# Europeiska unionens L 104/2016

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 104 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 59 årgången20 april 2016 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 104

Svensk utgåva

Lagstiftning

59 årgången20 april 2016

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2016/602 av den 23 mars 2016 om undertecknande och ingående av avtalet om deltagande mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina) | 1 |
| | | Avtal om deltagande mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina) | 3 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) 2016/603 av den 18 april 2016 om genomförande av förordning (EU) nr 267/2012 om restriktiva åtgärder mot Iran | 8 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/604 av den 6 april 2016 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Rosée des Pyrénées Catalanes [SGB]) | 10 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/605 av den 19 april 2016 om öppnande och förvaltning av en tillfällig tullkvot för olivolja med ursprung i Tunisien och om ändring av förordning (EG) nr 1918/2006 | 11 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/606 av den 19 april 2016 om avslutande av anbudsförfarandet för uppköp av skummjölkspulver inom ramen för offentlig intervention inledd genom genomförandeförordning (EU) 2016/482 | 14 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/607 av den 19 april 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 16 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2016/608 av den 18 april 2016 om tillfälligt mottagande av Europeiska unionens medlemsstater av vissa palestinier | 18 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2016/609 av den 18 april 2016 om ändring av beslut 2010/413/Gusp om restriktiva åtgärder mot Iran | 19 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2016/610 av den 19 april 2016 om Europeiska unionens militära GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA) | 21 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2016/611 av den 15 april 2016 om referensdokumentet för bästa miljöledningspraxis, indikatorer för sektorspecifik miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass för turismsektorn enligt förordning (EG) nr 1221/2009 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas)
  [delgivet med nr C(2016) 2137]

   (
  1
  ) | 27 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Rådets beslut (Gusp) 2016/602 av den 23 mars 2016 om undertecknande och ingående av avtalet om deltagande mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina)

1

Avtal om deltagande mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina)

3

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) 2016/603 av den 18 april 2016 om genomförande av förordning (EU) nr 267/2012 om restriktiva åtgärder mot Iran

8

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/604 av den 6 april 2016 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Rosée des Pyrénées Catalanes [SGB])

10

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/605 av den 19 april 2016 om öppnande och förvaltning av en tillfällig tullkvot för olivolja med ursprung i Tunisien och om ändring av förordning (EG) nr 1918/2006

11

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/606 av den 19 april 2016 om avslutande av anbudsförfarandet för uppköp av skummjölkspulver inom ramen för offentlig intervention inledd genom genomförandeförordning (EU) 2016/482

14

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/607 av den 19 april 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

16

BESLUT

*

Rådets beslut (Gusp) 2016/608 av den 18 april 2016 om tillfälligt mottagande av Europeiska unionens medlemsstater av vissa palestinier

18

*

Rådets beslut (Gusp) 2016/609 av den 18 april 2016 om ändring av beslut 2010/413/Gusp om restriktiva åtgärder mot Iran

19

*

Rådets beslut (Gusp) 2016/610 av den 19 april 2016 om Europeiska unionens militära GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA)

21

*

Kommissionens beslut (EU) 2016/611 av den 15 april 2016 om referensdokumentet för bästa miljöledningspraxis, indikatorer för sektorspecifik miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass för turismsektorn enligt förordning (EG) nr 1221/2009 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas)
  [delgivet med nr C(2016) 2137]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2016) 2137]

1

27

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 821/2014 av den 28 juli 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller närmare bestämmelser för överföring och förvaltning av programbidrag, rapportering om finansieringsinstrument, tekniska krav på informations- och kommunikationsåtgärder gällande verksamheter och systemet för registrering och lagring av uppgifter ( EUT L 223, 29.7.2014 ) | 70 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 821/2014 av den 28 juli 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller närmare bestämmelser för överföring och förvaltning av programbidrag, rapportering om finansieringsinstrument, tekniska krav på informations- och kommunikationsåtgärder gällande verksamheter och systemet för registrering och lagring av uppgifter ( EUT L 223, 29.7.2014 )

( EUT L 223, 29.7.2014 )

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 20.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 104/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 104/1

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2016/602

av den 23 mars 2016

om undertecknande och ingående av avtalet om deltagande mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 37, jämförd med artikel 218.5 och 218.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 10.4 i rådets beslut 2014/486/Gusp (1) föreskrivs att de närmare villkoren för tredjestaters deltagande ska omfattas av avtal som ingås i enlighet med artikel 37 i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 10.4 i rådets beslut 2014/486/Gusp (1) föreskrivs att de närmare villkoren för tredjestaters deltagande ska omfattas av avtal som ingås i enlighet med artikel 37 i fördraget om Europeiska unionen.

| (2) | Den 7 december 2015 antog rådet ett beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett avtal om deltagande mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina) (nedan kallat avtalet). |
| --- | --- |

(2)

Den 7 december 2015 antog rådet ett beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar om ett avtal om deltagande mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina) (nedan kallat avtalet).

| (3) | Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Avtalet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet om deltagande mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina) godkänns härmed på unionens vägnar.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet med bindande verkan för unionen.

Artikel 3

Rådets ordförande ska på unionens vägnar göra den anmälan som anges i artikel 9.1 i avtalet.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 23 mars 2016.

På rådets vägnar

A.G. KOENDERS

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2014/486/Gusp av den 22 juli 2014 om Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina) (EUT L 217, 23.7.2014, s. 42).

1

---

| 20.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 104/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 104/3

---

ÖVERSÄTTNING

AVTAL OM DELTAGANDE

mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina)

EUROPEISKA UNIONEN (nedan kallad EU eller unionen),

å ena sidan, och

SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDET,

å andra sidan,

nedan kallade parterna,

SOM BEAKTAR

rådets beslut 2014/486/Gusp av den 22 juli 2014 om Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina) (1),

beslut (Gusp) 2015/956 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 17 juni 2015 om inrättande av en bidragande länders kommitté för Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina) (EUAM Ukraina/1/2015) (2),

beslut (Gusp) 2015/1965 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 27 oktober 2015 om godtagande av Schweiz bidrag till Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina) (EUAM Ukraina/4/2015) (3),

avtalet mellan Europeiska unionen och Ukraina om statusen för Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina) (4) (nedan kallat avtalet om uppdragets status),

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Deltagande i uppdraget

1.   Schweiziska edsförbundet ska delta i Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina) i enlighet med rådets beslut 2014/486/Gusp samt varje annat beslut genom vilket Europeiska unionens råd beslutar att förlänga EUAM Ukraina, samt i enlighet med detta avtal och med nödvändiga arrangemang för dess genomförande enligt artikel 6 i detta avtal.

2.   Schweiziska edsförbundets bidrag till EUAM Ukraina påverkar inte självständigheten i unionens beslutsfattande. Unionen ska i god tid underrätta Schweiziska edsförbundet om eventuella ändringar av EUAM Ukraina och särskilt av de dokument som avses i punkt 3.

3.   Schweiziska edsförbundet ska se till att schweizisk personal som deltar i EUAM Ukraina utför sitt uppdrag i enlighet med

| — | beslut 2014/486/Gusp och eventuella senare ändringar av det beslutet, |
| --- | --- |

—

beslut 2014/486/Gusp och eventuella senare ändringar av det beslutet,

| — | uppdragsplanen, |
| --- | --- |

—

uppdragsplanen,

| — | genomförandeåtgärder. |
| --- | --- |

—

genomförandeåtgärder.

4.   Personal från Schweiziska edsförbundet som tjänstgör inom uppdraget ska fullgöra sina uppgifter och uppträda uteslutande i EUAM Ukrainas intresse.

5.   Schweiziska edsförbundet ska i god tid underrätta uppdragschefen om eventuella ändringar avseende dess deltagande i och bidrag till uppdraget.

Artikel 2

Personalens status

1.   Statusen för den personal som utstationeras till EUAM Ukraina av Schweiziska edsförbundet ska regleras av avtalet om uppdragets status.

2.   Utan att det påverkar avtalet om uppdragets status ska Schweiziska edsförbundet utöva jurisdiktion över sin personal inom EUAM Ukraina.

3.   Schweiziska edsförbundet ska vara ansvarigt för att besvara alla anspråk som har samband med deltagandet i EUAM Ukraina och som kommer från eller rör en medlem av dess personal. Schweiziska edsförbundet ska vara ansvarigt för att i enlighet med sina lagar och andra författningar vidta eventuella åtgärder, i synnerhet rättsliga eller disciplinära åtgärder, mot medlemmar av sin personal.

4.   Parterna är eniga om att avstå från alla eventuella skadeståndsanspråk mot varandra, med undantag för avtalsgrundade anspråk, för skada på, förlust av eller förstörelse av tillgångar som ägs eller handhas av endera parten till följd av tjänsteutövning i samband med verksamhet som omfattas av detta avtal, utom vid grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse.

5.   Schweiziska edsförbundet åtar sig att samtidigt med undertecknandet av detta avtal avge en förklaring om att den avstår från att begära skadestånd från andra stater som deltar i EUAM Ukraina.

6.   Unionen åtar sig att se till att medlemsstaterna, samtidigt med undertecknandet av detta avtal, avger en förklaring vad gäller avstående från skadeståndsanspråk med avseende på Schweiziska edsförbundets deltagande i EUAM Ukraina.

Artikel 3

Säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter

Avtalet mellan Schweiziska edsförbundet och Europeiska unionen om säkerhetsförfaranden för utbyte av sekretessbelagda uppgifter (5), ska tillämpas inom ramen för EUAM Ukraina.

5

Artikel 4

Befälsordning

1.   Schweizisk personal som deltar i EUAM Ukraina ska kvarstå fullt ut under sin nationella myndighets befäl.

2.   De nationella myndigheterna ska överföra det operativa och taktiska befälet över sin personal till EU:s civila insatschef.

3.   EU:s civila insatschef ska ansvara för och utöva ledning av EUAM Ukraina på strategisk nivå.

4.   Uppdragschefen ska ansvara för och utöva ledning av EUAM Ukraina.

5.   Uppdragschefen ska leda EUAM Ukraina och ansvara för dess dagliga ledning.

6.   Schweiziska edsförbundet ska ha samma rättigheter och skyldigheter när det gäller den dagliga ledningen av uppdraget som deltagande EU:s medlemsstater i enlighet med de rättsliga instrument som avses i artikel 1.

7.   Uppdragschefen ska ansvara för den disciplinära kontrollen av EUAM Ukrainas personal. Vid behov ska disciplinära åtgärder vidtas av den behöriga schweiziska nationella myndigheten.

8.   Schweiziska edsförbundet ska utse en kontaktperson för den nationella kontingenten, som ska företräda dess nationella kontingent inom EUAM Ukraina. Kontaktpersonen för den nationella kontingenten ska avlägga rapport om nationella ärenden till uppdragschefen och ansvara för kontingentens dagliga disciplin.

9.   Beslut att avsluta EUAM Ukraina ska fattas av unionen efter samråd med Schweiziska edsförbundet, förutsatt att Schweiziska edsförbundet fortfarande bidrar till EUAM Ukraina den dag då EUAM Ukraina avslutas.

10.   EU:s uppdragschef får efter konsultationer med Schweiziska edsförbundet när som helst begära att Schweiziska edsförbundets bidrag dras tillbaka.

Artikel 5

Finansiella aspekter

1.   Schweiziska edsförbundet ska ansvara för alla kostnader i samband med sitt deltagande i EUAM Ukraina utan att det påverkar punkt 3.

2.   Vid dödsfall, skador eller förlust som drabbar fysiska eller juridiska personer från den eller de stater där uppdraget genomförs ska Schweiziska edsförbundet, när dess ansvar har fastställts, betala skadestånd i enlighet med villkoren i avtalet om uppdragets status.

3.   Unionen ska befria Schweiziska edsförbundet från kravet på att lämna finansiella bidrag till driftsbudgeten för EUAM Ukraina.

Artikel 6

Arrangemang för avtalets genomförande

Sådana tekniska och administrativa arrangemang som är nödvändiga för att genomföra detta avtal ska fastställas gemensamt av parternas behöriga myndigheter.

Artikel 7

Bristande efterlevnad

Om en av parterna underlåter att uppfylla sina åtaganden enligt detta avtal, ska den andra parten ha rätt att säga upp detta avtal genom att lämna varsel en månad i förväg.

Artikel 8

Tvistlösning

Tvister om tolkning eller tillämpning av detta avtal ska avgöras på diplomatisk väg mellan parterna.

Artikel 9

Ikraftträdande och uppsägning

1.   Detta avtal träder i kraft den första dagen i den första månaden efter det att parterna till varandra har anmält att de interna förfaranden som är nödvändiga för ikraftträdandet har slutförts.

2.   Detta avtal ska tillämpas provisoriskt från och med dagen för dess undertecknande.

3.   Detta avtal ska gälla under den tid som Schweiziska edsförbundet bidrar till uppdraget.

4.   Varje part kan säga upp detta avtal genom skriftlig anmälan till den andra parten. Uppsägningen får verkan tre månader efter dagen för en sådan anmälan.

Utfärdat i Bryssel i två exemplar på engelska den 13 april 2016.

För Europeiska unionen

För Schweiziska edsförbundet

---

(1)  
  EUT L 217, 23.7.2014, s. 42.

1

(2)  
  EUT L 156, 20.6.2015, s. 21.

2

(3)  
  EUT L 287, 31.10.2015, s. 67.

3

(4)  
  EUT L 334, 21.11.2014, s. 3.

4

(5)  
  EUT L 181, 10.7.2008, s. 58.

5

---

TEXT TILL FÖRKLARINGAR

Text för EU-medlemsstaterna:

De EU-medlemsstater som tillämpar rådets beslut 2014/486/Gusp av den 22 juli 2014 om Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina) kommer, såvitt deras nationella rättssystem tillåter detta, att bemöda sig om att i möjligaste mån avstå från eventuella skadeståndsanspråk mot Schweiziska edsförbundet för personskada eller dödsfall bland personalen eller för skador på eller förlust av tillgångar som de har i sin ägo och som används vid EUAM Ukraina, om dessa skador, dödsfall eller förluster

| — | orsakades av personal från Schweiziska edsförbundet vid tjänsteutövning inom ramen för EUAM Ukraina, utom vid grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse, eller |
| --- | --- |

—

orsakades av personal från Schweiziska edsförbundet vid tjänsteutövning inom ramen för EUAM Ukraina, utom vid grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse, eller

| — | inträffade vid användning av tillgångar som ägs av Schweiziska edsförbundet, under förutsättning att tillgångarna användes inom ramen för uppdraget, utom då schweizisk personal inom EU-uppdraget har gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse vid användningen av dessa tillgångar. |
| --- | --- |

—

inträffade vid användning av tillgångar som ägs av Schweiziska edsförbundet, under förutsättning att tillgångarna användes inom ramen för uppdraget, utom då schweizisk personal inom EU-uppdraget har gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse vid användningen av dessa tillgångar.

Text för Schweiziska edsförbundet:

Schweiziska edsförbundet, som tillämpar rådets beslut 2014/486/Gusp av den 22 juli 2014 om Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina), kommer, såvitt dess nationella rättssystem tillåter detta, att bemöda sig om att i möjligaste mån avstå från eventuella skadeståndsanspråk mot andra stater som deltar i EUAM Ukraina för personskada eller dödsfall bland personalen eller för skador på eller förlust av tillgångar som Schweiziska edsförbundet har i sin ägo och som används vid EU-uppdraget, om dessa skador, dödsfall eller förluster

| — | orsakades av personal vid tjänsteutövning inom ramen för EUAM Ukraina, utom vid grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse, eller |
| --- | --- |

—

orsakades av personal vid tjänsteutövning inom ramen för EUAM Ukraina, utom vid grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse, eller

| — | inträffade vid användning av tillgångar som ägs av en stat som deltar i EU-uppdraget, under förutsättning att tillgångarna användes i samband med uppdraget, utom då personal inom EU-uppdraget har gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse vid användningen av dessa tillgångar. |
| --- | --- |

—

inträffade vid användning av tillgångar som ägs av en stat som deltar i EU-uppdraget, under förutsättning att tillgångarna användes i samband med uppdraget, utom då personal inom EU-uppdraget har gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse vid användningen av dessa tillgångar.

---

FÖRORDNINGAR

| 20.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 104/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 104/8

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/603

av den 18 april 2016

om genomförande av förordning (EU) nr 267/2012 om restriktiva åtgärder mot Iran

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 267/2012 av den 23 mars 2012 om restriktiva åtgärder mot Iran och om upphävande av förordning (EU) nr 961/2010 (1), särskilt artikel 46.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 23 mars 2012 antog rådet förordning (EU) nr 267/2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 23 mars 2012 antog rådet förordning (EU) nr 267/2012.

| (2) | Den 14 juli 2015 nådde Amerikas förenta stater, Frankrike, Förenade kungariket, Kina, Ryska federationen och Tyskland, med stöd från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, en överenskommelse med Iran om en långsiktig övergripande lösning på den iranska kärnenergifrågan. Ett framgångsrikt genomförande av den gemensamma övergripande handlingsplanen kommer att säkerställa den uteslutande fredliga karaktären av Irans kärntekniska program och tillåta att alla kärnteknikrelaterade sanktioner upphävs. |
| --- | --- |

(2)

Den 14 juli 2015 nådde Amerikas förenta stater, Frankrike, Förenade kungariket, Kina, Ryska federationen och Tyskland, med stöd från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, en överenskommelse med Iran om en långsiktig övergripande lösning på den iranska kärnenergifrågan. Ett framgångsrikt genomförande av den gemensamma övergripande handlingsplanen kommer att säkerställa den uteslutande fredliga karaktären av Irans kärntekniska program och tillåta att alla kärnteknikrelaterade sanktioner upphävs.

| (3) | Den 20 juli 2015 antog FN:s säkerhetsråd resolution 2231 (2015), där man godkänner den gemensamma övergripande handlingsplanen, yrkar på att den ska genomföras fullt ut i enlighet med däri angivna tidsramar och anger åtgärder som ska genomföras i enlighet med den gemensamma övergripande handlingsplanen. |
| --- | --- |

(3)

Den 20 juli 2015 antog FN:s säkerhetsråd resolution 2231 (2015), där man godkänner den gemensamma övergripande handlingsplanen, yrkar på att den ska genomföras fullt ut i enlighet med däri angivna tidsramar och anger åtgärder som ska genomföras i enlighet med den gemensamma övergripande handlingsplanen.

| (4) | I den gemensamma övergripande handlingsplanen, som godkänts av FN:s säkerhetsråds resolution 2231 (2015), föreskrivs i synnerhet att unionen ska upphäva de restriktiva åtgärderna mot vissa personer och enheter på övergångsdagen (den 18 oktober 2023), dvs. åtta år efter antagandedagen (den 18 oktober 2015), eller vid en tidigare tidpunkt på grundval av en rapport som Internationella atomenergiorganets (IAEA) generaldirektör översänder samtidigt till IAEA:s styrelse och FN:s säkerhetsråd och där IAEA drar slutsatsen att allt kärnämne i Iran används i fredliga syften (nedan kallad den allmänna slutsatsen). |
| --- | --- |

(4)

I den gemensamma övergripande handlingsplanen, som godkänts av FN:s säkerhetsråds resolution 2231 (2015), föreskrivs i synnerhet att unionen ska upphäva de restriktiva åtgärderna mot vissa personer och enheter på övergångsdagen (den 18 oktober 2023), dvs. åtta år efter antagandedagen (den 18 oktober 2015), eller vid en tidigare tidpunkt på grundval av en rapport som Internationella atomenergiorganets (IAEA) generaldirektör översänder samtidigt till IAEA:s styrelse och FN:s säkerhetsråd och där IAEA drar slutsatsen att allt kärnämne i Iran används i fredliga syften (nedan kallad den allmänna slutsatsen).

| (5) | Rådet har sett över motiveringen gällande en enhet som är föremål för restriktiva åtgärder fram till övergångsdagen och beslutat att den ska kompletteras. |
| --- | --- |

(5)

Rådet har sett över motiveringen gällande en enhet som är föremål för restriktiva åtgärder fram till övergångsdagen och beslutat att den ska kompletteras.

| (6) | Uppgiften i bilagan till denna förordning bör tillämpas till och med den 22 oktober 2016. |
| --- | --- |

(6)

Uppgiften i bilagan till denna förordning bör tillämpas till och med den 22 oktober 2016.

| (7) | Förordning (EU) nr 267/2012 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Förordning (EU) nr 267/2012 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga IX till förordning (EU) nr 267/2012 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 18 april 2016.

På rådets vägnar

F. MOGHERINI

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 88, 24.3.2012, s. 1.

1

---

BILAGA

Följande uppgift ska införas i del I.B i bilaga IX till förordning (EU) nr 267/2012 till och med den 22 oktober 2016:

I.   Personer och enheter som deltar i kärnteknisk verksamhet eller i verksamhet med ballistiska robotar samt personer och enheter som ger stöd till Irans regering

B.   Enheter

| | Namn | Personuppgifter | Skäl | Uppförd på förteckningen den |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”7a. (*1) | Bank Saderat Iran (inklusive alla filialer) med dotterbolag: | Bank Saderat Tower, 43 Somayeh Ave, Teheran, Iran | Genom att hantera remburser åt Defense Industries Organisation (DIO) i mars 2009 har Bank Saderat dessutom brutit mot bestämmelserna i FN:s säkerhetsråds resolution 1737 där DIO uppfördes på förteckningen och det därigenom krävdes att DIO:s penningmedel, finansiella tillgångar och ekonomiska resurser ska frysas och inte får göras tillgängliga för DIO. Genom att hantera dessa remburser har Bank Saderat också hjälpt DIO att bryta mot förbudet i FN:s säkerhetsråds resolution 1747 om inköp och tillhandahållande av vapen och tillhörande materiel från Irans sida. | |
| a) | Bank Saderat plc (London) |

Namn

Personuppgifter

Skäl

Uppförd på förteckningen den

”7a. (*1)

Bank Saderat Iran (inklusive alla filialer) med dotterbolag:

Bank Saderat Tower, 43 Somayeh Ave, Teheran, Iran

Genom att hantera remburser åt Defense Industries Organisation (DIO) i mars 2009 har Bank Saderat dessutom brutit mot bestämmelserna i FN:s säkerhetsråds resolution 1737 där DIO uppfördes på förteckningen och det därigenom krävdes att DIO:s penningmedel, finansiella tillgångar och ekonomiska resurser ska frysas och inte får göras tillgängliga för DIO. Genom att hantera dessa remburser har Bank Saderat också hjälpt DIO att bryta mot förbudet i FN:s säkerhetsråds resolution 1747 om inköp och tillhandahållande av vapen och tillhörande materiel från Irans sida.

a)

Bank Saderat plc (London)

5 Lothbury, London, EC2R 7HD, UK

Helägt dotterbolag till Bank Saderat

---

(*1)  I enlighet med rådets genomförandeförordning (EU) 2016/603 ska denna uppgift tillämpas till och med den 22 oktober 2016.”

*1

---

| 20.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 104/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 104/10

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/604

av den 6 april 2016

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Rosée des Pyrénées Catalanes [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Spaniens ansökan om registrering av namnet ”Rosée des Pyrénées Catalanes” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Spaniens ansökan om registrering av namnet ”Rosée des Pyrénées Catalanes” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Rosée des Pyrénées Catalanes” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Rosée des Pyrénées Catalanes” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Rosée des Pyrénées Catalanes” (SGB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.1 Färskt kött (och slaktbiprodukter) enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 april 2016.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 347, 20.10.2015, s. 19.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 20.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 104/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 104/11

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/605

av den 19 april 2016

om öppnande och förvaltning av en tillfällig tullkvot för olivolja med ursprung i Tunisien och om ändring av förordning (EG) nr 1918/2006

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 187 a–e, och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/580 (2) öppnas för 2016 och 2017 en årlig tullfri kvot på 35 000 ton för import till unionen av jungfruolja med ursprung i Tunisien och som omfattas av KN-numren 1509 10 10 och 1509 10 90. |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/580 (2) öppnas för 2016 och 2017 en årlig tullfri kvot på 35 000 ton för import till unionen av jungfruolja med ursprung i Tunisien och som omfattas av KN-numren 1509 10 10 och 1509 10 90.

| (2) | Genom artikel 3 i protokoll nr 1 till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan och Republiken Tunisien, å andra sidan (3), ändrad genom artikel 3.1 i protokollet till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan, med anledning av Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen (4), godkänt genom rådets beslut 2005/720/EG (5), öppnas en tullfri kvot på 56 700 ton för import av olivolja med KN-nummer 1509 10 10 and 1509 10 90 som är helt och hållet framställd i Tunisien och som transporteras direkt därifrån till unionen. Öppnandet och förvaltningen av denna tullkvot fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1918/2006 (6). |
| --- | --- |

(2)

Genom artikel 3 i protokoll nr 1 till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan och Republiken Tunisien, å andra sidan (3), ändrad genom artikel 3.1 i protokollet till Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan, med anledning av Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen (4), godkänt genom rådets beslut 2005/720/EG (5), öppnas en tullfri kvot på 56 700 ton för import av olivolja med KN-nummer 1509 10 10 and 1509 10 90 som är helt och hållet framställd i Tunisien och som transporteras direkt därifrån till unionen. Öppnandet och förvaltningen av denna tullkvot fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1918/2006 (6).

| (3) | Av konsekvensskäl är det lämpligt att förvalta den tillfälliga tullkvoten på 35 000 ton på samma sätt som den fasta tullkvoten på 56 700 ton. |
| --- | --- |

(3)

Av konsekvensskäl är det lämpligt att förvalta den tillfälliga tullkvoten på 35 000 ton på samma sätt som den fasta tullkvoten på 56 700 ton.

| (4) | Kommissionens förordningar (EG) nr 1345/2005 (7), (EG) nr 1301/2006 (8) och (EG) nr 376/2008 (9) bör tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av ytterligare villkor och undantag enligt den här förordningen. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens förordningar (EG) nr 1345/2005 (7), (EG) nr 1301/2006 (8) och (EG) nr 376/2008 (9) bör tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av ytterligare villkor och undantag enligt den här förordningen.

| (5) | Artikel 3 i förordning (EG) nr 1918/2006, i vilken kraven för anmälan och utfärdande, importlicensernas giltighetstid och säkerhetens belopp fastställs, bör tillämpas om inte annat föreskrivs i den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Artikel 3 i förordning (EG) nr 1918/2006, i vilken kraven för anmälan och utfärdande, importlicensernas giltighetstid och säkerhetens belopp fastställs, bör tillämpas om inte annat föreskrivs i den här förordningen.

| (6) | För att ge aktörerna på marknaden större flexibilitet när det gäller användningen av kvoterna för import av jungfruolja med ursprung i Tunisien, bör skyldigheten att dela upp anmälan efter KN-nummer avskaffas. Förordning (EG) nr 1918/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

För att ge aktörerna på marknaden större flexibilitet när det gäller användningen av kvoterna för import av jungfruolja med ursprung i Tunisien, bör skyldigheten att dela upp anmälan efter KN-nummer avskaffas. Förordning (EG) nr 1918/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordningarna (EG) nr 1345/2005, (EG) nr 1301/2006 och (EG) nr 376/2008 samt artikel 3 i förordning (EG) nr 1918/2006 ska tillämpas, om inte annat föreskrivs i den här förordningen.

Artikel 2

1.   En årlig tullfri kvot med löpnummer 09.4033 (nedan kallad den tillfälliga kvoten) ska för 2016 och 2017 öppnas för import till unionen av jungfruolja enligt KN-numren 1509 10 10 och 1509 10 90, som är helt och hållet framställd i Tunisien och som transporteras direkt därifrån till unionen, med förbehåll för de villkor som fastställs i denna förordning. Volymen för den tillfälliga kvoten ska vara 35 000 ton per år.

2.   Den tillfälliga kvoten ska göras tillgänglig först när den årliga kvoten med löpnummer 09.4032, som föreskrivs i artikel 2 i förordning (EG) nr 1918/2006, har fördelats i sin helhet.

3.   Den tillfälliga kvoten ska öppnas den 1 januari varje år. För år 2016 ska den tillfälliga kvoten dock vara öppen från och med ikraftträdandet av denna förordning till och med den 31 december 2016.

Artikel 3

Licensansökningar avseende den tillfälliga kvoten ska tas emot från och med den första måndagen eller den första tisdagen efter ikraftträdandet av den genomförandeakt genom vilken inlämningen av ansökningar för kvoten med löpnummer 09.4032 tillfälligt avbryts.

Vad gäller 2016 ska licensansökningar avseende den tillfälliga kvoten tas emot från och med den första måndagen eller den första tisdagen efter ikraftträdandet av denna förordning.

Artikel 4

I artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1918/2006 ska den andra meningen utgå.

Artikel 5

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 april 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/580 av den 13 april 2016 om införande av brådskande autonoma handelsåtgärder för Republiken Tunisien (EUT L 102, 18.4.2016, s. 1).

2

(3)  
  EGT L 97, 30.3.1998, s. 2. Avtalet senast ändrat genom rådets beslut 2006/612/EG (EUT L 260, 21.9.2006, s. 1).

3

(4)  
  EUT L 278, 21.10.2005, s. 3.

4

(5)  Rådets beslut 2005/720/EG av den 20 september 2005 om ingående av ett protokoll till Europa-Medelhavsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tunisien, å andra sidan, med anledning av Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen (EUT L 278, 21.10.2005, s. 1).

5

(6)  Kommissionens förordning (EG) nr 1918/2006 av den 20 december 2006 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för olivolja med ursprung i Tunisien (EUT L 365, 21.12.2006, s. 84).

6

(7)  Kommissionens förordning (EG) nr 1345/2005 av den 16 augusti 2005 om fastställande av särskilda genomförandebestämmelser för systemet med importlicenser inom sektorn för olivolja (EUT L 212, 17.8.2005, s. 13).

7

(8)  Kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (EUT L 238, 1.9.2006, s. 13).

8

(9)  Kommissionens förordning (EG) nr 376/2008 av den 23 april 2008 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser samt förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (EUT L 114, 26.4.2008, s. 3).

9

---

| 20.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 104/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 104/14

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/606

av den 19 april 2016

om avslutande av anbudsförfarandet för uppköp av skummjölkspulver inom ramen för offentlig intervention inledd genom genomförandeförordning (EU) 2016/482

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 1370/2013 av den 16 december 2013 om fastställande av vissa stöd och bidrag inom ramen för den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter (1), särskilt artikel 3.6, och

av följande skäl:

| (1) | Efter överskridandet av den kvantitativa begränsning på 109 000 ton som fastställs i artikel 3.1 c i förordning (EU) nr 1370/2013 för uppköp av skummjölkspulver till fast pris inom ramen för offentlig intervention inleddes ett anbudsförfarande för uppköp av skummjölkspulver genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/482 (2). |
| --- | --- |

(1)

Efter överskridandet av den kvantitativa begränsning på 109 000 ton som fastställs i artikel 3.1 c i förordning (EU) nr 1370/2013 för uppköp av skummjölkspulver till fast pris inom ramen för offentlig intervention inleddes ett anbudsförfarande för uppköp av skummjölkspulver genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/482 (2).

| (2) | Genom andra stycket i artikel 3.1 i förordning (EU) nr 1370/2013, vilket införts genom rådets förordning (EU) 2016/591 (3), ökas de kvantitativa begränsningarna för uppköp av smör och skummjölkspulver till fast pris för år 2016 från och med den 20 april 2016. |
| --- | --- |

(2)

Genom andra stycket i artikel 3.1 i förordning (EU) nr 1370/2013, vilket införts genom rådets förordning (EU) 2016/591 (3), ökas de kvantitativa begränsningarna för uppköp av smör och skummjölkspulver till fast pris för år 2016 från och med den 20 april 2016.

| (3) | Det anbudsförfarande som inleddes genom genomförandeförordning (EU) 2016/482 bör därför lämpligen avslutas och interventionsuppköp av skummjölkspulver till fast pris inom ramen för offentlig intervention bör återupptas fram till dess att de ökade kvantitativa begränsningarna har uppnåtts. |
| --- | --- |

(3)

Det anbudsförfarande som inleddes genom genomförandeförordning (EU) 2016/482 bör därför lämpligen avslutas och interventionsuppköp av skummjölkspulver till fast pris inom ramen för offentlig intervention bör återupptas fram till dess att de ökade kvantitativa begränsningarna har uppnåtts.

| (4) | Eftersom interventionsorganen måste underrätta de aktörer som lämnar erbjudanden så snart som möjligt efter det att denna förordning om avslutande av anbudsförfarandet har offentliggjorts, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom interventionsorganen måste underrätta de aktörer som lämnar erbjudanden så snart som möjligt efter det att denna förordning om avslutande av anbudsförfarandet har offentliggjorts, bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avslutande av anbudsförfarandet

Härmed avslutas det anbudsförfarande som inletts genom förordning (EU) 2016/482.

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 april 2016.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 346, 20.12.2013, s. 12.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/482 av den 1 april 2016 om avslutande av interventionsuppköpen av skummjölkspulver till fast pris för interventionsperioden som löper till och med den 30 september 2016 och om inledande av anbudsförfarandet för uppköp (EUT L 87, 2.4.2016, s. 26).

2

(3)  Rådets förordning (EU) 2016/591 av den 15 april 2016 om ändring av förordning (EU) nr 1370/2013 om fastställande av vissa stöd och bidrag inom ramen för den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter, vad gäller de gällande kvantitativa begränsningarna för interventionsuppköp av smör och skummjölkspulver (EUT L 103, 19.4.2016, s. 3).

3

---

| 20.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 104/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 104/16

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/607

av den 19 april 2016

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 april 2016.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | IL | 279,2 |
| MA | 95,7 |
| SN | 175,5 |
| TR | 108,9 |
| ZZ | 164,8 |
| 0707 00 05 | MA | 80,7 |
| TR | 112,8 |
| ZZ | 96,8 |
| 0709 93 10 | MA | 91,2 |
| TR | 134,3 |
| ZZ | 112,8 |
| 0805 10 20 | CR | 66,6 |
| EG | 47,6 |
| IL | 79,1 |
| MA | 57,5 |
| TR | 38,9 |
| ZZ | 57,9 |
| 0805 50 10 | MA | 132,7 |
| ZZ | 132,7 |
| 0808 10 80 | AR | 107,0 |
| BR | 106,3 |
| CL | 112,5 |
| CN | 131,9 |
| US | 153,7 |
| ZA | 85,7 |
| ZZ | 116,2 |
| 0808 30 90 | AR | 101,3 |
| CL | 134,3 |
| CN | 86,4 |
| ZA | 117,7 |
| ZZ | 109,9 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

IL

279,2

MA

95,7

SN

175,5

TR

108,9

ZZ

164,8

0707 00 05

MA

80,7

TR

112,8

ZZ

96,8

0709 93 10

MA

91,2

TR

134,3

ZZ

112,8

0805 10 20

CR

66,6

EG

47,6

IL

79,1

MA

57,5

TR

38,9

ZZ

57,9

0805 50 10

MA

132,7

ZZ

132,7

0808 10 80

AR

107,0

BR

106,3

CL

112,5

CN

131,9

US

153,7

ZA

85,7

ZZ

116,2

0808 30 90

AR

101,3

CL

134,3

CN

86,4

ZA

117,7

ZZ

109,9

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 20.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 104/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 104/18

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2016/608

av den 18 april 2016

om tillfälligt mottagande av Europeiska unionens medlemsstater av vissa palestinier

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 29 och 31.1, och

av följande skäl:

| (1) | Den 5 mars 2015 antog rådet beslut (Gusp) 2015/363 (1) om tillfälligt mottagande av medlemsstaterna av vissa palestinier, där det fastställs en förlängning av giltighetstiden med ytterligare 24 månader för de nationella tillstånden för inresa till och vistelse på de medlemsstaters territorium som avses i gemensam ståndpunkt 2002/400/Gusp (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 5 mars 2015 antog rådet beslut (Gusp) 2015/363 (1) om tillfälligt mottagande av medlemsstaterna av vissa palestinier, där det fastställs en förlängning av giltighetstiden med ytterligare 24 månader för de nationella tillstånden för inresa till och vistelse på de medlemsstaters territorium som avses i gemensam ståndpunkt 2002/400/Gusp (2).

| (2) | På grundval av en utvärdering av tillämpningen av gemensam ståndpunkt 2002/400/Gusp anser rådet att det är lämpligt att giltighetstiden för dessa tillstånd förlängs med ytterligare 24 månader. |
| --- | --- |

(2)

På grundval av en utvärdering av tillämpningen av gemensam ståndpunkt 2002/400/Gusp anser rådet att det är lämpligt att giltighetstiden för dessa tillstånd förlängs med ytterligare 24 månader.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De medlemsstater som avses i artikel 2 i gemensam ståndpunkt 2002/400/Gusp ska förlänga giltighetstiden för nationella tillstånd för inresa och vistelse som beviljats i enlighet med artikel 3 i den gemensamma ståndpunkten med ytterligare 24 månader, från och med den 31 januari 2016.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 18 april 2016.

På rådets vägnar

F. MOGHERINI

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (Gusp) 2015/363 av den 5 mars 2015 om tillfälligt mottagande av Europeiska unionens medlemsstater av vissa palestinier (EUT L 62, 6.3.2015, s. 24).

1

(2)  Rådets gemensamma ståndpunkt 2002/400/Gusp av den 21 maj 2002 om tillfälligt mottagande i Europeiska unionens medlemsstater av vissa palestinier (EUT L 138, 28.5.2002, s. 33).

2

---

| 20.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 104/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 104/19

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2016/609

av den 18 april 2016

om ändring av beslut 2010/413/Gusp om restriktiva åtgärder mot Iran

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29,

med beaktande av rådets beslut 2010/413/Gusp av den 26 juli 2010 om restriktiva åtgärder mot Iran och om upphävande av gemensam ståndpunkt 2007/140/Gusp (1), särskilt artikel 23,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 juli 2010 antog rådet beslut 2010/413/Gusp. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 juli 2010 antog rådet beslut 2010/413/Gusp.

| (2) | Den 14 juli 2015 nådde Amerikas förenta stater, Frankrike, Förenade kungariket, Kina, Ryska federationen och Tyskland, med stöd från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, en överenskommelse med Iran om en långsiktig övergripande lösning på den iranska kärnenergifrågan. Ett framgångsrikt genomförande av den gemensamma övergripande handlingsplanen kommer att säkerställa den uteslutande fredliga karaktären av Irans kärntekniska program och tillåta att alla kärnteknikrelaterade sanktioner upphävs. |
| --- | --- |

(2)

Den 14 juli 2015 nådde Amerikas förenta stater, Frankrike, Förenade kungariket, Kina, Ryska federationen och Tyskland, med stöd från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, en överenskommelse med Iran om en långsiktig övergripande lösning på den iranska kärnenergifrågan. Ett framgångsrikt genomförande av den gemensamma övergripande handlingsplanen kommer att säkerställa den uteslutande fredliga karaktären av Irans kärntekniska program och tillåta att alla kärnteknikrelaterade sanktioner upphävs.

| (3) | Den 20 juli 2015 antog FN:s säkerhetsråd resolution 2231 (2015), där man godkänner den gemensamma övergripande handlingsplanen, yrkar på att den ska genomföras fullt ut i enlighet med däri angivna tidsramar och anger åtgärder som ska genomföras i enlighet med den gemensamma övergripande handlingsplanen. |
| --- | --- |

(3)

Den 20 juli 2015 antog FN:s säkerhetsråd resolution 2231 (2015), där man godkänner den gemensamma övergripande handlingsplanen, yrkar på att den ska genomföras fullt ut i enlighet med däri angivna tidsramar och anger åtgärder som ska genomföras i enlighet med den gemensamma övergripande handlingsplanen.

| (4) | I den gemensamma övergripande handlingsplanen, som godkänts av FN:s säkerhetsråds resolution 2231 (2015), föreskrivs i synnerhet att unionen ska upphäva de restriktiva åtgärderna mot vissa personer och enheter på övergångsdagen (den 18 oktober 2023), dvs. åtta år efter antagandedagen (den 18 oktober 2015), eller vid en tidigare tidpunkt på grundval av en rapport som Internationella atomenergiorganets (IAEA) generaldirektör översänder samtidigt till IAEA:s styrelse och FN:s säkerhetsråd och där IAEA drar slutsatsen att allt kärnämne i Iran används i fredliga syften (nedan kallad den allmänna slutsatsen). |
| --- | --- |

(4)

I den gemensamma övergripande handlingsplanen, som godkänts av FN:s säkerhetsråds resolution 2231 (2015), föreskrivs i synnerhet att unionen ska upphäva de restriktiva åtgärderna mot vissa personer och enheter på övergångsdagen (den 18 oktober 2023), dvs. åtta år efter antagandedagen (den 18 oktober 2015), eller vid en tidigare tidpunkt på grundval av en rapport som Internationella atomenergiorganets (IAEA) generaldirektör översänder samtidigt till IAEA:s styrelse och FN:s säkerhetsråd och där IAEA drar slutsatsen att allt kärnämne i Iran används i fredliga syften (nedan kallad den allmänna slutsatsen).

| (5) | Rådet har sett över motiveringen gällande en enhet som är föremål för restriktiva åtgärder fram till övergångsdagen och beslutat att den ska kompletteras. |
| --- | --- |

(5)

Rådet har sett över motiveringen gällande en enhet som är föremål för restriktiva åtgärder fram till övergångsdagen och beslutat att den ska kompletteras.

| (6) | Uppgiften i bilagan till detta beslut bör tillämpas till och med den 22 oktober 2016. |
| --- | --- |

(6)

Uppgiften i bilagan till detta beslut bör tillämpas till och med den 22 oktober 2016.

| (7) | Beslut 2010/413/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Beslut 2010/413/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till beslut 2010/413/Gusp ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Luxemburg den 18 april 2016.

På rådets vägnar

F. MOGHERINI

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 195, 27.7.2010, s. 39.

1

---

BILAGA

Följande uppgift ska införas i del I.B i bilaga II till beslut 2010/413/Gusp till och med den 22 oktober 2016:

I.   Personer och enheter som deltar i kärnteknisk verksamhet eller i verksamhet med ballistiska robotar samt personer och enheter som ger stöd till Irans regering

B.   Enheter

| | Namn | Personuppgifter | Skäl | Uppförd på förteckningen den |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”7a. (*1) | Bank Saderat Iran (inklusive alla filialer) med dotterbolag: | Bank Saderat Tower, 43 Somayeh Ave, Teheran, Iran | Genom att hantera remburser åt Defense Industries Organisation (DIO) i mars 2009 har Bank Saderat dessutom brutit mot bestämmelserna i FN:s säkerhetsråds resolution 1737 där DIO uppfördes på förteckningen och det därigenom krävdes att DIO:s penningmedel, finansiella tillgångar och ekonomiska resurser ska frysas och inte får göras tillgängliga för DIO. Genom att hantera dessa remburser har Bank Saderat också hjälpt DIO att bryta mot förbudet i FN:s säkerhetsråds resolution 1747 om inköp och tillhandahållande av vapen och tillhörande materiel från Irans sida. | |
| a) | Bank Saderat plc (London) |

Namn

Personuppgifter

Skäl

Uppförd på förteckningen den

”7a. (*1)

Bank Saderat Iran (inklusive alla filialer) med dotterbolag:

Bank Saderat Tower, 43 Somayeh Ave, Teheran, Iran

Genom att hantera remburser åt Defense Industries Organisation (DIO) i mars 2009 har Bank Saderat dessutom brutit mot bestämmelserna i FN:s säkerhetsråds resolution 1737 där DIO uppfördes på förteckningen och det därigenom krävdes att DIO:s penningmedel, finansiella tillgångar och ekonomiska resurser ska frysas och inte får göras tillgängliga för DIO. Genom att hantera dessa remburser har Bank Saderat också hjälpt DIO att bryta mot förbudet i FN:s säkerhetsråds resolution 1747 om inköp och tillhandahållande av vapen och tillhörande materiel från Irans sida.

a)

Bank Saderat plc (London)

5 Lothbury, London, EC2R 7HD, UK

Helägt dotterbolag till Bank Saderat

---

(*1)  I enlighet med rådets beslut (Gusp) 2016/609 ska denna uppgift tillämpas till och med den 22 oktober 2016.”

*1

---

| 20.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 104/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 104/21

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2016/610

av den 19 april 2016

om Europeiska unionens militära GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28, 42.4 och 43.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | I sina slutsatser från den 17–18 november 2014 erkände rådet behovet av att tillsammans med Förenta nationerna (FN) ha en gemensam strategi för Centralafrikanska republiken när det gäller reformen av dess säkerhetsstyrkor, däribland de väpnade styrkorna, så att situationen kan stabiliseras till stöd för den politiska processen. I detta avseende erkände rådet mervärdet av unionens eventuella vidare roll i reformen av säkerhetssektorn, till stöd för FN:s insatser, samtidigt som lokal delaktighet säkerställs. |
| --- | --- |

(1)

I sina slutsatser från den 17–18 november 2014 erkände rådet behovet av att tillsammans med Förenta nationerna (FN) ha en gemensam strategi för Centralafrikanska republiken när det gäller reformen av dess säkerhetsstyrkor, däribland de väpnade styrkorna, så att situationen kan stabiliseras till stöd för den politiska processen. I detta avseende erkände rådet mervärdet av unionens eventuella vidare roll i reformen av säkerhetssektorn, till stöd för FN:s insatser, samtidigt som lokal delaktighet säkerställs.

| (2) | Den 19 januari 2015 antog rådet beslut (Gusp) 2015/78 (1) om Europeiska unionens militära rådgivande uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) i Centralafrikanska republiken (Eumam RCA). Mandatet för Eumam RCA upphör att gälla den 16 juli 2016. |
| --- | --- |

(2)

Den 19 januari 2015 antog rådet beslut (Gusp) 2015/78 (1) om Europeiska unionens militära rådgivande uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) i Centralafrikanska republiken (Eumam RCA). Mandatet för Eumam RCA upphör att gälla den 16 juli 2016.

| (3) | I en skrivelse av den 8 oktober 2015 uppmanade Centralafrikanska republikens statschef under övergångsperioden unionen att ytterligare stödja Centralafrikanska republikens försvarsmakt genom en förstärkt strategi för operativ utbildning i fullt samarbete med FN:s integrerade multidimensionella stabiliseringsinsats i Centralafrikanska republiken (Minusca). |
| --- | --- |

(3)

I en skrivelse av den 8 oktober 2015 uppmanade Centralafrikanska republikens statschef under övergångsperioden unionen att ytterligare stödja Centralafrikanska republikens försvarsmakt genom en förstärkt strategi för operativ utbildning i fullt samarbete med FN:s integrerade multidimensionella stabiliseringsinsats i Centralafrikanska republiken (Minusca).

| (4) | Den 17 november 2015 välkomnade rådet det arbete som uppdraget Eumam RCA har utfört för att stödja omstruktureringen av Centralafrikanska republikens försvarsmakt och uppmanade unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att inleda ett planeringsarbete för ett uppdrag för strategisk rådgivning och operativ utbildning, som ska inledas efter det att demokratiskt valda offentliga organ tillträtt och i god tid innan Eumam RCA:s mandat löper ut. |
| --- | --- |

(4)

Den 17 november 2015 välkomnade rådet det arbete som uppdraget Eumam RCA har utfört för att stödja omstruktureringen av Centralafrikanska republikens försvarsmakt och uppmanade unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att inleda ett planeringsarbete för ett uppdrag för strategisk rådgivning och operativ utbildning, som ska inledas efter det att demokratiskt valda offentliga organ tillträtt och i god tid innan Eumam RCA:s mandat löper ut.

| (5) | Den 14 mars 2016 godkände rådet ett krishanteringskoncept för ett eventuellt militärt unionsutbildningsuppdrag inom ramen för GSFP i Centralafrikanska republiken. |
| --- | --- |

(5)

Den 14 mars 2016 godkände rådet ett krishanteringskoncept för ett eventuellt militärt unionsutbildningsuppdrag inom ramen för GSFP i Centralafrikanska republiken.

| (6) | I en skrivelse av den 30 mars 2016 uppmanade Centralafrikanska republikens president unionen att sätta in ett militärt unionsutbildningsuppdrag inom ramen för GSFP i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA). |
| --- | --- |

(6)

I en skrivelse av den 30 mars 2016 uppmanade Centralafrikanska republikens president unionen att sätta in ett militärt unionsutbildningsuppdrag inom ramen för GSFP i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA).

| (7) | EUTM RCA bör sättas in så snart som möjligt till full operativ kapacitet. |
| --- | --- |

(7)

EUTM RCA bör sättas in så snart som möjligt till full operativ kapacitet.

| (8) | Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) bör, under rådets och den höga representantens ansvar, utöva politisk kontroll över EUTM RCA, tillhandahålla strategisk ledning och fatta lämpliga beslut i enlighet med artikel 38 tredje stycket i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). |
| --- | --- |

(8)

Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) bör, under rådets och den höga representantens ansvar, utöva politisk kontroll över EUTM RCA, tillhandahålla strategisk ledning och fatta lämpliga beslut i enlighet med artikel 38 tredje stycket i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget).

| (9) | Det är nödvändigt att förhandla fram och ingå internationella avtal om statusen för EU-ledda enheter och personal och om tredjestaters deltagande i unionsuppdrag. |
| --- | --- |

(9)

Det är nödvändigt att förhandla fram och ingå internationella avtal om statusen för EU-ledda enheter och personal och om tredjestaters deltagande i unionsuppdrag.

| (10) | I enlighet med artikel 41.2 i EU-fördraget och i överensstämmelse med rådets beslut (Gusp) 2015/528 (2) ska de driftsutgifter som uppkommer till följd av det här beslutet som har militära eller försvarsmässiga konsekvenser belasta medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med artikel 41.2 i EU-fördraget och i överensstämmelse med rådets beslut (Gusp) 2015/528 (2) ska de driftsutgifter som uppkommer till följd av det här beslutet som har militära eller försvarsmässiga konsekvenser belasta medlemsstaterna.

| (11) | I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. Danmark deltar följaktligen inte i antagandet av detta beslut, som varken är bindande för eller tillämpligt på Danmark, och deltar inte i finansieringen av detta uppdrag. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. Danmark deltar följaktligen inte i antagandet av detta beslut, som varken är bindande för eller tillämpligt på Danmark, och deltar inte i finansieringen av detta uppdrag.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppdrag

1.   Unionen ska genomföra ett militärt GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA) för att bidra till reformen av försvarssektorn i Centralafrikanska republiken inom ramen för den reformprocess av säkerhetssektorn i Centralafrikanska republiken som samordnas av Minusca.

2.   I arbetet mot målet om en modern, effektiv och demokratiskt ansvarig försvarsmakt i Centralafrikanska republiken (försvarsmakten) ska EUTM RCA ge

| a) | strategisk rådgivning till Centralafrikanska republikens försvarsministerium, militära stab och försvarsmakt, |
| --- | --- |

a)

strategisk rådgivning till Centralafrikanska republikens försvarsministerium, militära stab och försvarsmakt,

| b) | utbildning till försvarsmaktens officerare och underofficerare, |
| --- | --- |

b)

utbildning till försvarsmaktens officerare och underofficerare,

| c) | utbildning till försvarsmakten, |
| --- | --- |

c)

utbildning till försvarsmakten,

3.   EUTM RCA ska inom ramen för sina möjligheter och sin kapacitet bistå unionens delegation i Centralafrikanska republiken med militär expertis, expertis i säkerhets- och rättsstatsfrågor.

4.   EUTM RCA ska samarbeta med Minusca i syfte att säkerställa enhetlighet mellan reformprocessen av säkerhetssektorn och utplaceringen av utbildade enheter ur försvarsmakten.

5.   EUTM RCA ska genomföras i överensstämmelse med de politiska och strategiska mål som anges i det krishanteringskoncept som rådet godkände den 14 mars 2016.

Artikel 2

Utnämning av EU:s uppdragschef

1.   Brigadgeneral Eric HAUTECLOQUE-RAYSZ utnämns härmed till EU:s uppdragschef för EUTM RCA (nedan kallad EU:s uppdragschef).

2.   EU:s uppdragschef ska fungera som EU:s insatschef och EU:s styrkebefälhavare.

Artikel 3

Utseende av plats för uppdragshögkvarteret

1.   Uppdragshögkvarteret för EUTM RCA ska förläggas till Bangui i Centralafrikanska republiken. Det ska fungera både som operationshögkvarter och styrkehögkvarter.

2.   Uppdragshögkvarteret för EUTM RCA ska inbegripa en stödenhet i Bryssel.

Artikel 4

Planering och inledande av EUTM RCA

1.   De insatsregler som är tillämpliga på Eumam RCA ska vara tillämpliga på EUTM RCA under planeringsfasen i Banguiprovinsen.

2.   EUTM RCA ska inledas genom ett rådsbeslut vid det datum som EU:s uppdragschef rekommenderar, efter det att uppdragsplanen och insatsreglerna har godkänts.

Artikel 5

Politisk kontroll och strategisk ledning

1.   Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) ska under ansvar av rådet och den höga representanten utöva den politiska kontrollen och strategiska ledningen av EUTM RCA. Rådet bemyndigar härmed Kusp att fatta lämpliga beslut i enlighet med artikel 38 i EU-fördraget. Detta bemyndigande ska omfatta befogenheten att ändra planeringsdokumenten, inklusive uppdragsplanen och insatsreglerna. Bemyndigandet ska också inbegripa befogenhet att fatta beslut om utnämningen av EU:s efterföljande uppdragschefer. Behörigheten att fatta beslut om målen för, omfattningen av och avslutande av EUTM RCA samt allmänna villkor för genomförandet av uppdraget ska ligga kvar hos rådet.

2.   Kusp ska regelbundet rapportera till rådet.

3.   Kusp ska regelbundet erhålla rapporter från ordföranden för EU:s militära kommitté (EUMC) om hur EUTM RCA genomförs. Kusp får om lämpligt bjuda in EU:s uppdragschef till sina möten.

Artikel 6

Militär ledning

1.   EUMC ska övervaka att EUTM RCA genomförs korrekt under ansvar av EU:s uppdragschef.

2.   EUMC ska regelbundet erhålla rapporter från EU:s uppdragschef. EUMC får om lämpligt bjuda in EU:s uppdragschef till sina möten.

3.   Ordföranden för EUMC ska fungera som den primära kontaktpunkten för EU:s uppdragschef.

Artikel 7

Enhetlighet i unionens reaktion och samordning

1.   Den höga representanten ska säkerställa genomförandet av detta beslut och dess förenlighet med unionens yttre åtgärder som helhet, inklusive unionens utvecklingsprogram och humanitära bistånd.

2.   Utan att det påverkar befälsordningen ska EU:s uppdragschef få lokal politisk vägledning från chefen för unionens delegation i Centralafrikanska republiken.

3.   Den höga representanten, med stöd av Europeiska utrikestjänsten, ska fungera som den primära kontaktpunkten för FN, Centralafrikanska republikens myndigheter och grannländer, Afrikanska unionen (nedan kallad AU), Centralafrikanska staternas ekonomiska gemenskap (Eccas) samt andra berörda internationella och bilaterala aktörer.

4.   Arrangemangen för samordning mellan EU:s uppdragschef, unionens aktörer och viktiga lokala strategiska partner av relevans för insatsen ska fastställas i uppdragsplanen.

Artikel 8

Deltagande av tredjestater

1.   Utan att det påverkar unionens självständiga beslutsfattande eller enhetliga institutionella ram får tredjestater inbjudas att delta i EUTM RCA i enlighet med Europeiska rådets relevanta riktlinjer.

2.   Rådet bemyndigar härmed Kusp att uppmana tredjestater att erbjuda bidrag och att fatta vederbörliga beslut om godtagande av föreslagna bidrag på rekommendation av EU:s uppdragschef och EUMC.

3.   Närmare villkor för tredjestaters deltagande ska fastställas i avtal, som ska ingås i enlighet med artikel 37 i EU-fördraget och i överensstämmelse med förfarandet i artikel 218 i EUF-fördraget. Om unionen och en tredjestat har ingått ett avtal om upprättande av en ram för tredjestatens deltagande i unionens krishanteringsuppdrag, ska bestämmelserna i det avtalet tillämpas inom ramen för EUTM RCA.

4.   Tredjestater som lämnar betydande militära bidrag till EUTM RCA ska ha samma rättigheter och skyldigheter som de medlemsstater som deltar i EUTM RCA när det gäller den löpande förvaltningen av EUTM RCA.

5.   Rådet bemyndigar härmed Kusp att fatta lämpliga beslut om inrättande av en bidragande länders kommitté för det fall att tredjestater lämnar betydande militära bidrag.

Artikel 9

Den EU-ledda personalens status

Statusen för de enheter och den personal som leds av EU, inbegripet immunitet, privilegier och andra garantier som krävs för att deras uppdrag ska kunna genomföras och fungera smidigt, ska vara föremål för ett avtal som ingås i enlighet med artikel 37 i EU-fördraget och i överensstämmelse med förfarandet i artikel 218 i EUF-fördraget.

Artikel 10

Finansiella arrangemang

1.   De gemensamma kostnaderna för EUTM RCA ska förvaltas i enlighet med beslut (Gusp) 2015/528.

2.   Det finansiella referensbeloppet för de gemensamma kostnaderna för EUTM RCA ska uppgå till 18 180 000 EUR. Den procentandel av referensbeloppet som avses i artikel 25.1 i beslut (Gusp) 2015/528 ska vara 15 %, och den procentandel som avses i artikel 34.3 i det beslutet ska vara 60 % för åtaganden och 15 % för betalningar.

Artikel 11

Projektceller

1.   EUTM RCA ska ha en projektenhet som ska identifiera och genomföra projekt som ska finansieras av unionen, medlemsstaterna eller tredjestater och som är förenliga med uppdragets mål och bidrar till genomförandet av mandatet.

2.   Athena kan förvalta de finansiella bidrag som är kopplade till sådana projekt som avses i punkt 1 i den här artikeln i enlighet med artikel 30 i beslut (Gusp) 2015/528.

3.   Under inga omständigheter får unionen eller den höga representanten hållas ansvarig av de bidragsgivande staterna för en handling eller försummelse från EUTM RCA:s sida vid användningen av medlen från dessa stater.

Artikel 12

Utlämnande av uppgifter

1.   Den höga representanten ska vara bemyndigad att till tredjestater som är associerade till det här beslutet, i tillämpliga fall och alltefter EUTM RCA:s behov och i enlighet med rådets beslut 2013/488/EU (3), lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som EUTM RCA ger upphov till

| a) | upp till den nivå som anges i det tillämpliga informationssäkerhetsavtal som har ingåtts mellan unionen och den berörda tredjestaten eller |
| --- | --- |

a)

upp till den nivå som anges i det tillämpliga informationssäkerhetsavtal som har ingåtts mellan unionen och den berörda tredjestaten eller

| b) | upp till nivån ”CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL”, i andra fall. |
| --- | --- |

b)

upp till nivån ”CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL”, i andra fall.

2.   Den höga representanten ska även vara bemyndigad att, beroende på EUTM RCA:s operativa behov och i enlighet med beslut 2013/488/EU, till FN och AU lämna ut säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som EUTM RCA ger upphov till upp till nivån ”RESTREINT UE/EU RESTRICTED”. Det ska i detta syfte upprättas överenskommelser mellan den höga representanten och FN:s och AU:s behöriga myndigheter.

3.   Om det föreligger ett bestämt och omedelbart operativt behov ska den höga representanten även vara bemyndigad att i enlighet med beslut 2013/488/EU till värdstaten lämna ut alla säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter som EUTM RCA ger upphov till upp till nivån ”RESTREINT UE/EU RESTRICTED”. Det ska i detta syfte upprättas överenskommelser mellan den höga representanten och värdstatens behöriga myndigheter.

4.   Den höga representanten ska vara bemyndigad att till tredjestater som är associerade till detta beslut lämna ut alla icke säkerhetsskyddsklassificerade EU-handlingar med anknytning till rådets överläggningar angående EUTM RCA vilka omfattas av sekretess enligt artikel 6.1 i rådets arbetsordning (4).

5.   Den höga representanten får delegera sådana bemyndiganden samt befogenheten att ingå de överenskommelser som avses i denna artikel till tjänstemän vid Europeiska utrikestjänsten och/eller till EU:s uppdragschef.

Artikel 13

Ikraftträdande och avslutande

1.   Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

2.   EUTM RCA ska avslutas senast 24 månader efter det att full operativ kapacitet har uppnåtts.

3.   Detta beslut ska upphöra att gälla samma dag som EUTM RCA:s uppdragshögkvarter stängs i enlighet med de planer som har godkänts för avslutande av EUTM RCA och utan att det påverkar förfarandena för revision och kontoredovisning av EUTM RCA, vilka fastställs i beslut (Gusp) 2015/528.

Utfärdat i Luxemburg den 19 april 2016.

På rådets vägnar

F. MOGHERINI

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (Gusp) 2015/78 av den 19 januari 2015 om Europeiska unionens militära rådgivande GSFP-uppdrag i Centralafrikanska republiken (Eumam RCA) (EUT L 13, 20.1.2015, s. 8).

1

(2)  Rådets beslut (Gusp) 2015/528 av den 27 mars 2015 om inrättande av en mekanism för att förvalta finansieringen av de gemensamma kostnaderna för Europeiska unionens operationer med militära eller försvarsmässiga konsekvenser (Athena) och om upphävande av beslut 2011/871/Gusp (EUT L 84, 28.3.2015, s. 39).

2

(3)  Rådets beslut 2013/488/EU av den 23 september 2013 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 274, 15.10.2013, s. 1).

3

(4)  Rådets beslut 2009/937/EU av den 1 december 2009 om antagande av rådets arbetsordning (EUT L 325, 11.12.2009, s. 35).

4

---

| 20.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 104/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 104/27

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2016/611

av den 15 april 2016

om referensdokumentet för bästa miljöledningspraxis, indikatorer för sektorspecifik miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass för turismsektorn enligt förordning (EG) nr 1221/2009 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas)

[delgivet med nr C(2016) 2137]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009 av den 25 november 2009 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) och om upphävande av förordning (EG) nr 761/2001 och kommissionens beslut 2001/681/EG och 2006/193/EG (1), särskilt artikel 46.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 1221/2009 fastställs en skyldighet för kommissionen att utarbeta sektorspecifika referensdokument för specifika ekonomiska sektorer i samråd med medlemsstaterna och andra berörda parter. Dessa sektorspecifika referensdokument krävs för att hjälpa organisationer att bättre rikta in sig på de viktigaste miljöaspekterna i en viss sektor och för att göra det möjligt att utvärdera, rapportera om och förbättra organisationernas miljöprestanda. De ska innehålla bästa miljöledningspraxis, indikatorer för miljöprestanda samt vid behov riktmärken för resultat i världsklass och poängsystem för att ange miljöprestandanivåer inom dessa sektorer. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 1221/2009 fastställs en skyldighet för kommissionen att utarbeta sektorspecifika referensdokument för specifika ekonomiska sektorer i samråd med medlemsstaterna och andra berörda parter. Dessa sektorspecifika referensdokument krävs för att hjälpa organisationer att bättre rikta in sig på de viktigaste miljöaspekterna i en viss sektor och för att göra det möjligt att utvärdera, rapportera om och förbättra organisationernas miljöprestanda. De ska innehålla bästa miljöledningspraxis, indikatorer för miljöprestanda samt vid behov riktmärken för resultat i världsklass och poängsystem för att ange miljöprestandanivåer inom dessa sektorer.

| (2) | I meddelandet från kommissionen Fastställande av arbetsplanen som fastställer en vägledande förteckning över sektorer för antagande av sektorsvisa och sektorsövergripande referensdokument, enligt förordning (EG) nr 1221/2009 om organisationers frivilliga deltagande i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) (2) fastställs en arbetsplan och en vägledande förteckning över prioriterade sektorer för antagande av sektorspecifika och sektorsövergripande referensdokument, däribland turismsektorn. |
| --- | --- |

(2)

I meddelandet från kommissionen Fastställande av arbetsplanen som fastställer en vägledande förteckning över sektorer för antagande av sektorsvisa och sektorsövergripande referensdokument, enligt förordning (EG) nr 1221/2009 om organisationers frivilliga deltagande i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) (2) fastställs en arbetsplan och en vägledande förteckning över prioriterade sektorer för antagande av sektorspecifika och sektorsövergripande referensdokument, däribland turismsektorn.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 49 i förordning (EG) nr 1221/2009. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 49 i förordning (EG) nr 1221/2009.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det sektorspecifika referensdokumentet om bästa miljöledningspraxis, indikatorer för sektorspecifik miljöprestanda samt riktmärken för resultat i världsklass för turismsektorn finns i bilagan.

Artikel 2

Emas-registrerade organisationer inom turismsektorn ska ta hänsyn till detta sektorspecifika referensdokument och bör därför göra följande:

| — | Använda relevanta delar av det sektorspecifika referensdokumentet när de utvecklar och genomför sina miljöledningssystem mot bakgrund av miljöutredningarna. |
| --- | --- |

—

Använda relevanta delar av det sektorspecifika referensdokumentet när de utvecklar och genomför sina miljöledningssystem mot bakgrund av miljöutredningarna.

| — | Visa i sin miljöredovisning hur relevanta sektorspecifika indikatorer för miljöprestanda, bästa miljöledningspraxis och riktmärken för resultat i världsklass enligt det sektorspecifika referensdokumentet har använts för att identifiera åtgärder samt eventuellt sätta upp prioriteringar för att förbättra sin miljöprestanda. |
| --- | --- |

—

Visa i sin miljöredovisning hur relevanta sektorspecifika indikatorer för miljöprestanda, bästa miljöledningspraxis och riktmärken för resultat i världsklass enligt det sektorspecifika referensdokumentet har använts för att identifiera åtgärder samt eventuellt sätta upp prioriteringar för att förbättra sin miljöprestanda.

Artikel 3

Det är inte obligatoriskt för Emas-registrerade organisationer att uppfylla de riktmärken för resultat i världsklass som anges i det sektorspecifika dokumentet, eftersom Emas är frivilligt och överlåter till organisationerna själva att bedöma om riktmärkena är rimliga för dem med avseende på kostnader och nytta.

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 15 april 2016.

På kommissionens vägnar

Karmenu VELLA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 342, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 358, 8.12.2011, s. 2.

2

---

BILAGA

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| 1. | Inledning | 30 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Tillämpningsområde | 33 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Bästa miljöledningspraxis, indikatorer för sektorspecifik miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass för turismsektorn | 36 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Övergripande frågor | 36 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Genomförande av miljöledningssystem | 36 |
| --- | --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Kontroll av leverantörskedjan | 36 |
| --- | --- | --- |

3.1.2

| 3.2 | Förvaltning av turistmål | 37 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Strategiska utvecklingsplaner för turistmålet | 37 |
| --- | --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Bevarande och förvaltning av biologisk mångfald | 37 |
| --- | --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Infrastruktur och tillhandahållande av tjänster | 38 |
| --- | --- | --- |

3.2.3

| 3.3 | Researrangörers och resebyråers verksamheter | 38 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Minska och begränsa transportens miljöpåverkan | 38 |
| --- | --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Främja miljöförbättringar hos leverantörer av logitjänster | 39 |
| --- | --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Främja förbättringar av turistmålen | 40 |
| --- | --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Utveckla och främja hållbara turismpaket och uppmuntra mer hållbar turism | 40 |
| --- | --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Effektiva detaljist- och kontorsverksamheter | 41 |
| --- | --- | --- |

3.3.5

| 3.4 | Minimera logianläggningars vattenförbrukning | 41 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Övervakning, underhåll och optimering av vattensystem | 41 |
| --- | --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Effektiva vattenledningar i gästutrymmen | 42 |
| --- | --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Effektiv lokalskötsel | 42 |
| --- | --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Optimerad småskalig tvätt | 43 |
| --- | --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | Optimerad storskalig tvätt eller tvätt som läggs ut på underleverantörer | 43 |
| --- | --- | --- |

3.4.5

| 3.4.6 | Optimerad bassängskötsel | 44 |
| --- | --- | --- |

3.4.6

| 3.4.7 | Regnvatten och gråvatten (BDT-vatten) | 44 |
| --- | --- | --- |

3.4.7

| 3.5 | Hantering av avfall och avloppsvatten på logianläggningar | 45 |
| --- | --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Förebyggande av avfall | 45 |
| --- | --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Avfallssortering samt avfall som går till återvinning | 45 |
| --- | --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Rening av avloppsvatten | 45 |
| --- | --- | --- |

3.5.3

| 3.6 | Minimera logianläggningars energiförbrukning | 46 |
| --- | --- | --- |

3.6

| 3.6.1 | System för övervakning och förvaltning av energi | 46 |
| --- | --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Förbättra byggnadernas klimatskal | 46 |
| --- | --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | Optimerade värme-, ventilations- och luftkonditioneringssystem | 47 |
| --- | --- | --- |

3.6.3

| 3.6.4 | Effektiva värmepumpar och geotermisk uppvärmning/kylning | 47 |
| --- | --- | --- |

3.6.4

| 3.6.5 | Effektiv belysnings- och elutrustning | 48 |
| --- | --- | --- |

3.6.5

| 3.6.6 | Förnybara energikällor | 48 |
| --- | --- | --- |

3.6.6

| 3.7 | Restauranger och hotellkök | 49 |
| --- | --- | --- |

3.7

| 3.7.1 | Miljöanpassade inköp av livsmedels- och dryckesprodukter | 49 |
| --- | --- | --- |

3.7.1

| 3.7.2 | Hantering av organiskt avfall | 49 |
| --- | --- | --- |

3.7.2

| 3.7.3 | Optimerad disk, rengöring och livsmedelsberedning | 49 |
| --- | --- | --- |

3.7.3

| 3.7.4 | Optimerad matlagning, ventilation och kylning | 50 |
| --- | --- | --- |

3.7.4

| 3.8 | Campingplatser | 50 |
| --- | --- | --- |

3.8

| 3.8.1 | Miljöutbildning för gästerna | 50 |
| --- | --- | --- |

3.8.1

| 3.8.2 | Miljöförvaltning av utomhusområden | 51 |
| --- | --- | --- |

3.8.2

| 3.8.3 | Energieffektivitet och installationer som drivs med förnybar energi på campingplatser | 51 |
| --- | --- | --- |

3.8.3

| 3.8.4 | Vatteneffektivitet på campingplatser | 52 |
| --- | --- | --- |

3.8.4

| 3.8.5 | Minimera avfall på campingplatser | 52 |
| --- | --- | --- |

3.8.5

| 3.8.6 | Naturbassänger | 53 |
| --- | --- | --- |

3.8.6

| 4. | Rekommenderade Viktiga Sektorspecifika Miljöprestandaindikatorer | 54 |
| --- | --- | --- |

4.

1.   INLEDNING

Detta dokument är ett sektorspecifikt referensdokument (SRD) som utarbetats i enlighet med artikel 46 i förordning (EG) nr 1221/2009 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) (1). Inledningen ger en översikt över dokumentets rättsliga bakgrund och användning. Syftet är att underlätta tolkningen av det sektorspecifika referensdokumentet.

Dokumentet bygger på en detaljerad vetenskaps- och policyrapport (2) (rapport om bästa praxis) utarbetad av Institutet för framtidsstudier (IPTS), ett av de sju institut som ingår i kommissionens gemensamma forskningscentrum (JRC).

Relevant rättslig grund

Gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) infördes 1993 för frivilligt deltagande för organisationer genom rådets förordning (EEG) nr 1836/93 (3). Därefter har Emas genomgått två större revideringar.

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 (4). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 (4).

| — | Förordning (EG) nr 1221/2009. |
| --- | --- |

—

Förordning (EG) nr 1221/2009.

Ett viktigt nytt inslag från den senaste revideringen, som trädde i kraft den 11 januari 2010, är artikel 46 om utarbetande av sektorspecifika referensdokument (SRD). De sektorspecifika referensdokumenten ska inkludera bästa miljöledningspraxis, indikatorer för sektorspecifik miljöprestanda samt vid behov riktmärken för resultat i världsklass och poängsystem för att ange miljöprestandanivåer.

Tolka och använda detta dokument

Miljölednings- och miljörevisionsordningen (Emas) är en ordning för frivilligt deltagande för organisationer som har gjort ett åtagande om fortlöpande miljöförbättringar. Inom detta ramverk ger detta sektorspecifika referensdokument vägledning särskilt för turismsektorn och beskriver ett antal alternativ för förbättring och bästa praxis.

Dokumentet har tagits fram av kommissionens gemensamma forskningscentrum, med bidrag från berörda aktörer. En teknisk arbetsgrupp med sakkunniga och aktörer från sektorn har under ledning av JRC diskuterat och slutligen enats om bästa miljöledningspraxis, indikatorer för sektorspecifik miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass som beskrivs i detta dokument. I synnerhet riktmärkena ansågs vara representativa för den nivå av miljöprestanda som uppnås av de organisationer som visar bäst resultat inom sektorn.

Syftet med dokumentet är att genom såväl idéer och inspiration som praktisk och teknisk vägledning hjälpa och stödja alla organisationer som har för avsikt att förbättra sin miljöprestanda.

Det sektorspecifika referensdokumentet riktar sig främst till organisationer som redan är Emas-registrerade, i andra hand till organisationer som överväger Emas-registrering i framtiden och i tredje hand till alla organisationer som vill lära sig mer om bästa miljöledningspraxis för att kunna förbättra sin miljöprestanda. Detta dokument är därför tänkt att göra det lättare för alla organisationer och aktörer inom turismsektorn att inrikta sig på relevanta miljöaspekter, både direkta och indirekta. De ska också kunna hitta information om bästa praxis och om lämpliga sektorspecifika indikatorer för miljöprestanda som de kan använda för att mäta sin egen miljöprestanda samt om riktmärken för resultat i världsklass.

Hur Emas-registrerade organisationer bör beakta sektorspecifika referensdokument

Enligt förordning (EG) nr 1221/2009 ska Emas-registrerade organisationer beakta sektorspecifika referensdokument på två nivåer, nämligen följande:

| 1. | När de utvecklar och genomför sitt miljöledningssystem mot bakgrund av miljöutredningarna (artikel 4.1 b).
  Detta innebär att organisationerna bör använda lämpliga delar av det sektorspecifika referensdokumentet när de utformar och ser över sina miljömål utifrån de miljöaspekter som har kartlagts i miljöutredningen och miljöpolicyn och när de beslutar om vilka åtgärder som ska vidtas för att förbättra miljöprestandan. |
| --- | --- |

1.

När de utvecklar och genomför sitt miljöledningssystem mot bakgrund av miljöutredningarna (artikel 4.1 b).

Detta innebär att organisationerna bör använda lämpliga delar av det sektorspecifika referensdokumentet när de utformar och ser över sina miljömål utifrån de miljöaspekter som har kartlagts i miljöutredningen och miljöpolicyn och när de beslutar om vilka åtgärder som ska vidtas för att förbättra miljöprestandan.

| 2. | När de utarbetar miljöredovisningen (artikel 4.1 d och 4.4).
  Detta innebär följande:






  a) | Organisationerna bör ta hänsyn till de relevanta sektorspecifika miljöprestandaindikatorerna i det sektorspecifika referensdokumentet när de väljer vilka indikatorer (5) de ska använda i miljöprestandarapporteringen.
  När organisationerna väljer den uppsättning indikatorer som de ska använda i rapporteringen bör de ta hänsyn till de indikatorer som föreslås i det motsvarande sektorspecifika referensdokumentet samt indikatorernas relevans i förhållande till de betydande miljöaspekter som fastställs i miljöutredningen. Indikatorerna behöver endast beaktas om de är relevanta för de miljöaspekter som anses vara mest betydande i miljöutredningen. |
| --- | --- | --- |

2.

När de utarbetar miljöredovisningen (artikel 4.1 d och 4.4).

Detta innebär följande:

a)

Organisationerna bör ta hänsyn till de relevanta sektorspecifika miljöprestandaindikatorerna i det sektorspecifika referensdokumentet när de väljer vilka indikatorer (5) de ska använda i miljöprestandarapporteringen.

När organisationerna väljer den uppsättning indikatorer som de ska använda i rapporteringen bör de ta hänsyn till de indikatorer som föreslås i det motsvarande sektorspecifika referensdokumentet samt indikatorernas relevans i förhållande till de betydande miljöaspekter som fastställs i miljöutredningen. Indikatorerna behöver endast beaktas om de är relevanta för de miljöaspekter som anses vara mest betydande i miljöutredningen.

| b) | Organisationerna bör i miljöredovisningen ange hur relevant bästa miljöledningspraxis och i förekommande fall relevanta riktmärken för resultat i världsklass har beaktats.
  De bör beskriva hur relevant bästa miljöledningspraxis och relevanta riktmärken för resultat i världsklass (som ger en indikation på miljöprestandanivån för de bäst presterande organisationerna) har använts för att fastställa åtgärder och eventuellt prioriteringar för att (ytterligare) förbättra sin miljöprestanda. Det är emellertid inte obligatoriskt att uppfylla bästa miljöledningspraxis eller riktmärkena för resultat i världsklass, eftersom Emas är frivilligt och överlåter till organisationerna själva att bedöma om riktmärkena och genomförandet av bästa praxis är rimliga för dem med avseende på kostnader och nytta.
  Precis som när det gäller miljöprestandaindikatorerna bör organisationen bedöma om bästa miljöledningspraxis och riktmärkena för resultat i världsklass är relevanta och möjliga att tillämpa enligt de betydande miljöaspekter som har fastställts av organisationerna i miljöutredningen samt tekniska och ekonomiska aspekter. |
| --- | --- |

b)

Organisationerna bör i miljöredovisningen ange hur relevant bästa miljöledningspraxis och i förekommande fall relevanta riktmärken för resultat i världsklass har beaktats.

De bör beskriva hur relevant bästa miljöledningspraxis och relevanta riktmärken för resultat i världsklass (som ger en indikation på miljöprestandanivån för de bäst presterande organisationerna) har använts för att fastställa åtgärder och eventuellt prioriteringar för att (ytterligare) förbättra sin miljöprestanda. Det är emellertid inte obligatoriskt att uppfylla bästa miljöledningspraxis eller riktmärkena för resultat i världsklass, eftersom Emas är frivilligt och överlåter till organisationerna själva att bedöma om riktmärkena och genomförandet av bästa praxis är rimliga för dem med avseende på kostnader och nytta.

Precis som när det gäller miljöprestandaindikatorerna bör organisationen bedöma om bästa miljöledningspraxis och riktmärkena för resultat i världsklass är relevanta och möjliga att tillämpa enligt de betydande miljöaspekter som har fastställts av organisationerna i miljöutredningen samt tekniska och ekonomiska aspekter.

De delar av det sektorspecifika referensdokumentet (indikatorer, bästa miljöledningspraxis eller riktmärken för resultat i världsklass) som inte anses vara relevanta i förhållande till de betydande miljöaspekter som organisationerna har fastställt i miljöutredningen bör inte rapporteras eller beskrivas i miljöredovisningen.

Emas-deltagande är en pågående process. Därför ska en organisation varje gång man planerar att förbättra sin miljöprestanda (och ser över sin miljöprestanda) söka i det sektorspecifika referensdokumentet för att komma fram till vilka problem som ska tacklas härnäst i en stegvis strategi.

Emas miljökontrollanter ska kontrollera om och hur organisationen har tagit hänsyn till det sektorspecifika referensdokumentet vid utarbetande av sin miljöredovisning (artikel 18.5 d i förordning (EG) nr 1221/2009).

Detta innebär att ackrediterade miljökontrollanter för sina revisioner behöver underlag från organisationen som visar hur hänsyn har tagits till de relevanta delar av det sektorspecifika referensdokumentet som har valts utifrån miljöutredningarna. De ska inte kontrollera efterlevnaden av de riktmärken för resultat i världsklass som beskrivs. Däremot ska de kontrollera underlaget som visar hur det sektorspecifika referensdokumentet har använts som vägledning för att identifiera indikatorer och lämpliga frivilliga åtgärder som organisationen kan tillämpa för att förbättra sin miljöprestanda.

Eftersom det är frivilligt att använda Emas och de sektorspecifika referensdokumenten får inga oproportionerliga krav på underlag ställas på organisationerna. Miljökontrollanterna ska inte kräva individuella motiveringar för bästa praxis, sektorspecifika miljöprestandaindikatorer och riktmärken för resultat i världsklass som nämns i det sektorspecifika referensdokumentet men inte anses vara relevanta enligt miljöutredningen. De kan däremot föreslå ytterligare relevanta delar som organisationen bör ta hänsyn till i framtiden som kompletterande belägg för dess åtagande att ständigt förbättra sin miljöprestanda.

Det sektorspecifika referensdokumentets struktur

Detta dokument innehåller fyra kapitel. I kapitel 1 beskrivs Emas rättsliga grund och hur detta dokument ska användas, medan kapitel 2 definierar tillämpningsområdet för detta sektorspecifika referensdokument. Kapitel 3 innehåller en kort beskrivning av olika exempel på bästa miljöledningspraxis tillsammans med information om deras tillämplighet, oftast även för små och medelstora företag I förekommande fall anges dessutom särskilda miljöprestandaindikatorer och riktmärken för resultat i världsklass som kan formuleras för en viss bästa miljöledningspraxis. Vissa riktmärken och indikatorer är relevanta för fler än en bästa miljöledningspraxis och upprepas därför vid behov.

Slutligen presenteras i kapitel 4 en omfattande tabell med ett urval av de mest relevanta indikatorerna för miljöprestanda, med förklaringar och tillhörande riktmärken för resultat i världsklass.

2.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

I detta dokument behandlas några av de verksamheter som anges i avsnitt I 55–56, ”
  Hotell- och restaurangverksamhet
  ”, avsnitt N 79, ”
  Resebyrå- och researrangörsverksamhet och andra resetjänster och relaterade tjänster
  ” och avsnitt O 84.11, ”
  Övergripande offentlig förvaltning
  ” i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 (6) (Nace rev.2).

Detta sektorspecifika referensdokument omfattar främst bästa miljöledningspraxis inom organisationer som tillhandahåller hotell- och logiverksamhet samt restaurang-, catering- och barverksamhet, förvaltar turistmål eller erbjuder och bokar resor, logi eller turismaktiviteter (resebyråer och researrangörer) (7). Företag som tillhandahåller logi- och campingplatstjänster uppmuntras också att sätta sig in i de relevanta bestämmelserna för EU-miljömärket (8). Aktörer som förvaltar turistmål kan även hänvisa till andra EU-initiativ för att främja hållbara turistaktiviteter, bland annat det europeiska indikatorsystemet för turism (Etis) (9).

De ovannämnda aktörerna är sammanlänkade med en rad olika sektorer enligt diagrammet över turismens värdekedja nedan. När det gäller turismen som produkt är även de aktiviteter som turister deltar i under semestern en viktig del av turismens värdekedja, och kan dessutom vara intressanta från miljösynpunkt. I detta dokument nämns sådana aktiviteter endast om aktörer som förvaltar turistmål och researrangörer kan påverka dem.

Översikt av turismsektorns värdekedja

Livsmedels- och dryckes- tjänster NACE 56

Annan produkt-tillverkning NACE 14-33

Textilvarutillverk-ning NACE 13

Dryckesframställ-ning NACE 11

Livsmedels-framställning NACE 10

Vattenförsörjning NACE 36

Viktiga sektorer med behandlade processer (med visade kopplingar till huvudsektorer)

El, gas, värme och kyla NACE 35

Turismsektorn

Viktiga indirekta sektorer

Direkt behandlade huvud-sektorer

Avloppsrening NACE 37

Avfallshantering NACE 38

Transport och logistik NACE 49-52

Förvaltning av turistmål Offentlig förvaltning NACE 84.11

Researrangörer/ resebyråer NACE 79

Logi NACE 55

Byggverksamhet NACE 41-43

Verksamheter diverse NACE

Jordbruk NACE 1-3

Tjänster

Leveranskedjor

Avsnitt 3.7

Avsnitt 3.4

Avsnitt 3.6

Avsnitt 3.7

Avsnitt 3.4-3.8

Avsnitt 3.3

Avsnitt 3.3

Avsnitt 3.2

Avsnitt 3.2

Avsnitt 3.4

Avsnitt 3.6

Avsnitt 3.5

De viktigaste miljöaspekterna och miljöbelastningarna när det gäller turismtjänster visas i nedanstående tabell. Dessa miljöaspekter valdes ut som de mest relevanta inom sektorn, men de miljöaspekter som ska hanteras av enskilda organisationer bör bedömas från fall till fall.

Verksamheter inom turismorganisationer (hotell, campingplatser, restauranger och researrangörer) samt relaterade miljöaspekter och miljöbelastningar

| Tjänst/verksamhet | Viktigaste miljöaspekter | Största miljöbelastningar |
| --- | --- | --- |
| Administration | — | Kontorsledning |

Tjänst/verksamhet

Viktigaste miljöaspekter

Största miljöbelastningar

Administration

—

Kontorsledning

| — | Mottagande av kunder |
| --- | --- |

—

Mottagande av kunder

| — | Förbrukning av energi, vatten och material (främst papper) |
| --- | --- |

—

Förbrukning av energi, vatten och material (främst papper)

| — | Produktion av kommunalt avfall (stora pappersmängder) och farligt avfall (t.ex. bläckpatroner) |
| --- | --- |

—

Produktion av kommunalt avfall (stora pappersmängder) och farligt avfall (t.ex. bläckpatroner)

Tekniska tjänster

| — | Produktion av varmvatten samt uppvärmning/kylning av utrymmen |
| --- | --- |

—

Produktion av varmvatten samt uppvärmning/kylning av utrymmen

| — | Belysning |
| --- | --- |

—

Belysning

| — | Hissar |
| --- | --- |

—

Hissar

| — | Simbassänger |
| --- | --- |

—

Simbassänger

| — | Grönområden |
| --- | --- |

—

Grönområden

| — | Bekämpning av skadegörare och gnagare |
| --- | --- |

—

Bekämpning av skadegörare och gnagare

| — | Reparation och underhåll |
| --- | --- |

—

Reparation och underhåll

| — | Energi- och vattenförbrukning |
| --- | --- |

—

Energi- och vattenförbrukning

| — | Förbrukning av olika farliga produkter |
| --- | --- |

—

Förbrukning av olika farliga produkter

| — | I vissa fall, användning av CFC och HCFC som köldmedier (10) |
| --- | --- |

—

I vissa fall, användning av CFC och HCFC som köldmedier (10)

| — | Utsläpp till luften (luftförorenande ämnen, växthusgaser) |
| --- | --- |

—

Utsläpp till luften (luftförorenande ämnen, växthusgaser)

| — | Produktion av ett stort antal eventuellt farliga avfallstyper som tomma kemikalieförpackningar |
| --- | --- |

—

Produktion av ett stort antal eventuellt farliga avfallstyper som tomma kemikalieförpackningar

| — | Avloppsvattenproduktion |
| --- | --- |

—

Avloppsvattenproduktion

Restaurang/bar

| — | Frukost, middag, lunch |
| --- | --- |

—

Frukost, middag, lunch

| — | Drycker och tilltugg |
| --- | --- |

—

Drycker och tilltugg

| — | Belastningar från leveranskedjan (se ”Inköp”) |
| --- | --- |

—

Belastningar från leveranskedjan (se ”Inköp”)

| — | Energi-, vatten- och råvaruförbrukning |
| --- | --- |

—

Energi-, vatten- och råvaruförbrukning

| — | Produktion av kommunalt avfall (särskilt livsmedels- och förpackningsavfall) |
| --- | --- |

—

Produktion av kommunalt avfall (särskilt livsmedels- och förpackningsavfall)

Kök

| — | Livsmedelskonservering |
| --- | --- |

—

Livsmedelskonservering

| — | Livsmedelsberedning |
| --- | --- |

—

Livsmedelsberedning

| — | Diskning |
| --- | --- |

—

Diskning

| — | Belastningar från leveranskedjan (se ”Inköp”) |
| --- | --- |

—

Belastningar från leveranskedjan (se ”Inköp”)

| — | Betydande energi- och vattenförbrukning |
| --- | --- |

—

Betydande energi- och vattenförbrukning

| — | Produktion av kommunalt avfall (särskilt livsmedels- och förpackningsavfall) |
| --- | --- |

—

Produktion av kommunalt avfall (särskilt livsmedels- och förpackningsavfall)

| — | Produktion av vegetabiliskt oljeavfall |
| --- | --- |

—

Produktion av vegetabiliskt oljeavfall

| — | Utsläpp av lukt |
| --- | --- |

—

Utsläpp av lukt

Rumsanvändning

| — | Gästers användning |
| --- | --- |

—

Gästers användning

| — | Produkter för gästers användning |
| --- | --- |

—

Produkter för gästers användning

| — | Lokalskötsel |
| --- | --- |

—

Lokalskötsel

| — | Energi-, vatten- och råvaruförbrukning |
| --- | --- |

—

Energi-, vatten- och råvaruförbrukning

| — | Användning av en rad olika farliga produkter |
| --- | --- |

—

Användning av en rad olika farliga produkter

| — | Produktion av förpackningsavfall och små mängder kommunalt avfall |
| --- | --- |

—

Produktion av förpackningsavfall och små mängder kommunalt avfall

| — | Avloppsvattenproduktion |
| --- | --- |

—

Avloppsvattenproduktion

Tvätt

| — | Tvätt och strykning av gästers kläder |
| --- | --- |

—

Tvätt och strykning av gästers kläder

| — | Tvätt och strykning av handdukar, sängkläder osv. |
| --- | --- |

—

Tvätt och strykning av handdukar, sängkläder osv.

| — | Betydande energi- och vattenförbrukning |
| --- | --- |

—

Betydande energi- och vattenförbrukning

| — | Användning av farliga produkter |
| --- | --- |

—

Användning av farliga produkter

| — | Avloppsvattenproduktion |
| --- | --- |

—

Avloppsvattenproduktion

Inköp

| — | Urval av produkter och leverantörer |
| --- | --- |

—

Urval av produkter och leverantörer

| — | Lagring av produkter |
| --- | --- |

—

Lagring av produkter

| — | Belastningar från leveranskedjan (markutnyttjande, försämring eller förstörelse av ekosystem, påverkan på vilda djur och växter, energi- och vattenförbrukning, utsläpp till luften – luftförorenande ämnen och växthusgaser, utsläpp i vatten, avfallsproduktion) |
| --- | --- |

—

Belastningar från leveranskedjan (markutnyttjande, försämring eller förstörelse av ekosystem, påverkan på vilda djur och växter, energi- och vattenförbrukning, utsläpp till luften – luftförorenande ämnen och växthusgaser, utsläpp i vatten, avfallsproduktion)

| — | Produktion av förpackningsavfall |
| --- | --- |

—

Produktion av förpackningsavfall

| — | Läckor av farliga ämnen |
| --- | --- |

—

Läckor av farliga ämnen

Aktiviteter

| — | Inomhusaktiviteter |
| --- | --- |

—

Inomhusaktiviteter

| — | Utomhusaktiviteter |
| --- | --- |

—

Utomhusaktiviteter

| — | Energi-, vatten- och råvaruförbrukning |
| --- | --- |

—

Energi-, vatten- och råvaruförbrukning

| — | Lokal påverkan på ekosystem |
| --- | --- |

—

Lokal påverkan på ekosystem

| — | Buller |
| --- | --- |

—

Buller

| — | Produktion av kommunalt avfall |
| --- | --- |

—

Produktion av kommunalt avfall

| — | Belastningar fråninfrastruktur (se ”Bygg- och anläggningsarbete”) |
| --- | --- |

—

Belastningar fråninfrastruktur (se ”Bygg- och anläggningsarbete”)

Transport

| — | Transport av gäster |
| --- | --- |

—

Transport av gäster

| — | Transport av personal |
| --- | --- |

—

Transport av personal

| — | Transport av leverantörer |
| --- | --- |

—

Transport av leverantörer

| — | Energiförbrukning (bränsle) |
| --- | --- |

—

Energiförbrukning (bränsle)

| — | Utsläpp till luft |
| --- | --- |

—

Utsläpp till luft

| — | Belastningar fråninfrastruktur (se ”Bygg- och anläggningsarbete”) |
| --- | --- |

—

Belastningar fråninfrastruktur (se ”Bygg- och anläggningsarbete”)

Övriga tjänster

| — | Läkartjänster, snabbköp, souvenirbutiker, spa och hälsa, hårfrisörer osv. |
| --- | --- |

—

Läkartjänster, snabbköp, souvenirbutiker, spa och hälsa, hårfrisörer osv.

| — | Energi-, vatten- och råvaruförbrukning |
| --- | --- |

—

Energi-, vatten- och råvaruförbrukning

| — | Produktion av kommunalt avfall och vissa särskilda typer av farligt avfall (t.ex. sanitärt avfall) |
| --- | --- |

—

Produktion av kommunalt avfall och vissa särskilda typer av farligt avfall (t.ex. sanitärt avfall)

Bygg- och anläggningsarbete

| — | Anläggande av nya områden eller tjänster |
| --- | --- |

—

Anläggande av nya områden eller tjänster

| — | Reparation av befintliga områden eller tjänster |
| --- | --- |

—

Reparation av befintliga områden eller tjänster

| — | Markutnyttjande |
| --- | --- |

—

Markutnyttjande

| — | Försämring eller förstörelse av ekosystem |
| --- | --- |

—

Försämring eller förstörelse av ekosystem

| — | Påverkan på vilda djur och växter |
| --- | --- |

—

Påverkan på vilda djur och växter

| — | Energi- och vattenförbrukning |
| --- | --- |

—

Energi- och vattenförbrukning

| — | Betydande förbrukning av råvaror och farliga produkter |
| --- | --- |

—

Betydande förbrukning av råvaror och farliga produkter

| — | Betydande produktion av byggavfall |
| --- | --- |

—

Betydande produktion av byggavfall

| — | Produktion av farligt avfall |
| --- | --- |

—

Produktion av farligt avfall

Den bästa miljöledningspraxis som presenteras i detta dokument delas in i följande grupper:

| — | Bästa miljöledningspraxis för att förbättra övergripande frågor inom turismsektorn. |
| --- | --- |

—

Bästa miljöledningspraxis för att förbättra övergripande frågor inom turismsektorn.

| — | Bästa miljöledningspraxis för att förbättra förvaltningen av turistmål (11). |
| --- | --- |

—

Bästa miljöledningspraxis för att förbättra förvaltningen av turistmål (11).

| — | Bästa miljöledningspraxis för att förbättra researrangörers och resebyråers verksamheter. |
| --- | --- |

—

Bästa miljöledningspraxis för att förbättra researrangörers och resebyråers verksamheter.

| — | Bästa miljöledningspraxis för att minimera logianläggningars vattenförbrukning. |
| --- | --- |

—

Bästa miljöledningspraxis för att minimera logianläggningars vattenförbrukning.

| — | Bästa miljöledningspraxis för att minimera logianläggningars avfallsproduktion. |
| --- | --- |

—

Bästa miljöledningspraxis för att minimera logianläggningars avfallsproduktion.

| — | Bästa miljöledningspraxis för att minimera logianläggningars energiförbrukning. |
| --- | --- |

—

Bästa miljöledningspraxis för att minimera logianläggningars energiförbrukning.

| — | Bästa miljöledningspraxis för att förbättra restaurang- och hotellkök. |
| --- | --- |

—

Bästa miljöledningspraxis för att förbättra restaurang- och hotellkök.

| — | Bästa miljöledningspraxis för att förbättra campingplatser. |
| --- | --- |

—

Bästa miljöledningspraxis för att förbättra campingplatser.

Exemplen på bästa miljöledningspraxis täcker de viktigaste miljöaspekterna för sektorn.

3.   BÄSTA MILJÖLEDNINGSPRAXIS, INDIKATORER FÖR SEKTORSPECIFIK MILJÖPRESTANDA OCH RIKTMÄRKEN FÖR RESULTAT I VÄRLDSKLASS FÖR TURISMSEKTORN

3.1   Övergripande frågor

3.1.1   Genomförande av miljöledningssystem

Bästa miljöledningspraxis är att organisationen gör en bedömning av sina viktigaste direkta och indirekta miljöaspekter, tillämpar relevanta prestandaindikatorer och jämför med relevanta riktmärken för resultat i världsklass.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla aktörer inom turismsektorn, bland annat aktörer som förvaltar turistmål, researrangörer, leverantörer av logitjänster, livsmedels- och dryckesleverantörer, transportföretag och aktivitetsleverantörer. Denna bästa miljöledningspraxis är också fullständigt tillämplig på små företag (12).

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikator för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i1) | Använda ett miljöledningssystem (j/n). |

Indikator för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i1)

Använda ett miljöledningssystem (j/n).

| (b1) | Använda lämpliga indikatorer för att fortlöpande övervaka alla relevanta miljöprestandaaspekter, även aspekter som är svårare att mäta och indirekta aspekter som påverkan på den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

(b1)

Använda lämpliga indikatorer för att fortlöpande övervaka alla relevanta miljöprestandaaspekter, även aspekter som är svårare att mäta och indirekta aspekter som påverkan på den biologiska mångfalden.

| (b2) | Informera all personal om miljömålen och tillhandahålla utbildning i relevanta miljöledningsåtgärder. |
| --- | --- |

(b2)

Informera all personal om miljömålen och tillhandahålla utbildning i relevanta miljöledningsåtgärder.

| (b3) | Bästa miljöledningspraxis tillämpas i förekommande fall. |
| --- | --- |

(b3)

Bästa miljöledningspraxis tillämpas i förekommande fall.

3.1.2   Kontroll av leverantörskedjan

Bästa miljöledningspraxis är att kontrollera leverantörskedjor för produkter och tjänster som används av organisationen för att kartlägga miljöproblem i leveranskedjan. Hela värdekedjan beaktas och relevanta kontrollpunkter identifieras (t.ex. val av produkter, undvikande, miljöanpassad upphandling, leverantörskriterier) som kan användas för att minimera miljöpåverkan i hela värdekedjan.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla aktörer inom turismsektorn, bland annat aktörer som förvaltar turistmål, researrangörer, leverantörer av logitjänster, livsmedels- och dryckesleverantörer, transportföretag och aktivitetsleverantörer. Denna bästa miljöledningspraxis är också fullständigt tillämplig på små företag.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikator för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i2) | Procentandel produkter och tjänster som uppfyller särskilda miljökriterier (%). |

Indikator för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i2)

Procentandel produkter och tjänster som uppfyller särskilda miljökriterier (%).

| (b4) | Organisationen har tillämpat livscykeltänkande för att identifiera förbättringsalternativ för alla större leveranskedjor i syfte att lösa miljöproblem. |
| --- | --- |

(b4)

Organisationen har tillämpat livscykeltänkande för att identifiera förbättringsalternativ för alla större leveranskedjor i syfte att lösa miljöproblem.

| (b5) | ≥ 97 % av kemikalierna (enligt det verksamma ämnets vikt eller per inköpt mängd) som används vid logianläggningar eller restauranglokaler är certifierade enligt ISO typ I-miljömärkning (13) (eller att organisationen kan visa att ämnet är det miljövänligaste alternativet). |
| --- | --- |

(b5)

≥ 97 % av kemikalierna (enligt det verksamma ämnets vikt eller per inköpt mängd) som används vid logianläggningar eller restauranglokaler är certifierade enligt ISO typ I-miljömärkning (13) (eller att organisationen kan visa att ämnet är det miljövänligaste alternativet).

| (b6) | ≥ 97 % av allt virke, papper och all kartong som köps in av logianläggningar och restauranger återvinns eller är miljöcertifierade (miljömärkning, FSC, PEFC). |
| --- | --- |

(b6)

≥ 97 % av allt virke, papper och all kartong som köps in av logianläggningar och restauranger återvinns eller är miljöcertifierade (miljömärkning, FSC, PEFC).

3.2   Förvaltning av turistmål

3.2.1   Strategiska utvecklingsplaner för turistmålet

Bästa miljöledningspraxis är att inrätta en enhet eller organisation som har ansvaret för en strategisk hållbar utveckling av turistmålet. Enheten eller organisationen samordnar relevanta avdelningar och intressenter för att vidta specifika åtgärder inom ramen för en plan för turistmålet.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla turistmål, antingen av enheter inom statliga strukturer med ansvar för förvaltning av turistmål eller av offentliga/privata organisationer som förvaltar turistmål. Den är också tillämplig på små offentliga förvaltningar och små företag som arbetar med förvaltning av turistmål.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i3) | Genomförande av en hållbarhetsplan för turistmålet (j/n). |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i3)

Genomförande av en hållbarhetsplan för turistmålet (j/n).

| (b7) | Genomförande av en plan för turistmålet som i) täcker hela turistmålet, ii) omfattar samordning mellan alla relevanta statliga och privata aktörer, och iii) omfattar åtgärder för viktiga miljöproblem på turistmålet. |
| --- | --- |

(b7)

Genomförande av en plan för turistmålet som i) täcker hela turistmålet, ii) omfattar samordning mellan alla relevanta statliga och privata aktörer, och iii) omfattar åtgärder för viktiga miljöproblem på turistmålet.

3.2.2   Bevarande och förvaltning av biologisk mångfald

Bästa miljöledningspraxis är att övervaka tillståndet för den biologiska mångfalden på turistmålet och genomföra en plan för bevarande och förvaltning av biologisk mångfald som syftar till att skydda och stärka den biologiska mångfalden på turistmålet i allmänhet, t.ex. genom byggbegränsningar och kompensationsåtgärder.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla turistmål. Turistmål med högt naturvärde bör bevara den biologiska mångfalden, medan turistmål med lågt naturvärde bör vidta åtgärder för att öka den. Den är också tillämplig på små företag som arbetar med förvaltning av turistmål.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i4) | Genomförande av en plan för förvaltning av biologisk mångfald (j/n). |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i4)

Genomförande av en plan för förvaltning av biologisk mångfald (j/n).

| (i5) | Mängd arter på turistmålet. |
| --- | --- |

(i5)

Mängd arter på turistmålet.

| (i6) | Skyddade områden (hektar eller procentandel av turistmålets hela område). |
| --- | --- |

(i6)

Skyddade områden (hektar eller procentandel av turistmålets hela område).

| (b8) | Minimera och kompensera för biologisk mångfald som trängs undan av turismutvecklingen så att den biologiska mångfalden på turistmålet upprätthålls och ökas i områden med högt naturvärde och ökas i försämrade områden. |
| --- | --- |

(b8)

Minimera och kompensera för biologisk mångfald som trängs undan av turismutvecklingen så att den biologiska mångfalden på turistmålet upprätthålls och ökas i områden med högt naturvärde och ökas i försämrade områden.

3.2.3   Infrastruktur och tillhandahållande av tjänster

Bästa miljöledningspraxis är att se till att miljörelaterade tjänster på turistmålet, särskilt vattenförsörjning, rening av avloppsvatten, avfallsåtgärder (i synnerhet återvinningsåtgärder) och kollektivtrafik/trafikledning, är tillräckliga för att på ett hållbart sätt klara efterfrågetopparna under högsäsongen.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla turistmål. Det handlar om god förvaltning av offentliga förvaltningar i allmänhet, men är särskilt relevant på orter där turismen ger upphov till stor ytterligare och säsongsbetonad efterfrågan på tjänster. Denna bästa miljöledningspraxis är också tillämplig på små lokala offentliga förvaltningar och små företag som arbetar med förvaltning av turistmål eller tillhandahåller miljörelaterade tjänster som behövs på ett turistmål.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i7) | Daglig vattenförbrukning per gäst (l gäst/dag). |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i7)

Daglig vattenförbrukning per gäst (l gäst/dag).

| (i8) | Procentandel avloppsvatten som går till sekundär eller tertiär rening (%). |
| --- | --- |

(i8)

Procentandel avloppsvatten som går till sekundär eller tertiär rening (%).

| (i9) | Procentandel fast kommunalt avfall som går till återvinning eller anaerob nedbrytning (%). |
| --- | --- |

(i9)

Procentandel fast kommunalt avfall som går till återvinning eller anaerob nedbrytning (%).

| (i10) | Procentandel förflyttningar inom turistmålet som turister gör med kollektivtrafik, till fots och med cykel. |
| --- | --- |

(i10)

Procentandel förflyttningar inom turistmålet som turister gör med kollektivtrafik, till fots och med cykel.

| (i11) | Procentandel slutlig energiefterfrågan som tillgodoses av förnybar energi producerad på plats (%). |
| --- | --- |

(i11)

Procentandel slutlig energiefterfrågan som tillgodoses av förnybar energi producerad på plats (%).

| (b9) | Tjänster, inklusive kollektivtrafik, vattenförsörjning, rening av avloppsvatten och avfallsåtervinning, som är utformade för att klara toppar i efterfrågan och säkerställa en hållbar turism på turistorten. |
| --- | --- |

(b9)

Tjänster, inklusive kollektivtrafik, vattenförsörjning, rening av avloppsvatten och avfallsåtervinning, som är utformade för att klara toppar i efterfrågan och säkerställa en hållbar turism på turistorten.

| (b10) | ≥ 95 % av avloppsvattnet på turistmålet genomgår minst sekundär rening eller tertiär rening för att släppas ut i känsliga mottagande vatten, även under högsäsong. |
| --- | --- |

(b10)

≥ 95 % av avloppsvattnet på turistmålet genomgår minst sekundär rening eller tertiär rening för att släppas ut i känsliga mottagande vatten, även under högsäsong.

| (b11) | ≥ 95 % fast kommunalt avfall avleds från deponering och går i stället till återvinning eller anaerob nedbrytning. |
| --- | --- |

(b11)

≥ 95 % fast kommunalt avfall avleds från deponering och går i stället till återvinning eller anaerob nedbrytning.

| (b12) | Turismens genomsnittliga vattenförbrukning uppgår till ≤ 200 liter per gäst/dag. |
| --- | --- |

(b12)

Turismens genomsnittliga vattenförbrukning uppgår till ≤ 200 liter per gäst/dag.

| (b13) | Förflyttningar med kollektivtrafik, till fots och med cykel står för ≥ 80 % av turisternas förflyttningar inom stadsturistmål. |
| --- | --- |

(b13)

Förflyttningar med kollektivtrafik, till fots och med cykel står för ≥ 80 % av turisternas förflyttningar inom stadsturistmål.

3.3   Researrangörers och resebyråers verksamheter

3.3.1   Minska och begränsa transportens miljöpåverkan

Bästa miljöledningspraxis är att genomföra ”choice editing” av erbjudna resepaket för att undvika onödiga flygningar (dvs. flygningar som effektivt kan ersättas av land- eller vattentransporter), välja transportleverantörer med hög energieffektivitet (flygbolag, bussar/turistbussar, färjor, fartyg, båtar) och kompensera utsläpp av växthusgaser genom certifierade kompensationssystem. För företag med egen transportverksamhet är bästa miljöledningspraxis att genomföra energieffektiva åtgärder för transportflottan (egen eller hyrd), inklusive miljöanpassad upphandling av energieffektiva fordon med låga utsläpp, ombyggnad av flygplan och turistbussar/bussar med energieffektiva alternativ som winglets samt optimerad drift (t.ex. maximerad beläggningsgrad).

Tillämplighet

”Choice editing” för resepaket samt minskade flygresor gäller alla researrangörer och resebyråer, inklusive små företag.

Åtgärder för att förbättra transportens energieffektivitet och minska luftutsläppen är direkt tillämpliga på researrangörer som kontrollerar sina egna transportflottor, och även som urvals- och kontraktkriterium för researrangörer som anlitar externa transporttjänster. Denna bästa miljöledningspraxis är också, med vissa begränsningar, tillämplig på små företag, eftersom deras inflytande över flygresor oftast är mycket begränsat, men de däremot kan äga/kontrollera egna land-/vattentransporter.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i12) | Onödiga flygningar undviks (j/n). |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i12)

Onödiga flygningar undviks (j/n).

| (i13) | Specifika utsläpp av växthusgaser från transport (kg CO2/passagerarkilometer). |
| --- | --- |

(i13)

Specifika utsläpp av växthusgaser från transport (kg CO2/passagerarkilometer).

| (i14) | Procentandel utsläpp av växthusgaser från transport som kompenseras med certifierade koldioxidkrediter (%). |
| --- | --- |

(i14)

Procentandel utsläpp av växthusgaser från transport som kompenseras med certifierade koldioxidkrediter (%).

| (b14) | Researrangörer erbjuder inte flygningar för i) turistmål på ett avstånd på mindre än 700 km, ii) turistmål på ett avstånd på upp till 2 000 km för kortare vistelser än åtta dagar, eller iii) turistmål på ett avstånd på över 2 000  km för kortare vistelser än 14 dagar. |
| --- | --- |

(b14)

Researrangörer erbjuder inte flygningar för i) turistmål på ett avstånd på mindre än 700 km, ii) turistmål på ett avstånd på upp till 2 000 km för kortare vistelser än åtta dagar, eller iii) turistmål på ett avstånd på över 2 000  km för kortare vistelser än 14 dagar.

| (b15) | Researrangörers flygplansflottor har en genomsnittlig bränsleförbrukning på ≤ 2,7 liter per 100 passagerarkilometer. |
| --- | --- |

(b15)

Researrangörers flygplansflottor har en genomsnittlig bränsleförbrukning på ≤ 2,7 liter per 100 passagerarkilometer.

| (b16) | Genomsnittlig bränsleförbrukning för turistbuss-/bussflottor på ≤ 0,75 liter per 100 passagerarkilometer, minst 90 % av flottan uppfyller Euro V eller drivs med alternativa bränslesystem. |
| --- | --- |

(b16)

Genomsnittlig bränsleförbrukning för turistbuss-/bussflottor på ≤ 0,75 liter per 100 passagerarkilometer, minst 90 % av flottan uppfyller Euro V eller drivs med alternativa bränslesystem.

| (b17) | Utsläppen av växthusgaser från transporten för alla resepaket som säljs kompenseras automatiskt genom direkta investeringar i projekt för att undvika utsläpp eller genom att köpa certifierade koldioxidkrediter. |
| --- | --- |

(b17)

Utsläppen av växthusgaser från transporten för alla resepaket som säljs kompenseras automatiskt genom direkta investeringar i projekt för att undvika utsläpp eller genom att köpa certifierade koldioxidkrediter.

3.3.2   Främja miljöförbättringar hos leverantörer av logitjänster

Bästa miljöledningspraxis är att kräva eller uppmuntra miljöcertifiering av leverantörer av logitjänster, kräva att vissa miljökriterier ska uppfyllas eller kräva miljöprestandarapportering som kan användas för riktmärkning.

Tillämplighet

Alla researrangörer kan tillämpa denna bästa miljöledningspraxis. För mindre researrangörer kan det vara enklare att välja leverantörer baserat på tredjeparts miljöcertifiering, och för större researrangörer kan det vara enklare att tillämpa egna kriterier och/eller riktmärkning. Denna bästa miljöledningspraxis är med vissa begränsningar tillämplig på små företag, eftersom det kan vara svårt att fastställa leverantörskriterier, men små företag kan använda befintliga miljöcertifieringar (företrädesvis etablerade tredjepartscertifieringar som EU-miljömärket) för att välja leverantörer.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikator för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i15) | Procentandel leverantörer av logitjänster (per antal övernattningar eller försäljningsvärde) som uppfyller specifika miljökriterier (%). |

Indikator för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i15)

Procentandel leverantörer av logitjänster (per antal övernattningar eller försäljningsvärde) som uppfyller specifika miljökriterier (%).

| (b18) | ≥ 90 % av leverantörerna av logitjänster uppfyller en uppsättning miljökriterier baserat på försäljningsvärde eller antalet övernattningar (företrädesvis etablerad tredjepartscertifiering). |
| --- | --- |

(b18)

≥ 90 % av leverantörerna av logitjänster uppfyller en uppsättning miljökriterier baserat på försäljningsvärde eller antalet övernattningar (företrädesvis etablerad tredjepartscertifiering).

3.3.3   Främja förbättringar av turistmålen

Bästa miljöledningspraxis är att främja miljöförbättringar av turistmålen genom åtgärder för att förbättra miljöprestandan hos lokala leverantörsorganisationer, organisationer och myndigheter som förvaltar turistmål samt genom direkta förbättringar, t.ex. återställande av livsmiljöer på stora turistmål.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är direkt tillämplig på större researrangörer. Små företag kan samordna åtgärder genom kluster eller konsortier eller i offentlig-privata partnerskap med lokala/regionala företag.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i16) | Procentandel tjänster som omfattas av miljöförbättringar på turistmålet (%). |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i16)

Procentandel tjänster som omfattas av miljöförbättringar på turistmålet (%).

| (i17) | Deltagande i miljöförbättringsprojekt på turistmålet (j/n). |
| --- | --- |

(i17)

Deltagande i miljöförbättringsprojekt på turistmålet (j/n).

| (i19) | Researrangörer främjar miljöförbättringar på turistmålet genom att i) förbättra leverantörskedjan, ii) påverka förvaltningen av turistmålet, och iii) via direkta förbättringssystem. |
| --- | --- |

(i19)

Researrangörer främjar miljöförbättringar på turistmålet genom att i) förbättra leverantörskedjan, ii) påverka förvaltningen av turistmålet, och iii) via direkta förbättringssystem.

3.3.4   Utveckla och främja hållbara turismpaket och uppmuntra mer hållbar turism

Bästa miljöledningspraxis är att utveckla och främja turismpaket som utesluter de mest miljöskadliga alternativen och i stället omfattar de mest miljöanpassade transport-, logi- och aktivitetsalternativen. Researrangörer och resebyråer bör dessutom informera kunderna om turismpaketens miljöpåverkan och förmedla positiva och engagerande budskap om hållbara och ansvarsfulla åtgärder som kunderna kan vidta för att minimera miljöpåverkan när de väljer och reser på semester.

Tillämplighet

Alla researrangörer, inbegripet små företag, kan vidta åtgärder ur denna bästa miljöledningspraxis.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i18) | Procentandel sålda (per försäljningsvärde) särskilt utvalda hållbara resor (t.ex. miljömärkta) (%). |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i18)

Procentandel sålda (per försäljningsvärde) särskilt utvalda hållbara resor (t.ex. miljömärkta) (%).

| (b20) | Researrangörer främjar hållbara turismpaket i sitt allmänna reklammaterial. |
| --- | --- |

(b20)

Researrangörer främjar hållbara turismpaket i sitt allmänna reklammaterial.

| (b21) | Särskilt utvalda hållbara turismpaket (t.ex. med den österrikiska miljömärkningen för resepaket) utgör en försäljningsandel på ≥ 10 %. |
| --- | --- |

(b21)

Särskilt utvalda hållbara turismpaket (t.ex. med den österrikiska miljömärkningen för resepaket) utgör en försäljningsandel på ≥ 10 %.

| (b22) | Researrangören tillämpar effektiva marknadsförings- och kommunikationsmetoder för att uppmuntra mer hållbara val av turismpaket. |
| --- | --- |

(b22)

Researrangören tillämpar effektiva marknadsförings- och kommunikationsmetoder för att uppmuntra mer hållbara val av turismpaket.

| (b23) | Researrangörerna tillhandahåller destinationsspecifik och medvetandehöjande information till alla kunder för att främja ett hållbart beteende på turistmålet. |
| --- | --- |

(b23)

Researrangörerna tillhandahåller destinationsspecifik och medvetandehöjande information till alla kunder för att främja ett hållbart beteende på turistmålet.

3.3.5   Effektiva detaljist- och kontorsverksamheter

Bästa miljöledningspraxis är att minimera användningen av resurser, särskilt papper och bläck, för reklam- och kontorsverksamhet, välja miljöcertifierade material och tjänster (t.ex. trycktjänster) och säkerställa effektiv energi- (14) och vattenanvändning i all kontors- och detaljistverksamhet.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är direkt tillämplig på alla researrangörer.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i19) | Pappersförbrukning per kund (g/kund). |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i19)

Pappersförbrukning per kund (g/kund).

| (i20) | Miljöcertifiering av papper och trycksaker (j/n). |
| --- | --- |

(i20)

Miljöcertifiering av papper och trycksaker (j/n).

| (i21) | Specifika koldioxidutsläpp från kontors- och detaljistverksamheter (kg CO2/kund eller kg CO2/m2 år). |
| --- | --- |

(i21)

Specifika koldioxidutsläpp från kontors- och detaljistverksamheter (kg CO2/kund eller kg CO2/m2 år).

| (i22) | Kontorsbyggnaders årliga vattenförbrukning per anställd (l/anställd år). |
| --- | --- |

(i22)

Kontorsbyggnaders årliga vattenförbrukning per anställd (l/anställd år).

| (b24) | Kontors- och marknadsföringsmaterial i papper i) undviks när så är möjligt, ii) 100 % återvunnet eller miljöcertifierat papper används (t.ex. miljömärkt, FSC, PEFC), iii) trycks av miljöcertifierade tryckerier (t.ex. Emas, ISO 14001). |
| --- | --- |

(b24)

Kontors- och marknadsföringsmaterial i papper i) undviks när så är möjligt, ii) 100 % återvunnet eller miljöcertifierat papper används (t.ex. miljömärkt, FSC, PEFC), iii) trycks av miljöcertifierade tryckerier (t.ex. Emas, ISO 14001).

| (b25) | Planer för hantering av energiförbrukning och utsläpp av växthusgaser genomförs, och energiförbrukning och utsläpp av växthusgaser från detaljist- och kontorsverksamhet rapporteras och uttrycks per m2 detaljist- och kontorsutrymme per år och per kund. |
| --- | --- |

(b25)

Planer för hantering av energiförbrukning och utsläpp av växthusgaser genomförs, och energiförbrukning och utsläpp av växthusgaser från detaljist- och kontorsverksamhet rapporteras och uttrycks per m2 detaljist- och kontorsutrymme per år och per kund.

| (b26) | Vattenförbrukningen uppgår till ≤ 2,0 m3 per anställd och år. |
| --- | --- |

(b26)

Vattenförbrukningen uppgår till ≤ 2,0 m3 per anställd och år.

3.4   Minimera logianläggningars vattenförbrukning

3.4.1   Övervakning, underhåll och optimering av vattensystem

Bästa miljöledningspraxis är att göra kontroller av vattenförbrukningen och övervaka den i förhållande till centrala vattenförbrukande processer och områden (t.ex. konsumtionsmätning) för att identifiera möjliga effektivitetsförbättringar och säkerställa att all utrustning underhålls genom lämpliga regelbundna kontroller, även i samband med städning (housekeeping).

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla logityper av alla storlekar, även små företag. Dock är det kanske inte nödvändigt att installera konsumtionsmätare i små anläggningar.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikator för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i23) | Vattenförbrukning per övernattning (l gäst/natt). |

Indikator för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i23)

Vattenförbrukning per övernattning (l gäst/natt).

| (b27) | Genomförande av en anläggningsspecifik vattenförvaltningsplan som omfattar i) konsumtionsmätning och riktmärkning av alla processer och områden med hög vattenförbrukning, ii) regelbundna kontroller och regelbundet underhåll av ”läckpunkter” och anordningar i vattensystemet. |
| --- | --- |

(b27)

Genomförande av en anläggningsspecifik vattenförvaltningsplan som omfattar i) konsumtionsmätning och riktmärkning av alla processer och områden med hög vattenförbrukning, ii) regelbundna kontroller och regelbundet underhåll av ”läckpunkter” och anordningar i vattensystemet.

| (b28) | Total vattenförbrukning på ≤ 140 liter per övernattning på fullservicehotell och ≤ 100 liter per övernattning på anläggningar där de flesta badrum är delade (t.ex. vandrarhem). |
| --- | --- |

(b28)

Total vattenförbrukning på ≤ 140 liter per övernattning på fullservicehotell och ≤ 100 liter per övernattning på anläggningar där de flesta badrum är delade (t.ex. vandrarhem).

3.4.2   Effektiva vattenledningar i gästutrymmen

Bästa miljöledningspraxis är att installera effektiva vattenledningar, t.ex. vattensnåla sprutmunstycken och vattensnåla termostatduschar, snålspolande toaletter och toaletter med två spolningar samt vattenlösa urinoarer. Under mellantiden kan luftare monteras på befintliga ledningar.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla logityper av alla storlekar, även små företag. För nyrenoverade anläggningar är åtgärder som inmontering av luftare fortfarande tillämpliga.

Samband mellan indikator för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikator för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i23) | Vattenförbrukning per övernattning (l gäst/natt). |

Indikator för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i23)

Vattenförbrukning per övernattning (l gäst/natt).

| (i24) | Energiförbrukning för vattenuppvärmning (kWh/övernattning). |
| --- | --- |

(i24)

Energiförbrukning för vattenuppvärmning (kWh/övernattning).

| (i25) | Vattenflöde i duschar, vattenkranar i badrum, urinoarer och toalettspolare (1/min eller 1/spolning). |
| --- | --- |

(i25)

Vattenflöde i duschar, vattenkranar i badrum, urinoarer och toalettspolare (1/min eller 1/spolning).

| (b29) | Vattenförbrukning och energiförbrukning för vattenuppvärmning på 100 liter respektive 3,0 kWh per övernattning för badrum i rumssviter. |
| --- | --- |

(b29)

Vattenförbrukning och energiförbrukning för vattenuppvärmning på 100 liter respektive 3,0 kWh per övernattning för badrum i rumssviter.

| (b30) | Vattenflöde i duschar ≤ 7 liter/min, vattenflöde i badrumskranar ≤ 6 liter/min (≤ 4 liter/min för nya kranar), genomsnittlig effektiv toalettspolning ≤ 4,5 liter, installation av vattenlösa urinoarer. |
| --- | --- |

(b30)

Vattenflöde i duschar ≤ 7 liter/min, vattenflöde i badrumskranar ≤ 6 liter/min (≤ 4 liter/min för nya kranar), genomsnittlig effektiv toalettspolning ≤ 4,5 liter, installation av vattenlösa urinoarer.

3.4.3   Effektiv lokalskötsel

Bästa miljöledningspraxis är att minimera tvättbehoven genom miljöanpassad upphandling av sängkläder och handdukar (när det gäller storlek, densitet, färg och material) och genom att uppmana eller uppmuntra att gästerna återanvänder sängkläder och handdukar. Bästa praxis är också att utbilda personalen i vatten- och kemikalieeffektiva rengöringsmetoder och att köpa in miljöcertifierade förbrukningsvaror för sov- och badrum.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla logityper av alla storlekar, även små företag. Åtgärder för att minimera tvätt genom val av effektivare rumstextilier är allmänt tillämpliga, men åtgärder för att minimera tvätt genom att uppmuntra gästerna till återanvändning har begränsad tillämplighet för logianläggningar med en hög procentandel gäster som endast stannar en natt.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i26) | Tvättmängd per övernattning (kg/övernattning). |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i26)

Tvättmängd per övernattning (kg/övernattning).

| (i27) | Procentandel återanvända handdukar och sängkläder (%). |
| --- | --- |

(i27)

Procentandel återanvända handdukar och sängkläder (%).

| (i28) | Förbrukning av kemiska produkter för rengöring och diskning räknat i aktiva kemiska ingredienser per övernattning (g/övernattning). |
| --- | --- |

(i28)

Förbrukning av kemiska produkter för rengöring och diskning räknat i aktiva kemiska ingredienser per övernattning (g/övernattning).

| (i29) | Procentandel kemikalier och textilier med ISO typ I-miljömärkning (%). |
| --- | --- |

(i29)

Procentandel kemikalier och textilier med ISO typ I-miljömärkning (%).

| (b31) | Minst 80 % av sängkläderna är av bomull-polyesterblandning (15) eller linne. |
| --- | --- |

(b31)

Minst 80 % av sängkläderna är av bomull-polyesterblandning (15) eller linne.

| (b32) | Minst 80 % av badrumstextilierna har ISO typ I- miljömärkning (t.ex. EU-miljömärket) eller är ekologiska. |
| --- | --- |

(b32)

Minst 80 % av badrumstextilierna har ISO typ I- miljömärkning (t.ex. EU-miljömärket) eller är ekologiska.

| (b33) | Förbrukningen av kemiska produkter för rengöring och diskning (utom tvättmedel, speciella rengöringsmedel och kemikalier för vattenbassänger) uppgår till ≤ 10 gram aktiva kemiska ingredienser per övernattning. |
| --- | --- |

(b33)

Förbrukningen av kemiska produkter för rengöring och diskning (utom tvättmedel, speciella rengöringsmedel och kemikalier för vattenbassänger) uppgår till ≤ 10 gram aktiva kemiska ingredienser per övernattning.

| (b34) | Tvätten minskas genom att minst 30 % av handdukarna och sängkläderna återanvänds. |
| --- | --- |

(b34)

Tvätten minskas genom att minst 30 % av handdukarna och sängkläderna återanvänds.

| (b35) | Minst 80 % (per vikt av aktiva ingredienser eller inköpt mängd) av allrengöringsmedel, tvättmedel, tvålar och schampon som används av logianläggningen har ISO typ I-miljömärkning (t.ex. EU-miljömärket). |
| --- | --- |

(b35)

Minst 80 % (per vikt av aktiva ingredienser eller inköpt mängd) av allrengöringsmedel, tvättmedel, tvålar och schampon som används av logianläggningen har ISO typ I-miljömärkning (t.ex. EU-miljömärket).

3.4.4   Optimerad småskalig tvätt

Bästa miljöledningspraxis är att köpa in de mest vatteneffektiva (och således mest energieffektiva) centrifugerna och de mest energieffektiva torktumlarna (t.ex. värmepumpstorktumlare) och strykjärnen, återanvända sköljvatten och, i områden med stor vattenbrist, återanvända vattnet i huvudtvätten efter mikrofiltrering. Bästa praxis är också att återanvända värme från avloppsvatten och frånluftsventilation.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla logityper av alla storlekar som tvättar på plats, även små företag.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i30) | Vattenförbrukning per kilo tvätt (l/kg). |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i30)

Vattenförbrukning per kilo tvätt (l/kg).

| (i31) | Energiförbrukning per kilo tvätt (kWh/kg). |
| --- | --- |

(i31)

Energiförbrukning per kilo tvätt (kWh/kg).

| (i32) | Procentandel miljömärkta tvättmedel (%). |
| --- | --- |

(i32)

Procentandel miljömärkta tvättmedel (%).

| (b36) | För småskalig tvätt, alla nya hushållstvättmaskiner har en EU-energimärkning på A+++, och kommersiella tvättmaskiner har en genomsnittlig förbrukning av tvättvatten på ≤ 7 liter per kg tvätt. |
| --- | --- |

(b36)

För småskalig tvätt, alla nya hushållstvättmaskiner har en EU-energimärkning på A+++, och kommersiella tvättmaskiner har en genomsnittlig förbrukning av tvättvatten på ≤ 7 liter per kg tvätt.

| (b37) | Total energiförbrukning för småskalig tvätt på ≤ 2,0 kWh per kilo textilier, för torktumlad och färdig tvätt. |
| --- | --- |

(b37)

Total energiförbrukning för småskalig tvätt på ≤ 2,0 kWh per kilo textilier, för torktumlad och färdig tvätt.

| (b38) | Minst 80 % av använt tvättmedel i småskalig tvätt (enligt den aktiva ingrediensens vikt eller per inköpt mängd) har ISO typ I-miljömärkning (t.ex. EU-miljömärket, den nordiska Svanen, den tyska Blaue Engel). |
| --- | --- |

(b38)

Minst 80 % av använt tvättmedel i småskalig tvätt (enligt den aktiva ingrediensens vikt eller per inköpt mängd) har ISO typ I-miljömärkning (t.ex. EU-miljömärket, den nordiska Svanen, den tyska Blaue Engel).

3.4.5   Optimerad storskalig tvätt eller tvätt som läggs ut på underleverantörer

Bästa miljöledningspraxis är att välja en effektiv tvättjänstleverantör som är certifierad med ISO typ I-miljömärkning eller som uppfyller kriterierna för sådana märkningar, eller se till att storskalig tvätt på plats uppfyller sådana kriterier.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på stora logianläggningar med storskalig tvätt på plats samt kommersiella tvättföretag. Den är också tillämplig på andra logianläggningar av alla storlekar, inklusive små företag, i den mån kriterierna är tillämpliga på miljöanpassad upphandling av tvättjänster.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i33) | Miljömärkt tvättservice (j/n). |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i33)

Miljömärkt tvättservice (j/n).

| (i30) | Vattenförbrukning per kilo tvätt (l/kg). |
| --- | --- |

(i30)

Vattenförbrukning per kilo tvätt (l/kg).

| (i31) | Energiförbrukning per kilo tvätt (kWh/kg). |
| --- | --- |

(i31)

Energiförbrukning per kilo tvätt (kWh/kg).

| (i32) | Procentandel miljömärkta tvättmedel (%). |
| --- | --- |

(i32)

Procentandel miljömärkta tvättmedel (%).

| (b39) | All tvätt som läggs ut på entreprenad utförs av en leverantör som har ISO typ 1-miljömärkning (t.ex. den nordiska Svanen), och all intern storskalig tvätt eller tvätt som läggs ut på icke-certifierade tjänsteleverantörer uppfyller de relevanta riktmärkena. |
| --- | --- |

(b39)

All tvätt som läggs ut på entreprenad utförs av en leverantör som har ISO typ 1-miljömärkning (t.ex. den nordiska Svanen), och all intern storskalig tvätt eller tvätt som läggs ut på icke-certifierade tjänsteleverantörer uppfyller de relevanta riktmärkena.

| (b40) | Total vattenförbrukning för hela tvättcykeln för storskalig tvätt på ≤ 5 liter per kilo textilier för tvätt på logianläggningar och ≤ 9 liter per kilo textilier för restaurangtvätt. |
| --- | --- |

(b40)

Total vattenförbrukning för hela tvättcykeln för storskalig tvätt på ≤ 5 liter per kilo textilier för tvätt på logianläggningar och ≤ 9 liter per kilo textilier för restaurangtvätt.

| (b41) | Total energiförbrukning för torktumlad och färdig storskalig tvätt på 0,90 kWh per kilo textilier för tvätt på logianläggningar och ≤ 1,45 kWh per kilo textilier för restaurangtvätt. |
| --- | --- |

(b41)

Total energiförbrukning för torktumlad och färdig storskalig tvätt på 0,90 kWh per kilo textilier för tvätt på logianläggningar och ≤ 1,45 kWh per kilo textilier för restaurangtvätt.

| (b42) | För storskalig tvätt, endast använda tvättmedel för professionellt bruk som har ISO typ 1-miljömärkning (t.ex. EU-miljömärket, den nordiska Svanen), i lämpliga doser. |
| --- | --- |

(b42)

För storskalig tvätt, endast använda tvättmedel för professionellt bruk som har ISO typ 1-miljömärkning (t.ex. EU-miljömärket, den nordiska Svanen), i lämpliga doser.

3.4.6   Optimerad bassängskötsel

Bästa miljöledningspraxis är att optimera intervallerna och tidpunkterna för backspolning baserat på trycksänkning i stället för fasta scheman, använda ozonering eller UV-behandling och noggrant kontrollera doseringsmängden för att minimera desinfektion med klor samt återanvända värme från frånluftsventilation.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på logiföretag med simbassänger på plats, även små företag.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i34) | Genomförande av en miljöledningsplan för bassänger (j/n). |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i34)

Genomförande av en miljöledningsplan för bassänger (j/n).

| (i35) | Användning av ozonering eller UV-behandling (j/n). |
| --- | --- |

(i35)

Användning av ozonering eller UV-behandling (j/n).

| (b43) | Genomförande av en effektivitetsplan för simbassäng- och spaområden som omfattar i) riktmärkning av exakt vatten- och energiförbrukning och förbrukning av kemiska produkter i simbassängs- och spaområden, uttryckt perm2 bassängyta per övernattning, och ii) minimera klorförbrukningen genom optimerad dosering och användning av desinfektionsmetoder som ozonering och UV-behandling. |
| --- | --- |

(b43)

Genomförande av en effektivitetsplan för simbassäng- och spaområden som omfattar i) riktmärkning av exakt vatten- och energiförbrukning och förbrukning av kemiska produkter i simbassängs- och spaområden, uttryckt perm2 bassängyta per övernattning, och ii) minimera klorförbrukningen genom optimerad dosering och användning av desinfektionsmetoder som ozonering och UV-behandling.

3.4.7   Regnvatten och gråvatten (BDT-vatten)

Bästa miljöledningspraxis är att installera återanvändningssystem som återvinner gråvatten för användning i inomhusprocesser (t.ex. toalettspolning) efter behandling eller för utomhusbruk (t.ex. bevattning) eller ett system för uppsamling av regnvatten som använder regnvatten för inomhusbruk.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla logiföretag. Vattenåtervinningssystem kan installeras under byggnadsfasen eller vid större renoveringar. Tillämpligheten för små företag kan vara begränsad på grund av de höga investeringskostnaderna.

Samband mellan indikator för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikator för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i36) | Återvinning av gråvatten eller regnvatten (j/n). |

Indikator för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i36)

Återvinning av gråvatten eller regnvatten (j/n).

| (b44) | Installation av ett återvinningssystem för regnvatten som tillgodoser den interna vattenefterfrågan, och/eller ett återvinningssystem för gråvatten som tillgodoser såväl intern som extern vattenefterfrågan. |
| --- | --- |

(b44)

Installation av ett återvinningssystem för regnvatten som tillgodoser den interna vattenefterfrågan, och/eller ett återvinningssystem för gråvatten som tillgodoser såväl intern som extern vattenefterfrågan.

3.5   Hantering av avfall och avloppsvatten på logianläggningar

3.5.1   Förebyggande av avfall

Bästa miljöledningspraxis är att förebygga avfallsproduktion genom miljöanpassad upphandling av produkter, övervägande av produkternas påverkan under livscykeln – t.ex. genom att undvika engångsförpackningar (livsmedel, tvål, schampo) och genom att köpa rengöringsmedel i koncentrerad form av grossist – samt försiktig användning av inköpta mängder.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla logityper av alla storlekar, även små företag.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i37) | Avfallsproduktion per övernattning (kg/övernattning). |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i37)

Avfallsproduktion per övernattning (kg/övernattning).

| (b45) | Total avfallsproduktion (sorterat plus osorterat) på ≤ 0,6 kg per övernattning. |
| --- | --- |

(b45)

Total avfallsproduktion (sorterat plus osorterat) på ≤ 0,6 kg per övernattning.

3.5.2   Avfallssortering samt avfall som går till återvinning

Bästa miljöledningspraxis är att ha separat avfallsinsamling för anläggningen, se till att det finns en tydlig procedur för avfallssortering och anlita relevanta återvinningstjänster, åtminstone för glas, papper och kartong, plast, metall och organiskt avfall.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla logityper av alla storlekar, även små företag.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i38) | Procentandel avfall som går till återanvändning eller återvinning (%). |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i38)

Procentandel avfall som går till återanvändning eller återvinning (%).

| (i39) | Osorterat avfall per övernattning (kg/övernattning). |
| --- | --- |

(i39)

Osorterat avfall per övernattning (kg/övernattning).

| (b46) | Minst 84 % av avfallet, uttryckt i vikt, går till återvinning. |
| --- | --- |

(b46)

Minst 84 % av avfallet, uttryckt i vikt, går till återvinning.

| (b47) | Bortskaffat osorterat avfall på ≤ 0,16 kg per övernattning. |
| --- | --- |

(b47)

Bortskaffat osorterat avfall på ≤ 0,16 kg per övernattning.

3.5.3   Rening av avloppsvatten

Bästa miljöledningspraxis är att installera ett system för rening av avloppsvatten på plats, åtminstone för sekundär rening och helst även för tertiär rening. Systemet bör åtminstone omfatta förbehandling för att kontrollera fast avfall och ansamlade partiklar, följt av en effektiv biologisk behandling (t.ex. i en satsvis reaktor) för att avlägsna en stor andel av kemisk syreförbrukning (COD), biokemisk syreförbrukning (BOD), kväve och fosfor från de slutliga utsläppen. Slam behandlas och bortskaffas på ett miljömässigt godtagbart sätt.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla logityper av alla storlekar som inte är anslutna till ett avloppssystem, även små företag.

Samband mellan indikator för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikator för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i40) | Avloppsvattnet renas effektivt på plats (t.ex. % BOD, COD). |

Indikator för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i40)

Avloppsvattnet renas effektivt på plats (t.ex. % BOD, COD).

| (i41) | Koncentration i de slutliga utsläppen (mg/l) (t.ex. BOD, COD, total kväve- och fosforhalt). |
| --- | --- |

(i41)

Koncentration i de slutliga utsläppen (mg/l) (t.ex. BOD, COD, total kväve- och fosforhalt).

| (b48) | När det inte är möjligt att rena vattnet centralt omfattar reningen på plats förbehandling (såll/galler, utjämning, sedimentering) följt av biologisk behandling med > 95 % avlägsnande av BOD5, > 90 % nitrifiering och anaerob nedbrytning (utanför anläggningen) av överflödigt slam. |
| --- | --- |

(b48)

När det inte är möjligt att rena vattnet centralt omfattar reningen på plats förbehandling (såll/galler, utjämning, sedimentering) följt av biologisk behandling med > 95 % avlägsnande av BOD5, > 90 % nitrifiering och anaerob nedbrytning (utanför anläggningen) av överflödigt slam.

3.6   Minimera logianläggningars energiförbrukning

3.6.1   System för övervakning och förvaltning av energi

Bästa miljöledningspraxis är att göra kontroller av energiförbrukningen och övervaka den i förhållande till centrala energiförbrukande processer och områden (t.ex. konsumtionsmätning) för att identifiera möjliga effektivitetsförbättringar och säkerställa att all utrustning underhålls genom lämpliga regelbundna kontroller (16).

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla logityper av alla storlekar, även små företag. Små anläggningar behöver inte ha ett omfattande system för konsumtionsmätning och byggnadsförvaltning.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i42) | Genomförande av en anläggningsspecifik energihushållningsplan (j/n). |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i42)

Genomförande av en anläggningsspecifik energihushållningsplan (j/n).

| (i43) | Specifik energianvändning (kWh/m2 år). |
| --- | --- |

(i43)

Specifik energianvändning (kWh/m2 år).

| (b49) | Genomförande av en anläggningsspecifik energihushållningsplan som omfattar i) konsumtionsmärkning och riktmärkning av alla starkt energiförbrukande processer, ii) beräkning och rapportering av primär energiförbrukning och energirelaterade utsläpp av koldioxid. |
| --- | --- |

(b49)

Genomförande av en anläggningsspecifik energihushållningsplan som omfattar i) konsumtionsmärkning och riktmärkning av alla starkt energiförbrukande processer, ii) beräkning och rapportering av primär energiförbrukning och energirelaterade utsläpp av koldioxid.

| (b50) | För befintliga byggnader, slutlig energiförbrukning för värme, ventilation och luftkonditionering och vattenuppvärmning på ≤ 75 kWh, eller en total slutlig energiförbrukning på ≤ 180 kWh, per m2 uppvärmda och kylda utrymmen per år. |
| --- | --- |

(b50)

För befintliga byggnader, slutlig energiförbrukning för värme, ventilation och luftkonditionering och vattenuppvärmning på ≤ 75 kWh, eller en total slutlig energiförbrukning på ≤ 180 kWh, per m2 uppvärmda och kylda utrymmen per år.

3.6.2   Förbättra byggnadernas klimatskal

För nya byggnader är bästa miljöledningspraxis att se till att byggnaderna uppfyller högsta möjliga energimärkning, t.ex. standarderna PassiveHouse och Minergie P (17). För befintliga byggnader är bästa miljöledningspraxis att bygga om dem för att minimera energibehovet för uppvärmning och kylning (18).

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla logityper under byggnadsfasen eller vid större renoveringar. Den gäller också när organisationer som hyr sina lokaler väljer byggnad. På grund av de höga investeringskostnaderna kan möjligheterna för små företag att genomföra denna bästa miljöledningspraxis vara begränsade när det gäller ombyggnad av befintliga byggnader.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i43) | Specifik energianvändning (kWh/m2 år). |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i43)

Specifik energianvändning (kWh/m2 år).

| (b50) | För befintliga byggnader, slutlig energiförbrukning för värme, ventilation och luftkonditionering och vattenuppvärmning på ≤ 75 kWh, eller en total slutlig energiförbrukning på ≤ 180 kWh, per m2 uppvärmda och kylda utrymmen per år. |
| --- | --- |

(b50)

För befintliga byggnader, slutlig energiförbrukning för värme, ventilation och luftkonditionering och vattenuppvärmning på ≤ 75 kWh, eller en total slutlig energiförbrukning på ≤ 180 kWh, per m2 uppvärmda och kylda utrymmen per år.

| (b51) | Nya byggnaders energieffektivitet ska uppfylla standarderna Minergie P, PassiveHouse eller motsvarande. |
| --- | --- |

(b51)

Nya byggnaders energieffektivitet ska uppfylla standarderna Minergie P, PassiveHouse eller motsvarande.

3.6.3   Optimerade värme-, ventilations- och luftkonditioneringssystem

Bästa miljöledningspraxis är att minimera energiförbrukningen från värme-, ventilations- och luftkonditioneringssystem genom att installera produkter med högsta energimärkningsklassificering (i förekommande fall), temperaturkontroll i lokaler och kontrollerad ventilation med värmeåtervinning (helst kontrollerad av koldioxidsensorer) samt energieffektiva komponenter (t.ex. varvtalsreglerade fläktar) och optimera värme, ventilation och luftkonditionering i förhållande till byggnadens klimatskal och typ av energikälla.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla logityper av alla storlekar, även små företag. En fullständig optimering kan endast åstadkommas under byggnadsfasen eller vid större renoveringar, men vissa åtgärder kan vidtas när som helst.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i43) | Specifik energianvändning (kWh/m2 år). |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i43)

Specifik energianvändning (kWh/m2 år).

| (b50) | För befintliga byggnader, slutlig energiförbrukning för värme, ventilation och luftkonditionering och vattenuppvärmning på ≤ 75 kWh, eller en total slutlig energiförbrukning på ≤ 180 kWh, per m2 uppvärmda och kylda utrymmen per år. |
| --- | --- |

(b50)

För befintliga byggnader, slutlig energiförbrukning för värme, ventilation och luftkonditionering och vattenuppvärmning på ≤ 75 kWh, eller en total slutlig energiförbrukning på ≤ 180 kWh, per m2 uppvärmda och kylda utrymmen per år.

| (b51) | Nya byggnaders energieffektivitet ska uppfylla standarderna Minergie P, PassiveHouse eller motsvarande. |
| --- | --- |

(b51)

Nya byggnaders energieffektivitet ska uppfylla standarderna Minergie P, PassiveHouse eller motsvarande.

3.6.4   Effektiva värmepumpar och geotermisk uppvärmning/kylning

Bästa miljöledningspraxis är att installera effektiva värmepumpar för uppvärmning eller kylning (t.ex. miljömärkta produkter, produkter med högsta energieffektivitetsklassificering) eller om möjligt grundvattenkylning.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla logityper. I stadsområden kanske det endast är möjligt att installera grundvattenkylningssystem under byggnadsfasen eller vid större renoveringar. Tryckluftsvärmepumpar är enkla att bygga om, men kan vara olämpliga för mycket kalla klimat. Tillämpligheten för små företag kan vara begränsad på grund av investeringskostnaderna.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i43) | Specifik energianvändning (kWh/m2 år). |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i43)

Specifik energianvändning (kWh/m2 år).

| (b52) | När så är möjligt används vattendrivna värmepumpar och/eller geotermisk uppvärmning/kylning hellre än konventionella uppvärmnings- och kylningssystem, och värmepumparna uppfyller kriterierna för EU:s miljömärkning och de högsta energimärkningsklassificeringarna. |
| --- | --- |

(b52)

När så är möjligt används vattendrivna värmepumpar och/eller geotermisk uppvärmning/kylning hellre än konventionella uppvärmnings- och kylningssystem, och värmepumparna uppfyller kriterierna för EU:s miljömärkning och de högsta energimärkningsklassificeringarna.

3.6.5   Effektiv belysnings- och elutrustning

Bästa miljöledningspraxis är att installera lokalanpassad lysrörs- och LED-belysning av lämplig storlek med intelligent kontroll baserad på rörelse, naturligt ljus och tid. Bästa miljöledningspraxis är också att optimera byggnadskonstruktionen och interiörens utformning för att utnyttja naturligt ljus med hänsyn till energiförbrukningen för uppvärmning och kylning av stora inglasade områden. När det gäller elutrustning (vitvaror och konsumentelektronik) bör produkter med EU:s miljömärkning eller högsta energimärkningsklassificering alltid väljas när så är möjligt.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla logityper av alla storlekar, även små företag. Glöd- och halogenlampor kan oftast direkt ersättas med kompaktlysrörs- och LED-lampor. Byggnadsändringar för att optimera användningen av naturligt ljus begränsas till byggnadsfasen och renoveringar.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i44) | Installerad belysningskapacitet (W/m2). |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i44)

Installerad belysningskapacitet (W/m2).

| (i45) | Belysningsspecifik energianvändning (kWh/m2 år). |
| --- | --- |

(i45)

Belysningsspecifik energianvändning (kWh/m2 år).

| (i46) | Total energiförbrukning (kWh/m2 år). |
| --- | --- |

(i46)

Total energiförbrukning (kWh/m2 år).

| (b53) | Installerad belysningskapacitet ≤ 10 W per m2. |
| --- | --- |

(b53)

Installerad belysningskapacitet ≤ 10 W per m2.

| (b54) | Elförbrukning för belysning ≤ 25 kWh per m2 uppvärmd och kyld golvyta per år. |
| --- | --- |

(b54)

Elförbrukning för belysning ≤ 25 kWh per m2 uppvärmd och kyld golvyta per år.

| (b55) | Total elförbrukning för belysning ≤ 80 kWh per m2 uppvärmd och kyld golvyta per år. |
| --- | --- |

(b55)

Total elförbrukning för belysning ≤ 80 kWh per m2 uppvärmd och kyld golvyta per år.

3.6.6   Förnybara energikällor

Bästa miljöledningspraxis är att när så är möjligt installera utrustning för produktion av geotermisk energi och sol- och vindenergi och köpa in el från en verklig leverantör av förnybar energi (dvs. kontrollerbara, kompletterande).

Tillämplighet

Möjligheterna att utnyttja särskilda förnybara energitekniker på plats beror på lokal- och platsspecifika faktorer som klimat, skugga, tillgängligt utrymme osv. Investeringar i förnybara energisystem utanför anläggningen kan göras av alla organisationer. Tillämpligheten för små företag kan vara begränsad på grund av återbetalningskostnaderna.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i11) | Procentandel slutlig energiförbrukning som tillgodoses av förnybar energi producerad på plats (%). |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i11)

Procentandel slutlig energiförbrukning som tillgodoses av förnybar energi producerad på plats (%).

| (i47) | Användning av certifierade krediter för förnybar energi (j/n). |
| --- | --- |

(i47)

Användning av certifierade krediter för förnybar energi (j/n).

| (b56) | Motsvarande 50 % av logianläggningens årliga energiförbrukning produceras av förnybara källor på plats, eller av kontrollerbara kompletterande energikällor från annan plats. |
| --- | --- |

(b56)

Motsvarande 50 % av logianläggningens årliga energiförbrukning produceras av förnybara källor på plats, eller av kontrollerbara kompletterande energikällor från annan plats.

| (b57) | 100 % av elen kommer från spårbara elkällor som inte redan har redovisats av en annan organisation eller i den nationella genomsnittliga elproduktionsmixen eller är yngre än två år. |
| --- | --- |

(b57)

100 % av elen kommer från spårbara elkällor som inte redan har redovisats av en annan organisation eller i den nationella genomsnittliga elproduktionsmixen eller är yngre än två år.

3.7   Restauranger och hotellkök

3.7.1   Miljöanpassade inköp av livsmedels- och dryckesprodukter

Bästa miljöledningspraxis är att bedöma leveranskedjorna för livsmedel och drycker för att kartlägga miljöproblem och centrala kontrollpunkter, bland annat genom att välja miljöcertifierade produkter och sätta ihop menyn så att särskilt miljöskadliga ingredienser undviks (t.ex. hotade fiskarter och vissa frukter utanför säsongen). Portioner av kött och mejeriprodukter bör vara väl avvägda, och vegetariska alternativ bör finnas tillgängliga.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla kök. Kök på landsbygdsorter kan ofta köpa in livsmedel på plats. Större kök kan ha starkare inflytande över leverantörerna. Även små företag kan fullständigt genomföra denna bästa miljöledningspraxis.

Samband mellan indikator för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikator för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i48) | Procentandel miljöcertifierade ingredienser (per värde) (%). |

Indikator för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i48)

Procentandel miljöcertifierade ingredienser (per värde) (%).

| (b58) | Organisationen förfogar över dokumenterad information, åtminstone om ursprungsland, för alla viktiga ingredienser. |
| --- | --- |

(b58)

Organisationen förfogar över dokumenterad information, åtminstone om ursprungsland, för alla viktiga ingredienser.

| (b59) | Minst 60 % av livsmedels- och dryckesprodukterna, per inköpsvärde, är miljöcertifierade (t.ex. ekologiska). |
| --- | --- |

(b59)

Minst 60 % av livsmedels- och dryckesprodukterna, per inköpsvärde, är miljöcertifierade (t.ex. ekologiska).

3.7.2   Hantering av organiskt avfall

Bästa miljöledningspraxis är att minimera och undvika livsmedelsavfall genom en noggrann utformning av menyer och portionsstorlekar och se till att allt organiskt avfall sorteras separat och går till anaerob nedbrytning om så är möjligt eller alternativt förbränns med energiåtervinning eller kompostering lokalt/på plats.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla kök. Anaerob nedbrytning är det avfallsåtervinningsalternativ som är att föredra, men kanske inte finns tillgängligt överallt. I så fall kan avfallet gå till förbränning med energiåtervinning eller komposteras. Även små företag kan fullständigt genomföra denna bästa miljöledningspraxis.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i49) | Produktion av organiskt avfall (kg per middagsgäst). |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i49)

Produktion av organiskt avfall (kg per middagsgäst).

| (i50) | Procentandelar organiskt avfall som går till anaerob nedbrytning, alternativ energiåtervinning, kompostering på plats eller skickas till kompostering (%). |
| --- | --- |

(i50)

Procentandelar organiskt avfall som går till anaerob nedbrytning, alternativ energiåtervinning, kompostering på plats eller skickas till kompostering (%).

| (b60) | ≥ 95 % av det organiska avfallet sorteras separat och avleds från deponering för att i stället, när så är möjligt, gå till anaerob nedbrytning. |
| --- | --- |

(b60)

≥ 95 % av det organiska avfallet sorteras separat och avleds från deponering för att i stället, när så är möjligt, gå till anaerob nedbrytning.

| (b61) | Den totala avfallsproduktionen uppgår till ≤ 0,25 kg per middagsgäst, och avfallsproduktion som går att undvika uppgår till ≤ 0,18 kg per middagsgäst. |
| --- | --- |

(b61)

Den totala avfallsproduktionen uppgår till ≤ 0,25 kg per middagsgäst, och avfallsproduktion som går att undvika uppgår till ≤ 0,18 kg per middagsgäst.

3.7.3   Optimerad disk, rengöring och livsmedelsberedning

Bästa miljöledningspraxis är att välja effektiv tvättutrustning, inklusive vattensnåla sprutventiler för försköljning med utlösare, effektiva diskmaskiner och kopplingslösa ångkokare, och övervaka och riktmärka vattenförbrukningen i köks-/restaurangutrymmen.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla kök. Installation av effektivare diskmaskiner kanske endast är ekonomiskt lönsamt om de befintliga diskmaskinerna börjar bli gamla eller behöver repareras. Även små företag kan fullständigt genomföra denna bästa miljöledningspraxis.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i51) | Kökets vattenförbrukning per middagsgäst (liter/middagsgäst). |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i51)

Kökets vattenförbrukning per middagsgäst (liter/middagsgäst).

| (i52) | Procentandel miljömärkta kemikalier i diskmedel och köksrengöringsmedel (%). |
| --- | --- |

(i52)

Procentandel miljömärkta kemikalier i diskmedel och köksrengöringsmedel (%).

| (i53) | Miljöanpassad upphandling av effektiv köksutrustning (j/n). |
| --- | --- |

(i53)

Miljöanpassad upphandling av effektiv köksutrustning (j/n).

| (b62) | Genomförande av en köksledningsplan som omfattar övervakning och rapportering av kökets totala vattenförbrukning normalt per middagsgäst och prioriterade åtgärder för att minska vattenförbrukningen. |
| --- | --- |

(b62)

Genomförande av en köksledningsplan som omfattar övervakning och rapportering av kökets totala vattenförbrukning normalt per middagsgäst och prioriterade åtgärder för att minska vattenförbrukningen.

| (b63) | Minst 70 % av inköpsvolymen av kemiska rengöringsmedel (exklusive ugnsrengöringsmedel) för diskning och rengöring är miljömärkta (t.ex. EU-miljömärket). |
| --- | --- |

(b63)

Minst 70 % av inköpsvolymen av kemiska rengöringsmedel (exklusive ugnsrengöringsmedel) för diskning och rengöring är miljömärkta (t.ex. EU-miljömärket).

3.7.4   Optimerad matlagning, ventilation och kylning

Bästa miljöledningspraxis är att välja effektiv matlagningsutrustning, bland annat induktionshällar eller gasspisar med sensorkontroll, effektiv kylutrustning som använder naturliga kylmedel som ammoniak eller koldioxid och kontrollera ventilationen efter behovet.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla kök. Installation av effektivare matlagnings- och kylutrustning kanske bara är ekonomiskt lönsamt om den befintliga utrustningen håller på att bli gammal. Även små företag kan fullständigt genomföra denna bästa miljöledningspraxis.

Samband mellan indikator för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikator för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i54) | Specifik energianvändning per middagsgäst (kWh/middagsgäst). |

Indikator för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i54)

Specifik energianvändning per middagsgäst (kWh/middagsgäst).

| (b64) | Genomförande av en köksledningsplan som omfattar övervakning och rapportering av kökets totala energianvändning normaliserat per middagsgäst och prioriterade åtgärder för att minska energiförbrukningen. |
| --- | --- |

(b64)

Genomförande av en köksledningsplan som omfattar övervakning och rapportering av kökets totala energianvändning normaliserat per middagsgäst och prioriterade åtgärder för att minska energiförbrukningen.

3.8   Campingplatser

3.8.1   Miljöutbildning för gästerna

Bästa miljöledningspraxis är att tillhandahålla gästerna interaktiv utbildning i miljöfrågor på plats, bland annat kurser, naturstigar eller utrustning som koldioxidsnål transport (cyklar, elcyklar).

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla campingplatser och andra logityper (särskilt på landsbygden). Tillämpligheten kan vara begränsad för små företag med små resurser.

Samband mellan indikator för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikator för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i55) | Miljöinformation/utbildning finns tillgänglig för gästerna (j/n). |

Indikator för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i55)

Miljöinformation/utbildning finns tillgänglig för gästerna (j/n).

| (i56) | Koldioxidsnåla transportmedel (t.ex. cyklar) finns tillgängliga för gästerna (j/n). |
| --- | --- |

(i56)

Koldioxidsnåla transportmedel (t.ex. cyklar) finns tillgängliga för gästerna (j/n).

| (b65) | Logiföretaget uppmuntrar och underlättar miljömässigt ansvarsfulla beteenden och aktiviteter och tillhandahåller miljöutbildning för gästerna genom aktiviteter och kurser på plats. |
| --- | --- |

(b65)

Logiföretaget uppmuntrar och underlättar miljömässigt ansvarsfulla beteenden och aktiviteter och tillhandahåller miljöutbildning för gästerna genom aktiviteter och kurser på plats.

3.8.2   Miljöförvaltning av utomhusområden

Bästa miljöledningspraxis är att maximera den biologiska mångfalden på plats genom att plantera lokala växtarter och anlägga gröna eller bruna tak och väggar. Bästa miljöledningspraxis är att minimera vattenförbrukningen från bevattning och använda gråvatten eller regnvatten. Bästa miljöledningspraxis är också att minimera ljusförorening från utomhusbelysning (t.ex. genom användning av rätt vinklade lågtrycksnatriumlampor) och minska bullerförorening från utomhusevenemang genom att installera ljudbarriärer och införa stränga stängningsregler för sådana evenemang.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla campingplatser och andra logityper (särskilt på landsbygden), även små företag.

Samband mellan indikator för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikator för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i4) | Genomförande av en plan för förvaltning av biologisk mångfald (j/n). |

Indikator för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i4)

Genomförande av en plan för förvaltning av biologisk mångfald (j/n).

| (b66) | Upprätthålla eller öka den biologiska mångfalden på plats genom att plantera lokala växtarter, skapa reservat för lokala djurarter och anlägga gröna eller bruna tak när så är möjligt, samt genom att minska kemiska medel och ljus- och bullerföroreningar. |
| --- | --- |

(b66)

Upprätthålla eller öka den biologiska mångfalden på plats genom att plantera lokala växtarter, skapa reservat för lokala djurarter och anlägga gröna eller bruna tak när så är möjligt, samt genom att minska kemiska medel och ljus- och bullerföroreningar.

| (b67) | Minimera ljusföroreningar och störningar av djurlivet genom att installera tid- eller sensorkontrollerad effektiv och lämpligt vinklad armatur för extern belysning som inte ger något uppljus. |
| --- | --- |

(b67)

Minimera ljusföroreningar och störningar av djurlivet genom att installera tid- eller sensorkontrollerad effektiv och lämpligt vinklad armatur för extern belysning som inte ger något uppljus.

| (b68) | Minimera vattenförbrukningen genom att plantera lokala växtarter och anlägga komposter och genom att installera kontrollerade bevattningssystem, om möjligt med gråvatten. |
| --- | --- |

(b68)

Minimera vattenförbrukningen genom att plantera lokala växtarter och anlägga komposter och genom att installera kontrollerade bevattningssystem, om möjligt med gråvatten.

3.8.3   Energieffektivitet och installationer som drivs med förnybar energi på campingplatser

Bästa miljöledningspraxis är att minimera energiförbrukningen för vattenuppvärmning, värme, ventilation och luftkonditionering samt belysning genom att installera lågtrycksrör, isolera byggnaderna väl och installera lysrörs- eller LED-belysning samt även installera kapacitet för produktion av förnybar energi på plats (t.ex. vattenuppvärmning med solkraft). Värme kan även återvinnas från gråvatten från tvättrum genom användning av värmepumpar.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla campingplatser. Vilka tekniker för förnybar energi som kan installeras beror på förhållandena på varje plats. Små företag kan fullständigt genomföra denna bästa miljöledningspraxis.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i57) | Specifik energianvändning per övernattning (kWh/övernattning). |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i57)

Specifik energianvändning per övernattning (kWh/övernattning).

| (i11) | Procentandel slutlig energiförbrukning som tillgodoses av förnybar energi producerad på plats (%). |
| --- | --- |

(i11)

Procentandel slutlig energiförbrukning som tillgodoses av förnybar energi producerad på plats (%).

| (i47) | Användning av certifierade krediter för förnybar energi (j/n). |
| --- | --- |

(i47)

Användning av certifierade krediter för förnybar energi (j/n).

| (b69) | Specifik slutlig energiförbrukning (exklusive förnybar energi som producerats på plats) uppgår till ≤ 2,0 kWh per övernattning. |
| --- | --- |

(b69)

Specifik slutlig energiförbrukning (exklusive förnybar energi som producerats på plats) uppgår till ≤ 2,0 kWh per övernattning.

| (b70) | 100 % av elen kommer från spårbara elkällor som inte redan har redovisats av en annan organisation eller i den nationella genomsnittliga elmixen eller är yngre än två år. |
| --- | --- |

(b70)

100 % av elen kommer från spårbara elkällor som inte redan har redovisats av en annan organisation eller i den nationella genomsnittliga elmixen eller är yngre än två år.

3.8.4   Vatteneffektivitet på campingplatser

Bästa miljöledningspraxis är att minimera vattenförbrukningen genom att installera vattensnåla kranar och duschar, tidkontroller i duschar, snålspolande toaletter och toaletter med två spolningar samt vattenlösa urinoarer.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla campingplatser. Små företag kan fullständigt genomföra denna bästa miljöledningspraxis.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i23) | Vattenförbrukning per övernattning (l gäst/natt). |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i23)

Vattenförbrukning per övernattning (l gäst/natt).

| (i25) | Vattenflöde i duschar, vattenkranar i badrum, urinoarer och toalettspolare (1/min eller 1/spolning). |
| --- | --- |

(i25)

Vattenflöde i duschar, vattenkranar i badrum, urinoarer och toalettspolare (1/min eller 1/spolning).

| (b71) | Total vattenförbrukning ≤ 94 liter per övernattning på fullservice-campingplatser med fyra eller fem stjärnor och en vattenförbrukning på ≤ 58 liter per övernattning på alla andra campingplatser. |
| --- | --- |

(b71)

Total vattenförbrukning ≤ 94 liter per övernattning på fullservice-campingplatser med fyra eller fem stjärnor och en vattenförbrukning på ≤ 58 liter per övernattning på alla andra campingplatser.

3.8.5   Minimera avfall på campingplatser

Bästa miljöledningspraxis är att minimera avfallsproduktionen genom förebyggande åtgärder, tillhandahålla bekväma sorteringsmöjligheter på plats och anlita avfallsåtervinningstjänster.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla campingplatser. Det finns mindre utrymme för avfallsförebyggande åtgärder på campingplatser än för andra logityper eftersom det mesta av avfallet kommer från gästernas inköp. Små företag kan fullständigt genomföra denna bästa miljöledningspraxis.

Samband mellan indikator för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikator för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i39) | Osorterat avfall per övernattning (kg/övernattning). |

Indikator för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i39)

Osorterat avfall per övernattning (kg/övernattning).

| (b72) | Totalt bortskaffat avfall på ≤ 0,2 kg per övernattning. |
| --- | --- |

(b72)

Totalt bortskaffat avfall på ≤ 0,2 kg per övernattning.

3.8.6   Naturbassänger

Bästa miljöledningspraxis är att anlägga en naturbassäng eller förvandla en befintlig bassäng till en naturbassäng.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis kan genomföras på alla campingplatser och för andra logityper (särskilt på landsbygden). Små företag kan fullständigt genomföra denna bästa miljöledningspraxis.

Samband mellan indikator för miljöprestanda och riktmärke för resultat i världsklass

| Indikator för miljöprestanda | Riktmärke för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i58) | Anläggande av en naturbassäng (j/n). |

Indikator för miljöprestanda

Riktmärke för resultat i världsklass

(i58)

Anläggande av en naturbassäng (j/n).

| (b73) | Simbassängen har ett naturligt växtbaserat filtreringssystem för vattenrening med nödvändig hygienstandard. |
| --- | --- |

(b73)

Simbassängen har ett naturligt växtbaserat filtreringssystem för vattenrening med nödvändig hygienstandard.

4.   REKOMMENDERADE VIKTIGA SEKTORSPECIFIKA MILJÖPRESTANDAINDIKATORER

I följande tabell anges ett urval av viktiga miljöprestandaindikatorer för organisationer inom turismsektorn. De är undergrupper till alla indikatorer som anges i kapitel 3. Tabellen består av sex delar. I den första delen anges indikatorer som är tillämpliga på alla aktörer inom sektorn (övergripande indikatorer). Därefter följer en del för varje huvudaktör som omfattas av detta sektorsspecifika referensdokument (aktörer som förvaltar turistmål, researrangörer och resebyråer, logianläggningar, restauranger, hotellkök och campingplatser).

| Indikator | Vanlig enhet | Kort beskrivning | Rekommenderad lägstanivå för övervakning | Tillhörande kärnindikator
  enligt bilaga IV till förordning (EG) nr 1221/2009 (avsnitt C.2) | Riktmärke för resultat i världsklass
  och tillhörande bästa miljöledningspraxis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ÖVERGRIPANDE ÅTGÄRDER |
| 1. | Genomförande av ett miljöledningssystem |

Indikator

Vanlig enhet

Kort beskrivning

Rekommenderad lägstanivå för övervakning

Tillhörande kärnindikator

enligt bilaga IV till förordning (EG) nr 1221/2009 (avsnitt C.2)

Riktmärke för resultat i världsklass

och tillhörande bästa miljöledningspraxis

ÖVERGRIPANDE ÅTGÄRDER

1.

Genomförande av ett miljöledningssystem

(j/n)

Indikatorn anger om organisationen genomför ett miljöledningssystem. Denna indikator kan användas av alla aktörer inom turismsektorn (dvs. aktörer som förvaltar turistmål, researrangörer, leverantörer av logitjänster, livsmedels- och dryckesleverantörer, transportföretag och aktivitetsleverantörer).

Per anläggning

(kan aggregeras till organisationsnivå)

Alla

Använda lämpliga indikatorer för att fortlöpande övervaka alla relevanta miljöprestandaaspekter, även aspekter som är svårare att mäta och indirekta aspekter som påverkan på den biologiska mångfalden. (Bästa miljöledningspraxis 3.1.1)

Informera all personal om miljömålen och tillhandahålla utbildning i relevanta miljöledningsåtgärder. (Bästa miljöledningspraxis 3.1.1)

Bästa miljöledningspraxis tillämpas i förekommande fall. (Bästa miljöledningspraxis 3.1.1)

| 2. | Procentandel produkter och tjänster som uppfyller särskilda miljökriterier |
| --- | --- |

2.

Procentandel produkter och tjänster som uppfyller särskilda miljökriterier

%

Denna indikator avser bedömning av leverantörskedjan, baserat på val av produkter/tjänster som uppfyller särskilda miljökriterier och certifieringar (t.ex. EU-miljömärket).

Per anläggning

(kan aggregeras till organisationsnivå)

Alla

Organisationen har tillämpat livscykeltänkande för att identifiera förbättringsalternativ för alla större leveranskedjor som kan ge upphov till miljöproblem. (Bästa miljöledningspraxis 3.1.2)

≥ 97 % av kemikalierna (enligt det verksamma ämnets vikt eller per inköpt mängd) som används vid logianläggningar eller restauranglokaler är certifierade enligt ISO typ I-miljömärkning (eller att organisationen kan visa att ämnet är det miljövänligaste alternativet). (Bästa miljöledningspraxis 3.1.2)

≥ 97 % av allt virke, papper och all kartong som köps in av logianläggningar och restauranger återvinns eller är miljöcertifierade (miljömärkning, FSC, PEFC). (Bästa miljöledningspraxis 3.1.2)

AKTÖRER SOM FÖRVALTAR TURISTMÅL

| 1. | Genomförande av en hållbarhetsplan för turistmålet |
| --- | --- |

1.

Genomförande av en hållbarhetsplan för turistmålet

(j/n)

Denna indikator anger om den aktör som förvaltar turistmålet genomför en hållbarhetsplan för turistmålet. Planen ska omfatta alla större miljöproblem på orten, täcka hela orten och föreskriva samordning för alla berörda aktörer.

Turistmål

Alla

Genomförande av en plan för turistmålet som i) täcker hela turistmålet, ii) omfattar samordning mellan alla relevanta statliga och privata aktörer, och iii) omfattar åtgärder för viktiga miljöproblem på turistmålet. (Bästa miljöledningspraxis 3.2.1)

| 2. | Genomförande av en plan för förvaltning av biologisk mångfald |
| --- | --- |

2.

Genomförande av en plan för förvaltning av biologisk mångfald

(j/n)

Denna indikator avser genomförandet av en plan för förvaltning av biologisk mångfald på turistmålet.

Turistmål

Biologisk mångfald

Minimera och kompensera för biologisk mångfald som trängs undan av turismutvecklingen så att den biologiska mångfalden på turistmålet upprätthålls eller ökas i områden med högt naturvärde och ökas i försämrade områden. (Bästa miljöledningspraxis 3.2.2)

| 3. | Daglig vattenförbrukning per gäst |
| --- | --- |

3.

Daglig vattenförbrukning per gäst

Liter/övernattning

Genomsnittlig vattenmängd som används av varje gäst på turistmålet.

Turistmål

Vatten

Turismens genomsnittliga vattenförbrukning uppgår till ≤ 200 liter per gäst/dag. (Bästa miljöledningspraxis 3.2.3)

| 4. | Procentandel avloppsvatten som går till sekundär eller tertiär rening |
| --- | --- |

4.

Procentandel avloppsvatten som går till sekundär eller tertiär rening

%

Procentandel producerat avloppsvatten på turistmålet som behandlas med sekundär eller tertiär rening under högsäsong.

Turistmål

Vatten

Tjänster, inklusive kollektivtrafik, vattenförsörjning, rening av avloppsvatten och avfallsåtervinning, som är utformade för att klara toppar i efterfrågan och säkerställa en hållbar turism på turistorten. (Bästa miljöledningspraxis 3.2.3)

≥ 95 % av avloppsvattnet på turistmålet genomgår minst sekundär rening eller tertiär rening för att släppas ut i känsliga mottagande vatten, även under högsäsong. (Bästa miljöledningspraxis 3.2.3)

| 5. | Procentandel fast kommunalt avfall som går till återvinning eller anaerob nedbrytning |
| --- | --- |

5.

Procentandel fast kommunalt avfall som går till återvinning eller anaerob nedbrytning

%

Procentandel fast kommunalt avfall som samlas in på turistmålet och går till återvinning eller anaerob nedbrytning.

Turistmål

Avfall

≥ 95 % fast kommunalt avfall avleds från deponering och går i stället till återvinning eller anaerob nedbrytning. (Bästa miljöledningspraxis 3.2.3)

| 6. | Procentandel förflyttningar inom turismålet som turister gör med kollektivtrafik, till fots och med cykel |
| --- | --- |

6.

Procentandel förflyttningar inom turismålet som turister gör med kollektivtrafik, till fots och med cykel

%

Procentandel förflyttningar som turister gör med kollektivtrafik, till fots och med cykel.

Turistmål

Utsläpp

Tjänster, inklusive kollektivtrafik, vattenförsörjning, rening av avloppsvatten och avfallsåtervinning, som är utformade för att klara toppar i efterfrågan och säkerställa en hållbar turism på turistorten. (Bästa miljöledningspraxis 3.2.3)

Förflyttningar med kollektivtrafik, till fots och med cykel står för ≥ 80 % av turisternas resor inom stadsturistmål. (Bästa miljöledningspraxis 3.2.3)

| 7. | Procentandel slutlig energiefterfrågan som tillgodoses av förnybar energi producerad på plats |
| --- | --- |

7.

Procentandel slutlig energiefterfrågan som tillgodoses av förnybar energi producerad på plats

%

Förhållandet mellan den förnybara energi som produceras på plats på turistmålet och turistmålets totala energiefterfrågan uttryckt i slutlig energiförbrukning.

Turistmål

Utsläpp

—

(Bästa miljöledningspraxis 3.2.3)

RESEARRANGÖRER OCH RESEBYRÅER

| 1. | Utsläpp av växthusgaser från transport |
| --- | --- |

1.

Utsläpp av växthusgaser från transport

kg CO2/passagerar-kilometer

Bränsle-/energiförbrukning för flygplan, bussar, turistbussar och tåg som står under researrangörernas kontroll övervakas, och anlitade transportleverantörer måste lämna sådana uppgifter.

Organisation Flygplans-/fordonsflotta

Energieffektivitet

Materialeffektivitet

Utsläpp

Researrangörer erbjuder inte flygningar för i) turistmål på ett avstånd på mindre än 700 km, ii) turistmål på ett avstånd på upp till 2 000 km för kortare vistelser än åtta dagar eller turistmål på ett avstånd på över 2 000  km för kortare vistelser än 14 dagar. (Bästa miljöledningspraxis 3.3.1)

Researrangörers flygplansflottor har en genomsnittlig bränsleförbrukning på ≤ 2,7 liter per 100 passagerarkilometer. (Bästa miljöledningspraxis 3.3.1)

Genomsnittlig bränsleförbrukning för turistbuss-/bussflottor på ≤ 0,75 liter per 100 passagerarkilometer, minst 90 % av flottan uppfyller Euro V eller drivs med alternativa bränslesystem. (Bästa miljöledningspraxis 3.3.1)

| 2. | Procentandel utsläpp av växthusgaser från transport som kompenseras med certifierade koldioxidkrediter |
| --- | --- |

2.

Procentandel utsläpp av växthusgaser från transport som kompenseras med certifierade koldioxidkrediter

%

Procentandel koldioxidutsläpp som kompenseras med inköpta certifierade koldioxidkrediter. För kompensation för utsläpp från luftfart bör en lämplig indexfaktor för strålningsdrivning tillämpas.

Organisation Flygplans-/fordonsflotta

Energieffektivitet

Materialeffektivitet

Utsläpp

Utsläppen av växthusgaser från transporten för alla resepaket som säljs kompenseras automatiskt genom direkta investeringar i projekt för att undvika utsläpp eller genom att köpa certifierade koldioxidkrediter. (Bästa miljöledningspraxis 3.3.1)

| 3. | Procentandel leverantörer av logitjänster (per antal övernattningar eller försäljningsvärde) som uppfyller specifika miljökriterier (%) |
| --- | --- |

3.

Procentandel leverantörer av logitjänster (per antal övernattningar eller försäljningsvärde) som uppfyller specifika miljökriterier (%)

%

Denna indikator avser miljöstandarder som är certifierade av en tredje part (t.ex. EU-miljömärket, den nordiska Svanen) samt efterlevnad av angivna krav.

Organisation

Alla

≥ 90 % av leverantörerna av logitjänster uppfyller en uppsättning miljökriterier baserat på försäljningsvärde eller antalet övernattningar (företrädesvis etablerad tredjepartscertifiering). (Bästa miljöledningspraxis 3.3.2)

| 4. | Procentandel tjänster som omfattas av miljöförbättringar på turistmålet |
| --- | --- |

4.

Procentandel tjänster som omfattas av miljöförbättringar på turistmålet

%

Denna indikator avser den procentandel tjänster som researrangören har bidragit till att förbättra inom varje stort turistmål.

Turistmål och organisation

Alla

Researrangörer främjar miljöförbättringar genom att i) förbättra leverantörskedjan, ii) påverka förvaltningen av turistmålet, och iii) via direkta förbättringssystem. (Bästa miljöledningspraxis 3.3.3)

| 5. | Procentandel sålda (per försäljningsvärde) särskilt utvalda hållbara resor (t.ex. miljömärkta) |
| --- | --- |

5.

Procentandel sålda (per försäljningsvärde) särskilt utvalda hållbara resor (t.ex. miljömärkta)

%

Procentandel per värde av särskilt utvalda hållbara resor (t.ex. med den österrikiska miljömärkningen för resepaket) av det totala antalet resor som säljs av researrangören.

Organisation

Alla

Researrangörer främjar hållbara turismpaket i sitt allmänna reklammaterial. (Bästa miljöledningspraxis 3.3.4)

Särskilt utvalda hållbara turismpaket (t.ex. med den österrikiska miljömärkningen för resepaket) utgör en försäljningsandel på ≥ 10 %. (Bästa miljöledningspraxis 3.3.4)

Researrangören tillämpar effektiva marknadsförings- och kommunikationsmetoder för att uppmuntra mer hållbara val av turismpaket. (Bästa miljöledningspraxis 3.3.4)

Researrangörerna tillhandahåller destinationsspecifik och medvetandehöjande information till alla kunder för att främja ett hållbart beteende på turistmålet. (Bästa miljöledningspraxis 3.3.4)

| 6. | Pappersförbrukning per kund |
| --- | --- |

6.

Pappersförbrukning per kund

gram/kund

Använd pappersmängd per kund.

Organisation

Material-effektivitet

Avfall

Utsläpp

Kontors- och marknadsföringsmaterial i papper i) undviks när så är möjligt, ii) 100 % återvunnet eller miljöcertifierat papper används (t.ex. miljömärkt, FSC, PEFC), iii) trycks av miljöcertifierade tryckerier (t.ex. Emas, ISO 14001). (Bästa miljöledningspraxis 3.3.5)

| 7. | Miljöcertifiering av papper och trycksaker |
| --- | --- |

7.

Miljöcertifiering av papper och trycksaker

(j/n)

Denna indikator avser användning av miljöcertifierat papper (t.ex. EU-miljömärket, FSC) och tryckning av miljöcertifierade tryckerier.

Organisation

Material-effektivitet

Avfall

Kontors- och marknadsföringsmaterial i papper i) undviks när så är möjligt, ii) 100 % återvunnet eller miljöcertifierat papper används (t.ex. miljömärkt, FSC, PEFC), iii) trycks av miljöcertifierade tryckerier (t.ex. Emas, ISO 14001). (Bästa miljöledningspraxis 3.3.5)

| 8. | Koldioxidutsläpp från kontors- och detaljistverksamhet |
| --- | --- |

8.

Koldioxidutsläpp från kontors- och detaljistverksamhet

kg CO2 /kund

kg CO2 /m2·år

Denna indikator mäter den koldioxidmängd som uppstår i samband med kontors- och detaljistverksamhet. Den kan uttryckas som utsläpp per kund eller utsläpp per detaljist- och kontorsyta och år.

Organisation

Utsläpp

Planer för hantering av energiförbrukning och utsläpp av växthusgaser genomförs, och energiförbrukning och utsläpp av växthusgaser från detaljist- och kontorsverksamhet rapporteras och uttrycks per m2 detaljist- och kontorsutrymme per år och per kund. (Bästa miljöledningspraxis 3.3.5)

| 9. | Kontorsbyggnaders årliga vattenförbrukning per anställd |
| --- | --- |

9.

Kontorsbyggnaders årliga vattenförbrukning per anställd

(l/anställd år)

Denna indikator avser årlig vattenförbrukning i kontorsbyggnader, delat med antalet anställda som arbetar i byggnaden.

Organisation

Vatten

Vattenförbrukningen uppgår till ≤ 2,0 m3 per anställd per år. (Bästa miljöledningspraxis 3.3.5)

LOGIANLÄGGNINGAR

| 1. | Vattenförbrukning per övernattning |
| --- | --- |

1.

Vattenförbrukning per övernattning

l/övernattning

Logianläggningens vattenförbrukning mäts under ett år, normaliserat per antal övernattningar.

Vattenförbrukningen för stora simbassänger eller restauranger som betjänar ett stort antal gäster som inte bor på orten kan undantas från indikatorn när det gäller riktmärkningen av logianläggningen.

Per hotell eller motsvarande

(kan aggregeras till organisationsnivå)

Konsumtionsmätning av logiutrymmen

Vatten

Genomförande av en anläggningsspecifik vattenförvaltningsplan som omfattar i) konsumtionsmätning och riktmärkning av alla processer och områden med hög vattenförbrukning, ii) regelbundna kontroller och regelbundet underhåll av ”läckpunkter” och anordningar i vattensystemet. (Bästa miljöledningspraxis 3.4.1)

Total vattenförbrukning på ≤ 140 liter per övernattning på fullservicehotell och ≤ 100 liter per övernattning på anläggningar där de flesta badrum är delade (t.ex. vandrarhem). (Bästa miljöledningspraxis 3.4.1)

| 2. | Tvättmängd per övernattning |
| --- | --- |

2.

Tvättmängd per övernattning

kg tvätt/övernattning

Total tvättmängd per övernattning. Denna indikator påverkas av återanvändningsgrad samt textiliernas mängd, storlek och densitet.

Per lokal

Vatten

Energieffektivitet

Tvätten minskas genom att minst 30 % av handdukarna och sängkläderna återanvänds. (Bästa miljöledningspraxis 3.4.3)

| 3. | Förbrukning av kemiska produkter för rengöring och diskning räknat i aktiva kemiska ingredienser per övernattning (g/övernattning) |
| --- | --- |

3.

Förbrukning av kemiska produkter för rengöring och diskning räknat i aktiva kemiska ingredienser per övernattning (g/övernattning)

g/övernattning

Denna indikator omfattar alla kemiska produkter för rengöring och diskning (exklusive tvättmedel, speciella rengöringsmedel och bassängkemikalier). Mängden ska rapporteras räknat i aktiva kemiska ingredienser.

Per lokal

Avfall

Förbrukningen av kemikalier för rengöring och diskning (utom tvättmedel, speciella rengöringsmedel och kemikalier för vattenbassänger) uppgår till ≤ 10 gram aktiva kemiska ingredienser per övernattning. (Bästa miljöledningspraxis 3.4.3)

| 4. | Procentandel kemikalier och textilier med ISO typ I-miljömärkning |
| --- | --- |

4.

Procentandel kemikalier och textilier med ISO typ I-miljömärkning

%

Procentandel kemikalier och textilier med ISO typ I-miljömärkning (för rengöring, tvålar, schampo osv.) samt använda textilier.

Per lokal

Avfall

Minst 80 % (per vikt av aktiva ingredienser eller inköpt mängd) av allrengöringsmedel, tvättmedel, tvålar och schampon som används av logianläggningen har ISO typ I-miljömärkning (t.ex. EU-miljömärket). (Bästa miljöledningspraxis 3.4.3)

| 5. | Vattenförbrukning per kilo tvätt |
| --- | --- |

5.

Vattenförbrukning per kilo tvätt

l/kg tvätt

Denna indikator mäter vattenförbrukningen för hela tvättcykeln per kilo tvätt.

Per tvätt som används av logianläggningen

Vatten

För småskalig tvätt, alla nya hushållstvättmaskiner har en EU-energimärkning på A+++, och kommersiella tvättmaskiner har en genomsnittlig förbrukning av tvättvatten på ≤ 7 liter per kg tvätt.

Total vattenförbrukning för hela tvättcykeln för storskalig tvätt på ≤ 5 liter per kilo textilier för tvätt på logianläggningar och ≤ 9 liter per kilo textilier för restaurangtvätt. (Bästa miljöledningspraxis 3.4.5)

| 6. | Vattenförbrukning per kilo tvätt |
| --- | --- |

6.

Vattenförbrukning per kilo tvätt

kWh/kg tvätt

Denna indikator mäter energiförbrukningen för hela tvättcykeln per kilo tvätt.

Per tvätt som används av logianläggningen

Energieffektivitet

Total energiförbrukning för småskalig tvätt på ≤ 2,0 kWh per kilo textilier, för torktumlad och färdig tvätt. (Bästa miljöledningspraxis 3.4.4)

Total energiförbrukning för torktumlad och färdig storskalig tvätt på 0,90 kWh per kilo textilier för tvätt på logianläggningar och ≤ 1,45 kWh per kilo textilier för restaurangtvätt. (Bästa miljöledningspraxis 3.4.5)

| 7. | Procentandel miljömärkta tvättmedel |
| --- | --- |

7.

Procentandel miljömärkta tvättmedel

%

Procentandel miljömärkta tvättmedel som används för tvätt.

Per tvätt som används av logianläggningen

Avfall

Minst 80 % av använt tvättmedel i småskalig tvätt (enligt den aktiva ingrediensens vikt eller per inköpt mängd) har ISO typ I-miljömärkning (t.ex. EU-miljömärket, den nordiska Svanen, den tyska Blaue Engel). (Bästa miljöledningspraxis 3.4.4)

För storskalig tvätt, endast använda tvättmedel för professionellt bruk som har ISO typ 1-miljömärkning (t.ex. EU-miljömärket, den nordiska Svanen), i lämpliga doser. (Bästa miljöledningspraxis 3.4.5)

| 8. | Miljömärkta tvättjänster |
| --- | --- |

8.

Miljömärkta tvättjänster

(j/n)

Denna indikator avser anlitande av en extern tvättjänstleverantör med ISO typ I-miljömärkning.

Per tvätt som används av logianläggningen

Vatten

Energieffektivitet

All tvätt som läggs ut på entreprenad utförs av en leverantör som har ISO typ 1-miljömärkning (t.ex. den nordiska Svanen) och all intern storskalig tvätt eller tvätt som läggs ut på icke-certifierade tjänsteleverantörer uppfyller de relevanta riktmärkena. (Bästa miljöledningspraxis 3.4.5)

| 9. | Genomförande av en miljöledningsplan för bassänger |
| --- | --- |

9.

Genomförande av en miljöledningsplan för bassänger

(j/n)

Genomförandet av en miljöledningsplan för bassänger omfattar övervakning av vatten, energi och kemikalier.

Per lokal

Vatten

Energieffektivitet

Materialeffektivitet

Genomförande av en effektivitetsplan för simbassäng- och spaområden som omfattar i) riktmärkning av exakt vatten- och energiförbrukning och förbrukning av kemiska produkter i simbassängs- och spaområden, uttryckt per m2 bassängyta per övernattning, och ii) minimera klorförbrukningen genom optimerad dosering och användning av desinfektionsmetoder som ozonering och UV-behandling. (Bästa miljöledningspraxis 3.4.6)

| 10. | Återvinning av gråvatten eller regnvatten |
| --- | --- |

10.

Återvinning av gråvatten eller regnvatten

(j/n)

Denna indikator anger huruvida ett system som använder gråvatten för interna eller externa ändamål (t.ex. bevattning) eller som använder regnvatten för interna ändamål (t.ex. toalettspolning) har installerats och används.

Per lokal

På organisationsnivå: % av anläggningarna

Vatten

Installation av ett återvinningssystem för regnvatten som tillgodoser den interna vattenefterfrågan, och/eller ett återvinningssystem för gråvatten som tillgodoser såväl intern som extern vattenefterfrågan. (Bästa miljöledningspraxis 3.4.7)

| 11. | Avfallsproduktion per övernattning |
| --- | --- |

11.

Avfallsproduktion per övernattning

kg/övernattning

Denna indikator avser total avfallsproduktion (sorterat plus osorterat avfall).

Syftet är att bedöma de avfallsförebyggande åtgärdernas effektivitet (t.ex. återanvändning).

Minst per hotell eller motsvarande (kan aggregeras till organisationsnivå).

Per källområde (t.ex. kök, lokalskötsel)

Avfall

Materialeffektivitet

Total avfallsproduktion (sorterat plus osorterat) på ≤ 0,6 kg per övernattning. (Bästa miljöledningspraxis 3.5.1)

| 12. | Procentandel avfall som går till återanvändning eller återvinning |
| --- | --- |

12.

Procentandel avfall som går till återanvändning eller återvinning

%

Denna indikator anger mängden avfall (uttryckt i vikt) som samlas in separat och går till återvinning.

Per hotell eller motsvarande

(kan aggregeras till organisationsnivå)

Avfall

Materialeffektivitet

Minst 84 % av avfallet, uttryckt i vikt, går till återvinning. (Bästa miljöledningspraxis 3.5.2)

| 13. | Osorterat avfall per övernattning |
| --- | --- |

13.

Osorterat avfall per övernattning

kg/övernattning

Denna indikator mäter mängden producerat osorterat avfall (som inte går till återvinning).

Per hotell eller motsvarande

(kan aggregeras till organisationsnivå)

Avfall

Materialeffektivitet

Bortskaffat osorterat avfall på ≤ 0,16 kg per övernattning. (Bästa miljöledningspraxis 3.5.2)

| 14. | Behandling av avfallsvatten på plats, effektivt avlägsnande |
| --- | --- |

14.

Behandling av avfallsvatten på plats, effektivt avlägsnande

Avlägsnande, % BOD5, COD, totalt kväve och fosfor

Koncentration av BOD5, COD, totalt kväve och fosfor i de slutliga utsläppen (mg/l)

Denna indikator avser prestandan hos system för rening av avloppsvatten på plats (i förekommande fall).

Per hotell eller motsvarande

Avfall

Vatten

När det inte är möjligt att rena vattnet centralt omfattar reningen på plats förbehandling (såll/galler, utjämning, sedimentering) följt av biologisk behandling med > 95 % avlägsnande av BOD5, > 90 % nitrifiering och anaerob nedbrytning (utanför anläggningen) av överflödigt slam. (Bästa miljöledningspraxis 3.5.3)

| 15. | Genomförande av en anläggningsspecifik energihushållningsplan |
| --- | --- |

15.

Genomförande av en anläggningsspecifik energihushållningsplan

(j/n)

Denna indikator anger om en anläggningsspecifik energihushållningsplan som omfattar konsumtionsmätning av alla starkt energiförbrukande processer genomförs och huruvida primär energiförbrukning och energirelaterade koldioxidutsläpp beräknas och rapporteras.

Per hotell eller motsvarande och på organisationsnivå (aggregerat värde).

Energieffektivitet

Genomförande av en anläggningsspecifik energihushållningsplan som omfattar i) konsumtionsmärkning och riktmärkning av alla starkt energiförbrukande processer, ii) beräkning och rapportering av primär energiförbrukning och energirelaterade utsläpp av koldioxid. (Bästa miljöledningspraxis 3.6.1)

| 16. | Specifik energianvändning |
| --- | --- |

16.

Specifik energianvändning

kWh/m2·år

Total energiförbrukning per enhetsområde och per år räknat i slutlig energiförbrukning.

Förnybar energi som produceras på plats ska dras ifrån.

Om uppvärmnings- och kylenergi kan avskiljas från annan processenergi rekommenderas separat rapportering för dessa.

Per hotell eller motsvarande och på organisationsnivå (aggregerat värde).

Energieffektivitet

För befintliga byggnader, slutlig energiförbrukning för värme, ventilation och luftkonditionering och vattenuppvärmning på ≤ 75 kWh, eller en total slutlig energiförbrukning på ≤ 180 kWh, per m2 uppvärmda och kylda utrymmen per år. (Bästa miljöledningspraxis 3.6.1, 3.6.2 och 3.6.3)

Nya byggnaders energieffektivitet ska uppfylla standarderna Minergie P, PassiveHouse eller motsvarande. (Bästa miljöledningspraxis 3.6.2 och 3.6.3)

När så är möjligt används vattendrivna värmepumpar och/eller geotermisk uppvärmning/kylning hellre än konventionella uppvärmnings- och kylningssystem, och värmepumparna uppfyller kriterierna för EU:s miljömärkning. (Bästa miljöledningspraxis 3.6.4)

Total elförbrukning för belysning ≤ 80 kWh per m2 uppvärmd och kyld golvyta per år. (Bästa miljöledningspraxis 3.6.5)

| 17. | Installerad belysningskapacitet |
| --- | --- |

17.

Installerad belysningskapacitet

W/m2

Installerad belysningskraft för att tillgodose belysningsbehoven per enhetsområde.

En bra alternativ teknisk indikator är lumen/m2, men miljöprestanda är mer kopplat till installerad kraft mätt i W/m2.

Per hotell eller motsvarande

Energieffektivitet

Installerad belysningskapacitet ≤ 10 W per m2. (Bästa miljöledningspraxis 3.6.5)

Elförbrukning för belysning ≤ 25 kWh per m2 per år (uppvärmd och kyld golvyta). (Bästa miljöledningspraxis 3.6.5)

Total elförbrukning för belysning ≤ 80 kWh per m2 per år (uppvärmd och kyld golvyta). (Bästa miljöledningspraxis 3.6.5)

| 18. | Procentandel slutlig energiförbrukning som tillgodoses av förnybar energi producerad på plats |
| --- | --- |

18.

Procentandel slutlig energiförbrukning som tillgodoses av förnybar energi producerad på plats

%

Förhållandet mellan den förnybara energi som produceras på plats på logianläggningen och anläggningens totala energianvändning uttryckt i slutlig energiförbrukning.

Per hotell eller motsvarande och på organisationsnivå (aggregerat värde).

Energieffektivitet

Motsvarande 50 % av logianläggningens årliga energiförbrukning produceras av förnybara källor på plats, eller av kontrollerbara kompletterande energikällor från annan plats. (Bästa miljöledningspraxis 3.6.6)

| 19. | Användning av certifierade krediter för förnybar energi |
| --- | --- |

19.

Användning av certifierade krediter för förnybar energi

(j/n)

Denna indikator visar om anläggningen köper förnybar energi från certifierade externa källor (t.ex. förnybar el).

Certifieringen måste säkerställa att den inköpta förnybara energin inte redan har redovisats av en annan organisation eller i den nationella genomsnittliga elproduktionsmixen.

Per hotell eller motsvarande och på organisationsnivå (aggregerat värde).

Energieffektivitet

100 % av elen kommer från spårbara elkällor som inte redan har redovisats av en annan organisation eller i den nationella genomsnittliga elmixen eller är yngre än två år. (Bästa miljöledningspraxis 3.6.6)

RESTAURANGER OCH HOTELLKÖK

| 1. | Procentandel miljöcertifierade ingredienser (per värde) |
| --- | --- |

1.

Procentandel miljöcertifierade ingredienser (per värde)

%

Denna indikator avser ingredienser som är certifierade enligt relevanta miljöstandarder (t.ex. ekologiska, MSC).

Per inköpt viktig ingrediens (kan aggregeras till organisationsnivå).

Alla

Organisationen förfogar över dokumenterad information, åtminstone om ursprungsland, för alla viktiga ingredienser. (Bästa miljöledningspraxis 3.7.1)

Minst 60 % av livsmedels- och dryckesprodukterna, per inköpsvärde, är miljöcertifierade (t.ex. ekologiska). (Bästa miljöledningspraxis 3.7.1)

| 2. | Produktion av organiskt avfall (kg per middagsgäst) |
| --- | --- |

2.

Produktion av organiskt avfall (kg per middagsgäst)

kg/middagsgäst

Totalt producerat organiskt avfall, delat med antalet serverade kuvert (middagsgäster).

Per kök eller hotell eller motsvarande (kan aggregeras till organisationsnivå).

Avfall

Materialeffektivitet

Den totala avfallsproduktionen uppgår till ≤ 0,25 kg per middagsgäst, och avfallsproduktion som går att undvika uppgår till ≤ 0,18 kg per middagsgäst. (Bästa miljöledningspraxis 3.7.2)

| 3. | Procentandelar organiskt avfall som går till anaerob nedbrytning, alternativ energiåtervinning, kompostering på plats eller skickas till kompostering |
| --- | --- |

3.

Procentandelar organiskt avfall som går till anaerob nedbrytning, alternativ energiåtervinning, kompostering på plats eller skickas till kompostering

%

Restauranger och hotellkök bör ha separat rapportering för den mängd organiskt avfall som går till anaerob nedbrytning, alternativ energiåtervinning, som komposteras på plats eller går till kompostering, räknat som procentandelar av totalt producerat organiskt avfall.

Per kök eller hotell eller motsvarande (kan aggregeras till organisationsnivå).

Avfall

Materialeffektivitet

≥ 95 % av det organiska avfallet sorteras separat och avleds från deponering för att i stället, när så är möjligt, gå till anaerob nedbrytning eller alternativ energiåtervinning. (Bästa miljöledningspraxis 3.7.2)

| 4. | Daglig vattenförbrukning per gäst |
| --- | --- |

4.

Daglig vattenförbrukning per gäst

L/middagsgäst

Förhållandet mellan kökets totala vattenförbrukning och antalet serverade kuvert (middagsgäster).

Flera processer bidrar till vattenförbrukningen, och övervakningen bör därför helst ske på processnivå (disk, kranar, ångkokare osv.).

Minst per kök eller hotell eller motsvarande (kan aggregeras till organisationsnivå).

Per process

Vatten

Energieffektivitet

Genomförande av en köksledningsplan som omfattar övervakning och rapportering av kökets totala vattenförbrukning normalt per middagsgäst och prioriterade åtgärder för att minska vattenförbrukningen. (Bästa miljöledningspraxis 3.7.3)

| 5. | Procentandel miljömärkta kemikalier i diskmedel och köksrengöringsmedel |
| --- | --- |

5.

Procentandel miljömärkta kemikalier i diskmedel och köksrengöringsmedel

%

Denna indikator visar procentandelen kemiska produkter för diskning och köksrengöring som har ISO typ I-miljömärkning.

Per lokal

Avfall

Minst 70 % av inköpsvolymen av kemiska rengöringsmedel (exklusive ugnsrengöringsmedel) för diskning och rengöring är miljömärkta (t.ex. EU-miljömärket). (Bästa miljöledningspraxis 3.7.3)

| 6. | Specifik energianvändning per middagsgäst |
| --- | --- |

6.

Specifik energianvändning per middagsgäst

kWh/middagsgäst

Kökets totala energianvändning delat med antalet kuvert.

Denna indikator omfattar samtliga energikällor (t.ex. el, naturgas, gasol).

Flera processer bidrar till vattenförbrukningen, och övervakningen bör därför helst ske på processnivå (matlagning, kylning, diskning osv.).

Minst per kök eller hotell eller motsvarande (kan aggregeras till organisationsnivå).

Per process

Energieffektivitet

Genomförande av en köksledningsplan som omfattar övervakning och rapportering av kökets totala energianvändning normaliserat per middagsgäst och prioriterade åtgärder för att minska energiförbrukningen. (Bästa miljöledningspraxis 3.7.4)

CAMPINGPLATSER

| 1. | Miljöinformation/utbildning finns tillgänglig för gästerna |
| --- | --- |

1.

Miljöinformation/utbildning finns tillgänglig för gästerna

(j/n)

Denna indikator avser tillgången till information om t.ex. rörlighetsalternativ med låg miljöpåverkan (t.ex. cykel, kollektiva färdmedel, elfordon), tillhandahållande av kurser om miljöfrågor samt naturpromenader.

Per campingplats

Alla

Logiföretaget uppmuntrar och underlättar miljömässigt ansvarsfulla beteenden och aktiviteter och tillhandahåller miljöutbildning för gästerna genom aktiviteter och kurser på plats. (Bästa miljöledningspraxis 3.8.1)

| 2. | Genomförande av en plan för förvaltning av biologisk mångfald |
| --- | --- |

2.

Genomförande av en plan för förvaltning av biologisk mångfald

(j/n)

Denna indikator avser genomförandet av en plan för förvaltning av biologisk mångfald på campingplatsen.

Per campingplats

Biologisk mångfald

Upprätthålla eller öka den biologiska mångfalden på plats genom att plantera lokala växtarter, skapa reservat för lokala djurarter och anlägga gröna eller bruna tak när så är möjligt, samt genom att minska kemiska medel och ljus- och bullerföroreningar. (Bästa miljöledningspraxis 3.8.2)

Minimera ljusföroreningar och störningar av djurlivet genom att installera tid- eller sensorkontrollerad effektiv och lämpligt vinklad armatur för extern belysning som inte ger något uppljus. (Bästa miljöledningspraxis 3.8.2)

Minimera vattenförbrukningen genom att plantera lokala växtarter och anlägga komposter och genom att installera kontrollerade bevattningssystem, om möjligt med gråvatten. (Bästa miljöledningspraxis 3.8.2)

| 3. | Specifik energianvändning per övernattning |
| --- | --- |

3.

Specifik energianvändning per övernattning

kWh/övernattning

Campingplatsens totala energianvändning per övernattning räknat i slutlig energiförbrukning.

Det måste tydligt anges om förnybar energi som producerats på plats är inräknad eller ej i denna siffra. Siffran kan hur som helst anges separat.

Energi som används i byggnader och kök kan också uttryckas separat som kWh/m2 per år och kWh/middagsgäst.

Per campingplats (kan aggregeras till organisationsnivå)

Per process

Energieffektivitet

Specifik slutlig energiförbrukning (exklusive förnybar energi som producerats på plats) uppgår till ≤ 2,0 kWh per övernattning. (Bästa miljöledningspraxis 3.8.3)

| 4. | Procentandel slutlig energiförbrukning som tillgodoses av förnybar energi producerad på plats |
| --- | --- |

4.

Procentandel slutlig energiförbrukning som tillgodoses av förnybar energi producerad på plats

%

Denna indikator beräknas som procentandel av den slutliga energiförbrukningen som utgörs av produktion av förnybar energi på plats.

Per campingplats (kan aggregeras till organisationsnivå)

Per process

Energieffektivitet

—

(Bästa miljöledningspraxis 3.8.3)

| 5. | Användning av certifierade krediter för förnybar energi |
| --- | --- |

5.

Användning av certifierade krediter för förnybar energi

(j/n)

Denna indikator visar om anläggningen köper förnybar energi från certifierade externa källor (t.ex. förnybar el).

Certifieringen måste säkerställa att den inköpta förnybara energin inte redan har redovisats av en annan organisation eller i den nationella genomsnittliga elproduktionsmixen.

Per campingplats (kan aggregeras till organisationsnivå)

Per process

Energieffektivitet

100 % av elen kommer från spårbara elkällor som inte redan har redovisats av en annan organisation eller i den nationella genomsnittliga elmixen eller är yngre än två år. (Bästa miljöledningspraxis 3.8.3)

| 6. | Vattenförbrukning per övernattning |
| --- | --- |

6.

Vattenförbrukning per övernattning

liter/övernattning

Campingplatsens vattenförbrukning mäts under ett år och delas med antalet övernattningar.

Vattenförbrukningen för stora simbassänger eller restauranger som betjänar ett stort antal gäster som inte bor på orten kan undantas från denna indikator när det gäller riktmärkningen av logianläggningen.

Per campingplats (kan aggregeras till organisationsnivå)

Vatten

Total vattenförbrukning ≤ 94 liter per övernattning på fullservice-campingplatser med fyra eller fem stjärnor och en vattenförbrukning på ≤ 58 liter per övernattning på alla andra campingplatser. (Bästa miljöledningspraxis 3.8.4)

| 7. | Osorterat avfall per övernattning |
| --- | --- |

7.

Osorterat avfall per övernattning

kg/övernattning

Denna indikator mäter mängden producerat osorterat avfall.

Minst per campingplats eller motsvarande

(kan aggregeras till organisationsnivå)

Avfall

Materialeffektivitet

Totalt bortskaffat avfall på ≤ 0,2 kg per övernattning. (Bästa miljöledningspraxis 3.8.5)

---

(1)  
  EUT L 342, 22.12.2009, s. 1.

(2)  Vetenskaps- och policyrapporten finns allmänt tillgänglig på webbplatsen för JRC/IPTS på http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/TourismBEMP.pdf. Slutsatserna om bästa miljöledningspraxis och dess tillämpning, de specifika indikatorerna för miljöprestanda och riktmärkena för resultat i världsklass som presenteras i detta sektorspecifika referensdokument bygger på de resultat som beskrivs i vetenskaps- och policyrapporten. All bakgrundsinformation och alla tekniska detaljer finns i rapporten.

(3)  Rådets förordning (EEG) nr 1836/93 av den 29 juni 1993 om frivilligt deltagande för industriföretag i gemenskapens miljöstyrnings- och miljörevisionsordning (EGT L 168, 10.7.1993, s. 1).

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 av den 19 mars 2001 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) (EGT L 114, 24.4.2001, s. 1).

(5)  Enligt bilaga IV (B.e) i Emas-förordningen ska miljöredovisningen innehålla en ”
  sammanfattning av tillgängliga uppgifter om organisationens miljöprestanda i relation till dess övergripande och detaljerade miljömål med avseende på dess betydande miljöpåverkan. Rapporteringen ska avse kärnindikatorer och andra befintliga indikatorer för miljöprestanda som kan vara av relevans, i enlighet med avsnitt C.
  ” Följande anges i bilaga IV avsnitt C: ”
  Varje organisation ska även årligen rapportera om sin prestanda när det gäller de mer specifika miljöaspekter som identifierats i organisationens miljöredovisning, och i förekommande fall ta hänsyn till sektorspecifika referensdokument enligt artikel 46.”

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

(7)  Detta dokument tar inte direkt upp kryssningsbranschen. Ett antal av de exempel på bästa miljöledningspraxis som beskrivs i dokumentet kan dock, i viss utsträckning, även tillämpas på kryssningar.

(8)  http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/products-groups-and-criteria.html

(9)  Etis är ett lednings- och informationsverktyg som har utformats för att hjälpa turistmålen att övervaka och mäta sina resultat när det gäller hållbar turism mot de uppsatta målen. Mer information: http://ec.europa.eu/growth/sectors/tourism/offer/sustainable/indicators/index_en.htm

(10)  CFC och HCFC står för klorfluorkarbon respektive klorfluorkolväte.

(11)  Förvaltning av turistmål omfattar samordning av alla relevanta statliga och privata aktörer, vilket vanligen sköts av ett offentligt organ med eller utan privat deltagande. Syftet är att stödja utvecklingen av turismen på ett resmål genom att fatta strategiska beslut, vidta politiska åtgärder, upprätthålla och främja kultur- och naturarv och attraktioner, samordna evenemang/festivaler, öka intäkterna för turismrelaterade projekt, underlätta samarbete mellan företag samt säkerställa infrastruktur och tillhandahållande av tjänster.

(12)  Små företag definieras som företag som sysselsätter färre än 50 personer och vars omsättning eller balansomslutning inte överstiger 10 miljoner euro per år (kommissionens rekommendation 2003/361/EG).

(13)  Som en del av ISO 14000-serierna av miljöstandarder har Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) utarbetat undergrupper (ISO 14020) som är specifika för miljömärkning och täcker tre märkningssystem. I detta sammanhang är en miljömärkning av ”typ I” en märkning som har utarbetats av en tredje part och omfattar flera kriterier. Exempel på EU-nivå är EU-miljömärket och på nationell eller multilateral nivå det tyska miljömärket ”Blaue Engel”, det österrikiska miljömärket och den nordiska Svanen.

(14)  Detta kan göras genom ett energiledningssystem enligt ISO 50001.

(15)  Sängkläder av bomull-polyesterblandning har längre hållbarhet och kräver mindre tvättenergi än sängkläder av ren bomull.

(16)  Detta kan göras genom ett energiledningssystem enligt ISO 50001.

(17)  Passive House och Minenergie P är två exempel på mycket ambitiösa energiprestandastandarder för byggnader. Kraven anges på http://www.passiv.de/en/02_informations/02_passive-house-requirements/02_passive-house-requirements.htm och http://www.minergie.ch/minergie_fr.html

(18)  Mer detaljerad bästa miljöledningspraxis om förbättring av byggnaders klimatskal och mer allmänt om byggnaders miljömässiga hållbarhet beskrivs i Emas kommande sektorsspecifika referensdokument för bygg- och anläggningssektorn.

---

Rättelser

| 20.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 104/70 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 104/70

---

Rättelse till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 821/2014 av den 28 juli 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller närmare bestämmelser för överföring och förvaltning av programbidrag, rapportering om finansieringsinstrument, tekniska krav på informations- och kommunikationsåtgärder gällande verksamheter och systemet för registrering och lagring av uppgifter

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 223 av den 29 juli 2014
  )

På sidan 9, artikel 4.5 ska det

i stället för:

”5.   Om andra logotyper förekommer utöver unionens emblem ska unionens emblem vara av minst samma storlek, både till höjd och bredd, som den största av dessa logotyper.”

vara:

”5.   Om andra logotyper förekommer utöver unionens emblem ska unionens emblem vara av minst samma storlek, till höjd eller bredd, som den största av dessa logotyper.”

---