# Jurnalul Oficial L 104/2016

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 104 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5920 aprilie 2016 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 104

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5920 aprilie 2016

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Decizia (PESC) 2016/602 a Consiliului din 23 martie 2016 privind semnarea și încheierea Acordului de participare dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind participarea Confederației Elvețiene la Misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina) | 1 |
| | | Acord de participare între Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind participarea Confederației Elvețiene la Misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina) | 3 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/603 al Consiliului din 18 aprilie 2016 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 267/2012 privind măsuri restrictive împotriva Iranului | 8 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/604 al Comisiei din 6 aprilie 2016 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Rosée des Pyrénées Catalanes (IGP)] | 10 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/605 al Comisiei din 19 aprilie 2016 privind deschiderea și modul de gestionare a unui contingent tarifar temporar pentru uleiul de măsline originar din Tunisia și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1918/2006 | 11 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/606 al Comisiei din 19 aprilie 2016 de închidere a procedurii de licitație pentru achiziționarea de lapte praf degresat în cadrul intervenției publice, deschisă prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/482 | 14 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/607 al Comisiei din 19 aprilie 2016 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 16 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (PESC) 2016/608 a Consiliului din 18 aprilie 2016 privind primirea temporară a anumitor palestinieni de către state membre ale Uniunii Europene | 18 |
| | * | Decizia (PESC) 2016/609 a Consiliului din 18 aprilie 2016 de modificare a Deciziei 2010/413/PESC privind adoptarea de măsuri restrictive împotriva Iranului | 19 |
| | * | Decizia (PESC) 2016/610 a Consiliului din 19 aprilie 2016 privind o misiune PSAC de instruire militară a Uniunii Europene în Republica Centrafricană (EUTM RCA) | 21 |
| | * | Decizia (UE) 2016/611 a Comisiei din 15 aprilie 2016 privind documentul de referință referitor la cele mai bune practici de management de mediu, indicatorii sectoriali de performanță de mediu și parametrii de excelență pentru sectorul turismului, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS)
  [notificată cu numărul C(2016) 2137]

   (
  1
  ) | 27 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Decizia (PESC) 2016/602 a Consiliului din 23 martie 2016 privind semnarea și încheierea Acordului de participare dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind participarea Confederației Elvețiene la Misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina)

1

Acord de participare între Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind participarea Confederației Elvețiene la Misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina)

3

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/603 al Consiliului din 18 aprilie 2016 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 267/2012 privind măsuri restrictive împotriva Iranului

8

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/604 al Comisiei din 6 aprilie 2016 de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Rosée des Pyrénées Catalanes (IGP)]

10

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/605 al Comisiei din 19 aprilie 2016 privind deschiderea și modul de gestionare a unui contingent tarifar temporar pentru uleiul de măsline originar din Tunisia și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1918/2006

11

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/606 al Comisiei din 19 aprilie 2016 de închidere a procedurii de licitație pentru achiziționarea de lapte praf degresat în cadrul intervenției publice, deschisă prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/482

14

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/607 al Comisiei din 19 aprilie 2016 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

16

DECIZII

*

Decizia (PESC) 2016/608 a Consiliului din 18 aprilie 2016 privind primirea temporară a anumitor palestinieni de către state membre ale Uniunii Europene

18

*

Decizia (PESC) 2016/609 a Consiliului din 18 aprilie 2016 de modificare a Deciziei 2010/413/PESC privind adoptarea de măsuri restrictive împotriva Iranului

19

*

Decizia (PESC) 2016/610 a Consiliului din 19 aprilie 2016 privind o misiune PSAC de instruire militară a Uniunii Europene în Republica Centrafricană (EUTM RCA)

21

*

Decizia (UE) 2016/611 a Comisiei din 15 aprilie 2016 privind documentul de referință referitor la cele mai bune practici de management de mediu, indicatorii sectoriali de performanță de mediu și parametrii de excelență pentru sectorul turismului, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS)
  [notificată cu numărul C(2016) 2137]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2016) 2137]

1

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 20.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 104/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 104/1

---

DECIZIA (PESC) 2016/602 A CONSILIULUI

din 23 martie 2016

privind semnarea și încheierea Acordului de participare dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind participarea Confederației Elvețiene la Misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 37 coroborat cu articolul 218 alineatele (5) și (6) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | Articolul 10 alineatul (4) din Decizia 2014/486/PESC a Consiliului (1) prevede că modalitățile detaliate privind participarea statelor terțe fac obiectul unor acorduri încheiate în conformitate cu articolul 37 din Tratatul privind Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 10 alineatul (4) din Decizia 2014/486/PESC a Consiliului (1) prevede că modalitățile detaliate privind participarea statelor terțe fac obiectul unor acorduri încheiate în conformitate cu articolul 37 din Tratatul privind Uniunea Europeană.

| (2) | La 7 decembrie 2015, Consiliul a adoptat Decizia de autorizare a deschiderii negocierilor cu privire la Acordul de participare între Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind participarea Confederației Elvețiene la Misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina) (denumit în continuare „acordul”). |
| --- | --- |

(2)

La 7 decembrie 2015, Consiliul a adoptat Decizia de autorizare a deschiderii negocierilor cu privire la Acordul de participare între Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind participarea Confederației Elvețiene la Misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina) (denumit în continuare „acordul”).

| (3) | Acordul ar trebui să fie aprobat, |
| --- | --- |

(3)

Acordul ar trebui să fie aprobat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Acordul de participare dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind participarea Confederației Elvețiene la Misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina) se aprobă în numele Uniunii.

Textul acordului este atașat la prezenta decizie.

Articolul 2

Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana sau persoanele împuternicite să semneze acordul prin care Uniunea își asumă obligații.

Articolul 3

Președintele Consiliului procedează, în numele Uniunii, la notificarea prevăzută la articolul 9 alineatul (1) din acord.

Articolul 4

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 23 martie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

A.G. KOENDERS

---

(1)  Decizia 2014/486/PESC a Consiliului din 22 iulie 2014 privind misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina) (JO L 217, 23.7.2014, p. 42).

1

---

| 20.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 104/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 104/3

---

TRADUCERE

ACORD DE PARTICIPARE

între Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană privind participarea Confederației Elvețiene la Misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina)

UNIUNEA EUROPEANĂ („UE” sau „Uniunea”),

pe de o parte, și

CONFEDERAȚIA ELVEȚIANĂ,

pe de altă parte,

denumite în continuare „părțile”,

LUÂND ÎN CONSIDERARE

Decizia 2014/486/PESC a Consiliului din 22 iulie 2014 privind misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina) (1),

Decizia (PESC) 2015/956 a Comitetului politic și de securitate din 17 iunie 2015 privind instituirea Comitetului contribuitorilor pentru Misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina) (EUAM Ucraina/1/2015) (2),

Decizia (PESC) 2015/1965 a Comitetului politic și de securitate din 27 octombrie 2015 privind acceptarea contribuției Elveției pentru Misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina) (EUAM Ucraina/4/2015) (3),

Acordul între Uniunea Europeană și Ucraina privind statutul misiunii Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina) (4) (denumit în continuare „acordul privind statutul misiunii”),

CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ:

Articolul 1

Participarea la misiune

(1)   Confederația Elvețiană participă la Misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (denumită în continuare „EUAM Ucraina”), în conformitate cu Decizia 2014/486/PESC și cu oricare altă decizie prin care Consiliul Uniunii Europene decide prelungirea misiunii EUAM Ucraina, cu prezentul acord și cu modalitățile de aplicare necesare în temeiul articolului 6 din prezentul acord.

(2)   Contribuția Confederației Elvețiene la EUAM Ucraina nu aduce atingere autonomiei decizionale a Uniunii. Uniunea informează Confederația Elvețiană în timp util cu privire la orice modificare sau amendament la EUAM Ucraina și în special la documentele menționate la alineatul (3).

(3)   Confederația Elvețiană se asigură că personalul elvețian care participă la EUAM Ucraina își desfășoară misiunea în conformitate cu:

| — | Decizia 2014/486/PESC și cu modificările ulterioare la aceasta; |
| --- | --- |

—

Decizia 2014/486/PESC și cu modificările ulterioare la aceasta;

| — | planul de misiune; |
| --- | --- |

—

planul de misiune;

| — | măsurile de punere în aplicare. |
| --- | --- |

—

măsurile de punere în aplicare.

(4)   Personalul detașat în cadrul misiunii de Confederația Elvețiană își îndeplinește sarcinile și acționează exclusiv în interesul EUAM Ucraina.

(5)   Confederația Elvețiană îl informează în timp util pe șeful misiunii cu privire la orice modificare legată de participarea și de contribuția sa la misiune.

Articolul 2

Statutul personalului

(1)   Statutul personalului cu care Confederația Elvețiană contribuie la EUAM Ucraina este reglementat prin acordul privind statutul misiunii.

(2)   Fără a aduce atingere acordului privind statutul misiunii, Confederația Elvețiană își exercită jurisdicția asupra personalului propriu care participă la EUAM Ucraina.

(3)   Confederației Elvețiene îi revine responsabilitatea de a răspunde oricăror plângeri legate de participarea la EUAM Ucraina formulate de un membru al personalului său sau referitoare la acesta. Confederația Elvețiană este responsabilă de intentarea oricărei acțiuni, în special pe cale judecătorească sau disciplinară, împotriva oricărui membru al personalului său, în conformitate cu actele sale cu putere de lege și normele sale administrative.

(4)   Părțile convin să renunțe la formularea oricăror plângeri, altele decât acțiunile pe temei contractual, împotriva celeilalte părți, în cazul unui prejudiciu, al unei pierderi sau al unei distrugeri care afectează bunurile deținute sau exploatate de oricare dintre părți, care rezultă din îndeplinirea funcțiilor lor legate de activitățile desfășurate în temeiul prezentului acord, cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau a abaterilor săvârșite cu intenție.

(5)   Confederația Elvețiană se angajează să formuleze o declarație privind renunțarea la orice plângeri împotriva unui stat care participă la EUAM Ucraina și să procedeze astfel la semnarea prezentului acord.

(6)   Uniunea își ia angajamentul de a se asigura că statele membre formulează o declarație privind renunțarea la orice plângeri în legătură cu participarea Confederației Elvețiene la EUAM Ucraina și că vor proceda astfel în momentul semnării prezentului acord.

Articolul 3

Informații clasificate

Acordul între Confederația Elvețiană și Uniunea Europeană privind procedurile de securitate pentru schimbul informațiilor clasificate (5), se aplică în contextul EUAM Ucraina.

5

Articolul 4

Lanțul de comandă

(1)   Personalul elvețian care participă la EUAM Ucraina rămâne în totalitate în subordinea autorităților sale naționale.

(2)   Autoritățile naționale transferă comandantului operațiilor civile ale UE controlul operațional și tactic asupra personalului lor.

(3)   Comandantul operațiilor civile ale UE își asumă responsabilitatea și exercită comanda și controlul asupra EUAM Ucraina la nivel strategic.

(4)   Șeful misiunii își asumă responsabilitatea și exercită comanda și controlul asupra EUAM Ucraina.

(5)   Șeful misiunii conduce EUAM Ucraina și își asumă gestionarea curentă a acesteia.

(6)   Confederația Elvețiană are aceleași drepturi și obligații în ceea ce privește gestionarea curentă a misiunii ca și statele membre ale UE care participă la aceasta, în conformitate cu instrumentele juridice menționate la articolul 1.

(7)   Șeful misiunii este responsabil pentru controlul disciplinar asupra personalului EUAM Ucraina. Dacă este necesar, autoritatea națională elvețiană competentă ia măsuri disciplinare.

(8)   Confederația Elvețiană numește un punct de contact al contingentului național (denumit în continuare „PCN”) care să reprezinte contingentul său național în EUAM Ucraina. PCN raportează șefului misiunii cu privire la aspectele de ordin național și este răspunzător de disciplina curentă a contingentului.

(9)   Decizia de a încheia EUAM Ucraina este luată de Uniune în urma consultării cu Confederația Elvețiană, cu condiția ca aceasta din urmă să mai contribuie la EUAM Ucraina la data încetării EUAM Ucraina.

(10)   Comandantul misiunii UE poate solicita oricând, în urma consultării Confederației Elvețiene, retragerea contribuției acesteia.

Articolul 5

Aspecte financiare

(1)   Confederația Elvețiană își asumă toate costurile aferente participării sale la EUAM Ucraina, fără a aduce atingere alineatului (3).

(2)   În caz de deces, vătămare, pierdere sau prejudiciu provocate unor persoane fizice sau juridice din statul sau statele în care este condusă misiunea, Confederația Elvețiană plătește despăgubiri, în cazul în care răspunderea sa a fost stabilită, în condițiile prevăzute în acordul privind statutul misiunii.

(3)   Uniunea scutește Confederația Elvețiană de orice contribuție financiară la bugetul operațional al EUAM Ucraina.

Articolul 6

Modalități de punere în aplicare a acordului

Orice înțelegeri de natură tehnică și administrativă necesare punerii în aplicare a prezentului acord se încheie între autoritățile competente ale părților.

Articolul 7

Nerespectarea obligațiilor

În cazul în care una dintre părți nu își respectă obligațiile în temeiul prezentului acord, cealaltă parte are dreptul de a denunța prezentul acord prin transmiterea unei notificări cu o lună înainte.

Articolul 8

Soluționarea litigiilor

Diferendele privind interpretarea sau aplicarea prezentului acord se soluționează între părți pe cale diplomatică.

Articolul 9

Intrarea în vigoare și încheierea

(1)   Prezentul acord intră în vigoare în prima zi a primei luni care urmează datei la care părțile și-au notificat reciproc îndeplinirea procedurilor interne necesare în acest scop.

(2)   Prezentul acord se aplică cu titlu provizoriu de la data semnării.

(3)   Prezentul acord rămâne în vigoare pe durata participării Confederației Elvețiene la misiune.

(4)   Oricare parte poate denunța prezentul acord prin notificare scrisă adresată celeilalte părți. Denunțarea produce efecte în termen de trei luni de la data unei astfel de notificări.

Încheiat la Bruxelles, în dublu exemplar, în limba engleză, la 13 aprilie 2016.

Pentru Uniunea Europeană

Pentru Confederația Elvețiană

---

(1)  
  JO L 217, 23.7.2014, p. 42.

1

(2)  
  JO L 156, 20.6.2015, p. 21.

2

(3)  
  JO L 287, 31.10.2015, p. 67.

3

(4)  
  JO L 334, 21.11.2014, p. 3.

4

(5)  
  JO L 181, 10.7.2008, p. 58.

5

---

TEXTUL DECLARAȚIILOR

Textul pentru statele membre ale UE:

Statele membre ale UE care aplică Decizia 2014/486/PESC a Consiliului din 22 iulie 2014 privind misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina) se vor strădui, în măsura în care sistemele lor de drept intern permit acest lucru, să renunțe, pe cât posibil, la plângeri împotriva Confederației Elvețiene în caz de vătămare corporală sau deces al membrilor personalului lor sau de deteriorare sau pierdere a unor bunuri care le aparțin și care sunt utilizate de EUAM Ucraina, în cazul în care vătămarea corporală, decesul, deteriorarea sau pierderea:

| — | sunt cauzate de membri ai personalului originari din Confederația Elvețiană în îndeplinirea sarcinilor lor aferente EUAM Ucraina, cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau de abatere intenționată; sau |
| --- | --- |

—

sunt cauzate de membri ai personalului originari din Confederația Elvețiană în îndeplinirea sarcinilor lor aferente EUAM Ucraina, cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau de abatere intenționată; sau

| — | rezultă din utilizarea bunurilor, oricare ar fi acestea, care aparțin Confederației Elvețiene, cu condiția ca aceste bunuri să fie utilizate în legătură cu misiunea și cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau de abatere intenționată a membrilor personalului misiunii UE originari din Confederația Elvețiană, care utilizează aceste bunuri. |
| --- | --- |

—

rezultă din utilizarea bunurilor, oricare ar fi acestea, care aparțin Confederației Elvețiene, cu condiția ca aceste bunuri să fie utilizate în legătură cu misiunea și cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau de abatere intenționată a membrilor personalului misiunii UE originari din Confederația Elvețiană, care utilizează aceste bunuri.

Textul pentru Confederația Elvețiană:

Confederația Elvețiană, care aplică Decizia 2014/486/PESC a Consiliului din 22 iulie 2014 privind misiunea Uniunii Europene de consiliere pentru reforma sectorului securității civile în Ucraina (EUAM Ucraina), se va strădui, în măsura în care sistemul său de drept intern permite acest lucru, să renunțe, pe cât posibil, la plângeri împotriva oricărui alt stat care participă la EUAM Ucraina în caz de vătămare corporală sau deces al membrilor personalului său sau de deteriorare sau pierdere a unor bunuri care îi aparțin și care sunt utilizate de misiunea UE, în cazul în care vătămarea corporală, decesul, deteriorarea sau pierderea:

| — | sunt cauzate de membri ai personalului în îndeplinirea sarcinilor lor aferente EUAM Ucraina, cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau de abatere intenționată; sau |
| --- | --- |

—

sunt cauzate de membri ai personalului în îndeplinirea sarcinilor lor aferente EUAM Ucraina, cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau de abatere intenționată; sau

| — | rezultă din utilizarea bunurilor, oricare ar fi acestea, care aparțin statelor care participă la misiunea UE, cu condiția ca aceste bunuri să fie utilizate în legătură cu misiunea și cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau de abatere intenționată a membrilor personalului misiunii UE care utilizează aceste bunuri. |
| --- | --- |

—

rezultă din utilizarea bunurilor, oricare ar fi acestea, care aparțin statelor care participă la misiunea UE, cu condiția ca aceste bunuri să fie utilizate în legătură cu misiunea și cu excepția cazurilor de neglijență gravă sau de abatere intenționată a membrilor personalului misiunii UE care utilizează aceste bunuri.

---

REGULAMENTE

| 20.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 104/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 104/8

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/603 AL CONSILIULUI

din 18 aprilie 2016

privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 267/2012 privind măsuri restrictive împotriva Iranului

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 267/2012 al Consiliului din 23 martie 2012 privind măsuri restrictive împotriva Iranului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 961/2010 (1), în special articolul 46 alineatul (2),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 23 martie 2012, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 267/2012. |
| --- | --- |

(1)

La 23 martie 2012, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 267/2012.

| (2) | La 14 iulie 2015, China, Franța, Germania, Federația Rusă, Regatul Unit și Statele Unite, sprijinite de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, au ajuns la un acord cu Iranul cu privire la o soluție amplă pe termen lung la problema nucleară iraniană. Prin punerea în aplicare cu succes a planului comun de acțiune cuprinzător (JCPOA) se va asigura caracterul exclusiv pașnic al programului nuclear iranian și ridicarea globală a tuturor sancțiunilor legate de domeniul nuclear. |
| --- | --- |

(2)

La 14 iulie 2015, China, Franța, Germania, Federația Rusă, Regatul Unit și Statele Unite, sprijinite de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, au ajuns la un acord cu Iranul cu privire la o soluție amplă pe termen lung la problema nucleară iraniană. Prin punerea în aplicare cu succes a planului comun de acțiune cuprinzător (JCPOA) se va asigura caracterul exclusiv pașnic al programului nuclear iranian și ridicarea globală a tuturor sancțiunilor legate de domeniul nuclear.

| (3) | La 20 iulie 2015, Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a adoptat Rezoluția (RCSONU) 2231 (2015) de susținere a JCPOA, solicitând punerea sa în aplicare deplină conform calendarului stabilit în JCPOA și prevăzând acțiuni care să se desfășoare în conformitate cu JCPOA. |
| --- | --- |

(3)

La 20 iulie 2015, Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a adoptat Rezoluția (RCSONU) 2231 (2015) de susținere a JCPOA, solicitând punerea sa în aplicare deplină conform calendarului stabilit în JCPOA și prevăzând acțiuni care să se desfășoare în conformitate cu JCPOA.

| (4) | JCPOA, astfel cum a fost susținut de RCSONU 2231 (2015), prevede în special că Uniunea va elimina măsurile restrictive în vigoare împotriva anumitor persoane și entități la „data tranziției” (18 octombrie 2023), care este la opt ani de la „data adoptării” (18 octombrie 2015), sau mai devreme, pe baza unui raport întocmit de directorul general al Agenției Internaționale pentru Energie Atomică (AIEA) pentru Consiliul guvernatorilor AIEA și, în paralel, pentru Consiliul de Securitate al ONU, care arată că AIEA a ajuns la concluzia că toate materialele nucleare din Iran continuă să fie folosite în activități pașnice („concluzia extinsă”). |
| --- | --- |

(4)

JCPOA, astfel cum a fost susținut de RCSONU 2231 (2015), prevede în special că Uniunea va elimina măsurile restrictive în vigoare împotriva anumitor persoane și entități la „data tranziției” (18 octombrie 2023), care este la opt ani de la „data adoptării” (18 octombrie 2015), sau mai devreme, pe baza unui raport întocmit de directorul general al Agenției Internaționale pentru Energie Atomică (AIEA) pentru Consiliul guvernatorilor AIEA și, în paralel, pentru Consiliul de Securitate al ONU, care arată că AIEA a ajuns la concluzia că toate materialele nucleare din Iran continuă să fie folosite în activități pașnice („concluzia extinsă”).

| (5) | Consiliul a examinat expunerea de motive cu privire la o entitate care face obiectul măsurilor restrictive până în ziua tranziției și a decis că aceasta ar trebui să fie actualizată. |
| --- | --- |

(5)

Consiliul a examinat expunerea de motive cu privire la o entitate care face obiectul măsurilor restrictive până în ziua tranziției și a decis că aceasta ar trebui să fie actualizată.

| (6) | Rubrica din anexa la prezentul regulament ar trebui să se aplice până la 22 octombrie 2016. |
| --- | --- |

(6)

Rubrica din anexa la prezentul regulament ar trebui să se aplice până la 22 octombrie 2016.

| (7) | Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 267/2012 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 267/2012 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa IX la Regulamentul (UE) nr. 267/2012 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Luxemburg, 18 aprilie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

F. MOGHERINI

---

(1)  
  JO L 88, 24.3.2012, p. 1.

1

---

ANEXĂ

Se introduce următoarea rubrică în partea I.B din anexa IX la Regulamentul (UE) nr. 267/2012 până la 22 octombrie 2016:

I.   Persoane și entități implicate în activități nucleare sau privind rachete balistice și persoane și entități care acordă sprijin guvernului Iranului.

B.   Entități

| | Nume | Date de identificare | Expunere de motive | Data includerii pe listă |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „7a (*1). | Bank Saderat Iran (inclusiv toate sucursalele) și filialele acesteia: | Bank Saderat Tower, 43 Somayeh Ave, Teheran, Iran. | Prin gestionarea de acreditive pentru Organizația Industriilor de Apărare (DIO) în martie 2009, Bank Saderat a încălcat dispozițiile RCSONU 1737 care a desemnat DIO și, în consecință, a solicitat înghețarea fondurilor, activelor financiare și resurselor economice ale acesteia și a interzis punerea lor la dispoziția acestei. În urma gestionării acreditivelor respective, Bank Saderat asistat de asemenea DIO în încălcarea interdicției prevăzute de RCSONU 1747 privind achiziționarea și furnizarea de către Iran de arme și materiale conexe. | |
| (a) | Bank Saderat PLC (Londra) |

Nume

Date de identificare

Expunere de motive

Data includerii pe listă

„7a (*1).

Bank Saderat Iran (inclusiv toate sucursalele) și filialele acesteia:

Bank Saderat Tower, 43 Somayeh Ave, Teheran, Iran.

Prin gestionarea de acreditive pentru Organizația Industriilor de Apărare (DIO) în martie 2009, Bank Saderat a încălcat dispozițiile RCSONU 1737 care a desemnat DIO și, în consecință, a solicitat înghețarea fondurilor, activelor financiare și resurselor economice ale acesteia și a interzis punerea lor la dispoziția acestei. În urma gestionării acreditivelor respective, Bank Saderat asistat de asemenea DIO în încălcarea interdicției prevăzute de RCSONU 1747 privind achiziționarea și furnizarea de către Iran de arme și materiale conexe.

(a)

Bank Saderat PLC (Londra)

5 Lothbury, Londra, EC2R 7HD, Regatul Unit

Filială deținută în proporție de 100 % de Bank Saderat

---

(*1)  În conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/603 al Consiliului, prezenta rubrică se aplică până la 22 octombrie 2016.”

*1

---

| 20.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 104/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 104/10

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/604 AL COMISIEI

din 6 aprilie 2016

de înregistrare a unei denumiri în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Rosée des Pyrénées Catalanes (IGP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Rosée des Pyrénées Catalanes”, depusă de Spania și de Franța, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de înregistrare a denumirii „Rosée des Pyrénées Catalanes”, depusă de Spania și de Franța, a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2).

| (2) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Rosée des Pyrénées Catalanes” trebuie, prin urmare, înregistrată, |
| --- | --- |

(2)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, denumirea „Rosée des Pyrénées Catalanes” trebuie, prin urmare, înregistrată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se înregistrează denumirea „Rosée des Pyrénées Catalanes” (IGP).

Denumirea menționată la primul paragraf identifică un produs din clasa 1.1. Carne (și organe comestibile) proaspete din anexa XI la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei (3).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 6 aprilie 2016.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Phil HOGAN

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  
  JO C 347, 20.10.2015, p. 19.

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei din 13 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 179, 19.6.2014, p. 36).

3

---

| 20.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 104/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 104/11

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/605 AL COMISIEI

din 19 aprilie 2016

privind deschiderea și modul de gestionare a unui contingent tarifar temporar pentru uleiul de măsline originar din Tunisia și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1918/2006

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 187 alineatele (a)-(e),

întrucât:

| (1) | Articolul 1 din Regulamentul (UE) 2016/580 al Parlamentului European și al Consiliului (2) deschide, pentru anii 2016 și 2017, un contingent tarifar anual scutit de taxe vamale de 35 000 de tone pentru importurile în Uniune de ulei de măsline virgin originar din Tunisia care se încadrează la codurile NC 1509 10 10 și 1509 10 90. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 1 din Regulamentul (UE) 2016/580 al Parlamentului European și al Consiliului (2) deschide, pentru anii 2016 și 2017, un contingent tarifar anual scutit de taxe vamale de 35 000 de tone pentru importurile în Uniune de ulei de măsline virgin originar din Tunisia care se încadrează la codurile NC 1509 10 10 și 1509 10 90.

| (2) | Articolul 3 din Protocolul nr. 1 la Acordul euromediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Tunisiană, pe de altă parte (3), astfel cum a fost modificat prin articolul 3 alineatul (1) din Protocolul la Acordul euromediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Tunisiană, pe de altă parte, pentru a se ține seama de aderarea Republicii Cehe, a Republicii Estonia, a Republicii Cipru, a Republicii Letonia, a Republicii Lituania, a Republicii Ungare, a Republicii Malta, a Republicii Polone, a Republicii Slovenia și a Republicii Slovace la Uniunea Europeană (4), aprobat prin Decizia 2005/720/CE a Consiliului (5), deschide un contingent tarifar, cu rata zero, de 56 700 tone pentru importul de ulei de măsline încadrat la codurile NC 1509 10 10 și 1509 10 90, obținut integral în Tunisia și transportat direct din această țară în Uniune. Deschiderea și gestionarea acestui contingent tarifar sunt prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1918/2006 al Comisiei (6). |
| --- | --- |

(2)

Articolul 3 din Protocolul nr. 1 la Acordul euromediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Tunisiană, pe de altă parte (3), astfel cum a fost modificat prin articolul 3 alineatul (1) din Protocolul la Acordul euromediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Tunisiană, pe de altă parte, pentru a se ține seama de aderarea Republicii Cehe, a Republicii Estonia, a Republicii Cipru, a Republicii Letonia, a Republicii Lituania, a Republicii Ungare, a Republicii Malta, a Republicii Polone, a Republicii Slovenia și a Republicii Slovace la Uniunea Europeană (4), aprobat prin Decizia 2005/720/CE a Consiliului (5), deschide un contingent tarifar, cu rata zero, de 56 700 tone pentru importul de ulei de măsline încadrat la codurile NC 1509 10 10 și 1509 10 90, obținut integral în Tunisia și transportat direct din această țară în Uniune. Deschiderea și gestionarea acestui contingent tarifar sunt prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1918/2006 al Comisiei (6).

| (3) | Din motive de coerență, este oportun să se gestioneze contingentul tarifar temporar de 35 000 tone în același mod ca și contingentul tarifar permanent de 56 700 tone. |
| --- | --- |

(3)

Din motive de coerență, este oportun să se gestioneze contingentul tarifar temporar de 35 000 tone în același mod ca și contingentul tarifar permanent de 56 700 tone.

| (4) | Regulamentele (CE) nr. 1345/2005 (7), (CE) nr. 1301/2006 (8) și (CE) nr. 376/2008 (9) ale Comisiei ar trebui să se aplice fără a aduce atingere condițiilor și derogărilor suplimentare prevăzute în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentele (CE) nr. 1345/2005 (7), (CE) nr. 1301/2006 (8) și (CE) nr. 376/2008 (9) ale Comisiei ar trebui să se aplice fără a aduce atingere condițiilor și derogărilor suplimentare prevăzute în prezentul regulament.

| (5) | Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1918/2006, care stabilește cerințele de notificare și de emitere a licențelor, perioada de valabilitate a licențelor de import și cuantumul garanției, ar trebui să se aplice, cu excepția cazului în care prezentul regulament prevede altfel. |
| --- | --- |

(5)

Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1918/2006, care stabilește cerințele de notificare și de emitere a licențelor, perioada de valabilitate a licențelor de import și cuantumul garanției, ar trebui să se aplice, cu excepția cazului în care prezentul regulament prevede altfel.

| (6) | Pentru a conferi mai multă flexibilitate operatorilor în ceea ce privește utilizarea contingentelor pentru importurile de ulei de măsline virgin originar din Tunisia, obligația de a defalca notificarea în funcție de codul NC ar trebui eliminată. Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1918/2006 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a conferi mai multă flexibilitate operatorilor în ceea ce privește utilizarea contingentelor pentru importurile de ulei de măsline virgin originar din Tunisia, obligația de a defalca notificarea în funcție de codul NC ar trebui eliminată. Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1918/2006 ar trebui modificat în consecință.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentele (CE) nr. 1345/2005, (CE) nr. 1301/2006 și (CE) nr. 376/2008 și articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1918/2006 se aplică, cu excepția cazului în care prezentul regulament prevede altfel.

Articolul 2

(1)   Un contingent tarifar anual scutit de taxe vamale cu numărul de ordine 09.4033 (denumit în continuare „contingentul temporar”), este deschis, pentru anii 2016 și 2017, în ceea ce privește importurile în Uniune de ulei de măsline virgin încadrat la codurile NC 1509 10 10 și NC 1509 10 90, obținut integral în Tunisia și transportat direct din această țară în Uniune, sub rezerva condițiilor stabilite în prezentul regulament. Volumul contingentului temporar este de 35 000 de tone pe an.

(2)   Contingentul temporar este pus la dispoziție numai după ce a fost alocat întregul contigent anual cu numărul de ordine 09.4032, prevăzut la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1918/2006.

(3)   Contingentul tarifar temporar se deschide de la data de 1 ianuarie a fiecărui an. Cu toate acestea, pentru anul 2016, contingentul temporar se deschide de la intrarea în vigoare a prezentului regulament până la 31 decembrie 2016.

Articolul 3

Cererile de licențe pentru contingentul temporar sunt permise din prima zi de luni sau din prima zi de marți de după intrarea în vigoare a actului de punere în aplicare de suspendare a depunerii cererilor pentru contingentul cu numărul de ordine 09.4032.

În ceea ce privește anul 2016, cererile de licențe pentru contingentul temporar sunt permise din prima zi de luni sau din prima zi de marți de după intrarea în vigoare a prezentului regulament.

Articolul 4

La articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1918/2006, a doua teză se elimină.

Articolul 5

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 aprilie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2016/580 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 aprilie 2016 privind introducerea de măsuri comerciale autonome de urgență pentru Republica Tunisia (JO L 102, 18.4.2016, p. 1).

2

(3)  
  JO L 97, 30.3.1998, p. 2. Acord, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Decizia 2006/612/CE a Consiliului (JO L 260, 21.9.2006, p. 1).

3

(4)  
  JO L 278, 21.10.2005, p. 3.

4

(5)  Decizia 2005/720/CE a Consiliului din 20 septembrie 2005 privind încheierea Protocolului la Acordul euromediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Tunisiană, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Cehe, a Republicii Estonia, a Republicii Cipru, a Republicii Letonia, a Republicii Lituania, a Republicii Ungare, a Republicii Malta, a Republicii Polone, a Republicii Slovenia și a Republicii Slovace la Uniunea Europeană (JO L 278, 21.10.2005, p. 1).

5

(6)  Regulamentul (CE) nr. 1918/2006 al Comisiei din 20 decembrie 2006 privind deschiderea și modul de gestionare a contingentelor tarifare pentru uleiul de măsline originar din Tunisia (JO L 365, 21.12.2006, p. 84).

6

(7)  Regulamentul (CE) nr. 1345/2005 al Comisiei din 16 august 2005 de stabilire a normelor de aplicare a sistemului de licențe de import în sectorul uleiului de măsline (JO L 212, 17.8.2005, p. 13).

7

(8)  Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (JO L 238, 1.9.2006, p. 13).

8

(9)  Regulamentul (CE) nr. 376/2008 al Comisiei din 23 aprilie 2008 de stabilire a normelor comune de aplicare a sistemului de licențe de import și export și de certificate de fixare în avans pentru produsele agricole (JO L 114, 26.4.2008, p. 3).

9

---

| 20.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 104/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 104/14

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/606 AL COMISIEI

din 19 aprilie 2016

de închidere a procedurii de licitație pentru achiziționarea de lapte praf degresat în cadrul intervenției publice, deschisă prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/482

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1370/2013 al Consiliului din 16 decembrie 2013 privind măsuri pentru stabilirea anumitor ajutoare și restituții în legătură cu organizarea comună a piețelor produselor agricole (1), în special articolul 3 alineatul (6),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/482 al Comisiei (2) a deschis o procedură de licitație pentru achiziționarea de lapte praf degresat, întrucât a fost depășit contingentul de 109 000 de tone stabilit la articolul 3 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1370/2013 pentru achiziționarea de lapte praf degresat la preț fix în cadrul intervenției publice. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/482 al Comisiei (2) a deschis o procedură de licitație pentru achiziționarea de lapte praf degresat, întrucât a fost depășit contingentul de 109 000 de tone stabilit la articolul 3 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1370/2013 pentru achiziționarea de lapte praf degresat la preț fix în cadrul intervenției publice.

| (2) | Articolul 3 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1370/2013, introdus prin Regulamentul (UE) 2016/591 al Consiliului (3), a mărit limitele cantitative aplicabile pentru achiziția de unt și de lapte praf degresat la preț fix pentru anul 2016 de la 20 aprilie 2016. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 3 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1370/2013, introdus prin Regulamentul (UE) 2016/591 al Consiliului (3), a mărit limitele cantitative aplicabile pentru achiziția de unt și de lapte praf degresat la preț fix pentru anul 2016 de la 20 aprilie 2016.

| (3) | Este necesar, prin urmare, să se închidă procedura de licitație deschisă prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/482 și să se reia achiziționarea de lapte praf degresat la preț fix în cadrul intervenției publice, până la epuizarea limitelor cantitative mărite. |
| --- | --- |

(3)

Este necesar, prin urmare, să se închidă procedura de licitație deschisă prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/482 și să se reia achiziționarea de lapte praf degresat la preț fix în cadrul intervenției publice, până la epuizarea limitelor cantitative mărite.

| (4) | Întrucât agențiile de intervenție trebuie să îi informeze pe ofertanți imediat după publicarea prezentului regulament în legătură cu închiderea procedurii de licitație, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(4)

Întrucât agențiile de intervenție trebuie să îi informeze pe ofertanți imediat după publicarea prezentului regulament în legătură cu închiderea procedurii de licitație, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Închiderea procedurii de licitație

Procedura de licitație deschisă prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/482 se închide.

Articolul 2

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 aprilie 2016.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  
  JO L 346, 20.12.2013, p. 12.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/482 al Comisiei din 1 aprilie 2016 de suspendare a achiziției pentru intervenție la preț fix a laptelui praf degresat pentru perioada de intervenție care se încheie la 30 septembrie 2016 și de deschidere a procedurii de licitație pentru achiziționare (JO L 87, 2.4.2016, p. 26).

2

(3)  Regulamentul (UE) 2016/591 al Consiliului din 15 aprilie 2016 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1370/2013 privind măsuri pentru stabilirea anumitor ajutoare și restituții în legătură cu organizarea comună a piețelor produselor agricole, în ceea ce privește limitele cantitative aplicabile pentru achiziția de unt și lapte praf degresat (JO L 103, 19.4.2016, p. 3).

3

---

| 20.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 104/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 104/16

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/607 AL COMISIEI

din 19 aprilie 2016

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 aprilie 2016.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  
  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | IL | 279,2 |
| MA | 95,7 |
| SN | 175,5 |
| TR | 108,9 |
| ZZ | 164,8 |
| 0707 00 05 | MA | 80,7 |
| TR | 112,8 |
| ZZ | 96,8 |
| 0709 93 10 | MA | 91,2 |
| TR | 134,3 |
| ZZ | 112,8 |
| 0805 10 20 | CR | 66,6 |
| EG | 47,6 |
| IL | 79,1 |
| MA | 57,5 |
| TR | 38,9 |
| ZZ | 57,9 |
| 0805 50 10 | MA | 132,7 |
| ZZ | 132,7 |
| 0808 10 80 | AR | 107,0 |
| BR | 106,3 |
| CL | 112,5 |
| CN | 131,9 |
| US | 153,7 |
| ZA | 85,7 |
| ZZ | 116,2 |
| 0808 30 90 | AR | 101,3 |
| CL | 134,3 |
| CN | 86,4 |
| ZA | 117,7 |
| ZZ | 109,9 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

IL

279,2

MA

95,7

SN

175,5

TR

108,9

ZZ

164,8

0707 00 05

MA

80,7

TR

112,8

ZZ

96,8

0709 93 10

MA

91,2

TR

134,3

ZZ

112,8

0805 10 20

CR

66,6

EG

47,6

IL

79,1

MA

57,5

TR

38,9

ZZ

57,9

0805 50 10

MA

132,7

ZZ

132,7

0808 10 80

AR

107,0

BR

106,3

CL

112,5

CN

131,9

US

153,7

ZA

85,7

ZZ

116,2

0808 30 90

AR

101,3

CL

134,3

CN

86,4

ZA

117,7

ZZ

109,9

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 20.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 104/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 104/18

---

DECIZIA (PESC) 2016/608 A CONSILIULUI

din 18 aprilie 2016

privind primirea temporară a anumitor palestinieni de către state membre ale Uniunii Europene

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 29 și articolul 31 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | La 5 martie 2015, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2015/363 (1) privind primirea temporară a anumitor palestinieni de către state membre, prin care se prelungea, pentru o nouă perioadă de 24 de luni, valabilitatea permiselor naționale ale respectivelor persoane pentru intrarea și șederea pe teritoriul statelor membre menționate în Poziția comună 2002/400/PESC (2). |
| --- | --- |

(1)

La 5 martie 2015, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2015/363 (1) privind primirea temporară a anumitor palestinieni de către state membre, prin care se prelungea, pentru o nouă perioadă de 24 de luni, valabilitatea permiselor naționale ale respectivelor persoane pentru intrarea și șederea pe teritoriul statelor membre menționate în Poziția comună 2002/400/PESC (2).

| (2) | Pe baza unei evaluări a aplicării Poziției comune 2002/400/PESC, Consiliul consideră că este oportună prelungirea valabilității permiselor respective pentru o nouă perioadă de 24 de luni, |
| --- | --- |

(2)

Pe baza unei evaluări a aplicării Poziției comune 2002/400/PESC, Consiliul consideră că este oportună prelungirea valabilității permiselor respective pentru o nouă perioadă de 24 de luni,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Statele membre menționate la articolul 2 din Poziția comună 2002/400/PESC prelungesc valabilitatea permiselor naționale de intrare și ședere eliberate în temeiul articolului 3 din respectiva poziție comună pentru o nouă perioadă de 24 de luni, începând cu 31 ianuarie 2016.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Luxemburg, 18 aprilie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

F. MOGHERINI

---

(1)  Decizia (PESC) 2015/363 a Consiliului din 5 martie 2015 privind primirea temporară a anumitor palestinieni de către state membre ale Uniunii Europene (JO L 62, 6.3.2015, p. 24).

1

(2)  Poziția comună 2002/400/PESC a Consiliului din 21 mai 2002 privind primirea temporară a anumitor palestinieni de către state membre ale Uniunii Europene (JO L 138, 28.5.2002, p. 33).

2

---

| 20.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 104/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 104/19

---

DECIZIA (PESC) 2016/609 A CONSILIULUI

din 18 aprilie 2016

de modificare a Deciziei 2010/413/PESC privind adoptarea de măsuri restrictive împotriva Iranului

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 29,

având în vedere Decizia 2010/413/PESC a Consiliului din 26 iulie 2010 privind adoptarea de măsuri restrictive împotriva Iranului și de abrogare a Poziției comune 2007/140/PESC (1), în special articolul 23,

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 26 iulie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/413/PESC. |
| --- | --- |

(1)

La 26 iulie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/413/PESC.

| (2) | La 14 iulie 2015, China, Franța, Germania, Federația Rusă, Regatul Unit și Statele Unite, sprijinite de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, au ajuns la un acord cu Iranul cu privire la o soluție amplă pe termen lung la problema nucleară iraniană. Prin punerea în aplicare cu succes a planului comun de acțiune cuprinzător (JCPOA) se va asigura caracterul exclusiv pașnic al programului nuclear iranian și ridicarea globală a tuturor sancțiunilor legate de domeniul nuclear. |
| --- | --- |

(2)

La 14 iulie 2015, China, Franța, Germania, Federația Rusă, Regatul Unit și Statele Unite, sprijinite de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, au ajuns la un acord cu Iranul cu privire la o soluție amplă pe termen lung la problema nucleară iraniană. Prin punerea în aplicare cu succes a planului comun de acțiune cuprinzător (JCPOA) se va asigura caracterul exclusiv pașnic al programului nuclear iranian și ridicarea globală a tuturor sancțiunilor legate de domeniul nuclear.

| (3) | La 20 iulie 2015, Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a adoptat Rezoluția (RCSONU) 2231 (2015) de susținere a JCPOA, solicitând punerea sa în aplicare deplină conform calendarului stabilit în JCPOA și prevăzând acțiuni care să se desfășoare în conformitate cu JCPOA. |
| --- | --- |

(3)

La 20 iulie 2015, Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a adoptat Rezoluția (RCSONU) 2231 (2015) de susținere a JCPOA, solicitând punerea sa în aplicare deplină conform calendarului stabilit în JCPOA și prevăzând acțiuni care să se desfășoare în conformitate cu JCPOA.

| (4) | JCPOA, astfel cum a fost susținut de RCSONU 2231 (2015), prevede în special că Uniunea urmează să elimine măsurile restrictive în vigoare împotriva anumitor persoane și entități la „data tranziției” (18 octombrie 2023), care este la 8 ani de la „data adoptării” (18 octombrie 2015), sau mai devreme, pe baza unui raport întocmit de directorul general al Agenției Internaționale pentru Energie Atomică (AIEA) pentru Consiliul guvernatorilor AIEA și, în paralel, pentru Consiliul de Securitate al ONU, care arată că AIEA a ajuns la concluzia că toate materialele nucleare din Iran continuă să fie folosite în activități pașnice („concluzia extinsă”). |
| --- | --- |

(4)

JCPOA, astfel cum a fost susținut de RCSONU 2231 (2015), prevede în special că Uniunea urmează să elimine măsurile restrictive în vigoare împotriva anumitor persoane și entități la „data tranziției” (18 octombrie 2023), care este la 8 ani de la „data adoptării” (18 octombrie 2015), sau mai devreme, pe baza unui raport întocmit de directorul general al Agenției Internaționale pentru Energie Atomică (AIEA) pentru Consiliul guvernatorilor AIEA și, în paralel, pentru Consiliul de Securitate al ONU, care arată că AIEA a ajuns la concluzia că toate materialele nucleare din Iran continuă să fie folosite în activități pașnice („concluzia extinsă”).

| (5) | Consiliul a examinat expunerea de motive cu privire la o entitate care face obiectul măsurilor restrictive până în ziua tranziției și a decis că aceasta ar trebui să fie actualizată. |
| --- | --- |

(5)

Consiliul a examinat expunerea de motive cu privire la o entitate care face obiectul măsurilor restrictive până în ziua tranziției și a decis că aceasta ar trebui să fie actualizată.

| (6) | Rubrica din anexa la prezenta decizie ar trebui să se aplice până la 22 octombrie 2016. |
| --- | --- |

(6)

Rubrica din anexa la prezenta decizie ar trebui să se aplice până la 22 octombrie 2016.

| (7) | Prin urmare, Decizia 2010/413/PESC ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, Decizia 2010/413/PESC ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa II la Decizia 2010/413/PESC se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Luxemburg, 18 aprilie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

F. MOGHERINI

---

(1)  
  JO L 195, 27.7.2010, p. 39.

1

---

ANEXĂ

Se introduce următoarea rubrică în partea I.B din anexa II la Decizia 2010/413/PESC până la 22 octombrie 2016:

I.   Persoane și entități implicate în activități nucleare sau privind rachete balistice și persoane și entități care acordă sprijin guvernului Iranului.

B.   Entități

| | Nume | Date de identificare | Motive | Data includerii pe listă |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „7a. (*1) | Bank Saderat Iran (inclusiv toate sucursalele) și filialele acesteia: | Bank Saderat Tower, 43 Somayeh Ave, Teheran, Iran. | Prin gestionarea de acreditive pentru Organizația Industriilor de Apărare (DIO) în martie 2009, Bank Saderat a încălcat dispozițiile RCSONU 1737 care a desemnat DIO și, în consecință, a solicitat înghețarea fondurilor, activelor financiare și resurselor economice ale acesteia și a interzis punerea lor la dispoziția acesteia. În urma gestionării acreditivelor respective, Bank Saderat a asistat de asemenea DIO în încălcarea interdicției prevăzute de RCSONU 1747 privind achiziționarea și furnizarea de către Iran de arme și materiale conexe. | |
| (a) | Bank Saderat PLC (Londra) |

Nume

Date de identificare

Motive

Data includerii pe listă

„7a. (*1)

Bank Saderat Iran (inclusiv toate sucursalele) și filialele acesteia:

Bank Saderat Tower, 43 Somayeh Ave, Teheran, Iran.

Prin gestionarea de acreditive pentru Organizația Industriilor de Apărare (DIO) în martie 2009, Bank Saderat a încălcat dispozițiile RCSONU 1737 care a desemnat DIO și, în consecință, a solicitat înghețarea fondurilor, activelor financiare și resurselor economice ale acesteia și a interzis punerea lor la dispoziția acesteia. În urma gestionării acreditivelor respective, Bank Saderat a asistat de asemenea DIO în încălcarea interdicției prevăzute de RCSONU 1747 privind achiziționarea și furnizarea de către Iran de arme și materiale conexe.

(a)

Bank Saderat PLC (Londra)

5 Lothbury, Londra, EC2R 7HD, Regatul Unit

Filială deținută în proporție de 100 % de Bank Saderat

---

(*1)  În conformitate cu Decizia (PESC) 2016/609 a Consiliului, prezenta rubrică se aplică până la 22 octombrie 2016.”

*1

---

| 20.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 104/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 104/21

---

DECIZIA (PESC) 2016/610 A CONSILIULUI

din 19 aprilie 2016

privind o misiune PSAC de instruire militară a Uniunii Europene în Republica Centrafricană (EUTM RCA)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 28, articolul 42 alineatul (4) și articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | În concluziile sale din 17-18 noiembrie 2014, Consiliul a recunoscut necesitatea unor abordări comune cu Organizația Națiunilor Unite (ONU) în Republica Centrafricană (RCA) în cadrul reformei forțelor de securitate ale acesteia, inclusiv cea a forțelor armate, cu scopul de a stabiliza situația în sprijinul procesului politic. În această privință, a recunoscut valoarea adăugată a unui eventual rol viitor al Uniunii în domeniul reformei sectorului de securitate, în sprijinul eforturilor ONU, asigurând în același timp un angajament la nivel local. |
| --- | --- |

(1)

În concluziile sale din 17-18 noiembrie 2014, Consiliul a recunoscut necesitatea unor abordări comune cu Organizația Națiunilor Unite (ONU) în Republica Centrafricană (RCA) în cadrul reformei forțelor de securitate ale acesteia, inclusiv cea a forțelor armate, cu scopul de a stabiliza situația în sprijinul procesului politic. În această privință, a recunoscut valoarea adăugată a unui eventual rol viitor al Uniunii în domeniul reformei sectorului de securitate, în sprijinul eforturilor ONU, asigurând în același timp un angajament la nivel local.

| (2) | La 19 ianuarie 2015, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2015/78 (1) privind o misiune de consiliere militară în cadrul politicii de securitate și apărare comune (PSAC) a Uniunii Europene în Republica Centrafricană (EUMAM RCA). Mandatul EUMAM RCA se încheie la 16 iulie 2016. |
| --- | --- |

(2)

La 19 ianuarie 2015, Consiliul a adoptat Decizia (PESC) 2015/78 (1) privind o misiune de consiliere militară în cadrul politicii de securitate și apărare comune (PSAC) a Uniunii Europene în Republica Centrafricană (EUMAM RCA). Mandatul EUMAM RCA se încheie la 16 iulie 2016.

| (3) | Prin scrisoarea din 8 octombrie 2015, șeful de stat de tranziție (Chef de l'État de la Transition) al RCA a invitat Uniunea Europeană să sprijine în continuare forțele armate centrafricane printr-o structură de instruire operațională consolidată, în deplină colaborare cu Misiunea multidimensională integrată a Organizației Națiunilor Unite în Republica Centrafricană (MINUSCA). |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din 8 octombrie 2015, șeful de stat de tranziție (Chef de l'État de la Transition) al RCA a invitat Uniunea Europeană să sprijine în continuare forțele armate centrafricane printr-o structură de instruire operațională consolidată, în deplină colaborare cu Misiunea multidimensională integrată a Organizației Națiunilor Unite în Republica Centrafricană (MINUSCA).

| (4) | La 17 noiembrie 2015, Consiliul a salutat activitatea EUMAM RCA de sprijinire a restructurării forțelor armate centrafricane și l-a invitat pe Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR) să înceapă pregătirile în vederea unei misiuni care să ofere consiliere strategică și instruire operațională, urmând a fi lansată după instalarea autorităților alese în mod democratic și în timp util înainte de terminarea mandatului EUMAM RCA. |
| --- | --- |

(4)

La 17 noiembrie 2015, Consiliul a salutat activitatea EUMAM RCA de sprijinire a restructurării forțelor armate centrafricane și l-a invitat pe Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR) să înceapă pregătirile în vederea unei misiuni care să ofere consiliere strategică și instruire operațională, urmând a fi lansată după instalarea autorităților alese în mod democratic și în timp util înainte de terminarea mandatului EUMAM RCA.

| (5) | La 14 martie 2016, Consiliul a aprovat un concept de gestionare a crizelor pentru o posibilă misiune de instruire militară PSAC a Uniunii în RCA. |
| --- | --- |

(5)

La 14 martie 2016, Consiliul a aprovat un concept de gestionare a crizelor pentru o posibilă misiune de instruire militară PSAC a Uniunii în RCA.

| (6) | Prin scrisoarea din 30 martie 2016, președintele RCA invită Uniunea să desfășoare o misiune PSAC de instruire militară în RCA (EUTM RCA). |
| --- | --- |

(6)

Prin scrisoarea din 30 martie 2016, președintele RCA invită Uniunea să desfășoare o misiune PSAC de instruire militară în RCA (EUTM RCA).

| (7) | EUTM RCA ar trebui să desfășoare cât mai repede posibil o capacitate operațională deplină. |
| --- | --- |

(7)

EUTM RCA ar trebui să desfășoare cât mai repede posibil o capacitate operațională deplină.

| (8) | Comitetul politic și de securitate (COPS) ar trebui să exercite, sub responsabilitatea Consiliului și a ÎR, controlul politic asupra EUTM RCA, să îi asigure conducere strategică și să ia deciziile relevante în conformitate cu articolul 38 al treilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană (Tratatul UE). |
| --- | --- |

(8)

Comitetul politic și de securitate (COPS) ar trebui să exercite, sub responsabilitatea Consiliului și a ÎR, controlul politic asupra EUTM RCA, să îi asigure conducere strategică și să ia deciziile relevante în conformitate cu articolul 38 al treilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană (Tratatul UE).

| (9) | Este necesar să se negocieze și să se încheie acorduri internaționale referitoare la statutul unităților și personalului aflate sub comanda UE și la participarea statelor terțe la misiunile Uniunii. |
| --- | --- |

(9)

Este necesar să se negocieze și să se încheie acorduri internaționale referitoare la statutul unităților și personalului aflate sub comanda UE și la participarea statelor terțe la misiunile Uniunii.

| (10) | În temeiul articolului 41 alineatul (2) din Tratatul UE și în conformitate cu Decizia (PESC) 2015/528 (2), cheltuielile operaționale aferente prezentei decizii, care au implicații militare sau în domeniul apărării, urmează să fie suportate de statele membre. |
| --- | --- |

(10)

În temeiul articolului 41 alineatul (2) din Tratatul UE și în conformitate cu Decizia (PESC) 2015/528 (2), cheltuielile operaționale aferente prezentei decizii, care au implicații militare sau în domeniul apărării, urmează să fie suportate de statele membre.

| (11) | În conformitate cu articolul 5 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul UE și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și acțiunilor Uniunii care au implicații în domeniul apărării. Prin urmare, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu îi revin obligații în temeiul acesteia, aceasta nu i se aplică și nu participă la finanțarea acestei misiuni, |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu articolul 5 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul UE și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și acțiunilor Uniunii care au implicații în domeniul apărării. Prin urmare, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu îi revin obligații în temeiul acesteia, aceasta nu i se aplică și nu participă la finanțarea acestei misiuni,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Misiune

(1)   Uniunea desfășoară o misiune de instruire militară PSAC în Republica Centrafricană (EUTM RCA) pentru a contribui la reforma sectorului de apărare în RCA în cadrul procesului de reformă a sectorului de securitate în Republica Centrafricană coordonat de MINUSCA.

(2)   Acționând în scopul asigurării unor forțe armate centrafricane (FACA) modernizate, eficace și supuse controlului democratic, EUTM RCA oferă:

| (a) | consiliere strategică pentru Ministerul Apărării, statul-major și forțele armate din RCA; |
| --- | --- |

(a)

consiliere strategică pentru Ministerul Apărării, statul-major și forțele armate din RCA;

| (b) | formare pentru ofițerii și subofițerii din cadrul FACA; |
| --- | --- |

(b)

formare pentru ofițerii și subofițerii din cadrul FACA;

| (c) | formare pentru FACA. |
| --- | --- |

(c)

formare pentru FACA.

(3)   EUTM RCA îi furnizează delegației Uniunii în Republica Centrafricană expertiză în domeniul militar, de securitate și în ce privește statul de drept, în limita mijloacelor și a capabilităților sale.

(4)   EUTM RCA colaborează cu MINUSCA pentru a asigura coerența între procesul de reformă a sectorului de securitate și desfășurarea unor elemente instruite ale FACA.

(5)   EUTM RCA acționează în concordanță cu obiectivele politice și strategice enunțate în conceptul de gestionare a crizelor aprobat de Consiliu la 14 martie 2016.

Articolul 2

Numirea comandantului misiunii UE

(1)   Generalul de brigadă Eric HAUTECLOQUE-RAYSZ este numit comandant al misiunii UE EUTM RCA („comandantul misiunii UE”).

(2)   Comandantul misiunii UE îndeplinește funcțiile de comandant al operației UE și de comandant al forței UE.

Articolul 3

Desemnarea comandamentului misiunii

(1)   Comandamentul misiunii EUTM RCA este amplasat la Bangui, RCA. Acesta îndeplinește atât funcția de comandament al operației, cât și cea de comandament al forței.

(2)   Comandamentul misiunii EUTM RCA include o celulă de sprijin la Bruxelles.

Articolul 4

Planificarea și lansarea EUTM RCA

(1)   Regulile de angajare care se aplică pentru EUMAM RCA se aplică și pentru EUTM RCA în etapa sa de planificare în provincia Bangui.

(2)   EUTM RCA se lansează printr-o decizie a Consiliului la data recomandată de comandantul misiunii UE, în urma aprobării planului misiunii și a regulilor de angajare.

Articolul 5

Controlul politic și conducerea strategică

(1)   Sub responsabilitatea Consiliului și a ÎR, COPS exercită controlul politic și conducerea strategică a EUTM RCA. Consiliul autorizează COPS să ia deciziile corespunzătoare, în conformitate cu articolul 38 din Tratatul UE. Această autorizare se referă la competențele necesare pentru modificarea documentelor de planificare, inclusiv a planului misiunii, precum și a regulilor de angajare. Autorizarea se referă, de asemenea, la competențele necesare pentru luarea de decizii privind numirea viitorilor comandanți ai misiunii UE. Competențele decizionale cu privire la obiectivele, domeniul de aplicare și încetarea EUTM RCA, precum și condițiile generale privind punerea în aplicare a sarcinilor sale revin în continuare Consiliului.

(2)   COPS raportează periodic Consiliului.

(3)   COPS primește periodic rapoarte din partea președintelui Comitetului militar al UE (CMUE) în ceea ce privește desfășurarea EUTM RCA. COPS îl poate invita pe comandantul misiunii UE la reuniunile sale, după caz.

Articolul 6

Conducerea militară

(1)   CMUE supraveghează buna executare a EUTM RCA, desfășurată sub responsabilitatea comandantului misiunii UE.

(2)   CMUE primește periodic rapoarte din partea comandantului misiunii UE. Acesta îl poate invita pe comandantul misiunii UE la reuniunile sale, după caz.

(3)   Președintele CMUE acționează ca punct principal de contact pentru comandantul misiunii UE.

Articolul 7

Coerența în ceea ce privește răspunsul și coordonarea din partea Uniunii

(1)   ÎR asigură punerea în aplicare a prezentei decizii, precum și coerența acesteia cu acțiunea externă a Uniunii în general, inclusiv cu programele de dezvoltare și cu asistența umanitară ale Uniunii.

(2)   Fără a aduce atingere lanțului de comandă, comandantul misiunii UE primește orientări politice locale din partea șefului delegației Uniunii în Republica Centrafricană.

(3)   ÎR, asistat de Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), acționează ca principal punct de contact cu ONU, cu autoritățile din RCA și țările învecinate, cu Uniunea Africană (UA), cu Comunitatea Economică a Statelor din Africa Centrală (ECCAS), precum și cu alți actori internaționali și bilaterali relevanți.

(4)   Acordurile de coordonare între comandantul misiunii UE, actorii din Uniune și partenerii locali strategici cheie relevanți pentru operație sunt definite în planul misiunii.

Articolul 8

Participarea statelor terțe

(1)   Fără a aduce atingere autonomiei decizionale a Uniunii sau cadrului său instituțional unic și în conformitate cu orientările relevante ale Consiliului European, statele terțe pot fi invitate să participe la EUTM RCA.

(2)   Consiliul autorizează COPS să invite statele terțe să ofere contribuții și să adopte deciziile corespunzătoare privind acceptarea contribuțiilor propuse, la recomandarea comandantului misiunii UE și a CMUE.

(3)   Modalitățile detaliate privind participarea statelor terțe fac obiectul unor acorduri încheiate în temeiul articolului 37 din Tratatul UE și în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 218 din TFUE. În cazul în care Uniunea și un stat terț au încheiat un acord prin care se instituie un cadru pentru participarea statului terț respectiv la misiuni ale Uniunii de gestionare a crizelor, dispozițiile respectivului acord se aplică în cadrul EUTM RCA.

(4)   Statele terțe care aduc contribuții militare importante la EUTM RCA au aceleași drepturi și obligații în ceea ce privește gestionarea curentă a EUTM RCA ca statele membre care participă la EUTM RCA.

(5)   Consiliul autorizează COPS să adopte decizii corespunzătoare cu privire la crearea unui comitet al țărilor contribuitoare, în cazul în care unele state terțe ar aduce contribuții militare importante.

Articolul 9

Statutul personalului aflat sub comanda UE

Statutul unităților și personalului aflate sub comanda UE, inclusiv privilegiile, imunitățile și alte garanții necesare îndeplinirii și bunei desfășurări a misiunii acestora, face obiectul unui acord încheiat în temeiul articolului 37 din Tratatul UE în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 218 din TFUE.

Articolul 10

Dispoziții financiare

(1)   Costurile comune ale EUTM RCA sunt gestionate în conformitate cu Decizia (PESC) 2015/528.

(2)   Valoarea de referință financiară pentru costurile comune ale EUTM RCA este de 18 180 000 EUR. Procentul din valoarea de referință menționat la articolul 25 alineatul (1) din Decizia (PESC) 2015/528 este stabilit la 15 %, iar procentul menționat în articolul 34 alineatul (3) al respectivei decizii este stabilit la 60 % pentru angajamente și 15 % pentru plăți.

Articolul 11

Celula de proiecte

(1)   EUTM RCA dispune de o celulă de proiecte pentru identificarea și punerea în aplicare a proiectelor care urmează să fie finanțate de Uniune, de statele membre sau de statele terțe și care respectă obiectivele misiunii și contribuie la îndeplinirea mandatului.

(2)   Athena poate gestiona contribuțiile financiare legate de proiectele menționate la alineatul (1) al prezentului articol în conformitate cu articolul 30 din Decizia (PESC) 2015/528.

(3)   În niciun caz statele contribuitoare nu pot angaja răspunderea Uniunii sau a ÎR în temeiul acțiunilor sau al omisiunilor EUTM RCA în utilizarea fondurilor puse la dispoziție de statele respective.

Articolul 12

Comunicarea informațiilor

(1)   ÎR este autorizat să comunice statelor terțe asociate prezentei decizii, după caz și în conformitate cu nevoile EUTM RCA, informații UE clasificate generate în scopul EUTM RCA, în conformitate cu Decizia 2013/488/UE a Consiliului (3), după cum urmează:

| (a) | până la nivelul prevăzut în acordurile aplicabile privind securitatea informațiilor, încheiate între Uniune și statul terț în cauză; sau |
| --- | --- |

(a)

până la nivelul prevăzut în acordurile aplicabile privind securitatea informațiilor, încheiate între Uniune și statul terț în cauză; sau

| (b) | până la nivelul „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL” în alte cazuri. |
| --- | --- |

(b)

până la nivelul „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL” în alte cazuri.

(2)   ÎR este, de asemenea, autorizat să comunice ONU și UA, în conformitate cu nevoile operaționale ale EUTM RCA, informații UE clasificate până la nivelul „RESTREINT UE/EU RESTRICTED” generate în scopul EUTM RCA, în conformitate cu Decizia 2013/488/UE. Între ÎR și autoritățile competente ale ONU și UA se încheie acorduri în acest sens.

(3)   În caz de nevoie operațională specifică și imediată, ÎR este, de asemenea, autorizat să comunice statului-gazdă toate informațiile UE clasificate până la nivelul „RESTREINT UE/EU RESTRICTED” generat în scopul EUTM RCA, în conformitate cu Decizia 2013/488/UE. Între ÎR și autoritățile competente ale statului-gazdă se încheie acorduri în acest sens.

(4)   ÎR este autorizat să comunice statelor terțe asociate prezentei decizii toate documentele UE neclasificate privind deliberările Consiliului referitoare la EUTM RCA care intră sub incidența obligației de secret profesional, în temeiul articolului 6 alineatul (1) din Regulamentul de procedură al Consiliului (4).

(5)   ÎR poate delega astfel de autorizări, precum și capacitatea de a încheia acordurile menționate la prezentul articol, personalului SEAE și/sau comandantului misiunii UE.

Articolul 13

Intrarea în vigoare și încetarea

(1)   Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

(2)   EUTM RCA încetează după 24 de luni de la dobândirea capabilității operaționale depline.

(3)   Prezenta decizie se abrogă începând cu data închiderii comandamentului misiunii EUTM RCA, în conformitate cu planurile aprobate pentru încetarea EUTM RCA și fără a aduce atingere procedurilor privind auditul și prezentarea situațiilor financiare ale EUTM RCA, astfel cum este stabilit în Decizia (PESC) 2015/528.

Adoptată la Luxemburg, 19 aprilie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

F. MOGHERINI

---

(1)  Decizia (PESC) 2015/78 a Consiliului din 19 ianuarie 2015 privind o misiune de consiliere militară PSAC a Uniunii Europene în Republica Centrafricană (EUMAM RCA) (JO L 13, 20.1.2015, p. 8).

1

(2)  Decizia (PESC) 2015/528 a Consiliului din 27 martie 2015 de instituire a unui mecanism de gestionare a finanțării costurilor comune ale operațiilor Uniunii Europene care au implicații militare sau în domeniul apărării (Athena) și de abrogare a Deciziei 2011/871/PESC (JO L 84, 28.3.2015, p. 39).

2

(3)  Decizia 2013/488/UE a Consiliului din 23 septembrie 2013 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (JO L 274, 15.10.2013, p. 1).

3

(4)  Decizia 2009/937/UE a Consiliului din 1 decembrie 2009 de adoptare a regulamentului său de procedură (JO L 325, 11.12.2009, p. 35).

4

---

| 20.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 104/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 104/27

---

DECIZIA (UE) 2016/611 A COMISIEI

din 15 aprilie 2016

privind documentul de referință referitor la cele mai bune practici de management de mediu, indicatorii sectoriali de performanță de mediu și parametrii de excelență pentru sectorul turismului, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS)

[notificată cu numărul C(2016) 2137]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 761/2001 și a Deciziilor 2001/681/CE și 2006/193/CE ale Comisiei (1), în special articolul 46 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 prevede obligația Comisiei de a elabora documente de referință sectoriale pentru anumite sectoare economice, în consultare cu statele membre și alte părți interesate. Documentele de referință sectoriale sunt necesare pentru a sprijini organizațiile să se concentreze mai bine asupra celor mai importante aspecte de mediu dintr-un anumit sector și permit evaluarea, raportarea și îmbunătățirea performanței de mediu a organizațiilor. Acestea trebuie să includă cele mai bune practici de management de mediu, indicatori de performanță de mediu pentru sectoare specifice și, dacă este cazul, parametri de excelență și sisteme de clasificare adecvate care să identifice nivelurile de performanță de mediu în sectoarele în cauză. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 prevede obligația Comisiei de a elabora documente de referință sectoriale pentru anumite sectoare economice, în consultare cu statele membre și alte părți interesate. Documentele de referință sectoriale sunt necesare pentru a sprijini organizațiile să se concentreze mai bine asupra celor mai importante aspecte de mediu dintr-un anumit sector și permit evaluarea, raportarea și îmbunătățirea performanței de mediu a organizațiilor. Acestea trebuie să includă cele mai bune practici de management de mediu, indicatori de performanță de mediu pentru sectoare specifice și, dacă este cazul, parametri de excelență și sisteme de clasificare adecvate care să identifice nivelurile de performanță de mediu în sectoarele în cauză.

| (2) | Comunicarea Comisiei „Elaborarea planului de lucru care stabilește o listă orientativă a sectoarelor în vederea adoptării documentelor de referință sectoriale și intersectoriale, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS)” (2) instituie un plan de lucru și o listă indicativă a sectoarelor prioritare pentru adoptarea documentelor de referință sectoriale și intersectoriale, inclusiv sectorul turismului. |
| --- | --- |

(2)

Comunicarea Comisiei „Elaborarea planului de lucru care stabilește o listă orientativă a sectoarelor în vederea adoptării documentelor de referință sectoriale și intersectoriale, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS)” (2) instituie un plan de lucru și o listă indicativă a sectoarelor prioritare pentru adoptarea documentelor de referință sectoriale și intersectoriale, inclusiv sectorul turismului.

| (3) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în conformitate cu articolul 49 din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009, |
| --- | --- |

(3)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în conformitate cu articolul 49 din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Documentul de referință sectorial privind cele mai bune practici de management de mediu, indicatorii sectoriali de performanță de mediu și parametrii de excelență pentru sectorul turismului figurează în anexă.

Articolul 2

Organizațiile înregistrate în sistemul comunitar de management de mediu în sectorul turismului iau în considerare documentul de referință sectorial și, prin urmare, ar trebui:

| — | să utilizeze elemente relevante din documentul de referință sectorial atunci când elaborează și pun în aplicare propriul sistem de management de mediu având în vedere analizele de mediu; |
| --- | --- |

—

să utilizeze elemente relevante din documentul de referință sectorial atunci când elaborează și pun în aplicare propriul sistem de management de mediu având în vedere analizele de mediu;

| — | să demonstreze în declarațiile lor de mediu modul în care indicatorii relevanți privind performanța de mediu specifici sectorului, cele mai bune practici de management de mediu și parametrii de excelență descriși în documentul de referință sectorial au fost utilizați pentru identificarea măsurilor și acțiunilor și, eventual, pentru stabilirea de priorități în vederea îmbunătățirii propriilor performanțe de mediu. |
| --- | --- |

—

să demonstreze în declarațiile lor de mediu modul în care indicatorii relevanți privind performanța de mediu specifici sectorului, cele mai bune practici de management de mediu și parametrii de excelență descriși în documentul de referință sectorial au fost utilizați pentru identificarea măsurilor și acțiunilor și, eventual, pentru stabilirea de priorități în vederea îmbunătățirii propriilor performanțe de mediu.

Articolul 3

Îndeplinirea parametrilor de excelență identificați în documentul de referință sectorial nu este obligatorie pentru organizațiile înregistrate în sistemul comunitar de management de mediu și audit (EMAS), întrucât caracterul voluntar al sistemului de management de mediu și audit lasă evaluarea fezabilității parametrilor de referință, în ceea ce privește costurile și beneficiile, în seama organizațiilor respective.

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 15 aprilie 2016.

Pentru Comisie

Karmenu VELLA

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 342, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  
  JO C 358, 8.12.2011, p. 2.

2

---

ANEXĂ

CUPRINS

| 1. | Introducere | 30 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Domeniul de aplicare | 33 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Cele mai bune practici de management de mediu, indicatorii de performanță de mediu și parametrii de excelență pentru sectorul turismului | 36 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Aspecte transversale | 36 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Punerea în aplicare a sistemului de management de mediu | 36 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Gestionarea lanțului de aprovizionare | 36 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Gestionarea destinației turistice | 37 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Planuri de dezvoltare strategică a destinației turistice | 37 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Conservarea și gestionarea biodiversității | 37 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Infrastructură și furnizarea de servicii | 38 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.3. | Activitățile tur-operatorilor și ale agențiilor de turism | 38 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Reducerea și atenuarea impactului asupra mediului al operațiunilor de transport | 38 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Stimularea îmbunătățirii ecologice a furnizorilor de servicii de cazare | 39 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Stimularea îmbunătățirii destinației turistice | 40 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Dezvoltarea și promovarea pachetelor turistice adecvate și încurajarea unor comportamente turistice mai durabile | 40 |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Operațiuni administrative și activități de vânzare cu amănuntul eficiente | 41 |
| --- | --- | --- |

3.3.5.

| 3.4. | Reducerea la minimum a consumului de apă în unitățile de cazare | 41 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Monitorizarea, întreținerea și optimizarea sistemului de apă | 41 |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Accesorii eficiente pentru instalația de apă în spațiile puse la dispoziția oaspeților | 42 |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Menaj eficient | 42 |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Optimizarea operațiunilor de spălătorie la scară redusă | 43 |
| --- | --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Optimizarea operațiunilor de spălătorie externalizate sau la scară largă | 43 |
| --- | --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Optimizarea gestionării bazinelor | 44 |
| --- | --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | Reciclarea apei pluviale și a apei menajere | 44 |
| --- | --- | --- |

3.4.7.

| 3.5. | Gestionarea deșeurilor și a apelor reziduale în unitățile de cazare | 45 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Prevenirea producerii de deșeuri | 45 |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Sortarea deșeurilor și trimiterea la reciclare | 45 |
| --- | --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Tratarea apelor reziduale | 45 |
| --- | --- | --- |

3.5.3.

| 3.6. | Reducerea la minimum a consumului de energie în unitățile de cazare | 46 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Sisteme de monitorizare și gestionare a energiei | 46 |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Îmbunătățirea anvelopei clădirii | 46 |
| --- | --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Optimizarea sistemelor IVC | 47 |
| --- | --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | Aplicații eficiente ale pompelor de căldură și încălzire/răcire geotermală | 47 |
| --- | --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.5. | Iluminatul eficient și echipamente electrice | 48 |
| --- | --- | --- |

3.6.5.

| 3.6.6. | Surse de energie regenerabile | 48 |
| --- | --- | --- |

3.6.6.

| 3.7. | Bucătării hoteliere și restaurante | 49 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Aprovizionarea ecologică cu produse alimentare și băuturi | 49 |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Gestionarea deșeurilor organice | 49 |
| --- | --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Optimizarea operațiunilor de spălare a vaselor, de curățare și de preparare a alimentelor | 49 |
| --- | --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | Optimizarea proceselor de gătit, ventilație și refrigerare | 50 |
| --- | --- | --- |

3.7.4.

| 3.8. | Campinguri | 50 |
| --- | --- | --- |

3.8.

| 3.8.1. | Educația ecologică a oaspeților | 50 |
| --- | --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | Managementul de mediu al spațiilor exterioare | 51 |
| --- | --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | Utilizarea eficientă a energiei în zona de camping și introducerea energiei din surse regenerabile | 51 |
| --- | --- | --- |

3.8.3.

| 3.8.4. | Utilizarea eficientă a apei în zona de camping | 52 |
| --- | --- | --- |

3.8.4.

| 3.8.5. | Reducerea la minimum a deșeurilor în zona de camping | 52 |
| --- | --- | --- |

3.8.5.

| 3.8.6. | Bazine naturale | 53 |
| --- | --- | --- |

3.8.6.

| 4. | Indicatori-cheie de performanță de mediu recomandați specifici sectorului | 54 |
| --- | --- | --- |

4.

1.   INTRODUCERE

Prezentul document este un document de referință sectorial, elaborat în conformitate cu articolul 46 din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) (1). Pentru a facilita înțelegerea prezentului document de referință sectorial, introducerea oferă o prezentare a cadrului juridic și a utilizării acestuia.

Documentul de referință sectorial se bazează pe un raport științific și de politică detaliat (2) („Raport privind cele mai bune practici”), elaborat de Institutul pentru Studii Tehnologice Prospective (IPTS), unul dintre cele șapte institute ale Centrului Comun de Cercetare al Comisiei Europene (JRC).

Cadrul juridic relevant

Sistemul comunitar de management de mediu și audit (EMAS) a fost introdus în 1993, în vederea participării voluntare a organizațiilor, prin Regulamentul (CEE) nr. 1836/93 al Consiliului (3). Ulterior, sistemul comunitar de management de mediu și audit a făcut obiectul a două revizuiri importante:

| — | Regulamentul (CE) nr. 761/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (4); |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 761/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (4);

| — | Regulamentul (CE) nr. 1221/2009. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1221/2009.

Un element nou important al ultimei revizuiri, care a intrat în vigoare la 11 ianuarie 2010, este articolul 46 privind elaborarea unor documente de referință sectoriale. Documentele de referință sectoriale trebuie să includă cele mai bune practici de management de mediu, indicatori de performanță de mediu pentru sectoare specifice și, dacă este cazul, parametri de excelență și sisteme de clasificare care identifică nivelurile de performanță.

Modul de înțelegere și de utilizare a prezentului document

Sistemul de management de mediu și audit (EMAS) este un sistem destinat participării voluntare a organizațiilor care se angajează la îmbunătățirea continuă a mediului. În acest cadru, prezentul document de referință sectorial oferă orientări sectoriale specifice pentru sectorul turismului și evidențiază o serie de opțiuni de îmbunătățire și cele mai bune practici.

Documentul a fost elaborat de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei Europene, care a utilizat informații primite de la părțile interesate. Un grup tehnic de lucru, format din experți și părți interesate din domeniu, condus de Centrul Comun de Cercetare al Comisiei Europene, a discutat și a convenit în cele din urmă cu privire la cele mai bune practici de management de mediu, indicatorii de performanță de mediu sectoriali și parametrii de excelență descriși în prezentul document; în special parametrii au fost considerați a fi reprezentativi pentru nivelurile de performanță de mediu care pot fi atinse de cele mai performante organizații din sector.

Documentul de referință sectorial urmărește să sprijine și să susțină toate organizațiile care intenționează să își îmbunătățească performanțele de mediu, furnizând idei și surse de inspirație, precum și orientări practice și tehnice.

Prezentul document de referință sectorial se adresează, în primul rând, organizațiilor care sunt deja înregistrate în sistemul comunitar de management de mediu și audit; în al doilea rând, organizațiilor care intenționează să se înregistreze în sistemul comunitar de management de mediu și audit în viitor; și, în al treilea rând, tuturor organizațiilor care doresc să afle mai multe informații despre cele mai bune practici de management de mediu în scopul îmbunătățirii propriei performanțe de mediu. În consecință, obiectivul prezentului document este de a sprijini toate organizațiile și actorii din sectorul turismului să se concentreze pe aspectele de mediu relevante, atât cele directe, cât și cele indirecte, și să găsească informații privind cele mai bune practici și indicatorii de performanță de mediu sectoriali adecvați pentru a-și măsura performanța de mediu, precum și parametrii de excelență.

Modul în care documentele de referință sectoriale ar trebui luate în considerare de către organizațiile înregistrate în sistemul comunitar de management de mediu și audit:

În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1221/2009, organizațiile înregistrate în sistemul comunitar de management de mediu și audit trebuie să ia în considerare documentele de referință sectoriale la două niveluri diferite:

| 1. | atunci când elaborează și pun în aplicare propriul sistem de management de mediu în contextul analizelor de mediu [articolul 4 alineatul (1) litera (b)];
  Aceasta înseamnă că organizațiile ar trebui să utilizeze elementele relevante ale documentului de referință sectorial atunci când își definesc și revizuiesc scopurile și obiectivele de mediu, în conformitate cu aspectele de mediu relevante identificate în politica și analiza de mediu, precum și atunci când decid cu privire la acțiunile care trebuie puse în aplicare pentru a-și îmbunătăți performanța de mediu. |
| --- | --- |

1.

atunci când elaborează și pun în aplicare propriul sistem de management de mediu în contextul analizelor de mediu [articolul 4 alineatul (1) litera (b)];

Aceasta înseamnă că organizațiile ar trebui să utilizeze elementele relevante ale documentului de referință sectorial atunci când își definesc și revizuiesc scopurile și obiectivele de mediu, în conformitate cu aspectele de mediu relevante identificate în politica și analiza de mediu, precum și atunci când decid cu privire la acțiunile care trebuie puse în aplicare pentru a-și îmbunătăți performanța de mediu.

| 2. | atunci când pregătesc declarația de mediu [articolul 4 alineatul (1) litera (d) și articolul 4 alineatul (4)].
  Aceasta înseamnă că:






  (a) | organizațiile ar trebui să ia în considerare indicatorii de performanță de mediu pentru sectoare specifice relevanți din documentul de referință sectorial atunci când aleg indicatorii (5) pe care să îi utilizeze pentru propria raportare a performanței de mediu.
  Atunci când aleg setul de indicatori pentru raportare, acestea ar trebui să țină seama de indicatorii recomandați în documentul de referință sectorial corespunzător și de relevanța acestora în ceea ce privește aspectele de mediu semnificative identificate de organizație în analiza sa de mediu. Indicatorii trebuie să fie luați în considerare numai dacă sunt relevanți pentru aspectele de mediu care sunt considerate ca fiind cele mai semnificative în analiza de mediu; |
| --- | --- | --- |

2.

atunci când pregătesc declarația de mediu [articolul 4 alineatul (1) litera (d) și articolul 4 alineatul (4)].

Aceasta înseamnă că:

(a)

organizațiile ar trebui să ia în considerare indicatorii de performanță de mediu pentru sectoare specifice relevanți din documentul de referință sectorial atunci când aleg indicatorii (5) pe care să îi utilizeze pentru propria raportare a performanței de mediu.

Atunci când aleg setul de indicatori pentru raportare, acestea ar trebui să țină seama de indicatorii recomandați în documentul de referință sectorial corespunzător și de relevanța acestora în ceea ce privește aspectele de mediu semnificative identificate de organizație în analiza sa de mediu. Indicatorii trebuie să fie luați în considerare numai dacă sunt relevanți pentru aspectele de mediu care sunt considerate ca fiind cele mai semnificative în analiza de mediu;

| (b) | organizațiile ar trebui să menționeze în declarația de mediu modul în care au fost luate în considerare cele mai bune practici de management de mediu și, dacă este cazul, parametrii de excelență.
  Acestea ar trebui să descrie modul în care cele mai bune practici de management de mediu și parametrii de excelență relevanți (care oferă un indicator a nivelului performanței de mediu care este obținut de către cei mai buni executanți) au fost utilizați pentru identificarea măsurilor și a acțiunilor și, eventual, pentru stabilirea priorităților în vederea îmbunătățirii (în continuare) a performanței de mediu. Cu toate acestea, punerea în aplicare a celor mai bune practici de management de mediu sau respectarea parametrilor de excelență identificați nu este obligatorie, întrucât caracterul voluntar al sistemului de management de mediu și audit lasă evaluarea fezabilității parametrilor și a punerii în aplicare a celor mai bune practici, în ceea ce privește costurile și beneficiile, în seama organizațiilor.
  La fel ca în cazul indicatorilor de performanță de mediu, relevanța și aplicabilitatea celor mai bune practici de management de mediu și a parametrilor de excelență ar trebui evaluate de către organizație având în vedere aspectele de mediu semnificative identificate de organizație în analiza sa de mediu, precum și aspectele tehnice și financiare. |
| --- | --- |

(b)

organizațiile ar trebui să menționeze în declarația de mediu modul în care au fost luate în considerare cele mai bune practici de management de mediu și, dacă este cazul, parametrii de excelență.

Acestea ar trebui să descrie modul în care cele mai bune practici de management de mediu și parametrii de excelență relevanți (care oferă un indicator a nivelului performanței de mediu care este obținut de către cei mai buni executanți) au fost utilizați pentru identificarea măsurilor și a acțiunilor și, eventual, pentru stabilirea priorităților în vederea îmbunătățirii (în continuare) a performanței de mediu. Cu toate acestea, punerea în aplicare a celor mai bune practici de management de mediu sau respectarea parametrilor de excelență identificați nu este obligatorie, întrucât caracterul voluntar al sistemului de management de mediu și audit lasă evaluarea fezabilității parametrilor și a punerii în aplicare a celor mai bune practici, în ceea ce privește costurile și beneficiile, în seama organizațiilor.

La fel ca în cazul indicatorilor de performanță de mediu, relevanța și aplicabilitatea celor mai bune practici de management de mediu și a parametrilor de excelență ar trebui evaluate de către organizație având în vedere aspectele de mediu semnificative identificate de organizație în analiza sa de mediu, precum și aspectele tehnice și financiare.

Elementele din documentul de referință sectorial (indicatorii, cele mai bune practici de management de mediu sau parametrii de excelență) care nu sunt considerate relevante în ceea ce privește aspectele de mediu semnificative identificate de o organizație în analiza sa de mediu nu ar trebui să fie raportate sau descrise în declarația de mediu.

Participarea la sistemul comunitar de management de mediu și audit este un proces continuu. Aceasta înseamnă că, de fiecare dată când o organizație plănuiește să își îmbunătățească performanța de mediu (și își revizuiește performanța de mediu), aceasta trebuie să consulte documentul de referință sectorial pe teme specifice, care oferă o sursă de inspirație cu privire la aspectele care pot face obiectul unei abordări progresive în viitor.

Verificatorii de mediu din cadrul sistemului comunitar de management de mediu și audit verifică măsura și modul în care organizația a luat în considerare documentul de referință sectorial atunci când și-a pregătit declarația de mediu [articolul 18 alineatul (5) litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 1221/2009].

Aceasta înseamnă că, atunci când desfășoară un audit, verificatorii de mediu acreditați vor avea nevoie de dovezi din partea organizației cu privire la modul în care au fost selectate și luate în considerare elementele relevante din documentul de referință sectorial, având în vedere analizele de mediu. Verificatorii de mediu nu verifică respectarea parametrilor de excelență descriși, ci dovezile privind modul în care documentul de referință sectorial a fost utilizat ca ghid pentru a identifica indicatorii și măsurile voluntare corespunzătoare pe care organizația le poate pune în aplicare pentru a-și îmbunătăți performanța de mediu.

Având în vedere caracterul voluntar al sistemului comunitar de management de mediu și audit și al documentului de referință sectorial, nu ar trebui să se impună sarcini disproporționate asupra organizațiilor cu privire la furnizarea unor astfel de dovezi. În special, verificatorii nu vor solicita o justificare individuală pentru fiecare dintre cele mai bune practici, indicatorii de performanță de mediu specifici sectorului și parametrii de excelență care sunt prevăzuți în documentul de referință sectorial și care nu sunt considerați relevanți de către organizație având în vedere analiza sa de mediu. Cu toate acestea, verificatorii ar putea sugera elementele suplimentare relevante de care organizația să țină seama în viitor ca o dovadă în plus a angajamentului său în sensul îmbunătățirii continue a performanței de mediu.

Structura documentului de referință sectorial

Prezentul document conține patru capitole. Capitolul 1 oferă o introducere la contextul juridic al sistemului comunitar de management de mediu și audit și descrie modul de utilizare a prezentului document, în timp ce capitolul 2 definește domeniul de aplicare a prezentului document de referință sectorial. Capitolul 3 descrie, pe scurt, o serie de cele mai bune practici de management de mediu și oferă informații privind aplicabilitatea acestora, atât în general, cât și la nivelul IMM-urilor. În cazul în care pentru o bună practică de management de mediu specifică se pot formula anumiți indicatori de performanță de mediu și parametri de excelență, aceștia sunt, de asemenea, menționați. Unii indicatori și parametri de referință sunt relevanți pentru mai multe bune practici de management de mediu și, prin urmare, se repetă ori de câte ori este cazul.

În cele din urmă, capitolul 4 prezintă un tabel cuprinzător cu o selecție a celor mai relevanți indicatori de performanță de mediu, explicațiile asociate și parametrii de excelență aferenți.

2.   DOMENIUL DE APLICARE

Prezentul document abordează unele dintre activitățile specificate în secțiunea I 55-56 „Activități legate de cazare și restaurante”, secțiunea N 79 „Activitățile agențiilor de turism, tur-operatorilor, servicii de rezervare și activități asociate” și secțiunea 84.11 „Activități de administrație publică generală” din anexa I la Regulamentul (CE) 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (6) (NACE Rev. 2).

Prezentul document de referință sectorial se referă, în principal, la cele mai bune practici de management de mediu în cadrul organizațiilor care oferă servicii de cazare și alimentație sau care administrează destinații turistice și oferă sau rezervă curse, cazare sau activități de turism (agenți de turism și tur-operatori) (7). Furnizorii de servicii de cazare pentru turiști și de servicii de camping sunt invitați să consulte dispozițiile relevante referitoare la eticheta ecologică a UE (8). Administratorii de destinații turistice pot face referire, de asemenea, la alte inițiative ale UE care promovează gestionarea durabilă a turismului, cum ar fi, printre altele, sistemul european de indicatori de turism (ETIS) (9).

Actorii menționați mai sus sunt interconectați cu o varietate de alte sectoare, astfel cum se arată în diagrama lanțului valoric din domeniul turismului de mai jos. În ceea ce privește turismul ca produs, activitățile la care un turist participă în timpul unei vacanțe constituie, de asemenea, o parte importantă a lanțului valoric din domeniul turismului și prezintă un interes potențial pentru mediu. Cu toate acestea, astfel de activități sunt menționate în prezentul document de referință sectorial doar în măsura în care pot fi influențate de administratorii destinației turistice și de tur-operatorii.

Imagine de ansamblu asupra lanțului valoric din sectorul turismului

Producția de alte produse NACE 14 - 33

Producția de alimente NACE 10

Sectoare importante cu procese abordate (prin legături cu sectoare-cheie)

Sectoare-cheie abordate direct

Gestionarea deșeurilor NACE 38

Servicii de alimentație NACE 56

Lanțuri de aprovizionare

Activități Diverse NACE

Transport si logistică NACE 49 - 52

Administrarea destinației Administrație publică generală. NACE 84.11

Sectoare indirecte importante

Alimentare cu apă NACE 36

Canalizare NACE 37

Electricitate, gaze, abur, aer condiționat NACE 35

Sectorul turismului

Cazare NACE 55

Tur-operatori agenții de turism NACE 79

Agricultură NACE 1 - 3

Producția de băuturi NACE 11

Construcții NACE 41 - 43

Producția de textile NACE 13

Servicii

Secțiunea 3.7

Secțiunea 3.7

Secțiunea 3.4

Secțiunea 3.6

Secțiunea 3.7

Secțiunile 3.4-3.8

Secțiunea 3.3

Secțiunea 3.3

Secțiunea 3.2

Secțiunea 3.2

Secțiunea 3.4

Secțiunea 3.6

Secțiunea 3.5

În tabelul de mai jos sunt prezentate principalele aspecte de mediu și presiunile asupra mediului asociate generate de serviciile turistice. Aceste aspecte de mediu au fost selectate ca fiind cele mai relevante în sector. Cu toate acestea, aspectele de mediu care urmează să fie gestionate de către anumite organizații ar trebui să fie evaluate de la caz la caz.

Activități desfășurate în organizațiile de turism (hoteluri, campinguri, restaurante și tur-operatori) și aspectele de mediu și presiunile asupra mediului asociate

| Serviciu/activitate | Principalele aspecte de mediu | Principalele presiuni asupra mediului |
| --- | --- | --- |
| Administrație | — | administrarea biroului |

Serviciu/activitate

Principalele aspecte de mediu

Principalele presiuni asupra mediului

Administrație

—

administrarea biroului

| — | recepție clienți |
| --- | --- |

—

recepție clienți

| — | consumul de energie, apă și materiale (în principal, hârtie) |
| --- | --- |

—

consumul de energie, apă și materiale (în principal, hârtie)

| — | generarea de deșeuri municipale (cantități mari de hârtie) și deșeuri periculoase (de exemplu, cartușe de toner) |
| --- | --- |

—

generarea de deșeuri municipale (cantități mari de hârtie) și deșeuri periculoase (de exemplu, cartușe de toner)

Servicii tehnice

| — | producerea de apă caldă și încălzirea/răcirea spațiilor |
| --- | --- |

—

producerea de apă caldă și încălzirea/răcirea spațiilor

| — | iluminat |
| --- | --- |

—

iluminat

| — | ascensoare |
| --- | --- |

—

ascensoare

| — | bazine de înot |
| --- | --- |

—

bazine de înot

| — | zone verzi |
| --- | --- |

—

zone verzi

| — | dezinsecție și deratizare |
| --- | --- |

—

dezinsecție și deratizare

| — | reparații și întreținere |
| --- | --- |

—

reparații și întreținere

| — | consumul de energie și apă |
| --- | --- |

—

consumul de energie și apă

| — | consumul unei game de produse periculoase |
| --- | --- |

—

consumul unei game de produse periculoase

| — | în unele cazuri, utilizarea de CFC și HCFC ca agenți de răcire (10) |
| --- | --- |

—

în unele cazuri, utilizarea de CFC și HCFC ca agenți de răcire (10)

| — | emisii în aer (poluanți atmosferici, gaze cu efect de seră) |
| --- | --- |

—

emisii în aer (poluanți atmosferici, gaze cu efect de seră)

| — | generarea unei game largi de tipuri de deșeuri potențial periculoase, cum ar fi containere goale de la substanțe chimice |
| --- | --- |

—

generarea unei game largi de tipuri de deșeuri potențial periculoase, cum ar fi containere goale de la substanțe chimice

| — | generarea de ape uzate |
| --- | --- |

—

generarea de ape uzate

Restaurant/bar

| — | mic dejun, prânz, cină |
| --- | --- |

—

mic dejun, prânz, cină

| — | băuturi și gustări |
| --- | --- |

—

băuturi și gustări

| — | presiuni asupra lanțului de aprovizionare (a se vedea „cumpărare”) |
| --- | --- |

—

presiuni asupra lanțului de aprovizionare (a se vedea „cumpărare”)

| — | consumul de energie, apă și materii prime |
| --- | --- |

—

consumul de energie, apă și materii prime

| — | generarea de deșeuri municipale (în special, deșeuri alimentare și deșeuri de ambalaje) |
| --- | --- |

—

generarea de deșeuri municipale (în special, deșeuri alimentare și deșeuri de ambalaje)

Bucătărie

| — | conservarea alimentelor |
| --- | --- |

—

conservarea alimentelor

| — | prepararea alimentelor |
| --- | --- |

—

prepararea alimentelor

| — | spălarea vaselor |
| --- | --- |

—

spălarea vaselor

| — | presiuni asupra lanțului de aprovizionare (a se vedea „cumpărare”) |
| --- | --- |

—

presiuni asupra lanțului de aprovizionare (a se vedea „cumpărare”)

| — | consumul semnificativ de energie și apă |
| --- | --- |

—

consumul semnificativ de energie și apă

| — | generarea de deșeuri municipale (în special, deșeuri alimentare și deșeuri de ambalaje) |
| --- | --- |

—

generarea de deșeuri municipale (în special, deșeuri alimentare și deșeuri de ambalaje)

| — | generarea de deșeuri de ulei vegetal |
| --- | --- |

—

generarea de deșeuri de ulei vegetal

| — | generarea de mirosuri |
| --- | --- |

—

generarea de mirosuri

Utilizarea camerei

| — | utilizarea de către oaspeți |
| --- | --- |

—

utilizarea de către oaspeți

| — | produse pentru uzul oaspeților |
| --- | --- |

—

produse pentru uzul oaspeților

| — | menaj |
| --- | --- |

—

menaj

| — | consumul de energie, apă și materii prime |
| --- | --- |

—

consumul de energie, apă și materii prime

| — | utilizarea unei game largi de produse periculoase |
| --- | --- |

—

utilizarea unei game largi de produse periculoase

| — | generarea de deșeuri de ambalaje și cantități mici de deșeuri municipale |
| --- | --- |

—

generarea de deșeuri de ambalaje și cantități mici de deșeuri municipale

| — | generarea de ape uzate |
| --- | --- |

—

generarea de ape uzate

Spălătorie

| — | spălarea și călcarea hainelor oaspeților |
| --- | --- |

—

spălarea și călcarea hainelor oaspeților

| — | spălarea și călcarea prosoapelor, a lenjeriei de pat etc. |
| --- | --- |

—

spălarea și călcarea prosoapelor, a lenjeriei de pat etc.

| — | consumul semnificativ de energie și apă |
| --- | --- |

—

consumul semnificativ de energie și apă

| — | utilizarea de produse periculoase |
| --- | --- |

—

utilizarea de produse periculoase

| — | generarea de ape uzate |
| --- | --- |

—

generarea de ape uzate

Cumpărare

| — | selecția de produse și furnizori |
| --- | --- |

—

selecția de produse și furnizori

| — | depozitare de produse |
| --- | --- |

—

depozitare de produse

| — | presiuni asupra lanțului de aprovizionare (ocuparea terenurilor, degradarea sau distrugerea ecosistemelor, perturbarea faunei sălbatice, consumul de energie și de apă, emisii în aer – poluanți atmosferici și gaze cu efect de seră –, emisii în apă, generarea de deșeuri) |
| --- | --- |

—

presiuni asupra lanțului de aprovizionare (ocuparea terenurilor, degradarea sau distrugerea ecosistemelor, perturbarea faunei sălbatice, consumul de energie și de apă, emisii în aer – poluanți atmosferici și gaze cu efect de seră –, emisii în apă, generarea de deșeuri)

| — | generarea de deșeuri de ambalaje |
| --- | --- |

—

generarea de deșeuri de ambalaje

| — | scurgeri de substanțe periculoase |
| --- | --- |

—

scurgeri de substanțe periculoase

Activități

| — | activități în interior |
| --- | --- |

—

activități în interior

| — | activități în aer liber |
| --- | --- |

—

activități în aer liber

| — | consumul de energie, apă și materii prime |
| --- | --- |

—

consumul de energie, apă și materii prime

| — | impactul local asupra ecosistemelor |
| --- | --- |

—

impactul local asupra ecosistemelor

| — | zgomot |
| --- | --- |

—

zgomot

| — | generarea de deșeuri municipale |
| --- | --- |

—

generarea de deșeuri municipale

| — | presiuni asupra infrastructurii (a se vedea „Clădiri și construcții”) |
| --- | --- |

—

presiuni asupra infrastructurii (a se vedea „Clădiri și construcții”)

Transporturi

| — | transportul oaspeților |
| --- | --- |

—

transportul oaspeților

| — | transportul angajaților |
| --- | --- |

—

transportul angajaților

| — | transport asigurat de către furnizori |
| --- | --- |

—

transport asigurat de către furnizori

| — | consumul de energie (combustibil) |
| --- | --- |

—

consumul de energie (combustibil)

| — | emisii în aer |
| --- | --- |

—

emisii în aer

| — | presiuni asupra infrastructurii (a se vedea „Clădiri și construcții”) |
| --- | --- |

—

presiuni asupra infrastructurii (a se vedea „Clădiri și construcții”)

Servicii suplimentare

| — | servicii medicale, supermarketuri, magazine de suveniruri, spa și wellness, salon de coafură etc. |
| --- | --- |

—

servicii medicale, supermarketuri, magazine de suveniruri, spa și wellness, salon de coafură etc.

| — | consumul de energie, apă și materii prime |
| --- | --- |

—

consumul de energie, apă și materii prime

| — | generarea de deșeuri municipale și anumite tipuri de deșeuri periculoase (de exemplu, deșeuri sanitare) |
| --- | --- |

—

generarea de deșeuri municipale și anumite tipuri de deșeuri periculoase (de exemplu, deșeuri sanitare)

Clădiri și construcții

| — | dezvoltarea de zone sau servicii noi |
| --- | --- |

—

dezvoltarea de zone sau servicii noi

| — | renovarea zonelor sau a serviciilor existente |
| --- | --- |

—

renovarea zonelor sau a serviciilor existente

| — | ocuparea terenurilor |
| --- | --- |

—

ocuparea terenurilor

| — | degradarea sau distrugerea ecosistemelor |
| --- | --- |

—

degradarea sau distrugerea ecosistemelor

| — | perturbarea faunei sălbatice |
| --- | --- |

—

perturbarea faunei sălbatice

| — | consumul de energie și apă |
| --- | --- |

—

consumul de energie și apă

| — | consumul semnificativ de materii prime și produse periculoase |
| --- | --- |

—

consumul semnificativ de materii prime și produse periculoase

| — | generare semnificativă de deșeuri de construcții |
| --- | --- |

—

generare semnificativă de deșeuri de construcții

| — | generarea de deșeuri periculoase |
| --- | --- |

—

generarea de deșeuri periculoase

Cele mai bune practici de management de mediu descrise în prezentul document de referință sectorial sunt grupate după cum urmează:

| — | cele mai bune practici de management de mediu pentru îmbunătățirea aspectelor transversale din sectorul turismului; |
| --- | --- |

—

cele mai bune practici de management de mediu pentru îmbunătățirea aspectelor transversale din sectorul turismului;

| — | cele mai bune practici de management de mediu pentru îmbunătățirea gestionării destinației turistice (11); |
| --- | --- |

—

cele mai bune practici de management de mediu pentru îmbunătățirea gestionării destinației turistice (11);

| — | cele mai bune practici de management de mediu pentru îmbunătățirea activităților tur-operatorilor și agențiilor de turism; |
| --- | --- |

—

cele mai bune practici de management de mediu pentru îmbunătățirea activităților tur-operatorilor și agențiilor de turism;

| — | cele mai bune practici de management de mediu pentru reducerea la minimum a consumului de apă în unitățile de cazare; |
| --- | --- |

—

cele mai bune practici de management de mediu pentru reducerea la minimum a consumului de apă în unitățile de cazare;

| — | cele mai bune practici de management de mediu pentru reducerea la minimum a producției de deșeuri din unitățile de cazare; |
| --- | --- |

—

cele mai bune practici de management de mediu pentru reducerea la minimum a producției de deșeuri din unitățile de cazare;

| — | cele mai bune practici de management de mediu pentru reducerea la minimum a consumului de energie în unitățile de cazare; |
| --- | --- |

—

cele mai bune practici de management de mediu pentru reducerea la minimum a consumului de energie în unitățile de cazare;

| — | cele mai bune practici de management de mediu pentru îmbunătățirea bucătăriilor din restaurante și hoteluri; |
| --- | --- |

—

cele mai bune practici de management de mediu pentru îmbunătățirea bucătăriilor din restaurante și hoteluri;

| — | cele mai bune practici de management de mediu pentru îmbunătățirea terenurilor de camping. |
| --- | --- |

—

cele mai bune practici de management de mediu pentru îmbunătățirea terenurilor de camping.

Cele mai bune practici de management de mediu acoperă cele mai importante aspecte de mediu ale sectorului.

3.   CELE MAI BUNE PRACTICI DE MANAGEMENT DE MEDIU, INDICATORII DE PERFORMANȚĂ DE MEDIU ȘI PARAMETRII DE EXCELENȚĂ PENTRU SECTORUL TURISMULUI

3.1.   Aspecte transversale

3.1.1.   Punerea în aplicare a sistemului de management de mediu

Cea mai bună practică de management de mediu este de a întreprinde o evaluare a celor mai importante aspecte de mediu directe și indirecte asociate cu organizația, de a aplica indicatorii de performanță relevanți și de a-i compara cu parametrii de excelență relevanți.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu se aplică tuturor actorilor din domeniul turismului, inclusiv administratorilor destinațiilor turistice, tur-operatorilor, furnizorilor de servicii de cazare, furnizorilor de produse alimentare și de băuturi, operatorilor de transport și furnizorilor de activități. De asemenea, această bună practică de management de mediu este pe deplin aplicabilă întreprinderilor mici (12).

Indicatorii de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicator de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i1) | punerea în aplicare a unui sistem de management de mediu (da/nu) |

Indicator de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i1)

punerea în aplicare a unui sistem de management de mediu (da/nu)

| (b1) | se utilizează indicatori adecvați pentru monitorizarea continuă a tuturor aspectelor de performanță de mediu relevante, inclusiv aspecte indirecte și mai greu de măsurat, cum ar fi impactul asupra biodiversității. |
| --- | --- |

(b1)

se utilizează indicatori adecvați pentru monitorizarea continuă a tuturor aspectelor de performanță de mediu relevante, inclusiv aspecte indirecte și mai greu de măsurat, cum ar fi impactul asupra biodiversității.

| (b2) | toți membrii personalului sunt informați cu privire la obiectivele de mediu și formarea privind acțiunile relevante de management de mediu. |
| --- | --- |

(b2)

toți membrii personalului sunt informați cu privire la obiectivele de mediu și formarea privind acțiunile relevante de management de mediu.

| (b3) | cele mai bune practici de management de mediu sunt puse în aplicare, dacă este cazul. |
| --- | --- |

(b3)

cele mai bune practici de management de mediu sunt puse în aplicare, dacă este cazul.

3.1.2.   Gestionarea lanțului de aprovizionare

Cea mai bună practică de management de mediu este de a analiza lanțurile de aprovizionare pentru produsele și serviciile utilizate de organizație pentru a identifica localitățile afectate puternic de poluare din lanțul de aprovizionare având în vedere întregul lanț valoric și pentru a identifica punctele de control relevante (de exemplu, selecția produselor, evitarea, achizițiile publice ecologice, criterii privind furnizorul) care pot fi utilizate pentru a reduce la minimum impactul de mediu asupra întregului lanț valoric.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu se aplică tuturor actorilor din domeniul turismului, inclusiv administratorilor destinațiilor turistice, tur-operatorilor, furnizorilor de servicii de cazare, furnizorilor de produse alimentare și de băuturi, operatorilor de transport și furnizorilor de activități. De asemenea, această bună practică de management de mediu este pe deplin aplicabilă întreprinderilor mici.

Indicatorii de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicator de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i2) | procentajul de produse și servicii care respectă anumite criterii de mediu (%) |

Indicator de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i2)

procentajul de produse și servicii care respectă anumite criterii de mediu (%)

| (b4) | organizația a aplicat abordarea bazată pe ciclul de viață pentru a identifica principalele opțiuni de îmbunătățire pentru toate lanțurile principale de aprovizionare, care iau în considerare localitățile afectate puternic de poluare. |
| --- | --- |

(b4)

organizația a aplicat abordarea bazată pe ciclul de viață pentru a identifica principalele opțiuni de îmbunătățire pentru toate lanțurile principale de aprovizionare, care iau în considerare localitățile afectate puternic de poluare.

| (b5) | ≥ 97 % din produsele chimice (în funcție de cantitatea de substanță activă sau volumul achiziționat) utilizate în spații hoteliere și de restaurant sunt certificate în conformitate cu o etichetă ecologică ISO de tip I (13) (sau se poate dovedi a fi cea mai ecologică opțiune disponibilă). |
| --- | --- |

(b5)

≥ 97 % din produsele chimice (în funcție de cantitatea de substanță activă sau volumul achiziționat) utilizate în spații hoteliere și de restaurant sunt certificate în conformitate cu o etichetă ecologică ISO de tip I (13) (sau se poate dovedi a fi cea mai ecologică opțiune disponibilă).

| (b6) | ≥ 97 % din întreaga cantitate de lemn, hârtie și carton achiziționată de unitățile de cazare și restaurante este reciclată sau certificată ecologic (cu etichetă ecologică, FSC, PEFC). |
| --- | --- |

(b6)

≥ 97 % din întreaga cantitate de lemn, hârtie și carton achiziționată de unitățile de cazare și restaurante este reciclată sau certificată ecologic (cu etichetă ecologică, FSC, PEFC).

3.2.   Gestionarea destinației turistice

3.2.1.   Planuri de dezvoltare strategică a destinației turistice

Cea mai bună practică de management de mediu este de a institui o unitate sau organizație responsabilă cu dezvoltarea durabilă strategică a destinației turistice care coordonează departamentele și părțile interesate relevante să pună în aplicare măsuri specifice în cadrul unui plan privind destinațiile turistice.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu se aplică tuturor destinațiilor turistice, fie de către unități din cadrul structurilor guvernamentale responsabile cu gestionarea destinației sau de organizații publice-private de gestionare a destinației turistice. Această bună practică de management de mediu se aplică, de asemenea, administrațiilor publice mici și întreprinderilor mici implicate în gestionarea destinației turistice.

Indicatorii de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i3) | punerea în aplicare a unui plan privind destinația turistică durabilă (da/nu) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i3)

punerea în aplicare a unui plan privind destinația turistică durabilă (da/nu)

| (b7) | punerea în aplicare a unui plan privind destinația turistică care: (i) acoperă întreaga zonă a destinației turistice; (ii) implică coordonarea între toate entitățile guvernamentale și private relevante; (iii) abordează principalele provocări de mediu din cadrul destinației. |
| --- | --- |

(b7)

punerea în aplicare a unui plan privind destinația turistică care: (i) acoperă întreaga zonă a destinației turistice; (ii) implică coordonarea între toate entitățile guvernamentale și private relevante; (iii) abordează principalele provocări de mediu din cadrul destinației.

3.2.2.   Conservarea și gestionarea biodiversității

Cea mai bună practică de management de mediu este de a monitoriza starea biodiversității pe teritoriul destinației turistice și de a pune în aplicare un plan de gestionare și conservare a biodiversității care protejează și consolidează biodiversitatea totală pe teritoriul destinației, de exemplu, prin dezvoltarea de restricții și măsuri compensatorii.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu se aplică tuturor destinațiilor turistice. Destinațiile cu valoare naturală ridicată ar trebui să conserve biodiversitatea, în timp ce destinațiile cu valoare naturală scăzută ar trebui să ia măsuri de sporire a biodiversității. Această bună practică de management de mediu se aplică, de asemenea, întreprinderilor mici implicate în gestionarea destinației turistice.

Indicatorii de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i4) | punerea în aplicare a unui plan de gestionare a biodiversității (da/nu) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i4)

punerea în aplicare a unui plan de gestionare a biodiversității (da/nu)

| (i5) | abundența speciei în zona de destinație |
| --- | --- |

(i5)

abundența speciei în zona de destinație

| (i6) | zonă protejată (hectare sau procent din suprafața totală a destinației turistice) |
| --- | --- |

(i6)

zonă protejată (hectare sau procent din suprafața totală a destinației turistice)

| (b8) | reducerea la minimum și compensarea oricărei biodiversități dislocate prin dezvoltarea turismului astfel încât biodiversitatea la nivelul destinației să fie menținută sau sporită în zonele de mare valoare naturală și sporită în zonele degradate. |
| --- | --- |

(b8)

reducerea la minimum și compensarea oricărei biodiversități dislocate prin dezvoltarea turismului astfel încât biodiversitatea la nivelul destinației să fie menținută sau sporită în zonele de mare valoare naturală și sporită în zonele degradate.

3.2.3.   Infrastructură și furnizarea de servicii

Cea mai bună practică de management de mediu este de a garanta că serviciile de mediu asigurate pe teritoriul destinației turistice, în special alimentarea cu apă, tratarea apelor reziduale, gestionarea deșeurilor (în special, măsurile de reciclare), precum și transportul public/gestionarea traficului sunt suficiente pentru a face față într-o perioadă de cerere maximă în sezonul turistic de vârf într-o manieră durabilă.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu se aplică tuturor destinațiilor turistice. Aceasta se referă la buna gestionare de către administrațiile publice în general, dar este relevantă în special în cazul în care turismul generează cereri de sezon și cereri suplimentare mari de servicii. Această bună practică de management de mediu se aplică, de asemenea, administrațiilor publice locale mici și întreprinderilor mici implicate în gestionarea destinației turistice sau în furnizarea de servicii de mediu necesare la o destinație turistică.

Indicatorii de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i7) | consumul zilnic de apă per oaspete (l/oaspete-zi) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i7)

consumul zilnic de apă per oaspete (l/oaspete-zi)

| (i8) | procentul de ape reziduale trimise pentru tratare secundară sau terțiară (%) |
| --- | --- |

(i8)

procentul de ape reziduale trimise pentru tratare secundară sau terțiară (%)

| (i9) | procentul de deșeuri municipale solide trimise spre reciclare sau digestie anaerobă (%) |
| --- | --- |

(i9)

procentul de deșeuri municipale solide trimise spre reciclare sau digestie anaerobă (%)

| (i10) | procentul de călătorii efectuate cu mijloace de transport public, pe jos și cu bicicleta în cadrul destinației de către turiști (%) |
| --- | --- |

(i10)

procentul de călătorii efectuate cu mijloace de transport public, pe jos și cu bicicleta în cadrul destinației de către turiști (%)

| (i11) | procentul din cererea finală de energie acoperită de energia din surse regenerabile produsă la fața locului (%) |
| --- | --- |

(i11)

procentul din cererea finală de energie acoperită de energia din surse regenerabile produsă la fața locului (%)

| (b9) | serviciile, inclusiv de transport public, alimentarea cu apă, tratarea apelor reziduale și reciclarea deșeurilor, sunt concepute pentru a face față vârfului de cerere și pentru a asigura durabilitatea turismului pe teritoriul destinației turistice. |
| --- | --- |

(b9)

serviciile, inclusiv de transport public, alimentarea cu apă, tratarea apelor reziduale și reciclarea deșeurilor, sunt concepute pentru a face față vârfului de cerere și pentru a asigura durabilitatea turismului pe teritoriul destinației turistice.

| (b10) | ≥ 95 % din apele reziduale produse la destinația turistică beneficiază cel puțin de un tratament secundar sau terțiar pentru descărcare în ape receptoare sensibile, inclusiv în timpul sezonului turistic de vârf. |
| --- | --- |

(b10)

≥ 95 % din apele reziduale produse la destinația turistică beneficiază cel puțin de un tratament secundar sau terțiar pentru descărcare în ape receptoare sensibile, inclusiv în timpul sezonului turistic de vârf.

| (b11) | ≥ 95 % din deșeurile municipale solide sunt deviate de la depozitarea la groapa de gunoi și trimise spre reciclare sau digestie anaerobă. |
| --- | --- |

(b11)

≥ 95 % din deșeurile municipale solide sunt deviate de la depozitarea la groapa de gunoi și trimise spre reciclare sau digestie anaerobă.

| (b12) | consumul mediu pe apă al turiștilor ≤ 200 l/oaspete-zi. |
| --- | --- |

(b12)

consumul mediu pe apă al turiștilor ≤ 200 l/oaspete-zi.

| (b13) | transportul public, mersul pe jos și mersul cu bicicleta reprezintă ≥ 80 % din deplasările efectuate de către turiști în cadrul destinațiilor urbane. |
| --- | --- |

(b13)

transportul public, mersul pe jos și mersul cu bicicleta reprezintă ≥ 80 % din deplasările efectuate de către turiști în cadrul destinațiilor urbane.

3.3.   Activitățile tur-operatorilor și ale agențiilor de turism

3.3.1.   Reducerea și atenuarea impactului asupra mediului al operațiunilor de transport

Cea mai bună practică de management de mediu este de a pune în aplicare „opțiunea de editare” a pachetelor oferite pentru a evita zborurile inutile (și anume, zboruri care pot fi înlocuite în mod eficient cu transportul pe uscat sau pe apă), de a selecta furnizori de servicii de transport foarte eficienți din punct de vedere energetic (companii aeriene, autobuze/autocare, feriboturi, nave, ambarcațiuni) și de a compensa toate emisiile de gaze cu efect de seră utilizând sisteme de compensare certificate. Pentru societățile care desfășoară propriile operațiuni de transport, cea mai bună practică de management de mediu este de a pune în aplicare măsuri de eficiență energetică pentru parcurile auto (deținute sau furnizate), inclusiv achiziții publice ecologice ale celor mai eficiente vehicule cu niveluri scăzute de emisii, modernizarea aeronavelor și a autocarelor/autobuzelor cu opțiuni de economisire a energiei precum winglet și de a optimiza operațiunile (de exemplu, maximizarea nivelurilor de încărcare).

Aplicabilitate

„Opțiunea de editare” a pachetelor de servicii de călătorie și reducerea călătoriilor cu avionul se aplică tuturor tur-operatorilor și agențiilor de turism, inclusiv întreprinderilor mici.

Măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice a transportului și de reducere a emisiilor în aer sunt direct aplicabile tur-operatorilor având control asupra propriilor parcuri auto și sunt aplicabile sub formă de criterii de selecție și criterii contractuale pentru tur-operatorii care încheie un contract pentru servicii de transport. Această bună practică de management de mediu se aplică, de asemenea, cu unele limitări, întreprinderilor mici, întrucât gradul lor de influență asupra aeronavelor este, de regulă, foarte limitat, însă acestea își pot controla propriile mijloace de transport terestru/pe apă.

Indicatorii de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i12) | evitarea zborurilor inutile (da/nu) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i12)

evitarea zborurilor inutile (da/nu)

| (i13) | emisii de gaze cu efect de seră specifice sectorului transporturilor (kg CO2/pasager-km) |
| --- | --- |

(i13)

emisii de gaze cu efect de seră specifice sectorului transporturilor (kg CO2/pasager-km)

| (i14) | procentul de emisii de gaze cu efect de seră cauzate de transporturi compensate cu credite de carbon certificate (%) |
| --- | --- |

(i14)

procentul de emisii de gaze cu efect de seră cauzate de transporturi compensate cu credite de carbon certificate (%)

| (b14) | tur-operatorii nu oferă zboruri spre: (i) destinații situate la o distanță mai mică de 700 km; (ii) destinații situate la o distanță de până la 2 000  km pentru o ședere cu o durată mai mică de opt zile, sau (iii) destinații situate la o distanță mai mare de 2 000  km pentru o ședere cu o durată mai mică de 14 zile. |
| --- | --- |

(b14)

tur-operatorii nu oferă zboruri spre: (i) destinații situate la o distanță mai mică de 700 km; (ii) destinații situate la o distanță de până la 2 000  km pentru o ședere cu o durată mai mică de opt zile, sau (iii) destinații situate la o distanță mai mare de 2 000  km pentru o ședere cu o durată mai mică de 14 zile.

| (b15) | flota de aeronave a tur-operatorului atinge o medie a consumului specific de combustibil ≤ 2,7 litri per 100 pasageri-km. |
| --- | --- |

(b15)

flota de aeronave a tur-operatorului atinge o medie a consumului specific de combustibil ≤ 2,7 litri per 100 pasageri-km.

| (b16) | consumul mediu de combustibil al parcului de autocare sau autobuze este de ≤ 0,75 litri per 100 pasageri-km și cel puțin 90 % din parcul de vehicule sunt conforme cu norma EURO V sau funcționează pe bază de sisteme alternative de combustibil. |
| --- | --- |

(b16)

consumul mediu de combustibil al parcului de autocare sau autobuze este de ≤ 0,75 litri per 100 pasageri-km și cel puțin 90 % din parcul de vehicule sunt conforme cu norma EURO V sau funcționează pe bază de sisteme alternative de combustibil.

| (b17) | emisiile de gaze cu efect de seră cauzate de transporturi din toate pachetele vândute sunt compensate automat prin investirea directă în proiecte de evitare a emisiilor de gaze cu efect de seră sau prin achiziționarea de credite de carbon certificate. |
| --- | --- |

(b17)

emisiile de gaze cu efect de seră cauzate de transporturi din toate pachetele vândute sunt compensate automat prin investirea directă în proiecte de evitare a emisiilor de gaze cu efect de seră sau prin achiziționarea de credite de carbon certificate.

3.3.2.   Stimularea îmbunătățirii ecologice a furnizorilor de servicii de cazare

Cea mai bună practică de management de mediu este de a solicita sau a încuraja certificarea de mediu a furnizorilor de cazare sau de a solicita respectarea unor criterii ecologice specifice sau de a solicita raportarea performanțelor de mediu care poate fi utilizată pentru realizarea analizei comparative a acestora.

Aplicabilitate

Toți tur-operatorii pot aplica această bună practică de management de mediu. Ar putea fi mai ușor pentru micii tur-operatori să selecteze furnizori pe baza certificării de mediu furnizate de către terți, iar pentru marile agenții de turism să aplice propriile criterii și/sau un proces de analiză comparativă. Această bună practică de management de mediu se aplică întreprinderilor mici, cu unele limitări, întrucât poate fi dificil să se stabilească criterii privind furnizorii, însă întreprinderile mici pot utiliza certificate de mediu existente (ar trebui să se acorde prioritate unei certificări verificate furnizate de către terți, cum ar fi eticheta ecologică a UE) pentru a selecta furnizorii.

Indicatorii de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicator de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i15) | procentul de furnizori de servicii de cazare (în funcție de oaspete-nopți sau valoare vândută) care respectă criteriile specifice de mediu (%) |

Indicator de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i15)

procentul de furnizori de servicii de cazare (în funcție de oaspete-nopți sau valoare vândută) care respectă criteriile specifice de mediu (%)

| (b18) | ≥ 90 % din furnizorii de servicii de cazare, pe baza valorii vânzărilor sau a șederilor peste noapte, respectă un set de cerințe de mediu (de preferință recunoscute prin certificarea furnizată de către un terț). |
| --- | --- |

(b18)

≥ 90 % din furnizorii de servicii de cazare, pe baza valorii vânzărilor sau a șederilor peste noapte, respectă un set de cerințe de mediu (de preferință recunoscute prin certificarea furnizată de către un terț).

3.3.3.   Stimularea îmbunătățirii destinației turistice

Cea mai bună practică de management de mediu este de a stimula îmbunătățirea ecologică a destinațiilor turistice prin mobilizarea unei performanțe de mediu îmbunătățite din partea organizațiilor de furnizori locali și de la organizații și autorități de gestionare a destinațiilor turistice, precum și prin punerea în aplicare directă a unor sisteme de îmbunătățire precum refacerea habitatelor în cadrul principalelor destinații turistice.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu se aplică direct tur-operatorilor mai mari. Întreprinderile mici pot să își coordoneze acțiunile prin intermediul clusterelor sau consorțiilor sau în parteneriat public-privat cu autoritățile locale/regionale.

Indicatorii de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i16) | procentul de servicii care fac obiectul îmbunătățirii ecologice în cadrul destinației turistice (%) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i16)

procentul de servicii care fac obiectul îmbunătățirii ecologice în cadrul destinației turistice (%)

| (i17) | participarea la proiecte de îmbunătățire ecologică la locul destinației turistice (da/nu) |
| --- | --- |

(i17)

participarea la proiecte de îmbunătățire ecologică la locul destinației turistice (da/nu)

| (b19) | tur-operatorul stimulează îmbunătățirea ecologică a destinației prin: (i) îmbunătățirea performanței lanțului de aprovizionare; (ii) influențarea gestionării destinației; (iii) programe de îmbunătățire directă. |
| --- | --- |

(b19)

tur-operatorul stimulează îmbunătățirea ecologică a destinației prin: (i) îmbunătățirea performanței lanțului de aprovizionare; (ii) influențarea gestionării destinației; (iii) programe de îmbunătățire directă.

3.3.4.   Dezvoltarea și promovarea pachetelor turistice adecvate și încurajarea unor comportamente turistice mai durabile

Cea mai bună practică de management de mediu este de a dezvolta și a promova pachete turistice care exclud opțiunile cele mai dăunătoare pentru mediu și includ opțiuni de transport, cazare și activități de prim rang în materie de mediu. În plus, tur-operatorii și agențiile de turism ar trebui să furnizeze clienților informații privind impactul asupra mediului al pachetelor turistice și ar trebui să transmită mesaje atractive și pozitive specifice privind acțiunile durabile și responsabile care pot fi întreprinse de către clienți atunci când aleg o destinație și merg în vacanță, pentru a-și reduce la minimum impactul asupra mediului.

Aplicabilitate

Toți tur-operatorii, inclusiv întreprinderile mici, pot să pună în aplicare măsuri prevăzute în această bună practică de management de mediu.

Indicatorii de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i18) | procentul de circuite durabile de prim rang (de exemplu, cu etichetă ecologică) vândute (în funcție de valoare) (%) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i18)

procentul de circuite durabile de prim rang (de exemplu, cu etichetă ecologică) vândute (în funcție de valoare) (%)

| (b20) | tur-operatorul promovează pachete de turism durabil în materiale publicitare tradiționale. |
| --- | --- |

(b20)

tur-operatorul promovează pachete de turism durabil în materiale publicitare tradiționale.

| (b21) | pachetele turistice durabile de prim rang (de exemplu, eticheta ecologică austriacă pentru pachetele turistice) reprezintă o cotă din vânzări de ≥ 10 %. |
| --- | --- |

(b21)

pachetele turistice durabile de prim rang (de exemplu, eticheta ecologică austriacă pentru pachetele turistice) reprezintă o cotă din vânzări de ≥ 10 %.

| (b22) | tur-operatorul utilizează metode de comunicare și comercializare eficiente pentru a încuraja alegeri mai durabile în procesul de selecție a pachetelor turistice. |
| --- | --- |

(b22)

tur-operatorul utilizează metode de comunicare și comercializare eficiente pentru a încuraja alegeri mai durabile în procesul de selecție a pachetelor turistice.

| (b23) | tur-operatorul oferă tuturor clienților săi informații specifice fiecărei destinații și informații care vizează creșterea gradului de sensibilizare pentru promovarea unui comportament durabil la destinație. |
| --- | --- |

(b23)

tur-operatorul oferă tuturor clienților săi informații specifice fiecărei destinații și informații care vizează creșterea gradului de sensibilizare pentru promovarea unui comportament durabil la destinație.

3.3.5.   Operațiuni administrative și activități de vânzare cu amănuntul eficiente

Cea mai bună practică de management de mediu este de a reduce la minimum utilizarea resurselor, în special hârtie sau cerneală, pentru publicitate și operațiuni administrative, de a selecta materiale și servicii certificate din punct de vedere ecologic (de exemplu, servicii de tipărire) și de a asigura eficiența energetică (14) și utilizarea eficientă a apei în toate operațiunile administrative și activitățile de vânzare cu amănuntul.

Aplicabilitate

Această bună practică de management de mediu se aplică tuturor tur-operatorilor.

Indicatorii de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i19) | consumul de hârtie per client (g/client) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i19)

consumul de hârtie per client (g/client)

| (i20) | certificarea ecologică a hârtiei și a activității de tipărire (da/nu) |
| --- | --- |

(i20)

certificarea ecologică a hârtiei și a activității de tipărire (da/nu)

| (i21) | emisiile specifice de CO2 din operațiuni administrative și activități de vânzare cu amănuntul (kg CO2/client sau CO2/m2 an) |
| --- | --- |

(i21)

emisiile specifice de CO2 din operațiuni administrative și activități de vânzare cu amănuntul (kg CO2/client sau CO2/m2 an)

| (i22) | consumul anual de apă în clădirile de birouri pe angajat (l/angajat-an) |
| --- | --- |

(i22)

consumul anual de apă în clădirile de birouri pe angajat (l/angajat-an)

| (b24) | articole de birou și materiale promoționale sub formă tipărită: (i) se evită ori de câte ori este posibil; (ii) se utilizează 100 % hârtie reciclată sau certificată ecologic (de exemplu, cu etichetă ecologică, FSC, PEFC); (iii) sunt imprimate utilizând servicii de tipărire certificate ecologic (de exemplu EMAS, ISO 14001). |
| --- | --- |

(b24)

articole de birou și materiale promoționale sub formă tipărită: (i) se evită ori de câte ori este posibil; (ii) se utilizează 100 % hârtie reciclată sau certificată ecologic (de exemplu, cu etichetă ecologică, FSC, PEFC); (iii) sunt imprimate utilizând servicii de tipărire certificate ecologic (de exemplu EMAS, ISO 14001).

| (b25) | se pun în aplicare planuri de gestionare a energiei și a gazelor cu efect de seră și se raportează energia și emisiile de gaze cu efect de seră generate de activități administrative și de vânzare cu amănuntul, exprimate sub forma per m2 de spațiu de birouri și spațiu comercial pe an și pe client. |
| --- | --- |

(b25)

se pun în aplicare planuri de gestionare a energiei și a gazelor cu efect de seră și se raportează energia și emisiile de gaze cu efect de seră generate de activități administrative și de vânzare cu amănuntul, exprimate sub forma per m2 de spațiu de birouri și spațiu comercial pe an și pe client.

| (b26) | consumul de apă este ≤ 2,0 m3 per angajat pe an. |
| --- | --- |

(b26)

consumul de apă este ≤ 2,0 m3 per angajat pe an.

3.4.   Reducerea la minimum a consumului de apă în unitățile de cazare

3.4.1.   Monitorizarea, întreținerea și optimizarea sistemului de apă

Cea mai bună practică de management de mediu este de a desfășura un audit al consumului de apă și de a monitoriza consumul de apă în procesele și domeniile majore de consum de apă (și anume, sub-contorizare) pentru a identifica posibilitățile de îmbunătățire a eficienței și pentru a se asigura că toate echipamentele sunt întreținute prin inspecții periodice corespunzătoare, inclusiv în timpul prestării serviciilor de menaj.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă pentru unități de cazare de toate tipurile și dimensiunile, inclusiv pentru întreprinderile mici. Cu toate acestea, este posibil să nu fie necesară montarea de sub-contoare în unitățile mici.

Indicatorii de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicator de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i23) | consumul de apă per oaspete-noapte (l/oaspete-noapte) |

Indicator de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i23)

consumul de apă per oaspete-noapte (l/oaspete-noapte)

| (b27) | punerea în aplicare a unui plan de gestionare a apei specific locului care include: (i) sub-contorizarea și analiza comparativă a tuturor proceselor și domeniilor majore de consum de apă; (ii) inspecția și întreținerea periodică a aparatelor și a „punctelor de scurgere” din sistemul de apă. |
| --- | --- |

(b27)

punerea în aplicare a unui plan de gestionare a apei specific locului care include: (i) sub-contorizarea și analiza comparativă a tuturor proceselor și domeniilor majore de consum de apă; (ii) inspecția și întreținerea periodică a aparatelor și a „punctelor de scurgere” din sistemul de apă.

| (b28) | consumul total de apă ≤ 140 (l/oaspete-noapte în hoteluri complet deservite și ≤ 100 l/oaspete-noapte în unități de cazare în care majoritatea băilor sunt utilizate în comun (de exemplu, cămine pentru tineri). |
| --- | --- |

(b28)

consumul total de apă ≤ 140 (l/oaspete-noapte în hoteluri complet deservite și ≤ 100 l/oaspete-noapte în unități de cazare în care majoritatea băilor sunt utilizate în comun (de exemplu, cămine pentru tineri).

3.4.2.   Accesorii eficiente pentru instalația de apă în spațiile puse la dispoziția oaspeților

Cea mai bună practică de management de mediu este de a instala accesorii eficiente pentru instalația de apă, inclusiv robinete prin pulverizare cu debit redus și dușuri termostatate cu debit redus, toalete cu debit redus al jetului de apă și toalete cu jet dublu și pisoare fără apă. Între timp, se pot monta aeratoare la accesoriile existente.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă pentru unități de cazare de toate tipurile și dimensiunile, inclusiv pentru întreprinderile mici. În cazul în care renovările au avut loc recent, măsuri precum montarea de aeratoare sunt aplicabile în continuare.

Indicator de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicator de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i23) | consumul de apă per oaspete-noapte (l/oaspete-noapte) |

Indicator de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i23)

consumul de apă per oaspete-noapte (l/oaspete-noapte)

| (i24) | consumul de energie pentru încălzirea apei (kWh/oaspete-noapte) |
| --- | --- |

(i24)

consumul de energie pentru încălzirea apei (kWh/oaspete-noapte)

| (i25) | debitele dușurilor, robinetelor de baie, jeturilor toaletelor și pisoarele (l/min sau l/jet de apă) |
| --- | --- |

(i25)

debitele dușurilor, robinetelor de baie, jeturilor toaletelor și pisoarele (l/min sau l/jet de apă)

| (b29) | consumul de apă și consumul de energie asociat pentru încălzirea apei ≤ 100 l și 3,0 kWh per oaspete-noapte și, respectiv, pentru băile de oaspeți en suite. |
| --- | --- |

(b29)

consumul de apă și consumul de energie asociat pentru încălzirea apei ≤ 100 l și 3,0 kWh per oaspete-noapte și, respectiv, pentru băile de oaspeți en suite.

| (b30) | debitul dușului ≤ 7 l/min, debitul robinetului de baie ≤ 6 l/min (≤ 4 l/min robinete noi), debitul mediu al jetului unei toalete eficiente ≤ 4,5 l, instalarea de pisoare fără apă. |
| --- | --- |

(b30)

debitul dușului ≤ 7 l/min, debitul robinetului de baie ≤ 6 l/min (≤ 4 l/min robinete noi), debitul mediu al jetului unei toalete eficiente ≤ 4,5 l, instalarea de pisoare fără apă.

3.4.3.   Menaj eficient

Cea mai bună practică de management de mediu este de a reduce la minimum cerințele de spălătorie prin achizițiile publice ecologice de lenjerie de pat și prosoape (în ceea ce privește dimensiunea, densitatea, culoarea, materialul) și solicitând sau încurajând oaspeții să reutilizeze lenjeria de pat și prosoapele. De asemenea, cea mai bună practică este de a forma personalul cu privire la punerea în aplicare a unor metode de curățare chimică eficientă și cu un consum eficient de apă și de a achiziționa consumabile certificate ecologic pentru dormitoare și băi.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă pentru unități de cazare de toate tipurile și dimensiunile, inclusiv pentru întreprinderile mici. Reducerea la minimum a serviciilor de curățare prin selecția de produse textile de cameră mai eficiente se aplică în mod universal, dar aplicabilitatea reducerii la minimum a serviciilor de curățare încurajând reutilizarea de către oaspeți este limitată în cazul unităților de cazare cu un procent ridicat de oaspeți de o noapte.

Indicatorii de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i26) | cantitatea de rufe generată per oaspete-noapte (kg/oaspete-noapte) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i26)

cantitatea de rufe generată per oaspete-noapte (kg/oaspete-noapte)

| (i27) | procentul de lenjerie de pat și prosoape reutilizate (%) |
| --- | --- |

(i27)

procentul de lenjerie de pat și prosoape reutilizate (%)

| (i28) | consumul de produse chimice de curățat și spălat vase în ceea ce privește ingredientele active pe oaspete-noapte (g/oaspete-noapte) |
| --- | --- |

(i28)

consumul de produse chimice de curățat și spălat vase în ceea ce privește ingredientele active pe oaspete-noapte (g/oaspete-noapte)

| (i29) | procentul de produse chimice și materiale textile cu etichetă ecologică ISO de tip I (%) |
| --- | --- |

(i29)

procentul de produse chimice și materiale textile cu etichetă ecologică ISO de tip I (%)

| (b31) | cel puțin 80 % din lenjeriile de pat sunt confecționate din amestec de bumbac-poliester (15) sau pânză de in. |
| --- | --- |

(b31)

cel puțin 80 % din lenjeriile de pat sunt confecționate din amestec de bumbac-poliester (15) sau pânză de in.

| (b32) | cel puțin 80 % din produsele textile de dormitor au primit o etichetă ecologică ISO de tip I (de exemplu, eticheta ecologică a UE) sau sunt organice. |
| --- | --- |

(b32)

cel puțin 80 % din produsele textile de dormitor au primit o etichetă ecologică ISO de tip I (de exemplu, eticheta ecologică a UE) sau sunt organice.

| (b33) | consumul de produse chimice de curățat și de spălat vase (cu excepția detergenților de rufe, a detergenților speciali și a produselor chimice pentru bazine) este de ≤ 10 grame de ingrediente chimice active pe oaspete-noapte. |
| --- | --- |

(b33)

consumul de produse chimice de curățat și de spălat vase (cu excepția detergenților de rufe, a detergenților speciali și a produselor chimice pentru bazine) este de ≤ 10 grame de ingrediente chimice active pe oaspete-noapte.

| (b34) | reducerea volumului de rufe prin reutilizarea lenjeriilor de pat și a prosoapelor cu cel puțin 30 %. |
| --- | --- |

(b34)

reducerea volumului de rufe prin reutilizarea lenjeriilor de pat și a prosoapelor cu cel puțin 30 %.

| (b35) | cel puțin 80 % (în funcție de cantitatea de substanță activă sau volumul achiziționat) din toți detergenții universali, detergenții menajeri, săpunurile și șampoanele folosite de unitatea de cazare turistică au primit o etichetă ecologică ISO de tip I (de exemplu, eticheta ecologică a UE). |
| --- | --- |

(b35)

cel puțin 80 % (în funcție de cantitatea de substanță activă sau volumul achiziționat) din toți detergenții universali, detergenții menajeri, săpunurile și șampoanele folosite de unitatea de cazare turistică au primit o etichetă ecologică ISO de tip I (de exemplu, eticheta ecologică a UE).

3.4.4.   Optimizarea operațiunilor de spălătorie la scară redusă

Cea mai bună practică de management de mediu este de a achiziționa cele mai eficiente mașini de spălat centrifugat din punct de vedere al consumului de apă (și, prin urmare, din punct de vedere energetic), cele mai eficiente uscătoare de rufe din punct de vedere energetic (de exemplu, uscătoare cu pompe de căldură) și cele mai eficiente mașini de călcat, de a reutiliza apa de clătire și, în zonele cu deficit mare de apă, a primei ape de spălare după microfiltrare. De asemenea, cea mai bună practică este de a recupera căldura din apele reziduale și din aerul evacuat de sistemele de ventilație.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă pentru unități de cazare de toate tipurile și dimensiunile care desfășoară operațiuni de spălătorie la fața locului, inclusiv pentru întreprinderile mici.

Indicatorii de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i30) | consumul de apă pe kg de rufe (l/kg) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i30)

consumul de apă pe kg de rufe (l/kg)

| (i31) | consumul de energie pe kg de rufe (kWh/kg) |
| --- | --- |

(i31)

consumul de energie pe kg de rufe (kWh/kg)

| (i32) | procentul de detergenți de rufe care poartă eticheta ecologică (%) |
| --- | --- |

(i32)

procentul de detergenți de rufe care poartă eticheta ecologică (%)

| (b36) | pentru spălătoriile la scară redusă, toate mașinile noi de spălat rufe de uz casnic au etichetă energetică UE cu rating A+++ și mașinile de spălat rufe comerciale au o medie a consumului de apă pentru spălat rufe ≤ 7 l/kg de rufe spălate. |
| --- | --- |

(b36)

pentru spălătoriile la scară redusă, toate mașinile noi de spălat rufe de uz casnic au etichetă energetică UE cu rating A+++ și mașinile de spălat rufe comerciale au o medie a consumului de apă pentru spălat rufe ≤ 7 l/kg de rufe spălate.

| (b37) | totalul consumului de energie din procesul de spălare a rufelor la scară mică la fața locului ≤ 2,0 kWh/kg de textile, pentru produse uscate și pentru produse de curățătorie finite. |
| --- | --- |

(b37)

totalul consumului de energie din procesul de spălare a rufelor la scară mică la fața locului ≤ 2,0 kWh/kg de textile, pentru produse uscate și pentru produse de curățătorie finite.

| (b38) | cel puțin 80 % din detergenții de rufe utilizați la scară redusă (în funcție de cantitatea de substanță activă sau volumul achiziționat) au primit o etichetă ecologică ISO de tip I (de exemplu, eticheta ecologică a UE, Nordic Swan, Blaue Engel). |
| --- | --- |

(b38)

cel puțin 80 % din detergenții de rufe utilizați la scară redusă (în funcție de cantitatea de substanță activă sau volumul achiziționat) au primit o etichetă ecologică ISO de tip I (de exemplu, eticheta ecologică a UE, Nordic Swan, Blaue Engel).

3.4.5.   Optimizarea operațiunilor de spălătorie externalizate sau la scară largă

Cea mai bună practică de management de mediu este de a selecta un furnizor de servicii eficiente de spălătorie, care este certificat printr-o etichetă ecologică ISO de tip I ori care respectă criteriile unor astfel de etichete sau de a se asigura că operațiunile de spălătorie la scară largă efectuate la fața locului respectă astfel de criterii.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă pentru unități de cazare de mari dimensiuni cu operațiuni de spălătorie la scară largă efectuate la fața locului, precum și pentru operatori comerciali care furnizează servicii de spălătorie. De asemenea, cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă pentru alte unități de cazare de toate dimensiunile, inclusiv pentru întreprinderile mici, în măsura în care criteriile sunt aplicabile pentru achizițiile ecologice de servicii de spălătorie.

Indicatorii de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i33) | servicii de spălătorie care poartă eticheta ecologică (da/nu) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i33)

servicii de spălătorie care poartă eticheta ecologică (da/nu)

| (i30) | consumul de apă pe kg de rufe (l/kg) |
| --- | --- |

(i30)

consumul de apă pe kg de rufe (l/kg)

| (i31) | consumul de energie pe kg de rufe (kWh/kg) |
| --- | --- |

(i31)

consumul de energie pe kg de rufe (kWh/kg)

| (i32) | procentul de detergenți de rufe care poartă eticheta ecologică (%) |
| --- | --- |

(i32)

procentul de detergenți de rufe care poartă eticheta ecologică (%)

| (b39) | toate operațiunile de spălătorie externalizate sunt efectuate de un furnizor care a primit o etichetă ecologică ISO de tip I (de exemplu, Nordic Swan), iar toate operațiunile de spălătorie la scară largă efectuate la nivel intern sau operațiunile de spălătorie externalizate către furnizori de servicii necertificate respectă parametrii de referință relevanți. |
| --- | --- |

(b39)

toate operațiunile de spălătorie externalizate sunt efectuate de un furnizor care a primit o etichetă ecologică ISO de tip I (de exemplu, Nordic Swan), iar toate operațiunile de spălătorie la scară largă efectuate la nivel intern sau operațiunile de spălătorie externalizate către furnizori de servicii necertificate respectă parametrii de referință relevanți.

| (b40) | consumul total de apă pe parcursul întregului ciclu de spălare a rufelor în cadrul unor operațiuni de spălătorie la scară largă este ≤ 5 l/kg rufe aferente serviciilor de cazare și ≤ 9 l/kg rufe aferente serviciilor de restaurant. |
| --- | --- |

(b40)

consumul total de apă pe parcursul întregului ciclu de spălare a rufelor în cadrul unor operațiuni de spălătorie la scară largă este ≤ 5 l/kg rufe aferente serviciilor de cazare și ≤ 9 l/kg rufe aferente serviciilor de restaurant.

| (b41) | consumul total de energie al procesului pentru produse finite și uscate ale operațiunilor de spălătorie la scară largă este ≤ 0,90 kWh/kg rufe aferente serviciilor de cazare și ≤ 1,45 kWh/kg rufe aferente serviciilor de restaurant. |
| --- | --- |

(b41)

consumul total de energie al procesului pentru produse finite și uscate ale operațiunilor de spălătorie la scară largă este ≤ 0,90 kWh/kg rufe aferente serviciilor de cazare și ≤ 1,45 kWh/kg rufe aferente serviciilor de restaurant.

| (b42) | pentru operațiunile de spălătorie la scară largă, se utilizează exclusiv detergenți de rufe pentru uz profesional în conformitate cu o etichetă ecologică ISO de tip I (de exemplu, eticheta ecologică a UE, Nordic Swan), aplicați în doze adecvate. |
| --- | --- |

(b42)

pentru operațiunile de spălătorie la scară largă, se utilizează exclusiv detergenți de rufe pentru uz profesional în conformitate cu o etichetă ecologică ISO de tip I (de exemplu, eticheta ecologică a UE, Nordic Swan), aplicați în doze adecvate.

3.4.6.   Optimizarea gestionării bazinelor

Cea mai bună practică de management de mediu este de a optimiza frecvența și calendarul spălării în contracurent pe baza scăderii presiunii mai degrabă decât pe bază de orare fixe, de a utiliza ozonizarea sau tratarea cu ultraviolete și controlul atent al dozării pentru a reduce la minimum clorurarea, precum și de a recupera căldura din aerul evacuat de sistemele de ventilație.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă pentru unități care oferă servicii de cazare cu bazine de înot la fața locului, inclusiv pentru întreprinderile mici.

Indicatorii de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i34) | punerea în aplicare a unui plan de gestionare ecologică a bazinelor (da/nu) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i34)

punerea în aplicare a unui plan de gestionare ecologică a bazinelor (da/nu)

| (i35) | aplicarea ozonizării sau a tratării cu raze ultraviolete (da/nu) |
| --- | --- |

(i35)

aplicarea ozonizării sau a tratării cu raze ultraviolete (da/nu)

| (b43) | punerea în aplicare a unui plan de eficiență pentru bazin și zonele de spa care include: (i) analiza comparativă a consumului specific de apă, energie și substanțe chimice în bazin și zonele de spa, exprimată per m2 de suprafață a bazinului și per oaspete-noapte; (ii) reducerea la minimum a consumului de clor prin optimizarea dozării și utilizarea unor metode de dezinfectare suplimentare precum ozonizarea și tratarea cu raze ultraviolete. |
| --- | --- |

(b43)

punerea în aplicare a unui plan de eficiență pentru bazin și zonele de spa care include: (i) analiza comparativă a consumului specific de apă, energie și substanțe chimice în bazin și zonele de spa, exprimată per m2 de suprafață a bazinului și per oaspete-noapte; (ii) reducerea la minimum a consumului de clor prin optimizarea dozării și utilizarea unor metode de dezinfectare suplimentare precum ozonizarea și tratarea cu raze ultraviolete.

3.4.7.   Reciclarea apei pluviale și a apei menajere

Cea mai bună practică de management de mediu este de a instala un sistem de recuperare a apei menajare care recuperează apa menajeră pentru utilizarea în procese din interior (de exemplu, tragerea apei pentru toalete) după tratare sau pentru procese exterioare (de exemplu, irigații) sau un sistem de colectare a apei pluviale care utilizează apă pluvială pentru scopuri interne.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă pentru toate întreprinderile care oferă servicii de cazare. Sistemele de reciclare a apei pot fi instalate în timpul lucrărilor de construcții sau de renovări majore. Aplicabilitatea pentru întreprinderile mici poate fi limitată, având în vedere costul ridicat al investiției.

Indicator de performanță de mediu și parametrul de excelență asociat

| Indicator de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i36) | punerea în aplicare a sistemului de reciclare a apei pluviale sau a apei menajere (da/nu) |

Indicator de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i36)

punerea în aplicare a sistemului de reciclare a apei pluviale sau a apei menajere (da/nu)

| (b44) | instalarea unui sistem de reciclare a apei pluviale care alimentează cererea internă de apă și/sau a unui sistem de reciclare a apei menajere care alimentează cererea internă sau externă de apă. |
| --- | --- |

(b44)

instalarea unui sistem de reciclare a apei pluviale care alimentează cererea internă de apă și/sau a unui sistem de reciclare a apei menajere care alimentează cererea internă sau externă de apă.

3.5.   Gestionarea deșeurilor și a apelor reziduale în unitățile de cazare

3.5.1.   Prevenirea producerii de deșeuri

Cea mai bună practică de management de mediu este de a preveni generarea de deșeuri prin achiziții ecologice de produse, luând în considerare impactul ciclului de viață al produselor – de exemplu, prin evitarea articolelor de unică folosință (produse alimentare, săpunuri, șampoane) și prin achiziționarea de agenți de curățare în formă concentrată și în vrac – precum și prin gestionarea prudentă a volumelor de achiziții.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă pentru unități de cazare de toate tipurile și dimensiunile, inclusiv pentru întreprinderile mici.

Indicatorii de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i37) | generarea de deșeuri per oaspete-noapte (kg/oaspete-noapte) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i37)

generarea de deșeuri per oaspete-noapte (kg/oaspete-noapte)

| (b45) | cantitatea totală de deșeuri generate (sortate și nesortate) ≤ 0,6 kg/oaspete-noapte. |
| --- | --- |

(b45)

cantitatea totală de deșeuri generate (sortate și nesortate) ≤ 0,6 kg/oaspete-noapte.

3.5.2.   Sortarea deșeurilor și trimiterea la reciclare

Cea mai bună practică de management de mediu este de a furniza instalații de colectare separată a deșeurilor în cadrul unității, de a se asigura că există o procedură clară pentru sortarea deșeurilor și de a contracta servicii de reciclare relevante, cel puțin pentru deșeurile de sticlă, hârtie și carton, materiale plastice, metale și organice.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă pentru unități de cazare de toate tipurile și dimensiunile, inclusiv pentru întreprinderile mici.

Indicatorii de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i38) | procentul de deșeuri trimise pentru reutilizare și reciclare (%) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i38)

procentul de deșeuri trimise pentru reutilizare și reciclare (%)

| (i39) | deșeuri nesortate generate per oaspete-noapte (kg/oaspete-noapte) |
| --- | --- |

(i39)

deșeuri nesortate generate per oaspete-noapte (kg/oaspete-noapte)

| (b46) | cel puțin 84 % din deșeuri, exprimate ca greutate, sunt trimise spre reciclare. |
| --- | --- |

(b46)

cel puțin 84 % din deșeuri, exprimate ca greutate, sunt trimise spre reciclare.

| (b47) | deșeuri nesortate trimise spre eliminare ≤ 0,16 kg/oaspete-noapte. |
| --- | --- |

(b47)

deșeuri nesortate trimise spre eliminare ≤ 0,16 kg/oaspete-noapte.

3.5.3.   Tratarea apelor reziduale

Cea mai bună practică de management de mediu este de a instala un sistem de tratare a apelor reziduale la fața locului care tratează apele reziduale cel puțin la nivel secundar și terțiar și include cel puțin pretratarea pentru cernerea substanțelor solide și depunerea particulelor, procese urmate de tratarea biologică eficientă (de exemplu, într-un reactor de secvențiere a lotului) pentru a elimina o proporție ridicată de CCO, CBO, azot și fosfor din efluentul final. Nămolurile sunt tratate și eliminate într-un mod acceptabil pentru mediu.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă pentru unitățile de cazare de toate tipurile și dimensiunile care nu sunt conectate la o rețea de canalizare, inclusiv pentru întreprinderile mici.

Indicator de performanță de mediu și parametrul de excelență asociat

| Indicator de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i40) | eficiența de eliminare a procesului de tratare a apelor reziduale la fața locului (de exemplu, % din CBO, CCO) |

Indicator de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i40)

eficiența de eliminare a procesului de tratare a apelor reziduale la fața locului (de exemplu, % din CBO, CCO)

| (i41) | concentrația în efluentul final (mg/l) (de exemplu, CBO, CCO, azot total, fosfor) |
| --- | --- |

(i41)

concentrația în efluentul final (mg/l) (de exemplu, CBO, CCO, azot total, fosfor)

| (b48) | în cazul în care nu este posibil să se trimită apele reziduale pentru tratare centralizată, tratarea apelor reziduale la fața locului include pretratarea (sită/grătar, egalizare și sedimentarea) urmată de tratarea biologică cu îndepărtarea CBO5 > 95 %, nitrificare > 90 % și digestia anaerobă (în afara amplasamentului) a nămolului în exces. |
| --- | --- |

(b48)

în cazul în care nu este posibil să se trimită apele reziduale pentru tratare centralizată, tratarea apelor reziduale la fața locului include pretratarea (sită/grătar, egalizare și sedimentarea) urmată de tratarea biologică cu îndepărtarea CBO5 > 95 %, nitrificare > 90 % și digestia anaerobă (în afara amplasamentului) a nămolului în exces.

3.6.   Reducerea la minimum a consumului de energie în unitățile de cazare

3.6.1.   Sisteme de monitorizare și gestionare a energiei

Cea mai bună practică de management de mediu este de a desfășura un audit al consumului de energie și de a monitoriza consumul de energie în procesele și domeniile majore de consum de energie (și anume, sub-contorizare) pentru a identifica posibilitățile de îmbunătățire a eficienței și pentru a se asigura că toate echipamentele sunt întreținute prin inspecții periodice corespunzătoare (16).

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă pentru unități de cazare de toate tipurile și dimensiunile, inclusiv pentru întreprinderile mici. Sistemele extinse de subcontorizare și de gestionare a clădirilor nu sunt aplicabile unităților mici.

Indicatorii de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i42) | punerea în aplicare a unui plan de gestionare a energiei specific locației (da/nu) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i42)

punerea în aplicare a unui plan de gestionare a energiei specific locației (da/nu)

| (i43) | consumul specific de energie (kWh/m2 an) |
| --- | --- |

(i43)

consumul specific de energie (kWh/m2 an)

| (b49) | punerea în aplicare a unui plan de gestionare a energiei specific locației, care include: (i) sub-contorizarea și analiza comparativă a tuturor proceselor cu consum major de energie; (ii) calcularea și raportarea consumului de energie primară și a emisiilor de CO2 aferente. |
| --- | --- |

(b49)

punerea în aplicare a unui plan de gestionare a energiei specific locației, care include: (i) sub-contorizarea și analiza comparativă a tuturor proceselor cu consum major de energie; (ii) calcularea și raportarea consumului de energie primară și a emisiilor de CO2 aferente.

| (b50) | pentru clădirile existente, consumul final de energie pentru IVC (încălzire, ventilație și climatizare) și încălzirea apei ≤ 75 kWh sau consumul total final de energie ≤ 180 kWh, per m2 de suprafață încălzită și răcită per an. |
| --- | --- |

(b50)

pentru clădirile existente, consumul final de energie pentru IVC (încălzire, ventilație și climatizare) și încălzirea apei ≤ 75 kWh sau consumul total final de energie ≤ 180 kWh, per m2 de suprafață încălzită și răcită per an.

3.6.2.   Îmbunătățirea anvelopei clădirii

Pentru clădirile noi, buna practică de management de mediu este de a garanta că acestea sunt conforme cu cele mai înalte clase de eficiență energetică, cum ar fi standardele PassiveHouse și Minergie P (17). Pentru clădirile existente, buna practică de management de mediu este de a le moderniza pentru a reduce la minimum necesarul de energie pentru încălzire și răcire (18).

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă pentru unități de cazare de toate tipurile și dimensiunile, în timpul construcției sau al renovării majore, precum și la selecția clădirilor pentru organizațiile care își închiriază spațiile comerciale. Posibilitatea întreprinderilor mici de a pune în aplicare cea mai bună practică de management de mediu poate fi limitată în cazul modernizării unei clădiri existente, având în vedere costul ridicat al investiției.

Indicatorii de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i43) | consumul specific de energie (kWh/m2 an) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i43)

consumul specific de energie (kWh/m2 an)

| (b50) | pentru clădirile existente, consumul final de energie pentru IVC (încălzire, ventilație și climatizare) și încălzirea apei ≤ 75 kWh sau consumul total final de energie ≤ 180 kWh, per m2 de suprafață încălzită și răcită per an. |
| --- | --- |

(b50)

pentru clădirile existente, consumul final de energie pentru IVC (încălzire, ventilație și climatizare) și încălzirea apei ≤ 75 kWh sau consumul total final de energie ≤ 180 kWh, per m2 de suprafață încălzită și răcită per an.

| (b51) | pentru clădiri noi, performanța energetică nominală este conformă cu standardele Minergie P sau PassiveHouse sau echivalente. |
| --- | --- |

(b51)

pentru clădiri noi, performanța energetică nominală este conformă cu standardele Minergie P sau PassiveHouse sau echivalente.

3.6.3.   Optimizarea sistemelor IVC

Cea mai bună practică de management de mediu este de a reduce la minimum consumul de energie din sistemele IVC (încălzire, ventilație și climatizare), prin instalarea de produse cu clase superioare de etichetă energetică (după caz), controlul temperaturii pe zone și ventilație controlată cu recuperarea căldurii (în mod ideal, controlată de senzori de CO2) și componente eficiente din punct de vedere energetic (de exemplu, ventilatoare acționate de motoare cu turație variabilă), precum și de a optimiza IVC în ceea ce privește anvelopa clădirii și caracteristicile sursei de energie.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă pentru unități de cazare de toate tipurile și dimensiunile, inclusiv pentru întreprinderile mici. Optimizarea deplină se poate realiza numai în timpul construcției sau al renovării majore, însă măsuri specifice pot fi puse în aplicare în orice moment.

Indicatorii de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i43) | consumul specific de energie (kWh/m2 an) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i43)

consumul specific de energie (kWh/m2 an)

| (b50) | pentru clădirile existente, consumul final de energie pentru IVC (încălzire, ventilație și climatizare) și încălzirea apei ≤ 75 kWh sau consumul total final de energie ≤ 180 kWh, per m2 de suprafață încălzită și răcită per an. |
| --- | --- |

(b50)

pentru clădirile existente, consumul final de energie pentru IVC (încălzire, ventilație și climatizare) și încălzirea apei ≤ 75 kWh sau consumul total final de energie ≤ 180 kWh, per m2 de suprafață încălzită și răcită per an.

| (b51) | pentru clădiri noi, performanța energetică nominală este conformă cu standardele Minergie P sau PassiveHouse sau echivalente. |
| --- | --- |

(b51)

pentru clădiri noi, performanța energetică nominală este conformă cu standardele Minergie P sau PassiveHouse sau echivalente.

3.6.4.   Aplicații eficiente ale pompelor de căldură și încălzire/răcire geotermală

Cea mai bună practică de management de mediu este de a instala pompe de căldură eficiente (de exemplu, produse etichetate ecologic, produse cu clase superioare de etichetare energetică) pentru încălzire și răcire sau, dacă este posibil, răcirea apelor subterane.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă pentru unități de cazare de toate tipurile. În zonele urbane, ar putea să nu fie posibilă instalarea de sisteme de ape subterane în timpul construcției sau renovării majore. Pompele de căldură având ca sursă aerul sunt ușor de montat, dar ar putea să nu fie adecvate pentru climele foarte reci. Aplicabilitatea acestei bune practici de management de mediu poate fi limitată pentru întreprinderile mici din cauza costurilor de investiții.

Indicatorii de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i43) | consumul specific de energie (kWh/m2 an) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i43)

consumul specific de energie (kWh/m2 an)

| (b52) | ori de câte ori este fezabil, se utilizează pompe de căldură având ca sursă apa și/sau încălzirea/răcirea geotermală în locul sistemelor de încălzire și răcire convenționale, iar pompele de căldură respectă criteriile privind eticheta ecologică a UE și clasele superioare de etichetare energetică. |
| --- | --- |

(b52)

ori de câte ori este fezabil, se utilizează pompe de căldură având ca sursă apa și/sau încălzirea/răcirea geotermală în locul sistemelor de încălzire și răcire convenționale, iar pompele de căldură respectă criteriile privind eticheta ecologică a UE și clasele superioare de etichetare energetică.

3.6.5.   Iluminatul eficient și echipamente electrice

Cea mai bună practică de management de mediu este de a instala sisteme de iluminat pe zone, cu LED-uri și lămpi fluorescente compacte de dimensiuni corespunzătoare și sisteme de iluminat cu control inteligent bazat pe mișcare, lumină naturală și timp. De asemenea, cea mai bună practică de management de mediu este de a optimiza modul de proiectare a clădirilor și amenajările interioare în ceea ce privește utilizarea luminii naturale, având în vedere impactul energetic al suprafețelor vitrate mari pentru încălzire și răcire. În ceea ce privește echipamentele electrice („bunuri albe” și electronice de larg consum), ori de câte ori este posibil, ar trebui să se aleagă produse cu eticheta ecologică a UE sau din clase superioare de etichetare energetică.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă pentru unități de cazare de toate tipurile și dimensiunile, inclusiv pentru întreprinderile mici. În mod frecvent, lămpile fluorescente compacte și lămpile cu LED-uri pot înlocui direct lămpile cu incandescență și lămpile cu halogen. Modificarea clădirii pentru optimizarea utilizării luminii naturale este limitată la construcția inițială și la renovare.

Indicatorii de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i44) | capacitatea de iluminat instalată (W/m2) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i44)

capacitatea de iluminat instalată (W/m2)

| (i45) | consumul de energie specific iluminatului (kWh/m2 an) |
| --- | --- |

(i45)

consumul de energie specific iluminatului (kWh/m2 an)

| (i46) | consumul total de energie electrică (kWh/m2 an) |
| --- | --- |

(i46)

consumul total de energie electrică (kWh/m2 an)

| (b53) | capacitate de iluminat instalată ≤ 10 W/m2. |
| --- | --- |

(b53)

capacitate de iluminat instalată ≤ 10 W/m2.

| (b54) | consumul de energie pentru iluminat ≤ 25 kWh/m2 de suprafață de podea încălzită sau răcită pe an. |
| --- | --- |

(b54)

consumul de energie pentru iluminat ≤ 25 kWh/m2 de suprafață de podea încălzită sau răcită pe an.

| (b55) | consumul total de energie electrică ≤ 80 kWh/m2 de suprafață de podea încălzită sau răcită pe an. |
| --- | --- |

(b55)

consumul total de energie electrică ≤ 80 kWh/m2 de suprafață de podea încălzită sau răcită pe an.

3.6.6.   Surse de energie regenerabile

Cea mai bună practică de management de mediu este de a instala echipamente pentru generarea de energie geotermală, solară sau eoliană la fața locului, atunci când este cazul, și de a achiziționa energie electrică de la un furnizor veritabil (și anume, verificabil, suplimentar) de energie electrică din surse regenerabile.

Aplicabilitate

Potențialul de a exploata anumite tehnologii de energie regenerabilă la fața locului depinde de factori specifici amplasamentului și locației, cum ar fi climă, umbrire, spațiu disponibil etc. Investițiile în sisteme de energie din surse regenerabile în afara amplasamentelor pot fi efectuate de către orice organizație. Aplicabilitatea acestei bune practici de management de mediu poate fi limitată în cazul întreprinderilor mici atunci când implică perioade lungi de amortizare.

Indicatorii de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i11) | procentul din consumul final de energie acoperit de energia din surse regenerabile produsă la fața locului (%) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i11)

procentul din consumul final de energie acoperit de energia din surse regenerabile produsă la fața locului (%)

| (i47) | utilizarea creditelor certificate de energie din surse regenerabile (da/nu) |
| --- | --- |

(i47)

utilizarea creditelor certificate de energie din surse regenerabile (da/nu)

| (b56) | echivalentul a 50 % din consumul energetic anual al unității de cazare este generat de surse regenerabile la fața locului sau de surse regenerabile de energie suplimentare verificabile în afara amplasamentului. |
| --- | --- |

(b56)

echivalentul a 50 % din consumul energetic anual al unității de cazare este generat de surse regenerabile la fața locului sau de surse regenerabile de energie suplimentare verificabile în afara amplasamentului.

| (b57) | 100 % din energia electrică provine din surse de energie electrică regenerabile trasabile care nu sunt contabilizate deja de o altă organizație sau în cadrul mixului de producție medie națională de energie electrică sau care au mai puțin de doi ani. |
| --- | --- |

(b57)

100 % din energia electrică provine din surse de energie electrică regenerabile trasabile care nu sunt contabilizate deja de o altă organizație sau în cadrul mixului de producție medie națională de energie electrică sau care au mai puțin de doi ani.

3.7.   Bucătării hoteliere și restaurante

3.7.1.   Aprovizionarea ecologică cu produse alimentare și băuturi

Cea mai bună practică de management de mediu este de a evalua lanțurile de aprovizionare cu alimente și băuturi pentru a identifica localitățile cele mai afectate de poluare și punctele de control cheie, inclusiv selectarea produselor certificate ecologic și editarea meniurilor pentru a evita ingrediente deosebit de dăunătoare (de exemplu, specii de pește pe cale de dispariție și unele fructe care nu sunt de sezon), precum și de a asigura porționarea judicioasă a cărnii și a produselor lactate și disponibilitatea unor opțiuni vegetariene.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă pentru toate bucătăriile. Bucătăriile din locații rurale se pot aproviziona cu produse alimentare la fața locului. Bucătăriile mai mari pot avea o influență mai puternică asupra furnizorilor. De asemenea, întreprinderile mici pot să pună în aplicare pe deplin cea mai bună practică de management de mediu.

Indicator de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicator de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i48) | procentul de ingrediente certificate ecologic (în funcție de valoare) (%) |

Indicator de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i48)

procentul de ingrediente certificate ecologic (în funcție de valoare) (%)

| (b58) | organizația este în măsură să furnizeze informații documentate, care includ cel puțin țara de origine, pentru toate ingredientele principale. |
| --- | --- |

(b58)

organizația este în măsură să furnizeze informații documentate, care includ cel puțin țara de origine, pentru toate ingredientele principale.

| (b59) | cel puțin 60 % din produse alimentare și băuturi, în funcție de valoarea achizițiilor publice, sunt certificate ecologic (de exemplu, organice). |
| --- | --- |

(b59)

cel puțin 60 % din produse alimentare și băuturi, în funcție de valoarea achizițiilor publice, sunt certificate ecologic (de exemplu, organice).

3.7.2.   Gestionarea deșeurilor organice

Cea mai bună practică de management de mediu este de a reduce la minimum deșeurile alimentare evitabile prin elaborarea și porționarea atentă a meniului și de a se asigura că toate deșeurile organice sunt separate și expediate pentru digestie anaerobă, dacă este disponibilă, sau, alternativ, pentru incinerare cu recuperarea energiei sau compostare la nivel local/la fața locului.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă pentru toate bucătăriile. Opțiunea preferată de reciclare a deșeurilor, digestia anaerobă, ar putea să nu fie disponibilă în unele locații, caz în care deșeurile pot fi trimise pentru incinerare cu recuperarea energiei sau compostare. De asemenea, întreprinderile mici pot să pună în aplicare pe deplin această ce mai bună practică de management de mediu.

Indicatorii de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i49) | generarea de deșeuri organice (kg per client al restaurantului) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i49)

generarea de deșeuri organice (kg per client al restaurantului)

| (i50) | procente de deșeuri organice trimise pentru digestie anaerobă, recuperare de energie alternativă, compostate la fața locului sau trimise pentru compostare (%) |
| --- | --- |

(i50)

procente de deșeuri organice trimise pentru digestie anaerobă, recuperare de energie alternativă, compostate la fața locului sau trimise pentru compostare (%)

| (b60) | ≥ 95 % din deșeurile organice sunt separate și deviate de la depozitarea în depozitele de deșeuri și, dacă este posibil, sunt trimise pentru digestie anaerobă. |
| --- | --- |

(b60)

≥ 95 % din deșeurile organice sunt separate și deviate de la depozitarea în depozitele de deșeuri și, dacă este posibil, sunt trimise pentru digestie anaerobă.

| (b61) | cantitatea totală deșeuri organice generate ≤ 0,25 kg per client al restaurantului și cantitatea de deșeuri care poate fi evitată ≤ 0,18 kg per client al restaurantului. |
| --- | --- |

(b61)

cantitatea totală deșeuri organice generate ≤ 0,25 kg per client al restaurantului și cantitatea de deșeuri care poate fi evitată ≤ 0,18 kg per client al restaurantului.

3.7.3.   Optimizarea operațiunilor de spălare a vaselor, de curățare și de preparare a alimentelor

Cea mai bună practică de management de mediu este de a selecta echipamente eficiente de spălare a vaselor, inclusiv robinete cu debit redus cu pulverizare de pre-clătire operate cu mecanisme de declanșare, mașini de spălat vase eficiente și vaporizatoare fără fire, precum și de a monitoriza și a analiza comparativ consumul de apă în zonele de bucătărie/restaurant.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă pentru toate bucătăriile. Instalarea unor mașini de spălat vase mai eficiente poate fi viabilă din punct de vedere economic atunci când mașinile de spălat vase existente se apropie de sfârșitul duratei lor de viață sau au nevoie de reparații. De asemenea, întreprinderile mici pot să pună în aplicare pe deplin cea mai bună practică de management de mediu.

Indicatorii de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i51) | consumul de apă al bucătăriei (l/client al restaurantului) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i51)

consumul de apă al bucătăriei (l/client al restaurantului)

| (i52) | procentul de produse chimice de curățare a bucătăriei și produse de spălat vasele cu etichetă ecologică (%) |
| --- | --- |

(i52)

procentul de produse chimice de curățare a bucătăriei și produse de spălat vasele cu etichetă ecologică (%)

| (i53) | achiziții publice ecologice de echipamente de bucătărie eficiente (da/nu) |
| --- | --- |

(i53)

achiziții publice ecologice de echipamente de bucătărie eficiente (da/nu)

| (b62) | punerea în aplicare a unui plan de gestionare a apei menajere care include monitorizarea și raportarea consumului total de apă al bucătăriei normalizat per client al restaurantului și identificarea de măsuri prioritare pentru a reduce consumul de apă. |
| --- | --- |

(b62)

punerea în aplicare a unui plan de gestionare a apei menajere care include monitorizarea și raportarea consumului total de apă al bucătăriei normalizat per client al restaurantului și identificarea de măsuri prioritare pentru a reduce consumul de apă.

| (b63) | cel puțin 70 % din volumul achizițiilor de produse de curățare chimică (cu excepția detergenților pentru cuptoare) pentru spălarea vaselor și de curățenie sunt etichetate ecologic (de exemplu, eticheta ecologică a UE). |
| --- | --- |

(b63)

cel puțin 70 % din volumul achizițiilor de produse de curățare chimică (cu excepția detergenților pentru cuptoare) pentru spălarea vaselor și de curățenie sunt etichetate ecologic (de exemplu, eticheta ecologică a UE).

3.7.4.   Optimizarea proceselor de gătit, ventilație și refrigerare

Cea mai bună practică de management de mediu este de a selecta aparate de gătit eficiente, inclusiv plite cu inducție și plite cu gaz cu senzori de control pentru oale, și echipamente de refrigerare eficiente, care utilizează agenți frigorifici naturali precum amoniac și dioxid de carbon, precum și de a controla ventilația în funcție de cerere.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă pentru toate bucătăriile. Instalarea de echipamente de gătit și de refrigerare mai eficiente poate fi viabilă din punct de vedere economic numai atunci când echipamentele existente se apropie de sfârșitul duratei de viață. Și întreprinderile mici pot să pună în aplicare pe deplin cea mai bună practică de management de mediu.

Indicator de performanță de mediu și parametrul de excelență asociat

| Indicator de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i54) | consumul specific de energie per client al restaurantului (kWh/client al restaurantului) |

Indicator de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i54)

consumul specific de energie per client al restaurantului (kWh/client al restaurantului)

| (b64) | punerea în aplicare a unui plan de gestionare a energiei pentru gătit care include monitorizarea și raportarea consumului total de energie normalizat per client al restaurantului și măsurile prioritare de reducere a consumului de energie. |
| --- | --- |

(b64)

punerea în aplicare a unui plan de gestionare a energiei pentru gătit care include monitorizarea și raportarea consumului total de energie normalizat per client al restaurantului și măsurile prioritare de reducere a consumului de energie.

3.8.   Campinguri

3.8.1.   Educația ecologică a oaspeților

Cea mai bună practică de management de mediu este de a oferi oaspeților educație interactivă la fața locului privind chestiuni legate de mediu, care să includă cursuri, trasee în natură sau mijloace de transport cu emisii scăzute de dioxid de carbon (biciclete, biciclete electrice).

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă pentru toate campingurile și pentru alte tipuri de unități de cazare (în special, rurale). Aplicabilitatea celei mai bune practici de management de mediu poate fi limitată pentru întreprinderile mici cu resurse limitate.

Indicator de performanță de mediu și parametrul de excelență asociat

| Indicator de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i55) | educația/informațiile privind mediul disponibile pentru oaspeți (da/nu) |

Indicator de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i55)

educația/informațiile privind mediul disponibile pentru oaspeți (da/nu)

| (i56) | mijloace de transport cu emisii reduse de dioxid de carbon (de exemplu, biciclete) sunt disponibile pentru oaspeți (da/nu) |
| --- | --- |

(i56)

mijloace de transport cu emisii reduse de dioxid de carbon (de exemplu, biciclete) sunt disponibile pentru oaspeți (da/nu)

| (b65) | întreprinderea care asigură servicii de cazare încurajează și facilitează comportamentul și activitățile responsabile din punct de vedere ecologic și oferă oaspeților educație ecologică prin cursuri și activități la fața locului. |
| --- | --- |

(b65)

întreprinderea care asigură servicii de cazare încurajează și facilitează comportamentul și activitățile responsabile din punct de vedere ecologic și oferă oaspeților educație ecologică prin cursuri și activități la fața locului.

3.8.2.   Managementul de mediu al spațiilor exterioare

Cea mai bună practică de management de mediu este de a maximiza biodiversitatea la fața locului prin plantarea de specii indigene și instalarea de pereți și acoperișuri maro sau verzi. Cea mai bună practică de management de mediu este de a reduce la minimum consumul de apă pentru irigații și de a utiliza apa menajeră sau apa pluvială. Cea mai bună practică de management de mediu este de a reduce la minimum poluarea luminoasă generată de iluminatul exterior (de exemplu, utilizând lămpi cu vapori de sodiu cu presiune joasă corect orientate) și de a reduce poluarea sonoră generată de evenimente în aer liber prin instalarea de bariere de zgomot și aplicarea de norme stricte de interdicție după o anumită oră pentru astfel de evenimente.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă pentru toate campingurile și pentru alte tipuri de unități de cazare (în special, rurale), inclusiv pentru întreprinderile mici.

Indicator de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicator de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i4) | punerea în aplicare a unui plan de gestionare a biodiversității (da/nu) |

Indicator de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i4)

punerea în aplicare a unui plan de gestionare a biodiversității (da/nu)

| (b66) | menținerea sau creșterea biodiversității la fața locului prin plantarea de specii indigene, crearea de refugii pentru speciile de animale locale și instalarea de „acoperișuri verzi” sau „acoperișuri maro”, acolo unde este posibil; și prin reducerea la minimum a utilizării de produse chimice, precum și a poluării luminoase și sonore. |
| --- | --- |

(b66)

menținerea sau creșterea biodiversității la fața locului prin plantarea de specii indigene, crearea de refugii pentru speciile de animale locale și instalarea de „acoperișuri verzi” sau „acoperișuri maro”, acolo unde este posibil; și prin reducerea la minimum a utilizării de produse chimice, precum și a poluării luminoase și sonore.

| (b67) | reducerea la minimum a poluării luminoase și a perturbării speciilor sălbatice prin instalarea de corpuri de iluminat dotate cu senzori sau cu un temporizator, eficiente și orientate în mod corespunzător pentru lumini exterioare care produc zero lumină ascendentă. |
| --- | --- |

(b67)

reducerea la minimum a poluării luminoase și a perturbării speciilor sălbatice prin instalarea de corpuri de iluminat dotate cu senzori sau cu un temporizator, eficiente și orientate în mod corespunzător pentru lumini exterioare care produc zero lumină ascendentă.

| (b68) | reducerea la minimum a consumului de apă prin plantarea de specii indigene și mulcire și prin instalarea de sisteme de irigație controlată alimentate cu ape menajere, acolo unde este posibil. |
| --- | --- |

(b68)

reducerea la minimum a consumului de apă prin plantarea de specii indigene și mulcire și prin instalarea de sisteme de irigație controlată alimentate cu ape menajere, acolo unde este posibil.

3.8.3.   Utilizarea eficientă a energiei în zona de camping și introducerea energiei din surse regenerabile

Cea mai bună practică de management de mediu este de a reduce la minimum consumul de energie pentru încălzirea apei, IVC și iluminat prin instalarea de robinete cu debit redus, izolarea bună a clădirilor și utilizarea iluminatului fluorescent sau cu LED-uri și, de asemenea, de a instala capacități de producere de energie din surse regenerabile la fața locului (de exemplu, încălzirea apei cu energie solară). În plus, căldura poate fi recuperată din apa menajeră de la baie folosind o pompă de căldură.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă pentru toate campingurile. Instalarea de tehnologii specifice pentru energie din surse regenerabile depinde de caracteristicile specifice amplasamentului. Întreprinderile mici pot să pună în aplicare în întregime cea mai bună practică de management de mediu.

Indicatorii de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametri de excelență |
| --- | --- |
| (i57) | consumul de energie per oaspete-noapte (kWh/oaspete-noapte) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametri de excelență

(i57)

consumul de energie per oaspete-noapte (kWh/oaspete-noapte)

| (i11) | procentul din consumul final de energie acoperit de energia din surse regenerabile produsă la fața locului (%) |
| --- | --- |

(i11)

procentul din consumul final de energie acoperit de energia din surse regenerabile produsă la fața locului (%)

| (i47) | utilizarea creditelor certificate de energie din surse regenerabile (da/nu) |
| --- | --- |

(i47)

utilizarea creditelor certificate de energie din surse regenerabile (da/nu)

| (b69) | consumul specific de energie finală (cu excepția energiei din surse regenerabile produse la fața locului) este ≤ 2,0 kWh/oaspete-noapte. |
| --- | --- |

(b69)

consumul specific de energie finală (cu excepția energiei din surse regenerabile produse la fața locului) este ≤ 2,0 kWh/oaspete-noapte.

| (b70) | 100 % din energia electrică provine din surse regenerabile trasabile de energie electrică care nu sunt contabilizate deja de o altă organizație sau în cadrul mixului de producție medie națională de energie electrică sau care au mai puțin de doi ani. |
| --- | --- |

(b70)

100 % din energia electrică provine din surse regenerabile trasabile de energie electrică care nu sunt contabilizate deja de o altă organizație sau în cadrul mixului de producție medie națională de energie electrică sau care au mai puțin de doi ani.

3.8.4.   Utilizarea eficientă a apei în zona de camping

Cea mai bună practică de management de mediu este de a reduce la minimum consumul de apă prin instalarea de dușuri și robinete cu debit redus, temporizatoare pentru duș și toalete cu debit redus al jetului de apă, toalete cu jet dublu și pisoare fără apă.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă pentru toate campingurile. Întreprinderile mici pot să pună în aplicare pe deplin cea mai bună practică de management de mediu.

Indicatorii de performanță de mediu și parametrii de excelență asociați

| Indicatori de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i23) | consumul de apă per oaspete-noapte (l/oaspete-noapte) |

Indicatori de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i23)

consumul de apă per oaspete-noapte (l/oaspete-noapte)

| (i25) | debite la dușuri, robinete pentru baie, jet de apă la toalete și pisoare (l/min sau l/jet de apă). |
| --- | --- |

(i25)

debite la dușuri, robinete pentru baie, jet de apă la toalete și pisoare (l/min sau l/jet de apă).

| (b71) | consumul total de apă ≤ 94 de litri per oaspete-noapte pentru terenuri de camping deplin deservite de patru și cinci stele și consumul de apă ≤ 58 de litri per oaspete-noapte pentru toate celelalte terenuri de camping. |
| --- | --- |

(b71)

consumul total de apă ≤ 94 de litri per oaspete-noapte pentru terenuri de camping deplin deservite de patru și cinci stele și consumul de apă ≤ 58 de litri per oaspete-noapte pentru toate celelalte terenuri de camping.

3.8.5.   Reducerea la minimum a deșeurilor în zona de camping

Cea mai bună practică de management de mediu este de a reduce la minimum generarea de deșeuri reziduale prin punerea în aplicare a prevenirii generării de deșeuri, prin furnizarea de facilități convenabile de triere a deșeurilor la fața locului și prin contractarea de servicii de reciclare a deșeurilor.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu este aplicabilă pentru toate campingurile. Există mai puține posibilități de prevenire a generării de deșeuri decât în alte tipuri de cazare, întrucât majoritatea deșeurilor provin din achizițiile oaspeților. Întreprinderile mici pot să pună în aplicare pe deplin cea mai bună practică de management de mediu.

Indicator de performanță de mediu și parametrul de excelență asociat

| Indicator de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i39) | deșeuri nesortate generate per oaspete-noapte (kg/oaspete-noapte) |

Indicator de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i39)

deșeuri nesortate generate per oaspete-noapte (kg/oaspete-noapte)

| (b72) | cantitatea totală deșeuri reziduale trimise spre eliminare ≤ 0,2 kg per oaspete-noapte. |
| --- | --- |

(b72)

cantitatea totală deșeuri reziduale trimise spre eliminare ≤ 0,2 kg per oaspete-noapte.

3.8.6.   Bazine naturale

Cea mai bună practică de management de mediu este de a instala un bazin natural sau de a transforma un bazin existent într-un bazin natural.

Aplicabilitate

Cea mai bună practică de management de mediu poate fi aplicată în toate campingurile și în alte tipuri de unități de cazare (în special rurale). Întreprinderile mici pot să pună în aplicare pe deplin cea mai bună practică de management de mediu.

Indicator de performanță de mediu și parametrul de excelență asociat

| Indicator de performanță de mediu | Parametru de excelență |
| --- | --- |
| (i58) | instalarea unui bazin natural (da/nu) |

Indicator de performanță de mediu

Parametru de excelență

(i58)

instalarea unui bazin natural (da/nu)

| (b73) | bazinul (bazinele) de la fața locului includ(e) sisteme naturale de filtrare pe bază de plante pentru a obține un grad de purificare a apei conform standardelor de igienă impuse. |
| --- | --- |

(b73)

bazinul (bazinele) de la fața locului includ(e) sisteme naturale de filtrare pe bază de plante pentru a obține un grad de purificare a apei conform standardelor de igienă impuse.

4.   INDICATORI-CHEIE DE PERFORMANȚĂ DE MEDIU RECOMANDAȚI SPECIFICI SECTORULUI

Următorul tabel conține o selecție de indicatori-cheie de performanță de mediu pentru organizațiile din sectorul turismului. Aceștia constituie un subset al tuturor indicatorilor menționați în capitolul 3. Tabelul este împărțit în șase secțiuni; prima secțiune conține indicatorii aplicabili pentru toți actorii din sector (soluții transversale), în timp ce fiecare dintre următoarele secțiuni corespunde câte unuia dintre principalii actori vizați de prezentul document de referință sectorial (administratorii destinației turistice, tur-operatori și agenții de turism, cazare, bucătării hoteliere și de restaurant și campinguri).

| Indicator | Unitate comună | Scurtă descriere | Nivelul minim recomandat de monitorizare | Indicator de bază asociat
  în conformitate cu anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 (secțiunea C.2) | Parametru de excelență
  și cele mai bune practici de management de mediu asociate |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SOLUȚII TRANSVERSALE |
| 1. | Punerea în aplicare a unui sistem de management de mediu |

Indicator

Unitate comună

Scurtă descriere

Nivelul minim recomandat de monitorizare

Indicator de bază asociat

în conformitate cu anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1221/2009 (secțiunea C.2)

Parametru de excelență

și cele mai bune practici de management de mediu asociate

SOLUȚII TRANSVERSALE

1.

Punerea în aplicare a unui sistem de management de mediu

(da/nu)

Indicatorul arată dacă organizația pune în aplicare un sistem de management de mediu. Indicatorul poate fi utilizat de toți actorii din sectorul turismului (și anume, administratorii destinației turistice, tur-operatorii, furnizorii de servicii de cazare, furnizorii de produse alimentare și băutură, operatorii de transport, furnizorii de activități).

per sit

(poate fi agregat la nivel de organizație)

toți

Se utilizează indicatori adecvați pentru a monitoriza în permanență toate aspectele relevante ale performanței de mediu, inclusiv aspecte indirecte și mai dificil de măsurat, cum ar fi consecințele asupra biodiversității. (cea mai bună practică de management de mediu 3.1.1)

Toți membrii personalului au primit informații cu privire la obiectivele de protecție a mediului și cursuri de formare cu privire la acțiunile relevante de management de mediu. (cea mai bună practică de management de mediu 3.1.1)

Cele mai bune practici de management de mediu sunt puse în aplicare, acolo unde este cazul. (cea mai bună practică de management de mediu 3.1.1)

| 2. | Procentul de produse și servicii care respectă anumite criterii de mediu |
| --- | --- |

2.

Procentul de produse și servicii care respectă anumite criterii de mediu

%

Indicatorul se referă la evaluarea lanțului de aprovizionare, pe baza selectării de produse/servicii care respectă anumite criterii și certificări de mediu (de exemplu, eticheta ecologică a UE).

per sit

(poate fi agregat la nivel de organizație)

toți

Organizația a aplicat abordarea bazată pe ciclul de viață pentru a identifica principalele opțiuni de îmbunătățire pentru toate lanțurile principale de aprovizionare, având în vedere localitățile afectate puternic de poluare. (cea mai bună practică de management de mediu 3.1.2)

≥ 97 % din produsele chimice (în funcție de cantitatea de substanță activă sau volumul achiziționat) utilizate în spații hoteliere și de restaurant sunt certificate în conformitate cu o etichetă ecologică ISO de tip I (sau se poate dovedi că sunt cea mai ecologică opțiune disponibilă). (cea mai bună practică de management de mediu 3.1.2)

≥ 97 % din întreaga cantitate de lemn, hârtie și carton achiziționată de unitățile de cazare și restaurante este reciclată sau certificată ecologic (cu etichetă ecologică, FSC, PEFC). (cea mai bună practică de management de mediu 3.1.2)

ADMINISTRATORII DESTINAȚIEI TURISTICE

| 1. | Punerea în aplicare a unui plan privind destinația turistică durabilă |
| --- | --- |

1.

Punerea în aplicare a unui plan privind destinația turistică durabilă

(da/nu)

Indicatorul arată dacă administratorul destinației pune în aplicare un plan privind destinația turistică durabilă care abordează principalele provocări de mediu din cadrul destinației, acoperă întreaga zonă a destinației și coordonează toți actorii relevanți implicați.

destinație

toți

Punerea în aplicare a unui plan privind destinația turistică care: (i) acoperă întreaga zonă a destinației turistice; (ii) implică coordonarea între toate entitățile guvernamentale și private relevante; (iii) abordează principalele provocări de mediu din cadrul destinației. (cea mai bună practică de management de mediu 3.2.1)

| 2. | Punerea în aplicare a unui plan de gestionare a biodiversității |
| --- | --- |

2.

Punerea în aplicare a unui plan de gestionare a biodiversității

(da/nu)

Indicatorul se referă la punerea în aplicare a unui plan de gestionare a biodiversității la destinație.

destinație

biodiversitate

Reducerea la minimum și compensarea oricărei biodiversități dislocate prin dezvoltarea turismului, astfel încât biodiversitatea la nivelul destinației să fie menținută sau sporită în zone de mare valoare naturală și sporită în zonele degradate. (cea mai bună practică de management de mediu 3.2.2)

| 3. | Consumul zilnic de apă per oaspete |
| --- | --- |

3.

Consumul zilnic de apă per oaspete

l/oaspete-zi

Cantitatea de apă folosită în medie de fiecare oaspete la destinație.

destinație

apă

Consumul mediu de apă al turistului ≤ 200 litri per oaspete-zi. (cea mai bună practică de management de mediu 3.2.3)

| 4. | Procentul de ape reziduale trimise pentru tratare secundară sau terțiară |
| --- | --- |

4.

Procentul de ape reziduale trimise pentru tratare secundară sau terțiară

%

Procentul din apele uzate generate la destinație care sunt tratate prin tratare secundară sau terțiară în timpul sezonului turistic de vârf.

destinație

apă

Serviciile, inclusiv de transport public, de alimentare cu apă, de tratare a apelor reziduale și de reciclare a deșeurilor, sunt concepute pentru a face față vârfului de cerere și pentru a asigura durabilitatea turismului pe teritoriul destinației turistice. (cea mai bună practică de management de mediu 3.2.3)

≥ 95 % din apele reziduale produse la destinația turistică beneficiază cel puțin de un tratament secundar sau terțiar pentru descărcarea în ape receptoare sensibile, inclusiv în timpul sezonului turistic de vârf. (cea mai bună practică de management de mediu 3.2.3)

| 5. | Procentul de deșeuri municipale solide trimise pentru reciclare sau digestie anaerobă |
| --- | --- |

5.

Procentul de deșeuri municipale solide trimise pentru reciclare sau digestie anaerobă

%

Procent de deșeuri municipale solide colectate la destinație care sunt trimise pentru reciclare sau digestie anaerobă.

destinație

apă

≥ 95 % din deșeurile municipale solide sunt deviate de la depozitarea la groapa de gunoi și trimise pentru reciclare sau digestie anaerobă. (cea mai bună practică de management de mediu 3.2.3)

| 6. | Procentul de călătorii efectuate cu mijloace de transport public, pe jos și cu bicicleta în cadrul destinației de către turiști |
| --- | --- |

6.

Procentul de călătorii efectuate cu mijloace de transport public, pe jos și cu bicicleta în cadrul destinației de către turiști

%

Procentul de călătorii în cadrul unei destinații efectuate cu mijloace de transport public, pe jos și cu bicicleta de către turiști.

destinație

emisii

Serviciile, inclusiv de transport public, de alimentare cu apă, de tratare a apelor reziduale și de reciclare a deșeurilor, sunt concepute pentru a face față vârfului de cerere și pentru a asigura durabilitatea turismului pe teritoriul destinației turistice. (cea mai bună practică de management de mediu 3.2.3)

Transportul public, mersul pe jos și mersul cu bicicleta reprezintă ≥ 80 % din deplasările efectuate de către turiști în cadrul destinațiilor urbane. (cea mai bună practică de management de mediu 3.2.3)

| 7. | Procentul din cererea finală de energie acoperită de energia din surse regenerabile produsă la fața locului |
| --- | --- |

7.

Procentul din cererea finală de energie acoperită de energia din surse regenerabile produsă la fața locului

%

Raportul dintre energia din surse regenerabile produsă la fața locului, la destinație și cererea totală de energie a destinației exprimată ca energie finală.

destinație

emisii

—

(cea mai bună practică de management de mediu 3.2.3)

TUR-OPERATORII ȘI AGENȚIILE DE TURISM

| 1. | Emisii de gaze cu efect de seră specifice sectorului transporturilor |
| --- | --- |

1.

Emisii de gaze cu efect de seră specifice sectorului transporturilor

kg CO2/pasager-km

Consumul de combustibil/energie al aeronavelor, autobuzelor, autocarelor și trenurilor sub controlul tur-operatorilor este monitorizat și se solicită date corespunzătoare pentru furnizorii de servicii de transport subcontractate.

flota de aeronave/parcul auto al organizației

eficiența energetică

eficiența materialelor

emisii

Tur-operatorii nu oferă zboruri spre: (i) destinații situate la o distanță mai mică de 700 km; (ii) destinații situate la o distanță de până la 2 000 km pentru o ședere cu o durată mai mică de opt zile, sau destinații situate la o distanță mai mare de 2 000 km pentru o ședere cu o durată mai mică de 14 de zile. (cea mai bună practică de management de mediu 3.3.1)

Flota de aeronave a tur-operatorului atinge o medie a consumului specific de combustibil ≤ 2,7 litri per 100 pasageri-km. (cea mai bună practică de management de mediu 3.3.1)

Consumul mediu de combustibil al parcului de autocare sau autobuze este ≤ 0,75 litri per 100 pasageri-km și cel puțin 90 % din parcul de vehicule este conform cu norma EURO V sau funcționează pe bază de sisteme alternative de combustibil. (cea mai bună practică de management de mediu 3.3.1)

| 2. | Procentul emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transporturi compensate cu credite de carbon certificate |
| --- | --- |

2.

Procentul emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transporturi compensate cu credite de carbon certificate

%

Procentul emisiilor de CO2 compensate prin achiziționarea de credite de carbon certificate. Pentru compensarea emisiilor din sectorul aviației, ar trebui să se aplice un factor indice de forțare radiativă.

flota de aeronave/parcul auto al organizației

eficiența energetică

eficiența materialelor

emisii

Emisiile de gaze cu efect de seră generate de transporturi din toate pachetele vândute sunt compensate automat prin investirea directă în proiecte de evitare a emisiilor de gaze cu efect de seră sau prin achiziționarea de credite de carbon certificate. (cea mai bună practică de management de mediu 3.3.1)

| 3. | Procentul de furnizori de servicii de cazare (în funcție de oaspete-nopți sau valoare vândută) care respectă criteriile specifice de mediu |
| --- | --- |

3.

Procentul de furnizori de servicii de cazare (în funcție de oaspete-nopți sau valoare vândută) care respectă criteriile specifice de mediu

%

Indicatorul ia în considerare standardele de mediu certificate de un terț (de exemplu, eticheta ecologică a UE, Nordic Swan), precum și respectarea anumitor cerințe.

organizație

toți

≥ 90 % din furnizorii de servicii de cazare, pe baza valorii vânzărilor sau a șederilor peste noapte, respectă un set de cerințe de mediu (de preferință recunoscute prin certificarea furnizată de către un terț). (cea mai bună practică de management de mediu 3.3.2)

| 4. | Procentul de servicii care fac obiectul îmbunătățirii ecologice în cadrul destinației |
| --- | --- |

4.

Procentul de servicii care fac obiectul îmbunătățirii ecologice în cadrul destinației

%

Indicatorul se referă la procentul de servicii la a căror îmbunătățire tur-operatorul a contribuit în fiecare dintre principalele sale destinații.

destinație și organizație

toți

Tur-operatorul stimulează îmbunătățirea ecologică a destinației prin: (i) îmbunătățirea performanței lanțului de aprovizionare; (ii) influențarea gestionării destinației; (iii) programe de îmbunătățire directă. (cea mai bună practică de management de mediu 3.3.3)

| 5. | Procentul de circuite durabile de prim rang (de exemplu, cu etichetă ecologică) vândute (în funcție de valoare) |
| --- | --- |

5.

Procentul de circuite durabile de prim rang (de exemplu, cu etichetă ecologică) vândute (în funcție de valoare)

%

Procentul, în funcție de valoare, de circuite durabile de prim rang (de exemplu, eticheta ecologică austriacă pentru pachetele turistice) din totalul circuitelor vândute de tur-operator.

organizație

toți

Tur-operatorul promovează pachete de turism durabil în materiale publicitare tradiționale. (cea mai bună practică de management de mediu 3.3.4)

Pachetele turistice durabile de prim rang (de exemplu, eticheta ecologică austriacă pentru pachetele turistice) reprezintă o cotă ≥ 10 % din vânzări. (cea mai bună practică de management de mediu 3.3.4)

Tur-operatorul utilizează metode de comunicare și comercializare eficiente pentru a încuraja alegeri mai durabile în procesul de selecție a pachetelor turistice. (cea mai bună practică de management de mediu 3.3.4)

Tur-operatorul oferă tuturor clienților săi informații specifice fiecărei destinații și informații care vizează creșterea gradului de sensibilizare pentru promovarea unui comportament durabil la destinație. (cea mai bună practică de management de mediu 3.3.4)

| 6. | Consumul de hârtie per client |
| --- | --- |

6.

Consumul de hârtie per client

g/client

Cantitatea de hârtie utilizată per client.

organizație

eficiența materialelor

deșeuri

emisii

Articolele de birou și materialele promoționale sub formă tipărită: (i) se evită ori de câte ori este posibil; (ii) se utilizează 100 % hârtie reciclată sau certificată ecologic (de exemplu, cu etichetă ecologică, FSC, PEFC); (iii) sunt imprimate utilizând servicii de tipărire certificate ecologic (de exemplu, EMAS, ISO 14001). (cea mai bună practică de management de mediu 3.3.5)

| 7. | Certificarea ecologică a hârtiei și a activității de tipărire |
| --- | --- |

7.

Certificarea ecologică a hârtiei și a activității de tipărire

(da/nu)

Indicatorul se referă la faptul dacă hârtia utilizată este certificată ecologic (de exemplu, eticheta ecologică a UE, FSC) și a fost tipărită utilizând servicii de tipărire certificate ecologic.

organizație

eficiența materialelor

deșeuri

Articole de birou și materiale promoționale sub formă tipărită: (i) se evită ori de câte ori este posibil; (ii) se utilizează 100 % hârtie reciclată sau certificată ecologic (de exemplu, cu etichetă ecologică, FSC, PEFC); (iii) sunt imprimate utilizând servicii de tipărire certificate ecologic (de exemplu, EMAS, ISO 14001). (cea mai bună practică de management de mediu 3.3.5)

| 8. | Emisii specifice de CO2 din operațiuni administrative și activități de vânzare cu amănuntul |
| --- | --- |

8.

Emisii specifice de CO2 din operațiuni administrative și activități de vânzare cu amănuntul

kg CO2 / client

kg CO2 / m2 · an

Indicatorul măsoară cantitatea de CO2 care rezultă din activitățile de vânzare cu amănuntul și administrative. Acesta poate fi exprimat ca emisii per client sau emisii per spațiu comercial și spațiu de birouri și an.

organizație

emisii

Se pun în aplicare planuri de gestionare a energiei și a gazelor cu efect de seră și se raportează energia și emisiile de gaze cu efect de seră generate de activitățile administrative și de vânzare cu amănuntul, exprimate sub forma pe m2 de spațiu de birouri și spațiu comercial pe an și pe client. (cea mai bună practică de management de mediu 3.3.5)

| 9. | Consumul anual de apă în clădirile de birouri per angajat |
| --- | --- |

9.

Consumul anual de apă în clădirile de birouri per angajat

l/angajat·an

Indicatorul se referă la consumul anual de apă în clădirile de birouri, împărțit la numărul de angajați care lucrează în clădirile respective.

organizație

apă

Consumul de apă ≤ 2,0 m3 per angajat pe an. (cea mai bună practică de management de mediu 3.3.5)

CAZARE

| 1. | Consumul de apă pe oaspete-noapte |
| --- | --- |

1.

Consumul de apă pe oaspete-noapte

l/oaspete-noapte

Consumul de apă se măsoară în spațiile de cazare pe parcursul unui an, normalizat per număr de nopți petrecute de oaspete.

Consumul de apă pentru marile bazine de înot sau restaurante care deservesc un număr mare de nerezidenți poate fi exclus din indicatorul pentru analiza comparativă a serviciului de cazare.

pe hotel sau echivalent

(poate fi agregat la nivel de organizație)

sub-contorizarea zonelor de cazare

apă

Punerea în aplicare a unui plan de gestionare a apei specific locației care să includă: (i) sub-contorizarea și analiza comparativă a tuturor proceselor și domeniilor majore de consum de apă; (ii) inspecția și întreținerea periodică a aparatelor și a „punctelor de scurgere” din sistemul de apă. (cea mai bună practică de management de mediu 3.4.1)

Consumul total de apă ≤ 140 (l/oaspete-noapte în hoteluri complet deservite și ≤ 100 l/oaspete-noapte în unități de cazare în care majoritatea băilor sunt utilizate în comun, de exemplu, cămine pentru tineri). (cea mai bună practică de management de mediu 3.4.1)

| 2. | Cantitatea de rufe generată pe oaspete-noapte |
| --- | --- |

2.

Cantitatea de rufe generată pe oaspete-noapte

kg rufe/oaspete-noapte

Cantitatea totală de rufe generate per oaspete-noapte. Indicatorul este influențat de rata de reutilizare, cantitatea, dimensiunea și densitatea materialelor textile.

per spațiu

apă

eficiența energetică

Reducerea volumului de rufe prin reutilizarea lenjeriilor de pat și a prosoapelor cu cel puțin 30 %. (cea mai bună practică de management de mediu 3.4.3)

| 3. | Consumul de produse chimice de curățat și de spălat vase în ceea ce privește ingredientele active, pe oaspete-noapte |
| --- | --- |

3.

Consumul de produse chimice de curățat și de spălat vase în ceea ce privește ingredientele active, pe oaspete-noapte

g /oaspete-noapte

Indicatorul include toate produsele chimice de curățat și spălat vase (cu excepția detergenților de rufe, a detergenților speciali și a produselor chimice pentru bazine). Cantitatea care trebuie raportată se referă la ingredientele active.

per spațiu

deșeuri

Consumul de produse chimice de curățat și de spălat vase (cu excepția detergenților de rufe, a detergenților speciali și a produselor chimice pentru bazine) ≤ 10 grame de ingrediente active pe oaspete-noapte. (cea mai bună practică de management de mediu 3.4.3)

| 4. | Procentul de produse chimice și de materiale textile cu etichetă ecologică ISO de tip I |
| --- | --- |

4.

Procentul de produse chimice și de materiale textile cu etichetă ecologică ISO de tip I

%

Procentul de produse chimice cu etichetă ecologică ISO de tip I (pentru operațiunile de curățare, săpunuri, șampoane, etc.) și de materiale textile utilizate.

per spațiu

deșeuri

Cel puțin 80 % (în funcție de cantitatea de substanță activă sau volumul achiziționat) din toți detergenții universali, detergenții menajeri, săpunurile și șampoanele folosite de unitatea de cazare turistică au primit o etichetă ecologică ISO de tip I (de exemplu, eticheta ecologică a UE). (cea mai bună practică de management de mediu 3.4.3)

| 5. | Consumul de apă per kg de rufe |
| --- | --- |

5.

Consumul de apă per kg de rufe

l/kg de rufe

Indicatorul măsoară consumul de apă pentru întregul ciclu de spălare per kg de rufe.

per cantitatea de rufe utilizate de unitatea de cazare

apă

Pentru spălătoriile la scară redusă, toate mașinile noi de spălat rufe de uz casnic au etichetă energetică UE cu rating A+++ și mașinile de spălat rufe comerciale au o medie a consumului de apă pentru spălat rufe ≤ 7 l/kg de rufe spălate.

Consumul total de apă pe parcursul întregului ciclu de spălare a rufelor în cadrul unor operațiuni de spălătorie la scară largă este ≤ 5 l/kg rufe aferente serviciilor de cazare și ≤ 9 l/kg rufe aferente serviciilor de restaurant. (cea mai bună practică de management de mediu 3.4.5).

| 6. | Consumul de energie per kg de rufe |
| --- | --- |

6.

Consumul de energie per kg de rufe

kWh/kg rufe

Indicatorul măsoară consumul de energie pentru întregul ciclu de spălare per kg de rufe.

per cantitatea de rufe utilizate de unitatea de cazare

eficiența energetică

Totalul consumului de energie din procesul de spălare a rufelor la scară mică la fața locului este ≤ 2,0 kWh/kg de textile, pentru produse uscate și pentru produse de curățătorie finite. (cea mai bună practică de management de mediu 3.4.4).

Consumul total de energie al procesului pentru produse finite și uscate ale operațiunilor de spălătorie la scară largă este ≤ 0,90 kWh/kg rufe aferente serviciilor de cazare și ≤ 1,45 kWh/kg rufe aferente serviciilor de restaurant. (cea mai bună practică de management de mediu 3.4.5)

| 7. | Procentul de detergenți de rufe care poartă eticheta ecologică |
| --- | --- |

7.

Procentul de detergenți de rufe care poartă eticheta ecologică

%

Procentul de detergenți de rufe care poartă eticheta ecologică utilizați în operațiuni de spălătorie.

per cantitatea de rufe utilizate de unitatea de cazare

deșeuri

Cel puțin 80 % din detergenții de rufe utilizați la scară redusă (în funcție de cantitatea de substanță activă sau volumul achiziționat) au primit o etichetă ecologică ISO de tip I (de exemplu, eticheta ecologică a UE, Nordic Swan, Blaue Engel). (cea mai bună practică de management de mediu 3.4.4).

Pentru operațiunile de spălătorie la scară largă, se utilizează exclusiv detergenții de rufe pentru uz profesional în conformitate cu o etichetă ecologică ISO de tip I (de exemplu, eticheta ecologică a UE, Nordic Swan), aplicați în doze adecvate. (cea mai bună practică de management de mediu 3.4.5)

| 8. | Serviciu de spălătorie cu etichetă ecologică |
| --- | --- |

8.

Serviciu de spălătorie cu etichetă ecologică

(da/nu)

Indicatorul se referă la contractarea unui furnizor extern de servicii de spălătorie în conformitate cu o etichetă ecologică ISO de tip I.

pentru fiecare furnizor de servicii de spălătorie utilizate de unitatea de cazare

apă

eficiența energetică

Toate operațiunile de spălătorie externalizate sunt efectuate de către un furnizor care a primit o etichetă ecologică ISO de tip I (de exemplu, Nordic Swan), iar toate operațiunile de spălătorie la scară largă efectuate la nivel intern sau operațiunile de spălătorie externalizate către furnizori de servicii necertificate respectă parametrii de referință relevanți. (cea mai bună practică de management de mediu 3.4.5)

| 9. | Punerea în aplicare a unui plan de gestionare ecologică a bazinelor |
| --- | --- |

9.

Punerea în aplicare a unui plan de gestionare ecologică a bazinelor

(da/nu)

Punerea în aplicare a unui plan de gestionare ecologică a bazinelor include monitorizarea consumului de apă, energie și substanțe chimice.

per spațiu

apă

eficiența energetică

eficiența materialelor

Punerea în aplicare a unui plan de eficiență pentru bazin și zonele de spa care include: (i) analiza comparativă a consumului specific de apă, energie și substanțe chimice în bazin și zonele de spa, exprimată per m2 de suprafață a bazinului și per oaspete-noapte; (ii) reducerea la minimum a consumului de clor prin optimizarea dozării și utilizarea unor metode de dezinfectare suplimentare precum ozonizarea și tratarea cu ultraviolete. (cea mai bună practică de management de mediu 3.4.6)

| 10. | Punerea în aplicare a unui sistem de reciclare a apei pluviale sau a apei menajere |
| --- | --- |

10.

Punerea în aplicare a unui sistem de reciclare a apei pluviale sau a apei menajere

(da/nu)

Indicatorul arată dacă este instalat și utilizat un sistem care folosește apa menajeră pentru scopuri interne sau externe (de exemplu, irigații) sau care folosește apă pluvială pentru scopuri interne (de exemplu, apă la toalete).

per spațiu

la nivelul organizației: % din spații

apă

Instalarea unui sistem de reciclare a apei pluviale care alimentează cererea internă de apă și/sau a unui sistem de reciclare a apei menajere care alimentează cererea internă sau externă de apă. (cea mai bună practică de management de mediu 3.4.7)

| 11. | Generarea de deșeuri per oaspete-noapte |
| --- | --- |

11.

Generarea de deșeuri per oaspete-noapte

kg/oaspete-noapte

Indicatorul se referă la cantitatea totală de deșeuri generate (sortate și nesortate).

Scopul este de a evalua eficacitatea măsurilor de prevenire a producerii de deșeuri (de exemplu, reutilizare).

per hotel sau echivalent (poate fi agregată la nivel de organizație)

per zonă-sursă (de exemplu, bucătărie, menaj)

deșeuri

eficiența materialelor

Cantitatea totală de deșeuri generate (sortate și nesortate) este ≤ 0,6 kg/oaspete-noapte. (cea mai bună practică de management de mediu 3.5.1)

| 12. | Procentul de deșeuri trimise spre reciclare |
| --- | --- |

12.

Procentul de deșeuri trimise spre reciclare

%

Indicatorul arată cantitatea de deșeuri (exprimată ca greutate) care sunt colectate separat și trimise spre reciclare.

cel puțin per hotel sau echivalent

(poate fi agregat la nivel de organizație)

deșeuri

eficiența materialelor

Cel puțin 84 % din deșeuri, exprimate ca greutate, sunt trimise spre reciclare. (cea mai bună practică de management de mediu 3.5.2)

| 13. | Deșeuri nesortate generate per oaspete-noapte |
| --- | --- |

13.

Deșeuri nesortate generate per oaspete-noapte

kg/oaspete-noapte

Indicatorul măsoară cantitatea de deșeuri generate nesortate (care nu sunt trimise spre reciclare).

per hotel sau echivalent

(poate fi agregat la nivel de organizație)

deșeuri

eficiența materialelor

Cantitatea de deșeuri nesortate trimise spre eliminare este ≤ 0,16 kg per oaspete-noapte. (cea mai bună practică de management de mediu 3.5.2)

| 14. | Eficiența eliminării în cadrul procesului de tratare a apelor reziduale la fața locului |
| --- | --- |

14.

Eficiența eliminării în cadrul procesului de tratare a apelor reziduale la fața locului

eliminare % din CBO5, CCO, azot total, fosfor total

concentrația în efluentul final a CBO5, CCO, azot total, fosfor total (mg/l)

Indicatorul se referă la performanța sistemelor de tratare a apelor reziduale la fața locului (dacă există).

per hotel sau echivalent

deșeuri

apă

În cazul în care nu este posibil să se trimită apele reziduale pentru tratare centralizată, tratarea apelor reziduale la fața locului include pretratarea (sită/grătar, egalizare și sedimentarea) urmată de tratarea biologică cu îndepărtarea CBO5 > 95 %, nitrificare > 90 % și digestia anaerobă (în afara amplasamentului) a nămolului în exces. (cea mai bună practică de management de mediu 3.5.3)

| 15. | Punerea în aplicare a unui plan de gestionare a energiei specific locației |
| --- | --- |

15.

Punerea în aplicare a unui plan de gestionare a energiei specific locației

(da/nu)

Indicatorul arată dacă este pus în aplicare un plan de gestionare a energiei specific locației care include sub-contorizarea tuturor proceselor cu un consum major de energie și dacă se calculează și se raportează consumul de energie primară și emisiile de CO2 aferente.

per hotel sau echivalent și la nivelul organizației (valoare agregată)

eficiența energetică

Punerea în aplicare a unui plan de gestionare a energiei specific locației care include: (i) sub-contorizarea și analiza comparativă a tuturor proceselor cu consum major de energie; (ii) calcularea și raportarea consumului de energie primară și a emisiilor de CO2 aferente. (cea mai bună practică de management de mediu 3.6.1)

| 16. | Consumul specific de energie |
| --- | --- |

16.

Consumul specific de energie

kWh/m2 · an

Consumul total de energie pe unitatea de suprafață și pe an în termeni de energie finală.

Nu trebuie să fie scăzută energia din surse regenerabile produsă la fața locului.

În cazurile în care energia termică și energia de răcire pot fi separate de alte procese energetice, este recomandat ca acestea să fie raportate separat.

per hotel sau echivalent și la nivelul organizației (valoare agregată)

eficiența energetică

Pentru clădirile existente, consumul final de energie pentru IVC (încălzire, ventilație și climatizare) și încălzirea apei este ≤ 75 kWh sau consumul total final de energie este ≤ 180 kWh per m2 de suprafață încălzită și răcită per an. (cele mai bune practici de management de mediu 3.6.1, 3.6.2 și 3.6.3)

Pentru clădirile noi, performanța energetică nominală este conformă cu standardele Minergie P sau PassiveHouse sau echivalente. (cele mai bune practici de management de mediu 3.6.2 și 3.6.3)

Ori de câte ori este fezabil, se utilizează pompe de căldură având ca sursă apa și/sau încălzirea/răcirea geotermală în locul sistemelor de încălzire și răcire convenționale, iar pompele de căldură respectă criterii privind eticheta ecologică a UE. (cea mai bună practică de management de mediu 3.6.4)

Consumul total de energie electrică este ≤ 80 kWh/m2 an (suprafață de podea încălzită sau răcită). (cea mai bună practică de management de mediu 3.6.5)

| 17. | Capacitatea de iluminat instalată |
| --- | --- |

17.

Capacitatea de iluminat instalată

W/m2

Capacitatea de iluminat instalată pentru a răspunde necesităților de iluminare per unitate de suprafață.

O alternativă bună pentru indicatorul tehnic este lumen/m2, dar performanța de mediu este legată mai degrabă de puterea instalată măsurată în W/m2.

per hotel sau echivalent

eficiența energetică

Capacitate de iluminat instalată este ≤ 10 W/m2. (cea mai bună practică de management de mediu 3.6.5)

Consumul de energie pentru iluminat este ≤ 25 kWh/m2 an (suprafață de podea încălzită sau răcită). (cea mai bună practică de management de mediu 3.6.5)

Consumul total de energie electrică este ≤ 80 kWh/m2 an (suprafață de podea încălzită sau răcită). (cea mai bună practică de management de mediu 3.6.5)

| 18. | Procentul din consumul final de energie acoperit de energia din surse regenerabile produsă la fața locului |
| --- | --- |

18.

Procentul din consumul final de energie acoperit de energia din surse regenerabile produsă la fața locului

%

Raportul dintre energia din surse regenerabile produsă la fața locului la unitatea de cazare și consumul total de energie al unității în termeni de energie finală.

per hotel sau echivalent și la nivelul organizației (valoare agregată)

eficiența energetică

Echivalentul a 50 % din consumul energetic anual al unității de cazare este generat de surse regenerabile la fața locului. (cea mai bună practică de management de mediu 3.6.6)

| 19. | Utilizarea creditelor certificate de energie din surse regenerabile |
| --- | --- |

19.

Utilizarea creditelor certificate de energie din surse regenerabile

(da/nu)

Indicatorul arată dacă unitatea de cazare achiziționează energie din surse regenerabile certificate din afara amplasamentului (de exemplu, energie electrică din surse regenerabile).

Certificarea trebuie să se asigure că energia din surse regenerabile achiziționată nu este contabilizată deja de o altă organizație sau în cadrul mixului de producție medie națională de energie electrică.

per hotel sau echivalent și la nivelul organizației (valoare agregată)

eficiența energetică

100 % din energia electrică provine din surse de energie electrică regenerabile trasabile care nu sunt contabilizate deja de o altă organizație sau în cadrul mixului de producție medie națională de energie electrică sau care au mai puțin de doi ani. (cea mai bună practică de management de mediu 3.6.6)

RESTAURANTE ȘI BUCĂTĂRII HOTELIERE

| 1. | Procentul de ingrediente certificate ecologic (în funcție de valoare) |
| --- | --- |

1.

Procentul de ingrediente certificate ecologic (în funcție de valoare)

%

Indicatorul se referă la ingredientele certificate în conformitate cu standardele de mediu relevante (de exemplu, organice, MSC).

per ingredient esențial achiziționat (pot fi agregate la nivel de organizație)

toți

Organizația este în măsură să furnizeze informații documentate, care includ cel puțin țara de origine, pentru toate ingredientele principale. (cea mai bună practică de management de mediu 3.7.1)

Cel puțin 60 % din produse alimentare și băuturi, în funcție de valoarea achizițiilor, sunt certificate ecologic (de exemplu, organice). (cea mai bună practică de management de mediu 3.7.1)

| 2. | Generarea de deșeuri organice per oaspete al restaurantului |
| --- | --- |

2.

Generarea de deșeuri organice per oaspete al restaurantului

kg/client al restaurantului

Cantitatea totală de deșeuri organice generate împărțită la numărul de mese servite (clienți ai restaurantului).

per bucătărie sau hotel (poate fi agregată la nivel de organizație)

deșeuri

eficiența materialelor

Cantitatea totală de deșeuri organice generate este ≤ 0,25 kg per client al restaurantului și cantitatea de deșeuri care poate fi evitată este ≤ 0,18 kg per client al restaurantului. (cea mai bună practică de management de mediu 3.7.2)

| 3. | Procente de deșeuri organice trimise pentru digestie anaerobă, recuperare de energie alternativă, compostate la fața locului sau trimise pentru compostare |
| --- | --- |

3.

Procente de deșeuri organice trimise pentru digestie anaerobă, recuperare de energie alternativă, compostate la fața locului sau trimise pentru compostare

%

Restaurantele și bucătăriile hoteliere ar trebui să raporteze separat cantitățile de deșeuri organice trimise pentru digestie anaerobă, recuperare de energie alternativă, compostate la fața locului sau trimise spre compostare, ca procente din cantitatea totală de deșeuri organice generată.

per bucătărie sau hotel (pot fi agregate la nivel de organizație)

deșeuri

eficiența materialelor

≥ 95 % din deșeurile organice sunt separate și deviate de la depozitarea în depozitele de deșeuri și, dacă este posibil, sunt trimise pentru digestie anaerobă sau recuperarea de energie alternativă. (cea mai bună practică de management de mediu 3.7.2)

| 4. | Consumul de apă la bucătărie per oaspete la restaurant |
| --- | --- |

4.

Consumul de apă la bucătărie per oaspete la restaurant

l/oaspete la restaurant

Raportul dintre volumul total de apă consumat la bucătărie și numărul de mese servite (clienți ai restaurantului).

Diverse procese contribuie la consumul de apă și, în mod ideal, monitorizarea ar trebui să se efectueze la nivel de proces (spălat vase, robinete, mașini de gătit cu aburi etc.).

cel puțin per bucătărie sau hotel (poate fi agregat la nivel de organizație)

per proces

apă

eficiența energetică

Punerea în aplicare a unui plan de gestionare a apei menajere care include monitorizarea și raportarea consumului total de apă al bucătăriei normalizat per client al restaurantului și identificarea de măsuri prioritare pentru a reduce consumul de apă. (cea mai bună practică de management de mediu 3.7.3)

| 5. | Procentul de produse chimice de curățare a bucătăriei și de produse de spălat vasele cu etichetă ecologică |
| --- | --- |

5.

Procentul de produse chimice de curățare a bucătăriei și de produse de spălat vasele cu etichetă ecologică

%

Indicatorul raportează procentul de produse chimice de curățare a bucătăriei și de produse de spălat vasele cu etichetă ecologică ISO de tip I.

per spațiu

deșeuri

Cel puțin 70 % din volumul achizițiilor de produse de curățare chimică (cu excepția detergenților pentru cuptoare) pentru spălarea vaselor și de curățenie sunt etichetate ecologic (de exemplu, eticheta ecologică a UE). (cea mai bună practică de management de mediu 3.7.3)

| 6. | Consumul specific de energie per client al restaurantului |
| --- | --- |

6.

Consumul specific de energie per client al restaurantului

kWh/client al restaurantului

Consumul total de energie al bucătăriei, împărțit la numărul de mese servite.

Indicatorul include toate sursele de energie (de exemplu, electricitate, gaz natural, GPL).

Diverse procese contribuie la consumul de energie și, în mod ideal, monitorizarea ar trebui să se efectueze la nivel de proces (gătit, refrigerare și spălat vase etc.).

cel puțin per bucătărie sau hotel (poate fi agregat la nivel de organizație)

per proces

eficiența energetică

Punerea în aplicare a unui plan de gestionare a energiei pentru gătit care include monitorizarea și raportarea consumului de energie normalizate per total de bucătărie, restaurant, clienți și identificarea priorităților în ceea ce privește măsurile de reducere a consumului de energie. (cea mai bună practică de management de mediu 3.7.4)

CAMPINGURI

| 1. | Educație/informații privind mediul disponibile pentru oaspeți (da/nu) |
| --- | --- |

1.

Educație/informații privind mediul disponibile pentru oaspeți (da/nu)

(da/nu)

Indicatorul se referă la disponibilitatea, de exemplu, a informațiilor privind opțiunile de mobilitate cu un impact scăzut asupra mediului (cum ar fi biciclete, transport public, vehicule electrice), furnizarea de cursuri care abordează aspecte de mediu și plimbări în natură.

per teren de camping

toți

Întreprinderea care asigură servicii de cazare încurajează și facilitează comportamentul și activitățile responsabile din punct de vedere ecologic și oferă oaspeților educație ecologică prin cursuri și activități la fața locului. (cea mai bună practică de management de mediu 3.8.1)

| 2. | Punerea în aplicare a unui plan de gestionare a biodiversității |
| --- | --- |

2.

Punerea în aplicare a unui plan de gestionare a biodiversității

(da/nu)

Indicatorul se referă la punerea în aplicare a unui plan de gestionare a biodiversității în zona de camping.

per teren de camping

biodiversitate

Menținerea sau creșterea biodiversității la fața locului prin plantarea de specii indigene, crearea de refugii pentru speciile de animale locale și instalarea de „acoperișuri verzi” sau „acoperișuri maro”, acolo unde este posibil; și prin reducerea la minimum a utilizării de produse chimice, a poluării luminoase și sonore. (cea mai bună practică de management de mediu 3.8.2)

Reducerea la minimum a poluării luminoase și a perturbării speciilor sălbatice prin instalarea de corpuri de iluminat dotate cu senzori sau cu un temporizator, eficiente și orientate în mod corespunzător pentru lumini exterioare care produc zero lumină ascendentă. (cea mai bună practică de management de mediu 3.8.2)

Reducerea la minimum a consumului de apă prin plantarea de specii indigene și mulcire și prin instalarea de sisteme de irigație controlată alimentate cu ape menajere, acolo unde este posibil. (cea mai bună practică de management de mediu 3.8.2)

| 3. | Consumul de energie specific per oaspete-noapte |
| --- | --- |

3.

Consumul de energie specific per oaspete-noapte

kWh/oaspete-noapte

Consumul total de energie în zona de camping per oaspete-noapte în termeni de energie finală.

Trebuie precizat clar dacă energia din surse regenerabile produsă la fața locului este inclusă sau nu în această valoare, iar acesta poate fi exprimată, de asemenea, separat în orice caz.

Energia utilizată în interiorul clădirilor și în bucătării poate fi exprimată, de asemenea, separat în kWh/m2 · an și kWh/ client al restaurantului.

per teren de camping (poate fi agregat la nivel de organizație)

per proces

eficiența energetică

Consumul specific de energie finală (cu excepția energiei din surse regenerabile produse la fața locului) este ≤ 2,0 kWh/oaspete-noapte. (cea mai bună practică de management de mediu 3.8.3)

| 4. | Procentul din consumul final de energie acoperit de energia din surse regenerabile produsă la fața locului |
| --- | --- |

4.

Procentul din consumul final de energie acoperit de energia din surse regenerabile produsă la fața locului

%

Indicatorul se calculează ca procentul final din consumul de energie care provine din energia din surse regenerabile produsă la fața locului.

per teren de camping (poate fi agregat la nivel de organizație)

per proces

eficiența energetică

—

(cea mai bună practică de management de mediu 3.8.3)

| 5. | Utilizarea creditelor certificate de energie din surse regenerabile |
| --- | --- |

5.

Utilizarea creditelor certificate de energie din surse regenerabile

(da/nu)

Indicatorul arată dacă unitatea de cazare achiziționează energie din surse regenerabile certificate din afara amplasamentului (de exemplu, energie electrică din surse regenerabile).

Certificarea trebuie să se asigure că energia din surse regenerabile achiziționată nu este contabilizată deja de o altă organizație sau în cadrul mixului de producție medie națională de energie electrică.

per teren de camping (poate fi agregat la nivel de organizație)

per proces

eficiența energetică

100 % din energia electrică provine din surse regenerabile trasabile de energie electrică care nu sunt contabilizate deja de o altă organizație sau în cadrul mixului de producție medie națională de energie electrică sau care au mai puțin de doi ani. (cea mai bună practică de management de mediu 3.8.3)

| 6. | Consumul de apă per oaspete-noapte |
| --- | --- |

6.

Consumul de apă per oaspete-noapte

l/oaspete-noapte

Consumul de apă se măsoară în zona de camping pe parcursul unui an, fiind împărțit la numărul de oaspeți-noapte.

Consumul de apă pentru marile bazine de înot sau restaurantele care deservesc un număr mare de nerezidenți poate fi exclus din indicatorul pentru analiza comparativă a serviciului de cazare.

per teren de camping (poate fi agregat la nivel de organizație)

apă

Consumul total de apă este ≤ 94 litri per oaspete-noapte pentru terenuri de camping deplin deservite de patru și cinci stele și consumul de apă este ≤ 58 litri per oaspete-noapte pentru toate celelalte terenuri de camping. (cea mai bună practică de management de mediu 3.8.4)

| 7. | Cantitatea de deșeuri nesortate generate per oaspete-noapte |
| --- | --- |

7.

Cantitatea de deșeuri nesortate generate per oaspete-noapte

kg/oaspete-noapte

Indicatorul măsoară cantitatea de deșeuri nesortate generate.

cel puțin per teren de camping sau echivalent

(poate fi agregată la nivel de organizație)

deșeuri

eficiența materialelor

Cantitate totală de deșeuri reziduale trimise spre eliminare este ≤ 0,2 kg per oaspete-noapte. (cea mai bună practică de management de mediu 3.8.5)

---

(1)  
  JO L 342, 22.12.2009, p. 1.

(2)  Raportul științific și de politică este publicat pe site-ul JRC/IPTS, la următoarea adresă: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/TourismBEMP.pdf. Concluziile privind cele mai bune practici de management de mediu și aplicabilitatea acestora, precum și indicatorii de performanță de mediu specifici identificați și standarde de excelență cuprinse în prezentul document de referință sectorial se bazează pe constatările consemnate în raportul științific și de politică. Toate informațiile de bază, precum și detaliile tehnice figurează în raport.

(3)  Regulamentul (CEE) nr. 1836/93 al Consiliului din 29 iunie 1993 privind participarea voluntară a întreprinderilor din sectorul industrial la un sistem comunitar de management de mediu și audit (JO L 168, 10.7.1993, p. 1).

(4)  Regulamentul (CE) nr. 761/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2001 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și audit (EMAS) (JO L 114, 24.4.2001, p. 1).

(5)  Conform anexei IV punctul B litera (e) din Regulamentul EMAS, declarația de mediu conține „o sinteză a datelor disponibile cu privire la performanța organizației în raport cu obiectivele și țintele sale de mediu corespunzătoare impactului semnificativ asupra mediului. Raportarea se face pe baza indicatorilor principali, precum și alți indicatori relevanți existenți în ceea ce privește performanța de mediu, în conformitate cu secțiunea C”. Anexa IV – secțiunea C prevede că „de asemenea, fiecare organizație prezintă rapoarte anuale cu privire la performanțele sale referitoare la aspecte de mediu cu caracter specific, astfel cum au fost identificate în declarația de mediu și, după caz, ia în considerare documente sectoriale de referință, în conformitate cu articolul 46”.

(6)  Regulamentul (CE) 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (JO L 393, 30.12.2006, p. 1).

(7)  Prezentul document nu vizează în mod direct sectorul croazierelor. Cu toate acestea, o serie din bunele practici de management de mediu descrise pot fi aplicabile de asemenea, într-o anumită măsură, în cazul croazierelor.

(8)  http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/products-groups-and-criteria.html.

(9)  ETIS este un set de instrumente de gestionare și informare, conceput pentru a contribui la destinație la monitorizarea și măsurarea propriilor performanțe în ceea ce privește turismul durabil în comparație cu obiectivele proprii. Informații suplimentare sunt disponibile la: http://ec.europa.eu/growth/sectors/tourism/offer/sustainable/indicators/index_en.htm.

(10)  CFC și HCFC înseamnă clorofluorocarbură și hidroclorofluorocarbură.

(11)  Gestionarea destinației constă în coordonarea tuturor entităților guvernamentale și private, de regulă, de către un organism public cu sau fără participare privată, concepută să sprijine dezvoltarea turismului într-o destinație prin luarea de decizii strategice, punerea în aplicare de acțiuni de politică, menținerea și promovarea patrimoniului cultural și natural și a atracțiilor, coordonarea de evenimente/festivaluri, creșterea veniturilor pentru proiecte din domeniul turismului, facilitarea cooperării între întreprinderi, asigurarea infrastructurii și prestări de servicii etc.

(12)  O întreprindere mică este definită ca fiind o întreprindere care are sub 50 de angajați și a cărei cifră anuală de afaceri și/sau al cărei bilanț anual total nu depășește 10 milioane EUR (Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei).

(13)  Ca parte din seria de standarde de mediu ISO 14000, Organizația Internațională de Standardizare a elaborat o subserie (ISO 14020) specifică etichetării ecologice, care acoperă trei tipuri de sisteme de etichetare. În acest context, o etichetă ecologică „tip I” este o etichetă bazată pe criterii multiple dezvoltată de un terț. Exemple în acest sens sunt, la nivelul UE, „eticheta ecologică a UE” sau, la nivel național sau multilateral, „Blaue Engel”, „Eticheta ecologică austriacă” și „Nordic Swan”.

(14)  Acest lucru poate fi realizat în cadrul punerii în aplicare a unui sistem de gestionare a energiei în conformitate cu ISO 50001.

(15)  Lenjeriile de pat confecționate dintr-un amestec bumbac-poliester au durabilitate mai mare și necesită mai puțină energie pentru spălare decât cele realizate din bumbac pur.

(16)  Acest lucru poate fi realizat în cadrul punerii în aplicare a unui sistem de gestionare a energiei în conformitate cu ISO 50001.

(17)  PassiveHouse și Minenergie P sunt două exemple de standarde de construcție foarte ambițioase din punct de vedere al performanței energetice. Cerințele acestora sunt descrise la adresa: http://www.passiv.de/en/02_informations/02_passive-house-requirements/02_passive-house-requirements.htm și http://www.minergie.ch/minergie_fr.html.

(18)  Bunele practici de management de mediu mai specifice privind îmbunătățirea anvelopei clădirii și, în sens general, a performanței de mediu a clădirilor sunt descrise în viitorul document de referință sectorial EMAS pentru sectorul construcțiilor.

---