# Europeiska unionens L 109/2016

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 109 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 59 årgången26 april 2016 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 109

Svensk utgåva

Lagstiftning

59 årgången26 april 2016

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2016/646 av den 20 april 2016 om ändring av förordning (EG) nr 692/2008 vad gäller utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 6) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/647 av den 25 april 2016 om ändring för tvåhundrafyrtiofemte gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter | 23 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/648 av den 25 april 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 25 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2016/649 av den 15 januari 2016 om åtgärd SA.24123 (12/C) (f.d. 11/NN) som Nederländerna har genomfört - Påstådd försäljning av mark under marknadspris av Leidschendam-Voorburgs kommun
  [delgivet med nr C(2016) 85]

   (
  1
  ) | 27 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/650 av den 25 april 2016 om fastställande av standarder för säkerhetsbedömning av kvalificerade anordningar för skapande av elektroniska underskrifter och stämplar enligt artiklarna 30.3 och 39.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden (
  1
  ) | 40 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) 2016/646 av den 20 april 2016 om ändring av förordning (EG) nr 692/2008 vad gäller utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 6) (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/647 av den 25 april 2016 om ändring för tvåhundrafyrtiofemte gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter

23

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/648 av den 25 april 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

25

BESLUT

*

Kommissionens beslut (EU) 2016/649 av den 15 januari 2016 om åtgärd SA.24123 (12/C) (f.d. 11/NN) som Nederländerna har genomfört - Påstådd försäljning av mark under marknadspris av Leidschendam-Voorburgs kommun
  [delgivet med nr C(2016) 85]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2016) 85]

1

27

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/650 av den 25 april 2016 om fastställande av standarder för säkerhetsbedömning av kvalificerade anordningar för skapande av elektroniska underskrifter och stämplar enligt artiklarna 30.3 och 39.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden (
  1
  )

1

40

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EU) 2016/71 av den 26 januari 2016 om ändring av bilagorna II, III och V till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 vad gäller gränsvärdena för 1-metylcyklopropen, flonicamid, flutriafol, indolylättiksyra, indolylsmörsyra, petoxamid, pirimikarb, protiokonazol och teflubenzuron i eller på vissa produkter ( EUT L 20, 27.1.2016 ) | 43 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens förordning (EU) 2016/71 av den 26 januari 2016 om ändring av bilagorna II, III och V till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 vad gäller gränsvärdena för 1-metylcyklopropen, flonicamid, flutriafol, indolylättiksyra, indolylsmörsyra, petoxamid, pirimikarb, protiokonazol och teflubenzuron i eller på vissa produkter ( EUT L 20, 27.1.2016 )

( EUT L 20, 27.1.2016 )

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 26.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 109/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2016/646

av den 20 april 2016

om ändring av förordning (EG) nr 692/2008 vad gäller utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 6)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 av den 20 juni 2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon (1), särskilt artikel 5.3, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 715/2007 är en särrättsakt inom det typgodkännandeförfarande som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG (2). |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 715/2007 är en särrättsakt inom det typgodkännandeförfarande som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG (2).

| (2) | Enligt förordning (EG) nr 715/2007 ska nya lätta fordon uppfylla vissa utsläppsgränser och ytterligare krav på tillgång till information. De särskilda tekniska bestämmelser som krävs för genomförande av förordning (EG) nr 715/2007 antogs genom kommissionens förordning (EG) nr 692/2008 (3). |
| --- | --- |

(2)

Enligt förordning (EG) nr 715/2007 ska nya lätta fordon uppfylla vissa utsläppsgränser och ytterligare krav på tillgång till information. De särskilda tekniska bestämmelser som krävs för genomförande av förordning (EG) nr 715/2007 antogs genom kommissionens förordning (EG) nr 692/2008 (3).

| (3) | Kommissionen har genomfört en detaljerad analys baserad på egen forskning och extern information av de förfaranden, provningar och krav för typgodkännande som fastställs i förordning (EG) nr 692/2008, och konstaterat att utsläppen vid verklig körning på väg av Euro 5/6-fordon väsentligt överskrider de utsläpp som uppmätts under den föreskrivna nya europeiska körcykeln (NEDC), särskilt med avseende på NOx-utsläpp från dieselfordon. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har genomfört en detaljerad analys baserad på egen forskning och extern information av de förfaranden, provningar och krav för typgodkännande som fastställs i förordning (EG) nr 692/2008, och konstaterat att utsläppen vid verklig körning på väg av Euro 5/6-fordon väsentligt överskrider de utsläpp som uppmätts under den föreskrivna nya europeiska körcykeln (NEDC), särskilt med avseende på NOx-utsläpp från dieselfordon.

| (4) | Genom införandet av Euronormerna och efterföljande revideringar har utsläppskraven för typgodkännande av motorfordon gradvis skärpts betydligt. Även om utsläppen av alla olika föroreningar som omfattas av föreskrifterna har minskat betydligt från fordon i allmänhet, är detta inte fallet vad gäller NOx-utsläpp från dieselmotorer, särskilt från lätta fordon. Åtgärder för att rätta till denna situation krävs därför. |
| --- | --- |

(4)

Genom införandet av Euronormerna och efterföljande revideringar har utsläppskraven för typgodkännande av motorfordon gradvis skärpts betydligt. Även om utsläppen av alla olika föroreningar som omfattas av föreskrifterna har minskat betydligt från fordon i allmänhet, är detta inte fallet vad gäller NOx-utsläpp från dieselmotorer, särskilt från lätta fordon. Åtgärder för att rätta till denna situation krävs därför.

| (5) | Manipulationsanordningar, enligt definitionen i artikel 3.10 i förordning (EG) nr 715/2007, som minskar nivån på begränsningen av utsläpp är förbjudna. Nyligen inträffade händelser har framhävt behovet av att förstärka efterlevnaden i detta avseende. Det är därför lämpligt att kräva en bättre övervakning av den strategi för utsläppsbegränsning som tillämpas av tillverkaren vid typgodkännandet, enligt de principer som redan tillämpas på tunga fordon genom Euro VI-förordningen (EG) nr 595/2009 och dess genomförandeåtgärder. |
| --- | --- |

(5)

Manipulationsanordningar, enligt definitionen i artikel 3.10 i förordning (EG) nr 715/2007, som minskar nivån på begränsningen av utsläpp är förbjudna. Nyligen inträffade händelser har framhävt behovet av att förstärka efterlevnaden i detta avseende. Det är därför lämpligt att kräva en bättre övervakning av den strategi för utsläppsbegränsning som tillämpas av tillverkaren vid typgodkännandet, enligt de principer som redan tillämpas på tunga fordon genom Euro VI-förordningen (EG) nr 595/2009 och dess genomförandeåtgärder.

| (6) | En lösning på problemet med utsläpp av NOx från dieselfordon torde bidra till att sänka den nuvarande fortsatt höga koncentrationen av NO2 i luften, som utgör en stor risk för människors hälsa. |
| --- | --- |

(6)

En lösning på problemet med utsläpp av NOx från dieselfordon torde bidra till att sänka den nuvarande fortsatt höga koncentrationen av NO2 i luften, som utgör en stor risk för människors hälsa.

| (7) | Kommissionen inrättade i januari 2011 en arbetsgrupp med deltagande av alla berörda parter för att utveckla ett provningsförfarande för utsläpp vid verklig körning (real driving emission, RDE) som bättre återspeglar de utsläpp som uppmäts i trafiken. I detta syfte, och efter omfattande tekniska överläggningar, användes det alternativ som föreslås i förordning (EG) nr 715/2007, dvs. ombordsystem för utsläppsmätning (Portable Emissions Measurement Systems, PEMS) och not-to-exceed-gränser (NTE-gränser). |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen inrättade i januari 2011 en arbetsgrupp med deltagande av alla berörda parter för att utveckla ett provningsförfarande för utsläpp vid verklig körning (real driving emission, RDE) som bättre återspeglar de utsläpp som uppmäts i trafiken. I detta syfte, och efter omfattande tekniska överläggningar, användes det alternativ som föreslås i förordning (EG) nr 715/2007, dvs. ombordsystem för utsläppsmätning (Portable Emissions Measurement Systems, PEMS) och not-to-exceed-gränser (NTE-gränser).

| (8) | Enligt överenskommelse med parterna i Cars 2020-processen (4) bör RDE-provningar införas i två faser: under den första övergångsperioden bör provningsförfarandena endast användas i övervakningssyfte, medan de senare bör tillämpas tillsammans med bindande kvantitativa RDE-krav för alla nya typgodkännanden eller fordon. |
| --- | --- |

(8)

Enligt överenskommelse med parterna i Cars 2020-processen (4) bör RDE-provningar införas i två faser: under den första övergångsperioden bör provningsförfarandena endast användas i övervakningssyfte, medan de senare bör tillämpas tillsammans med bindande kvantitativa RDE-krav för alla nya typgodkännanden eller fordon.

| (9) | RDE-provningar infördes genom kommissionens förordning (EU) 2016/427 (5). Det är nu nödvändigt att fastställa kvantitativa RDE-krav för att begränsa avgasutsläppen under alla normala användningsförhållanden enligt de utsläppsgränser som anges i förordning (EG) nr 715/2007. För detta ändamål bör statistiska och tekniska osäkerheter i mätmetoderna tas i beaktande. |
| --- | --- |

(9)

RDE-provningar infördes genom kommissionens förordning (EU) 2016/427 (5). Det är nu nödvändigt att fastställa kvantitativa RDE-krav för att begränsa avgasutsläppen under alla normala användningsförhållanden enligt de utsläppsgränser som anges i förordning (EG) nr 715/2007. För detta ändamål bör statistiska och tekniska osäkerheter i mätmetoderna tas i beaktande.

| (10) | För att ge tillverkarna möjlighet att successivt anpassa sig till RDE-reglerna bör de slutliga kvantitativa RDE-kraven införas i två på varandra följande steg. I det första steget, som bör tillämpas från och med 4 år efter datumen för den obligatoriska tillämpningen av Euro 6-normerna, bör en överensstämmelsefaktor på 2,1 tillämpas. Det andra steget bör följa 1 år och 4 månader efter det första steget och kräva full överensstämmelse med det utsläppsgränsvärde för NOx på 80 mg/km som fastställs i förordning (EG) nr 715/2007 plus en marginal som tar hänsyn till den ytterligare mätosäkerhet som rör användningen av ombordsystem för utsläppsmätning. |
| --- | --- |

(10)

För att ge tillverkarna möjlighet att successivt anpassa sig till RDE-reglerna bör de slutliga kvantitativa RDE-kraven införas i två på varandra följande steg. I det första steget, som bör tillämpas från och med 4 år efter datumen för den obligatoriska tillämpningen av Euro 6-normerna, bör en överensstämmelsefaktor på 2,1 tillämpas. Det andra steget bör följa 1 år och 4 månader efter det första steget och kräva full överensstämmelse med det utsläppsgränsvärde för NOx på 80 mg/km som fastställs i förordning (EG) nr 715/2007 plus en marginal som tar hänsyn till den ytterligare mätosäkerhet som rör användningen av ombordsystem för utsläppsmätning.

| (11) | Samtidigt som det är viktigt att alla tänkbara körsituationer kan omfattas av RDE-provning, bör det undvikas att de fordon som provas körs på ett partiskt sätt, dvs. i avsikt att generera en godkänd eller en underkänd provning, inte till följd av fordonets tekniska prestanda utan på grund av extrema körmönster. Därför införs kompletterande gränsvillkor för RDE-provning för att hantera sådana situationer. |
| --- | --- |

(11)

Samtidigt som det är viktigt att alla tänkbara körsituationer kan omfattas av RDE-provning, bör det undvikas att de fordon som provas körs på ett partiskt sätt, dvs. i avsikt att generera en godkänd eller en underkänd provning, inte till följd av fordonets tekniska prestanda utan på grund av extrema körmönster. Därför införs kompletterande gränsvillkor för RDE-provning för att hantera sådana situationer.

| (12) | På grund av sin karaktär kan körförhållandena under individuella PEMS-trippar inte till fullo motsvara ”de normala användningsförhållandena för ett fordon”. Utsläppsbegränsningens svårighetsgrad kan således variera under sådana trippar. Som en följd av detta och för att ta hänsyn till statistiska och tekniska osäkerheter i mätförfarandena får det övervägas att i framtiden låta egenskaperna hos individuella PEMS-trippar återspeglas i de NTE-utsläppsgränser som gäller dessa trippar, enligt vissa mätbara parametrar, t.ex. i förhållande till kördynamik eller arbetsbelastning. Om denna princip tillämpas bör den inte leda till att påverkan på miljön eller RDE-provningarnas effektivitet försämras, något som bör påvisas genom en referentgranskad vetenskaplig studie. För bedömningen av utsläppsbegränsningens svårighetsgrad under en PEMS-tripp bör dessutom endast parametrar som kan motiveras av objektiva vetenskapliga skäl och inte bara på grund av kalibreringen av motorn eller de utsläppsbegränsande anordningarna eller systemen för utsläppsbegränsning beaktas. |
| --- | --- |

(12)

På grund av sin karaktär kan körförhållandena under individuella PEMS-trippar inte till fullo motsvara ”de normala användningsförhållandena för ett fordon”. Utsläppsbegränsningens svårighetsgrad kan således variera under sådana trippar. Som en följd av detta och för att ta hänsyn till statistiska och tekniska osäkerheter i mätförfarandena får det övervägas att i framtiden låta egenskaperna hos individuella PEMS-trippar återspeglas i de NTE-utsläppsgränser som gäller dessa trippar, enligt vissa mätbara parametrar, t.ex. i förhållande till kördynamik eller arbetsbelastning. Om denna princip tillämpas bör den inte leda till att påverkan på miljön eller RDE-provningarnas effektivitet försämras, något som bör påvisas genom en referentgranskad vetenskaplig studie. För bedömningen av utsläppsbegränsningens svårighetsgrad under en PEMS-tripp bör dessutom endast parametrar som kan motiveras av objektiva vetenskapliga skäl och inte bara på grund av kalibreringen av motorn eller de utsläppsbegränsande anordningarna eller systemen för utsläppsbegränsning beaktas.

| (13) | Under erkännande av behovet av att begränsa NOx-utsläppen i stadstrafik ska slutligen en förändring av den relativa viktningen av stads-, landsvägs- och motorvägskörning i RDE-provningen tas i omedelbart övervägande så att en låg överensstämmelsefaktor kan uppnås i praktiken, vilket tillhandahåller ett ytterligare gränsvillkor avseende kördynamik för det tredje RDE-lagstiftningspaketet, över vilket de utökade villkoren ska tillämpas från datumen för tillämpningen av steg 1. |
| --- | --- |

(13)

Under erkännande av behovet av att begränsa NOx-utsläppen i stadstrafik ska slutligen en förändring av den relativa viktningen av stads-, landsvägs- och motorvägskörning i RDE-provningen tas i omedelbart övervägande så att en låg överensstämmelsefaktor kan uppnås i praktiken, vilket tillhandahåller ett ytterligare gränsvillkor avseende kördynamik för det tredje RDE-lagstiftningspaketet, över vilket de utökade villkoren ska tillämpas från datumen för tillämpningen av steg 1.

| (14) | Kommissionen ska fortlöpande se över bestämmelserna för RDE-provningsförfarandet och anpassa dessa bestämmelser för att ta hänsyn till ny fordonsteknik och säkerställa deras ändamålsenlighet. På samma sätt ska kommissionen fortlöpande årligen se över den lämpliga nivån på den slutliga överensstämmelsefaktorn mot bakgrund av den tekniska utvecklingen. Den ska i synnerhet se över de två alternativa metoder för utvärdering av PEMS-utsläppsdata som anges i tilläggen 5 och 6 till bilaga IIIA till förordning (EG) nr 692/2008 i syfte att utveckla en enda metod. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen ska fortlöpande se över bestämmelserna för RDE-provningsförfarandet och anpassa dessa bestämmelser för att ta hänsyn till ny fordonsteknik och säkerställa deras ändamålsenlighet. På samma sätt ska kommissionen fortlöpande årligen se över den lämpliga nivån på den slutliga överensstämmelsefaktorn mot bakgrund av den tekniska utvecklingen. Den ska i synnerhet se över de två alternativa metoder för utvärdering av PEMS-utsläppsdata som anges i tilläggen 5 och 6 till bilaga IIIA till förordning (EG) nr 692/2008 i syfte att utveckla en enda metod.

| (15) | Förordning (EG) nr 692/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(15)

Förordning (EG) nr 692/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (16) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tekniska kommittén för motorfordon. |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tekniska kommittén för motorfordon.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 692/2008 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 2 ska följande punkter läggas till som punkterna 43 och 44:
  ”43.   
  grundstrategi för avgasrening
  : en avgasreningsstrategi som är aktiv under fordonets hela driftsområde avseende varvtal och belastning såvida inte en hjälpstrategi för avgasrening är aktiverad.
  44.   
  hjälpstrategi för avgasrening
  : en avgasreningsstrategi som aktiveras och ersätter eller ändrar grundstrategin för avgasrening i ett särskilt syfte och under särskilda miljö- eller driftsförhållanden, och som bara är i funktion så länge som dessa förehållanden föreligger.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 2 ska följande punkter läggas till som punkterna 43 och 44:

”43.   
  grundstrategi för avgasrening
  : en avgasreningsstrategi som är aktiv under fordonets hela driftsområde avseende varvtal och belastning såvida inte en hjälpstrategi för avgasrening är aktiverad.

44.   
  hjälpstrategi för avgasrening
  : en avgasreningsstrategi som aktiveras och ersätter eller ändrar grundstrategin för avgasrening i ett särskilt syfte och under särskilda miljö- eller driftsförhållanden, och som bara är i funktion så länge som dessa förehållanden föreligger.”

| 2. | I artikel 3.10 ska tredje stycket ersättas med följande:

  ”Fram till och med tre år efter de datum som anges i artikel 10.4 och fyra år efter de datum som anges i artikel 10.5 i förordning (EG) nr 715/2007 ska följande bestämmelser gälla:” |
| --- | --- |

2.

I artikel 3.10 ska tredje stycket ersättas med följande:

”Fram till och med tre år efter de datum som anges i artikel 10.4 och fyra år efter de datum som anges i artikel 10.5 i förordning (EG) nr 715/2007 ska följande bestämmelser gälla:”

| 3. | Artikel 3.10 a ska ersättas med följande:

  ”Kraven i punkt 2.1 i bilaga IIIA ska inte tillämpas.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 3.10 a ska ersättas med följande:

”Kraven i punkt 2.1 i bilaga IIIA ska inte tillämpas.”

| 4. | I artikel 5 ska följande punkter införas som punkterna 11 och 12:






  ”11. | Tillverkaren ska också tillhandahålla ett utvidgat dokumentationsmaterial med följande information:






  a) | Information om driften av alla hjälp- och grundstrategier för avgasrening, inklusive en beskrivning av de parametrar som ändras av varje hjälpstrategi och de gränsvillkor under vilka hjälpstrategin är aktiv samt en indikation om vilka hjälp- eller grundstrategier som troligen är aktiva under förhållandena vid de provningsförfaranden som anges i denna förordning. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

I artikel 5 ska följande punkter införas som punkterna 11 och 12:

”11.

Tillverkaren ska också tillhandahålla ett utvidgat dokumentationsmaterial med följande information:

a)

Information om driften av alla hjälp- och grundstrategier för avgasrening, inklusive en beskrivning av de parametrar som ändras av varje hjälpstrategi och de gränsvillkor under vilka hjälpstrategin är aktiv samt en indikation om vilka hjälp- eller grundstrategier som troligen är aktiva under förhållandena vid de provningsförfaranden som anges i denna förordning.

| b) | En beskrivning av bränslekontrollsystemets logik, tidsstrategier och omkopplingspunkter under alla driftsformer. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av bränslekontrollsystemets logik, tidsstrategier och omkopplingspunkter under alla driftsformer.

| 12. | Det utvidgade dokumentationsmaterial som avses i punkt 11 ska hållas strikt konfidentiellt. Det får förvaras av godkännandemyndigheten eller, efter godkännandemyndighetens gottfinnande, behållas av tillverkaren. Om tillverkaren behåller dokumentationsmaterialet ska det identifieras och dateras av godkännandemyndigheten när det granskats och godkänts. Godkännandemyndigheten ska kunna inspektera dokumentationsmaterialet när godkännandet ges eller när som helst under godkännandets giltighet.” |
| --- | --- |

12.

Det utvidgade dokumentationsmaterial som avses i punkt 11 ska hållas strikt konfidentiellt. Det får förvaras av godkännandemyndigheten eller, efter godkännandemyndighetens gottfinnande, behållas av tillverkaren. Om tillverkaren behåller dokumentationsmaterialet ska det identifieras och dateras av godkännandemyndigheten när det granskats och godkänts. Godkännandemyndigheten ska kunna inspektera dokumentationsmaterialet när godkännandet ges eller när som helst under godkännandets giltighet.”

| 5. | Tillägg 6 till bilaga I ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

5.

Tillägg 6 till bilaga I ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen.

| 6. | Bilaga IIIA ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- |

6.

Bilaga IIIA ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 april 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 171, 29.6.2007, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (Ramdirektiv) (EUT L 263, 9.10.2007, s. 1).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 692/2008 av den 18 juli 2008 om genomförande och ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon (EUT L 199, 28.7.2008, s. 1).

3

(4)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Cars 2020: Åtgärdsplan för en konkurrenskraftig och hållbar bilindustri i Europa (COM(2012) 636 final).

4

Cars 2020: Åtgärdsplan för en konkurrenskraftig och hållbar bilindustri i Europa

(5)  Kommissionens förordning (EU) 2016/427 av den 10 mars 2016 om ändring av förordning (EG) nr 692/2008 vad gäller utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 6) (EUT L 82, 31.3.2016, s. 1).

5

---

BILAGA I

I tillägg 6 till bilaga I till förordning (EG) nr 692/2008 ska tabell 1 ändras på följande sätt:

| 1. | Raderna ZD, ZE och ZF ska ersättas med följande:












  ”ZD | Euro 6c | Euro 6-2 | M, N1 klass I | Gnist., Komp. | | 1.9.2018 | 31.8.2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZE | Euro 6c | Euro 6-2 | N1 klass II | Gnist., Komp. | | 1.9.2019 | 31.8.2020 |
| ZF | Euro 6c | Euro 6-2 | N1 klass III, N2 | Gnist., Komp. | | 1.9.2019 | 31.8.2020” |

1.

Raderna ZD, ZE och ZF ska ersättas med följande:

”ZD

Euro 6c

Euro 6-2

M, N1 klass I

Gnist., Komp.

1.9.2018

31.8.2019

ZE

Euro 6c

Euro 6-2

N1 klass II

Gnist., Komp.

1.9.2019

31.8.2020

ZF

Euro 6c

Euro 6-2

N1 klass III, N2

Gnist., Komp.

1.9.2019

31.8.2020”

| 2. | Följande rader ska införas efter rad ZF:












  ”ZG | Euro 6d-TEMP | Euro 6-2 | M, N1 klass I | Gnist., Komp. | 1.9.2017 | 1.9.2019 | 31.12.2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZH | Euro 6d-TEMP | Euro 6-2 | N1 klass II | Gnist., Komp. | 1.9.2018 | 1.9.2020 | 31.12.2021 |
| ZI | Euro 6d-TEMP | Euro 6-2 | N1 klass III, N2 | Gnist., Komp. | 1.9.2018 | 1.9.2020 | 31.12.2021 |
| ZJ | Euro 6d | Euro 6-2 | M, N1 klass I | Gnist., Komp. | 1.1.2020 | 1.1.2021 | |
| ZK | Euro 6d | Euro 6-2 | N1 klass II | Gnist., Komp. | 1.1.2021 | 1.1.2022 | |
| PLN | Euro 6d | Euro 6-2 | N1 klass III, N2 | Gnist., Komp. | 1.1.2021 | 1.1.2022” | |

2.

Följande rader ska införas efter rad ZF:

”ZG

Euro 6d-TEMP

Euro 6-2

M, N1 klass I

Gnist., Komp.

1.9.2017

1.9.2019

31.12.2020

ZH

Euro 6d-TEMP

Euro 6-2

N1 klass II

Gnist., Komp.

1.9.2018

1.9.2020

31.12.2021

ZI

Euro 6d-TEMP

Euro 6-2

N1 klass III, N2

Gnist., Komp.

1.9.2018

1.9.2020

31.12.2021

ZJ

Euro 6d

Euro 6-2

M, N1 klass I

Gnist., Komp.

1.1.2020

1.1.2021

ZK

Euro 6d

Euro 6-2

N1 klass II

Gnist., Komp.

1.1.2021

1.1.2022

PLN

Euro 6d

Euro 6-2

N1 klass III, N2

Gnist., Komp.

1.1.2021

1.1.2022”

| 3. | I förklaringarna till tabellen ska följande stycken införas efter stycket om utsläppskrav enligt Euro 6b:

  ”Utsläppskrav enligt Euro 6c= kompletta utsläppskrav enligt Euro 6 men utan kvantitativa RDE-krav, dvs. utsläppskrav enligt Euro 6b, slutgiltiga standarder för partikelantal för gnisttändningsfordon, användning av referensbränsle E10 och B7 (i förekommande fall) bedömt genom föreskriven provningscykel i laboratorium och RDE-provning endast i övervakningssyfte (utan tillämpning av NTE-utsläppsgränser).

  Utsläppskrav enligt Euro 6d-TEMP= kompletta utsläppskrav enligt Euro 6, dvs. utsläppskrav enligt Euro 6b, slutgiltiga standarder för partikelantal för gnisttändningsfordon, användning av referensbränsle E10 och B7 (i förekommande fall) bedömt genom föreskriven provningscykel i laboratorium och RDE-provning gentemot tillfälliga överensstämmelsefaktorer.” |
| --- | --- |

3.

I förklaringarna till tabellen ska följande stycken införas efter stycket om utsläppskrav enligt Euro 6b:

”Utsläppskrav enligt Euro 6c= kompletta utsläppskrav enligt Euro 6 men utan kvantitativa RDE-krav, dvs. utsläppskrav enligt Euro 6b, slutgiltiga standarder för partikelantal för gnisttändningsfordon, användning av referensbränsle E10 och B7 (i förekommande fall) bedömt genom föreskriven provningscykel i laboratorium och RDE-provning endast i övervakningssyfte (utan tillämpning av NTE-utsläppsgränser).

Utsläppskrav enligt Euro 6d-TEMP= kompletta utsläppskrav enligt Euro 6, dvs. utsläppskrav enligt Euro 6b, slutgiltiga standarder för partikelantal för gnisttändningsfordon, användning av referensbränsle E10 och B7 (i förekommande fall) bedömt genom föreskriven provningscykel i laboratorium och RDE-provning gentemot tillfälliga överensstämmelsefaktorer.”

| 4. | I förklaringarna till tabellen ska stycket om utsläppskrav enligt Euro 6c ersättas med följande:

  ”Utsläppskrav enligt Euro 6d= kompletta utsläppskrav enligt Euro 6, dvs. utsläppskrav enligt Euro 6b, slutgiltiga standarder för partikelantal för gnisttändningsfordon, användning av referensbränsle E10 och B7 (i förekommande fall) bedömt genom föreskriven provningscykel i laboratorium och RDE-provning gentemot slutliga överensstämmelsefaktorer.” |
| --- | --- |

4.

I förklaringarna till tabellen ska stycket om utsläppskrav enligt Euro 6c ersättas med följande:

”Utsläppskrav enligt Euro 6d= kompletta utsläppskrav enligt Euro 6, dvs. utsläppskrav enligt Euro 6b, slutgiltiga standarder för partikelantal för gnisttändningsfordon, användning av referensbränsle E10 och B7 (i förekommande fall) bedömt genom föreskriven provningscykel i laboratorium och RDE-provning gentemot slutliga överensstämmelsefaktorer.”

---

BILAGA II

Bilaga IIIA till förordning (EG) nr 692/2008 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Punkt 2.1 ska ersättas med följande:
  ”2.1   Not-to-exceed-utsläppsgränser
  Utsläppen från en fordonstyp godkänd enligt förordning (EG) nr 715/2007 som fastställts enligt kraven i denna bilaga och som släpps ut under varje möjlig RDE-provning som utförs i enlighet med kraven i denna bilaga, får inte under fordonets normala livstid överstiga följande NTE-värden (not-to-exceed):

  NTEpollutant = CFpollutant × TF(p1,..., pn) × EURO-6
  där EURO-6 är den tillämpliga Euro 6-utsläppsgränsen enligt tabell 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2007.” |
| --- | --- |

1.

Punkt 2.1 ska ersättas med följande:

”2.1   Not-to-exceed-utsläppsgränser

Utsläppen från en fordonstyp godkänd enligt förordning (EG) nr 715/2007 som fastställts enligt kraven i denna bilaga och som släpps ut under varje möjlig RDE-provning som utförs i enlighet med kraven i denna bilaga, får inte under fordonets normala livstid överstiga följande NTE-värden (not-to-exceed):

NTEpollutant = CFpollutant × TF(p1,..., pn) × EURO-6

där EURO-6 är den tillämpliga Euro 6-utsläppsgränsen enligt tabell 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2007.”

| 2. | Följande punkter ska införas som punkterna 2.1.1, 2.1.2 och 2.1.3:
  ”2.1.1   Slutliga överensstämmelsefaktorer
  Överensstämmelsefaktorn CFpollutant
  för respektive förorening ska vara enligt följande:










  Förorening | Massa av kväveoxider (NOx) | Partikelantal (PN) | Massa av kolmonoxid (CO) (1) | Massa av totala kolväten (THC) | Sammanlagd massa av totala kolväten och kväveoxider (THC + NOx) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFpollutant | 1 + margin med margin = 0,5 | ska fastställas | — | — | — |

2.

Följande punkter ska införas som punkterna 2.1.1, 2.1.2 och 2.1.3:

”2.1.1   Slutliga överensstämmelsefaktorer

Överensstämmelsefaktorn CFpollutant
  för respektive förorening ska vara enligt följande:

Förorening

Massa av kväveoxider (NOx)

Partikelantal (PN)

Massa av kolmonoxid (CO) (1)

Massa av totala kolväten (THC)

Sammanlagd massa av totala kolväten och kväveoxider (THC + NOx)

CFpollutant

1 + margin med margin = 0,5

ska fastställas

—

—

—

margin
  : en parameter som tar hänsyn till de ytterligare mätosäkerheter som härrör från PEMS-utrustningen, vilken årligen ska ses över och ändras som ett resultat av den förbättrade kvaliteten i PEMS-förfarandet eller den tekniska utvecklingen.

2.1.2   Tillfälliga överensstämmelsefaktorer

Under en period av 5 år och 4 månader efter de datum som fastställs i artikel 10.4 och 10.5 i förordning (EG) nr 715/2007 ska, genom undantag från bestämmelserna i punkt 2.1.1 och på begäran av tillverkaren, följande tillfälliga överensstämmelsefaktorer gälla:

| Förorening | Massa av kväveoxider (NOx) | Partikelantal (PN) | Massa av kolmonoxid (CO) (2) | Massa av totala kolväten (THC) | Sammanlagd massa av totala kolväten och kväveoxider (THC + NOx) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFpollutant | 2,1 | ska fastställas | — | — | — |

Förorening

Massa av kväveoxider (NOx)

Partikelantal (PN)

Massa av kolmonoxid (CO) (2)

Massa av totala kolväten (THC)

Sammanlagd massa av totala kolväten och kväveoxider (THC + NOx)

CFpollutant

2,1

ska fastställas

—

—

—

Tillämpningen av tillfälliga överensstämmelsefaktorer ska registreras i intyget om överensstämmelse för fordonet.

2.1.3   Överföringsfunktioner

Överföringsfunktionen TF(p1,..., pn) som avses i punkt 2.1 fastställs till 1 för samtliga parametrar pi (i = 1,...,n).

Om överföringsfunktionen TF(p1,..., pn) ändras, ska detta ske på ett sätt som inte påverkar miljön eller RDE-provningarnas effektivitet negativt. Särskilt ska följande villkor gälla:

∫ TF (p1,..., pn) * Q (p1,..., pn) dp = ∫ Q (p1,..., pn) dp

där

| — | dp utgör integralen av hela rummet av parametrar pi (i = 1,...,n) |
| --- | --- |

—

dp utgör integralen av hela rummet av parametrar pi (i = 1,...,n)

| — | Q(p1,..., pn) är sannolikhetstätheten för en händelse som motsvarar parametrarna pi (i = 1,...,n) vid verklig körning.” |
| --- | --- |

—

Q(p1,..., pn) är sannolikhetstätheten för en händelse som motsvarar parametrarna pi (i = 1,...,n) vid verklig körning.”

| 3. | Följande punkt ska införas som punkt 3.1.0:






  ”3.1.0 | Kraven i punkt 2.1 ska vara uppfyllda för stadskörningsdelen och för den fullständiga PEMS-trippen Villkoren i minst en av de två punkterna nedan efter tillverkarens val ska vara uppfyllda:






  3.1.0.1 | Mgas,d,t
  ≤ NTEpollutant
  och Mgas,d,u
  ≤ NTEpollutant
  enligt definitionerna i punkt 2.1 i denna bilaga och punkterna 6.1 och 6.3 i tillägg 5 och inställningen gas = pollutant. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Följande punkt ska införas som punkt 3.1.0:

”3.1.0

3.1.0.1

Mgas,d,t
  ≤ NTEpollutant
  och Mgas,d,u
  ≤ NTEpollutant
  enligt definitionerna i punkt 2.1 i denna bilaga och punkterna 6.1 och 6.3 i tillägg 5 och inställningen gas = pollutant.

| 3.1.0.2 | Mw,gas,d
  ≤ NTEpollutant
  och Mw,gas,d,U
  ≤ NTEpollutant
  enligt definitionerna i punkt 2.1 i denna bilaga och punkt 3.9 i tillägg 6 och inställningen gas = pollutant.” |
| --- | --- |

3.1.0.2

Mw,gas,d
  ≤ NTEpollutant
  och Mw,gas,d,U
  ≤ NTEpollutant
  enligt definitionerna i punkt 2.1 i denna bilaga och punkt 3.9 i tillägg 6 och inställningen gas = pollutant.”

| 4. | Punkt 5.3 ska utgå. |
| --- | --- |

4.

Punkt 5.3 ska utgå.

| 5. | Punkt 5.4 ska ersättas med följande:
  ”5.4   Dynamiska förhållanden
  De dynamiska förhållandena omfattar effekten av vägens lutning, motvind och kördynamik (acceleration, retardation) samt hjälpsystem på provfordonets energiförbrukning och utsläpp. Kontrollen av att de dynamiska förhållandena är normala ska göras efter det att provningen är slutförd med hjälp av registrerade PEMS-data. Kontrollen ska utföras i 2 steg:






  5.4.1 | Det totala överskottet eller otillräckligheten av kördynamik under trippen ska kontrolleras med hjälp av de metoder som anges i tillägg 7a till denna bilaga. |
| --- | --- | --- |

5.

Punkt 5.4 ska ersättas med följande:

”5.4   Dynamiska förhållanden

De dynamiska förhållandena omfattar effekten av vägens lutning, motvind och kördynamik (acceleration, retardation) samt hjälpsystem på provfordonets energiförbrukning och utsläpp. Kontrollen av att de dynamiska förhållandena är normala ska göras efter det att provningen är slutförd med hjälp av registrerade PEMS-data. Kontrollen ska utföras i 2 steg:

5.4.1

Det totala överskottet eller otillräckligheten av kördynamik under trippen ska kontrolleras med hjälp av de metoder som anges i tillägg 7a till denna bilaga.

| 5.4.2 | Om trippen anses som giltig efter kontrollerna enligt punkt 5.4.1 ska de metoder för att kontrollera att de dynamiska förhållandena är normala som anges i tilläggen 5 och 6 till denna bilaga tillämpas. Varje metod innefattar ett referensvärde för dynamiska förhållanden, intervaller runt detta referensvärde och minimikrav på omfattning som krävs för att en provning ska vara giltig.” |
| --- | --- |

5.4.2

Om trippen anses som giltig efter kontrollerna enligt punkt 5.4.1 ska de metoder för att kontrollera att de dynamiska förhållandena är normala som anges i tilläggen 5 och 6 till denna bilaga tillämpas. Varje metod innefattar ett referensvärde för dynamiska förhållanden, intervaller runt detta referensvärde och minimikrav på omfattning som krävs för att en provning ska vara giltig.”

| 6. | Punkt 6.8 ska ersättas med följande:






  ”6.8 | Den genomsnittliga hastigheten (inklusive stopp) under stadskörningsdelen bör vara mellan 15 och 40 km/tim. Stopp, definierat som en fordonshastighet av mindre än 1 km/tim, ska stå för 6–30 % av tiden för stadskörning. Under stadskörningen ska flera stopp på 10 s eller längre göras. Om ett stopp varar längre än 180 s, ska utsläppen under de 180 s som följer på ett sådant överdrivet långt stopp undantas från bedömningen.” |
| --- | --- | --- |

6.

Punkt 6.8 ska ersättas med följande:

”6.8

| 7. | I punkt 6.11 ska följande mening läggas till:

  ”Dessutom ska andelen kumulativ positiv höjdökning vara mindre än 1 200 m/100 km och fastställas enligt tillägg 7b.” |
| --- | --- |

7.

I punkt 6.11 ska följande mening läggas till:

”Dessutom ska andelen kumulativ positiv höjdökning vara mindre än 1 200 m/100 km och fastställas enligt tillägg 7b.”

| 8. | Punkt 9.5 ska ersättas med följande:






  ”9.5 | Om omgivningsförhållandena under ett visst tidsintervall är utökade i enlighet med punkt 5.2 ska utsläppen under detta specifika tidsintervall, beräknade enligt tillägg 4, divideras med 1,6 innan överensstämmelse med kraven i denna bilaga utvärderas.” |
| --- | --- | --- |

8.

Punkt 9.5 ska ersättas med följande:

”9.5

| 9. | Tillägg 1 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 3.4.6 ska följande mening läggas till:

  ”Det är tillåtet att försörja säkerhetsrelaterad belysning av fixturer och installationer av PEMS-komponenter utanför fordonets hytt med ström från fordonets batteri.” |
| --- | --- | --- |

9.

Tillägg 1 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 3.4.6 ska följande mening läggas till:

”Det är tillåtet att försörja säkerhetsrelaterad belysning av fixturer och installationer av PEMS-komponenter utanför fordonets hytt med ström från fordonets batteri.”

| b) | I punkt 4.5 ska följande mening läggas till:

  ”För att minimera analysatorns avdrift bör noll- och spännkalibrering av analysatorerna genomföras vid en omgivningstemperatur som ligger så nära som möjligt den omgivningstemperatur provningsutrustningen kommer befinna sig i under RDE-trippen.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 4.5 ska följande mening läggas till:

”För att minimera analysatorns avdrift bör noll- och spännkalibrering av analysatorerna genomföras vid en omgivningstemperatur som ligger så nära som möjligt den omgivningstemperatur provningsutrustningen kommer befinna sig i under RDE-trippen.”

| 10. | I tillägg 2 ska fotnot 2 till tabell 4 i punkt 8 ersättas med följande:






  ”(2) | Detta allmänna krav gäller endast för hastighetssensorn. Om fordonshastigheten används för att fastställa parametrar såsom acceleration, produkten av hastighet och positiv acceleration, eller RPA, ska hastighetssignalen ha en noggrannhet på 0,1 % över 3 km/tim och en provtagningsfrekvens av 1 Hz. Detta krav på noggrannhet kan uppfyllas genom att använda signalen från en hastighetssensor för hjulrotation.” |
| --- | --- | --- |

10.

I tillägg 2 ska fotnot 2 till tabell 4 i punkt 8 ersättas med följande:

”(2)

| 11. | I punkt 2 i tillägg 6 ska följande definition utgå






  ”ai | faktisk acceleration i tidssteg i, om inte annat anges i en ekvation:



  , [m/s2]” |
| --- | --- | --- |

11.

I punkt 2 i tillägg 6 ska följande definition utgå

”ai

faktisk acceleration i tidssteg i, om inte annat anges i en ekvation:

Formula
  , [m/s2]”

| 12. | I punkt 2 i tillägg 6 ska följande definitioner införas:





  ” | Viktat utsläppsvärde för avgaskomponenten gas för delprovet av alla sekunder i med vi < 60 km/tim, g/s |
| --- | --- | --- |
| Mw,gas,d,U | Viktade distansspecifika utsläpp för avgaskomponenten gas för delprovet av alla sekunder i med vi < 60 km/tim, g/km |
| | Viktad fordonshastighet i hjuleffektklass j, km/tim” |

12.

I punkt 2 i tillägg 6 ska följande definitioner införas:

Formula

Viktat utsläppsvärde för avgaskomponenten gas för delprovet av alla sekunder i med vi < 60 km/tim, g/s

Mw,gas,d,U

Viktade distansspecifika utsläpp för avgaskomponenten gas för delprovet av alla sekunder i med vi < 60 km/tim, g/km

Formula

Viktad fordonshastighet i hjuleffektklass j, km/tim”

| 13. | I punkt 3.1 i tillägg 6 ska första stycket ersättas med följande:

  ”Den faktiska effekten vid hjulen Pr,i är den totala effekten för att övervinna luftmotstånd, rullmotstånd, vägens lutning, fordonets längsgående tröghet och hjulens rotationströghet.” |
| --- | --- |

13.

I punkt 3.1 i tillägg 6 ska första stycket ersättas med följande:

”Den faktiska effekten vid hjulen Pr,i är den totala effekten för att övervinna luftmotstånd, rullmotstånd, vägens lutning, fordonets längsgående tröghet och hjulens rotationströghet.”

| 14. | I tillägg 6 ska punkt 3.2 ersättas med följande:
  ”3.2   Klassificering av de glidande medelvärdena i stads-, landsvägs- och motorvägskörning

  Standardeffektfrekvenserna ska definieras för stadskörning och för den totala trippen (se punkt 3.4) och en separat utvärdering av utsläppen ska göras för den totala trippen och för stadskörningsdelen. De tresekunders glidande medelvärden som beräknas enligt punkt 3.3 ska därför senare fördelas mellan stadskörning och körning utanför stad enligt hastighetssignalen (vi) från den faktiska sekunden i enligt tabell 1-1.

  Tabell 1-1


  Hastighetsintervall för fördelning av provningsdata på stads-, landsvägs- och motorvägskörning enligt metoden med indelning i effektklasser | Stadskörning | Landsvägskörning | Motorvägskörning |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vi [km/tim] | 0–≤ 60 | > 60–≤ 90 | > 90” |

14.

I tillägg 6 ska punkt 3.2 ersättas med följande:

”3.2   Klassificering av de glidande medelvärdena i stads-, landsvägs- och motorvägskörning

Standardeffektfrekvenserna ska definieras för stadskörning och för den totala trippen (se punkt 3.4) och en separat utvärdering av utsläppen ska göras för den totala trippen och för stadskörningsdelen. De tresekunders glidande medelvärden som beräknas enligt punkt 3.3 ska därför senare fördelas mellan stadskörning och körning utanför stad enligt hastighetssignalen (vi) från den faktiska sekunden i enligt tabell 1-1.

Tabell 1-1

Hastighetsintervall för fördelning av provningsdata på stads-, landsvägs- och motorvägskörning enligt metoden med indelning i effektklasser

Stadskörning

Landsvägskörning

Motorvägskörning

vi [km/tim]

0–≤ 60

> 60–≤ 90

> 90”

| 15. | I tillägg 6 ska punkt 3.9 ersättas med följande:
  ”3.9   Beräkning av de viktade distansspecifika utsläppen

  De tidsbaserade viktade genomsnitten av utsläppen under provningen ska omvandlas till distansbaserade utsläpp en gång för datamängden från stadskörning och en gång för den totala datamängden enligt följande ekvationer: | För den totala trippen: |
| --- | --- | --- |

15.

I tillägg 6 ska punkt 3.9 ersättas med följande:

”3.9   Beräkning av de viktade distansspecifika utsläppen

De tidsbaserade viktade genomsnitten av utsläppen under provningen ska omvandlas till distansbaserade utsläpp en gång för datamängden från stadskörning och en gång för den totala datamängden enligt följande ekvationer:

För den totala trippen:
  Formula

| | För stadskörningsdelen av trippen: |
| --- | --- |

För stadskörningsdelen av trippen:
  Formula

Med hjälp av dessa ekvationer ska viktade genomsnitt beräknas för följande föroreningar för den totala trippen och för stadskörningsdelen av trippen:

| Mw,NOx,d | viktat NOx-provningsresultat i [mg/km] |
| --- | --- |
| Mw,NOx,d,U | viktat NOx-provningsresultat i [mg/km] |
| Mw,CO,d | viktat CO-provningsresultat i [mg/km] |
| Mw,CO,d,U | viktat CO-provningsresultat i [mg/km]” |

Mw,NOx,d

viktat NOx-provningsresultat i [mg/km]

Mw,NOx,d,U

viktat NOx-provningsresultat i [mg/km]

Mw,CO,d

viktat CO-provningsresultat i [mg/km]

Mw,CO,d,U

viktat CO-provningsresultat i [mg/km]”

| 16. | De följande tilläggen 7a och 7b ska införas:


  ”Tillägg 7a

  Kontroll av total trippdynamik

  1.   INLEDNING
  I detta tillägg beskrivs beräkningarna för att kontrollera den totala trippdynamiken, för att fastställa det totala överskottet eller avsaknaden av dynamik under stads-, landsvägs- och motorvägskörning.
  2.   SYMBOLER







  RPA | relativ positiv acceleration |
| --- | --- | --- |
| accelerationsupplösning ares | minimiacceleration > 0 mätt i m/s2 |
| T4253H | utjämnare av sammansatta data |
| positiv acceleration apos | acceleration [m/s2] som är större än 0,1 m/s2 |

16.

De följande tilläggen 7a och 7b ska införas:

”Tillägg 7a

Kontroll av total trippdynamik

1.   INLEDNING

I detta tillägg beskrivs beräkningarna för att kontrollera den totala trippdynamiken, för att fastställa det totala överskottet eller avsaknaden av dynamik under stads-, landsvägs- och motorvägskörning.

2.   SYMBOLER

RPA

relativ positiv acceleration

accelerationsupplösning ares

minimiacceleration > 0 mätt i m/s2

T4253H

utjämnare av sammansatta data

positiv acceleration apos

acceleration [m/s2] som är större än 0,1 m/s2

Index i avser tidssteg.

Index j avser tidssteg med datauppsättningar med positiv acceleration.

Index k avser kategori (t = total, u = stad, r = landsväg, m = motorväg).

| Δ | – | differens |
| --- | --- | --- |
| > | – | större än |
| ≥ | – | större än eller lika med |
| % | – | procent |
| < | – | mindre än |
| ≤ | – | mindre än eller lika med |
| a | – | acceleration [m/s2] |
| ai | – | acceleration i tidssteg i [m/s2] |
| apos | – | positiv acceleration större än 0,1 m/s2 [m/s2] |
| apos,i,k | – | positiv acceleration större än 0,1 m/s2 i tidssteg i med beaktande av andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskörning [m/s2] |
| ares | – | accelerationsupplösning [m/s2] |
| di | – | sträcka under tidssteg i [m] |
| di,k | – | sträcka under tidssteg i med beaktande av andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskörning [m] |
| Mk | – | antal prover av stads-, landsvägs- och motorvägskörning med positiv acceleration större än 0,1 m/s2 |
| Nk | – | totalt antal prover av stads-, landsvägs- och motorvägskörning och av den totala trippen. |
| RPAk | – | den relativa positiva accelerationen för andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskörning [m/s2 eller kWs/(kg × km)], |
| tk | – | varaktigheten av andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskörning och av den totala trippen [s] |
| v | – | fordonshastighet [km/tim] |
| vi | – | faktisk fordonshastighet i tidssteg i [km/tim] |
| vi,k | – | faktisk fordonshastighet i tidssteg i med beaktande av andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskörning [km/tim] |
| (v · a)i | – | faktisk fordonshastighet per acceleration i tidssteg i [m2/s3 eller W/kg] |
| (v · apos)j,k | – | faktisk fordonshastighet per positiv acceleration större än 0,1 m/s2 i tidssteg j med beaktande av andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskörning [m2/s3 eller W/kg] |
| (v · apos)k
  _[95] | – | 95:e percentilen av produkten av fordonshastighet per positiv acceleration större än 0,1 m/s2 för andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskörning [m2/s3 eller W/kg] |
| | – | genomsnittlig fordonshastighet för andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskörning [km/tim] |

Δ

–

differens

>

–

större än

≥

–

större än eller lika med

%

–

procent

<

–

mindre än

≤

–

mindre än eller lika med

a

–

acceleration [m/s2]

ai

–

acceleration i tidssteg i [m/s2]

apos

–

positiv acceleration större än 0,1 m/s2 [m/s2]

apos,i,k

–

positiv acceleration större än 0,1 m/s2 i tidssteg i med beaktande av andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskörning [m/s2]

ares

–

accelerationsupplösning [m/s2]

di

–

sträcka under tidssteg i [m]

di,k

–

sträcka under tidssteg i med beaktande av andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskörning [m]

Mk

–

antal prover av stads-, landsvägs- och motorvägskörning med positiv acceleration större än 0,1 m/s2

Nk

–

totalt antal prover av stads-, landsvägs- och motorvägskörning och av den totala trippen.

RPAk

–

den relativa positiva accelerationen för andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskörning [m/s2 eller kWs/(kg × km)],

tk

–

varaktigheten av andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskörning och av den totala trippen [s]

v

–

fordonshastighet [km/tim]

vi

–

faktisk fordonshastighet i tidssteg i [km/tim]

vi,k

–

faktisk fordonshastighet i tidssteg i med beaktande av andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskörning [km/tim]

(v · a)i

–

faktisk fordonshastighet per acceleration i tidssteg i [m2/s3 eller W/kg]

(v · apos)j,k

–

faktisk fordonshastighet per positiv acceleration större än 0,1 m/s2 i tidssteg j med beaktande av andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskörning [m2/s3 eller W/kg]

(v · apos)k
  _[95]

–

95:e percentilen av produkten av fordonshastighet per positiv acceleration större än 0,1 m/s2 för andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskörning [m2/s3 eller W/kg]

Formula

–

genomsnittlig fordonshastighet för andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskörning [km/tim]

3.   TRIPPINDIKATORER

3.1   Beräkningar

3.1.1   Förbehandling av data

Dynamiska parametrar såsom acceleration, v · apos
  eller RPA ska fastställas med en hastighetssignal med en noggrannhet av 0,1 % över 3 km/tim och en provtagningsfrekvens av 1 Hz. Detta noggrannhetskrav uppfylls i allmänhet av hjulhastighetssignaler (rotationshastighetssignaler).

Hastighetsspåret ska kontrolleras för felaktiga eller osannolika avsnitt. Sådana avsnitt av fordonshastighetsspåret kännetecknas av steg, hopp, terasserade hastighetsspår eller uteblivna värden. Korta felaktiga avsnitt ska korrigeras, exempelvis med hjälp av datainterpolering eller riktmärkning mot en sekundär hastighetssignal. Alternativt kan korta trippar med felaktiga avsnitt uteslutas från den efterföljande dataanalysen. I ett andra steg ska accelerationsvärdena rangordnas i stigande ordning, i syfte att fastställa accelerationsupplösningen ares
  (minimivärde för acceleration > 0).

Om ares
  ≤ 0,01 m/s
  2 är mätningen av fordonshastigheten tillräckligt noggrann.

Om 0,01 < ares ≤ rmax m/s2 ska utjämning utföras med hjälp av ett T4253-hannutjämningsfilter.

Om ares > rmax m/s2 är trippen ogiltig.

T4253-hannutjämningsfiltret utför följande beräkningar: Utjämnaren startar med en löpande median på 4, centrerad med en median på 2. Därefter återutjämnar den dessa värden genom att tillämpa en löpande median på 5, en löpande median på 3 och hannutjämning (löpande vägda genomsnitt). Restvärdena beräknas genom subtraktion av de utjämnade serierna från de ursprungliga serierna. Hela detta förfarande upprepas därefter på de beräknade restvärdena. De utjämnade restvärdena beräknas slutligen genom subtraktion av de utjämnade värdena som erhölls första gången genom förfarandet.

Det korrekta hastighetsspåret utgör grunden för ytterligare beräkningar och den indelning i klasser som beskrivs i punkt 3.1.2.

3.1.2   Beräkning av sträcka, acceleration och v · a

Följande beräkningar ska utföras under hela den tidsperiod som hastighetsspåret bygger på (med en upplösning på 1 Hz) från sekund 1 till sekund (sista sekunden).

Sträckan per dataprov ska beräknas enligt följande:

di
  = vi
  /3,6; i = 1 till
  Nt

där

| di är sträckan under tidssteg i [m], |
| --- |

di är sträckan under tidssteg i [m],

| v
  i är den faktiska fordonshastigheten i tidssteg i [km/tim], och |
| --- |

v
  i är den faktiska fordonshastigheten i tidssteg i [km/tim], och

| N
  t är det totala antalet prover. |
| --- |

N
  t är det totala antalet prover.

Accelerationen ska beräknas enligt följande:

ai
  = (v

  i + 1 – v

  i – 1)/(2 · 3,6), i = 1 till
  Nt

där

ai
  är accelerationen i tidssteg i [m/s2]. För: i = 1: vi – 1 = 0, för: i = Nt
  : vi + 1 = 0.

Produkten av fordonshastigheten per acceleration ska beräknas enligt följande:

(v · a)i
  = vi
  · ai
  /3,6, i = 1 till
  Nt

där

(v · a)i
  är produkten av den faktiska fordonshastigheten per acceleration i tidssteg i [m2/s3 eller W/kg].

3.1.3   Indelning av resultaten i klasser

Efter beräkningen av ai
  och (v · a)i
  , ska värdena vi
  , di
  , ai
  och (v · a)i
  rangordnas i stigande ordning efter fordonshastigheten.

Alla datauppsättningar med vi
  ≤ 60 km/tim tillhör hastighetsklassen stadskörning, alla datauppsättningar med 60 km/tim < vi
  ≤ 90 km/tim tillhör hastighetsklassen landsvägskörning och alla datauppsättningar med vi
  > 90 km/tim tillhör hastighetsklassen motorvägskörning.

Antalet datauppsättningar med accelerationsvärden ai
  > 0,1 m/s2 ska vara minst 150 i varje hastighetsklass.

För varje hastighetsklass ska den genomsnittliga fordonshastigheten
  Formula
  beräknas enligt följande:

Formula
  , i = 1 till
  Nk,k = u,r,m

där

Nk
  är det totala antal prover av stads-, landsvägs- respektive motorvägskörning.

3.1.4   Beräkning av v · apos_[95] per hastighetsklass

Den 95:e percentilen av v · apos
  -värdena ska beräknas enligt följande:

(v · a)
  i,k
  -värdena i varje hastighetsklass ska rangordnas i stigande ordning för alla datauppsättningar med ai,k ≥ 0,1 m/s2
  och det totala antalet av dessa prover Mk
  ska fastställas.

Percentilvärden ska sedan tilldelas (v · apos
  )
  j,k
  -värden med ai,k ≥ 0,1 m/s2
  enligt följande:

Det lägsta v · apos
  -värdet tilldelas percentilen 1/Mk
  , det andra lägsta 2/Mk
  , det tredje lägsta 3/Mk
  och det högsta värdet Mk
  /Mk = 100 %.

(v · apos
  )
  k
  _[95] är (v · apos
  )
  j,k
  -värdet, med j/Mk
  = 95 %. Om j/Mk
  = 95 % inte kan uppfyllas, ska (v · apos
  )
  k
  _[95] beräknas genom linjär interpolering mellan de på varandra följande proven j och j + 1 med j/Mk
  = 95 % och (j + 1)/Mk
  > 95 %.

Den relativa positiva accelerationen per hastighetsklass ska beräknas enligt följande:

RPAk
  = Σ
  j
  (Δt · (v · apos
  )
  j,k
  )/Σ
  idi,k
  , j = 1 till
  Mk,i = 1 till
  Nk,k = u,r,m

där

RPAk är den relativa positiva accelerationen för andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskörning i [m/s2 eller kWs/(kg × km)],

| Δt | tidsdifferensen, lika med 1 sekund, |
| --- | --- |
| Mk | antal prover av stads-, landsvägs- och motorvägskörning med positiv acceleration, och |
| Nk | är det totala antal prover av stads-, landsvägs- och motorvägskörning. |

Δt

tidsdifferensen, lika med 1 sekund,

Mk

antal prover av stads-, landsvägs- och motorvägskörning med positiv acceleration, och

Nk

är det totala antal prover av stads-, landsvägs- och motorvägskörning.

4.   KONTROLL AV TRIPPENS GILTIGHET

4.1.1   Kontroll av v × apos_[95] per hastighetsklass (med v i [km/tim])

Om
  Formula

och

Formula

är uppfyllda, är trippen ogiltig.

Om
  Formula
  och
  Formula
  är uppfyllda, är trippen ogiltig.

4.1.2   Kontroll av RPA per hastighetsklass

Om
  Formula
  och
  Formula
  är uppfyllda, är trippen ogiltig.

Om
  Formula
  och RPAk < 0,025 är uppfyllda, är trippen ogiltig.

”Tillägg 7b

Förfarande för att fastställa den sammanlagda positiva höjdökningen under en tripp

1.   INLEDNING

I detta tillägg beskrivs förfarandet för att fastställa den sammanlagda höjdökningen under en RDE-tripp.

2.   SYMBOLER

| d(0) | – | sträcka vid trippens start [m] |
| --- | --- | --- |
| d | – | den sammanlagda sträcka som körts vid den aktuella diskreta vägpunkten [m] |
| d0 | – | den sammanlagda sträcka som körts till och med mätningen omedelbart före respektive vägpunkt d [m] |
| d1 | – | den sammanlagda sträcka som körts till och med mätningen omedelbart efter respektive vägpunkt d [m] |
| da | – | referensvägpunkt vid d(0) [m] |
| de | – | den sammanlagda sträcka som körts till och med den sista diskreta vägpunkten [m] |
| di | – | momentan sträcka [m] |
| dtot | – | total sträcka under provningen [m] |
| h(0) | – | fordonets höjd över havet efter bedömning och principgranskning av datakvaliteten vid trippens start [m över havet] |
| h(t) | – | fordonets höjd över havet efter bedömning och principgranskning av datakvaliteten vid punkten t [m över havet] |
| h(d) | – | fordonets höjd över havet vid vägpunkten d [m över havet] |
| h(t-1) | – | fordonets höjd över havet efter bedömning och principgranskning av datakvaliteten vid punkten t-1 [m över havet] |
| hcorr(0) | – | korrigerad höjd över havet omedelbart före respektive vägpunkt d [m över havet] |
| hcorr(1) | – | korrigerad höjd över havet omedelbart efter respektive vägpunkt d [m över havet] |
| hcorr(t) | – | fordonets korrigerade momentana höjd över havet vid datapunkten t [m över havet] |
| hcorr(t-1) | – | fordonets korrigerade momentana höjd över havet vid datapunkten t-1 [m över havet] |
| hGPS,
  i | – | fordonets momentana höjd över havet mätt med GPS [m över havet] |
| hGPS(t) | – | fordonets höjd över havet mätt med GPS vid datapunkten t [m över havet] |
| hint(d) | – | interpolerad höjd över havet vid den aktuella diskreta vägpunkten d [m över havet] |
| hint,sm,1(d) | – | utjämnad interpolerad höjd över havet, efter det att den första utjämningen utförts vid den aktuella diskreta vägpunkten d [m över havet] |
| hmap(t) | – | fordonets höjd över havet enligt topografisk karta vid datapunkten t [m över havet] |
| Hz | – | hertz |
| km/tim | – | kilometer per timme |
| m | – | meter |
| roadgrade,1(d) | – | vägens utjämnade lutning vid den aktuella diskreta vägpunkten d efter det att den första utjämningen utförts [m/m] |
| roadgrade,2(d) | – | vägens utjämnade lutning vid den aktuella diskreta vägpunkten d efter det att den andra utjämningen utförts [m/m] |
| sin | – | trigonometrisk sinusfunktion |
| t | – | tid som förflutit sedan provningens start |
| t0 | – | tid som förflutit vid mätningen omedelbart före respektive vägpunkt d [s] |
| vi | – | momentan fordonshastighet [km/tim] |
| v(t) | – | fordonshastighet vid datapunkt t [km/tim] |

d(0)

–

sträcka vid trippens start [m]

d

–

den sammanlagda sträcka som körts vid den aktuella diskreta vägpunkten [m]

d0

–

den sammanlagda sträcka som körts till och med mätningen omedelbart före respektive vägpunkt d [m]

d1

–

den sammanlagda sträcka som körts till och med mätningen omedelbart efter respektive vägpunkt d [m]

da

–

referensvägpunkt vid d(0) [m]

de

–

den sammanlagda sträcka som körts till och med den sista diskreta vägpunkten [m]

di

–

momentan sträcka [m]

dtot

–

total sträcka under provningen [m]

h(0)

–

fordonets höjd över havet efter bedömning och principgranskning av datakvaliteten vid trippens start [m över havet]

h(t)

–

fordonets höjd över havet efter bedömning och principgranskning av datakvaliteten vid punkten t [m över havet]

h(d)

–

fordonets höjd över havet vid vägpunkten d [m över havet]

h(t-1)

–

fordonets höjd över havet efter bedömning och principgranskning av datakvaliteten vid punkten t-1 [m över havet]

hcorr(0)

–

korrigerad höjd över havet omedelbart före respektive vägpunkt d [m över havet]

hcorr(1)

–

korrigerad höjd över havet omedelbart efter respektive vägpunkt d [m över havet]

hcorr(t)

–

fordonets korrigerade momentana höjd över havet vid datapunkten t [m över havet]

hcorr(t-1)

–

fordonets korrigerade momentana höjd över havet vid datapunkten t-1 [m över havet]

hGPS,
  i

–

fordonets momentana höjd över havet mätt med GPS [m över havet]

hGPS(t)

–

fordonets höjd över havet mätt med GPS vid datapunkten t [m över havet]

hint(d)

–

interpolerad höjd över havet vid den aktuella diskreta vägpunkten d [m över havet]

hint,sm,1(d)

–

utjämnad interpolerad höjd över havet, efter det att den första utjämningen utförts vid den aktuella diskreta vägpunkten d [m över havet]

hmap(t)

–

fordonets höjd över havet enligt topografisk karta vid datapunkten t [m över havet]

Hz

–

hertz

km/tim

–

kilometer per timme

m

–

meter

roadgrade,1(d)

–

vägens utjämnade lutning vid den aktuella diskreta vägpunkten d efter det att den första utjämningen utförts [m/m]

roadgrade,2(d)

–

vägens utjämnade lutning vid den aktuella diskreta vägpunkten d efter det att den andra utjämningen utförts [m/m]

sin

–

trigonometrisk sinusfunktion

t

–

tid som förflutit sedan provningens start

t0

–

tid som förflutit vid mätningen omedelbart före respektive vägpunkt d [s]

vi

–

momentan fordonshastighet [km/tim]

v(t)

–

fordonshastighet vid datapunkt t [km/tim]

3.   ALLMÄNNA KRAV

Den sammanlagda positiva höjdökningen under en RDE-tripp ska fastställas utifrån tre parametrar: fordonets momentana höjd över havet hGPS,i
  [m över havet] mätt med GPS, den momentana fordonshastigheten [km/tim] registrerad vid en frekvens av 1 Hz och den motsvarande tid t [s] som har förflutit sedan provningens start.

4.   BERÄKNING AV SAMMANLAGD POSITIV HÖJDÖKNING

4.1   Allmänt

Den sammanlagda positiva höjdökningen under en RDE-tripp ska beräknas i ett förfarande med tre steg, bestående av i) en bedömning och principgranskning av datakvaliteten, ii) en korrigering av momentana data för fordonets höjd över havet och iii) en beräkning av den sammanlagda positiva höjdökningen.

4.2   Bedömning och principgranskning av datakvaliteten

Data för fordonets momentana hastighet ska kontrolleras med avseende på fullständighet. Korrigering för data som saknas är tillåten om luckorna håller sig inom de krav som anges i punkt 7 i tillägg 4, annars ska provningsresultaten ogiltigförklaras. Data för fordonets momentana höjd över havet ska kontrolleras med avseende på fullständighet. Dataluckor ska fyllas genom interpolering. Riktigheten av interpolerade data ska verifieras med hjälp av en topografisk karta. Det rekommenderas att korrigera interpolerade data om följande villkor gäller:

|hGPS(t) – hmap(t)| > 40 m

Korrigeringen av höjd över havet ska tillämpas så att:

h(t) = hmap(t)

där

| h(t) | – | fordonets höjd över havet efter bedömning och principgranskning av datakvaliteten vid datapunkten t [m över havet] |
| --- | --- | --- |
| hGPS(t) | – | fordonets höjd över havet mätt med GPS vid datapunkten t [m över havet] |
| hmap(t) | – | fordonets höjd över havet enligt topografisk karta vid datapunkten t [m över havet] |

h(t)

–

fordonets höjd över havet efter bedömning och principgranskning av datakvaliteten vid datapunkten t [m över havet]

hGPS(t)

–

fordonets höjd över havet mätt med GPS vid datapunkten t [m över havet]

hmap(t)

–

fordonets höjd över havet enligt topografisk karta vid datapunkten t [m över havet]

4.3   Korrigering av data för fordonets momentana höjd över havet

Höjden över havet h(0) vid trippens start d(0) ska mätas med GPS och uppgiftens korrekthet ska kontrolleras med hjälp av en topografisk karta. Avvikelsen får inte vara större än 40 m. Data för momentan höjd över havet h(t) ska korrigeras om följande villkor gäller:

|h(t) – h(t – 1)| > (v(t)/3,6 * sin45°)

Korrigeringen av höjd över havet ska tillämpas så att:

hcorr(t) = hcorr
  (t-1)

där

| h(t) | – | fordonets höjd över havet efter bedömning och principgranskning av datakvaliteten vid datapunkten t [m över havet] |
| --- | --- | --- |
| h(t-1) | – | fordonets höjd över havet efter bedömning och principgranskning av datakvaliteten vid datapunkten t-1 [m över havet] |
| v(t) | – | fordonshastighet vid datapunkt t [km/tim] |
| hcorr(t) | – | fordonets korrigerade momentana höjd över havet vid datapunkten t [m över havet] |
| hcorr(t-1) | – | fordonets korrigerade momentana höjd över havet vid datapunkten t-1 [m över havet] |

h(t)

–

fordonets höjd över havet efter bedömning och principgranskning av datakvaliteten vid datapunkten t [m över havet]

h(t-1)

–

fordonets höjd över havet efter bedömning och principgranskning av datakvaliteten vid datapunkten t-1 [m över havet]

v(t)

–

fordonshastighet vid datapunkt t [km/tim]

hcorr(t)

–

fordonets korrigerade momentana höjd över havet vid datapunkten t [m över havet]

hcorr(t-1)

–

fordonets korrigerade momentana höjd över havet vid datapunkten t-1 [m över havet]

När korrigeringen har slutförts har en giltig uppsättning data för höjd över havet etablerats. Denna datauppsättning ska användas för den slutliga beräkningen av den sammanlagda positiva höjdökningen enligt punkt 4.4.

4.4   Slutlig beräkning av sammanlagd positiv höjdökning

4.4.1   Upprättandet av en enhetlig rumslig upplösning

Den totala sträcka dtot
  [m] som en tripp omfattar ska fastställas som summan av de momentana sträckorna d
  i. Den momentana sträckan d
  i ska fastställas enligt följande:

Formula

där

| di | – | momentan sträcka [m], och |
| --- | --- | --- |
| vi | – | momentan fordonshastighet [km/tim]. |

di

–

momentan sträcka [m], och

vi

–

momentan fordonshastighet [km/tim].

Den sammanlagda höjdökningen ska beräknas utifrån data med en konstant rumslig upplösning av 1 m från och med den första mätningen vid trippens start d(0). De enskilda datapunkterna med en upplösning av 1 m betecknas som vägpunkter, och kännetecknas av ett visst värde d för sträckan (t.ex. 0, 1, 2, 3 m...) och motsvarande höjd över havet h(d) [m ovanför havsnivån].

Höjden över havet för varje diskret vägpunkt d ska beräknas genom interpolering av den momentana höjden över havet hcorr(t) enligt följande:

Formula

där

| hint(d) | – | interpolerad höjd över havet vid den aktuella diskreta vägpunkten d [m över havet] |
| --- | --- | --- |
| hcorr(0) | – | korrigerad höjd över havet omedelbart före respektive vägpunkt d [m över havet] |
| hcorr(1) | – | korrigerad höjd över havet omedelbart efter respektive vägpunkt d [m över havet] |
| d | – | den sammanlagda sträcka som körts till och med den aktuella diskreta vägpunkten [m] |
| d0 | – | den sammanlagda sträcka som körts till och med mätningen omedelbart före respektive vägpunkt d [m] |
| d1 | – | den sammanlagda sträcka som körts till och med mätningen omedelbart efter respektive vägpunkt d [m] |

hint(d)

–

interpolerad höjd över havet vid den aktuella diskreta vägpunkten d [m över havet]

hcorr(0)

–

korrigerad höjd över havet omedelbart före respektive vägpunkt d [m över havet]

hcorr(1)

–

korrigerad höjd över havet omedelbart efter respektive vägpunkt d [m över havet]

d

–

den sammanlagda sträcka som körts till och med den aktuella diskreta vägpunkten [m]

d0

–

den sammanlagda sträcka som körts till och med mätningen omedelbart före respektive vägpunkt d [m]

d1

–

den sammanlagda sträcka som körts till och med mätningen omedelbart efter respektive vägpunkt d [m]

4.4.2   Ytterligare datautjämning

De data för höjd över havet som erhållits för varje diskret vägpunkt ska utjämnas genom ett förfarande i två steg; d
  a och d
  e betecknar den första respektive sista datapunkten (figur 1). Den första utjämningen ska göras enligt följande:

Formula

  för d ≤ 200 m

Formula

  för 200 m < d < (de
  – 200 m)

Formula

  för d ≥ (de
  – 200 m)

h

  int,sm,1(d) = h

  int,sm,1(d – 1 m) + road

  grade,1(d), d = da
  - 1 till de

h

  int,sm,1(da
  ) = hint
  (da
  ) + road

  grade,1(da
  )

där

| roadgrade,1(d) | – | vägens utjämnade lutning vid den aktuella diskreta vägpunkten efter det att den första utjämningen utförts [m/m] |
| --- | --- | --- |
| hint(d) | – | interpolerad höjd över havet vid den aktuella diskreta vägpunkten d [m över havet] |
| hint,sm,1(d) | – | utjämnad interpolerad höjd över havet, efter det att den första utjämningen utförts vid den aktuella diskreta vägpunkten d [m över havet] |
| d | – | den sammanlagda sträcka som körts vid den aktuella diskreta vägpunkten [m] |
| da | – | referensvägpunkt vid noll meter av sträckan [m], och |
| de | – | den sammanlagda sträcka som körts till och med den sista diskreta vägpunkten [m] |

roadgrade,1(d)

–

vägens utjämnade lutning vid den aktuella diskreta vägpunkten efter det att den första utjämningen utförts [m/m]

hint(d)

–

interpolerad höjd över havet vid den aktuella diskreta vägpunkten d [m över havet]

hint,sm,1(d)

–

utjämnad interpolerad höjd över havet, efter det att den första utjämningen utförts vid den aktuella diskreta vägpunkten d [m över havet]

d

–

den sammanlagda sträcka som körts vid den aktuella diskreta vägpunkten [m]

da

–

referensvägpunkt vid noll meter av sträckan [m], och

de

–

den sammanlagda sträcka som körts till och med den sista diskreta vägpunkten [m]

Den andra utjämningen ska göras enligt följande:

Formula

  för d ≤ 200 m

Formula

  för 200 m < d < (de
  – 200 m)

Formula

  för d ≥ (de
  – 200 m)

där

| roadgrade,2(d) | – | vägens utjämnade lutning vid den aktuella diskreta vägpunkten efter det att den andra utjämningen utförts [m/m] |
| --- | --- | --- |
| hint,sm,1(d) | – | utjämnad interpolerad höjd över havet, efter det att den första utjämningen utförts vid den aktuella diskreta vägpunkten d [m över havet] |
| d | – | den sammanlagda sträcka som körts vid den aktuella diskreta vägpunkten [m] |
| da | – | referensvägpunkt vid noll meter av sträckan [m], och |
| de | – | den sammanlagda sträcka som körts till och med den sista diskreta vägpunkten [m] |

roadgrade,2(d)

–

vägens utjämnade lutning vid den aktuella diskreta vägpunkten efter det att den andra utjämningen utförts [m/m]

hint,sm,1(d)

–

utjämnad interpolerad höjd över havet, efter det att den första utjämningen utförts vid den aktuella diskreta vägpunkten d [m över havet]

d

–

den sammanlagda sträcka som körts vid den aktuella diskreta vägpunkten [m]

da

–

referensvägpunkt vid noll meter av sträckan [m], och

de

–

den sammanlagda sträcka som körts till och med den sista diskreta vägpunkten [m]

Figur 1

Illustration över förfarandet för att utjämna interpolerade signaler för höjd över havet

hint (d – 200m)

eller

hint,sm,1 (d – 200m)

hint

eller

hint,sm,1

[m över havet]

roadgrade,1 (d)

eller

roadgrade,2 (d)

hint (d)

eller

hint,sm,1 (d)

hint (d + 200m)

eller

hint,sm,1 (d + 200m)

d [m]

4.4.3   Beräkning av det slutliga resultatet

Den sammanlagda positiva höjdökningen ska beräknas genom att integrera alla positiva interpolerade och utjämnade väglutningar, dvs. roadgrade,2(d). Resultatet ska normaliseras genom den totala provningssträckan d
  tot och uttryckas i meter kumulativ höjdökning per hundra kilometer sträcka.

5.   EXEMPEL

Tabellerna 1 och 2 visar de steg som vidtas i syfte att beräkna den positiva höjdökningen på grundval av data som registrerats under en provning på väg som utförs med PEMS. Av utrymmesskäl visas här ett utdrag från 800 m och 160 s.

5.1   Bedömning och principgranskning av datakvalitet

Bedömningen och principgranskningen av datakvaliteten består av två steg. För det första kontrolleras att data för fordonshastighet är fullständiga. Inga dataluckor när det gäller fordonshastighet förekommer i det aktuella dataprovet (se tabell 1). För det andra kontrolleras att data för höjd över havet är fullständiga. I den aktuella datauppsättningen saknas data för höjd över havet för sekunderna 2 och 3. Dessa luckor fylls genom interpolering av GPS-signalen. Dessutom kontrolleras GPS-data med hjälp av en topografisk karta. Denna kontroll inkluderar höjden över havet h(0) vid trippens start. Data för höjd över havet avseende sekunder 112–114 korrigeras på basis av en topografisk karta för att uppfylla följande villkor:

hGPS(t) – hmap(t) < – 40 m

Till följd av den utförda datakontrollen erhålls de data som anges i den femte kolumnen h(t).

5.2   Korrigering av data för fordonets momentana höjd över havet

I ett nästa steg korrigeras data för höjd över havet avseende sekunderna 1–4, 111–112 och 159–160 med utgångspunkt från värdena för höjd över havet för sekunderna 0, 110 respektive 158 eftersom följande villkor gäller:

|h(t) – h(t – 1)| > (v(t)/3,6 * sin45°)

Till följd av den utförda datakorrigeringen erhålls de data som anges i den sjätte kolumnen hcorr(t). Effekten av den tillämpade kontrollen och korrigeringen av data för höjd över havet illustreras i figur 2.

5.3   Beräkning av sammanlagd positiv höjdökning

5.3.1   Upprättandet av en enhetlig rumslig upplösning

Den momentana sträckan di
  beräknas genom att dividera den momentana fordonshastigheten mätt i km/tim med 3,6 (kolumn 7 i tabell 1). Omberäkning av data för höjd över havet för att erhålla en enhetlig rumslig upplösning av 1 m ger de diskreta vägpunkterna d (kolumn 1 i tabell 2) och deras motsvarande värden för höjd över havet hint(d) (kolumn 7 i tabell 2). Höjden över havet för varje diskret vägpunkt d beräknas genom interpolering av den uppmätta momentana höjden över havet hcorr
  enligt följande:

Formula

Formula

5.3.2   Ytterligare datautjämning

I tabell 2 är den första och den sista diskreta vägpunkten d
  a = 0 m respektive d
  e = 799 m. Data för höjd över havet för varje diskret vägpunkt utjämnas genom ett förfarande i två steg. Den första utjämningen består av följande:

Formula

vald för att visa utjämningen för d ≤ 200 m

Formula

vald för att visa utjämningen för 200 m < d < (599 m)

Formula

vald för att visa utjämningen för d ≥ (599 m)

Den utjämnade och interpolerade höjden över havet beräknas enligt följande:

h

  int,sm,1(0) = hint
  (0) + road

  grade,1(0) = 120,3 + 0,0033 ≈ 120,3033 m

h

  int,sm,1(799) = h

  int,sm,1(798) + road

  grade,1(799) = 121,2550 – 0,0220 = 121,2330 m

Den andra utjämningen består av följande:

Formula

vald för att visa utjämningen för d ≤ 200 m

Formula

vald för att visa utjämningen för 200 m < d < (599 )

Formula

vald för att visa utjämningen för d ≥ (599 m)

5.3.3   Beräkning av det slutliga resultatet

Den sammanlagda positiva höjdökningen beräknas genom att integrera alla positiva interpolerade och utjämnade väglutningar, dvs. roadgrade,2(d). I det givna exemplet var den totala sträckan dtot
   = 139,7 km och alla positiva interpolerade och utjämnade väglutningar uppgick till 516 m. Således uppnåddes en sammanlagd positiv höjdökning på 516 × 100/139,7 = 370 m/100 km.

Tabell 1

Korrigering av data för fordonets momentana höjd över havet

| Tiden t [s] | v(t)


  [km/tim] | hGPS(t)


  [m] | hmap(t)


  [m] | h(t)


  [m] | hcorr(t)


  [m] | di



  [m] | Sammanlagd d


  [m] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | 0,00 | 122,7 | 129,0 | 122,7 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| 1 | 0,00 | 122,8 | 129,0 | 122,8 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,00 | — | 129,1 | 123,6 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,00 | — | 129,2 | 124,3 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,00 | 125,1 | 129,0 | 125,1 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 18 | 0,00 | 120,2 | 129,4 | 120,2 | 120,2 | 0,0 | 0,0 |
| 19 | 0,32 | 120,2 | 129,4 | 120,2 | 120,2 | 0,1 | 0,1 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 37 | 24,31 | 120,9 | 132,7 | 120,9 | 120,9 | 6,8 | 117,9 |
| 38 | 28,18 | 121,2 | 133,0 | 121,2 | 121,2 | 7,8 | 125,7 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 46 | 13,52 | 121,4 | 131,9 | 121,4 | 121,4 | 3,8 | 193,4 |
| 47 | 38,48 | 120,7 | 131,5 | 120,7 | 120,7 | 10,7 | 204,1 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 56 | 42,67 | 119,8 | 125,2 | 119,8 | 119,8 | 11,9 | 308,4 |
| 57 | 41,70 | 119,7 | 124,8 | 119,7 | 119,7 | 11,6 | 320,0 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 110 | 10,95 | 125,2 | 132,2 | 125,2 | 125,2 | 3,0 | 509,0 |
| 111 | 11,75 | 100,8 | 132,3 | 100,8 | 125,2 | 3,3 | 512,2 |
| 112 | 13,52 | 0,0 | 132,4 | 132,4 | 125,2 | 3,8 | 516,0 |
| 113 | 14,01 | 0,0 | 132,5 | 132,5 | 132,5 | 3,9 | 519,9 |
| 114 | 13,36 | 24,30 | 132,6 | 132,6 | 132,6 | 3,7 | 523,6 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | |
| 149 | 39,93 | 123,6 | 129,6 | 123,6 | 123,6 | 11,1 | 719,2 |
| 150 | 39,61 | 123,4 | 129,5 | 123,4 | 123,4 | 11,0 | 730,2 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | |
| 157 | 14,81 | 121,3 | 126,1 | 121,3 | 121,3 | 4,1 | 792,1 |
| 158 | 14,19 | 121,2 | 126,2 | 121,2 | 121,2 | 3,9 | 796,1 |
| 159 | 10,00 | 128,5 | 126,1 | 128,5 | 121,2 | 2,8 | 798,8 |
| 160 | 4,10 | 130,6 | 126,0 | 130,6 | 121,2 | 1,2 | 800,0 |
| — Betecknar dataluckor. |

Tiden t [s]

v(t)

[km/tim]

hGPS(t)

[m]

hmap(t)

[m]

h(t)

[m]

hcorr(t)

[m]

di

[m]

Sammanlagd d

[m]

0

0,00

122,7

129,0

122,7

122,7

0,0

0,0

1

0,00

122,8

129,0

122,8

122,7

0,0

0,0

2

0,00

—

129,1

123,6

122,7

0,0

0,0

3

0,00

—

129,2

124,3

122,7

0,0

0,0

4

0,00

125,1

129,0

125,1

122,7

0,0

0,0

...

...

...

...

...

...

...

...

18

0,00

120,2

129,4

120,2

120,2

0,0

0,0

19

0,32

120,2

129,4

120,2

120,2

0,1

0,1

...

...

...

...

...

...

...

...

37

24,31

120,9

132,7

120,9

120,9

6,8

117,9

38

28,18

121,2

133,0

121,2

121,2

7,8

125,7

...

...

...

...

...

...

...

...

46

13,52

121,4

131,9

121,4

121,4

3,8

193,4

47

38,48

120,7

131,5

120,7

120,7

10,7

204,1

...

...

...

...

...

...

...

...

56

42,67

119,8

125,2

119,8

119,8

11,9

308,4

57

41,70

119,7

124,8

119,7

119,7

11,6

320,0

...

...

...

...

...

...

...

...

110

10,95

125,2

132,2

125,2

125,2

3,0

509,0

111

11,75

100,8

132,3

100,8

125,2

3,3

512,2

112

13,52

0,0

132,4

132,4

125,2

3,8

516,0

113

14,01

0,0

132,5

132,5

132,5

3,9

519,9

114

13,36

24,30

132,6

132,6

132,6

3,7

523,6

...

...

...

...

...

...

...

149

39,93

123,6

129,6

123,6

123,6

11,1

719,2

150

39,61

123,4

129,5

123,4

123,4

11,0

730,2

...

...

...

...

...

...

...

157

14,81

121,3

126,1

121,3

121,3

4,1

792,1

158

14,19

121,2

126,2

121,2

121,2

3,9

796,1

159

10,00

128,5

126,1

128,5

121,2

2,8

798,8

160

4,10

130,6

126,0

130,6

121,2

1,2

800,0

— Betecknar dataluckor.

Tabell 2

Beräkning av väglutning

| d
  [m] | t0



  [s] | d0



  [m] | d1



  [m] | h0



  [m] | h1



  [m] | hint(d)


  [m] | roadgrade,1(d)


  [m/m] | hint,sm,1(d)


  [m] | roadgrade,2(d)


  [m/m] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | 18 | 0,0 | 0,1 | 120,3 | 120,4 | 120,3 | 0,0035 | 120,3 | – 0,0015 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 120 | 37 | 117,9 | 125,7 | 120,9 | 121,2 | 121,0 | – 0,0019 | 120,2 | 0,0035 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 200 | 46 | 193,4 | 204,1 | 121,4 | 120,7 | 121,0 | – 0,0040 | 120,0 | 0,0051 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 320 | 56 | 308,4 | 320,0 | 119,8 | 119,7 | 119,7 | 0,0288 | 121,4 | 0,0088 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 520 | 113 | 519,9 | 523,6 | 132,5 | 132,6 | 132,5 | 0,0097 | 123,7 | 0,0037 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 720 | 149 | 719,2 | 730,2 | 123,6 | 123,4 | 123,6 | – 0,0405 | 122,9 | – 0,0086 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 798 | 158 | 796,1 | 798,8 | 121,2 | 121,2 | 121,2 | – 0,0219 | 121,3 | – 0,0151 |
| 799 | 159 | 798,8 | 800,0 | 121,2 | 121,2 | 121,2 | – 0,0220 | 121,3 | – 0,0152 |

d

[m]

t0

[s]

d0

[m]

d1

[m]

h0

[m]

h1

[m]

hint(d)

[m]

roadgrade,1(d)

[m/m]

hint,sm,1(d)

[m]

roadgrade,2(d)

[m/m]

0

18

0,0

0,1

120,3

120,4

120,3

0,0035

120,3

– 0,0015

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

120

37

117,9

125,7

120,9

121,2

121,0

– 0,0019

120,2

0,0035

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

200

46

193,4

204,1

121,4

120,7

121,0

– 0,0040

120,0

0,0051

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

320

56

308,4

320,0

119,8

119,7

119,7

0,0288

121,4

0,0088

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

520

113

519,9

523,6

132,5

132,6

132,5

0,0097

123,7

0,0037

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

720

149

719,2

730,2

123,6

123,4

123,6

– 0,0405

122,9

– 0,0086

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

798

158

796,1

798,8

121,2

121,2

121,2

– 0,0219

121,3

– 0,0151

799

159

798,8

800,0

121,2

121,2

121,2

– 0,0220

121,3

– 0,0152

Figur 2

Effekten av kontroll och korrigering av data – Profilen för höjd över havet mätt med GPS hGPS(t), profilen för höjd över havet enligt topografisk karta hmap(t), profilen för höjd över havet som erhålls efter bedömning och principgranskning av datakvaliteten h(t) och korrigering hcorr(t) av data från tabell 1

hmap(t)

hcorr(t)

h(t)

hGPS(t)

Tid [s]

Höjd över havet [m]

Figur 3

Jämförelse mellan den korrigerade profilen för höjd över havet hcorr(t) och den utjämnade och interpolerade höjden över havet hint,sm,1

hint,sm,1

hcorr(t)

Tid [s]

Höjd över havet [m]

Tabell 2

Beräkning av den positiva höjdökningen

| d
  [m] | t0



  [s] | d0



  [m] | d1



  [m] | h0



  [m] | h1



  [m] | hint(d)


  [m] | roadgrade,1(d)


  [m/m] | hint,sm,1(d)


  [m] | roadgrade,2(d)


  [m/m] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | 18 | 0,0 | 0,1 | 120,3 | 120,4 | 120,3 | 0,0035 | 120,3 | – 0,0015 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 120 | 37 | 117,9 | 125,7 | 120,9 | 121,2 | 121,0 | – 0,0019 | 120,2 | 0,0035 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 200 | 46 | 193,4 | 204,1 | 121,4 | 120,7 | 121,0 | – 0,0040 | 120,0 | 0,0051 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 320 | 56 | 308,4 | 320,0 | 119,8 | 119,7 | 119,7 | 0,0288 | 121,4 | 0,0088 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 520 | 113 | 519,9 | 523,6 | 132,5 | 132,6 | 132,5 | 0,0097 | 123,7 | 0,0037 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 720 | 149 | 719,2 | 730,2 | 123,6 | 123,4 | 123,6 | – 0,0405 | 122,9 | – 0,0086 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 798 | 158 | 796,1 | 798,8 | 121,2 | 121,2 | 121,2 | – 0,0219 | 121,3 | – 0,0151 |
| 799 | 159 | 798,8 | 800,0 | 121,2 | 121,2 | 121,2 | – 0,0220 | 121,3 | – 0,0152 |

d

[m]

t0

[s]

d0

[m]

d1

[m]

h0

[m]

h1

[m]

hint(d)

[m]

roadgrade,1(d)

[m/m]

hint,sm,1(d)

[m]

roadgrade,2(d)

[m/m]

0

18

0,0

0,1

120,3

120,4

120,3

0,0035

120,3

– 0,0015

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

120

37

117,9

125,7

120,9

121,2

121,0

– 0,0019

120,2

0,0035

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

200

46

193,4

204,1

121,4

120,7

121,0

– 0,0040

120,0

0,0051

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

320

56

308,4

320,0

119,8

119,7

119,7

0,0288

121,4

0,0088

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

520

113

519,9

523,6

132,5

132,6

132,5

0,0097

123,7

0,0037

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

720

149

719,2

730,2

123,6

123,4

123,6

– 0,0405

122,9

– 0,0086

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

798

158

796,1

798,8

121,2

121,2

121,2

– 0,0219

121,3

– 0,0151

799

159

798,8

800,0

121,2

121,2

121,2

– 0,0220

121,3

– 0,0152

---

(1)  Utsläppen av kolmonoxid ska mätas och registreras under RDE-provningar.

1

(2)  Utsläppen av kolmonoxid ska mätas och registreras under RDE-provningar.

2

---

| 26.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 109/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 109/23

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/647

av den 25 april 2016

om ändring för tvåhundrafyrtiofemte gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 881/2002 av den 27 maj 2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med organisationerna Isil (Daish) och al-Qaida associerade personer och enheter (1), särskilt artiklarna 7.1 a och 7a.1, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av penningmedel och ekonomiska resurser enligt den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av penningmedel och ekonomiska resurser enligt den förordningen.

| (2) | Den 20 april 2016 beslutade FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté att lägga till fem fysiska personer i förteckningen över personer, grupper och enheter som bör omfattas av frysningen av penningmedel och ekonomiska resurser. Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Den 20 april 2016 beslutade FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté att lägga till fem fysiska personer i förteckningen över personer, grupper och enheter som bör omfattas av frysningen av penningmedel och ekonomiska resurser. Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (3) | För att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning ska vara verkningsfulla bör denna förordning träda i kraft omedelbart. |
| --- | --- |

(3)

För att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning ska vara verkningsfulla bör denna förordning träda i kraft omedelbart.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 april 2016.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Chef för tjänsten för utrikespolitiska instrument

---

(1)  
  EGT L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

---

BILAGA

Följande ska läggas till i bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 under rubriken ”Fysiska personer”:

| a) | ”Turki Mubarak Abdullah Ahmad Al-Binali (alias a) Turki Mubarak Abdullah Al Binali, b) Turki Mubarak al-Binali, c) Turki al-Benali, d) Turki al-Binali, e) Abu Human Bakr ibn Abd al-Aziz al-Athari, f) Abu Bakr al-Athari, g) Abu Hazm al-Salafi, h) Abu Hudhayfa al-Bahrayni, i) Abu Khuzayma al-Mudari, j) Abu Sufyan al-Sulami, k) Abu Dergham, l) Abu Human al-Athari). Född den 3 september 1984 i Al Muharraq i Bahrain. Bahrainsk medborgare (medborgarskapet drogs in i januari 2015). Pass nr: a) 2231616 (bahrainskt passnummer), passet utfärdat den 2 januari 2013 och upphör att gälla den 2 januari 2023, b) 1272611 (bahrainskt passnummer), passet utfärdat den 1 april 2003, c) 840901356 (nationellt identitetsnummer). Dag som avses i artikel 7d.2 i: den 20 april 2016.” |
| --- | --- |

a)

”Turki Mubarak Abdullah Ahmad Al-Binali (alias a) Turki Mubarak Abdullah Al Binali, b) Turki Mubarak al-Binali, c) Turki al-Benali, d) Turki al-Binali, e) Abu Human Bakr ibn Abd al-Aziz al-Athari, f) Abu Bakr al-Athari, g) Abu Hazm al-Salafi, h) Abu Hudhayfa al-Bahrayni, i) Abu Khuzayma al-Mudari, j) Abu Sufyan al-Sulami, k) Abu Dergham, l) Abu Human al-Athari). Född den 3 september 1984 i Al Muharraq i Bahrain. Bahrainsk medborgare (medborgarskapet drogs in i januari 2015). Pass nr: a) 2231616 (bahrainskt passnummer), passet utfärdat den 2 januari 2013 och upphör att gälla den 2 januari 2023, b) 1272611 (bahrainskt passnummer), passet utfärdat den 1 april 2003, c) 840901356 (nationellt identitetsnummer). Dag som avses i artikel 7d.2 i: den 20 april 2016.”

| b) | ”Faysal Ahmad Bin Ali Al-Zahrani (alias a) Faisal Ahmed Ali Alzahrani, b) Abu Sarah al-Saudi, c) Abu Sara Zahrani). Född den 19 januari 1986. Saudiarabisk medborgare. Adress: Arabrepubliken Syrien. Passnummer: a) K142736 (saudiarabiskt passnummer), passet utfärdat den 14 juli 2011 i Al-Khafji, Saudiarabien, b) G579315 (saudiarabiskt passnummer). Dag som avses i artikel 7d.2 i: den 20 april 2016.” |
| --- | --- |

b)

”Faysal Ahmad Bin Ali Al-Zahrani (alias a) Faisal Ahmed Ali Alzahrani, b) Abu Sarah al-Saudi, c) Abu Sara Zahrani). Född den 19 januari 1986. Saudiarabisk medborgare. Adress: Arabrepubliken Syrien. Passnummer: a) K142736 (saudiarabiskt passnummer), passet utfärdat den 14 juli 2011 i Al-Khafji, Saudiarabien, b) G579315 (saudiarabiskt passnummer). Dag som avses i artikel 7d.2 i: den 20 april 2016.”

| c) | ”Tuah Febriwansyah (alias a) Tuah Febriwansyah bin Arif Hasrudin, b) Tuwah Febriwansah, c) Muhammad Fachri, d) Muhammad Fachria, e) Muhammad Fachry). Född den 18 februari 1968 i Jakarta, Indonesien. Indonesisk medborgare. Adress: Jalan Baru LUK, No.1, RT 05/07, Kelurahan Bhakti Jaya, Setu Sub-district, Pamulang District, Tangerang Selatan, Banten Province, Indonesien. Indonesiskt nationellt identitetskort nummer 09.5004.180268.0074. Dag som avses i artikel 7d.2 i: den 20 april 2016.” |
| --- | --- |

c)

”Tuah Febriwansyah (alias a) Tuah Febriwansyah bin Arif Hasrudin, b) Tuwah Febriwansah, c) Muhammad Fachri, d) Muhammad Fachria, e) Muhammad Fachry). Född den 18 februari 1968 i Jakarta, Indonesien. Indonesisk medborgare. Adress: Jalan Baru LUK, No.1, RT 05/07, Kelurahan Bhakti Jaya, Setu Sub-district, Pamulang District, Tangerang Selatan, Banten Province, Indonesien. Indonesiskt nationellt identitetskort nummer 09.5004.180268.0074. Dag som avses i artikel 7d.2 i: den 20 april 2016.”

| d) | ”Husayn Juaythini (alias a) Hussein Mohammed Hussein Aljeithni, b) Husayn Muhammad al-Juaythini, c) Husayn Muhammad Husayn al-Juaythini, d) Husayn Muhamad Husayn al-Juaythini, e) Husayn Muhammad Husayn Juaythini, f) Abu Muath al-Juaitni). Född den 3 maj 1977 i flyktingläget Nuseirat, Gazaremsan, de palestinska territorierna. Palestinsk medborgare. Adress: Gazaremsan, de palestinska territorierna. Pass nr: 0363464 (utfärdat av den palestinska myndigheten). Dag som avses i artikel 7d.2 i: den 20 april 2016.” |
| --- | --- |

d)

”Husayn Juaythini (alias a) Hussein Mohammed Hussein Aljeithni, b) Husayn Muhammad al-Juaythini, c) Husayn Muhammad Husayn al-Juaythini, d) Husayn Muhamad Husayn al-Juaythini, e) Husayn Muhammad Husayn Juaythini, f) Abu Muath al-Juaitni). Född den 3 maj 1977 i flyktingläget Nuseirat, Gazaremsan, de palestinska territorierna. Palestinsk medborgare. Adress: Gazaremsan, de palestinska territorierna. Pass nr: 0363464 (utfärdat av den palestinska myndigheten). Dag som avses i artikel 7d.2 i: den 20 april 2016.”

| e) | ”Muhammad Sholeh Ibrahim (alias a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim, c) Muhammad Soleh Ibrahim, d) Sholeh Ibrahim, e) Muh Sholeh Ibrahim). Född i september 1958 i Demak, Indonesien. Indonesisk medborgare. Dag som avses i artikel 7d.2 i: den 20 april 2016.” |
| --- | --- |

e)

”Muhammad Sholeh Ibrahim (alias a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim, c) Muhammad Soleh Ibrahim, d) Sholeh Ibrahim, e) Muh Sholeh Ibrahim). Född i september 1958 i Demak, Indonesien. Indonesisk medborgare. Dag som avses i artikel 7d.2 i: den 20 april 2016.”

---

| 26.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 109/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 109/25

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/648

av den 25 april 2016

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 april 2016.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | IL | 267,4 |
| MA | 81,7 |
| ZZ | 174,6 |
| 0707 00 05 | MA | 81,5 |
| TR | 118,9 |
| ZZ | 100,2 |
| 0709 93 10 | MA | 99,6 |
| TR | 132,6 |
| ZZ | 116,1 |
| 0805 10 20 | AR | 115,8 |
| EG | 46,4 |
| IL | 79,9 |
| MA | 51,7 |
| TR | 40,9 |
| ZZ | 66,9 |
| 0805 50 10 | MA | 132,7 |
| ZZ | 132,7 |
| 0808 10 80 | AR | 88,6 |
| BR | 100,6 |
| CL | 101,7 |
| CN | 90,8 |
| NZ | 151,9 |
| US | 177,1 |
| ZA | 102,3 |
| ZZ | 116,1 |
| 0808 30 90 | AR | 104,9 |
| CL | 132,0 |
| CN | 76,7 |
| ZA | 112,2 |
| ZZ | 106,5 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

IL

267,4

MA

81,7

ZZ

174,6

0707 00 05

MA

81,5

TR

118,9

ZZ

100,2

0709 93 10

MA

99,6

TR

132,6

ZZ

116,1

0805 10 20

AR

115,8

EG

46,4

IL

79,9

MA

51,7

TR

40,9

ZZ

66,9

0805 50 10

MA

132,7

ZZ

132,7

0808 10 80

AR

88,6

BR

100,6

CL

101,7

CN

90,8

NZ

151,9

US

177,1

ZA

102,3

ZZ

116,1

0808 30 90

AR

104,9

CL

132,0

CN

76,7

ZA

112,2

ZZ

106,5

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 26.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 109/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 109/27

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2016/649

av den 15 januari 2016

om åtgärd SA.24123 (12/C) (f.d. 11/NN) som Nederländerna har genomfört - Påstådd försäljning av mark under marknadspris av Leidschendam-Voorburgs kommun

[delgivet med nr C(2016) 85]

(Endast den nederländska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av deras synpunkter (1), och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 10 september 2007 ingav Stichting Behoud Damplein Leidschendam (nedan kallad Stichting), en stiftelse som bildades 2006 för att tillvarata intressena hos invånarna i närheten av Damplein i Leidschendam (Leidschendam-Voorburgs kommun, Nederländerna), ett klagomål till kommissionen om påstått statligt stöd inom ramen för ett fastighetsprojekt som Leidschendam-Voorburgs kommun tagit initiativ till i samarbete med ett antal privata aktörer. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 10 september 2007 ingav Stichting Behoud Damplein Leidschendam (nedan kallad Stichting), en stiftelse som bildades 2006 för att tillvarata intressena hos invånarna i närheten av Damplein i Leidschendam (Leidschendam-Voorburgs kommun, Nederländerna), ett klagomål till kommissionen om påstått statligt stöd inom ramen för ett fastighetsprojekt som Leidschendam-Voorburgs kommun tagit initiativ till i samarbete med ett antal privata aktörer.

Stichting

| (2) | Genom en skrivelse av den 12 oktober 2007 vidarebefordrade kommissionen klagomålet till de nederländska myndigheterna för övervägande, tillsammans med en uppmaning att besvara ett antal frågor. De nederländska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 7 december 2007. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar av de nederländska myndigheterna genom skrivelser av den 25 april 2008, den 12 september 2008, den 14 augusti 2009, den 12 februari 2010 och den 2 augusti 2011. De nederländska myndigheterna besvarade dessa förfrågningar genom skrivelser av den 30 maj 2008, den 7 november 2008, den 30 oktober 2009, den 12 april 2010, den 29 september 2011 respektive den 3 oktober 2011. Den 12 mars 2010 hölls ett möte mellan kommissionens avdelningar och de nederländska myndigheterna, vilket ledde till att ytterligare upplysningar lämnades till kommissionen genom en skrivelse av den 30 augusti 2010. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 12 oktober 2007 vidarebefordrade kommissionen klagomålet till de nederländska myndigheterna för övervägande, tillsammans med en uppmaning att besvara ett antal frågor. De nederländska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 7 december 2007. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar av de nederländska myndigheterna genom skrivelser av den 25 april 2008, den 12 september 2008, den 14 augusti 2009, den 12 februari 2010 och den 2 augusti 2011. De nederländska myndigheterna besvarade dessa förfrågningar genom skrivelser av den 30 maj 2008, den 7 november 2008, den 30 oktober 2009, den 12 april 2010, den 29 september 2011 respektive den 3 oktober 2011. Den 12 mars 2010 hölls ett möte mellan kommissionens avdelningar och de nederländska myndigheterna, vilket ledde till att ytterligare upplysningar lämnades till kommissionen genom en skrivelse av den 30 augusti 2010.

| (3) | Genom en skrivelse av den 26 januari 2012 underrättade kommissionen Nederländerna om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) avseende en specifik åtgärd som vidtagits i samband med fastighetsprojektet. Kommissionens beslut om att inleda förfarandet (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet) har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). Genom detta beslut att inleda förfarandet uppmanade kommissionen berörda parter att inkomma med sina synpunkter på dess preliminära bedömning av åtgärden. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 26 januari 2012 underrättade kommissionen Nederländerna om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) avseende en specifik åtgärd som vidtagits i samband med fastighetsprojektet. Kommissionens beslut om att inleda förfarandet (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet) har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). Genom detta beslut att inleda förfarandet uppmanade kommissionen berörda parter att inkomma med sina synpunkter på dess preliminära bedömning av åtgärden.

EUF-fördraget

beslutet om att inleda förfarandet

Europeiska unionens officiella tidning

2

| (4) | Genom en skrivelse av den 18 april 2012 lämnade de nederländska myndigheterna synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet, efter att ha beviljats två förlängningar av tidsfristen för att lämna synpunkter och efter ett möte med kommissionens avdelningar den 12 mars 2012 i närvaro av stödmottagaren. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 18 april 2012 lämnade de nederländska myndigheterna synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet, efter att ha beviljats två förlängningar av tidsfristen för att lämna synpunkter och efter ett möte med kommissionens avdelningar den 12 mars 2012 i närvaro av stödmottagaren.

| (5) | Genom en skrivelse av den 16 april 2012 lämnade Stichting synpunkter till kommissionen på beslutet om att inleda förfarandet. Den icke-konfidentiella versionen av dessa synpunkter vidarebefordrades till de nederländska myndigheterna genom en skrivelse av den 16 maj 2012. Genom en skrivelse av den 14 juni 2012 bemötte de nederländska myndigheterna Stichtings synpunkter. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 16 april 2012 lämnade Stichting synpunkter till kommissionen på beslutet om att inleda förfarandet. Den icke-konfidentiella versionen av dessa synpunkter vidarebefordrades till de nederländska myndigheterna genom en skrivelse av den 16 maj 2012. Genom en skrivelse av den 14 juni 2012 bemötte de nederländska myndigheterna Stichtings synpunkter.

| (6) | Den 23 januari 2013 antog kommissionen ett slutgiltigt beslut, där den drog slutsatsen att det omtvistade fastighetsprojektet omfattade stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(6)

Den 23 januari 2013 antog kommissionen ett slutgiltigt beslut, där den drog slutsatsen att det omtvistade fastighetsprojektet omfattade stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (7) | Beslutet av den 23 januari 2013 överklagades av Nederländerna, Leidschendam-Voorburgs kommun och stödmottagaren Schouten & de Jong Projectontwikkeling BV. Tribunalet upphävde beslutet i sin dom av den 30 juni 2015 (3). Kommissionen var därför tvungen att göra en förnyad prövning av åtgärden och fatta ett nytt beslut om det omtvistade fastighetsprojektet. |
| --- | --- |

(7)

Beslutet av den 23 januari 2013 överklagades av Nederländerna, Leidschendam-Voorburgs kommun och stödmottagaren Schouten & de Jong Projectontwikkeling BV. Tribunalet upphävde beslutet i sin dom av den 30 juni 2015 (3). Kommissionen var därför tvungen att göra en förnyad prövning av åtgärden och fatta ett nytt beslut om det omtvistade fastighetsprojektet.

3

2.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

2.1   BERÖRDA PARTER

| (8) | Leidschendam-Voorburgs kommun (nedan kallad kommunen) är belägen i provinsen Zuid-Holland, nära Haag i Nederländerna. |
| --- | --- |

(8)

Leidschendam-Voorburgs kommun (nedan kallad kommunen) är belägen i provinsen Zuid-Holland, nära Haag i Nederländerna.

kommunen

| (9) | Schouten-de Jong Bouwfonds (nedan kallat SJB) är ett partnerskap mellan Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV (nedan kallat Schouten de Jong) och Bouwfonds Ontwikkeling BV (nedan kallat Bouwfonds) som bildats särskilt för det omtvistade fastighetsprojektet och är inte en juridisk person enligt nederländsk lagstiftning (4). |
| --- | --- |

(9)

Schouten-de Jong Bouwfonds (nedan kallat SJB) är ett partnerskap mellan Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV (nedan kallat Schouten de Jong) och Bouwfonds Ontwikkeling BV (nedan kallat Bouwfonds) som bildats särskilt för det omtvistade fastighetsprojektet och är inte en juridisk person enligt nederländsk lagstiftning (4).

SJB

Schouten de Jong

Bouwfonds

4

| (10) | Schouten de Jong, som har sitt säte i Voorburg i Nederländerna, är verksamt inom utveckling av fastighetsprojekt i Nederländerna, främst i Leidschendamområdet. Dess omsättning uppgick till 60 miljoner euro 2011. |
| --- | --- |

(10)

Schouten de Jong, som har sitt säte i Voorburg i Nederländerna, är verksamt inom utveckling av fastighetsprojekt i Nederländerna, främst i Leidschendamområdet. Dess omsättning uppgick till 60 miljoner euro 2011.

| (11) | Bouwfonds, som har sitt säte i Delft i Nederländerna och är ett dotterbolag till Rabo Vastgoed, är Nederländernas största fastighetsutvecklare och en av de tre största aktörerna på den europeiska fastighetsmarknaden. Bouwfonds är verksamt framför allt i Nederländerna, Tyskland och Frankrike. Det hade en omsättning på 1,6 miljarder euro 2011. |
| --- | --- |

(11)

Bouwfonds, som har sitt säte i Delft i Nederländerna och är ett dotterbolag till Rabo Vastgoed, är Nederländernas största fastighetsutvecklare och en av de tre största aktörerna på den europeiska fastighetsmarknaden. Bouwfonds är verksamt framför allt i Nederländerna, Tyskland och Frankrike. Det hade en omsättning på 1,6 miljarder euro 2011.

| (12) | Ett offentlig-privat partnerskap i form av ett vennootschap onder firma (nedan kallat det offentlig-privata partnerskapet) bildades av kommunen och SJB för att genomföra det omtvistade fastighetsprojektets markexploateringsfas. Varje part i det offentlig-privata partnerskapet skulle stå för 50 % av kostnaderna och riskerna i samband med projektets markexploateringsfas. Det offentlig-privata partnerskapet skulle fatta beslut enhälligt. Enligt de uppgifter som lämnats av de nederländska myndigheterna är Schouten de Jong och Bouwfonds solidariskt ansvariga (hoofdelijk aansprakelijk) för SJB:s fullgörande av sina åtaganden enligt avtalet om det offentlig-privata partnerskapet (5). |
| --- | --- |

(12)

Ett offentlig-privat partnerskap i form av ett vennootschap onder firma (nedan kallat det offentlig-privata partnerskapet) bildades av kommunen och SJB för att genomföra det omtvistade fastighetsprojektets markexploateringsfas. Varje part i det offentlig-privata partnerskapet skulle stå för 50 % av kostnaderna och riskerna i samband med projektets markexploateringsfas. Det offentlig-privata partnerskapet skulle fatta beslut enhälligt. Enligt de uppgifter som lämnats av de nederländska myndigheterna är Schouten de Jong och Bouwfonds solidariskt ansvariga (hoofdelijk aansprakelijk) för SJB:s fullgörande av sina åtaganden enligt avtalet om det offentlig-privata partnerskapet (5).

vennootschap onder firma

det offentlig-privata partnerskapet

hoofdelijk aansprakelijk

5

2.2   FASTIGHETSPROJEKTET

| (13) | Den 6 april 2004 antog kommunfullmäktige en översiktsplan för markexploateringen i Damcentrum och en översiktsplan för Damcentrum som innefattade ett ramavtal med syftet att rusta upp Leidschendams stadskärna (nedan kallat Leidschendam Centrum-projektet) (6). Leidschendam Centrum-projektet rör ett omkring 20,7 hektar stort område och handlar om att riva omkring 280 i huvudsak subventionerade bostäder, renovera allmänna ytor och allmännyttiga tjänster (avlopp, gatubeläggning, belysning osv.) och bygga omkring 600 nya bostäder – både subventionerade bostäder och bostäder för den fria marknaden – samt omkring 3 000 kvadratmeter kommersiella ytor (butiker) och ett underjordiskt parkeringshus i två plan samt flytta och återuppföra en skola. Leidschendam Centrum-projektet delades in i olika delprojekt, varav ett är det fastighetsprojekt som gäller Damplein (nedan kallat Dampleinprojektet). |
| --- | --- |

(13)

Den 6 april 2004 antog kommunfullmäktige en översiktsplan för markexploateringen i Damcentrum och en översiktsplan för Damcentrum som innefattade ett ramavtal med syftet att rusta upp Leidschendams stadskärna (nedan kallat Leidschendam Centrum-projektet) (6). Leidschendam Centrum-projektet rör ett omkring 20,7 hektar stort område och handlar om att riva omkring 280 i huvudsak subventionerade bostäder, renovera allmänna ytor och allmännyttiga tjänster (avlopp, gatubeläggning, belysning osv.) och bygga omkring 600 nya bostäder – både subventionerade bostäder och bostäder för den fria marknaden – samt omkring 3 000 kvadratmeter kommersiella ytor (butiker) och ett underjordiskt parkeringshus i två plan samt flytta och återuppföra en skola. Leidschendam Centrum-projektet delades in i olika delprojekt, varav ett är det fastighetsprojekt som gäller Damplein (nedan kallat Dampleinprojektet).

Leidschendam Centrum-projektet

6

2.2.1   Byggfasen

Byggfasen

| (14) | På grundval av Leidschendam Centrum-projektet ingick kommunen ett samarbetsavtal med ett antal privata projektutvecklare, bland annat SJB, den 9 september 2004 (nedan kallat 2004 års samarbetsavtal). Enligt 2004 års samarbetsavtal skulle de privata projektutvecklarna, för var och en av de specifika delar av Leidschendam Centrum-projektet som de tilldelats, bygga och sälja de planerade fastigheterna på egen risk och bekostnad. |
| --- | --- |

(14)

På grundval av Leidschendam Centrum-projektet ingick kommunen ett samarbetsavtal med ett antal privata projektutvecklare, bland annat SJB, den 9 september 2004 (nedan kallat 2004 års samarbetsavtal). Enligt 2004 års samarbetsavtal skulle de privata projektutvecklarna, för var och en av de specifika delar av Leidschendam Centrum-projektet som de tilldelats, bygga och sälja de planerade fastigheterna på egen risk och bekostnad.

2004 års samarbetsavtal

| (15) | Enligt 2004 års samarbetsavtal skulle byggnadsarbetet inledas så snart marken förberetts för bebyggelse (se skäl 23) och de nödvändiga byggloven erhållits. När det gäller uppförandet av bostäderna för den fria marknaden hade de privata byggföretagen dock rätt att skjuta upp byggandet till dess att 70 % av dessa bostäder, eventuellt kombinerade med subventionerade bostäder, inom den beröra projektdelen hade förhandssålts (artikel 7.5 i 2004 års samarbetsavtal, nedan kallad 70 %-klausulen). Denna 70 %-klausul förekommer ofta i entreprenadkontrakt i Nederländerna och syftar till att begränsa riskerna för projektutvecklare för att fastigheter som byggts inte blir sålda. Avtalet gav dock ingen möjlighet att skjuta upp byggandet av de kommersiella lokalerna och det underjordiska parkeringshuset. |
| --- | --- |

(15)

Enligt 2004 års samarbetsavtal skulle byggnadsarbetet inledas så snart marken förberetts för bebyggelse (se skäl 23) och de nödvändiga byggloven erhållits. När det gäller uppförandet av bostäderna för den fria marknaden hade de privata byggföretagen dock rätt att skjuta upp byggandet till dess att 70 % av dessa bostäder, eventuellt kombinerade med subventionerade bostäder, inom den beröra projektdelen hade förhandssålts (artikel 7.5 i 2004 års samarbetsavtal, nedan kallad 70 %-klausulen). Denna 70 %-klausul förekommer ofta i entreprenadkontrakt i Nederländerna och syftar till att begränsa riskerna för projektutvecklare för att fastigheter som byggts inte blir sålda. Avtalet gav dock ingen möjlighet att skjuta upp byggandet av de kommersiella lokalerna och det underjordiska parkeringshuset.

70 %-klausulen

| (16) | Enligt både 2004 års samarbetsavtal och ett annat projektavtal som ingicks den 22 november 2004 (nedan kallat SJB:s projektavtal) skulle SJB bygga sammanlagt 242 bostäder, varav 74 enligt den ursprungliga planen skulle byggas på Damplein (7). SJB skulle dessutom bygga omkring 2 400 kvadratmeter kommersiella ytor på Damplein samt det underjordiska parkeringshuset, som utöver en privat del (med 75 parkeringsplatser) även innehöll en allmän del (med 225 parkeringsplatser). Både de kommersiella lokalerna och bostäderna skulle byggas ovanpå det underjordiska parkeringshuset. |
| --- | --- |

(16)

Enligt både 2004 års samarbetsavtal och ett annat projektavtal som ingicks den 22 november 2004 (nedan kallat SJB:s projektavtal) skulle SJB bygga sammanlagt 242 bostäder, varav 74 enligt den ursprungliga planen skulle byggas på Damplein (7). SJB skulle dessutom bygga omkring 2 400 kvadratmeter kommersiella ytor på Damplein samt det underjordiska parkeringshuset, som utöver en privat del (med 75 parkeringsplatser) även innehöll en allmän del (med 225 parkeringsplatser). Både de kommersiella lokalerna och bostäderna skulle byggas ovanpå det underjordiska parkeringshuset.

SJB:s projektavtal

7

| (17) | Kommunen var inte inblandad i projektets byggfas, vilket också uttryckligen påpekas av de nederländska myndigheterna i de uppgifter de lämnat, och tog inga risker i anslutning till försäljningen av bostäderna och de kommersiella lokalerna. Den eventuella vinsten från försäljningen skulle gå direkt till de privata byggföretagen. Projektets byggfas bör skiljas från markexploateringsfasen, där kommunen var inblandad genom det offentlig-privata partnerskapet med SJB och stod för 50 % av riskerna (se skäl 19). |
| --- | --- |

(17)

Kommunen var inte inblandad i projektets byggfas, vilket också uttryckligen påpekas av de nederländska myndigheterna i de uppgifter de lämnat, och tog inga risker i anslutning till försäljningen av bostäderna och de kommersiella lokalerna. Den eventuella vinsten från försäljningen skulle gå direkt till de privata byggföretagen. Projektets byggfas bör skiljas från markexploateringsfasen, där kommunen var inblandad genom det offentlig-privata partnerskapet med SJB och stod för 50 % av riskerna (se skäl 19).

2.2.2   Markexploateringsfasen

Markexploateringsfasen

| (18) | Innan byggnadsarbetet inom varje del av fastighetsprojektet kunde påbörjas måste marken förvärvas, den allmänna infrastrukturen göras om och marken förberedas för bebyggelse. Eftersom denna markexploateringsfas väntades medföra höga kostnader (som vid den aktuella tidpunkten uppskattades till omkring 30 miljoner euro) och betydande risker, beslutade kommunen att bilda ett offentlig-privat partnerskap med SJB för att genomföra detta arbete (8). Kommunen och SJB ingick därför ett markexploateringsavtal/avtal om offentlig-privat partnerskap den 22 november 2004 (nedan kallat GREX-avtalet). |
| --- | --- |

(18)

Innan byggnadsarbetet inom varje del av fastighetsprojektet kunde påbörjas måste marken förvärvas, den allmänna infrastrukturen göras om och marken förberedas för bebyggelse. Eftersom denna markexploateringsfas väntades medföra höga kostnader (som vid den aktuella tidpunkten uppskattades till omkring 30 miljoner euro) och betydande risker, beslutade kommunen att bilda ett offentlig-privat partnerskap med SJB för att genomföra detta arbete (8). Kommunen och SJB ingick därför ett markexploateringsavtal/avtal om offentlig-privat partnerskap den 22 november 2004 (nedan kallat GREX-avtalet).

8

GREX-avtalet

| (19) | Som motprestation för sin medverkan i projektets markexploateringsfas skulle SJB erhålla en del av det offentlig-privata partnerskapets intäkter och få utvecklingsrätten till tomter som tidigare tilldelats kommunen (9). Enligt GREX-avtalet skulle både kommunen och SJB ge ett direkt ekonomiskt bidrag till det offentlig-privata partnerskapet för genomförandet av markexploateringsarbetet (10). I GREX-avtalet anges vidare att kommunen och SJB vardera skulle stå för 50 % av kostnaderna och riskerna i samband med markexploateringsfasen (artikel 4.1 i GREX-avtalet) och att de slutliga intäkterna/förlusterna för markexploateringen skulle delas upp i enlighet med reglerna i 2004 års samarbetsavtal (artikel 14.3). När markexploateringsfasen avslutats skulle ett negativt eller positivt resultat på upp till 1 miljon euro delas lika mellan kommunen och SJB, medan den del av ett positivt resultat som överstiger 1 miljon euro skulle delas mellan kommunen, SJB och de övriga privata parter som medverkar i fastighetsprojektets byggfas (artikel 10.9 i 2004 års samarbetsavtal). |
| --- | --- |

(19)

Som motprestation för sin medverkan i projektets markexploateringsfas skulle SJB erhålla en del av det offentlig-privata partnerskapets intäkter och få utvecklingsrätten till tomter som tidigare tilldelats kommunen (9). Enligt GREX-avtalet skulle både kommunen och SJB ge ett direkt ekonomiskt bidrag till det offentlig-privata partnerskapet för genomförandet av markexploateringsarbetet (10). I GREX-avtalet anges vidare att kommunen och SJB vardera skulle stå för 50 % av kostnaderna och riskerna i samband med markexploateringsfasen (artikel 4.1 i GREX-avtalet) och att de slutliga intäkterna/förlusterna för markexploateringen skulle delas upp i enlighet med reglerna i 2004 års samarbetsavtal (artikel 14.3). När markexploateringsfasen avslutats skulle ett negativt eller positivt resultat på upp till 1 miljon euro delas lika mellan kommunen och SJB, medan den del av ett positivt resultat som överstiger 1 miljon euro skulle delas mellan kommunen, SJB och de övriga privata parter som medverkar i fastighetsprojektets byggfas (artikel 10.9 i 2004 års samarbetsavtal).

9

10

| (20) | Förutom förberedandet av marken för bebyggelse innefattade markexploateringsfasen även uppförande, tillfälligt utnyttjande och återförsäljning av den allmänna delen av det underjordiska parkeringshuset samt uppförandet av skolan (artikel 4 i GREX-avtalet). Det offentlig-privata partnerskapet enades därför med SJB om att SJB skulle bygga det underjordiska allmänna parkeringshuset, som ansågs vara nära kopplat till den privata delen av parkeringshuset (artikel 9 i GREX-avtalet), och för detta få högst omkring 4,6 miljoner euro (värde den 1 januari 2003) från det offentlig-privata partnerskapet (artikel 6 i SJB:s projektavtal). Uppförandet av den privata delen av parkeringshuset skulle SJB självt finansiera. Det offentlig-privata partnerskapet hade för avsikt att sälja hela parkeringshuset till en tredje part, och intäkterna från den försäljningen skulle gå till det offentlig-privata partnerskapet som skulle dela dem mellan kommunen och SJB. |
| --- | --- |

(20)

Förutom förberedandet av marken för bebyggelse innefattade markexploateringsfasen även uppförande, tillfälligt utnyttjande och återförsäljning av den allmänna delen av det underjordiska parkeringshuset samt uppförandet av skolan (artikel 4 i GREX-avtalet). Det offentlig-privata partnerskapet enades därför med SJB om att SJB skulle bygga det underjordiska allmänna parkeringshuset, som ansågs vara nära kopplat till den privata delen av parkeringshuset (artikel 9 i GREX-avtalet), och för detta få högst omkring 4,6 miljoner euro (värde den 1 januari 2003) från det offentlig-privata partnerskapet (artikel 6 i SJB:s projektavtal). Uppförandet av den privata delen av parkeringshuset skulle SJB självt finansiera. Det offentlig-privata partnerskapet hade för avsikt att sälja hela parkeringshuset till en tredje part, och intäkterna från den försäljningen skulle gå till det offentlig-privata partnerskapet som skulle dela dem mellan kommunen och SJB.

| (21) | Slutligen skulle det offentlig-privata partnerskapet också bidra med 50 % av kostnaderna för uppförandet av en skola i ett annat planområde inom Leidschendam Centrum-projektet. Återstående 50 % skulle finansieras direkt av kommunen (artikel 8 i GREX-avtalet). |
| --- | --- |

(21)

Slutligen skulle det offentlig-privata partnerskapet också bidra med 50 % av kostnaderna för uppförandet av en skola i ett annat planområde inom Leidschendam Centrum-projektet. Återstående 50 % skulle finansieras direkt av kommunen (artikel 8 i GREX-avtalet).

| (22) | Såsom framgår av skälen 18–21 utgjordes kostnaderna för projektets markexploateringsfas huvudsakligen av kostnaderna för förvärvet av marken om den inte redan ägdes av kommunen, kostnaderna för att förbereda marken för bebyggelse, kostnaderna för den allmänna delen av det underjordiska parkeringshuset och 50 % av byggkostnaderna för skolan. |
| --- | --- |

(22)

Såsom framgår av skälen 18–21 utgjordes kostnaderna för projektets markexploateringsfas huvudsakligen av kostnaderna för förvärvet av marken om den inte redan ägdes av kommunen, kostnaderna för att förbereda marken för bebyggelse, kostnaderna för den allmänna delen av det underjordiska parkeringshuset och 50 % av byggkostnaderna för skolan.

| (23) | Det offentlig-privata partnerskapet skulle få intäkter från markexploateringsfasen först och främst genom försäljningen av marken till privata projektutvecklare, bl.a. SJB, sedan det offentlig-privata partnerskapet förberett marken för bebyggelse. Varje projektutvecklare skulle köpa den del av marken som den tilldelats för att bygga bostäder och kommersiella lokaler. Priserna för marken angavs i artikel 10 i 2004 års samarbetsavtal samt i dess bilaga 3a. I 2004 års samarbetsavtal angavs uttryckligen att dessa priser var minimipriser som skulle kunna höjas om större golvyta än den planerade byggdes. Priserna baserades på en rapport från en oberoende expertvärdering av den 11 mars 2003, där priserna ansågs vara marknadsanpassade. Betalningen av priset för marken skulle ske när det berörda privata byggföretaget erhöll nödvändiga bygglov och skulle äga rum senast vid tidpunkten för den rättsliga överlåtelsen av marken (artikel 10.5 i 2004 års samarbetsavtal). |
| --- | --- |

(23)

Det offentlig-privata partnerskapet skulle få intäkter från markexploateringsfasen först och främst genom försäljningen av marken till privata projektutvecklare, bl.a. SJB, sedan det offentlig-privata partnerskapet förberett marken för bebyggelse. Varje projektutvecklare skulle köpa den del av marken som den tilldelats för att bygga bostäder och kommersiella lokaler. Priserna för marken angavs i artikel 10 i 2004 års samarbetsavtal samt i dess bilaga 3a. I 2004 års samarbetsavtal angavs uttryckligen att dessa priser var minimipriser som skulle kunna höjas om större golvyta än den planerade byggdes. Priserna baserades på en rapport från en oberoende expertvärdering av den 11 mars 2003, där priserna ansågs vara marknadsanpassade. Betalningen av priset för marken skulle ske när det berörda privata byggföretaget erhöll nödvändiga bygglov och skulle äga rum senast vid tidpunkten för den rättsliga överlåtelsen av marken (artikel 10.5 i 2004 års samarbetsavtal).

| (24) | Priset för den mark som det offentlig-privata partnerskapet sålde till SJB för hela Leidschendam Centrum-projektet fastställdes till minst 18,5 miljoner euro (värde den 1 januari 2003). Värdet för den mark i Dampleinområdet som det offentlig-privata partnerskapet sålde till SJB fastställdes till minst 7,2 miljoner euro (värde den 1 januari 2003), indexerat med 2,5 % per år tills betalning sker. |
| --- | --- |

(24)

Priset för den mark som det offentlig-privata partnerskapet sålde till SJB för hela Leidschendam Centrum-projektet fastställdes till minst 18,5 miljoner euro (värde den 1 januari 2003). Värdet för den mark i Dampleinområdet som det offentlig-privata partnerskapet sålde till SJB fastställdes till minst 7,2 miljoner euro (värde den 1 januari 2003), indexerat med 2,5 % per år tills betalning sker.

| (25) | För det andra skulle det offentlig-privata partnerskapet få in ytterligare intäkter genom att ta ut en markexploateringsavgift och en kvalitetsavgift av varje privat byggföretag, i enlighet med artikel 10.3 i 2004 års samarbetsavtal (11). Dessa avgifter beräknades på grundval av antalet bostäder som skulle byggas av den privata projektutvecklaren och skulle kunna höjas eller sänkas beroende på hur många bostäder som faktiskt byggdes. Avgifterna skulle betalas senast den 1 juli 2004 i en enda betalning för samtliga bostäder som byggdes inom Leidschendam Centrum-projektet av det berörda privata byggföretaget. |
| --- | --- |

(25)

För det andra skulle det offentlig-privata partnerskapet få in ytterligare intäkter genom att ta ut en markexploateringsavgift och en kvalitetsavgift av varje privat byggföretag, i enlighet med artikel 10.3 i 2004 års samarbetsavtal (11). Dessa avgifter beräknades på grundval av antalet bostäder som skulle byggas av den privata projektutvecklaren och skulle kunna höjas eller sänkas beroende på hur många bostäder som faktiskt byggdes. Avgifterna skulle betalas senast den 1 juli 2004 i en enda betalning för samtliga bostäder som byggdes inom Leidschendam Centrum-projektet av det berörda privata byggföretaget.

11

| (26) | För SJB:s del fastställdes den sammanlagda markexploateringsavgiften till omkring 1,1 miljoner euro och kvalitetsavgiften till omkring 0,9 miljoner euro (värde den 1 januari 2003), indexerat till 2,5 % per år tills betalning sker, för alla bostäder man planerade att bygga i Leidschendam Centrum. Den slutliga markexploateringsavgift och kvalitetsavgift som skulle betalas skulle vara beroende av antalet bostäder som faktiskt byggdes. |
| --- | --- |

(26)

För SJB:s del fastställdes den sammanlagda markexploateringsavgiften till omkring 1,1 miljoner euro och kvalitetsavgiften till omkring 0,9 miljoner euro (värde den 1 januari 2003), indexerat till 2,5 % per år tills betalning sker, för alla bostäder man planerade att bygga i Leidschendam Centrum. Den slutliga markexploateringsavgift och kvalitetsavgift som skulle betalas skulle vara beroende av antalet bostäder som faktiskt byggdes.

| (27) | Artikel 6.6 i 2004 års samarbetsavtal (12) föreskriver att om bygglov inte utfärdats inom fastställd tid, ska parterna omförhandla avtalet, inklusive beräkningarna för markpriserna och de uppgifter som står till grund för betalningsvillkoren, utan att avvika mer än nödvändigt från detta avtal och de bilaterala avtalen. |
| --- | --- |

(27)

Artikel 6.6 i 2004 års samarbetsavtal (12) föreskriver att om bygglov inte utfärdats inom fastställd tid, ska parterna omförhandla avtalet, inklusive beräkningarna för markpriserna och de uppgifter som står till grund för betalningsvillkoren, utan att avvika mer än nödvändigt från detta avtal och de bilaterala avtalen.

12

| (28) | I artikel 16 i 2004 års samarbetsavtal anges också att detta avtal eller de bilaterala avtalen enbart kan upphävas helt eller delvis i de särskilt angivna situationerna. En av dessa situationer är ”oförutsedda omständigheter såsom anges i artikel 6:258 i civillagen”: om en av parterna då anser att de andra parterna inte kan begära av denne att avtalet genomförs oförändrat, måste de ingå förhandlingar för att uppnå ömsesidigt överenskomna ändrade villkor. |
| --- | --- |

(28)

I artikel 16 i 2004 års samarbetsavtal anges också att detta avtal eller de bilaterala avtalen enbart kan upphävas helt eller delvis i de särskilt angivna situationerna. En av dessa situationer är ”oförutsedda omständigheter såsom anges i artikel 6:258 i civillagen”: om en av parterna då anser att de andra parterna inte kan begära av denne att avtalet genomförs oförändrat, måste de ingå förhandlingar för att uppnå ömsesidigt överenskomna ändrade villkor.

| (29) | Enligt artikel 18 av 2004 års samarbetsavtal ska eventuella tvister kring detta avtal eller de bilaterala avtalen så långt det är möjligt lösas genom ett gott och förtroligt samarbete mellan parterna. Om det inte är möjligt ska tvisten hänskjutas till skiljeförfarande i enlighet med de regler som föreskrivs av det nederländska skiljedomsinstitutet. Skiljeförfarandet ska ske i Haag. |
| --- | --- |

(29)

Enligt artikel 18 av 2004 års samarbetsavtal ska eventuella tvister kring detta avtal eller de bilaterala avtalen så långt det är möjligt lösas genom ett gott och förtroligt samarbete mellan parterna. Om det inte är möjligt ska tvisten hänskjutas till skiljeförfarande i enlighet med de regler som föreskrivs av det nederländska skiljedomsinstitutet. Skiljeförfarandet ska ske i Haag.

2.3   RETROAKTIV PRISSÄNKNING OCH AVGIFTSBEFRIELSE

| (30) | Enligt den tidsplan som fastställdes i mars 2004 skulle byggnadsarbetet på Damplein enligt den ursprungliga planen inledas i november 2005. Flera nationella domstolsförfaranden gjorde dock att de bygglov som SJB behövde för att påbörja byggandet försenades och slutligen erhölls först i november 2008. |
| --- | --- |

(30)

Enligt den tidsplan som fastställdes i mars 2004 skulle byggnadsarbetet på Damplein enligt den ursprungliga planen inledas i november 2005. Flera nationella domstolsförfaranden gjorde dock att de bygglov som SJB behövde för att påbörja byggandet försenades och slutligen erhölls först i november 2008.

| (31) | SJB påbörjade förhandsförsäljningen av bostäder i februari 2007 men hade svårt att få dem sålda och lyckades till slut förhandssälja bara 20 av de planerade 67 bostäderna. På grund av förseningarna med att få de bygglov som krävdes hävdes avtalen om förhandsförsäljning i september 2008, så när SJB slutligen fick tillstånd att påbörja byggnadsarbetet i november samma år hade ingen av de bostäder som SJB skulle bygga på Damplein förhandssålts. Under tiden hade finanskrisen brutit ut och påverkade i synnerhet den nederländska fastighetsmarknaden. |
| --- | --- |

(31)

SJB påbörjade förhandsförsäljningen av bostäder i februari 2007 men hade svårt att få dem sålda och lyckades till slut förhandssälja bara 20 av de planerade 67 bostäderna. På grund av förseningarna med att få de bygglov som krävdes hävdes avtalen om förhandsförsäljning i september 2008, så när SJB slutligen fick tillstånd att påbörja byggnadsarbetet i november samma år hade ingen av de bostäder som SJB skulle bygga på Damplein förhandssålts. Under tiden hade finanskrisen brutit ut och påverkade i synnerhet den nederländska fastighetsmarknaden.

| (32) | SJB meddelade då kommunen att man inte skulle påbörja något av byggnadsarbetena, och åberopade den klausul i 2004 års samarbetsavtal som gav rätten att skjuta upp byggandet av bostäderna om mindre än 70 % av dem hade sålts. |
| --- | --- |

(32)

SJB meddelade då kommunen att man inte skulle påbörja något av byggnadsarbetena, och åberopade den klausul i 2004 års samarbetsavtal som gav rätten att skjuta upp byggandet av bostäderna om mindre än 70 % av dem hade sålts.

| (33) | SJB åberopade här avtalsbestämmelserna i 2004 års samarbetsavtal, i synnerhet artikel 6.6 av 2004 års samarbetsavtal, enligt vilken priset och leveransdatumet kan omförhandlas om bygglov inte utfärdats i tid. SJB hävdade att eftersom byggloven utfärdades först tre år efter planerat datum, kunde SJB inte avkrävas skyldighet att genomföra avtalet oförändrat. Parterna beslöt därför att omförhandla de ursprungliga avtalen. |
| --- | --- |

(33)

SJB åberopade här avtalsbestämmelserna i 2004 års samarbetsavtal, i synnerhet artikel 6.6 av 2004 års samarbetsavtal, enligt vilken priset och leveransdatumet kan omförhandlas om bygglov inte utfärdats i tid. SJB hävdade att eftersom byggloven utfärdades först tre år efter planerat datum, kunde SJB inte avkrävas skyldighet att genomföra avtalet oförändrat. Parterna beslöt därför att omförhandla de ursprungliga avtalen.

| (34) | Under hösten 2008 föreslog SJB för det offentlig-privata partnerskapet att man skulle betala 4 miljoner euro för marken på Damplein, i stället för de 7,2 miljoner euro (värde den 1 januari 2003) som man ursprungligen enats om, vilket skulle innebära att SJB skulle påbörja byggnadsarbetena i april 2009, oavsett om bostäderna hade förhandssålts. Som motprestation för denna prissänkning var SJB därför villigt att avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen i 2004 års samarbetsavtal och den skada man åsamkats på grund av att byggloven utfärdats tre år för sent. SJB erbjöd sig också att kontakta en investerare som skulle garantera att köpa de osålda bostäderna. Enligt de nederländska myndigheterna resulterade det i ett lägre pris än vad som kunde förväntas om de såldes direkt till privatpersoner. |
| --- | --- |

(34)

Under hösten 2008 föreslog SJB för det offentlig-privata partnerskapet att man skulle betala 4 miljoner euro för marken på Damplein, i stället för de 7,2 miljoner euro (värde den 1 januari 2003) som man ursprungligen enats om, vilket skulle innebära att SJB skulle påbörja byggnadsarbetena i april 2009, oavsett om bostäderna hade förhandssålts. Som motprestation för denna prissänkning var SJB därför villigt att avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen i 2004 års samarbetsavtal och den skada man åsamkats på grund av att byggloven utfärdats tre år för sent. SJB erbjöd sig också att kontakta en investerare som skulle garantera att köpa de osålda bostäderna. Enligt de nederländska myndigheterna resulterade det i ett lägre pris än vad som kunde förväntas om de såldes direkt till privatpersoner.

| (35) | Den 18 december 2008 fattade det offentlig-privata partnerskapet och SJB ett principbeslut om prissänkningen, men innan man ansökte om kommunfullmäktiges godkännande kontaktade kommunen en oberoende expert för att avgöra om det pris som beräknats av SJB var marknadsanpassat. I sin rapport av den 11 februari 2009 slog experten fast att 4 miljoner euro (värde den 1 januari 2010) på grundval av restvärdemetoden kunde betraktas som ett marknadsanpassat pris för marken på Damplein 2010, med tanke på att SJB förbundit sig att sälja de osålda bostäderna till en investerare och samtyckt till att sänka sin ursprungligen planerade vinst- och riskmarginal från 5 % till 2 %. I rapporten togs inte hänsyn till sänkningen av markexploateringsavgiften och kvalitetsavgiften. |
| --- | --- |

(35)

Den 18 december 2008 fattade det offentlig-privata partnerskapet och SJB ett principbeslut om prissänkningen, men innan man ansökte om kommunfullmäktiges godkännande kontaktade kommunen en oberoende expert för att avgöra om det pris som beräknats av SJB var marknadsanpassat. I sin rapport av den 11 februari 2009 slog experten fast att 4 miljoner euro (värde den 1 januari 2010) på grundval av restvärdemetoden kunde betraktas som ett marknadsanpassat pris för marken på Damplein 2010, med tanke på att SJB förbundit sig att sälja de osålda bostäderna till en investerare och samtyckt till att sänka sin ursprungligen planerade vinst- och riskmarginal från 5 % till 2 %. I rapporten togs inte hänsyn till sänkningen av markexploateringsavgiften och kvalitetsavgiften.

| (36) | På grundval av denna rapport och eftersom kommunen, enligt de nederländska myndigheterna, befarade ytterligare förseningar och ansåg att det låg i det allmänna intresset att byggfasen inleddes så snart som möjligt, beslutade kommunfullmäktige vid sitt sammanträde den 10 mars 2009 att det offentlig-privata partnerskapet skulle gå med på att sänka det pris och de avgifter som ursprungligen 2004 överenskommits med SJB för marken på Damplein. I ett förslag från kommunen av den 18 februari 2009, som lämnades till kommunfullmäktiges ledamöter, talas det om en sänkning av priset för marken och av markexploateringsavgiften och kvalitetsavgiften. I förslaget anges vidare att denna sänkning skulle innebära att markexploateringsfasen, som enligt budgeten skulle ge ett nollresultat, blev ett förlustprojekt. Enligt förslaget ombads kommunen också att avsätta nödvändiga reserver för 50 % av förlusterna. I förslaget nämns dessutom att finanskrisen innebar att SJB inte kunde få den finansiering som var nödvändig för utvecklingen av Damplein. |
| --- | --- |

(36)

På grundval av denna rapport och eftersom kommunen, enligt de nederländska myndigheterna, befarade ytterligare förseningar och ansåg att det låg i det allmänna intresset att byggfasen inleddes så snart som möjligt, beslutade kommunfullmäktige vid sitt sammanträde den 10 mars 2009 att det offentlig-privata partnerskapet skulle gå med på att sänka det pris och de avgifter som ursprungligen 2004 överenskommits med SJB för marken på Damplein. I ett förslag från kommunen av den 18 februari 2009, som lämnades till kommunfullmäktiges ledamöter, talas det om en sänkning av priset för marken och av markexploateringsavgiften och kvalitetsavgiften. I förslaget anges vidare att denna sänkning skulle innebära att markexploateringsfasen, som enligt budgeten skulle ge ett nollresultat, blev ett förlustprojekt. Enligt förslaget ombads kommunen också att avsätta nödvändiga reserver för 50 % av förlusterna. I förslaget nämns dessutom att finanskrisen innebar att SJB inte kunde få den finansiering som var nödvändig för utvecklingen av Damplein.

| (37) | Prissänkningen formaliserades i ett avtal som ingicks den 1 mars 2010 (nedan kallat tilläggsavtalet) mellan kommunen, det offentlig-privata partnerskapet och SJB. Genom detta avtal ändrades 2004 års samarbetsavtal, SJB:s projektavtal och GREX-avtalet. Enligt artikel 2.1.2 första stycket led i i tilläggsavtalet skulle, i motsats till vad man kom överens om i 2004 års samarbetsavtal, priset för den mark på Damplein som skulle säljas till SJB vara 4 miljoner euro. Enligt artikel 2.1.2första stycket led ii i tilläggsavtalet skulle den tidigare överenskomna markexploateringsavgiften och kvalitetsavgiften inte längre betalas. Marken på Damplein nämns inte specifikt i det andra stycket (13). |
| --- | --- |

(37)

Prissänkningen formaliserades i ett avtal som ingicks den 1 mars 2010 (nedan kallat tilläggsavtalet) mellan kommunen, det offentlig-privata partnerskapet och SJB. Genom detta avtal ändrades 2004 års samarbetsavtal, SJB:s projektavtal och GREX-avtalet. Enligt artikel 2.1.2 första stycket led i i tilläggsavtalet skulle, i motsats till vad man kom överens om i 2004 års samarbetsavtal, priset för den mark på Damplein som skulle säljas till SJB vara 4 miljoner euro. Enligt artikel 2.1.2första stycket led ii i tilläggsavtalet skulle den tidigare överenskomna markexploateringsavgiften och kvalitetsavgiften inte längre betalas. Marken på Damplein nämns inte specifikt i det andra stycket (13).

tilläggsavtalet

13

| (38) | I tilläggsavtalet anges också att SJB påbörjade byggnadsarbetet på Damplein den 7 juli 2009 och att arbetet skulle utföras utan avbrott. Arbetet skulle vara avslutat i december 2011. Vid sen leverans skulle SJB återbetala en del av det sänkta priset. Leveransen av marken skulle äga rum senast i mitten av mars 2010, och betalning skulle ske senast på leveransdagen. |
| --- | --- |

(38)

I tilläggsavtalet anges också att SJB påbörjade byggnadsarbetet på Damplein den 7 juli 2009 och att arbetet skulle utföras utan avbrott. Arbetet skulle vara avslutat i december 2011. Vid sen leverans skulle SJB återbetala en del av det sänkta priset. Leveransen av marken skulle äga rum senast i mitten av mars 2010, och betalning skulle ske senast på leveransdagen.

| (39) | Vidare ingick det offentlig-privata partnerskapet och SJB den 13 juli 2009 ett nytt avtal om det underjordiska allmänna parkeringshuset (14). Enligt detta avtal skulle SJB påbörja arbetet med att bygga det allmänna parkeringshuset under andra kvartalet 2009 och slutföra det inom en angiven tidsperiod. Det offentlig-privata partnerskapet skulle betala SJB 5,4 miljoner euro (värde den 1 april 2009) för uppförandet av det allmänna parkeringshuset (15). Detta belopp skulle vara fast fram till leveransen och inte indexeras. |
| --- | --- |

(39)

Vidare ingick det offentlig-privata partnerskapet och SJB den 13 juli 2009 ett nytt avtal om det underjordiska allmänna parkeringshuset (14). Enligt detta avtal skulle SJB påbörja arbetet med att bygga det allmänna parkeringshuset under andra kvartalet 2009 och slutföra det inom en angiven tidsperiod. Det offentlig-privata partnerskapet skulle betala SJB 5,4 miljoner euro (värde den 1 april 2009) för uppförandet av det allmänna parkeringshuset (15). Detta belopp skulle vara fast fram till leveransen och inte indexeras.

14

15

| (40) | Den 15 januari 2010 undertecknade SJB och Wooninvest Projecten BV, ett företag med anknytning till en av de projektutvecklare som undertecknat 2004 års samarbetsavtal, ett avtal om köp/uppförande (koop/aannemingsovereenkomst) som avsåg köp av 43 bostäder, som skulle hyras ut till privatpersoner av Wooninvest. Om SJB skulle hitta en privat köpare till en del av dessa bostäder före den 29 januari 2010 enades parterna om att de bostäderna inte skulle säljas till Wooninvest. I avtalet föreskrivs också en period mellan den 29 januari 2010 och tidpunkten för leverans av bostäderna till Wooninvest under vilken SJB kan återköpa de bostäder som sålts till Wooninvest på samma villkor som vid försäljningen till Wooninvest, plus kompensation för Wooninvests kostnader och en ränta på 6 % per år för perioden mellan Wooninvests betalning till SJB och den nya leveransen av bostäderna från Wooninvest till SJB (artikel 24). |
| --- | --- |

(40)

Den 15 januari 2010 undertecknade SJB och Wooninvest Projecten BV, ett företag med anknytning till en av de projektutvecklare som undertecknat 2004 års samarbetsavtal, ett avtal om köp/uppförande (koop/aannemingsovereenkomst) som avsåg köp av 43 bostäder, som skulle hyras ut till privatpersoner av Wooninvest. Om SJB skulle hitta en privat köpare till en del av dessa bostäder före den 29 januari 2010 enades parterna om att de bostäderna inte skulle säljas till Wooninvest. I avtalet föreskrivs också en period mellan den 29 januari 2010 och tidpunkten för leverans av bostäderna till Wooninvest under vilken SJB kan återköpa de bostäder som sålts till Wooninvest på samma villkor som vid försäljningen till Wooninvest, plus kompensation för Wooninvests kostnader och en ränta på 6 % per år för perioden mellan Wooninvests betalning till SJB och den nya leveransen av bostäderna från Wooninvest till SJB (artikel 24).

koop/aannemingsovereenkomst

3.   BESLUTET OM ATT INLEDA FÖRFARANDET

BESLUTET OM ATT INLEDA FÖRFARANDET

| (41) | Genom beslutet om att inleda förfarandet inledde kommissionen det formella granskningsförfarande som avses i artikel 108.2 i EUF-fördraget med avseende på den retroaktiva prissänkningen för marken och den befrielse från markexploateringsavgiften och kvalitetsavgiften som det offentlig-privata partnerskapet beviljat SJB (nedan kallade de omtvistade åtgärderna) med motiveringen att dessa åtgärder skulle kunna ha inslag av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget och att kommissionen ifrågasatte deras förenlighet med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(41)

Genom beslutet om att inleda förfarandet inledde kommissionen det formella granskningsförfarande som avses i artikel 108.2 i EUF-fördraget med avseende på den retroaktiva prissänkningen för marken och den befrielse från markexploateringsavgiften och kvalitetsavgiften som det offentlig-privata partnerskapet beviljat SJB (nedan kallade de omtvistade åtgärderna) med motiveringen att dessa åtgärder skulle kunna ha inslag av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget och att kommissionen ifrågasatte deras förenlighet med den inre marknaden.

de omtvistade åtgärderna

| (42) | Kommissionen såg det i synnerhet som osannolikt att en hypotetisk privat säljare i samma situation som kommunen skulle ha samtyckt till motsvarande prissänkning och avgiftsbefrielse, såsom krävs enligt kriteriet för en privat investerare i en marknadsekonomi. Genom att retroaktivt sänka priset för den mark som såldes till SJB beslutade det offentlig-privata partnerskapet, och därmed kommunen, att stå för den risk som är förknippad med en krympande bostadsmarknad. Detta agerande strider mot de nederländska myndigheternas egen försäkran om att de privata projektutvecklarna, däribland SJB, skulle stå för hela risken och kostnaden för projektets byggfas. Eftersom det offentlig-privata partnerskapet, som säljare av marken, inte medverkade ekonomiskt i denna fas av projektet finns det ingen anledning att tro att en hypotetisk privat säljare i samma situation som kommunen skulle ha samtyckt till en retroaktiv sänkning av ett överenskommet försäljningspris för en tomt därför att den planerade köparen hade svårt att sälja bostäder som man planerat att bygga på den tomten. Inte heller befrielsen från markexploaterings- och kvalitetsavgifterna tycks vara förenlig med kriteriet för en privat investerare i en marknadsekonomi, eftersom det är osannolikt att en privat investerare retroaktivt skulle bevilja befrielse från ett överenskommet bidrag till sina kostnader utan att kräva något i gengäld. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen såg det i synnerhet som osannolikt att en hypotetisk privat säljare i samma situation som kommunen skulle ha samtyckt till motsvarande prissänkning och avgiftsbefrielse, såsom krävs enligt kriteriet för en privat investerare i en marknadsekonomi. Genom att retroaktivt sänka priset för den mark som såldes till SJB beslutade det offentlig-privata partnerskapet, och därmed kommunen, att stå för den risk som är förknippad med en krympande bostadsmarknad. Detta agerande strider mot de nederländska myndigheternas egen försäkran om att de privata projektutvecklarna, däribland SJB, skulle stå för hela risken och kostnaden för projektets byggfas. Eftersom det offentlig-privata partnerskapet, som säljare av marken, inte medverkade ekonomiskt i denna fas av projektet finns det ingen anledning att tro att en hypotetisk privat säljare i samma situation som kommunen skulle ha samtyckt till en retroaktiv sänkning av ett överenskommet försäljningspris för en tomt därför att den planerade köparen hade svårt att sälja bostäder som man planerat att bygga på den tomten. Inte heller befrielsen från markexploaterings- och kvalitetsavgifterna tycks vara förenlig med kriteriet för en privat investerare i en marknadsekonomi, eftersom det är osannolikt att en privat investerare retroaktivt skulle bevilja befrielse från ett överenskommet bidrag till sina kostnader utan att kräva något i gengäld.

| (43) | Slutligen ställde sig kommissionen tvivlande till att de omtvistade åtgärderna kunde omfattas av något av de undantag som anges i artikel 107 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(43)

Slutligen ställde sig kommissionen tvivlande till att de omtvistade åtgärderna kunde omfattas av något av de undantag som anges i artikel 107 i EUF-fördraget.

4.   KOMMENTARER FRÅN NEDERLÄNDERNA

KOMMENTARER FRÅN NEDERLÄNDERNA

| (44) | Genom en skrivelse av den 18 april 2012 lämnade de nederländska myndigheterna sina kommentarer till kommissionens beslut om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(44)

Genom en skrivelse av den 18 april 2012 lämnade de nederländska myndigheterna sina kommentarer till kommissionens beslut om att inleda förfarandet.

4.1   KOMMENTARER GÄLLANDE SAKFÖRHÅLLANDENA

| (45) | De nederländska myndigheterna angav att kommunen, i motsats till vad som antyds av formuleringen i artikel 2.1.2 i tilläggsavtalet, inte hade beviljat befrielse från hela den markexploateringsavgift och den kvalitetsavgift som ursprungligen överenskommits i 2004 års samarbetsavtal, utan bara från de avgifter som SJB skulle betala för de bostäder som skulle byggas på Damplein. Dessa avgifter uppgick enligt de nederländska myndigheterna till sammanlagt 551 544 euro (värde den 1 januari 2003, vilket skulle motsvara totalt 719 400 euro den 1 januari 2010). För att styrka sin ståndpunkt hänvisade de nederländska myndigheterna till ett förslag om prissänkningen som kommunen lämnat till kommunfullmäktige den 18 februari 2009 och till ett byggnadsprogram som bifogades 2004 års samarbetsavtal, där en markexploaterings- och kvalitetsavgift på 551 544 euro fastställs för Damplein. |
| --- | --- |

(45)

De nederländska myndigheterna angav att kommunen, i motsats till vad som antyds av formuleringen i artikel 2.1.2 i tilläggsavtalet, inte hade beviljat befrielse från hela den markexploateringsavgift och den kvalitetsavgift som ursprungligen överenskommits i 2004 års samarbetsavtal, utan bara från de avgifter som SJB skulle betala för de bostäder som skulle byggas på Damplein. Dessa avgifter uppgick enligt de nederländska myndigheterna till sammanlagt 551 544 euro (värde den 1 januari 2003, vilket skulle motsvara totalt 719 400 euro den 1 januari 2010). För att styrka sin ståndpunkt hänvisade de nederländska myndigheterna till ett förslag om prissänkningen som kommunen lämnat till kommunfullmäktige den 18 februari 2009 och till ett byggnadsprogram som bifogades 2004 års samarbetsavtal, där en markexploaterings- och kvalitetsavgift på 551 544 euro fastställs för Damplein.

| (46) | De nederländska myndigheterna informerade dessutom kommissionen om att prissänkningar för SJB diskuterats inom det offentlig-privata partnerskapet redan 2006 och 2008. År 2006 beslutade det offentlig-privata partnerskapet uppenbarligen att sänka priset på marken för de kommersiella lokalerna eftersom det inte skulle vara möjligt att bygga en så stor kommersiell yta som ursprungligen planerats, och 2008 ska det offentlig-privata partnerskapet ha beslutat att kompensera SJB för det försenade utfärdandet av bygglovet. Dessa sänkningar skulle beviljas på villkoret att SJB skulle erhålla ett giltigt bygglov senast den 1 oktober 2008. Eftersom så inte skedde beslutade parterna att omförhandla sänkningen på nytt. Enligt de nederländska myndigheterna bör prissänkningen för marken på Damplein och de avgifter för vilka befrielse beviljats beräknas enligt tabell 1 nedan.

  Tabell 1


  De nederländska myndigheternas förslag till beräkning av prissänkningen och avgiftsbefrielsen







  Sänkning - Damplein | värde 1.1.2010 |
| --- | --- | --- |
| Markvärde | 8 622 480 |
| Markexploateringsavgift och kvalitetsavgift | 719 400 |
| Totalt - mark och avgifter | 9 341 880 |
| Överenskomna sänkningar 2006 och 2008 | – 1 734 245 |
| Sänkt värde | 7 607 635 |
| Värde på tilläggsavtalet från mars 2010 | – 4 000 000 |
| Total sänkning | 3 607 635 |

(46)

De nederländska myndigheterna informerade dessutom kommissionen om att prissänkningar för SJB diskuterats inom det offentlig-privata partnerskapet redan 2006 och 2008. År 2006 beslutade det offentlig-privata partnerskapet uppenbarligen att sänka priset på marken för de kommersiella lokalerna eftersom det inte skulle vara möjligt att bygga en så stor kommersiell yta som ursprungligen planerats, och 2008 ska det offentlig-privata partnerskapet ha beslutat att kompensera SJB för det försenade utfärdandet av bygglovet. Dessa sänkningar skulle beviljas på villkoret att SJB skulle erhålla ett giltigt bygglov senast den 1 oktober 2008. Eftersom så inte skedde beslutade parterna att omförhandla sänkningen på nytt. Enligt de nederländska myndigheterna bör prissänkningen för marken på Damplein och de avgifter för vilka befrielse beviljats beräknas enligt tabell 1 nedan.

Tabell 1

Tabell 1

De nederländska myndigheternas förslag till beräkning av prissänkningen och avgiftsbefrielsen

De nederländska myndigheternas förslag till beräkning av prissänkningen och avgiftsbefrielsen

Sänkning - Damplein

värde 1.1.2010

Markvärde

8 622 480

Markexploateringsavgift och kvalitetsavgift

719 400

Totalt - mark och avgifter

9 341 880

Överenskomna sänkningar 2006 och 2008

– 1 734 245

Sänkt värde

7 607 635

Värde på tilläggsavtalet från mars 2010

– 4 000 000

Total sänkning

Total sänkning

3 607 635

3 607 635

4.2   KOMMENTARER GÄLLANDE FÖREKOMSTEN AV STATLIGT STÖD

| (47) | De nederländska myndigheterna håller inte med om att de omtvistade åtgärderna utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. De nederländska myndigheterna menar i huvudsak att de omtvistade åtgärderna inte gav SJB någon fördel som man inte skulle ha fått under normala marknadsförhållanden. |
| --- | --- |

(47)

De nederländska myndigheterna håller inte med om att de omtvistade åtgärderna utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget. De nederländska myndigheterna menar i huvudsak att de omtvistade åtgärderna inte gav SJB någon fördel som man inte skulle ha fått under normala marknadsförhållanden.

| (48) | Man hävdar i stället att kommunen agerat i enlighet med kriteriet för en privat investerare i en marknadsekonomi, eftersom det hade fått konsekvenser för hela Leidschendam Centrum-projektet om Dampleinprojektet inte genomförts, och kommunen skulle ha orsakats direkt och indirekt skada. |
| --- | --- |

(48)

Man hävdar i stället att kommunen agerat i enlighet med kriteriet för en privat investerare i en marknadsekonomi, eftersom det hade fått konsekvenser för hela Leidschendam Centrum-projektet om Dampleinprojektet inte genomförts, och kommunen skulle ha orsakats direkt och indirekt skada.

| (49) | För att beräkna den direkta skadan utgick kommunen till att börja med från att det utan tilläggsavtalet skulle ha tagit SJB minst två år att sälja 70 % av bostäderna under krisen och att påbörja byggnadsarbetet. Kommunen beräknade den direkta skadan för en försening med ytterligare två år till 2,85 miljoner euro för det offentlig-privata partnerskapet, varav kommunen skulle få svara för 50 %. Vidare uppskattade man att kommunen skulle få en extra direkt kostnad på 50 000 euro för att ensam underhålla det nedgångna området (se tabell 2).

  Tabell 2


  Direkta skador enligt de nederländska myndigheternas beräkningar








  Direkta skador under två år | OPP | kommunen (50 %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Räntekostnader för en kreditfacilitet på 5 % under två år, utestående skuld per den 1 januari 2009: 17 miljoner euro | 1 800 000 | 900 000 |
| Tillfälligt tillhandahållande av stängsel, vägskyltar och underhåll | 60 000 | 30 000 |
| Ökade kostnader för tillhandahållande (indexering på 2,5 %) | 385 000 | 192 500 |
| Extra planeringskostnader, dvs. kostnader i samband med projektkontoret, såsom ekonomisk administration, försäkring osv. | 600 000 | 300 000 |
| Underhåll av det nedgångna området | | 50 000 |
| Totalt | 2 845 000 | 1 472 500 |

(49)

För att beräkna den direkta skadan utgick kommunen till att börja med från att det utan tilläggsavtalet skulle ha tagit SJB minst två år att sälja 70 % av bostäderna under krisen och att påbörja byggnadsarbetet. Kommunen beräknade den direkta skadan för en försening med ytterligare två år till 2,85 miljoner euro för det offentlig-privata partnerskapet, varav kommunen skulle få svara för 50 %. Vidare uppskattade man att kommunen skulle få en extra direkt kostnad på 50 000 euro för att ensam underhålla det nedgångna området (se tabell 2).

Tabell 2

Tabell 2

Direkta skador enligt de nederländska myndigheternas beräkningar

Direkta skador enligt de nederländska myndigheternas beräkningar

Direkta skador under två år

OPP

kommunen (50 %)

Räntekostnader för en kreditfacilitet på 5 % under två år, utestående skuld per den 1 januari 2009: 17 miljoner euro

1 800 000

900 000

Tillfälligt tillhandahållande av stängsel, vägskyltar och underhåll

60 000

30 000

Ökade kostnader för tillhandahållande (indexering på 2,5 %)

385 000

192 500

Extra planeringskostnader, dvs. kostnader i samband med projektkontoret, såsom ekonomisk administration, försäkring osv.

600 000

300 000

Underhåll av det nedgångna området

50 000

Totalt

Totalt

2 845 000

2 845 000

1 472 500

1 472 500

| (50) | De nederländska myndigheterna hävdar dessutom att en sådan försening skulle ha orsakat kommunen indirekt skada i form av ytterligare försämring av de allmänna ytorna, förlorat förtroende för området hos invånarna och framtida fastighetsköpare, kostnader för omställning av butikernas verksamhet, skadeståndsanspråk från företag, underhållskostnader och ändrade planer för övriga delprojekt. En sådan försening skulle också kunna innebära slutet för butiker i utvecklingsområdet vars närvaro bidrar till hela områdets beboelighet. Redan innan projektet inleddes var omkring 23 % av butikslokalerna lediga, och 2010 var det 27 % av butikslokalerna som inte utnyttjades. Utan den nödvändiga upprustningen skulle hela området försämras ytterligare. |
| --- | --- |

(50)

De nederländska myndigheterna hävdar dessutom att en sådan försening skulle ha orsakat kommunen indirekt skada i form av ytterligare försämring av de allmänna ytorna, förlorat förtroende för området hos invånarna och framtida fastighetsköpare, kostnader för omställning av butikernas verksamhet, skadeståndsanspråk från företag, underhållskostnader och ändrade planer för övriga delprojekt. En sådan försening skulle också kunna innebära slutet för butiker i utvecklingsområdet vars närvaro bidrar till hela områdets beboelighet. Redan innan projektet inleddes var omkring 23 % av butikslokalerna lediga, och 2010 var det 27 % av butikslokalerna som inte utnyttjades. Utan den nödvändiga upprustningen skulle hela området försämras ytterligare.

| (51) | De nederländska myndigheterna anser därför att kommunen agerade som en privat investerare i en marknadsekonomi genom att ta hänsyn till de ekonomiska prognoserna och i sitt eget intresse försöka begränsa de direkta och indirekta skadorna till följd av en ytterligare försening av projektet. Samtidigt fick man en garanti för att byggnadsarbetet på Damplein skulle genomföras. |
| --- | --- |

(51)

De nederländska myndigheterna anser därför att kommunen agerade som en privat investerare i en marknadsekonomi genom att ta hänsyn till de ekonomiska prognoserna och i sitt eget intresse försöka begränsa de direkta och indirekta skadorna till följd av en ytterligare försening av projektet. Samtidigt fick man en garanti för att byggnadsarbetet på Damplein skulle genomföras.

| (52) | För det andra hävdade de nederländska myndigheterna att kommunen agerat som en privat investerare genom att bevilja de omtvistade åtgärderna som motprestation för ett åtagande från SJB att avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen. Det faktum att SJB inte längre kunde åberopa 70 %-klausulen hade betydelse för de antaganden som gjordes i samband med den första värderingen av marken 2003 och det pris man enades om i 2004 års samarbetsavtal. Enligt de nederländska myndigheterna var sänkningen av försäljningspriset för marken tillsammans med avgiftsbefrielsen den ersättning som kommunen måste betala för att SJB skulle gå med på att avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen. Utan tilläggsavtalet skulle SJB inte ha börjat bygga på Damplein. |
| --- | --- |

(52)

För det andra hävdade de nederländska myndigheterna att kommunen agerat som en privat investerare genom att bevilja de omtvistade åtgärderna som motprestation för ett åtagande från SJB att avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen. Det faktum att SJB inte längre kunde åberopa 70 %-klausulen hade betydelse för de antaganden som gjordes i samband med den första värderingen av marken 2003 och det pris man enades om i 2004 års samarbetsavtal. Enligt de nederländska myndigheterna var sänkningen av försäljningspriset för marken tillsammans med avgiftsbefrielsen den ersättning som kommunen måste betala för att SJB skulle gå med på att avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen. Utan tilläggsavtalet skulle SJB inte ha börjat bygga på Damplein.

4.3   KOMMENTARER GÄLLANDE DET STATLIGA STÖDETS FÖRENLIGHET

| (53) | Om kommissionen skulle komma fram till att de omtvistade åtgärderna utgör statligt stöd hävdar de nederländska myndigheterna att detta stöd skulle vara förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(53)

Om kommissionen skulle komma fram till att de omtvistade åtgärderna utgör statligt stöd hävdar de nederländska myndigheterna att detta stöd skulle vara förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

4.3.1   Allmänintresse

Allmänintresse

| (54) | De nederländska myndigheterna hävdar att genomförandet av detta projekt låg i det allmänna intresset för kommunen. Eftersom en stor del av marken på Damplein inte utnyttjades och området förföll såg kommunen det som väsentligt att inleda byggnadsarbetet på Damplein, inte bara för Dampleins utveckling utan för hela Leidschendams stadskärnas skull. Framför allt skulle en försening av byggandet av det underjordiska parkeringshuset kunna äventyra genomförandet av övriga delprojekt. |
| --- | --- |

(54)

De nederländska myndigheterna hävdar att genomförandet av detta projekt låg i det allmänna intresset för kommunen. Eftersom en stor del av marken på Damplein inte utnyttjades och området förföll såg kommunen det som väsentligt att inleda byggnadsarbetet på Damplein, inte bara för Dampleins utveckling utan för hela Leidschendams stadskärnas skull. Framför allt skulle en försening av byggandet av det underjordiska parkeringshuset kunna äventyra genomförandet av övriga delprojekt.

4.3.2   Mål av gemensamt intresse

Mål av gemensamt intresse

| (55) | Enligt de nederländska myndigheterna bidrar upprustningen av Leidschendams stadskärna till målet om ekonomisk och social sammanhållning enligt artiklarna 3 och 174 i EUF-fördraget. Upprustningen av stadskärnan innebär att det knappa utrymme som finns tillgängligt för nya bostäder, kommersiella lokaler och underjordisk parkering i Leidschendam utnyttjas effektivt, samtidigt som förbättringen av den offentliga infrastrukturen bidrar till hela stadskärnans sammanhållning. |
| --- | --- |

(55)

Enligt de nederländska myndigheterna bidrar upprustningen av Leidschendams stadskärna till målet om ekonomisk och social sammanhållning enligt artiklarna 3 och 174 i EUF-fördraget. Upprustningen av stadskärnan innebär att det knappa utrymme som finns tillgängligt för nya bostäder, kommersiella lokaler och underjordisk parkering i Leidschendam utnyttjas effektivt, samtidigt som förbättringen av den offentliga infrastrukturen bidrar till hela stadskärnans sammanhållning.

4.3.3   Tilläggsavtalets lämplighet

Tilläggsavtalets lämplighet

| (56) | De nederländska myndigheterna anser att SJB inte kunde tvingas att inleda byggnadsarbetena på Damplein på grund av 70 %-klausulen i 2004 års samarbetsavtal. När SJB väl fått ett giltigt bygglov hade kreditkrisens effekter börjat märkas på den nederländska fastighetsmarknaden, vilket gjorde det ännu mer osannolikt att SJB snabbt skulle kunna förhandssälja 70 % av bostäderna avsedda för den fria marknaden. Därför omförhandlades 2004 års samarbetsavtal, eftersom kommunen såg det som oerhört väsentligt att inleda byggnadsarbetena på Damplein. Tilläggsavtalet var därför lämpligt och nödvändigt för att kommunen skulle kunna nå målet att rusta upp Damplein. |
| --- | --- |

(56)

De nederländska myndigheterna anser att SJB inte kunde tvingas att inleda byggnadsarbetena på Damplein på grund av 70 %-klausulen i 2004 års samarbetsavtal. När SJB väl fått ett giltigt bygglov hade kreditkrisens effekter börjat märkas på den nederländska fastighetsmarknaden, vilket gjorde det ännu mer osannolikt att SJB snabbt skulle kunna förhandssälja 70 % av bostäderna avsedda för den fria marknaden. Därför omförhandlades 2004 års samarbetsavtal, eftersom kommunen såg det som oerhört väsentligt att inleda byggnadsarbetena på Damplein. Tilläggsavtalet var därför lämpligt och nödvändigt för att kommunen skulle kunna nå målet att rusta upp Damplein.

4.3.4   Proportionalitet

Proportionalitet

| (57) | För att kommunen skulle kunna få i gång byggnadsarbetena omedelbart måste SJB avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen och påbörja byggnadsarbetena med risken för att bostäderna inte skulle kunna säljas. Det tidigare överenskomna priset räknades därför om av SJB. Denna beräkning kontrollerades senare av en oberoende expert som förklarade det överenskomna priset som marknadsanpassat. |
| --- | --- |

(57)

För att kommunen skulle kunna få i gång byggnadsarbetena omedelbart måste SJB avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen och påbörja byggnadsarbetena med risken för att bostäderna inte skulle kunna säljas. Det tidigare överenskomna priset räknades därför om av SJB. Denna beräkning kontrollerades senare av en oberoende expert som förklarade det överenskomna priset som marknadsanpassat.

| (58) | Enligt de nederländska myndigheterna visar det faktum att en oberoende expert förklarat priset som marknadsanpassat att prissänkningen är proportionerlig. Det skulle också betyda att SJB inte har överkompenserats. Prissänkningen var den ersättning som kommunen måste betala för att SJB skulle gå med på att avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen. Utan tilläggsavtalet skulle SJB inte ha börjat bygga på Damplein. |
| --- | --- |

(58)

Enligt de nederländska myndigheterna visar det faktum att en oberoende expert förklarat priset som marknadsanpassat att prissänkningen är proportionerlig. Det skulle också betyda att SJB inte har överkompenserats. Prissänkningen var den ersättning som kommunen måste betala för att SJB skulle gå med på att avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen. Utan tilläggsavtalet skulle SJB inte ha börjat bygga på Damplein.

| (59) | Genom sin medverkan i det offentlig-privata partnerskapet kommer SJB dessutom självt att stå för 50 % av riskerna och kostnaderna i samband med markexploateringen och därmed bidra till den överenskomna sänkningen av försäljningspriset. För att nå ett nollresultat för markexploateringen beslutades att SJB skulle bidra med 2,6 miljoner euro till det offentlig-privata partnerskapet (punkt 5.2.1 i översiktsplanen för markexploateringen i Damcentrum), och eftersom det offentlig-privata partnerskapet stod för 50 % av kostnaderna för skolan svarade SJB för 25 % av de kostnaderna (0,7 miljoner euro). |
| --- | --- |

(59)

Genom sin medverkan i det offentlig-privata partnerskapet kommer SJB dessutom självt att stå för 50 % av riskerna och kostnaderna i samband med markexploateringen och därmed bidra till den överenskomna sänkningen av försäljningspriset. För att nå ett nollresultat för markexploateringen beslutades att SJB skulle bidra med 2,6 miljoner euro till det offentlig-privata partnerskapet (punkt 5.2.1 i översiktsplanen för markexploateringen i Damcentrum), och eftersom det offentlig-privata partnerskapet stod för 50 % av kostnaderna för skolan svarade SJB för 25 % av de kostnaderna (0,7 miljoner euro).

4.3.5   Snedvridning av konkurrensen

Snedvridning av konkurrensen

| (60) | De nederländska myndigheterna hävdar slutligen att den retroaktiva prissänkningen avser uppförandet av 67 bostäder och 14 kommersiella lokaler som kommer att säljas till marknadsanpassade priser enligt en värdering gjord av en oberoende expert. Snedvridningen av konkurrensen skulle därför bli mycket lokal och inte väga tyngre än de positiva effekterna av projektets genomförande. |
| --- | --- |

(60)

De nederländska myndigheterna hävdar slutligen att den retroaktiva prissänkningen avser uppförandet av 67 bostäder och 14 kommersiella lokaler som kommer att säljas till marknadsanpassade priser enligt en värdering gjord av en oberoende expert. Snedvridningen av konkurrensen skulle därför bli mycket lokal och inte väga tyngre än de positiva effekterna av projektets genomförande.

5.   SYNPUNKTER FRÅN TREDJE PART

SYNPUNKTER FRÅN TREDJE PART

| (61) | Endast Stichting lämnade synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet. Stichting välkomnar beslutet om att inleda förfarandet men anser att de omtvistade åtgärder som beskrivs i beslutet ingår i en mycket mer omfattande stödåtgärd och hänvisar till sitt klagomål och de ytterligare uppgifter som lämnats. Stichting nämner framför allt den påstådda kostnadsfria överlåtelsen av mark från kommunen till det offentlig-privata partnerskapet. |
| --- | --- |

(61)

Endast Stichting lämnade synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet. Stichting välkomnar beslutet om att inleda förfarandet men anser att de omtvistade åtgärder som beskrivs i beslutet ingår i en mycket mer omfattande stödåtgärd och hänvisar till sitt klagomål och de ytterligare uppgifter som lämnats. Stichting nämner framför allt den påstådda kostnadsfria överlåtelsen av mark från kommunen till det offentlig-privata partnerskapet.

| (62) | Enligt Stichting berodde förseningen av projektet varken på det nationella domstolsförfarande man initierat, eller på att finanskrisen försenade försäljningen av bostäderna på Damplein. Stichting hävdar att det inte funnits någon marknadsefterfrågan på den typ av bostäder som föreslagits för Damplein sedan projektet inleddes 2004. |
| --- | --- |

(62)

Enligt Stichting berodde förseningen av projektet varken på det nationella domstolsförfarande man initierat, eller på att finanskrisen försenade försäljningen av bostäderna på Damplein. Stichting hävdar att det inte funnits någon marknadsefterfrågan på den typ av bostäder som föreslagits för Damplein sedan projektet inleddes 2004.

| (63) | Enligt Stichting utvärderades marken heller inte av en oberoende expert varken 2003 eller 2009. |
| --- | --- |

(63)

Enligt Stichting utvärderades marken heller inte av en oberoende expert varken 2003 eller 2009.

6.   DE NEDERLÄNDSKA MYNDIGHETERNAS KOMMENTARER TILL SYNPUNKTERNA FRÅN TREDJE PART

DE NEDERLÄNDSKA MYNDIGHETERNAS KOMMENTARER TILL SYNPUNKTERNA FRÅN TREDJE PART

| (64) | Enligt de nederländska myndigheterna hade kommunens organisation av projektet varit transparent samt beskrivits i översiktsplanen för Damcentrum, som godkändes den 6 april 2004. Endast ekonomiskt känsliga avtal eller delar därav hölls konfidentiella. |
| --- | --- |

(64)

Enligt de nederländska myndigheterna hade kommunens organisation av projektet varit transparent samt beskrivits i översiktsplanen för Damcentrum, som godkändes den 6 april 2004. Endast ekonomiskt känsliga avtal eller delar därav hölls konfidentiella.

| (65) | När det gäller den kostnadsfria överlåtelsen av mark från kommunen till det offentlig-privata partnerskapet förklarade kommunen att den inte omfattas av beslutet om att inleda förfarandet och hänvisade till de uppgifter man lämnat till kommissionen 2009, där det förklaras att överlåtelsen inte var kostnadsfri eftersom det offentlig-privata partnerskapet tillhandahöll tjänster i gengäld. I de uppgifter som lämnats tidigare betonade kommunen att det arbete som utfördes av det offentlig-privata partnerskapet normalt skulle ha ombesörjts av kommunen. |
| --- | --- |

(65)

När det gäller den kostnadsfria överlåtelsen av mark från kommunen till det offentlig-privata partnerskapet förklarade kommunen att den inte omfattas av beslutet om att inleda förfarandet och hänvisade till de uppgifter man lämnat till kommissionen 2009, där det förklaras att överlåtelsen inte var kostnadsfri eftersom det offentlig-privata partnerskapet tillhandahöll tjänster i gengäld. I de uppgifter som lämnats tidigare betonade kommunen att det arbete som utfördes av det offentlig-privata partnerskapet normalt skulle ha ombesörjts av kommunen.

| (66) | Enligt de nederländska myndigheterna hade både de olika rättsliga förfaranden som Stichting initierat, som gav projektet en mängd negativ publicitet, och kreditkrisen inverkat negativt på försäljningen av bostäder på Damplein. När den första försäljningen inleddes 2007 såldes dock nästan en tredjedel av bostäderna. Dessa försäljningsavtal hävdes senare på grund av det försenade utfärdandet av de nödvändiga byggloven. Det kan därför slås fast att det fanns en efterfrågan på dessa bostäder när projektet inleddes. |
| --- | --- |

(66)

Enligt de nederländska myndigheterna hade både de olika rättsliga förfaranden som Stichting initierat, som gav projektet en mängd negativ publicitet, och kreditkrisen inverkat negativt på försäljningen av bostäder på Damplein. När den första försäljningen inleddes 2007 såldes dock nästan en tredjedel av bostäderna. Dessa försäljningsavtal hävdes senare på grund av det försenade utfärdandet av de nödvändiga byggloven. Det kan därför slås fast att det fanns en efterfrågan på dessa bostäder när projektet inleddes.

| (67) | De nederländska myndigheterna noterar vidare att de oberoende experterna valts ut av kommunen, som inte hade något intresse av att marken värderades lågt. |
| --- | --- |

(67)

De nederländska myndigheterna noterar vidare att de oberoende experterna valts ut av kommunen, som inte hade något intresse av att marken värderades lågt.

7.   BEDÖMNING AV DE OMTVISTADE ÅTGÄRDERNA

BEDÖMNING AV DE OMTVISTADE ÅTGÄRDERNA

7.1   FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD ENLIGT ARTIKEL 107.1 I EUF-FÖRDRAGET

| (68) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(68)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (69) | För det första har det inte ifrågasatts att både SJB och Schouten de Jong och Bouwfonds, medlemmarna i partnerskapet, kan betecknas som företag i den mening som avses i dessa bestämmelser, eftersom de bedriver ekonomisk verksamhet som består i att erbjuda varor och tjänster på marknaden, såsom anges i beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(69)

För det första har det inte ifrågasatts att både SJB och Schouten de Jong och Bouwfonds, medlemmarna i partnerskapet, kan betecknas som företag i den mening som avses i dessa bestämmelser, eftersom de bedriver ekonomisk verksamhet som består i att erbjuda varor och tjänster på marknaden, såsom anges i beslutet om att inleda förfarandet.

| (70) | För det andra beviljades de omtvistade åtgärderna av det offentlig-privata partnerskapet, vilket innebär att det godkänts av kommunen som äger det till 50 %. Eftersom det offentlig-privata partnerskapet fattar beslut enhälligt och det inte hade varit möjligt att enas om dessa åtgärder utan kommunfullmäktiges uttryckliga godkännande kan det offentlig-privata partnerskapets beslut om att bevilja de omtvistade åtgärderna tillskrivas staten. Om inte kommunen hade gått med på att bevilja de omtvistade åtgärderna hade också omfattningen av dess ekonomiska exponering till följd av det offentlig-privata partnerskapet varit förhållandevis lägre. Den prissänkning och den avgiftsbefrielse som det offentlig-privata partnerskapet beviljat innebär därför en förlust av statliga medel (16). |
| --- | --- |

(70)

För det andra beviljades de omtvistade åtgärderna av det offentlig-privata partnerskapet, vilket innebär att det godkänts av kommunen som äger det till 50 %. Eftersom det offentlig-privata partnerskapet fattar beslut enhälligt och det inte hade varit möjligt att enas om dessa åtgärder utan kommunfullmäktiges uttryckliga godkännande kan det offentlig-privata partnerskapets beslut om att bevilja de omtvistade åtgärderna tillskrivas staten. Om inte kommunen hade gått med på att bevilja de omtvistade åtgärderna hade också omfattningen av dess ekonomiska exponering till följd av det offentlig-privata partnerskapet varit förhållandevis lägre. Den prissänkning och den avgiftsbefrielse som det offentlig-privata partnerskapet beviljat innebär därför en förlust av statliga medel (16).

16

| (71) | För det tredje måste åtgärderna, eftersom de endast gynnar SJB och i slutändan partnerskapets medlemmar Schouten de Jong och Bouwfonds, anses vara selektiva. |
| --- | --- |

(71)

För det tredje måste åtgärderna, eftersom de endast gynnar SJB och i slutändan partnerskapets medlemmar Schouten de Jong och Bouwfonds, anses vara selektiva.

| (72) | De nederländska myndigheterna har dock ifrågasatt påståendet att kommunen, genom att samtycka till en sänkning av det ursprungligen överenskomna försäljningspriset för den mark som såldes till SJB och till en avgiftsbefrielse, gav SJB en ekonomisk fördel som man annars inte skulle ha fått under normala marknadsförhållanden. |
| --- | --- |

(72)

De nederländska myndigheterna har dock ifrågasatt påståendet att kommunen, genom att samtycka till en sänkning av det ursprungligen överenskomna försäljningspriset för den mark som såldes till SJB och till en avgiftsbefrielse, gav SJB en ekonomisk fördel som man annars inte skulle ha fått under normala marknadsförhållanden.

| (73) | Mot bakgrund av vad som anges i skälen 74 till 83 kan kommissionen i detta fall instämma med de nederländska myndigheterna, med tanke på de särskilda omständigheterna i ärendet och de omtvistade åtgärdernas särskilda sammanhang, i synnerhet den speciella rättsliga ställning kommunen fick genom 2004 års samarbetsavtal och flera bilaterala avtal med SJB. |
| --- | --- |

(73)

Mot bakgrund av vad som anges i skälen 74 till 83 kan kommissionen i detta fall instämma med de nederländska myndigheterna, med tanke på de särskilda omständigheterna i ärendet och de omtvistade åtgärdernas särskilda sammanhang, i synnerhet den speciella rättsliga ställning kommunen fick genom 2004 års samarbetsavtal och flera bilaterala avtal med SJB.

7.1.1   Förekomst av en fördel

Förekomst av en fördel

| (74) | Enligt etablerad rättspraxis ger ekonomiska transaktioner som genomförs av offentliga organ eller offentliga företag inte motparten någon fördel, och de utgör inte stöd om de genomförs i enlighet med normala marknadsvillkor (17). För att kunna avgöra om en ekonomisk transaktion genomförs under normala marknadsvillkor bör offentliga myndigheters och företags agerande jämföras med liknande privata ekonomiska aktörers agerande under normala marknadsförhållanden, för att fastställa om de ekonomiska transaktioner som genomförts av sådana myndigheter eller företag gynnat deras motparter. Detta kallas för principen om marknadsekonomiska aktörer. |
| --- | --- |

(74)

Enligt etablerad rättspraxis ger ekonomiska transaktioner som genomförs av offentliga organ eller offentliga företag inte motparten någon fördel, och de utgör inte stöd om de genomförs i enlighet med normala marknadsvillkor (17). För att kunna avgöra om en ekonomisk transaktion genomförs under normala marknadsvillkor bör offentliga myndigheters och företags agerande jämföras med liknande privata ekonomiska aktörers agerande under normala marknadsförhållanden, för att fastställa om de ekonomiska transaktioner som genomförts av sådana myndigheter eller företag gynnat deras motparter. Detta kallas för principen om marknadsekonomiska aktörer.

17

| (75) | För att kunna avgöra om kommunen tilldelat SJB en ekonomisk fördel genom att samtycka till en sänkning av det ursprungligen överenskomna priset för marken som sålts till SJB samt till avgiftsbefrielsen måste kommunens iakttagande av principen om marknadsekonomiska aktörer bedömas. Det vill säga om en hypotetisk privat säljare i samma situation som kommunen skulle ha samtyckt till samma prissänkning och avgiftsbefrielse så att förekomsten av en fördel till följd av de omtvistade åtgärderna kan uteslutas. |
| --- | --- |

(75)

För att kunna avgöra om kommunen tilldelat SJB en ekonomisk fördel genom att samtycka till en sänkning av det ursprungligen överenskomna priset för marken som sålts till SJB samt till avgiftsbefrielsen måste kommunens iakttagande av principen om marknadsekonomiska aktörer bedömas. Det vill säga om en hypotetisk privat säljare i samma situation som kommunen skulle ha samtyckt till samma prissänkning och avgiftsbefrielse så att förekomsten av en fördel till följd av de omtvistade åtgärderna kan uteslutas.

| (76) | I detta sammanhang bör alla relevanta aspekter av de omtvistade åtgärderna och omständigheterna däromkring tas med i beräkningen (18), framför allt kommunens och SJB:s rättsliga ställning med hänsyn till 2004 års samarbetsavtal och de olika bilaterala avtalen, liksom projektets komplexitet, eftersom det var en del av ett mer omfattande fastighetsprojekt. |
| --- | --- |

(76)

I detta sammanhang bör alla relevanta aspekter av de omtvistade åtgärderna och omständigheterna däromkring tas med i beräkningen (18), framför allt kommunens och SJB:s rättsliga ställning med hänsyn till 2004 års samarbetsavtal och de olika bilaterala avtalen, liksom projektets komplexitet, eftersom det var en del av ett mer omfattande fastighetsprojekt.

18

| (77) | De nederländska myndigheterna hävdar att kommunen agerat i enlighet med principen om marknadsekonomiska aktörer, eftersom det hade fått konsekvenser för hela Leidschendam Centrum-projektet om Dampleinprojektet inte genomförts, och kommunen skulle ha orsakats skada. I detta hänseende hävdade de nederländska myndigheterna i huvudsak följande. Enligt de nederländska myndigheterna hade kommunen för det första ett viktigt socialt och ekonomiskt intresse i att påbörja byggandet på Damplein så snart som möjligt, eftersom ytterligare förseningar skulle medföra direkt och indirekt skada för kommunen och denna skada skulle vara större för kommunen än kostnaden för att samtycka till de omtvistade åtgärderna. På grund av detta ekonomiska intresse beslutade kommunen att se över de avtal som tecknats med SJB. För det andra hävdar de nederländska myndigheterna att kommunen agerade som en privat investerare genom att godta ett åtagande från SJB att avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen i 2004 års samarbetsavtal som motprestation för de omtvistade åtgärderna. |
| --- | --- |

(77)

De nederländska myndigheterna hävdar att kommunen agerat i enlighet med principen om marknadsekonomiska aktörer, eftersom det hade fått konsekvenser för hela Leidschendam Centrum-projektet om Dampleinprojektet inte genomförts, och kommunen skulle ha orsakats skada. I detta hänseende hävdade de nederländska myndigheterna i huvudsak följande. Enligt de nederländska myndigheterna hade kommunen för det första ett viktigt socialt och ekonomiskt intresse i att påbörja byggandet på Damplein så snart som möjligt, eftersom ytterligare förseningar skulle medföra direkt och indirekt skada för kommunen och denna skada skulle vara större för kommunen än kostnaden för att samtycka till de omtvistade åtgärderna. På grund av detta ekonomiska intresse beslutade kommunen att se över de avtal som tecknats med SJB. För det andra hävdar de nederländska myndigheterna att kommunen agerade som en privat investerare genom att godta ett åtagande från SJB att avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen i 2004 års samarbetsavtal som motprestation för de omtvistade åtgärderna.

| (78) | I detta sammanhang konstaterar kommissionen följande. I det aktuella fallet är det inte omtvistat, vilket förklaras i skäl 30 ovan, att byggandet på Damplein, som enligt ursprungsplanerna skulle ha påbörjats i november 2005, blev försenat eftersom flera nationella domstolsförfaranden gjorde att de nödvändiga byggloven kunde erhållas först i november 2008. Under dessa omständigheter var SJB inte längre villigt att genomföra 2004 års samarbetsavtal i dess ursprungligen överenskomna form och begärde, med hänvisning till avtalsbestämmelser, av kommunen att de ursprungliga avtalen skulle omförhandlas. |
| --- | --- |

(78)

I detta sammanhang konstaterar kommissionen följande. I det aktuella fallet är det inte omtvistat, vilket förklaras i skäl 30 ovan, att byggandet på Damplein, som enligt ursprungsplanerna skulle ha påbörjats i november 2005, blev försenat eftersom flera nationella domstolsförfaranden gjorde att de nödvändiga byggloven kunde erhållas först i november 2008. Under dessa omständigheter var SJB inte längre villigt att genomföra 2004 års samarbetsavtal i dess ursprungligen överenskomna form och begärde, med hänvisning till avtalsbestämmelser, av kommunen att de ursprungliga avtalen skulle omförhandlas.

| (79) | Det framgår av avtalsbestämmelserna i 2004 års samarbetsavtal att parterna på grund av de försenade byggloven måste omförhandla de avtal som ingicks 2004. I synnerhet artikel 6.6 i samarbetsavtalet föreskriver att parterna bör omförhandla det ursprungligen överenskomna markpriset och betalningsdatumet om bygglovet försenas. I artikel 16 i samma avtal anges också att detta avtal enbart kan upphävas helt eller delvis i de särskilt angivna situationerna. En av de situationer som anges är ”oförutsedd omständighet såsom anges i artikel 6:258 i civillagen”: om en av parterna då anser att de andra parterna inte kan begära av denne att avtalet genomförs oförändrat, måste de ingå förhandlingar för att uppnå ömsesidigt överenskomna ändrade villkor. Artikel 18 i samarbetsavtalet föreskriver slutligen att tvister ska lösas i samförstånd eller bli föremål för skiljeförfarande. |
| --- | --- |

(79)

Det framgår av avtalsbestämmelserna i 2004 års samarbetsavtal att parterna på grund av de försenade byggloven måste omförhandla de avtal som ingicks 2004. I synnerhet artikel 6.6 i samarbetsavtalet föreskriver att parterna bör omförhandla det ursprungligen överenskomna markpriset och betalningsdatumet om bygglovet försenas. I artikel 16 i samma avtal anges också att detta avtal enbart kan upphävas helt eller delvis i de särskilt angivna situationerna. En av de situationer som anges är ”oförutsedd omständighet såsom anges i artikel 6:258 i civillagen”: om en av parterna då anser att de andra parterna inte kan begära av denne att avtalet genomförs oförändrat, måste de ingå förhandlingar för att uppnå ömsesidigt överenskomna ändrade villkor. Artikel 18 i samarbetsavtalet föreskriver slutligen att tvister ska lösas i samförstånd eller bli föremål för skiljeförfarande.

| (80) | Det framgår av dessa avtalsbestämmelser att parterna hade för avsikt att upprätthålla samarbetet och begränsa en eventuell ogiltigförklaring av samarbetet till situationer där en överenskommelse inte kunde nås eller där parterna inte fullföljde sina åtaganden på ett sådant sätt att omförhandlingar inte längre var möjliga. Mot bakgrund av detta bör även projektets komplexitet tas i beaktande, då det bestod av flera sammanlänkade delprojekt och fastighetsprojektet i sin helhet involverade flera parter som var anknutna till 2004 års samarbetsavtal. |
| --- | --- |

(80)

Det framgår av dessa avtalsbestämmelser att parterna hade för avsikt att upprätthålla samarbetet och begränsa en eventuell ogiltigförklaring av samarbetet till situationer där en överenskommelse inte kunde nås eller där parterna inte fullföljde sina åtaganden på ett sådant sätt att omförhandlingar inte längre var möjliga. Mot bakgrund av detta bör även projektets komplexitet tas i beaktande, då det bestod av flera sammanlänkade delprojekt och fastighetsprojektet i sin helhet involverade flera parter som var anknutna till 2004 års samarbetsavtal.

| (81) | Även om kommunen endast var involverad i fastighetsprojektets markexploateringsfas, medan byggfasen utfördes på de berörda privata utvecklarnas risk och bekostnad, däribland SJB:s, är det dessutom fastställt att projektet fortfarande befann sig i markexploateringsfasen när SJB år 2008 meddelade kommunen att man inte var villig att inleda byggandet. I denna fas stod kommunen för 50 % av kostnaderna och riskerna, och var alltså ekonomiskt involverad i projektet. Kostnaderna för projektets markexploateringsfas innefattade kostnaderna för att förbereda marken för byggandet, kostnaderna för det underjordiska parkeringshusets allmänna del samt 50 % av byggkostnaderna för skolan. Det låg därför i kommunens ekonomiska intresse att markexploateringsarbetet utfördes snabbt så att marken kunde tillhandahållas och markens köpeskilling betalas, i enlighet med artikel 10.5 i 2004 års samarbetsavtal. Under dessa speciella omständigheter godtar kommissionen att kommunens avväganden i egenskap av offentlig myndighet i projektets genomförande inte är relevanta för principen om marknadsekonomiska aktörer, medan en hypotetisk privat aktör, som skulle ha befunnit sig i en liknande kontraktsmässig och ekonomisk position, skulle ha försökt omförhandla priset snarare än att omedelbart häva avtalet och inleda ett upphandlingsförfarande, i synnerhet eftersom byggkontraktet för parkeringshuset redan hade tilldelats SJB. I detta hänseende konstaterar kommissionen också att finanskrisen redan hade brutit ut vid tidpunkten för omförhandlingarna och att den nederländska fastighetsmarknaden var särskilt drabbad. |
| --- | --- |

(81)

Även om kommunen endast var involverad i fastighetsprojektets markexploateringsfas, medan byggfasen utfördes på de berörda privata utvecklarnas risk och bekostnad, däribland SJB:s, är det dessutom fastställt att projektet fortfarande befann sig i markexploateringsfasen när SJB år 2008 meddelade kommunen att man inte var villig att inleda byggandet. I denna fas stod kommunen för 50 % av kostnaderna och riskerna, och var alltså ekonomiskt involverad i projektet. Kostnaderna för projektets markexploateringsfas innefattade kostnaderna för att förbereda marken för byggandet, kostnaderna för det underjordiska parkeringshusets allmänna del samt 50 % av byggkostnaderna för skolan. Det låg därför i kommunens ekonomiska intresse att markexploateringsarbetet utfördes snabbt så att marken kunde tillhandahållas och markens köpeskilling betalas, i enlighet med artikel 10.5 i 2004 års samarbetsavtal. Under dessa speciella omständigheter godtar kommissionen att kommunens avväganden i egenskap av offentlig myndighet i projektets genomförande inte är relevanta för principen om marknadsekonomiska aktörer, medan en hypotetisk privat aktör, som skulle ha befunnit sig i en liknande kontraktsmässig och ekonomisk position, skulle ha försökt omförhandla priset snarare än att omedelbart häva avtalet och inleda ett upphandlingsförfarande, i synnerhet eftersom byggkontraktet för parkeringshuset redan hade tilldelats SJB. I detta hänseende konstaterar kommissionen också att finanskrisen redan hade brutit ut vid tidpunkten för omförhandlingarna och att den nederländska fastighetsmarknaden var särskilt drabbad.

| (82) | Omförhandlingarna mellan parterna resulterade hösten 2008 i ett förslag från SJB till det offentlig-privata partnerskapet om att betala 4 miljoner euro för marken, vilket skulle innebära att SJB skulle påbörja byggnadsarbetena i april 2009, oavsett om bostäderna hade förhandssålts. SJB gick också med på att avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen i 2004 års samarbetsavtal. SJB skulle dessutom stå för hälften av försäljningsprisets sänkta kostnader genom sin delaktighet i det offentlig-privata partnerskapet. |
| --- | --- |

(82)

Omförhandlingarna mellan parterna resulterade hösten 2008 i ett förslag från SJB till det offentlig-privata partnerskapet om att betala 4 miljoner euro för marken, vilket skulle innebära att SJB skulle påbörja byggnadsarbetena i april 2009, oavsett om bostäderna hade förhandssålts. SJB gick också med på att avstå från rätten att åberopa 70 %-klausulen i 2004 års samarbetsavtal. SJB skulle dessutom stå för hälften av försäljningsprisets sänkta kostnader genom sin delaktighet i det offentlig-privata partnerskapet.

| (83) | En av kommunen anlitad oberoende expert, Fakton, sammanfattade i sin rapport den 11 februari 2009 att de 4 miljoner euro (värde den 1 januari 2010) som överenskommits som det nya priset för marken, kunde betraktas som marknadsanpassat för marken i fråga, med hänsyn tagen till SJB:s övriga åtaganden. |
| --- | --- |

(83)

En av kommunen anlitad oberoende expert, Fakton, sammanfattade i sin rapport den 11 februari 2009 att de 4 miljoner euro (värde den 1 januari 2010) som överenskommits som det nya priset för marken, kunde betraktas som marknadsanpassat för marken i fråga, med hänsyn tagen till SJB:s övriga åtaganden.

| (84) | Under dessa omständigheter har kommissionen ingen anledning att tro att kommunen genom att samtycka till priset 4 miljoner euro under de speciella förhållanden som rådde inte agerade i linje med normala marknadsförhållanden. |
| --- | --- |

(84)

Under dessa omständigheter har kommissionen ingen anledning att tro att kommunen genom att samtycka till priset 4 miljoner euro under de speciella förhållanden som rådde inte agerade i linje med normala marknadsförhållanden.

| (85) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att sänkningen av försäljningspriset och den befrielse från markexploateringsavgiften och kvalitetsavgiften som fastställts i tilläggsavtalet mellan kommunen, det offentlig-privata partnerskapet och SJB inte medförde statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(85)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att sänkningen av försäljningspriset och den befrielse från markexploateringsavgiften och kvalitetsavgiften som fastställts i tilläggsavtalet mellan kommunen, det offentlig-privata partnerskapet och SJB inte medförde statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den sänkning av försäljningspriset och den befrielse från markexploateringsavgiften och kvalitetsavgiften som fastställdes den 1 mars 2010 av Leidschendam-Voorburgs kommun till förmån för Schouten-de Jong Bouwfonds, ett partnerskap bestående av Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV och Bouwfonds Ontwikkeling BV, utgör inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Nederländerna.

Utfärdat i Bryssel den 15 januari 2016.

På kommissionens vägnar

Margrethe VESTAGER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT C 86, 23.3.2012, s. 12.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  Tribunalens dom av den 30 juni 2015 i förenade målen T-186/13, T-190/13 och T-193/13, Nederlands (T-186/13), Leidschendam-Voorburgs kommun (T-190/13) och Bouwfonds Ontwikkeling BV en Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV (T-193/13) mot kommissionen, ECLI:EU:T:2015:447.

3

(4)  Hänvisningar till SJB i återstoden av detta beslut ska därför betraktas som hänvisningar till både Schouten de Jong och Bouwfonds.

4

(5)  Följande föreskrivs i artikel 4.1 i markexploateringsavtalet/avtalet om det offentlig-privata partnerskapet av den 22 november 2004: ”Gemeente en SJB vormen met ingang van de datum van ondertekening van deze overeenkomst een VOF. Als zodanig dragen zij met ingang van die datum gezamenlijk op basis van separaat te sluiten project-gronduitgifteovereenkomsten, in goed overleg, zorg voor de uitvoering van de grondexploitatie. De daaraan verbonden kosten en risico's komen voor 50 % voor rekening van SJB en voor 50 % van de Gemeente. Schouten en Bouwfonds zijn ieder hoofdelijk aansprakelijk voor de nakoming door SJB van haar verplichtingen ingevolge deze Overeenkomst (de Sok en de projectovereenkomst).”

5

(6)  Projektet kallades först Dam centrum-projektet men döptes 2005 om till Leidschendam Centrum-projektet. I detta beslut benämns fastighetsprojektet Leidschendam Centrum-projektet.

6

Leidschendam Centrum-projektet

(7)  Enligt de slutliga planerna för Damplein skulle endast 67 bostäder byggas av SJB.

7

(8)  Inget offentligt upphandlingsförfarande genomfördes i detta avseende. Detta beslut påverkar inte en eventuell analys som kommissionen kan komma att göra av de aspekter i anslutning till projektet som gäller offentlig upphandling.

8

(9)  Punkt 5.1.2 i översiktsplanen för markexploateringen i Damcentrum av den 10 februari 2004.

9

(10)  Enligt översiktsplanen för markexploateringen i Damcentrum av den 10 februari 2004 skulle kommunen bidra med 7,3 miljoner euro medan SJB skulle bidra med 2,6 miljoner euro.

10

(11)  Enligt ”Exploitatieverordening Gemeente Leidschendam-Voorburg 2009” får kommunen be privata parter att bidra till kostnaderna för infrastrukturarbeten. Därför anges i 2004 års samarbetsavtal att de privata parterna utöver priset för marken ska betala en markexploateringsavgift och, eftersom kommunen beslutade att använda högkvalitativa produkter vid utvecklingen av de allmänna ytorna, en kvalitetsavgift till det offentlig-privata partnerskapet.

11

(12)  Artikel 6.6 i 2004 års samarbetsavtal föreskriver följande: ”Indien de vereiste bouwvergunningen als gevolg van niet aan de aanvragende partij toe te rekenen planologische belemmeringen niet binnen de terzake in het ATS voorziene termijn verkregen worden, zullen Partijen dienaangaande – daaronder begrepen aangaande grondprijsberekening en grondprijsbetaaldata – nadere afspraken met elkaar maken die zo dicht mogelijk blijven bij de inhoud van deze SOK, respectievelijk de Bilaterale overeenkomsten.”

12

(13)  I artikel 2.1.2 punkt 1 i tilläggsavtalet föreskrivs följande: ”In afwijking van het bepaalde in een of meer van de in de considerans genoemde overeenkomsten i) wordt de koopsom van het Verkochte, welke koper bij levering verschuldigd is aan Verkoper, onder de in deze overeenkomst opgenomen voorwaarden nader bepaald op € 4 000 000,- (zegge: vier miljoen euro) exclusief btw kosten Koper Vermeerderd met 5 % rente vanaf 1 januari 2010. ii) zijn de oorspronkelijk overeengekomen grex en kwaliteitsbijdragen niet verschuldigd, iii) wordt de grond bouwrijp geleverd. De koopsom is gebaseerd op prijspeil 1 januari 2010 en is niet verrekenbaar.”

13

(14)  Detta nya avtal gäller 208 parkeringsplatser, dvs. färre än de 225 som ursprungligen planerades.

14

(15)  Detta motsvarar de 4,6 miljoner euro som tidigare överenskommits (värde den 1 januari 2003), indexerat till 2,5 % fram till den 1 januari 2010.

15

(16)  Bekräftat av tribunalen i dess dom av den 30 juni 2015, se fotnot 3, punkterna 62–72.

16

(17)  Mål C-39/94 SFEI m.fl. EU:C:1996:285, punkterna 60 och 61.

17

(18)  Mål T-244/08 Konsum Nord mot kommissionen EU:T:2011:732, punkt 57 samt citerad rättspraxis.

18

---

| 26.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 109/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 109/40

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/650

av den 25 april 2016

om fastställande av standarder för säkerhetsbedömning av kvalificerade anordningar för skapande av elektroniska underskrifter och stämplar enligt artiklarna 30.3 och 39.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av den 23 juli 2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv 1999/93/EG (1), särskilt artiklarna 30.3 och 39.2, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga II till förordning (EU) nr 910/2014 fastställs kraven på kvalificerade anordningar för skapande av elektroniska underskrifter och kvalificerade anordningar för skapande av elektroniska stämplar. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga II till förordning (EU) nr 910/2014 fastställs kraven på kvalificerade anordningar för skapande av elektroniska underskrifter och kvalificerade anordningar för skapande av elektroniska stämplar.

| (2) | Behöriga standardiseringsorganisationer handhar uppgiften att utarbeta de tekniska specifikationer som behövs för produktion och utsläppande på marknaden av produkter, med beaktande av nuvarande tekniska utvecklingsstadium. |
| --- | --- |

(2)

Behöriga standardiseringsorganisationer handhar uppgiften att utarbeta de tekniska specifikationer som behövs för produktion och utsläppande på marknaden av produkter, med beaktande av nuvarande tekniska utvecklingsstadium.

| (3) | ISO/IEC (Internationella standardiseringsorganisationen/Internationella elektrotekniska kommissionen) fastställer de allmänna koncepten och principerna för it-säkerhet och anger vilken allmän modell som ska användas som utgångspunkt för bedömning av it-produkters säkerhet. |
| --- | --- |

(3)

ISO/IEC (Internationella standardiseringsorganisationen/Internationella elektrotekniska kommissionen) fastställer de allmänna koncepten och principerna för it-säkerhet och anger vilken allmän modell som ska användas som utgångspunkt för bedömning av it-produkters säkerhet.

| (4) | Europeiska standardiseringskommittén (CEN) har, inom ramen för kommissionens standardiseringsuppdrag M/460, tagit fram standarder för kvalificerade anordningar för skapande av elektroniska underskrifter och stämplar, om uppgifterna för skapande av elektroniska underskrifter eller uppgifter för skapande av elektroniska stämplar bevaras i en helt, men inte nödvändigtvis uteslutande, användarskött miljö. Dessa standarder anses lämpliga för att bedöma om dessa produkter överensstämmer med de relevanta krav som anges i bilaga II till förordning (EU) nr 910/2014. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska standardiseringskommittén (CEN) har, inom ramen för kommissionens standardiseringsuppdrag M/460, tagit fram standarder för kvalificerade anordningar för skapande av elektroniska underskrifter och stämplar, om uppgifterna för skapande av elektroniska underskrifter eller uppgifter för skapande av elektroniska stämplar bevaras i en helt, men inte nödvändigtvis uteslutande, användarskött miljö. Dessa standarder anses lämpliga för att bedöma om dessa produkter överensstämmer med de relevanta krav som anges i bilaga II till förordning (EU) nr 910/2014.

| (5) | I bilaga II till förordning (EU) nr 910/2014 fastställs att endast en kvalificerad tillhandahållare av betrodda tjänster får hantera uppgifter för skapande av elektroniska underskrifter på en undertecknares vägar. Säkerhetskraven med respektive certifieringsspecifikationer skiljer sig åt beroende på om undertecknaren fysiskt äger en produkt eller en kvalificerad tillhandahållare av betrodda tjänster arbetar på uppdrag av undertecknaren. För att ta itu med dessa problem och för att gynna den framtida utvecklingen av produkt- och bedömningsstandarder som är lämpliga för vissa behov, bör standarder för båda situationerna förtecknas i bilagan till detta beslut. |
| --- | --- |

(5)

I bilaga II till förordning (EU) nr 910/2014 fastställs att endast en kvalificerad tillhandahållare av betrodda tjänster får hantera uppgifter för skapande av elektroniska underskrifter på en undertecknares vägar. Säkerhetskraven med respektive certifieringsspecifikationer skiljer sig åt beroende på om undertecknaren fysiskt äger en produkt eller en kvalificerad tillhandahållare av betrodda tjänster arbetar på uppdrag av undertecknaren. För att ta itu med dessa problem och för att gynna den framtida utvecklingen av produkt- och bedömningsstandarder som är lämpliga för vissa behov, bör standarder för båda situationerna förtecknas i bilagan till detta beslut.

| (6) | Vid den tidpunkt då kommissionen väl har antagit detta beslut kommer flera tillhandahållare av betrodda tjänster redan att erbjuda sina kunder lösningar för att hantera anordningar för skapande av elektroniska underskrifter. Certifieringar av produkter är för närvarande begränsade till säkerhetsmoduler i maskinvara som certifierats enligt olika standarder, men som ännu inte särskilt har certifierats enligt kraven på kvalificerade anordningar för skapande av elektroniska underskrifter och stämplar. Offentliggjorda standarder, som t.ex. EN 419 211 (tillämplig på elektroniska underskrifter som skapats i en helt, men inte nödvändigtvis uteslutande, användarskött miljö) förekommer dock ännu inte på den lika viktiga marknaden för certifierade distansprodukter. Eftersom standarder som kan vara lämpliga för sådana syften för närvarande håller på att utvecklas, kommer kommissionen att komplettera detta beslut när sådana standarder är tillgängliga och bedöms uppfylla kraven i bilaga II till förordning (EU) nr 910/2014. Till dess att förteckningen över sådana standarder har upprättats, kan ett alternativt förfarande användas för att bedöma om sådana produkter överensstämmer med reglerna enligt de villkor som föreskrivs i artikel 30.3 b i förordning (EU) nr 910/2014. |
| --- | --- |

(6)

Vid den tidpunkt då kommissionen väl har antagit detta beslut kommer flera tillhandahållare av betrodda tjänster redan att erbjuda sina kunder lösningar för att hantera anordningar för skapande av elektroniska underskrifter. Certifieringar av produkter är för närvarande begränsade till säkerhetsmoduler i maskinvara som certifierats enligt olika standarder, men som ännu inte särskilt har certifierats enligt kraven på kvalificerade anordningar för skapande av elektroniska underskrifter och stämplar. Offentliggjorda standarder, som t.ex. EN 419 211 (tillämplig på elektroniska underskrifter som skapats i en helt, men inte nödvändigtvis uteslutande, användarskött miljö) förekommer dock ännu inte på den lika viktiga marknaden för certifierade distansprodukter. Eftersom standarder som kan vara lämpliga för sådana syften för närvarande håller på att utvecklas, kommer kommissionen att komplettera detta beslut när sådana standarder är tillgängliga och bedöms uppfylla kraven i bilaga II till förordning (EU) nr 910/2014. Till dess att förteckningen över sådana standarder har upprättats, kan ett alternativt förfarande användas för att bedöma om sådana produkter överensstämmer med reglerna enligt de villkor som föreskrivs i artikel 30.3 b i förordning (EU) nr 910/2014.

| (7) | I bilagan förtecknas EN 419 211 som består av olika delar (1–6) som omfattar olika situationer. EN 419 211 del 5 och del 6 innebär utökade krav i förhållande till miljön för kvalificerade anordningar för skapande av elektroniska underskrifter, såsom kommunikation med betrodda anordningar för skapande av underskrifter. Det står produktutvecklare fritt att tillämpa sådana utökade krav. Enligt skäl 56 i förordning (EU) nr 910/2014 är certifieringens omfattning enligt artiklarna 30 och 39 i den förordningen begränsad till att skydda uppgifterna för skapande av underskrifter, och anordningar för skapande av signaturer omfattas inte av certifieringen. |
| --- | --- |

(7)

I bilagan förtecknas EN 419 211 som består av olika delar (1–6) som omfattar olika situationer. EN 419 211 del 5 och del 6 innebär utökade krav i förhållande till miljön för kvalificerade anordningar för skapande av elektroniska underskrifter, såsom kommunikation med betrodda anordningar för skapande av underskrifter. Det står produktutvecklare fritt att tillämpa sådana utökade krav. Enligt skäl 56 i förordning (EU) nr 910/2014 är certifieringens omfattning enligt artiklarna 30 och 39 i den förordningen begränsad till att skydda uppgifterna för skapande av underskrifter, och anordningar för skapande av signaturer omfattas inte av certifieringen.

| (8) | För att säkerställa att de elektroniska underskrifter och stämplar, som genereras med en kvalificerad anordning för skapande av underskrifter eller stämplar, på ett tillförlitligt sätt är skyddade mot förfalskning, i enlighet med bilaga II till förordning (EU) nr 910/2014, är lämpliga kryptografiska algoritmer, nycklar och hashfunktioner en förutsättning för den certifierade produktens säkerhet. Eftersom denna fråga inte har harmoniserats på EU-nivå, bör medlemsstaterna samarbeta för att enas om vilka kryptografiska algoritmer, nycklar och hashfunktioner som ska användas när det gäller elektroniska underskrifter och stämplar. |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa att de elektroniska underskrifter och stämplar, som genereras med en kvalificerad anordning för skapande av underskrifter eller stämplar, på ett tillförlitligt sätt är skyddade mot förfalskning, i enlighet med bilaga II till förordning (EU) nr 910/2014, är lämpliga kryptografiska algoritmer, nycklar och hashfunktioner en förutsättning för den certifierade produktens säkerhet. Eftersom denna fråga inte har harmoniserats på EU-nivå, bör medlemsstaterna samarbeta för att enas om vilka kryptografiska algoritmer, nycklar och hashfunktioner som ska användas när det gäller elektroniska underskrifter och stämplar.

| (9) | Antagandet av detta beslut innebär att kommissionens beslut 2003/511/EG (2) blir ogiltigt. Det bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(9)

Antagandet av detta beslut innebär att kommissionens beslut 2003/511/EG (2) blir ogiltigt. Det bör därför upphävas.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som avses i artikel 48 i förordning (EU) nr 910/2014. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som avses i artikel 48 i förordning (EU) nr 910/2014.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   I bilagan till beslutet förtecknas de standarder för säkerhetsbedömning av informationsteknikprodukter som gäller för certifiering av kvalificerade anordningar för skapande av elektroniska underskrifter eller kvalificerade anordningar för skapande av elektroniska stämplar i enlighet med artikel 30.3 a eller artikel 39.2 i förordning (EU) nr 910/2014, i de fall de uppgifter som genereras för skapande av elektroniska underskrifter eller av elektroniska stämplar bevaras i en helt, men inte nödvändigtvis uteslutande, användarskött miljö.

2.   Intill dess att kommissionens upprättat en förteckning över standarder för den säkerhetsbedömning av informationsteknikprodukter som gäller för certifiering av kvalificerade anordningar för skapande av elektroniska underskrifter eller kvalificerade anordningar för skapande av elektroniska stämplar, i de fall en kvalificerad tillhandahållare av betrodda tjänster åt en undertecknare eller skapare av stämplar förvaltar sådana uppgifter som genereras för skapande av elektroniska signaturer eller uppgifter för skapande av elektroniska stämplar, ska certifieringen av sådana produkter bygga på en process som, i enlighet med artikel 30.3 b, använder säkerhetsnivåer jämförbara med dem som krävs enligt artikel 30.3 a och som anmälts till kommissionen av de offentliga eller privata organ som avses i artikel 30.1 i förordning (EU) nr 910/2014.

Artikel 2

Beslut 2003/511/EG ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 25 april 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 257, 28.8.2014, s. 73.

1

(2)  Kommissionens beslut 2003/511/EG av den 14 juli 2003 om offentliggörande av referensnummer till allmänt erkända standarder för produkter för elektroniska signaturer i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/93/EG (EUT L 175, 15.7.2003, s. 45).

2

---

BILAGA

FÖRTECKNING ÖVER DE STANDARDER SOM AVSES I ARTIKEL 1.1

| — | ISO/IEC 15408 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security, delarna 1–3 i nedanstående förteckning:






  — | ISO/IEC 15408-1:2009 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security – Del 1. ISO, 2009 |
| --- | --- | --- |

—

ISO/IEC 15408 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security, delarna 1–3 i nedanstående förteckning:

—

ISO/IEC 15408-1:2009 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security – Del 1. ISO, 2009

| — | ISO/IEC 15408-2:2008 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security – Del 2. ISO, 2008 |
| --- | --- |

—

ISO/IEC 15408-2:2008 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security – Del 2. ISO, 2008

| — | ISO/IEC 15408-3:2008 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security – Del 3. ISO, 2008 |
| --- | --- |

—

ISO/IEC 15408-3:2008 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security – Del 3. ISO, 2008

och

| — | ISO/IEC 18045:2008: Information technology – Security techniques – Methodology for IT security evaluation
  och |
| --- | --- |

—

ISO/IEC 18045:2008: Information technology – Security techniques – Methodology for IT security evaluation

och

| — | EN 419 211 – Skyddsprofil för säker signaturanordning, delarna 1–6 – på tillämpligt sätt – i nedanstående förteckning:






  — | EN 419211-1:2014 – Skyddsprofil för säker signaturanordning – Del 1: Översikt |
| --- | --- | --- |

—

EN 419 211 – Skyddsprofil för säker signaturanordning, delarna 1–6 – på tillämpligt sätt – i nedanstående förteckning:

—

EN 419211-1:2014 – Skyddsprofil för säker signaturanordning – Del 1: Översikt

| — | EN 419211-2:2013 – Skyddsprofil för säker signaturanordning – Del 2: Signaturanordning med nyckelgenerering |
| --- | --- |

—

EN 419211-2:2013 – Skyddsprofil för säker signaturanordning – Del 2: Signaturanordning med nyckelgenerering

| — | EN 419211-3:2013 – Skyddsprofil för säker signaturanordning – Del 3: Signaturanordning med nyckelimport |
| --- | --- |

—

EN 419211-3:2013 – Skyddsprofil för säker signaturanordning – Del 3: Signaturanordning med nyckelimport

| — | EN 419211-4:2013 – Skyddsprofil för säker signaturanordning – Del 4: Anslutning av signaturanordning med nyckelgenerering och säker kommunikation till applikation för certifikatsgenerering |
| --- | --- |

—

EN 419211-4:2013 – Skyddsprofil för säker signaturanordning – Del 4: Anslutning av signaturanordning med nyckelgenerering och säker kommunikation till applikation för certifikatsgenerering

| — | EN 419211-5:2013 – Skyddsprofil för säker signaturanordning – Del 5: Anslutning av signaturanordning med nyckelgenerering och säker kommunikation till applikation för signaturgenerering |
| --- | --- |

—

EN 419211-5:2013 – Skyddsprofil för säker signaturanordning – Del 5: Anslutning av signaturanordning med nyckelgenerering och säker kommunikation till applikation för signaturgenerering

| — | EN 419211-6:2014 – Skyddsprofil för säker signaturanordning – Del 6: Anslutning av signaturanordning med nyckelimport och säker kommunikation till applikation för signaturgenerering |
| --- | --- |

—

EN 419211-6:2014 – Skyddsprofil för säker signaturanordning – Del 6: Anslutning av signaturanordning med nyckelimport och säker kommunikation till applikation för signaturgenerering

---

Rättelser

| 26.4.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 109/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 109/43

---

Rättelse till kommissionens förordning (EU) 2016/71 av den 26 januari 2016 om ändring av bilagorna II, III och V till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 vad gäller gränsvärdena för 1-metylcyklopropen, flonicamid, flutriafol, indolylättiksyra, indolylsmörsyra, petoxamid, pirimikarb, protiokonazol och teflubenzuron i eller på vissa produkter

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 20 av den 27 januari 2016
  )

På sidan 17, punkt 1 b i bilagan, ska texten i tabellen ersättas med följande:

”Bekämpningsmedelsrester och gränsvärden (mg/kg)

| Kod | Grupper och exempel på enskilda produkter som omfattas av gränsvärdena (a) | Flonicamid: summan av flonicamidum, TFNA och TFNG, uttryckt som flonicamid (R). | Flutriafol | Pirimikarb (R) | Protiokonazol: protiokonazoldestio (summan av isomerer) (F) | Teflubenzuron (F) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) |
| 0100000 | FRUKTER, FÄRSKA ELLER FRYSTA; TRÄDNÖTTER | | | | | |
| 0110000 | Citrusfrukter | 0,15 (+) | 0,01 (*) | 3 | 0,01 (*) | 0,01 (*) |
| 0110010 | Grapefrukter | | | | | |
| 0110020 | Apelsiner | | | | | |
| 0110030 | Citroner | | | | | |
| 0110040 | Limefrukter | | | | | |
| 0110050 | Mandariner | | | | | |
| 0110990 | Övriga | | | | | |
| 0120000 | Trädnötter | 0,06 (*) | 0,02 (*) | 0,02 (*) | 0,02 (*) | 0,02 (*) |
| 0120010 | Mandlar | | | | | |
| 0120020 | Paranötter | | | | | |
| 0120030 | Cashewnötter | | | | | |
| 0120040 | Kastanjer | | | | | |
| 0120050 | Kokosnötter | | | | | |
| 0120060 | Hasselnötter | | | | | |
| 0120070 | Macadamianötter | | | | | |
| 0120080 | Pekannötter | | | | | |
| 0120090 | Pinjenötter | | | | | |
| 0120100 | Pistaschmandlar | | | | | |
| 0120110 | Valnötter | | | | | |
| 0120990 | Övriga | | | | | |
| 0130000 | Kärnfrukter | 0,3 | 0,4 (+) | | 0,01 (*) | 1 |
| 0130010 | Äpplen | | | 0,5 (+) | | (+) |
| 0130020 | Päron | | | 0,5 (+) | | |
| 0130030 | Kvitten | | | 1,5 (+) | | |
| 0130040 | Mispel | | | 1 | | |
| 0130050 | Japansk mispel | | | 1 | | |
| 0130990 | Övriga | | | 0,01 (*) | | |
| 0140000 | Stenfrukter | | | | 0,01 (*) | |
| 0140010 | Aprikoser | 0,03 (*) | 0,01 (*) | 3 | | 0,01 (*) |
| 0140020 | Körsbär (söta) | 0,4 (+) | 1 | 5 (+) | | 0,01 (*) |
| 0140030 | Persikor | 0,4 | 0,6 | 1,5 (+) | | 0,01 (*) |
| 0140040 | Plommon | 0,3 (+) | 0,4 | 3 | | 0,1 (*) |
| 0140990 | Övriga | 0,03 (*) | 0,01 (*) | 0,01 (*) | | 0,01 (*) |
| 0150000 | Bär och små frukter | 0,03 (*) | | | | 0,01 (*) |
| 0151000 | a) | Druvor |

Kod

Grupper och exempel på enskilda produkter som omfattas av gränsvärdena (a)

Flonicamid: summan av flonicamidum, TFNA och TFNG, uttryckt som flonicamid (R).

Flutriafol

Pirimikarb (R)

Protiokonazol: protiokonazoldestio (summan av isomerer) (F)

Teflubenzuron (F)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

0100000

FRUKTER, FÄRSKA ELLER FRYSTA; TRÄDNÖTTER

0110000

Citrusfrukter

0,15 (+)

0,01 (*)

3

0,01 (*)

0,01 (*)

0110010

Grapefrukter

0110020

Apelsiner

0110030

Citroner

0110040

Limefrukter

0110050

Mandariner

0110990

Övriga

0120000

Trädnötter

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0120010

Mandlar

0120020

Paranötter

0120030

Cashewnötter

0120040

Kastanjer

0120050

Kokosnötter

0120060

Hasselnötter

0120070

Macadamianötter

0120080

Pekannötter

0120090

Pinjenötter

0120100

Pistaschmandlar

0120110

Valnötter

0120990

Övriga

0130000

Kärnfrukter

0,3

0,4 (+)

0,01 (*)

1

0130010

Äpplen

0,5 (+)

(+)

0130020

Päron

0,5 (+)

0130030

Kvitten

1,5 (+)

0130040

Mispel

1

0130050

Japansk mispel

1

0130990

Övriga

0,01 (*)

0140000

Stenfrukter

0,01 (*)

0140010

Aprikoser

0,03 (*)

0,01 (*)

3

0,01 (*)

0140020

Körsbär (söta)

0,4 (+)

1

5 (+)

0,01 (*)

0140030

Persikor

0,4

0,6

1,5 (+)

0,01 (*)

0140040

Plommon

0,3 (+)

0,4

3

0,1 (*)

0140990

Övriga

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0150000

Bär och små frukter

0,03 (*)

0,01 (*)

0151000

a)

0,01 (*)

0,01 (*)

0151010

Bordsdruvor

0,8

0151020

Druvor för vinframställning

1,5 (+)

0152000

| b) | Jordgubbar |
| --- | --- |

b)

0,5 (+)

1,5

0,01 (*)

0153000

| c) | Rubusfrukter |
| --- | --- |

c)

0,01 (*)

4 (+)

0,01 (*)

0153010

Björnbär

0153020

Blåhallon

0153030

Hallon (gula och röda)

0153990

Övriga

0154000

| d) | Andra små frukter och bär |
| --- | --- |

d)

0,01 (*)

1

0154010

Amerikanska blåbär

0,01 (*)

0154020

Amerikanska tranbär

0,15

0154030

Vinbär (röda, svarta och vita)

0,01 (*)

0154040

Krusbär (gröna, röda och gula)

0,01 (*)

0154050

Nypon

0,01 (*)

0154060

Mullbär (svarta och vita)

0,01 (*)

0154070

Azarolhagtorn

0,01 (*)

0154080

Fläderbär

0,01 (*)

0154990

Övriga

0,01 (*)

0160000

Diverse frukter med

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0161000

| a) | ätligt skal |
| --- | --- |

a)

0,01 (*)

0161010

Dadlar

0161020

Fikon

0161030

Bordsoliver

0161040

Kumquat

0161050

Carambola/stjärnfrukter

0161060

Kaki/kakiplommon/sharon/persimon

0161070

Jambolanäpplen

0161990

Övriga

0162000

| b) | oätligt skal, små |
| --- | --- |

b)

0,01 (*)

0162010

Kiwifrukter (gröna, gula och röda)

0162020

Litchi/litchiplommon

0162030

Passionsfrukter/maracuja

0162040

Kaktusfikon

0162050

Stjärnäpplen

0162060

Amerikansk persimon

0162990

Övriga

0163000

| c) | oätligt skal, stora |
| --- | --- |

c)

0163010

Avokado

0,01 (*)

0163020

Bananer

0,3

0163030

Mango

0,01 (*)

0163040

Papaya

0,01 (*)

0163050

Granatäpplen

0,01 (*)

0163060

Kirimoja/cherimoya

0,01 (*)

0163070

Guava

0,01 (*)

0163080

Ananas

0,01 (*)

0163090

Brödfrukter

0,01 (*)

0163100

Durian/durio

0,01 (*)

0163110

Taggannona/graviola/guanabana

0,01 (*)

0163990

Övriga

0,01 (*)

0200000

GRÖNSAKER, FÄRSKA ELLER FRYSTA

0210000

Rot- och knölgrönsaker

0,05

0211000

| a) | Potatis |
| --- | --- |

a)

0,09

0,01 (*)

0,02 (*)

0,05

0212000

| b) | Tropiska rot- och knölgrönsaker |
| --- | --- |

b)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0212010

Maniok/kassava

0212020

Sötpotatis

0212030

Jamsbönrot

0212040

Arrowrot

0212990

Övriga

0213000

| c) | Övriga rot- och knölgrönsaker utom sockerbetor |
| --- | --- |

c)

0,03 (*)

0,01 (*)

0213010

Rödbetor

0,06 (+)

0,1 (+)

0213020

Morötter

0,01 (*)

0,1 (+)

0213030

Rotselleri

0,01 (*)

0,01 (*)

0213040

Pepparrot

0,01 (*)

0,1 (+)

0213050

Jordärtskockor

0,01 (*)

0,01 (*)

0213060

Palsternackor

0,01 (*)

0,1 (+)

0213070

Rotpersilja/persiljerot

0,01 (*)

0,1 (+)

0213080

Rädisor

0,01 (*)

0,01 (*)

0213090

Haverrot

0,01 (*)

0,1 (+)

0213100

Kålrötter

0,01 (*)

0,1 (+)

0213110

Rovor/majrovor

0,01 (*)

0,1 (+)

0213990

Övriga

0,01 (*)

0,01 (*)

0220000

Lökgrönsaker

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0220010

Vitlök

0,1

0,01 (*)

0220020

Kepalök

0,1

0,05 (+)

0220030

Schalottenlök

0,01 (*)

0,05 (+)

0220040

Knipplök/salladslök och piplök

0,01 (*)

0,01 (*)

0220990

Övriga

0,01 (*)

0,01 (*)

0230000

Fruktgrönsaker

0231000

| a) | Potatisväxter/Solanaceae |
| --- | --- |

a)

0,5

0,01 (*)

1,5

0231010

Tomater

0,5 (+)

0,6 (+)

(+)

0231020

Paprikor

0,3

1

0231030

Auberginer/äggplantor

0,5 (+)

0,01 (*)

0231040

Okra/gombo

0,03 (*)

0,01 (*)

0231990

Övriga

0,03 (*)

0,01 (*)

0232000

| b) | Gurkväxter – ätligt skal |
| --- | --- |

b)

0,5

0,01 (*)

1

0,01 (*)

0232010

Slanggurkor

0,5

0232020

Druvgurkor

1,5

0232030

Zucchini/squash

(+)

0,5

0232990

Övriga

0,5

0233000

| c) | Gurkväxter – oätligt skal |
| --- | --- |

c)

0,4 (+)

0,01 (*)

0,01 (*)

0233010

Meloner

0,2 (+)

0,4 (+)

0233020

Pumpor

0,01 (*)

1

0233030

Vattenmeloner

0,2 (+)

0,5 (+)

0233990

Övriga

0,01 (*)

0,01 (*)

0234000

| d) | Sockermajs |
| --- | --- |

d)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,05

0,02

0,01 (*)

0239000

| e) | Övriga fruktgrönsaker |
| --- | --- |

e)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0240000

Kålgrönsaker (utom rötter och späda bladgrödor av Brassica)

0,01 (*)

0241000

| a) | Blommande kål |
| --- | --- |

a)

0,03 (*)

0,5

0,05 (+)

0,01 (*)

0241010

Broccoli

0241020

Blomkål

0241990

Övriga

0242000

| b) | Huvudbildande kål |
| --- | --- |

b)

0242010

Brysselkål

0,6

0,6 (+)

0,1 (+)

0,5 (+)

0242020

Huvudkål

0,03 (*)

0,5

0,09 (+)

0,2 (+)

0242990

Övriga

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0243000

| c) | Bladbildande kål |
| --- | --- |

c)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0243010

Salladskål/kinakål

0,5

0243020

Grönkål

0,3 (+)

0243990

Övriga

0,01 (*)

0244000

| d) | Kålrabbi |
| --- | --- |

d)

0,03 (*)

0,5

0,01 (*)

0,01 (*)

0250000

Bladgrönsaker, örter och ätliga blommor

0251000

| a) | Sallat och sallatväxter |
| --- | --- |

a)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0251010

Vårklynne/vintersallat/vårsallat/mâche(sallat)/fältsallat

15

0251020

Sallat

1,5

0251030

Escarole/escarolesallat

1 (+)

0251040

Smörgåskrasse och andra groddar och skott

15

0251050

Vinterkrasse/vårgyllen

15

0251060

Rucola/rucolasallat/senapskål

15

0251070

Sareptasenap/salladssenap

15

0251080

Späda bladgrödor/”baby leaf” (inklusive Brassica-arter)

15

0251990

Övriga

0,01 (*)

0252000

| b) | Spenat och liknande blad |
| --- | --- |

b)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,06

0,01 (*)

0,01 (*)

0252010

Spenat

0252020

Portlaker

(+)

0252030

Mangold/betblad

(+)

0252990

Övriga

0253000

| c) | Vinrankeblad och liknande arter |
| --- | --- |

c)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0254000

| d) | Vattenkrasse |
| --- | --- |

d)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0255000

| e) | Endivesallat |
| --- | --- |

e)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,05 (+)

0,01 (*)

0,01 (*)

0256000

| f) | Örter och ätliga blommor |
| --- | --- |

f)

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0256010

Körvel

0,8

0256020

Gräslök

0,8

0256030

Bladselleri/snittselleri

3

0256040

Persilja

3

0256050

Salvia

0,8

0256060

Rosmarin

0,8

0256070

Timjan

0,8

0256080

Basilika och ätliga blommor

0,8

0256090

Lagerblad

0,8

0256100

Dragon

0,8

0256990

Övriga

0,02 (*)

0260000

Baljväxter, färska

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0260010

Bönor (med balja)

0,03 (*)

1,5 (+)

0260020

Bönor (utan balja)

0,03 (*)

0,7

0260030

Ärter (med balja)

0,03 (*)

1,5 (+)

0260040

Ärter (utan balja)

0,7

0,7

0260050

Linser

0,03 (*)

0,7

0260990

Övriga

0,03 (*)

0,01 (*)

0270000

Stjälkgrönsaker

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0270010

Sparris

0,01 (*)

0,01 (*)

0270020

Kardoner

0,2 (+)

0,01 (*)

0270030

Stjälkselleri/blekselleri

0,15 (+)

0,01 (*)

0270040

Fänkål

2

0,01 (*)

0270050

Kronärtskockor

5

0,01 (*)

0270060

Purjolök

0,01 (*)

0,06 (+)

0270070

Rabarber

2

0,01 (*)

0270080

Bambuskott

0,01 (*)

0,01 (*)

0270090

Palmhjärtan

0,01 (*)

0,01 (*)

0270990

Övriga

0,01 (*)

0,01 (*)

0280000

Svampar, mossor och lavar

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0280010

Odlade svampar

0280020

Vilda svampar

0280990

Mossor och lavar

0290000

Alger och prokaryota organismer

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0300000

BALJVÄXTER, TORKADE

0,03 (*)

0,01 (*)

0,2

0,01 (*)

0300010

Bönor

0,05 (+)

0300020

Linser

1 (+)

0300030

Ärter

1 (+)

0300040

Lupiner

1 (+)

0300990

Övriga

0,01 (*)

0400000

OLJEVÄXTFRÖER OCH OLJEVÄXTFRUKTER

0,02 (*)

0401000

Oljeväxtfröer

0401010

Linfrö

0,06 (*)

0,02 (*)

0,05 (+)

0,09 (+)

0401020

Jordnötter

0,06 (*)

0,15

0,02 (*)

0,02 (*) (+)

0401030

Vallmofrö

0,06 (*)

0,02 (*)

0,05

0,09 (+)

0401040

Sesamfrö

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401050

Solrosfrö

0,06 (*)

0,02 (*)

0,1

0,02 (*)

0401060

Rapsfrö

0,06 (*)

0,5

0,05 (+)

0,15 (+)

0401070

Sojabönor

0,06 (*)

0,4

0,02 (*)

0,2

0401080

Senapsfrö

0,06 (*)

0,5

0,05 (+)

0,09 (+)

0401090

Bomullsfrö

0,2

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401100

Pumpafrö

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401110

Safflorfrö

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401120

Gurkörtsfrö

0,06 (*)

0,02 (*)

0,1 (+)

0,02 (*)

0401130

Oljedådrafrö

0,06 (*)

0,5

0,05

0,04 (+)

0401140

Hampfrö

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401150

Ricinfrö

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401990

Övriga

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0402000

Oljeväxtfrukter

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0402010

Oliver för oljeproduktion

0402020

Oljepalmkärnor

0402030

Oljepalmfrukter

0402040

Kapok

0402990

Övriga

0500000

SPANNMÅL

0,05

0,01 (*)

0500010

Korn

0,4

0,15

0,2 (+)

0500020

Bovete och andra pseudocerealier

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0500030

Majs

0,03 (*)

0,01 (*)

0,1

0500040

Hirs/vanlig hirs

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0500050

Havre

0,4

0,01 (*)

0,05 (+)

0500060

Ris

0,03 (*)

1,5 (+)

0,01 (*)

0500070

Råg

2 (+)

0,15

0,05 (+)

0500080

Durra/sorgum

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0500090

Vete

2 (+)

0,15

0,1 (+)

0500990

Övriga

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0600000

TE, KAFFE, ÖRTTEER, KAKAO OCH JOHANNESBRÖD

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0610000

Te

0,05 (*)

0,05 (*)

0620000

Kaffebönor

0,15

0,05 (*)

0630000

Örtteer från

0,05 (*)

0631000

| a) | blommor |
| --- | --- |

a)

10 (+)

0631010

Kamomill

0631020

Rosellhibiskus

0631030

Ros

0631040

Jasmin

0631050

Lind

0631990

Övriga

0632000

| b) | blad och örter |
| --- | --- |

b)

10 (+)

0632010

Jordgubbe

0632020

Rooibos

0632030

Mate/maté

0632990

Övriga

0633000

| c) | rötter |
| --- | --- |

c)

0,05 (*)

0633010

Vänderot/läkevänderot

0633020

Ginseng

0633990

Övriga

0639000

| d) | andra delar av växten |
| --- | --- |

d)

0,05 (*)

0640000

Kakaobönor

0,05 (*)

0,05 (*)

0650000

Johannesbröd

0,05 (*)

0,05 (*)

0700000

HUMLE

3 (+)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0800000

KRYDDOR

0810000

Frökryddor

0,1 (*)

0,05 (*)

5

0,05 (*)

0,05 (*)

0810010

Anis/anisfrö

0810020

Svartkummin

0810030

Selleri

0810040

Koriander

0810050

Spiskummin

0810060

Dill

0810070

Fänkål

0810080

Bockhornsklöver

0810090

Muskot

0810990

Övriga

0820000

Fruktkryddor

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0820010

Kryddpeppar

0820020

Sichuanpeppar

0820030

Kummin

0820040

Kardemumma

0820050

Enbär

0820060

Pepparkorn (gröna, svarta och vita)

0820070

Vanilj

0820080

Tamarind

0820990

Övriga

0830000

Barkkryddor

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0830010

Kanel

0830990

Övriga

0840000

Rot- och jordstamskryddor

0840010

Lakritsrot

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0840020

Ingefära

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0840030

Gurkmeja

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0840040

Pepparrot

(+)

(+)

(+)

(+)

(+)

0840990

Övriga

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0850000

Kryddor bestående av knoppar

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0850010

Kryddnejlika

0850020

Kapris

0850990

Övriga

0860000

Kryddor bestående av pistiller

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0860010

Saffran

0860990

Övriga

0870000

Kryddor bestående av frömantlar

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0870010

Muskotblomma

0870990

Övriga

0900000

SOCKERVÄXTER

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0900010

Sockerbetsrötter

0,06

0900020

Sockerrör

0,01 (*)

0900030

Rotcikoria

0,01 (*)

0900990

Övriga

0,01 (*)

1000000

ANIMALISKA PRODUKTER – LANDLEVANDE DJUR

(+)

1010000

Vävnad från

0,05

1011000

| a) | svin |
| --- | --- |

a)

0,05 (+)

1011010

Muskel

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1011020

Fettvävnad

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1011030

Lever

0,03

0,1 (+)

0,5 (+)

1011040

Njure

0,03

0,01 (*)

0,5 (+)

1011050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,03

0,01 (*)

0,5 (+)

1011990

Övriga

0,03

0,01 (*)

0,5 (+)

1012000

| b) | nötkreatur |
| --- | --- |

b)

0,05 (+)

1012010

Muskel

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1012020

Fettvävnad

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1012030

Lever

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1012040

Njure

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1012050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1012990

Övriga

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1013000

| c) | får |
| --- | --- |

c)

0,05 (+)

1013010

Muskel

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1013020

Fettvävnad

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1013030

Lever

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1013040

Njure

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1013050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1013990

Övriga

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1014000

| d) | get |
| --- | --- |

d)

0,05 (+)

1014010

Muskel

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1014020

Fettvävnad

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1014030

Lever

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1014040

Njure

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1014050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1014990

Övriga

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1015000

| e) | hästdjur |
| --- | --- |

e)

0,05 (+)

1015010

Muskel

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1015020

Fettvävnad

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1015030

Lever

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1015040

Njure

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1015050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1015990

Övriga

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1016000

| f) | fjäderfä |
| --- | --- |

f)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1016010

Muskel

0,03

1016020

Fettvävnad

0,03

1016030

Lever

0,03

1016040

Njure

0,02 (*)

1016050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,03

1016990

Övriga

0,03

1017000

| g) | andra hägnade landlevande djur |
| --- | --- |

g)

0,05 (+)

1017010

Muskel

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1017020

Fettvävnad

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1017030

Lever

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1017040

Njure

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1017050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1017990

Övriga

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1020000

Mjölk

0,02 (*)

0,01 (*)

0,05 (+)

0,01 (*) (+)

0,05

1020010

Nötkreatur

1020020

Får

1020030

Get

1020040

Häst

1020990

Övriga

1030000

Fågelägg

0,04

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,05

1030010

Höns

1030020

Anka

1030030

Gås

1030040

Vaktel

1030990

Övriga

1040000

Honung och andra biodlingsprodukter

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

1050000

Amfibier och reptiler

0,02 (*)

0,01 (*)

0,05

0,01 (*)

0,05

1060000

Landlevande ryggradslösa djur

0,02 (*)

0,01 (*)

0,05

0,01 (*)

0,05

1070000

Vilda landlevande ryggradsdjur

0,02 (*)

0,01 (*)

0,05

0,01 (*)

0,05”

---