# Euroopa Liidu L 104/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 104 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik20. aprill 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 104

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik20. aprill 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/602, 23. märts 2016, Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise osalemislepingu (mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni osalemist Euroopa Liidu nõuandemissioonil Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine)) allkirjastamise ja sõlmimise kohta | 1 |
| | | Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline osalemisleping, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni osalemist Euroopa Liidu nõuandemissioonil Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) | 3 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2016/603, 18. aprill 2016, millega rakendatakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid | 8 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/604, 6. aprill 2016, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Rosée des Pyrénées Catalanes (KGT)] | 10 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/605, 19. aprill 2016, millega avatakse Tuneesiast pärit oliiviõli ajutine tariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1918/2006 | 11 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/606, 19. aprill 2016, millega peatatakse rakendusmäärusega (EL) 2016/482 avatud pakkumismenetlus lõssipulbri kokkuostuks riikliku sekkumise raames | 14 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/607, 19. aprill 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 16 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/608, 18. aprill 2016, mis käsitleb teatavate palestiinlaste ajutist vastuvõtmist Euroopa Liidu liikmesriikides | 18 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/609, 18. aprill 2016, millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid | 19 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/610, 19. aprill 2016, Euroopa Liidu ÜJKP sõjalise väljaõppemissiooni kohta Kesk-Aafrika Vabariigis (EUTM RCA) | 21 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2016/611, 15. aprill 2016, milles sätestatakse turismisektori parimat keskkonnajuhtimise tava, keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajaid ja tipptaseme võrdlusaluseid sisaldav võrdlusdokument vastavalt määrusele (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 2137 all)

   (
  1
  ) | 27 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/602, 23. märts 2016, Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise osalemislepingu (mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni osalemist Euroopa Liidu nõuandemissioonil Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine)) allkirjastamise ja sõlmimise kohta

1

Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline osalemisleping, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni osalemist Euroopa Liidu nõuandemissioonil Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine)

3

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2016/603, 18. aprill 2016, millega rakendatakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

8

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/604, 6. aprill 2016, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Rosée des Pyrénées Catalanes (KGT)]

10

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/605, 19. aprill 2016, millega avatakse Tuneesiast pärit oliiviõli ajutine tariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1918/2006

11

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/606, 19. aprill 2016, millega peatatakse rakendusmäärusega (EL) 2016/482 avatud pakkumismenetlus lõssipulbri kokkuostuks riikliku sekkumise raames

14

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/607, 19. aprill 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

16

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/608, 18. aprill 2016, mis käsitleb teatavate palestiinlaste ajutist vastuvõtmist Euroopa Liidu liikmesriikides

18

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/609, 18. aprill 2016, millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

19

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/610, 19. aprill 2016, Euroopa Liidu ÜJKP sõjalise väljaõppemissiooni kohta Kesk-Aafrika Vabariigis (EUTM RCA)

21

*

Komisjoni otsus (EL) 2016/611, 15. aprill 2016, milles sätestatakse turismisektori parimat keskkonnajuhtimise tava, keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajaid ja tipptaseme võrdlusaluseid sisaldav võrdlusdokument vastavalt määrusele (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 2137 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 2137 all)

1

27

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 28. juuli 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 821/2014 (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 rakenduseeskirjad seoses programmist tehtavate maksete ülekandmise ja haldamise ning rahastamisvahendite aruandluse üksikasjaliku korraga, toiminguga seotud teabe- ja teavitamismeetmete tehniliste omadustega ning andmete kirjendamise ja salvestamise süsteemiga) parandus ( ELT L 223, 29.7.2014 ) | 70 |

Parandused

*

Komisjoni 28. juuli 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 821/2014 (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 rakenduseeskirjad seoses programmist tehtavate maksete ülekandmise ja haldamise ning rahastamisvahendite aruandluse üksikasjaliku korraga, toiminguga seotud teabe- ja teavitamismeetmete tehniliste omadustega ning andmete kirjendamise ja salvestamise süsteemiga) parandus ( ELT L 223, 29.7.2014 )

( ELT L 223, 29.7.2014 )

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 20.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 104/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 104/1

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2016/602,

23. märts 2016,

Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise osalemislepingu (mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni osalemist Euroopa Liidu nõuandemissioonil Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine)) allkirjastamise ja sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõigetega 5 ja 6,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsuse 2014/486/ÜVJP (1) artikli 10 lõikes 4 sätestatakse, et kolmandate riikide osalemist käsitlev üksikasjalik kord kehtestatakse kokkulepetega, mis sõlmitakse Euroopa Liidu lepingu artikli 37 alusel. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsuse 2014/486/ÜVJP (1) artikli 10 lõikes 4 sätestatakse, et kolmandate riikide osalemist käsitlev üksikasjalik kord kehtestatakse kokkulepetega, mis sõlmitakse Euroopa Liidu lepingu artikli 37 alusel.

| (2) | Nõukogu võttis 7. detsembril 2015 vastu otsuse, millega antakse luba alustada läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline osalemisleping, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni osalemist Euroopa Liidu nõuandemissioonil Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) (edaspidi „leping“). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 7. detsembril 2015 vastu otsuse, millega antakse luba alustada läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline osalemisleping, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni osalemist Euroopa Liidu nõuandemissioonil Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) (edaspidi „leping“).

| (3) | Leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Leping tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline osalemisleping, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni osalemist Euroopa Liidu nõuandemissioonil Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine), kiidetakse liidu nimel heaks.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et see liidu suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 3

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel lepingu artikli 9 lõikes 1 sätestatud teate.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 23. märts 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

A.G. KOENDERS

---

(1)  Nõukogu 22. juuli 2014. aasta otsus 2014/486/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) (ELT L 217, 23.7.2014, lk 42).

1

---

| 20.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 104/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 104/3

---

TÕLGE

Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline

OSALEMISLEPING,

mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni osalemist Euroopa Liidu nõuandemissioonil Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine)

EUROOPA LIIT („EL“ või „liit“)

ühelt poolt ja

ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON

teiselt poolt,

edaspidi „lepinguosalised“,

VÕTTES ARVESSE

nõukogu 22. juuli 2014. aasta otsust 2014/486/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) (1),

poliitika- ja julgeolekukomitee 17. juuni 2015. aasta otsust (ÜVJP) 2015/956 Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) panustajate komitee loomise kohta (EUAM Ukraine/1/2015) (2),

poliitika- ja julgeolekukomitee 27. oktoobri 2015. aasta otsust (ÜVJP) 2015/1965, millega võetakse vastu Šveitsi panus Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine) (EUAM Ukraine/4/2015) (3),

Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks loodud Euroopa Liidu nõuandemissiooni (EUAM Ukraine) staatust käsitlevat Euroopa Liidu ja Ukraina vahelist lepingut (4) (edaspidi „missiooni staatust käsitlev leping“),

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Missioonil osalemine

1.   Šveitsi Konföderatsioon osaleb Euroopa Liidu nõuandemissioonil Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (edaspidi „EUAM Ukraine“) kooskõlas nõukogu otsusega 2014/486/ÜVJP ning iga muu otsusega, millega Euroopa Liidu Nõukogu otsustab missiooni EUAM Ukraine pikendada, samuti käesoleva lepinguga ning selle artikli 6 kohaselt nõutava mis tahes lepingu rakendamise korraga.

2.   Šveitsi Konföderatsiooni panus EUAM Ukraine läbiviimisse ei piira liidu sõltumatust otsuste tegemisel. Liit teavitab Šveitsi Konföderatsiooni õigel ajal igast muudatusest seoses missiooniga EUAM Ukraine ja eriti dokumentidega, millele on osutatud lõikes 3.

3.   Šveitsi Konföderatsioon tagab, et missioonil EUAM Ukraine osalev Šveitsi isikkoosseis täidab oma ülesandeid kooskõlas:

| — | otsusega 2014/486/ÜVJP ja selle hilisemate muudatustega, |
| --- | --- |

—

otsusega 2014/486/ÜVJP ja selle hilisemate muudatustega,

| — | missiooni plaaniga, |
| --- | --- |

—

missiooni plaaniga,

| — | rakendusmeetmetega. |
| --- | --- |

—

rakendusmeetmetega.

4.   Šveitsi Konföderatsiooni poolt missioonile lähetatud isikkoosseis täidab oma kohustusi ja tegutseb ainult missiooni EUAM Ukraine huve silmas pidades.

5.   Šveitsi Konföderatsioon teavitab ELi missiooni ülemat õigel ajal igast muudatusest, mis käsitleb tema osalemist ja panust missioonil.

Artikkel 2

Isikkoosseisu staatus

1.   Šveitsi Konföderatsiooni poolt missioonile EUAM Ukraine lähetatud isikkoosseisu staatust reguleeritakse missiooni staatust käsitlev lepinguga.

2.   Ilma et see piiraks missiooni staatust käsitleva lepingu kohaldamist, kuuluvad missioonil EUAM Ukraine osalevad Šveitsi Konföderatsiooni lähetatud isikkoosseisu liikmed Šveitsi Konföderatsiooni jurisdiktsiooni alla.

3.   Šveitsi Konföderatsioon vastutab kõigi nõuete eest, mille on esitanud tema lähetatud isikkoosseisu liige või mis on esitatud tema lähetatud liikme vastu seoses missioonil EUAM Ukraine osalemisega. Šveitsi Konföderatsioon vastutab enda lähetatud isikkoosseisu liikmete suhtes võetavate meetmete, eelkõige õiguslike ja distsiplinaarmeetmete eest, kooskõlas oma õigusnormidega.

4.   Lepinguosalised lepivad kokku, et loobuvad kõikidest, välja arvatud lepingulistest nõuetest teineteise vastu kummalegi lepinguosalisele kuuluva või nende kasutuses oleva vara kahjustamise, kaotsimineku või hävimise korral, mis tuleneb nende käesoleva lepinguga seotud ametlike kohustuste täitmisest, välja arvatud juhul, kui tegemist oli raske hooletuse või tahtliku üleastumisega.

5.   Šveitsi Konföderatsioon kohustub käesolevat lepingut allkirjastades esitama missioonil EUAM Ukraine osalevate riikide vastastest nõuetest loobumise deklaratsiooni.

6.   Liit kohustub tagama, et ELi liikmesriigid esitavad käesolevat lepingut allkirjastades nõuetest loobumise deklaratsiooni Šveitsi Konföderatsiooni osalemise suhtes missioonil EUAM Ukraine.

Artikkel 3

Salastatud teave

EUAM Ukraine kontekstis kohaldatakse Šveitsi Konföderatsiooni ja Euroopa Liidu vahelist salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra lepingut (5).

5

Artikkel 4

Käsuliin

1.   Kõik missioonil EUAM Ukraine osalevad Šveitsi isikkoosseisu liikmed jäävad oma riiklike ametiasutuste täielikku alluvusse.

2.   Siseriiklikud asutused annavad oma isikkoosseisu operatiiv- ja taktikalise juhtimise üle ELi tsiviiloperatsioonide ülemale.

3.   ELi tsiviiloperatsioonide ülem vastutab EUAM Ukraine eest ning juhib ja kontrollib seda strateegilisel tasandil.

4.   Missiooni juht vastutab EUAM Ukraine eest ning juhib ja kontrollib seda.

5.   Missiooni juht juhib missiooni EUAM Ukraine ja hoolitseb selle igapäevase juhtimise eest.

6.   Šveitsi Konföderatsioonil on missiooni igapäevase juhtimise osas samad õigused ja kohustused kui missioonil osalevatel ELi liikmesriikidel, võttes arvesse artiklis 1 osutatud õiguslikke vahendeid.

7.   Missiooni juht vastutab EUAM Ukraine isikkoosseisu liikmete distsiplinaarkontrolli eest. Vajaduse korral võtab distsiplinaarmeetmeid Šveitsi pädev asutus.

8.   Šveitsi Konföderatsioon määrab riikliku kontaktisiku, kes esindab missioonil EUAM Ukraine oma riigi väekontingenti. Riiklik kontaktisik annab missiooni juhile aru riiklikest küsimustest ning vastutab väekontingendi igapäevase distsipliini eest.

9.   Liit teeb missiooni EUAM Ukraine lõpetamist käsitleva otsuse pärast konsulteerimist Šveitsi Konföderatsiooniga, tingimusel et EUAM Ukraine lõpetamise päeval osaleb Šveitsi Konföderatsioon endiselt missioonil EUAM Ukraine.

10.   ELi missiooni ülem võib igal ajal pärast Šveitsi Konföderatsiooniga konsulteerimist nõuda Šveitsi Konföderatsiooni osalemise lõpetamist.

Artikkel 5

Finantsaspektid

1.   Šveitsi Konföderatsioon kannab kõik kulud, mis on seotud tema osalemisega missioonil EUAM Ukraine, ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist.

2.   Missiooni toimumise riigist või riikidest pärit füüsilise või juriidilise isiku surma, vigastuse või vara hävimise või rikkumise korral maksab Šveitsi Konföderatsioon, kui ta on tunnistatud vastutavaks, kompensatsiooni vastavalt tingimustele, mis on ette nähtud missiooni staatust käsitlevas lepingus.

3.   Liit vabastab Šveitsi Konföderatsiooni kohustusest anda rahaline panus EUAM Ukraine eelarve rahastamisse.

Artikkel 6

Lepingu rakendamise kord

Kõik käesoleva lepingu rakendamiseks vajalikud tehnilised ja halduskokkulepped sõlmitakse lepinguosaliste asjakohaste ametiasutuste vahel.

Artikkel 7

Kohustuste täitmata jätmine

Kui üks lepinguosalistest jätab käesolevast lepingust tulenevad kohustused täitmata, on teisel lepinguosalisel õigus käesolev leping ühekuulise etteteatamisega lõpetada.

Artikkel 8

Vaidluste lahendamine

Lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse lepinguosaliste vahel diplomaatilisel teel.

Artikkel 9

Jõustumine ja lõpetamine

1.   Käesolev leping jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast seda, kui lepinguosalised on teatanud teineteisele lepingu jõustamiseks vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest.

2.   Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast.

3.   Käesolev leping kehtib Šveitsi Konföderatsiooni missioonil osalemise vältel.

4.   Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Lõpetamine jõustub kolme kuu möödumisel kõnealusest teatamisest.

Sõlmitud 13. aprillil 2016 Brüsselis inglise keeles kahes eksemplaris.

Euroopa Liidu nimel

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

---

(1)  
  ELT L 217, 23.7.2014, lk 42.

1

(2)  
  ELT L 156, 20.6.2015, lk 21.

2

(3)  
  ELT L 287, 31.10.2015, lk 67.

3

(4)  
  ELT L 334, 21.11.2014, lk 3.

4

(5)  
  ELT L 181, 10.7.2008, lk 58.

5

---

DEKLARATSIOONID

ELi liikmesriikide deklaratsioon

ELi liikmesriigid, kohaldades nõukogu 22. juuli 2014. aasta otsust 2014/486/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine), loobuvad, niivõrd kui seda lubavad nende õigussüsteemid, võimaluse korral nõuetest Šveitsi Konföderatsiooni vastu oma isikkoosseisu liikme vigastuse või surma korral või neile kuuluvale ja missioonil EUAM Ukraine kasutatavale varale tekitatud kahju või sellise vara hävimise korral, kui selline vigastus, surm või varaline kahju

| — | oli põhjustatud Šveitsi Konföderatsioonist pärit isikkoosseisu liikme poolt missiooniga EUAM Ukraine seotud kohustuste täitmisest, välja arvatud juhul, kui tegemist oli raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või |
| --- | --- |

—

oli põhjustatud Šveitsi Konföderatsioonist pärit isikkoosseisu liikme poolt missiooniga EUAM Ukraine seotud kohustuste täitmisest, välja arvatud juhul, kui tegemist oli raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või

| — | tulenes Šveitsi Konföderatsioonile kuuluva vara kasutamisest, eeldusel et asjaomast vara kasutati seoses missiooniga, välja arvatud juhul, kui tegemist oli asjaomast vara kasutava Šveitsi Konföderatsioonist pärit ELi missiooni isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumisega. |
| --- | --- |

—

tulenes Šveitsi Konföderatsioonile kuuluva vara kasutamisest, eeldusel et asjaomast vara kasutati seoses missiooniga, välja arvatud juhul, kui tegemist oli asjaomast vara kasutava Šveitsi Konföderatsioonist pärit ELi missiooni isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumisega.

Šveitsi Konföderatsiooni deklaratsioon

Šveitsi Konföderatsioon, kohaldades nõukogu 22. juuli 2014 otsust 2014/486/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu nõuandemissiooni Ukraina tsiviiljulgeoleku sektori reformiks (EUAM Ukraine), loobub, niivõrd kui seda lubab tema õigussüsteem, võimaluse korral nõuetest missioonil EUAM Ukraine osaleva iga riigi vastu oma isikkoosseisu liikme vigastuse või surma korral või talle kuuluvale ja ELi missioonil kasutatavale varale tekitatud kahju või sellise vara hävimise korral, kui selline vigastus, surm või varaline kahju

| — | oli põhjustatud isikkoosseisu liikme poolt missiooniga EUAM Ukraine seotud kohustuste täitmisest, välja arvatud juhul, kui tegemist oli raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või |
| --- | --- |

—

oli põhjustatud isikkoosseisu liikme poolt missiooniga EUAM Ukraine seotud kohustuste täitmisest, välja arvatud juhul, kui tegemist oli raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või

| — | tulenes ELi missioonis osalevale riigile kuuluva vara kasutamisest, eeldusel et asjaomast vara kasutati seoses missiooniga, välja arvatud juhul, kui tegemist oli asjaomast vara kasutava ELi missiooni isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumisega. |
| --- | --- |

—

tulenes ELi missioonis osalevale riigile kuuluva vara kasutamisest, eeldusel et asjaomast vara kasutati seoses missiooniga, välja arvatud juhul, kui tegemist oli asjaomast vara kasutava ELi missiooni isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumisega.

---

MÄÄRUSED

| 20.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 104/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 104/8

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/603,

18. aprill 2016,

millega rakendatakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. märtsi 2012. aasta määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 961/2010, (1) eriti selle artikli 46 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 23. märtsil 2012 vastu määruse (EL) nr 267/2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 23. märtsil 2012 vastu määruse (EL) nr 267/2012.

| (2) | 14. juulil 2015 jõudsid Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsioon, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja toetusel Iraaniga kokkuleppele pikaajalises laiaulatuslikus lahenduses Iraani tuumaküsimusele. Ühise laiaulatusliku tegevuskava (edaspidi „tegevuskava“) edukas rakendamine tagab, et Iraani tuumaprogramm on täielikult rahumeelne, ning annab võimaluse tühistada kõik tuumavaldkonna sanktsioonid. |
| --- | --- |

(2)

14. juulil 2015 jõudsid Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsioon, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja toetusel Iraaniga kokkuleppele pikaajalises laiaulatuslikus lahenduses Iraani tuumaküsimusele. Ühise laiaulatusliku tegevuskava (edaspidi „tegevuskava“) edukas rakendamine tagab, et Iraani tuumaprogramm on täielikult rahumeelne, ning annab võimaluse tühistada kõik tuumavaldkonna sanktsioonid.

| (3) | 20. juulil 2015 võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu resolutsiooni 2231 (2015), millega kinnitatakse tegevuskava ja kutsutakse tungivalt üles seda täielikult rakendama kooskõlas tegevuskavas kehtestatud ajakavaga ning nähakse ette kooskõlas tegevuskavaga võetavad meetmed. |
| --- | --- |

(3)

20. juulil 2015 võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu resolutsiooni 2231 (2015), millega kinnitatakse tegevuskava ja kutsutakse tungivalt üles seda täielikult rakendama kooskõlas tegevuskavas kehtestatud ajakavaga ning nähakse ette kooskõlas tegevuskavaga võetavad meetmed.

| (4) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2231 (2015) kinnitatud tegevuskavas nähakse eelkõige ette, et liit tühistab teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravad meetmed „üleminekupäeval“ (18. oktoober 2023), see on kaheksa aastat pärast „vastuvõtmise päeva“ (18. oktoober 2015), või varem, kui Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) peadirektor esitab IAEA juhatajate nõukogule ja samaaegselt ÜRO Julgeolekunõukogule aruande, milles märgitakse, et IAEA on jõudnud järeldusele, et kogu Iraanis asuvat tuumamaterjali kasutatakse rahumeelsel otstarbel („üldine järeldus“). |
| --- | --- |

(4)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2231 (2015) kinnitatud tegevuskavas nähakse eelkõige ette, et liit tühistab teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravad meetmed „üleminekupäeval“ (18. oktoober 2023), see on kaheksa aastat pärast „vastuvõtmise päeva“ (18. oktoober 2015), või varem, kui Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) peadirektor esitab IAEA juhatajate nõukogule ja samaaegselt ÜRO Julgeolekunõukogule aruande, milles märgitakse, et IAEA on jõudnud järeldusele, et kogu Iraanis asuvat tuumamaterjali kasutatakse rahumeelsel otstarbel („üldine järeldus“).

| (5) | Nõukogu vaatas läbi põhjenduse ühe üksuse kohta, mille suhtes tuleks kohaldada piiravaid meetmeid kuni üleminekupäevani, ning otsustas, et seda tuleks täiendada. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu vaatas läbi põhjenduse ühe üksuse kohta, mille suhtes tuleks kohaldada piiravaid meetmeid kuni üleminekupäevani, ning otsustas, et seda tuleks täiendada.

| (6) | Käesoleva määruse lisas esitatud kanne peaks kehtima kuni 22. oktoobrini 2016. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määruse lisas esitatud kanne peaks kehtima kuni 22. oktoobrini 2016.

| (7) | Määrust (EL) nr 267/2012 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Määrust (EL) nr 267/2012 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 267/2012 IX lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 18. aprill 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  
  ELT L 88, 24.3.2012, lk 1.

1

---

LISA

Määruse (EL) nr 267/2012 IX lisa I osa B jakku lisatakse kuni 22. oktoobrini 2016 järgmine kanne:

I.   Tuuma- või ballistiliste rakettide alastes programmides osalevad isikud ja üksused ning Iraani valitsust toetavad isikud ja üksused.

B.   Üksused

| | Nimi | Identifitseerimisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „7a. (*1) | Bank Saderat Iran (sealhulgas kõik filiaalid) ja tütarettevõtted: | Bank Saderat Tower, 43 Somayeh Ave, Teheran, Iraan | 2009. aasta märtsis rikkus Bank Saderat DIO akreditiividega tegelemisel ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1737 sätteid, milles DIO kantakse loetellu, ning seetõttu nõutakse DIO rahaliste vahendite külmutamist ning keelatakse sellele mis tahes rahaliste vahendite, finantsvarade ja majandusressursside kättesaadavaks tegemine. Nende akreditiividega tegelemisel aitas Bank Saderat DIO-l rikkuda ka ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1747 sisalduvat keeldu mis tahes relvade ja nendega seotud materjali hankimise ja tarnimise kohta Iraani poolt. | |
| a) | Bank Saderat PLC (London) |

Nimi

Identifitseerimisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

„7a. (*1)

Bank Saderat Iran (sealhulgas kõik filiaalid) ja tütarettevõtted:

Bank Saderat Tower, 43 Somayeh Ave, Teheran, Iraan

2009. aasta märtsis rikkus Bank Saderat DIO akreditiividega tegelemisel ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1737 sätteid, milles DIO kantakse loetellu, ning seetõttu nõutakse DIO rahaliste vahendite külmutamist ning keelatakse sellele mis tahes rahaliste vahendite, finantsvarade ja majandusressursside kättesaadavaks tegemine. Nende akreditiividega tegelemisel aitas Bank Saderat DIO-l rikkuda ka ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1747 sisalduvat keeldu mis tahes relvade ja nendega seotud materjali hankimise ja tarnimise kohta Iraani poolt.

a)

Bank Saderat PLC (London)

5 Lothbury, London, EC2R 7 HD, UK

Täielikult Bank Saderati omandis olev tütarettevõte.

---

(*1)  Kooskõlas nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2016/603 kehtib see kanne kuni 22. oktoobrini 2016.“

*1

---

| 20.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 104/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 104/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/604,

6. aprill 2016,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Rosée des Pyrénées Catalanes (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania ja Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Rosée des Pyrénées Catalanes“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Hispaania ja Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Rosée des Pyrénées Catalanes“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Rosée des Pyrénées Catalanes“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Rosée des Pyrénées Catalanes“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Rosée des Pyrénées Catalanes“ (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.1 „Värske liha (ja rups)“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. aprill 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 347, 20.10.2015, lk 19.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 20.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 104/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 104/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/605,

19. aprill 2016,

millega avatakse Tuneesiast pärit oliiviõli ajutine tariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1918/2006

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 187 punkte a–e,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/580 (2) artikliga 1 on avatud 2016. ja 2017. aastaks CN-koodide 1509 10 10 ja 1509 10 90 alla kuuluva Tuneesiast pärit neitsioliiviõli impordiks ELi tollimaksuvaba tariifikvoot 35 000 tonni aastas. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/580 (2) artikliga 1 on avatud 2016. ja 2017. aastaks CN-koodide 1509 10 10 ja 1509 10 90 alla kuuluva Tuneesiast pärit neitsioliiviõli impordiks ELi tollimaksuvaba tariifikvoot 35 000 tonni aastas.

| (2) | Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Tuneesia Vabariigi vahelist assotsieerumist käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (3) protokolli nr 1 artikliga 3, mida on muudetud Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel) protokolli artikli 3 lõikega 1, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, (4) heaks kiidetud nõukogu otsusega 2005/720/EÜ), (5) avatakse 56 700 tonni suurune tollimaksu nullmääraga tariifikvoot CN-koodide 1509 10 10 ja 1509 10 90 alla kuuluva täielikult Tuneesias saadud ja sealt otse liitu transporditud oliiviõli impordiks. Kõnealuse tariifikvoodi avamine ja haldamine on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1918/2006 (6). |
| --- | --- |

(2)

Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Tuneesia Vabariigi vahelist assotsieerumist käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (3) protokolli nr 1 artikliga 3, mida on muudetud Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel) protokolli artikli 3 lõikega 1, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, (4) heaks kiidetud nõukogu otsusega 2005/720/EÜ), (5) avatakse 56 700 tonni suurune tollimaksu nullmääraga tariifikvoot CN-koodide 1509 10 10 ja 1509 10 90 alla kuuluva täielikult Tuneesias saadud ja sealt otse liitu transporditud oliiviõli impordiks. Kõnealuse tariifikvoodi avamine ja haldamine on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1918/2006 (6).

| (3) | Järjepidevuse huvides on asjakohane hallata ajutist 35 000 tonni surust tariifikvooti samal viisil kui alalist 56 700 tonni suurust tariifikvooti. |
| --- | --- |

(3)

Järjepidevuse huvides on asjakohane hallata ajutist 35 000 tonni surust tariifikvooti samal viisil kui alalist 56 700 tonni suurust tariifikvooti.

| (4) | Komisjoni määrusi (EÜ) nr 1345/2005, (7) (EÜ) nr 1301/2006 (8) ja (EÜ) nr 376/2008 (9) tuleks kohaldada, ilma et see piiraks käesolevas määruses sätestatud lisatingimusi ja erandeid. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni määrusi (EÜ) nr 1345/2005, (7) (EÜ) nr 1301/2006 (8) ja (EÜ) nr 376/2008 (9) tuleks kohaldada, ilma et see piiraks käesolevas määruses sätestatud lisatingimusi ja erandeid.

| (5) | Kui käesolevas määruses ei sätestata teisiti, tuleks kohaldada määruse (EÜ) nr 1918/2006 artiklit 3, milles on sätestatud teavitamise ja väljaandmise nõuded, impordilitsentside kehtivusperiood ja tagatise suurus. |
| --- | --- |

(5)

Kui käesolevas määruses ei sätestata teisiti, tuleks kohaldada määruse (EÜ) nr 1918/2006 artiklit 3, milles on sätestatud teavitamise ja väljaandmise nõuded, impordilitsentside kehtivusperiood ja tagatise suurus.

| (6) | Selleks et ettevõtjatel oleks rohkem paindlikkust Tuneesiast pärit neitsioliiviõli impordikvootide kasutamisel, tuleks kaotada kohustus CN-koodide kaupa teatamise kohta. Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1918/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et ettevõtjatel oleks rohkem paindlikkust Tuneesiast pärit neitsioliiviõli impordikvootide kasutamisel, tuleks kaotada kohustus CN-koodide kaupa teatamise kohta. Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1918/2006 vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kui käesolevas määruses ei sätestata teisiti, tuleb kohaldada määrusi (EÜ) nr 1345/2005, (EÜ) nr 1301/2006, (EÜ) nr 376/2008 ning määruse (EÜ) nr 1918/2006 artiklit 3.

Artikkel 2

1.   2016. ja 2017. aastaks avatakse aastane tollimaksuvaba tariifikvoot (edaspidi „ajutine kvoot“) järjekorranumbriga 09.4033 CN-koodide 1509 10 10 ja 1509 10 90 alla kuuluva täielikult Tuneesias saadud ja sealt otse liitu transporditud neitsioliiviõli impordiks liitu, kui käesolevas määruses sätestatud tingimustest ei tulene teisiti. Ajutise kvoodi maht on 35 000 tonni aastas.

2.   Ajutine kvoot tehakse kättesaadavaks alles pärast määruse (EÜ) nr 1918/2006 artiklis 2 sätestatud kogu järjekorranumbriga 09.4032 aastase kvoodi jaotamist.

3.   Ajutine kvoot avatakse iga aasta 1. jaanuaril. Ajutine kvoot 2016. aastaks avatakse alates käesoleva määruse jõustumisest kuni 31. detsembrini 2016.

Artikkel 3

Ajutise kvoodi litsentsitaotlusi võetakse vastu alates esimesest esmaspäevast või esimesest teisipäevast pärast sellise rakendusakti jõustumist, millega peatatakse taotluste esitamine kvoodile järjekorranumbriga 09.4032.

2016. aastaks võetakse ajutise kvoodi litsentsitaotlusi vastu alates esimesest esmaspäevast või esimesest teisipäevast pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 4

Määruse (EÜ) nr 1918/2006 artikli 3 lõikest 2 jäetakse välja teine lause.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. aprill 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/580 erakorraliste autonoomsete kaubandusmeetmete kehtestamise kohta Tuneesia Vabariigile (ELT L 102, 18.4.2016, lk 1).

2

(3)  
  EÜT L 97, 30.3.1998, lk 2. Lepingut on viimati muudetud nõukogu otsusega 2006/612/EÜ (ELT L 260, 21.9.2006, lk 1).

3

(4)  
  ELT L 278, 21.10.2005, lk 3.

4

(5)  Nõukogu 20. septembri 2005. aasta otsus 2005/720/EÜ Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel, protokolli, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, sõlmimise kohta (ELT L 278, 21.10.2005, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1918/2006, millega avatakse ühenduse tariifikvoot Tuneesiast pärit oliiviõli kohta ja sätestatakse selle kvoodi haldamine (ELT L 365, 21.12.2006, lk 84).

6

(7)  Komisjoni 16. augusti 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1345/2005, millega kehtestatakse impordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad oliiviõlisektoris (ELT L 212, 17.8.2005, lk 13).

7

(8)  Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

8

(9)  Komisjoni 23. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 376/2008, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 114, 26.4.2008, lk 3).

9

---

| 20.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 104/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 104/14

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/606,

19. aprill 2016,

millega peatatakse rakendusmäärusega (EL) 2016/482 avatud pakkumismenetlus lõssipulbri kokkuostuks riikliku sekkumise raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/482 (2) avati lõssipulbri kokkuostu pakkumismenetlus, sest määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 3 lõike 1 punktis c kehtestatud koguseline piirang 109 000 tonni lõssipulbri kindlaksmääratud hinnaga kokkuostuks riikliku sekkumise raames oli ületatud. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/482 (2) avati lõssipulbri kokkuostu pakkumismenetlus, sest määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 3 lõike 1 punktis c kehtestatud koguseline piirang 109 000 tonni lõssipulbri kindlaksmääratud hinnaga kokkuostuks riikliku sekkumise raames oli ületatud.

| (2) | Määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 3 lõike 1 teise lõiguga, mis on lisatud nõukogu määrusega (EL) 2016/591, (3) on suurendatud või ja lõssipulbri kindlaksmääratud hinnaga kokkuostu puhul kohaldatavaid koguselisi piiranguid 2016. aastaks alates 20. aprillist 2016. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1370/2013 artikli 3 lõike 1 teise lõiguga, mis on lisatud nõukogu määrusega (EL) 2016/591, (3) on suurendatud või ja lõssipulbri kindlaksmääratud hinnaga kokkuostu puhul kohaldatavaid koguselisi piiranguid 2016. aastaks alates 20. aprillist 2016.

| (3) | Seetõttu on asjakohane peatada rakendusmäärusega (EL) 2016/482 avatud pakkumismenetlus ja jätkata lõssipulbri kindlaksmääratud hinnaga kokkuostu riikliku sekkumise raames, kuni suurendatud koguselised piirangud on saavutatud. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on asjakohane peatada rakendusmäärusega (EL) 2016/482 avatud pakkumismenetlus ja jätkata lõssipulbri kindlaksmääratud hinnaga kokkuostu riikliku sekkumise raames, kuni suurendatud koguselised piirangud on saavutatud.

| (4) | Kuna sekkumisasutused peavad pärast käesoleva, pakkumismenetluse peatamist käsitleva määruse avaldamist kiiresti teavitama pakkujaid kokkuostu peatamisest, peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Kuna sekkumisasutused peavad pärast käesoleva, pakkumismenetluse peatamist käsitleva määruse avaldamist kiiresti teavitama pakkujaid kokkuostu peatamisest, peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Pakkumismenetluse peatamine

Rakendusmäärusega (EL) 2016/482 avatud pakkumismenetlus on käesolevaga peatatud.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. aprill 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 346, 20.12.2013, lk 12.

1

(2)  Komisjoni 1. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/482, millega peatatakse lõssipulbri kindlaksmääratud hinnaga sekkumiskokkuost kuni 30. septembril 2016 lõppeva sekkumisperioodi lõpuni ja avatakse kokkuostu pakkumismenetlus (ELT L 87, 2.4.2016, lk 26).

2

(3)  Nõukogu 15. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/591, millega muudetakse määrust (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed, või ja lõssipulbri kokkuostu suhtes kohaldatavate koguseliste piirangute osas (ELT L 103, 19.4.2016, lk 3).

3

---

| 20.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 104/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 104/16

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/607,

19. aprill 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. aprill 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 279,2 |
| MA | 95,7 |
| SN | 175,5 |
| TR | 108,9 |
| ZZ | 164,8 |
| 0707 00 05 | MA | 80,7 |
| TR | 112,8 |
| ZZ | 96,8 |
| 0709 93 10 | MA | 91,2 |
| TR | 134,3 |
| ZZ | 112,8 |
| 0805 10 20 | CR | 66,6 |
| EG | 47,6 |
| IL | 79,1 |
| MA | 57,5 |
| TR | 38,9 |
| ZZ | 57,9 |
| 0805 50 10 | MA | 132,7 |
| ZZ | 132,7 |
| 0808 10 80 | AR | 107,0 |
| BR | 106,3 |
| CL | 112,5 |
| CN | 131,9 |
| US | 153,7 |
| ZA | 85,7 |
| ZZ | 116,2 |
| 0808 30 90 | AR | 101,3 |
| CL | 134,3 |
| CN | 86,4 |
| ZA | 117,7 |
| ZZ | 109,9 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

279,2

MA

95,7

SN

175,5

TR

108,9

ZZ

164,8

0707 00 05

MA

80,7

TR

112,8

ZZ

96,8

0709 93 10

MA

91,2

TR

134,3

ZZ

112,8

0805 10 20

CR

66,6

EG

47,6

IL

79,1

MA

57,5

TR

38,9

ZZ

57,9

0805 50 10

MA

132,7

ZZ

132,7

0808 10 80

AR

107,0

BR

106,3

CL

112,5

CN

131,9

US

153,7

ZA

85,7

ZZ

116,2

0808 30 90

AR

101,3

CL

134,3

CN

86,4

ZA

117,7

ZZ

109,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

OTSUSED

| 20.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 104/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 104/18

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2016/608,

18. aprill 2016,

mis käsitleb teatavate palestiinlaste ajutist vastuvõtmist Euroopa Liidu liikmesriikides

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29 ning artikli 31 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 5. märtsil 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/363, (1) mis käsitleb teatavate palestiinlaste ajutist vastuvõtmist liikmesriikides, millega sätestati nende riiklike lubade kehtivuse pikendamine ühises seisukohas 2002/400/ÜVJP (2) osutatud liikmesriikide territooriumile sisenemiseks ja seal viibimiseks täiendavalt 24 kuu võrra. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 5. märtsil 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/363, (1) mis käsitleb teatavate palestiinlaste ajutist vastuvõtmist liikmesriikides, millega sätestati nende riiklike lubade kehtivuse pikendamine ühises seisukohas 2002/400/ÜVJP (2) osutatud liikmesriikide territooriumile sisenemiseks ja seal viibimiseks täiendavalt 24 kuu võrra.

| (2) | Ühise seisukoha 2002/400/ÜVJP kohaldamise hindamise põhjal peab nõukogu asjakohaseks pikendada nende lubade kehtivust täiendavalt 24 kuu võrra, |
| --- | --- |

(2)

Ühise seisukoha 2002/400/ÜVJP kohaldamise hindamise põhjal peab nõukogu asjakohaseks pikendada nende lubade kehtivust täiendavalt 24 kuu võrra,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühise seisukoha 2002/400/ÜVJP artiklis 2 osutatud liikmesriigid pikendavad kõnealuse ühise seisukoha artikli 3 alusel liikmesriikide territooriumile sisenemiseks ja seal viibimiseks antud riiklikke lubasid täiendavalt 24 kuu võrra, alates 31. jaanuarist 2016.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 18. aprill 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  Nõukogu 5. märtsi 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/363, mis käsitleb teatavate palestiinlaste ajutist vastuvõtmist Euroopa Liidu liikmesriikides (ELT L 62, 6.3.2015, lk 24).

1

(2)  Nõukogu 21. mai 2002. aasta ühine seisukoht 2002/400/ÜVJP, mis käsitleb teatavate palestiinlaste ajutist vastuvõtmist Euroopa Liidu liikmesriikides (EÜT L 138, 28.5.2002, lk 33).

2

---

| 20.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 104/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 104/19

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2016/609,

18. aprill 2016,

millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2007/140/ÜVJP, (1) eriti selle artiklit 23,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. juulil 2010 vastu otsuse 2010/413/ÜVJP. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. juulil 2010 vastu otsuse 2010/413/ÜVJP.

| (2) | 14. juulil 2015 jõudsid Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsioon, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja toetusel Iraaniga kokkuleppele pikaajalises laiaulatuslikus lahenduses Iraani tuumaküsimusele. Ühise laiaulatusliku tegevuskava (edaspidi „tegevuskava“) edukas rakendamine tagab, et Iraani tuumaprogramm on täielikult rahumeelne, ning annab võimaluse tühistada kõik tuumavaldkonna sanktsioonid. |
| --- | --- |

(2)

14. juulil 2015 jõudsid Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsioon, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja toetusel Iraaniga kokkuleppele pikaajalises laiaulatuslikus lahenduses Iraani tuumaküsimusele. Ühise laiaulatusliku tegevuskava (edaspidi „tegevuskava“) edukas rakendamine tagab, et Iraani tuumaprogramm on täielikult rahumeelne, ning annab võimaluse tühistada kõik tuumavaldkonna sanktsioonid.

| (3) | 20. juulil 2015 võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu resolutsiooni 2231 (2015), millega kinnitatakse tegevuskava ja kutsutakse tungivalt üles seda täielikult rakendama kooskõlas tegevuskavas kehtestatud ajakavaga ning nähakse ette kooskõlas tegevuskavaga võetavad meetmed. |
| --- | --- |

(3)

20. juulil 2015 võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu resolutsiooni 2231 (2015), millega kinnitatakse tegevuskava ja kutsutakse tungivalt üles seda täielikult rakendama kooskõlas tegevuskavas kehtestatud ajakavaga ning nähakse ette kooskõlas tegevuskavaga võetavad meetmed.

| (4) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2231 (2015) kinnitatud tegevuskavas nähakse eelkõige ette, et liit tühistab teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravad meetmed „üleminekupäeval“ (18. oktoober 2023), see on kaheksa aastat pärast „vastuvõtmise päeva“ (18. oktoober 2015), või varem, kui Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) peadirektor esitab IAEA juhatajate nõukogule ja samal ajal ÜRO Julgeolekunõukogule aruande, milles märgitakse, et IAEA on jõudnud järeldusele, et kogu Iraanis asuvat tuumamaterjali kasutatakse rahumeelsel otstarbel („üldine järeldus“). |
| --- | --- |

(4)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2231 (2015) kinnitatud tegevuskavas nähakse eelkõige ette, et liit tühistab teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravad meetmed „üleminekupäeval“ (18. oktoober 2023), see on kaheksa aastat pärast „vastuvõtmise päeva“ (18. oktoober 2015), või varem, kui Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) peadirektor esitab IAEA juhatajate nõukogule ja samal ajal ÜRO Julgeolekunõukogule aruande, milles märgitakse, et IAEA on jõudnud järeldusele, et kogu Iraanis asuvat tuumamaterjali kasutatakse rahumeelsel otstarbel („üldine järeldus“).

| (5) | Nõukogu vaatas läbi põhjenduse ühe üksuse kohta, mille suhtes tuleks kohaldada piiravaid meetmeid kuni üleminekupäevani, ning otsustas, et seda tuleks täiendada. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu vaatas läbi põhjenduse ühe üksuse kohta, mille suhtes tuleks kohaldada piiravaid meetmeid kuni üleminekupäevani, ning otsustas, et seda tuleks täiendada.

| (6) | Käesoleva otsuse lisas esitatud kanne peaks kehtima kuni 22. oktoobrini 2016. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsuse lisas esitatud kanne peaks kehtima kuni 22. oktoobrini 2016.

| (7) | Otsust 2010/413/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Otsust 2010/413/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2010/413/ÜVJP II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 18. aprill 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  
  ELT L 195, 27.7.2010, lk 39.

1

---

LISA

Otsuse 2010/413/ÜVJP II lisa I osa B jakku lisatakse kuni 22. oktoobrini 2016 järgmine kanne:

I.   Tuuma- või ballistiliste rakettide alastes programmides osalevad isikud ja üksused ning Iraani valitsust toetavad isikud ja üksused.

B.   Üksused

| | Nimi | Identifitseerimisandmed | Põhjendus | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „7a. (*1) | Bank Saderat Iran (sealhulgas kõik filiaalid) ja tütarettevõtted: | Bank Saderat Tower, 43 Somayeh Ave, Teheran, Iraan | 2009. aasta märtsis rikkus Bank Saderat DIO akreditiividega tegelemisel ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1737 sätteid, milles DIO kantakse loetellu, ning seetõttu nõutakse DIO rahaliste vahendite külmutamist ning keelatakse sellele mis tahes rahaliste vahendite, finantsvarade ja majandusressursside kättesaadavaks tegemine. Nende akreditiividega tegelemisel aitas Bank Saderat DIO-l rikkuda ka ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1747 sisalduvat keeldu mis tahes relvade ja nendega seotud materjali hankimise ja tarnimise kohta Iraani poolt. | |
| a) | Bank Saderat PLC (London) |

Nimi

Identifitseerimisandmed

Põhjendus

Loetellu kandmise kuupäev

„7a. (*1)

Bank Saderat Iran (sealhulgas kõik filiaalid) ja tütarettevõtted:

Bank Saderat Tower, 43 Somayeh Ave, Teheran, Iraan

2009. aasta märtsis rikkus Bank Saderat DIO akreditiividega tegelemisel ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1737 sätteid, milles DIO kantakse loetellu, ning seetõttu nõutakse DIO rahaliste vahendite külmutamist ning keelatakse sellele mis tahes rahaliste vahendite, finantsvarade ja majandusressursside kättesaadavaks tegemine. Nende akreditiividega tegelemisel aitas Bank Saderat DIO-l rikkuda ka ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1747 sisalduvat keeldu mis tahes relvade ja nendega seotud materjali hankimise ja tarnimise kohta Iraani poolt.

a)

Bank Saderat PLC (London)

5 Lothbury, London, EC2R 7 HD, UK

Täielikult Bank Saderati omandis olev tütarettevõte.

---

(*1)  Kooskõlas nõukogu otsusega (ÜVJP) 2016/609 kehtib see kanne kuni 22. oktoobrini 2016.“

*1

---

| 20.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 104/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 104/21

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2016/610,

19. aprill 2016,

Euroopa Liidu ÜJKP sõjalise väljaõppemissiooni kohta Kesk-Aafrika Vabariigis (EUTM RCA)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu tunnistas oma 17. ja 18. novembri 2014. aasta järeldustes vajadust võtta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga (ÜRO) ühine lähenemisviis Kesk-Aafrika Vabariigis (KAV) selle julgeolekujõudude, sealhulgas relvajõudude reformi suhtes, et stabiliseerida olukorda poliitilise protsessi toetamiseks. Sellega seoses tunnistas ta lisaväärtust, mida annaks liidu võimalik suurem roll julgeolekusektori reformis, toetades ÜRO jõupingutusi ja tagades samal ajal kohaliku toetuse. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu tunnistas oma 17. ja 18. novembri 2014. aasta järeldustes vajadust võtta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga (ÜRO) ühine lähenemisviis Kesk-Aafrika Vabariigis (KAV) selle julgeolekujõudude, sealhulgas relvajõudude reformi suhtes, et stabiliseerida olukorda poliitilise protsessi toetamiseks. Sellega seoses tunnistas ta lisaväärtust, mida annaks liidu võimalik suurem roll julgeolekusektori reformis, toetades ÜRO jõupingutusi ja tagades samal ajal kohaliku toetuse.

| (2) | Nõukogu võttis 19. jaanuaril 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/78 (1) Euroopa Liidu ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) sõjalise nõuandemissiooni kohta Kesk-Aafrika Vabariigis (EUMAM RCA). EUMAM RCA volitused lõppevad 16. juulil 2016. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 19. jaanuaril 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/78 (1) Euroopa Liidu ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) sõjalise nõuandemissiooni kohta Kesk-Aafrika Vabariigis (EUMAM RCA). EUMAM RCA volitused lõppevad 16. juulil 2016.

| (3) | KAVi üleminekuvalitsuse juht (Chef de l'État de la Transition) palus oma 8. oktoobri 2015. aasta kirjas liidul jätkata Kesk-Aafrika relvajõudude (FACA) toetamist tugevdatud operatiivse väljaõppe struktuuri kaudu täies koostöös ÜRO mitmemõõtmelise integreeritud stabiliseerimismissiooniga Kesk-Aafrika Vabariigis (MINUSCA). |
| --- | --- |

(3)

KAVi üleminekuvalitsuse juht (Chef de l'État de la Transition) palus oma 8. oktoobri 2015. aasta kirjas liidul jätkata Kesk-Aafrika relvajõudude (FACA) toetamist tugevdatud operatiivse väljaõppe struktuuri kaudu täies koostöös ÜRO mitmemõõtmelise integreeritud stabiliseerimismissiooniga Kesk-Aafrika Vabariigis (MINUSCA).

| (4) | Nõukogu avaldas 17. novembril 2015 tunnustust EUMAM RCA tegevusele FACA restruktureerimise toetamisel ning kutsus liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat („kõrge esindaja“) üles alustama ettevalmistusi missiooniks, mille eesmärk on anda strateegilist nõu ja operatiivset väljaõpet ning mis käivitatakse pärast seda, kui ametisse on astunud demokraatlikult valitud ametivõimud, ja aegsasti enne EUMAM RCA volituste lõppu. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu avaldas 17. novembril 2015 tunnustust EUMAM RCA tegevusele FACA restruktureerimise toetamisel ning kutsus liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat („kõrge esindaja“) üles alustama ettevalmistusi missiooniks, mille eesmärk on anda strateegilist nõu ja operatiivset väljaõpet ning mis käivitatakse pärast seda, kui ametisse on astunud demokraatlikult valitud ametivõimud, ja aegsasti enne EUMAM RCA volituste lõppu.

| (5) | Nõukogu kiitis 14. märtsil 2016 heaks kriisihaldamise kontseptsiooni võimaliku liidu ÜJKP sõjalise väljaõppemissiooni jaoks KAVis. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu kiitis 14. märtsil 2016 heaks kriisihaldamise kontseptsiooni võimaliku liidu ÜJKP sõjalise väljaõppemissiooni jaoks KAVis.

| (6) | KAVi president kutsus 30. märtsi 2016-. aasta kirjaga liitu üles lähetama KAVi ÜVJP sõjalise väljaõppemissiooni (EUTM RCA). |
| --- | --- |

(6)

KAVi president kutsus 30. märtsi 2016-. aasta kirjaga liitu üles lähetama KAVi ÜVJP sõjalise väljaõppemissiooni (EUTM RCA).

| (7) | EUTM RCA peaks saavutama võimalikult kiiresti täieliku operatsioonivõime. |
| --- | --- |

(7)

EUTM RCA peaks saavutama võimalikult kiiresti täieliku operatsioonivõime.

| (8) | Poliitika- ja julgeolekukomitee peaks nõukogu ning kõrge esindaja vastutusel poliitilist kontrolli EUTM RCA üle, andma selle jaoks strateegilisi suuniseid ning tegema asjakohaseid otsuseid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 38 kolmanda lõiguga. |
| --- | --- |

(8)

Poliitika- ja julgeolekukomitee peaks nõukogu ning kõrge esindaja vastutusel poliitilist kontrolli EUTM RCA üle, andma selle jaoks strateegilisi suuniseid ning tegema asjakohaseid otsuseid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 38 kolmanda lõiguga.

| (9) | Läbirääkimisi tuleb pidada ELi juhitavate üksuste ja isikkoosseisu staatust ning kolmandate riikide osalemist liidu missioonidel käsitlevate rahvusvaheliste kokkulepete üle ja nimetatud kokkulepped tuleb sõlmida. |
| --- | --- |

(9)

Läbirääkimisi tuleb pidada ELi juhitavate üksuste ja isikkoosseisu staatust ning kolmandate riikide osalemist liidu missioonidel käsitlevate rahvusvaheliste kokkulepete üle ja nimetatud kokkulepped tuleb sõlmida.

| (10) | Liikmesriigid katavad ELi lepingu artikli 41 lõike 2 kohaselt ja kooskõlas nõukogu otsusega (ÜVJP) 2015/528 (2) käesolevast otsusest tulenevad sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega tegevuskulud. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriigid katavad ELi lepingu artikli 41 lõike 2 kohaselt ja kooskõlas nõukogu otsusega (ÜVJP) 2015/528 (2) käesolevast otsusest tulenevad sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega tegevuskulud.

| (11) | Kooskõlas ELi lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule (ELi toimimise leping) lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises. Sellest tulenevalt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav ning seetõttu ei osale ta käesoleva missiooni rahastamises, |
| --- | --- |

(11)

Kooskõlas ELi lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule (ELi toimimise leping) lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises. Sellest tulenevalt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav ning seetõttu ei osale ta käesoleva missiooni rahastamises,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Missioon

1.   Liit viib läbi ÜJKP sõjalise väljaõppemissiooni Kesk-Aafrika Vabariigis (EUTM RCA), et panustada missiooni MINUSCA koordineeritava Kesk-Aafrika julgeolekusektori reformi protsessi raames KAVi kaitsesektori reformi.

2.   EUTM RCA pakub Kesk-Aafrika relvajõudude (FACA) kaasaegseks, tulemuslikuks ja demokraatlikult vastutustundlikuks muutmise eesmärgil:

| a) | Kesk-Aafrika Vabariigi kaitseministeeriumi, sõjalise staabi ja relvajõudude strateegilist nõustamist; |
| --- | --- |

a)

Kesk-Aafrika Vabariigi kaitseministeeriumi, sõjalise staabi ja relvajõudude strateegilist nõustamist;

| b) | FACA ohvitseride ja allohvitseride koolitamist; |
| --- | --- |

b)

FACA ohvitseride ja allohvitseride koolitamist;

| c) | FACA väljaõpet. |
| --- | --- |

c)

FACA väljaõpet.

3.   EUTM RCA pakub vastavalt oma vahenditele ja võimetele liidu delegatsioonile Kesk-Aafrika Vabariigis sõjalist, julgeoleku ja õigusriigi alast ekspertiisi.

4.   EUTM RCA hakkab tegema koostööd missiooniga MINUSCA, et tagada ühtsus julgeolekusektori reformi protsessi ning väljaõppe saanud FACA elementide siirmise vahel.

5.   EUTM RCA tegutseb kooskõlas poliitiliste ja strateegiliste eesmärkidega, mis on sätestatud nõukogu poolt 14. märtsil 2016 heaks kiidetud kriisiohjamise kontseptsioonis.

Artikkel 2

ELi missiooni ülema nimetamine

1.   EUTM RCA ELi missiooni ülemaks („ELi missiooni ülem“) nimetatakse brigaadikindral Eric HAUTECLOQUE-RAYSZ.

2.   ELi missiooni ülem täidab ELi operatsiooni ülema ja ELi vägede juhataja funktsioone.

Artikkel 3

Missiooni peakorteri määramine

1.   EUTM RCA peakorteri asukohaks on Bangui, KAV. Peakorter toimib nii operatsiooni peakorterina kui ka vägede peakorterina.

2.   EUTM RCA missiooni peakorter hõlmab Brüsselis asuvat tugiüksust.

Artikkel 4

EUTM RCA planeerimine ja käivitamine

1.   EUMAM RCA suhtes kohaldatud jõukasutusreegleid kohaldatakse ka EUTM RCA suhtes Bangui provintsis toimuvas missiooni planeerimisetapis.

2.   EUTM RCA käivitatakse nõukogu otsuse alusel ELi missiooni ülema soovitatud kuupäeval pärast seda, kui on heaks kiidetud missiooni plaan ja jõukasutusreeglid.

Artikkel 5

Poliitiline kontroll ja strateegiline juhtimine

1.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu ja kõrge esindaja vastutusel EUTM RCA poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist. Nõukogu volitab poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema kooskõlas ELi lepingu artikliga 38 asjakohaseid otsuseid. Kõnealune volitus hõlmab õigust teha muudatusi planeerimisdokumentidesse, sealhulgas missiooni plaani ja jõukasutusreeglitesse. Volituste hulka kuulub samuti õigus võtta vastu järgmiste ELi missiooni ülemate nimetamist käsitlevad otsused. EUTM RCA eesmärkide, ulatuse ja lõpetamise ning samuti missioonide elluviimise üldtingimuste osas jääb otsustusõigus nõukogule.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee annab nõukogule korrapäraselt aru.

3.   Poliitika- ja julgeolekukomitee saab ELi sõjalise komitee (ELSK) esimehelt korrapäraselt aruandeid EUTM RCA läbiviimise kohta. Poliitika- ja julgeolekukomitee võib vajaduse korral kutsuda ELi missiooni ülema oma koosolekutele.

Artikkel 6

Sõjaline juhtimine

1.   ELSK jälgib ELi missiooni ülema vastutusel läbiviidava missiooni EUTM RCA nõuetekohast läbiviimist.

2.   ELSK saab missiooni ülemalt korrapäraselt aruandeid. Komitee võib vajaduse korral kutsuda missiooni ülema oma koosolekutele.

3.   Missiooni ülema peamine kontaktisik on ELSK esimees.

Artikkel 7

Liidu tegevuse sidusus ja koordineerimine

1.   Kõrge esindaja tagab käesoleva otsuse rakendamise ja selle kooskõla liidu välistegevuse kui tervikuga, sealhulgas liidu arenguprogrammide ja liidu antava humanitaarabiga.

2.   Ilma et see piiraks käsuliini kohaldamist, saab ELi missiooni ülem liidu Kesk-Aafrika Vabariigi delegatsiooni juhilt kohapealset olukorda käsitlevaid poliitilisi juhiseid.

3.   ÜRO, KAVi ametiasutuste ja naaberriikide, Aafrika Liidu, Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECCAS) ning teiste asjakohaste rahvusvaheliste ja kahepoolsete osalejate peamine kontaktisik on kõrge esindaja, keda abistab Euroopa välisteenistus.

4.   ELi missiooni ülema, liidu osalejate ja operatsiooni läbiviimiseks asjakohaste peamiste kohalike strateegiliste partnerite vahelise koordineerimise kord määratakse kindlaks missiooni plaanis.

Artikkel 8

Kolmandate riikide osalemine

1.   Ilma et see piiraks liidu sõltumatust otsuste tegemisel ja selle ühtset institutsioonilist raamistikku ning kooskõlas Euroopa Ülemkogu asjakohaste suunistega võib kolmandaid riike kutsuda osalema missioonil EUTM RCA.

2.   Nõukogu volitab poliitika- ja julgeolekukomiteed kutsuma kolmandaid riike osalema ning tegema ELi missiooni ülema ja ELi sõjalise komitee soovitusel asjakohaseid otsuseid pakutava osaluse vastuvõtmise kohta.

3.   Kolmandate riikide osalemist käsitlev üksikasjalik kord kehtestatakse lepingutega, mis sõlmitakse lähtuvalt ELi lepingu artiklist 37 ja vastavalt ELi toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 218 sätestatud menetlusele. Kui liit ja kolmas riik on sõlminud lepingu, millega luuakse raamistik kõnealuse kolmanda riigi osalemiseks liidu kriisiohjamismissioonidel, kehtivad sellise lepingu sätted EUTM RCA kontekstis.

4.   Kolmandatel riikidel, kes annavad missioonile EUTM RCA märkimisväärse sõjalise panuse, on EUTM RCA igapäevase haldamise seisukohast samad õigused ja kohustused kui missioonis EUTM RCA osalevatel liikmesriikidel.

5.   Nõukogu volitab poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid panustajate komitee loomiseks, juhul kui kolmandad riigid peaksid andma märkimisväärse sõjalise panuse.

Artikkel 9

ELi juhitava isikkoosseisu staatus

ELi juhitavate üksuste ja isikkoosseisu staatust, sealhulgas privileege, immuniteete ja täiendavaid tagatisi, mida on vaja nende ülesannete täitmiseks ja tegevuse sujuvaks läbiviimiseks, käsitletakse lepingutes, mis sõlmitakse lähtuvalt ELi lepingu artiklist 37 ja vastavalt ELi toimimise lepingu artiklis 218 sätestatud menetlusele.

Artikkel 10

Rahastamiskord

1.   EUTM RCA ühiseid kulusid hallatakse otsuse (ÜVJP) 2015/528 alusel.

2.   EUTM RCA ühiste kulude lähtesumma on 18 180 000 eurot. Otsuse (ÜVJP) 2015/528 artikli 25 lõikes 1 osutatud lähtesumma protsent on 15 ja ning kõnealuse otsuse artikli 34 lõikes 3 osutatud protsent on 60 % kohustuse kohta ja 15 % makse kohta.

Artikkel 11

Projektiüksus

1.   Missioonil EUTM RCA on projektiüksus liidu, liikmesriikide või kolmandate riikide rahastatavate ning missiooni eesmärkidega kooskõlas olevate ja mandaadi täitmist toetavate projektide kindlaksmääramiseks ja rakendamiseks.

2.   Athena võib hallata käesoleva artikli lõikes 1 osutatud projektidega seotud rahalisi panuseid kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2015/528 artikliga 30.

3.   Ühelgi juhul ei saa toetavad riigid pidada liitu või kõrget esindajat vastutavaks EUTM RCA tegevuse või tegevusetuse eest nendelt riikidelt saadud vahendite kasutamisel.

Artikkel 12

Teabe avaldamine

1.   Kõrgel esindajal on volitus avaldada asjakohastel juhtudel ja EUTM RCA vajadusi arvestades ning kooskõlas nõukogu otsusega 2013/488/EL (3) käesoleva otsusega ühinenud kolmandatele riikidele EUTM RCA läbiviimiseks koostatud ELi salastatud teavet järgmiselt:

| a) | kuni tasemeni, mis on sätestatud liidu ja asjaomase kolmanda riigi vahel sõlmitud kohaldatavas salastatud teabe kaitse lepingus või |
| --- | --- |

a)

kuni tasemeni, mis on sätestatud liidu ja asjaomase kolmanda riigi vahel sõlmitud kohaldatavas salastatud teabe kaitse lepingus või

| b) | muudel juhtudel kuni tasemeni „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“. |
| --- | --- |

b)

muudel juhtudel kuni tasemeni „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“.

2.   Kõrgel esindajal on samuti volitus avaldada EUTM RCA operatiivvajadusi arvestades ja kooskõlas otsusega 2013/488/EL ÜROle ja Aafrika Liidule EUTM RCA läbiviimiseks koostatud ELi salastatud teavet kuni tasemeni „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“. Selle jaoks sõlmitakse asjakohased kokkulepped kõrge esindaja ning ÜRO pädevate asutuste ja Aafrika Liidu vahel.

3.   Konkreetse ja vahetu operatiivvajaduse puhul on kõrgel esindajal samuti volitus avaldada kooskõlas otsusega 2013/488/EL vastuvõtvale riigile EUTM RCA läbiviimisel tekkinud ja koostatud ELi salastatud teavet kuni tasemeni „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“. Selle jaoks sõlmitakse asjakohased kokkulepped kõrge esindaja ning vastuvõtjariigi pädevate asutuste vahel.

4.   Kõrgel esindajal on volitus avaldada käesoleva otsusega ühinenud kolmandatele riikidele ELi salastamata dokumente, mis on seotud missiooni EUTM RCA käsitlevate nõukogu aruteludega, mille suhtes kehtib vastavalt nõukogu kodukorra artikli 6 lõikele 1 (4) ametisaladuse hoidmise kohustus.

5.   Kõrge esindaja võib need volitused ja samuti õiguse sõlmida käesolevas artiklis osutatud kokkulepped delegeerida Euroopa välisteenistuse ametnikele ja/või ELi missiooni ülemale.

Artikkel 13

Jõustumine ja lõpetamine

1.   Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

2.   EUTM RCA kaotab kehtivuse 24 kuud pärast täieliku operatsioonivõime saavutamist.

3.   Käesolev otsus tunnistatakse kehtetuks alates EUTM RCA missiooni peakorteri sulgemise kuupäevast kooskõlas EUTM RCA lõpetamiseks heakskiidetud kavadega ning ilma, et see mõjutaks otsuses (ÜVJP) 2015/528 sätestatud EUTM RCA raamatupidamisaruannete auditeerimist ja esitamist käsitlevaid menetlusi.

Luxembourg, 19. aprill 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  Nõukogu 19. jaanuari 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/78 Euroopa Liidu ÜJKP sõjalise nõuandemissiooni kohta Kesk-Aafrika Vabariigis (EUMAM RCA) (ELT L 13, 20.1.2015, lk 8).

1

(2)  Nõukogu 27. märtsi 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/528, millega luuakse mehhanism Euroopa Liidu sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks (Athena) ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/871/ÜVJP (ELT L 84, 28.3.2015, lk 39).

2

(3)  Nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsus 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 274, 15.10.2013, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 1. detsembri 2009. aasta otsus 2009/937/EL, millega võetakse vastu nõukogu kodukord (ELT L 325, 11.12.2009, lk 35).

4

---

| 20.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 104/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 104/27

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2016/611,

15. aprill 2016,

milles sätestatakse turismisektori parimat keskkonnajuhtimise tava, keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajaid ja tipptaseme võrdlusaluseid sisaldav võrdlusdokument vastavalt määrusele (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 2137 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 761/2001 ning komisjoni otsused 2001/681/EÜ ja 2006/193/EÜ, (1) eelkõige selle artikli 46 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1221/2009 on sätestatud komisjoni kohustus töötada liikmesriikide ja muude sidusrühmadega konsulteerides välja võrdlusdokumendid konkreetsete majandussektorite jaoks. Need sektoritele suunatud võrdlusdokumendid on vajalikud selleks, et aidata organisatsioonidel keskenduda paremini konkreetse sektori kõige tähtsamatele keskkonnaaspektidele ning võimaldada hinnata ja parandada organisatsioonide keskkonnaalast tulemuslikkust ning koostada sellekohaseid aruandeid. Võrdlusdokumendid peavad hõlmama parimat keskkonnajuhtimise tava, keskkonnaalase tulemuslikkuse näitajaid ning vajaduse korral tipptaseme võrdlusaluseid ja hindamissüsteeme, milles on kindlaks määratud kõnealuste sektorite keskkonnaalase tulemuslikkuse tasemed. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1221/2009 on sätestatud komisjoni kohustus töötada liikmesriikide ja muude sidusrühmadega konsulteerides välja võrdlusdokumendid konkreetsete majandussektorite jaoks. Need sektoritele suunatud võrdlusdokumendid on vajalikud selleks, et aidata organisatsioonidel keskenduda paremini konkreetse sektori kõige tähtsamatele keskkonnaaspektidele ning võimaldada hinnata ja parandada organisatsioonide keskkonnaalast tulemuslikkust ning koostada sellekohaseid aruandeid. Võrdlusdokumendid peavad hõlmama parimat keskkonnajuhtimise tava, keskkonnaalase tulemuslikkuse näitajaid ning vajaduse korral tipptaseme võrdlusaluseid ja hindamissüsteeme, milles on kindlaks määratud kõnealuste sektorite keskkonnaalase tulemuslikkuse tasemed.

| (2) | Komisjoni teatises, milles käsitletakse määruse (EÜ) nr 1221/2009 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)) alusel kehtestatavat töökava koos soovitusliku nimekirjaga sektoritest, mille jaoks tuleb vastu võtta sektorite ning sektoriülesed võrdlusdokumendid, (2) on esitatud töökava koos soovitusliku nimekirjaga prioriteetsetest sektoritest (sh turismisektor), mille jaoks tuleb kõnealused võrdlusdokumendid vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni teatises, milles käsitletakse määruse (EÜ) nr 1221/2009 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)) alusel kehtestatavat töökava koos soovitusliku nimekirjaga sektoritest, mille jaoks tuleb vastu võtta sektorite ning sektoriülesed võrdlusdokumendid, (2) on esitatud töökava koos soovitusliku nimekirjaga prioriteetsetest sektoritest (sh turismisektor), mille jaoks tuleb kõnealused võrdlusdokumendid vastu võtta.

| (3) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 49 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 49 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lisas on esitatud turismisektori parimat keskkonnajuhtimise tava, keskkonnaalase tulemuslikkuse näitajaid ja tipptaseme võrdlusaluseid sisaldav võrdlusdokument.

Artikkel 2

EMASis registreeritud turismisektori organisatsioonid võtavad kõnealust sektori võrdlusdokumenti arvesse ning peaksid sellest tulenevalt:

| — | kasutama võrdlusdokumendi asjakohaseid osi oma keskkonnajuhtimissüsteemi arendamisel ja rakendamisel keskkonnaalase tegevuse läbivaatamise raames; |
| --- | --- |

—

kasutama võrdlusdokumendi asjakohaseid osi oma keskkonnajuhtimissüsteemi arendamisel ja rakendamisel keskkonnaalase tegevuse läbivaatamise raames;

| — | näitama keskkonnaaruandes, kuidas sektori võrdlusdokumendis kirjeldatud sektoripõhiseid keskkonnaalase tulemuslikkuse näitajaid, parimaid keskkonnajuhtimise tavasid ja tipptaseme võrdlusaluseid on kasutatud organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikumaks muutmiseks vajalike meetmete kindlaksmääramiseks ning võib-olla ka prioriteetide seadmiseks. |
| --- | --- |

—

näitama keskkonnaaruandes, kuidas sektori võrdlusdokumendis kirjeldatud sektoripõhiseid keskkonnaalase tulemuslikkuse näitajaid, parimaid keskkonnajuhtimise tavasid ja tipptaseme võrdlusaluseid on kasutatud organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikumaks muutmiseks vajalike meetmete kindlaksmääramiseks ning võib-olla ka prioriteetide seadmiseks.

Artikkel 3

Sektoritele suunatud võrdlusdokumentides kindlaks määratud tipptaseme võrdlusalustest kinnipidamine ei ole EMASis registreeritud organisatsioonidele kohustuslik, sest EMASi vabatahtlikust laadist tulenevalt hindavad organisatsioonid ise, kui otstarbekad need võrdlusalused kulude ja kasu seisukohast on.

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 15. aprill 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Karmenu VELLA

---

(1)  
  ELT L 342, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 358, 8.12.2011, lk 2.

2

---

LISA

SISUKORD

| 1. | Sissejuhatus | 30 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Kohaldamisala | 33 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Parimad keskkonnajuhtimise tavad, sektori keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalused turismisektoris | 36 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Valdkonnaülesed küsimused | 36 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Keskkonnajuhtimissüsteemi rakendamine | 36 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Tarneahela haldamine | 36 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Sihtkoha haldamine | 37 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Sihtkoha strateegilise arendamise kava | 37 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja majandamine | 37 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Taristu ja teenuste pakkumine | 38 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.3. | Reisikorraldajate ja reisibüroode tegevus | 38 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Vähendada ja leevendada transpordi keskkonnamõju | 38 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Majutusasutuste keskkonnategevuse tõhustamine | 39 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Keskkonna parandamine sihtkohas | 40 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Sobivate turismipakettide väljatöötamine ja edendamine ning turistide säästlikuma käitumise toetamine | 40 |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Jaemüügi- ja bürootoimingute keskkonnatõhusus | 41 |
| --- | --- | --- |

3.3.5.

| 3.4. | Majutusasutuste veetarbimise vähendamine | 41 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Veesüsteemi seire, hooldus ja optimeerimine | 41 |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Tõhusa sanitaartehnika paigaldamine külastajate alale | 42 |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Tõhus toateenindus | 42 |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Väikesemahulise pesupesemise optimeerimine | 43 |
| --- | --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Suuremahulise või allhanke korras tehtava pesupesemise optimeerimine | 43 |
| --- | --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Basseinide optimaalne haldamine | 44 |
| --- | --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | Vihma- ja musta vee taaskasutamine | 44 |
| --- | --- | --- |

3.4.7.

| 3.5. | Jäätme- ja reoveekäitlus majutusasutuses | 45 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Jäätmetekke vältimine | 45 |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Jäätmete sortimine ja ringlussevõttu saatmine | 45 |
| --- | --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Reovee puhastamine | 45 |
| --- | --- | --- |

3.5.3.

| 3.6. | Majutusasutuste energiatarbimise vähendamine | 46 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Energiakasutuse seire ja juhtimise süsteemid | 46 |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Hoone välispiirde tõhustamine | 46 |
| --- | --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Kütte-, ventilatsiooni- ja õhu konditsioneerimissüsteemide optimeerimine | 47 |
| --- | --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | Soojuspumpade ja maasoojust kasutavate kütte- ja jahutussüsteemide tõhus rakendamine | 47 |
| --- | --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.5. | Energiasäästlik valgustus ja elektriseadmed | 48 |
| --- | --- | --- |

3.6.5.

| 3.6.6. | Taastuvad energiaallikad | 48 |
| --- | --- | --- |

3.6.6.

| 3.7. | Restoranid ja hotellide köögid | 49 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Toiduainete ja jookide hankimine keskkonnahoidlikest allikatest | 49 |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Orgaaniliste jäätmete käitlus | 49 |
| --- | --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Nõudepesu, puhastustööde ja toiduvalmistamise optimeerimine | 49 |
| --- | --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | Toidukeetmise, ventileerimise ja külmutamise optimeerimine | 50 |
| --- | --- | --- |

3.7.4.

| 3.8. | Puhkekülad | 50 |
| --- | --- | --- |

3.8.

| 3.8.1. | Külastajate keskkonnalane harimine | 50 |
| --- | --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | Keskkonnajuhtimine välialadel | 51 |
| --- | --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | Puhkekülade energiatõhusus ja taastuvenergiat tootvate seadmete paigaldamine | 51 |
| --- | --- | --- |

3.8.3.

| 3.8.4. | Puhkeküla veekasutuse tõhusus | 52 |
| --- | --- | --- |

3.8.4.

| 3.8.5. | Puhkeküla jäätmete vähendamine | 52 |
| --- | --- | --- |

3.8.5.

| 3.8.6. | Looduslikud basseinid | 53 |
| --- | --- | --- |

3.8.6.

| 4. | Sektori soovituslikud peamised keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad | 54 |
| --- | --- | --- |

4.

1.   SISSEJUHATUS

Käesolev dokument on sektori võrdlusdokument, mis on koostatud määruse (EÜ) nr 1221/2009 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)) (1) artikli 46 kohaselt. Võrdlusdokumendi mõistmise hõlbustamiseks antakse sissejuhatuses ülevaade dokumendi õiguslikust taustast ja kasutamisest.

Võrdlusdokument põhineb üksikasjalikul teadus- ja poliitikaaruandel (2) („Parima tava aruanne“), mille koostas Tulevikutehnoloogiate Instituut, üks Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) seitsmest instituudist.

Asjakohane õiguslik taust

Organisatsioonidele vabatahtlikuks osalemiseks mõeldud ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS) loodi 1993. aastal nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1836/93 (3). Hiljem on seda süsteemi kaks korda põhjalikult läbi vaadatud:

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 761/2001 (4); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 761/2001 (4);

| — | määrusega (EÜ) nr 1221/2009. |
| --- | --- |

—

määrusega (EÜ) nr 1221/2009.

Uus oluline element, mis lisati viimasesse 2010. aasta 11. jaanuaril jõustunud versiooni, on artikkel 46 sektori võrdlusdokumentide väljatöötamise kohta. Võrdlusdokumendid peavad sisaldama parimaid keskkonnajuhtimise tavasid (PKTd), konkreetsete sektorite keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajaid ning asjakohasel juhul tipptaseme võrdlusaluseid ja hindamissüsteeme tulemuslikkuse taseme kindlaksmääramiseks.

Kuidas dokumenti mõista ja kasutada

Keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteem (EMAS) on süsteem vabatahtlikuks osalemiseks organisatsioonidele, kelle eesmärk on keskkonnategevuse tulemuslikkust pidevalt suurendada. Selles raamistikus pakub käesolev sektori võrdlusdokument sektoripõhiseid suuniseid turismisektorile ning juhib tähelepanu reale täiustamisvõimalustele ja parimatele tavadele.

Dokumendi on koostanud Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus, kasutades sidusrühmadelt saadud teavet. Sektori ekspertidest ja sidusrühmadest koosnevas tehnilises töörühmas, mida juhib Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus, peeti arutelusid ja lepiti lõpuks kokku parimad keskkonnajuhtimise tavad, sektoripõhised keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalused, mida on kirjeldatud käesolevas dokumendis; eelkõige nimetatud võrdlusaluste puhul leiti, et need esindavad keskkonnategevuse tulemuslikkuse tasemeid, mida sektori parimate näitajatega organisatsioonides on saavutatud.

Võrdlusdokumendi eesmärk on aidata ja toetada kõiki oma keskkonnategevuse tulemuslikkust parandada soovivaid organisatsioone, pakkudes ideesid ja innustust, aga ka praktilisi ja tehnilisi juhiseid.

Käesolev võrdlusdokument on mõeldud eelkõige organisatsioonidele, kes on EMASis juba registreeritud, samuti organisatsioonidele, kes kaaluvad EMASis registreerimist tulevikus, ning kõigile organisatsioonidele, kes soovivad parimatest keskkonnajuhtimise tavadest rohkem teada saada, et suurendada oma keskkonnategevuse tulemuslikkust. Seega on käesoleva dokumendi eesmärk toetada kõiki turismisektoris tegutsevaid organisatsioone ja osalejaid nii otseste kui ka kaudsete parandamist vajavate keskkonnaaspektidega tegelemisel ja teabe leidmisel parimate tavade kohta, asjakohaste sektoripõhiste keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajate kohta oma keskkonnategevuse tulemuslikkuse mõõtmiseks, samuti teabe leidmisel tipptaseme võrdlusaluste kohta.

Kuidas EMASis registreeritud organisatsioonid peaksid võrdlusdokumenti arvesse võtma

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1221/2009 peavad EMASis registreeritud organisatsioonid võrdlusdokumenti arvesse võtma kahel tasandil:

| 1) | keskkonnaülevaate tulemuste põhjal keskkonnajuhtimissüsteemi väljatöötamisel ja rakendamisel (artikli 4 lõike 1 punkt b).
  See tähendab, et organisatsioonid peaksid kasutama võrdlusdokumendi asjakohaseid osi keskkonnaeesmärkide määratlemisel ja läbivaatamisel kooskõlas keskkonnaülevaates ja -poliitikas kindlaks määratud asjakohaste keskkonnaaspektidega ning keskkonnategevuse tulemuslikkuse parandamiseks rakendatavate meetmete üle otsustamisel; |
| --- | --- |

1)

keskkonnaülevaate tulemuste põhjal keskkonnajuhtimissüsteemi väljatöötamisel ja rakendamisel (artikli 4 lõike 1 punkt b).

See tähendab, et organisatsioonid peaksid kasutama võrdlusdokumendi asjakohaseid osi keskkonnaeesmärkide määratlemisel ja läbivaatamisel kooskõlas keskkonnaülevaates ja -poliitikas kindlaks määratud asjakohaste keskkonnaaspektidega ning keskkonnategevuse tulemuslikkuse parandamiseks rakendatavate meetmete üle otsustamisel;

| 2) | keskkonnaaruande koostamisel (artikli 4 lõike 1 punkt d ja artikli 4 lõige 4).
  See tähendab, et






  a) | organisatsioonid peaksid keskkonnategevuse tulemuslikkusest aruandmiseks kasutatavate näitajate (5) valimisel kaaluma võrdlusdokumendis esitatud asjaomaseid sektoripõhiseid keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajaid.
  Aruande jaoks vajalike näitajate valimisel peaksid organisatsioonid võtma arvesse vastavas võrdlusdokumendis esitatud näitajaid ja nende asjakohasust seoses oluliste keskkonnaaspektidega, mille organisatsioon on oma keskkonnaülevaates kindlaks teinud. Näitajaid tuleb arvesse võtta üksnes juhul, kui need on asjakohased selliste keskkonnaaspektide puhul, mida on keskkonnaülevaates hinnatud kõige olulisemateks; |
| --- | --- | --- |

2)

keskkonnaaruande koostamisel (artikli 4 lõike 1 punkt d ja artikli 4 lõige 4).

See tähendab, et

a)

organisatsioonid peaksid keskkonnategevuse tulemuslikkusest aruandmiseks kasutatavate näitajate (5) valimisel kaaluma võrdlusdokumendis esitatud asjaomaseid sektoripõhiseid keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajaid.

Aruande jaoks vajalike näitajate valimisel peaksid organisatsioonid võtma arvesse vastavas võrdlusdokumendis esitatud näitajaid ja nende asjakohasust seoses oluliste keskkonnaaspektidega, mille organisatsioon on oma keskkonnaülevaates kindlaks teinud. Näitajaid tuleb arvesse võtta üksnes juhul, kui need on asjakohased selliste keskkonnaaspektide puhul, mida on keskkonnaülevaates hinnatud kõige olulisemateks;

| b) | organisatsioonid peaksid keskkonnaaruandes märkima, kuidas asjaomaseid parimaid keskkonnajuhtimise tavasid ja vajaduse korral tipptaseme võrdlusaluseid on arvesse võetud.
  Nad peaksid kirjeldama, kuidas asjakohaseid parimaid keskkonnajuhtimise tavasid ja tipptaseme võrdlusaluseid (mis näitavad parimaid tulemusi saavutanud organisatsioonide keskkonnategevuse tulemuslikkuse taset) kasutati meetmete kindlaksmääramiseks ning võib-olla ka prioriteetide seadmiseks, et (veelgi) parandada oma keskkonnategevuse tulemuslikkust. Parimate keskkonnajuhtimise tavade rakendamine ja tipptaseme võrdlusalustest kinnipidamine ei ole siiski kohustuslik, kuna EMAS on vabatahtlik ning seega hindavad organisatsioonid ise, kas võrdlusalustest kinnipidamine ja parimate tavade rakendamine on kulude ja kasu seisukohast võimalik.
  Sarnaselt keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajatega peaks organisatsioon hindama parimate keskkonnajuhtimise tavade ja tipptaseme võrdlusaluste asjakohasust ja kohaldatavust vastavalt tema poolt keskkonnaülevaates kindlaks tehtud olulistele keskkonnaaspektidele ning tehnilistele ja finantsaspektidele. |
| --- | --- |

b)

organisatsioonid peaksid keskkonnaaruandes märkima, kuidas asjaomaseid parimaid keskkonnajuhtimise tavasid ja vajaduse korral tipptaseme võrdlusaluseid on arvesse võetud.

Nad peaksid kirjeldama, kuidas asjakohaseid parimaid keskkonnajuhtimise tavasid ja tipptaseme võrdlusaluseid (mis näitavad parimaid tulemusi saavutanud organisatsioonide keskkonnategevuse tulemuslikkuse taset) kasutati meetmete kindlaksmääramiseks ning võib-olla ka prioriteetide seadmiseks, et (veelgi) parandada oma keskkonnategevuse tulemuslikkust. Parimate keskkonnajuhtimise tavade rakendamine ja tipptaseme võrdlusalustest kinnipidamine ei ole siiski kohustuslik, kuna EMAS on vabatahtlik ning seega hindavad organisatsioonid ise, kas võrdlusalustest kinnipidamine ja parimate tavade rakendamine on kulude ja kasu seisukohast võimalik.

Sarnaselt keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajatega peaks organisatsioon hindama parimate keskkonnajuhtimise tavade ja tipptaseme võrdlusaluste asjakohasust ja kohaldatavust vastavalt tema poolt keskkonnaülevaates kindlaks tehtud olulistele keskkonnaaspektidele ning tehnilistele ja finantsaspektidele.

Neid võrdlusdokumendi osi (näitajad, PKTd või tipptaseme võrdlusalused), mida ei peeta asjakohaseks seoses organisatsiooni poolt keskkonnaülevaates kindlaks tehtud oluliste keskkonnaaspektidega, ei peaks keskkonnaaruandes käsitlema ega kirjeldama.

EMASis osalemine on pidev protsess. See tähendab, et iga kord, kui organisatsioon kavatseb oma keskkonnategevuse tulemuslikkust suurendada (ja vaatab oma keskkonnategevuse tulemuslikkust läbi), peab ta uurima võrdlusdokumendis konkreetseid teemasid, et leida ideid, milliseid probleeme järgmises etapis lahendada.

EMASi tõendajad kontrollivad, kas ja kuidas organisatsioon võttis arvesse võrdlusdokumenti oma keskkonnaaruande koostamisel (määruse (EÜ) nr 1221/2009 artikli 18 lõike 5 punkt d).

See tähendab, et auditi korral peab organisatsioon akrediteeritud keskkonnavaldkonna tõendajatele esitama tõendid selle kohta, kuidas võrdlusdokumendi asjakohased osad on keskkonnaülevaadet silmas pidades valitud ja kuidas neid on arvesse võetud. Tõendajad ei kontrolli vastavust kirjeldatud tipptaseme võrdlusalusele, vaid tõendeid selle kohta, kuidas võrdlusdokumenti kasutati suunisena, et määratleda näitajad ja nõuetekohased vabatahtlikud meetmed, mida organisatsioon saab rakendada oma keskkonnategevuse tulemuslikkuse parandamiseks.

Võttes arvesse EMASi ja võrdlusdokumendi vabatahtlikku laadi, ei tohiks selliste tõendite esitamine olla organisatsioonile ebaproportsionaalselt koormav. Eelkõige ei tohi tõendajad nõuda individuaalset põhjendust iga võrdlusdokumendis mainitud parima tava, sektoripõhise keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja ega tipptaseme võrdlusaluse kohta, mida organisatsioon ei pea oma keskkonnaülevaadet silmas pidades asjakohaseks. Siiski võivad tõendajad soovitada organisatsioonile asjakohaseid lisaelemente, mida tulevikus täiendavalt arvesse võtta, et tõendada oma pühendumust keskkonnategevuse tulemuslikkuse pidevale suurendamisele.

Sektori võrdlusdokumendi ülesehitus

Dokument koosneb neljast peatükist. Esimeses peatükis tutvustatakse EMASi õiguslikku tausta ja antakse juhiseid dokumendi kasutamise kohta, teises peatükis määratletakse võrdlusdokumendi rakendusala. Kolmandas peatükis kirjeldatakse lühidalt mitmesuguseid parimaid keskkonnajuhtimise tavasid (PKTd) ning esitatakse teavet nende kohaldatavuse kohta üldiselt ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) tasandil. Kui teatava PKT kohta on võimalik täpselt sõnastada konkreetsed keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajaid ja tipptaseme võrdlusalused, on ka need esitatud. Mõned näitajad ja võrdlusalused on seotud rohkem kui ühe PKTga ja neid on seepärast vajaduse korral mitu korda esitatud.

Neljandas peatükis esitatakse ülevaatlik tabel kõige asjakohasemate keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajatega, juurdekuuluvate selgituste ja seonduvate tipptaseme võrdlusalustega.

2.   KOHALDAMISALA

Käesolevas dokumendis käsitletakse mõningaid tegevusalasid, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1893/2006 (6) I lisa (NACE Rev. 2) I jao osades 55–56 „Majutus ja toitlustus“, N jao osas 79 „Reisibüroode ja reisikorraldajate tegevus, reserveerimine ning sellega seotud tegevus“ ja O jao klassis 84.11 „Üldine avalik haldus“.

Käesolev sektori võrdlusdokument hõlmab peamiselt parimaid keskkonnajuhtimise tavasid organisatsioonides, kes pakuvad majutust ja toitlustust või haldavad turismi sihtkohti või pakuvad ja reserveerivad reisi-, majutus- või turismiteenuseid (reisibürood ja reisikorraldajad) (7). Majutus- ja puhkeküla teenuseid pakkuvatel ettevõtetel soovitatakse tutvuda ka ELi ökomärgise asjakohaste sätetega (8). Sihtkohtade haldajad võivad samuti viidata muudele säästva turismi edendamise algatustele ELis, näiteks muu hulgas Euroopa turisminäitajate süsteemile (ETIS) (9).

Eespool nimetatud osalised on seotud paljude muude sektoritega, mida on kajastatud allpool esitatud turismi väärtusahela diagrammil. Turismi kui toote seisukohast on turismi väärtusahela oluline osa ka tegevused, milles turist puhkuse ajal osaleb, ning need võivad olla tähtsad keskkonnakaitse aspektist. Samas on selliseid tegevusi käesolevas võrdlusdokumendis nimetatud vaid niivõrd, kuivõrd sihtkoha haldajad ja reisikorraldajad neid mõjutada võivad.

Ülevaade turismisektori väärtusahelast

Elektrienergia, gaasi, auru ja konditsio-neeritud õhuga va-rustamine NACE 35

Olulised sektorid, mille protsesse on käsitletud (joonisel kujutatud seoste kaudu)

Toiduainete tootmine NACE 10

Peamised vahetult käsitletud sektrorid

Olulised kaudselt käsitletud sektorid

Teenused

Kanalisatsioon NACE 37

Jäätmeekäitlus NACE 38

Veevarustus NACE 36

Ehitus NACE 41 – 43

Joogitootmine NACE 11

Muu tootmine NACE 14 – 33

Tekstiilitootmine NACE 13

Mitmesugused NACE tegevusalad

Turismisektor

Majutus NACE 55

Toidu ja joogi serveerimine NACE 56

Reisibürood ja reisikorraldajad NACE 79

Sihtkoha haldamine Ühine avalik haldus NACE 84.11

Veondus ja laondus NACE 49–52

Põllumajandus NACE 1 – 3

Tarneahelad

Punkt 3.7

Punkt 3.4

Punkt 3.6

Punkt 3.7

Punktid 3.4-3.8

Punkt 3.3

Punkt 3.3

Punkt 3.2

Punkt 3.2

Punkt 3.4

Punkt 3.6

Punkt 3.5

Turismiteenuste peamised keskkonnaaspektid ja nendega seotud survetegurid on esitatud allpool tabelis. Välja on valitud turismisektoris kõige asjakohasemad keskkonnaaspektid. Siiski tuleks konkreetsete organisatsioonide hallatavaid keskkonnaaspekte hinnata juhtumipõhiselt.

Tegevus turismiorganisatsioonis (hotellid, puhkekülad, restoranid ja reisikorraldajad) ning sellega seotud keskkonnaaspektid ja survetegurid

| Teenus/tegevus | Peamised keskkonnaaspektid | Peamised survetegurid |
| --- | --- | --- |
| Haldus | — | Büroo haldamine |

Teenus/tegevus

Peamised keskkonnaaspektid

Peamised survetegurid

Haldus

—

Büroo haldamine

| — | Klientide vastuvõtmine |
| --- | --- |

—

Klientide vastuvõtmine

| — | Energia-, vee- ja materjalide (peamiselt paber) tarbimine |
| --- | --- |

—

Energia-, vee- ja materjalide (peamiselt paber) tarbimine

| — | Olmejäätmete (suur kogus paberit) ja ohtlike jäätmete (nt toonerikassetid) teke |
| --- | --- |

—

Olmejäätmete (suur kogus paberit) ja ohtlike jäätmete (nt toonerikassetid) teke

Tehnilised teenused

| — | Kuuma vee tootmine ja ruumide kütmine/jahutamine |
| --- | --- |

—

Kuuma vee tootmine ja ruumide kütmine/jahutamine

| — | Valgustus |
| --- | --- |

—

Valgustus

| — | Liftid |
| --- | --- |

—

Liftid

| — | Ujulad |
| --- | --- |

—

Ujulad

| — | Rohealad |
| --- | --- |

—

Rohealad

| — | Kahjuri- ja näriliste tõrje |
| --- | --- |

—

Kahjuri- ja näriliste tõrje

| — | Remont ja hooldus |
| --- | --- |

—

Remont ja hooldus

| — | Energia- ja veetarbimine |
| --- | --- |

—

Energia- ja veetarbimine

| — | Paljude ohtlike toodete tarbimine |
| --- | --- |

—

Paljude ohtlike toodete tarbimine

| — | Mõnel juhul CFC ja HCFC (10) külmaainete kasutamine |
| --- | --- |

—

Mõnel juhul CFC ja HCFC (10) külmaainete kasutamine

| — | Heide õhku (õhusaasteained, kasvuhoonegaasid) |
| --- | --- |

—

Heide õhku (õhusaasteained, kasvuhoonegaasid)

| — | Paljude potentsiaalselt ohtlike jäätmeliikide teke (nt tühjad kemikaalianumad) |
| --- | --- |

—

Paljude potentsiaalselt ohtlike jäätmeliikide teke (nt tühjad kemikaalianumad)

| — | Heitvee teke |
| --- | --- |

—

Heitvee teke

Restoran/baar

| — | Hommiku-, lõuna-, õhtusöök |
| --- | --- |

—

Hommiku-, lõuna-, õhtusöök

| — | Joogid ja suupisted |
| --- | --- |

—

Joogid ja suupisted

| — | Tarneahelaga seotud survetegurid (vt „Ostmine“) |
| --- | --- |

—

Tarneahelaga seotud survetegurid (vt „Ostmine“)

| — | Energia-, vee- ja tooraine kulu |
| --- | --- |

—

Energia-, vee- ja tooraine kulu

| — | Olmejäätmete teke (eriti toidu- ja pakendijäätmed) |
| --- | --- |

—

Olmejäätmete teke (eriti toidu- ja pakendijäätmed)

Köök

| — | Toidu säilitamine |
| --- | --- |

—

Toidu säilitamine

| — | Toidu valmistamine |
| --- | --- |

—

Toidu valmistamine

| — | Nõude pesemine |
| --- | --- |

—

Nõude pesemine

| — | Tarneahelaga seotud survetegurid (vt „Ostmine“) |
| --- | --- |

—

Tarneahelaga seotud survetegurid (vt „Ostmine“)

| — | Märkimisväärne energia- ja veetarbimine |
| --- | --- |

—

Märkimisväärne energia- ja veetarbimine

| — | Olmejäätmete teke (eriti toidu- ja pakendijäätmed) |
| --- | --- |

—

Olmejäätmete teke (eriti toidu- ja pakendijäätmed)

| — | Taimeõli jääkide teke |
| --- | --- |

—

Taimeõli jääkide teke

| — | Lõhnade teke |
| --- | --- |

—

Lõhnade teke

Ruumide kasutamine

| — | Kasutamine külaliste poolt |
| --- | --- |

—

Kasutamine külaliste poolt

| — | Külalistele kasutamiseks mõeldud tooted |
| --- | --- |

—

Külalistele kasutamiseks mõeldud tooted

| — | Toateenindus |
| --- | --- |

—

Toateenindus

| — | Energia-, vee- ja tooraine kulu |
| --- | --- |

—

Energia-, vee- ja tooraine kulu

| — | Paljude ohtlike toodete kasutamine |
| --- | --- |

—

Paljude ohtlike toodete kasutamine

| — | Pakendijäätmete ja väikeses koguses olmejäätmete teke |
| --- | --- |

—

Pakendijäätmete ja väikeses koguses olmejäätmete teke

| — | Heitvee teke |
| --- | --- |

—

Heitvee teke

Pesupesemine

| — | Külaliste riiete pesemine ja triikimine |
| --- | --- |

—

Külaliste riiete pesemine ja triikimine

| — | Rätikute, voodipesu jms pesemine ja triikimine |
| --- | --- |

—

Rätikute, voodipesu jms pesemine ja triikimine

| — | Märkimisväärne energia- ja veetarbimine |
| --- | --- |

—

Märkimisväärne energia- ja veetarbimine

| — | Ohtlike toodete kasutamine |
| --- | --- |

—

Ohtlike toodete kasutamine

| — | Heitvee teke |
| --- | --- |

—

Heitvee teke

Ostmine

| — | Toodete ja tarnijate valimine |
| --- | --- |

—

Toodete ja tarnijate valimine

| — | Toodete ladustamine |
| --- | --- |

—

Toodete ladustamine

| — | Tarneahelaga seotud survetegurid (maa hõivamine, ökosüsteemide kahjustumine või hävimine, eluslooduse häirimine, energia- ja veetarbimine, õhkuheide – õhusaasteained ja kasvuhoonegaasid – vetteheide, jäätmeteke) |
| --- | --- |

—

Tarneahelaga seotud survetegurid (maa hõivamine, ökosüsteemide kahjustumine või hävimine, eluslooduse häirimine, energia- ja veetarbimine, õhkuheide – õhusaasteained ja kasvuhoonegaasid – vetteheide, jäätmeteke)

| — | Pakendijäätmete teke |
| --- | --- |

—

Pakendijäätmete teke

| — | Ohtlike ainete leke |
| --- | --- |

—

Ohtlike ainete leke

Tegevused

| — | Tegevus siseruumides |
| --- | --- |

—

Tegevus siseruumides

| — | Vabaõhutegevus |
| --- | --- |

—

Vabaõhutegevus

| — | Energia-, vee- ja tooraine kulu |
| --- | --- |

—

Energia-, vee- ja tooraine kulu

| — | Kohalik mõju ökosüsteemidele |
| --- | --- |

—

Kohalik mõju ökosüsteemidele

| — | Müra |
| --- | --- |

—

Müra

| — | Olmejäätmete teke |
| --- | --- |

—

Olmejäätmete teke

| — | Taristuga seotud survetegurid (vt „Ehitamine“) |
| --- | --- |

—

Taristuga seotud survetegurid (vt „Ehitamine“)

Transport

| — | Külaliste vedu |
| --- | --- |

—

Külaliste vedu

| — | Töötajate vedu |
| --- | --- |

—

Töötajate vedu

| — | Tarnijate poolne transport |
| --- | --- |

—

Tarnijate poolne transport

| — | Energia (kütuse) tarbimine |
| --- | --- |

—

Energia (kütuse) tarbimine

| — | Õhkuheide |
| --- | --- |

—

Õhkuheide

| — | Taristuga seotud survetegurid (vt „Ehitamine“) |
| --- | --- |

—

Taristuga seotud survetegurid (vt „Ehitamine“)

Lisateenused

| — | Meditsiiniteenused, kauplused, suveniiripoed, tervisekeskused, juuksur jms |
| --- | --- |

—

Meditsiiniteenused, kauplused, suveniiripoed, tervisekeskused, juuksur jms

| — | Energia-, vee- ja tooraine tarbimine |
| --- | --- |

—

Energia-, vee- ja tooraine tarbimine

| — | Olmejäätmete ning teatavat liiki ohtlike jäätmete (nt sanitaarjäätmed) teke |
| --- | --- |

—

Olmejäätmete ning teatavat liiki ohtlike jäätmete (nt sanitaarjäätmed) teke

Ehitamine

| — | Uute piirkondade ehitamine või uute teenuste loomine |
| --- | --- |

—

Uute piirkondade ehitamine või uute teenuste loomine

| — | Olemasolevate piirkondade või teenustega seotud remont |
| --- | --- |

—

Olemasolevate piirkondade või teenustega seotud remont

| — | Maa hõivamine |
| --- | --- |

—

Maa hõivamine

| — | Ökosüsteemide kahjustumine või hävimine |
| --- | --- |

—

Ökosüsteemide kahjustumine või hävimine

| — | Eluslooduse häirimine |
| --- | --- |

—

Eluslooduse häirimine

| — | Energia- ja veetarbimine |
| --- | --- |

—

Energia- ja veetarbimine

| — | Toorainete ja ohtlike toodete märkimisväärne tarbimine |
| --- | --- |

—

Toorainete ja ohtlike toodete märkimisväärne tarbimine

| — | Märkimisväärne ehitusjäätmete teke |
| --- | --- |

—

Märkimisväärne ehitusjäätmete teke

| — | Ohtlike jäätmete teke |
| --- | --- |

—

Ohtlike jäätmete teke

Käesolevas võrdlusdokumendis kirjeldatud parimad keskkonnajuhtimise tavad (PKTd) on rühmitatud järgmiselt:

| — | PKTd valdkonnaüleste küsimuste käsitlemiseks turismisektoris; |
| --- | --- |

—

PKTd valdkonnaüleste küsimuste käsitlemiseks turismisektoris;

| — | PKT sihtkohtade haldamise tõhustamiseks (11); |
| --- | --- |

—

PKT sihtkohtade haldamise tõhustamiseks (11);

| — | PKT reisikorraldajate ja reisibüroode tegevuse tõhustamiseks; |
| --- | --- |

—

PKT reisikorraldajate ja reisibüroode tegevuse tõhustamiseks;

| — | PKT majutusasutuste veetarbimise vähendamiseks; |
| --- | --- |

—

PKT majutusasutuste veetarbimise vähendamiseks;

| — | PKT majutusasutuste jäätmetekke vähendamiseks; |
| --- | --- |

—

PKT majutusasutuste jäätmetekke vähendamiseks;

| — | PKT majutusasutuste energiatarbimise vähendamiseks; |
| --- | --- |

—

PKT majutusasutuste energiatarbimise vähendamiseks;

| — | PKT restoranide ja hotellide köökide tõhustamiseks; |
| --- | --- |

—

PKT restoranide ja hotellide köökide tõhustamiseks;

| — | PKT puhkekülade tõhustamiseks. |
| --- | --- |

—

PKT puhkekülade tõhustamiseks.

PKTd hõlmavad sektori kõige olulisemaid keskkonnaaspekte.

3.   PARIMAD KESKKONNAJUHTIMISE TAVAD, SEKTORI KESKKONNATEGEVUSE TULEMUSLIKKUSE NÄITAJAD JA TIPPTASEME VÕRDLUSALUSED TURISMISEKTORIS

3.1.   Valdkonnaülesed küsimused

3.1.1.   Keskkonnajuhtimissüsteemi rakendamine

PKT on hinnata kõige olulisemaid organisatsiooniga seotud otseseid ja kaudseid keskkonnaaspekte ning kohaldada asjakohaseid tulemuslikkuse näitajaid ja võrrelda neid asjakohaste tipptaseme võrdlusalustega.

Kohaldatavus

Seda PKTd saavad kohaldada kõik turismisektori osalised, sealhulgas sihtkoha haldajad, reisikorraldajad, majutus-, toitlustus-, transpordi- ja tegevusteenuse pakkujad. PKT on täielikult kohaldatav ka väikeettevõtetes
   (12).

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i1) | Keskkonnajuhtimissüsteemi rakendamine (jah/ei) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja

Tipptaseme võrdlusalus

i1)

Keskkonnajuhtimissüsteemi rakendamine (jah/ei)

| b1) | Kasutatakse asjakohaseid näitajaid, et pidevalt jälgida kõiki olulisi keskkonnategevuse tulemuslikkuse aspekte, sealhulgas selliseid raskemini mõõdetavaid ja kaudseid aspekte nagu mõju bioloogilisele mitmekesisusele. |
| --- | --- |

b1)

Kasutatakse asjakohaseid näitajaid, et pidevalt jälgida kõiki olulisi keskkonnategevuse tulemuslikkuse aspekte, sealhulgas selliseid raskemini mõõdetavaid ja kaudseid aspekte nagu mõju bioloogilisele mitmekesisusele.

| b2) | Kõigile töötajatele antakse teavet keskkonnaeesmärkide kohta ja neid koolitatakse asjakohaste keskkonnajuhtimise meetmete valdkonnas. |
| --- | --- |

b2)

Kõigile töötajatele antakse teavet keskkonnaeesmärkide kohta ja neid koolitatakse asjakohaste keskkonnajuhtimise meetmete valdkonnas.

| b3) | Vajaduse korral rakendatakse parimat keskkonnajuhtimise tava. |
| --- | --- |

b3)

Vajaduse korral rakendatakse parimat keskkonnajuhtimise tava.

3.1.2.   Tarneahela haldamine

PKT on kontrollida tarneahelat seoses toodete ja teenustega, mida organisatsioon kasutab, et teha kindlaks keskkonnaalased valupunktid tarneahelas, võttes arvesse kogu väärtusahelat, ja määrata kindlaks asjakohased kontrollpunktid (nt toodete valimine, teatavate toodete vältimine, keskkonnahoidlikud riigihanked, tarnijaid käsitlevad kriteeriumid), mida saab kasutada, et vähendada keskkonnamõju kogu väärtusahelas.

Kohaldatavus

Seda PKTd saavad kohaldada kõik turismisektori osalised, sealhulgas sihtkoha haldajad, reisikorraldajad, majutus-, toitlustus-, transpordi- ja tegevusteenuse pakkujad. PKT on täielikult kohaldatav ka väikeettevõtetes.

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i2) | Konkreetsetele keskkonnaalastele kriteeriumidele vastavate toodete ja teenuste osakaal (%) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja

Tipptaseme võrdlusalus

i2)

Konkreetsetele keskkonnaalastele kriteeriumidele vastavate toodete ja teenuste osakaal (%)

| b4) | Organisatsioon on kohaldanud olelusringipõhist mõtteviisi, et leida võimalusi keskkonnaalaste valupunktide leevendamiseks kõigis suuremates tarneahelates. |
| --- | --- |

b4)

Organisatsioon on kohaldanud olelusringipõhist mõtteviisi, et leida võimalusi keskkonnaalaste valupunktide leevendamiseks kõigis suuremates tarneahelates.

| b5) | ≥ 97 % (toimeaine mass või ostetud kogus) majutusasutuse ja restorani ruumides kasutatavatest kemikaalidest on sertifitseeritud vastavalt ISO I tüübi ökomärgisele (13) (või on võimalik tõendada, et kasutatavad kemikaalid on kõigist võimalikest kõige keskkonnasõbralikumad). |
| --- | --- |

b5)

≥ 97 % (toimeaine mass või ostetud kogus) majutusasutuse ja restorani ruumides kasutatavatest kemikaalidest on sertifitseeritud vastavalt ISO I tüübi ökomärgisele (13) (või on võimalik tõendada, et kasutatavad kemikaalid on kõigist võimalikest kõige keskkonnasõbralikumad).

| b6) | ≥ 97 % kogu majutusasutuste ja restoranide ostetud puidust, paberist ja papist on ringlussevõetud või keskkonnaalaselt sertifitseeritud (ökomärgisega, FSC-, PEFC-märgisega). |
| --- | --- |

b6)

≥ 97 % kogu majutusasutuste ja restoranide ostetud puidust, paberist ja papist on ringlussevõetud või keskkonnaalaselt sertifitseeritud (ökomärgisega, FSC-, PEFC-märgisega).

3.2.   Sihtkoha haldamine

3.2.1.   Sihtkoha strateegilise arendamise kava

PKT on luua üksus või organisatsioon, kes vastutab sihtkoha strateegilise säästva arengu eest ning koordineerib asjaomaste osakondade ja sidusrühmade tööd erimeetmete rakendamiseks sihtkoha kava raames.

Kohaldatavus

PKT on kohaldatav kõigis sihtkohtades. Seda saavad teha nii sihtkoha haldamise eest vastutavad valitsemissektori üksused kui ka sihtkohta haldavad avaliku/erasektori organisatsioonid. PKT on kohaldatav ka sihtkoha haldamisega seotud väikestes ametiasutustes ja väikeettevõtetes.

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i3) | Sihtkoha säästva arengu kava rakendamine (jah/ei) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad

Tipptaseme võrdlusalus

i3)

Sihtkoha säästva arengu kava rakendamine (jah/ei)

| b7) | Sihtkoha sellise arengukava rakendamine, mis: i) hõlmab kogu sihtkohta; ii) hõlmab koordineerimist kõigi asjakohaste valitsus- ja erasektori osalejate vahel; iii) käsitleb sihtkoha peamisi keskkonnaprobleeme. |
| --- | --- |

b7)

Sihtkoha sellise arengukava rakendamine, mis: i) hõlmab kogu sihtkohta; ii) hõlmab koordineerimist kõigi asjakohaste valitsus- ja erasektori osalejate vahel; iii) käsitleb sihtkoha peamisi keskkonnaprobleeme.

3.2.2.   Bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja majandamine

PKT on jälgida bioloogilise mitmekesisuse seisundit sihtkohas ja rakendada sellist bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja majandamiskava, millega kaitstakse ja parandatakse sihtkoha bioloogilise mitmekesisuse seisundit tervikuna, näiteks piiramis- ja hüvitamismeetmete väljatöötamise kaudu.

Kohaldatavus

PKT on kohaldatav kõigis sihtkohtades. Suure loodusväärtusega sihtkohtades tuleks bioloogilist mitmekesisust kaitsta, väikese loodusväärtusega sihtkohtades tuleks võtta meetmeid bioloogilise mitmekesisuse suurendamiseks. PKT on kohaldatav ka sihtkoha haldamisega seotud väikeettevõtetes.

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i4) | Bioloogilise mitmekesisuse kava rakendamine (jah/ei) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad

Tipptaseme võrdlusalus

i4)

Bioloogilise mitmekesisuse kava rakendamine (jah/ei)

| i5) | Liikide rohkus sihtkoha piirkonnas |
| --- | --- |

i5)

Liikide rohkus sihtkoha piirkonnas

| i6) | Kaitseala (hektarit / osakaal sihtkoha kogupindalast) |
| --- | --- |

i6)

Kaitseala (hektarit / osakaal sihtkoha kogupindalast)

| b8) | Igasugune bioloogilise mitmekesisuse ümberpaigutamine turismi arendamise tõttu viiakse miinimumini ja see hüvitatakse, et säilitada sihtkoha bioloogiline mitmekesisus või seda suurendada suure loodusväärtusega aladel ning suurendada bioloogilist mitmekesisust kahjustatud aladel. |
| --- | --- |

b8)

Igasugune bioloogilise mitmekesisuse ümberpaigutamine turismi arendamise tõttu viiakse miinimumini ja see hüvitatakse, et säilitada sihtkoha bioloogiline mitmekesisus või seda suurendada suure loodusväärtusega aladel ning suurendada bioloogilist mitmekesisust kahjustatud aladel.

3.2.3.   Taristu ja teenuste pakkumine

PKT on tagada, et sihtkohas pakutavad keskkonnaga seotud teenused, eelkõige veevarustus, reovee- ja jäätmekäitlus (eelkõige ringlussevõtu meetmed) ning ühistransport/liikluskorraldus, on piisavad turismi kõrghooajal tippkoormusega toimetulekuks jätkusuutlikul viisil.

Kohaldatavus

PKT on kohaldatav kõigis sihtkohtades. See on seotud riigiasutuste üldise hea juhtimisega, kuid on eriti asjakohane, kui turism tekitab suurt täiendavat ja hooajalist nõudlust teenuste järele. PKT on kohaldatav ka sihtkoha haldamise või sihtkohas keskkonnaga seotud teenuste pakkumisega seotud väikestes kohalikes ametiasutustes ja väikeettevõtetes.

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i7) | Päevane veetarbimine külastaja kohta (l / külastaja kohta päevas) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad

Tipptaseme võrdlusalus

i7)

Päevane veetarbimine külastaja kohta (l / külastaja kohta päevas)

| i8) | Teise või kolmanda astme puhastamisse juhitud reovee osakaal (%) |
| --- | --- |

i8)

Teise või kolmanda astme puhastamisse juhitud reovee osakaal (%)

| i9) | Ringlussevõttu või anaeroobsele kääritamisele saadetud tahkete olmejäätmete osakaal (%) |
| --- | --- |

i9)

Ringlussevõttu või anaeroobsele kääritamisele saadetud tahkete olmejäätmete osakaal (%)

| i10) | Selliste reiside osakaal, mille turistid on sihtkohas teinud ühistranspordiga, jala ja jalgrattaga (%) |
| --- | --- |

i10)

Selliste reiside osakaal, mille turistid on sihtkohas teinud ühistranspordiga, jala ja jalgrattaga (%)

| i11) | See osa lõplikust energiavajadusest, mis on täidetud kohapeal toodetud taastuvenergia abil (%) |
| --- | --- |

i11)

See osa lõplikust energiavajadusest, mis on täidetud kohapeal toodetud taastuvenergia abil (%)

| b9) | Teenused, sealhulgas ühistransport, veevarustus, reoveekäitlus ja jäätmete ringlussevõtt, on korraldatud nii, et tullakse toime tippnõudlusega ja tagatakse sihtkohas säästev turism. |
| --- | --- |

b9)

Teenused, sealhulgas ühistransport, veevarustus, reoveekäitlus ja jäätmete ringlussevõtt, on korraldatud nii, et tullakse toime tippnõudlusega ja tagatakse sihtkohas säästev turism.

| b10) | ≥ 95 % sihtkohas tekkinud reoveest (sh turismi tipphooajal) läbib vähemalt teise astme puhastuse või kohaldatakse kolmanda astme puhastust vee juhtimiseks tundlikesse suublatesse. |
| --- | --- |

b10)

≥ 95 % sihtkohas tekkinud reoveest (sh turismi tipphooajal) läbib vähemalt teise astme puhastuse või kohaldatakse kolmanda astme puhastust vee juhtimiseks tundlikesse suublatesse.

| b11) | ≥ 95 % tahketest olmejäätmetest saadetakse prügilate asemel ringlussevõttu või anaeroobsele kääritamisele. |
| --- | --- |

b11)

≥ 95 % tahketest olmejäätmetest saadetakse prügilate asemel ringlussevõttu või anaeroobsele kääritamisele.

| b12) | Turistide veetarbimine on keskmiselt ≤ 200 l külastaja kohta päevas. |
| --- | --- |

b12)

Turistide veetarbimine on keskmiselt ≤ 200 l külastaja kohta päevas.

| b13) | Linna piires teevad turistid vähemalt 80 % reisidest ühistranspordiga, jala ja jalgrattaga. |
| --- | --- |

b13)

Linna piires teevad turistid vähemalt 80 % reisidest ühistranspordiga, jala ja jalgrattaga.

3.3.   Reisikorraldajate ja reisibüroode tegevus

3.3.1.   Vähendada ja leevendada transpordi keskkonnamõju

PKT on seada piirangud pakettidele, millega kaasnevad tarbetud lennud (st lennud, mida võib tõhusalt asendada maismaa- või veetranspordiga), valida eriti energiatõhusa transpordi pakkujad (lennuettevõtjad, autobussid/reisibussid, parvlaevad, laevad) ja kompenseerida sertifitseeritud kompensatsioonisüsteemide kaudu kogu transpordist tulenev kasvuhoonegaaside heide. Selliste ettevõtjate puhul, kes pakuvad ise transporditeenust, on PKT rakendada (ettevõttele kuuluvate või tema kasutuses olevate) transpordivahendite pargi suhtes energiatõhususe meetmeid, seahulgas keskkonnahoidlike hangete korraldamine kõige tõhusamate ja vähem saastavate sõidukite leidmiseks, õhusõidukite ja busside varustamine energiasäästmist võimaldavate lisaseadmetega (nt tiivaotsad) ja transporditoimingute optimeerimine (nt kohaldada maksimaalset täituvust).

Kohaldatavus

Reisipakettidele piirangute seadmist ja lennureiside vähendamist saavad kohaldada kõik reisikorraldajad ja -bürood, sealhulgas väikeettevõtted.

Transpordi energiatõhususe parandamise ja õhkuheite vähendamise meetmeid saavad vahetult kohaldada reisikorraldajad, kes ise haldavad oma transpordivahendeid, ning valiku- ja lepingu sõlmimise kriteeriumidena saavad neid kohaldada reisikorraldajad, kes sõlmivad lepingu transporditeenuste kasutamiseks. PKT on kohaldatav ka väikeettevõtetes, kuid teatavate piirangutega, kuna nende mõju õhutranspordile on tavaliselt väga väike, kuid nad võivad omada või hallata maismaa- või veetranspordivahendeid.

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i12) | Tarbetute lendude vältimine (jah/ei) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad

Tipptaseme võrdlusalus

i12)

Tarbetute lendude vältimine (jah/ei)

| i13) | Transpordist tulenev kasvuhoonegaaside eriheide (kg CO2 / reisijakilomeetri kohta) |
| --- | --- |

i13)

Transpordist tulenev kasvuhoonegaaside eriheide (kg CO2 / reisijakilomeetri kohta)

| i14) | Sellise transpordist tuleneva kasvuhoonegaaside heite osakaal, mida kompenseeritakse CO2-heite vähendamise ühikutega (%) |
| --- | --- |

i14)

Sellise transpordist tuleneva kasvuhoonegaaside heite osakaal, mida kompenseeritakse CO2-heite vähendamise ühikutega (%)

| b14) | Reisikorraldajad ei paku lende: i) sihtkohtadesse, mis on lähemal kui 700 km; ii) sihtkohtadesse, mis on kuni 2 000 km kaugusel, vähem kui kaheksa päevaste reiside puhul, või iii) sihtkohtadesse, mis on kaugemal kui 2 000  km, vähem kui 14-päevaste reiside puhul. |
| --- | --- |

b14)

Reisikorraldajad ei paku lende: i) sihtkohtadesse, mis on lähemal kui 700 km; ii) sihtkohtadesse, mis on kuni 2 000 km kaugusel, vähem kui kaheksa päevaste reiside puhul, või iii) sihtkohtadesse, mis on kaugemal kui 2 000  km, vähem kui 14-päevaste reiside puhul.

| b15) | Reisikorraldaja kasutatava lennukipargi keskmine kütuse erikulu on ≤ 2,7 l 100 reisijakilomeetri kohta. |
| --- | --- |

b15)

Reisikorraldaja kasutatava lennukipargi keskmine kütuse erikulu on ≤ 2,7 l 100 reisijakilomeetri kohta.

| b16) | Bussipargi keskmine kütusekulu ≤ 0,75 l 100 reisijakilomeetri kohta ja vähemalt 90 % bussipargist vastab EURO V nõuetele või kasutab alternatiivseid kütusesüsteeme. |
| --- | --- |

b16)

Bussipargi keskmine kütusekulu ≤ 0,75 l 100 reisijakilomeetri kohta ja vähemalt 90 % bussipargist vastab EURO V nõuetele või kasutab alternatiivseid kütusesüsteeme.

| b17) | Kõigi müüdud pakettidega seotud transpordist tulenev kasvuhoonegaaside heide kompenseeritakse automaatselt otseinvesteeringutega kasvuhoonegaaside vältimise projektidesse või CO2-heite vähendamise ühikute ostmise kaudu. |
| --- | --- |

b17)

Kõigi müüdud pakettidega seotud transpordist tulenev kasvuhoonegaaside heide kompenseeritakse automaatselt otseinvesteeringutega kasvuhoonegaaside vältimise projektidesse või CO2-heite vähendamise ühikute ostmise kaudu.

3.3.2.   Majutusasutuste keskkonnategevuse tõhustamine

PKT on nõuda või soodustada majutusasutuste keskkonnaalast sertifitseerimist või nõuda konkreetsete keskkonnakriteeriumide täitmist või keskkonnategevuse tulemuslikkusest aru andmist, mida saab kasutada võrdlusalustel põhineva analüüsi tegemiseks.

Kohaldatavus

PKTd saavad kohaldada kõik reisikorraldajad. Väiksematel reisikorraldajatel võib olla lihtsam valida tarnijaid kolmanda isiku antud keskkonnasertifikaatide põhjal, suurtel reisikorraldajatel jällegi kohaldada oma kriteeriume ja/või võrdlusalustel põhinevat protsessi. Väikeettevõtetes saab seda PKTd kohaldada teatavate piirangutega, kuna kriteeriumide kehtestamine tarnijatele võib olla keeruline, kuid väikeettevõtted võivad tarnijate valimisel kasutada olemasolevaid keskkonnasertifikaate (eelistada tuleks kolmandate isikute tõendatud sertifikaate, nt ELi ökomärgis).

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i15) | Selliste majutusasutuste osakaal (külastaja veedetud ööde või müügiväärtuse alusel), mis vastavad konkreetsetele keskkonnakriteeriumidele (%) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja

Tipptaseme võrdlusalus

i15)

Selliste majutusasutuste osakaal (külastaja veedetud ööde või müügiväärtuse alusel), mis vastavad konkreetsetele keskkonnakriteeriumidele (%)

| b18) | ≥ 90 % majutusasutustest (müügiväärtuse või majutusasutuses veedetud ööde põhjal) vastavad keskkonnanõuetele (mis on eelistatavalt tunnustatud kolmanda osapoole sertifikaadiga). |
| --- | --- |

b18)

≥ 90 % majutusasutustest (müügiväärtuse või majutusasutuses veedetud ööde põhjal) vastavad keskkonnanõuetele (mis on eelistatavalt tunnustatud kolmanda osapoole sertifikaadiga).

3.3.3.   Keskkonna parandamine sihtkohas

PKT on aidata kaasa turismisihtkohtade keskkonna parandamisele, suurendades veelgi kohalike tarneorganisatsioonide ja sihtkoha haldamisega tegelevate organisatsioonide ja ametiasutuste keskkonnategevuse tulemuslikkust ning rakendades otseselt selliseid parandusmeetmeid nagu elupaikade taastamine suuremates sihtkohtades.

Kohaldatavus

PKT on otseselt kohaldatav suurte reisikorraldajate puhul. Väikeettevõtted võivad koordineerida meetmeid klastrite või konsortsiumide kaudu või avaliku ja erasektori partnerluses kohalike ja piirkondlike omavalitsustega.

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i16) | Selliste teenuste osakaal sihtkohas, mille keskkonnaalast tõhusust ollakse suurendamas (%) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad

Tipptaseme võrdlusalus

i16)

Selliste teenuste osakaal sihtkohas, mille keskkonnaalast tõhusust ollakse suurendamas (%)

| i17) | Osalemine sihtkoha keskkonnakaitse projektides (jah/ei) |
| --- | --- |

i17)

Osalemine sihtkoha keskkonnakaitse projektides (jah/ei)

| b19) | Reisikorraldaja suurendab sihtkohas keskkonnakaitset järgmisel viisil: i) suurendab tarneahela tulemuslikkust; ii) mõjutab sihtkoha haldamist; iii) rakendab otseseid parandusmeetmeid. |
| --- | --- |

b19)

Reisikorraldaja suurendab sihtkohas keskkonnakaitset järgmisel viisil: i) suurendab tarneahela tulemuslikkust; ii) mõjutab sihtkoha haldamist; iii) rakendab otseseid parandusmeetmeid.

3.3.4.   Sobivate turismipakettide väljatöötamine ja edendamine ning turistide säästlikuma käitumise toetamine

PKT on töötada välja ja reklaamida turismipakette, millest on välja jäetud keskkonnale kõige kahjulikumad valikuvõimalused ning mis hõlmavad võimalikult keskkonnasäästlikke transpordi-, majutus- ja tegevusvõimalusi. Lisaks peaksid reisikorraldajad ja reisibürood andma klientidele teavet turismipakettide keskkonnamõju kohta ning edastama kindla ja positiivse sõnumi keskkonnasäästlikust ja vastutustundlikust tegevusest, mille kaudu klient saab oma puhkust valides ja veetes selle keskkonnamõju võimalikult palju vähendada.

Kohaldatavus

Kõik reisikorraldajad, sealhulgas väikeettevõtted, saavad selle PKTga seotud meetmeid rakendada.

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i18) | Kõige keskkonnasäästlikumate (nt ökomärgisega) müüdud reiside osakaal (väärtuse põhjal) (%) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad

Tipptaseme võrdlusalus

i18)

Kõige keskkonnasäästlikumate (nt ökomärgisega) müüdud reiside osakaal (väärtuse põhjal) (%)

| i20) | Reisikorraldaja reklaamib keskkonnasäästlikke turismipakette peamistes reklaammaterjalides. |
| --- | --- |

i20)

Reisikorraldaja reklaamib keskkonnasäästlikke turismipakette peamistes reklaammaterjalides.

| b21) | Kõige keskkonnasäästlikumate turismipakettide (nt Austria ökomärgisega reisipaketid) osakaal müügist on ≥ 10 %. |
| --- | --- |

b21)

Kõige keskkonnasäästlikumate turismipakettide (nt Austria ökomärgisega reisipaketid) osakaal müügist on ≥ 10 %.

| b22) | Reisikorraldaja rakendab tõhusaid turundus- ja teavitamismeetodeid, et innustada tarbijaid valima säästvamaid turismipakette. |
| --- | --- |

b22)

Reisikorraldaja rakendab tõhusaid turundus- ja teavitamismeetodeid, et innustada tarbijaid valima säästvamaid turismipakette.

| b23) | Reisikorraldaja pakub kõigile oma klientidele sihtkohta tutvustavat ja teadlikkust suurendavat teavet säästvamate käitumisviiside edendamiseks sihtkohas. |
| --- | --- |

b23)

Reisikorraldaja pakub kõigile oma klientidele sihtkohta tutvustavat ja teadlikkust suurendavat teavet säästvamate käitumisviiside edendamiseks sihtkohas.

3.3.5.   Jaemüügi- ja bürootoimingute keskkonnatõhusus

PKT on minimeerida reklaami- ja bürootoimingutel ressursside, eriti paberi ja tindi kasutamist, eelistada keskkonnasertifikaadiga materjale ja teenuseid (näiteks printimisteenused) ning tagada energia (14) ja vee tõhus kasutamine kõigis büroo- ja jaemüügitoimingutes.

Kohaldatavus

PKT on kohaldatav kõigi reisikorraldajate puhul.

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i19) | Paberi tarbimine kliendi kohta (g/klient) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad

Tipptaseme võrdlusalus

i19)

Paberi tarbimine kliendi kohta (g/klient)

| i20) | Keskkonnasertifikaadiga paberi ja printimisteenuse kasutamine (jah/ei) |
| --- | --- |

i20)

Keskkonnasertifikaadiga paberi ja printimisteenuse kasutamine (jah/ei)

| i21) | Büroo- ja jaemüügitoimingutest tulenev CO2-eriheide (kg CO2/klient või CO2 / m2 aastas) |
| --- | --- |

i21)

Büroo- ja jaemüügitoimingutest tulenev CO2-eriheide (kg CO2/klient või CO2 / m2 aastas)

| i22) | Büroohoonete veetarve aastas töötaja kohta (l / töötaja kohta aastas) |
| --- | --- |

i22)

Büroohoonete veetarve aastas töötaja kohta (l / töötaja kohta aastas)

| b24) | Büroodokumentide ja reklaammaterjali puhul: i) välditakse väljaprintimist igal võimalikul juhul; ii) kasutatakse 100 % ringlussevõetud või keskkonnasertifikaadiga (nt ökomärgisega, FSC-, PEFC-märgisega) paberit; iii) kasutatakse keskkonnasertifikaadiga printimisteenuseid (nt EMAS, ISO14001). |
| --- | --- |

b24)

Büroodokumentide ja reklaammaterjali puhul: i) välditakse väljaprintimist igal võimalikul juhul; ii) kasutatakse 100 % ringlussevõetud või keskkonnasertifikaadiga (nt ökomärgisega, FSC-, PEFC-märgisega) paberit; iii) kasutatakse keskkonnasertifikaadiga printimisteenuseid (nt EMAS, ISO14001).

| b25) | Rakendatakse energiakulu ja kasvuhoonegaaside majandamiskavu ning jaemüügi- ja bürootoimingutega seotud energiakulu ja kasvuhoonegaaside heite kohta antakse aru ja neid väljendatakse jae- ja büroopinna ruutmeetri (m2) ja kliendi kohta aastas. |
| --- | --- |

b25)

Rakendatakse energiakulu ja kasvuhoonegaaside majandamiskavu ning jaemüügi- ja bürootoimingutega seotud energiakulu ja kasvuhoonegaaside heite kohta antakse aru ja neid väljendatakse jae- ja büroopinna ruutmeetri (m2) ja kliendi kohta aastas.

| b26) | Veetarbimine on ≤ 2,0 m3 töötaja kohta aastas. |
| --- | --- |

b26)

Veetarbimine on ≤ 2,0 m3 töötaja kohta aastas.

3.4.   Majutusasutuste veetarbimise vähendamine

3.4.1.   Veesüsteemi seire, hooldus ja optimeerimine

PKT on teha veetarbimise audit ja jälgida vee tarbimist kõigis peamistes vett tarbivates protsessides ja kohtades (st mõõtmine), et määratleda tõhususe suurendamise võimalusi ning tagada, et kõiki seadmeid hooldatakse korrapärase nõuetekohase kontrollimise käigus, sealhulgas toateeninduse ajal.

Kohaldatavus

PKT on kohaldatav igat liiki ja iga suurusega majutusasutustes, sealhulgas väikeettevõtetes. Väikestes majutusasutustes ei pruugi mõõturitele lisaseadmete paigaldamine olla vajalik.

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i23) | Veetarbimine külastaja veedetud ööde kohta (l / külastaja veedetud öö kohta) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja

Tipptaseme võrdlusalus

i23)

Veetarbimine külastaja veedetud ööde kohta (l / külastaja veedetud öö kohta)

| b27) | Kohaspetsiifilise veemajanduskava rakendamine, mis hõlmab järgmist: i) veekulu eraldi mõõtmine ning kõigi suuremate vett tarbivate protsesside ja alade veekulu võrdlemine asjakohaste võrdlusalustega; ii) veesüsteemi lekkekohtade ja seadmete korrapärane kontroll ja hooldus. |
| --- | --- |

b27)

Kohaspetsiifilise veemajanduskava rakendamine, mis hõlmab järgmist: i) veekulu eraldi mõõtmine ning kõigi suuremate vett tarbivate protsesside ja alade veekulu võrdlemine asjakohaste võrdlusalustega; ii) veesüsteemi lekkekohtade ja seadmete korrapärane kontroll ja hooldus.

| b28) | Veetarbimine kokku on täisteenusega hotellides ≤ 140 liitrit külastaja veedetud öö kohta ning majutusasutuses, kus enamik vannitubadest on ühised (nt hostelid), ≤ 100 l / külastaja veedetud öö kohta. |
| --- | --- |

b28)

Veetarbimine kokku on täisteenusega hotellides ≤ 140 liitrit külastaja veedetud öö kohta ning majutusasutuses, kus enamik vannitubadest on ühised (nt hostelid), ≤ 100 l / külastaja veedetud öö kohta.

3.4.2.   Tõhusa sanitaartehnika paigaldamine külastajate alale

PKT on paigaldada tõhus sanitaartehnika, sealhulgas vähese vooluhulgaga kraanid ning vähese vooluhulgaga ja termostaadiga dušid, vähese vooluhulgaga kahesüsteemsed WCd ja veevabad pissuaarid. Vahepeal võib olemasolevat varustust täiendada aeraatoritega.

Kohaldatavus

PKT on kohaldatav igat liiki ja iga suurusega majutusasutustes, sealhulgas väikeettevõtetes. Aeraatorite paigaldamine on asjakohane ka juhul, kui majutusasutust on hiljuti renoveeritud

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i23) | Veetarbimine külastaja veedetud öö kohta (l / külastaja veedetud öö kohta) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja

Tipptaseme võrdlusalus

i23)

Veetarbimine külastaja veedetud öö kohta (l / külastaja veedetud öö kohta)

| i24) | Vee soojendamise energiakulu (kWh / külastaja veedetud öö kohta ) |
| --- | --- |

i24)

Vee soojendamise energiakulu (kWh / külastaja veedetud öö kohta )

| i25) | Duššide, vannitoa kraanide, pissuaaride ja WC loputuskastide vooluhulk (l/minutis või l / loputuskorra kohta) |
| --- | --- |

i25)

Duššide, vannitoa kraanide, pissuaaride ja WC loputuskastide vooluhulk (l/minutis või l / loputuskorra kohta)

| b29) | Veetarbimine ja sellega seotud vee soojendamise energiakulu on külastajatele mõeldud vannitubades vastavalt ≤ 100 l ja 3,0 kWh külastaja veedetud öö kohta. |
| --- | --- |

b29)

Veetarbimine ja sellega seotud vee soojendamise energiakulu on külastajatele mõeldud vannitubades vastavalt ≤ 100 l ja 3,0 kWh külastaja veedetud öö kohta.

| b30) | Duššide vooluhulk on ≤ 7 l/min, vannitoa kraanide vooluhulk ≤ 6 l/min (≤ 4 l/min uute kraanide puhul), WCde keskmine efektiivne loputuskord kulutab ≤ 4,5 l vett, veevabade pissuaaride paigaldamine. |
| --- | --- |

b30)

Duššide vooluhulk on ≤ 7 l/min, vannitoa kraanide vooluhulk ≤ 6 l/min (≤ 4 l/min uute kraanide puhul), WCde keskmine efektiivne loputuskord kulutab ≤ 4,5 l vett, veevabade pissuaaride paigaldamine.

3.4.3.   Tõhus toateenindus

PKT on vähendada pesupesemise vajadust, muretsedes suuruse, tiheduse, värvi ja materjali poolest keskkonnahoidlikud voodilinad ja rätikud ning paludes külastajatel kasutada sama voodipesu ja rätikuid mitu korda või innustada neid seda tegema. Lisaks on parim tava õpetada töötajatele vähese vee- ja kemikaalitarbega puhastusmeetodeid ning kasutada magamis- ja vannitubade sisustamisel keskkonnasäästlike tarbekaupu.

Kohaldatavus

PKT on kohaldatav igat liiki ja iga suurusega majutusasutustes, sealhulgas väikeettevõtetes. Kui keskkonnasäästlikumate tekstiilide kasutamine on kohaldatav igal pool, siis vähendada pesupesemist selle abil, et innustatakse külastajaid kasutama voodilinu ja rätikuid mitu korda, on keeruline sellistes majutusasutustes, kus üheöö külastajate osakaal on suur.

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i26) | Musta pesu kogus (kg / külastaja veedetud öö kohta) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad

Tipptaseme võrdlusalus

i26)

Musta pesu kogus (kg / külastaja veedetud öö kohta)

| i27) | Korduskasutatud rätikute ja voodipesu osakaal (%) |
| --- | --- |

i27)

Korduskasutatud rätikute ja voodipesu osakaal (%)

| 28) | Keemiatoodete kasutamine puhastamiseks ja nõudepesuks (keemiliste toimeainete kogus (g) külastaja veedetud öö kohta) |
| --- | --- |

28)

Keemiatoodete kasutamine puhastamiseks ja nõudepesuks (keemiliste toimeainete kogus (g) külastaja veedetud öö kohta)

| 29) | ISO I tüübi ökomärgisega kemikaalide ja tekstiilitoodete osakaal (%) |
| --- | --- |

29)

ISO I tüübi ökomärgisega kemikaalide ja tekstiilitoodete osakaal (%)

| b31) | Vähemalt 80 % voodipesust on valmistatud puuvilla ja polüestri segust (15) või linast. |
| --- | --- |

b31)

Vähemalt 80 % voodipesust on valmistatud puuvilla ja polüestri segust (15) või linast.

| b32) | Vähemalt 80 % voodipesust on orgaaniline või sellel on ISO I tüübi ökomärgis (nt ELi ökomärgis). |
| --- | --- |

b32)

Vähemalt 80 % voodipesust on orgaaniline või sellel on ISO I tüübi ökomärgis (nt ELi ökomärgis).

| b33) | Keemilisi puhastus- ja nõudepesuvahendeid (v.a pesupesemisvahendid, eripuhastusvahendid ja basseinide puhastamiseks kasutatavad kemikaalid) kasutatakse koguses ≤ 10 g keemilist toimeainet külastaja veedetud öö kohta. |
| --- | --- |

b33)

Keemilisi puhastus- ja nõudepesuvahendeid (v.a pesupesemisvahendid, eripuhastusvahendid ja basseinide puhastamiseks kasutatavad kemikaalid) kasutatakse koguses ≤ 10 g keemilist toimeainet külastaja veedetud öö kohta.

| b34) | Pesupesemine väheneb tänu rätikute ja voodilinade korduskasutusele vähemalt 30 %. |
| --- | --- |

b34)

Pesupesemine väheneb tänu rätikute ja voodilinade korduskasutusele vähemalt 30 %.

| b35) | Vähemalt 80 % (toimeaine massist või ostetud kogusest) majutusasutuses kasutatavatel universaalpuhastusvahenditel, sanitaardetergentidel, seepidel ja šampoonidel on ISO I tüübi ökomärgis (nt ELi ökomärgis). |
| --- | --- |

b35)

Vähemalt 80 % (toimeaine massist või ostetud kogusest) majutusasutuses kasutatavatel universaalpuhastusvahenditel, sanitaardetergentidel, seepidel ja šampoonidel on ISO I tüübi ökomärgis (nt ELi ökomärgis).

3.4.4.   Väikesemahulise pesupesemise optimeerimine

PKT on hankida võimalikult vähe vett (ja seega energiat) tarbivad pesumasinad ning kõige energiatõhusamad pesukuivatid (nt soojuspumpasid kasutavad pesukuivatid) ja triikrauad, taaskasutada loputusvett ja suure veepuudusega piirkondades pesuvett pärast mikrofiltreerimist. Samuti on hea tava kasutada ära heitveest ja ventilatsiooniõhust eralduvat soojust.

Kohaldatavus

PKT on kohaldatav igat liiki ja iga suurusega majutusasutustes, kus pestakse kohapeal pesu, sealhulgas väikeettevõtetes.

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i30) | Veetarbimine ühe kilogrammi pesu kohta (l/kg) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad

Tipptaseme võrdlusalus

i30)

Veetarbimine ühe kilogrammi pesu kohta (l/kg)

| i31) | Energiatarve ühe kilogrammi pesu kohta (kWh/kg) |
| --- | --- |

i31)

Energiatarve ühe kilogrammi pesu kohta (kWh/kg)

| i32) | Ökomärgisega pesupesemisvahendite osakaal (%) |
| --- | --- |

i32)

Ökomärgisega pesupesemisvahendite osakaal (%)

| b36) | Väikesemahulise pesupesemise puhul on kõigil kodumajapidamises kasutatavatel pesumasinatel ELi energiamärgis A+++ ja tööstuslike pesumasinate keskmine veetarbimine on ≤ 7 l pesu kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

b36)

Väikesemahulise pesupesemise puhul on kõigil kodumajapidamises kasutatavatel pesumasinatel ELi energiamärgis A+++ ja tööstuslike pesumasinate keskmine veetarbimine on ≤ 7 l pesu kilogrammi kohta.

| b37) | Kohapealse väikesemahulise pesupesemise puhul on energiatarbimine kokku ≤ 2,0 kWh/kg kuivatatud ja viimistletud pesu kohta. |
| --- | --- |

b37)

Kohapealse väikesemahulise pesupesemise puhul on energiatarbimine kokku ≤ 2,0 kWh/kg kuivatatud ja viimistletud pesu kohta.

| b38) | Vähemalt 80 % (toimeaine mass või ostetud kogus) väikesemahuliseks pesupesemiseks kasutatavatel pesuvahenditel on ISO I tüübi ökomärgis (nt ELi ökomärgis, Põhjamaade luik, sinine ingel). |
| --- | --- |

b38)

Vähemalt 80 % (toimeaine mass või ostetud kogus) väikesemahuliseks pesupesemiseks kasutatavatel pesuvahenditel on ISO I tüübi ökomärgis (nt ELi ökomärgis, Põhjamaade luik, sinine ingel).

3.4.5.   Suuremahulise või allhanke korras tehtava pesupesemise optimeerimine

PKT on valida keskkonnatõhusa pesupesemisteenuse osutaja, kellel on ISO I tüübi ökomärgis või kes vastab sellistel märgistel esitatud kriteeriumidele, või tagada, et kohapealne suuremahuline pesupesemine vastaks neile kriteeriumidele.

Kohaldatavus

PKT on kohaldatav suurtes majutusasutustes, kus toimub kohapeal suuremahuline pesupesemine, samuti pesumajadele. PKT on kohaldatav ka muudes majutusasutustes, olenemata suurusest, sealhulgas väikeettevõtetes, kuivõrd kohaldada saab pesupesemisteenuste keskkonnahoidlike hangete kriteeriume.

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i33) | Ökomärgisega pesupesemisteenus (jah/ei) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad

Tipptaseme võrdlusalus

i33)

Ökomärgisega pesupesemisteenus (jah/ei)

| i30) | Veetarbimine ühe kilogrammi pesu kohta (l/kg) |
| --- | --- |

i30)

Veetarbimine ühe kilogrammi pesu kohta (l/kg)

| i31) | Energiatarve ühe kilogrammi pesu kohta (kWh/kg) |
| --- | --- |

i31)

Energiatarve ühe kilogrammi pesu kohta (kWh/kg)

| i32) | Ökomärgisega pesupesemisvahendite osakaal (%) |
| --- | --- |

i32)

Ökomärgisega pesupesemisvahendite osakaal (%)

| b39) | Kõigil allhanke korras pesupesemisteenust osutavatel pakkujatel on ISO I tüübi ökomärgis (nt Põhjamaade luik) ning majutusasutuses toimuv kogu suuremahuline pesupesemine või allhanke korras sertifitseerimata teenuseosutajatelt sisseostetud pesupesemisteenus vastab asjaomastele võrdlusalustele. |
| --- | --- |

b39)

Kõigil allhanke korras pesupesemisteenust osutavatel pakkujatel on ISO I tüübi ökomärgis (nt Põhjamaade luik) ning majutusasutuses toimuv kogu suuremahuline pesupesemine või allhanke korras sertifitseerimata teenuseosutajatelt sisseostetud pesupesemisteenus vastab asjaomastele võrdlusalustele.

| b40) | Suuremahulise pesupesemise puhul on majutusasutuses kasutatava pesu kogu pesutsükli veetarbimine kokku ≤ 5 l / kg pesu kohta ja restoranides kasutatava pesu puhul on see ≤ 9 l / kg pesu kohta. |
| --- | --- |

b40)

Suuremahulise pesupesemise puhul on majutusasutuses kasutatava pesu kogu pesutsükli veetarbimine kokku ≤ 5 l / kg pesu kohta ja restoranides kasutatava pesu puhul on see ≤ 9 l / kg pesu kohta.

| b41) | Suuremahulise pesupesemise puhul on majutusasutuses energiakulu kokku ≤ 0,90 kWh/kg kuivatatud ja viimistletud pesu kohta ja restoranides on see ≤ 1,45 kWh/kg kuivatatud ja viimistletud pesu kohta. |
| --- | --- |

b41)

Suuremahulise pesupesemise puhul on majutusasutuses energiakulu kokku ≤ 0,90 kWh/kg kuivatatud ja viimistletud pesu kohta ja restoranides on see ≤ 1,45 kWh/kg kuivatatud ja viimistletud pesu kohta.

| b42) | Suuremahulise pesupesemise puhul kasutatakse sobivas koguses üksnes kutsealaseks kasutamiseks ettenähtud pesupesemisvahendeid, millel on ISO I tüübi ökomärgis (nt ELi ökomärgis, Põhjamaade luik). |
| --- | --- |

b42)

Suuremahulise pesupesemise puhul kasutatakse sobivas koguses üksnes kutsealaseks kasutamiseks ettenähtud pesupesemisvahendeid, millel on ISO I tüübi ökomärgis (nt ELi ökomärgis, Põhjamaade luik).

3.4.6.   Basseinide optimaalne haldamine

PKT on optimeerida basseinide pesemise sagedust ja ajastust pigem rõhulanguse põhjal kui kindlaksmääratud ajakava alusel, kasutada osoneerimist või ultraviolett-töötlust ja kontrollida hoolikalt doseerimist kloorimise vähendamiseks ning kasutada ära ventilatsiooniõhust eralduvat soojust.

Kohaldatavus

PKT on kohaldatav kõigis majutusasutustes, kus on kohapeal ujumisbasseinid, sealhulgas väikeettevõtetes.

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i34) | Basseine käsitleva keskkonnajuhtimise kava rakendamine (jah/ei) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad

Tipptaseme võrdlusalus

i34)

Basseine käsitleva keskkonnajuhtimise kava rakendamine (jah/ei)

| i35) | Osoneerimise või ultraviolett-töötluse kohaldamine (jah/ei) |
| --- | --- |

i35)

Osoneerimise või ultraviolett-töötluse kohaldamine (jah/ei)

| b43) | Ujulates ja veekeskustes rakendatakse energiatõhususe kava, mis hõlmab järgmist: i) ujulates ja veekeskustes kehtestatakse konkreetsed vee-, energia- ja kemikaalikasutuse normid, mida väljendatakse m2 basseini pindala ja külastaja veedetud öö kohta; ii) kloori kasutamist vähendatakse miinimumini, optimeerides doseerimist ja kasutades selliseid täiendavaid desinfitseerimismeetodeid nagu osoneerimine ja ultraviolett-töötlus. |
| --- | --- |

b43)

Ujulates ja veekeskustes rakendatakse energiatõhususe kava, mis hõlmab järgmist: i) ujulates ja veekeskustes kehtestatakse konkreetsed vee-, energia- ja kemikaalikasutuse normid, mida väljendatakse m2 basseini pindala ja külastaja veedetud öö kohta; ii) kloori kasutamist vähendatakse miinimumini, optimeerides doseerimist ja kasutades selliseid täiendavaid desinfitseerimismeetodeid nagu osoneerimine ja ultraviolett-töötlus.

3.4.7.   Vihma- ja musta vee taaskasutamine

PKT on paigaldada musta vee taaskasutamise süsteem, mille abil saab musta vett pärast töötlemist kasutada siseruumides (nt WC loputussüsteemis) või väljas (nt niisutamiseks), või paigaldada vihmavee kogumise süsteem, mille abil saab vihmavett siseruumides kasutada.

Kohaldatavus

PKT on kohaldatav kõigis majutusasutustes. Vee ringlussevõtu süsteemid võib paigaldada hoone ehituse või põhjaliku renoveerimise käigus. Väikeettevõtetes võib kohaldatavus olla piiratud investeeringu suure maksumuse tõttu.

Seonduv keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i36) | Musta vee ja vihmavee taaskasutamine (jah/ei) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja

Tipptaseme võrdlusalus

i36)

Musta vee ja vihmavee taaskasutamine (jah/ei)

| b44) | Paigaldatakse vihmavee ringlussevõtu süsteem, mis aitab rahuldada siseruumide veevajadust, ja/või musta vee ringlussevõtu süsteem, mis aitab rahuldada veevajadust siseruumides või väljas. |
| --- | --- |

b44)

Paigaldatakse vihmavee ringlussevõtu süsteem, mis aitab rahuldada siseruumide veevajadust, ja/või musta vee ringlussevõtu süsteem, mis aitab rahuldada veevajadust siseruumides või väljas.

3.5.   Jäätme- ja reoveekäitlus majutusasutuses

3.5.1.   Jäätmetekke vältimine

PKT on vältida jäätmeteket, kasutades keskkonnahoidlikke tooteid ning arvestades toote olelusringi keskkonnamõju, näiteks tuleks vältida ühekordselt kasutatavaid tooteid (toit, seebid, šampoonid) ja osta puhastusvahendeid kontsentreeritud ja pakendamata kujul ning ostetavaid koguseid hoolikalt kavandada.

Kohaldatavus

PKT on kohaldatav igat liiki ja iga suurusega majutusasutustes, sealhulgas väikeettevõtetes.

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i37) | Jäätmeteke (kg / külastaja veedetud öö kohta) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad

Tipptaseme võrdlusalus

i37)

Jäätmeteke (kg / külastaja veedetud öö kohta)

| b45) | Jäätmeteke kokku (sorditud ja sortimata jäätmed) on ≤ 0,6 kg külastaja veedetud öö kohta. |
| --- | --- |

b45)

Jäätmeteke kokku (sorditud ja sortimata jäätmed) on ≤ 0,6 kg külastaja veedetud öö kohta.

3.5.2.   Jäätmete sortimine ja ringlussevõttu saatmine

PKT on paigaldada kogu hoonesse jäätmete eraldi kogumiseks ette nähtud anumad, tagada jäätmete sortimise selge kord ja kasutada asjaomaseid lepingulisi teenuseid vähemalt klaasi, paberi ja papi, plasti, metalli ja orgaaniliste jäätmete ringlussevõtuks.

Kohaldatavus

PKT on kohaldatav igat liiki ja iga suurusega majutusasutustes, sealhulgas väikeettevõtetes.

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i38) | Korduskasutusse või ringlussevõttu saadetud jäätmete osakaal (%) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad

Tipptaseme võrdlusalus

i38)

Korduskasutusse või ringlussevõttu saadetud jäätmete osakaal (%)

| i39) | Sortimata jäätmete teke (kg / külastaja veedetud öö kohta) |
| --- | --- |

i39)

Sortimata jäätmete teke (kg / külastaja veedetud öö kohta)

| b46) | Vähemalt 84 % jäätmetest (väljendatuna massi põhjal) on saadetud ringlussevõttu. |
| --- | --- |

b46)

Vähemalt 84 % jäätmetest (väljendatuna massi põhjal) on saadetud ringlussevõttu.

| b47) | Kõrvaldamisele saadetud sortimata jäätmete osakaal on ≤ 0,16 kg külastaja veedetud öö kohta. |
| --- | --- |

b47)

Kõrvaldamisele saadetud sortimata jäätmete osakaal on ≤ 0,16 kg külastaja veedetud öö kohta.

3.5.3.   Reovee puhastamine

PKT on paigaldada kohapealne reoveepuhastussüsteem, milles on võimalik rakendada vähemalt teise astme ja eelistatavalt ka kolmanda astme puhastust ning mis hõlmab vähemalt eeltöötlemist tahkete jäätmete eraldamiseks ja tahkete osakeste setitamiseks, millele järgneb tõhus biopuhastus (nt annuspuhastis) suurema osa KHT, BHT, lämmastiku ja fosfori ärastamiseks heitveest. Setteid töödeldakse ja kõrvaldatakse keskkonnahoidlikul viisil.

Kohaldatavus

PKTd võivad kohaldada igat liiki ja iga suurusega majutusasutused, mis ei ole kanalisatsioonivõrguga ühendatud, sealhulgas väikeettevõtted.

Seonduv keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i40) | Kõrvaldamise tõhusus kohapealses reoveepuhastussüsteemis (nt BHT, KHT %) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja

Tipptaseme võrdlusalus

i40)

Kõrvaldamise tõhusus kohapealses reoveepuhastussüsteemis (nt BHT, KHT %)

| i41) | Sisaldus heitvees (mg/l) (nt BHT, KHT, üldlämmastik, fosfor) |
| --- | --- |

i41)

Sisaldus heitvees (mg/l) (nt BHT, KHT, üldlämmastik, fosfor)

| b48) | Kui reovett ei ole võimalik saata tsentraalsesse puhastussüsteemi, hõlmab kohapealne puhastamine reovee eeltöötlemist (puhastamine sõela/võreprahi seadmega, ühtlustamine ja setitamine), seejärel bioloogilist töötlemist, mille käigus ärastatakse > 95 % BHT5 ja nitrifitseeritakse > 90 % reoveest, ning jääkmuda anaeroobset kääritamist väljaspool tegevuskohta. |
| --- | --- |

b48)

Kui reovett ei ole võimalik saata tsentraalsesse puhastussüsteemi, hõlmab kohapealne puhastamine reovee eeltöötlemist (puhastamine sõela/võreprahi seadmega, ühtlustamine ja setitamine), seejärel bioloogilist töötlemist, mille käigus ärastatakse > 95 % BHT5 ja nitrifitseeritakse > 90 % reoveest, ning jääkmuda anaeroobset kääritamist väljaspool tegevuskohta.

3.6.   Majutusasutuste energiatarbimise vähendamine

3.6.1.   Energiakasutuse seire ja juhtimise süsteemid

PKT on teha energiaaudit ja jälgida energiatarbimist kõigis peamistes energiat tarbivates protsessides ja kohtades (st mõõtmine), et määratleda tõhususe suurendamise võimalused ning tagada, et kõiki seadmeid hooldatakse korrapärase nõuetekohase kontrollimise käigus (16).

Kohaldatavus

PKT on kohaldatav igat liiki ja iga suurusega majutusasutustes, sealhulgas väikeettevõtetes. Suured mõõtmis- ja hoonete haldamise süsteemid ei ole väikeste hoonete suhtes kohaldatavad.

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i42) | Kohaspetsiifilise energiajuhtimiskava rakendamine (jah/ei) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad

Tipptaseme võrdlusalus

i42)

Kohaspetsiifilise energiajuhtimiskava rakendamine (jah/ei)

| i43) | Energia erikasutus (kWh/m2 kohta aastas) |
| --- | --- |

i43)

Energia erikasutus (kWh/m2 kohta aastas)

| b49) | Kohaspetsiifilise energiajuhtimiskava rakendamine, mis hõlmab järgmist: i) energiakulu eraldi mõõtmine ning kõigi suuremate energiat tarbivate protsesside energiakulu võrdlusaluste kehtestamine; ii) primaarenergia tarbimise ja energiakasutuse CO2-heite arvutamine ja sellekohane aruandlus. |
| --- | --- |

b49)

Kohaspetsiifilise energiajuhtimiskava rakendamine, mis hõlmab järgmist: i) energiakulu eraldi mõõtmine ning kõigi suuremate energiat tarbivate protsesside energiakulu võrdlusaluste kehtestamine; ii) primaarenergia tarbimise ja energiakasutuse CO2-heite arvutamine ja sellekohane aruandlus.

| b50) | Olemasolevate hoonete lõppenergiatarve kütmiseks, ventileerimiseks ja õhu konditsioneerimiseks ning vee soojendamiseks on ≤ 75 kWh või lõppenergia kogutarbimine ≤ 180 kWh m2 köetavate ja jahutatavate ruumide pindala kohta aastas. |
| --- | --- |

b50)

Olemasolevate hoonete lõppenergiatarve kütmiseks, ventileerimiseks ja õhu konditsioneerimiseks ning vee soojendamiseks on ≤ 75 kWh või lõppenergia kogutarbimine ≤ 180 kWh m2 köetavate ja jahutatavate ruumide pindala kohta aastas.

3.6.2.   Hoone välispiirde tõhustamine

Uute ehitiste puhul on PKT tagada, et nende energiaklass oleks võimalikult kõrge (nt PassiveHouse ja Minergie P standardid) (17). Olemasolevate hoonete puhul on PKT hoone moderniseerimine, et vähendada ruumide kütmise ja jahutamisega seotud energiakulu (18).

Kohaldatavus

PKT on kohaldatav igat liiki majutusasutuste ehitamise või renoveerimise käigus, samuti organisatsioonide poolt rendile võetavate hoonete valimisel. Väikeettevõtetes võib selle PKT kohaldatavus olla piiratud olemasoleva hoone renoveerimise puhul, kuna investeeringukulud on suured.

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i43) | Energia erikasutus (kWh/m2 kohta aastas) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad

Tipptaseme võrdlusalus

i43)

Energia erikasutus (kWh/m2 kohta aastas)

| b50) | Olemasolevate hoonete lõppenergiatarve kütmiseks, ventileerimiseks ja õhu konditsioneerimiseks ning vee soojendamiseks on ≤ 75 kWh või lõppenergia kogutarbimine ≤ 180 KWh m2 köetavate ja jahutatavate ruumide pindala kohta aastas. |
| --- | --- |

b50)

Olemasolevate hoonete lõppenergiatarve kütmiseks, ventileerimiseks ja õhu konditsioneerimiseks ning vee soojendamiseks on ≤ 75 kWh või lõppenergia kogutarbimine ≤ 180 KWh m2 köetavate ja jahutatavate ruumide pindala kohta aastas.

| b51) | Uute hoonete energiatõhusus vastab Minergie P või PassiveHouse või samaväärsetele standarditele. |
| --- | --- |

b51)

Uute hoonete energiatõhusus vastab Minergie P või PassiveHouse või samaväärsetele standarditele.

3.6.3.   Kütte-, ventilatsiooni- ja õhu konditsioneerimissüsteemide optimeerimine

PKT on vähendada võimalikult palju kütte-, ventilatsiooni- ja õhu konditsioneerimissüsteemide energiakulu, paigaldades kõrgeima energiaklassiga (kui see on olemas) seadmed, temperatuuriregulaatorid ning soojuse taaskasutamisvõimaluse ja energiatõhusate komponentidega (nt muudetava kiirusega ventilaatorid) kontrollitud ventilatsioonisüsteemid (ideaaljuhul kasutatakse CO2 sensoreid), ning optimeerida kütmist, ventilatsiooni ja õhu konditsioneerimist vastavalt hoone välispiirde ja energiaallika omadustele.

Kohaldatavus

PKT on kohaldatav igat liiki ja iga suurusega majutusasutustes, sealhulgas väikeettevõtetes. Täielikult optimaalne tulemus on võimalik saavutada üksnes hoone ehitamise või põhjaliku renoveerimise käigus, kuid teatavaid meetmeid võib rakendada igal ajal.

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i43) | Energia erikasutus (kWh/m2 kohta aastas) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad

Tipptaseme võrdlusalus

i43)

Energia erikasutus (kWh/m2 kohta aastas)

| b50) | Olemasolevate hoonete lõppenergiatarve kütmiseks, ventileerimiseks ja õhu konditsioneerimiseks ning vee soojendamiseks on ≤ 75 kWh või lõppenergia kogutarbimine ≤ 180 KWh m2 köetavate ja jahutatavate ruumide pindala kohta aastas. |
| --- | --- |

b50)

Olemasolevate hoonete lõppenergiatarve kütmiseks, ventileerimiseks ja õhu konditsioneerimiseks ning vee soojendamiseks on ≤ 75 kWh või lõppenergia kogutarbimine ≤ 180 KWh m2 köetavate ja jahutatavate ruumide pindala kohta aastas.

| b51) | Uute hoonete energiatõhusus vastab Minergie P või PassiveHouse või samaväärsetele standarditele. |
| --- | --- |

b51)

Uute hoonete energiatõhusus vastab Minergie P või PassiveHouse või samaväärsetele standarditele.

3.6.4.   Soojuspumpade ja maasoojust kasutavate kütte- ja jahutussüsteemide tõhus rakendamine

PKT on paigaldada tõhusad (nt ökomärgisega, kõrgeima energiaklassiga tooted) soojuspumbad ruumide kütmiseks ja jahutamiseks või võimaluse korral põhjavett kasutavad jahutussüsteemid.

Kohaldatavus

PKT on kohaldatav igat liiki majutusasutustes. Linnapiirkondades võib põhjavett kasutavate jahutussüsteemide paigaldamine olla võimalik üksnes hoone ehitamise või põhjaliku renoveerimise ajal. Õhksoojuspumpasid on lihtne paigaldada, kuid need ei pruugi väga külmas kliimas sobida. Väikeettevõtetes võib PKT kohaldatavus olla piiratud investeeringu maksumuse tõttu.

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i43) | Energia erikasutus (kWh / m2 kohta aastas) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad

Tipptaseme võrdlusalus

i43)

Energia erikasutus (kWh / m2 kohta aastas)

| b52) | Kui vähegi võimalik, kasutatakse traditsiooniliste kütte- ja jahutussüsteemide asemel õhk-vesi soojuspumpasid ja/või maasoojust kasutavaid kütte- ja jahutussüsteeme ning soojuspumbad vastavad ELi ökomärgise kriteeriumidele ja kuuluvad kõrgeimatesse energiaklassidesse. |
| --- | --- |

b52)

Kui vähegi võimalik, kasutatakse traditsiooniliste kütte- ja jahutussüsteemide asemel õhk-vesi soojuspumpasid ja/või maasoojust kasutavaid kütte- ja jahutussüsteeme ning soojuspumbad vastavad ELi ökomärgise kriteeriumidele ja kuuluvad kõrgeimatesse energiaklassidesse.

3.6.5.   Energiasäästlik valgustus ja elektriseadmed

PKT on paigaldada tsoonideks jaotatud, sobiva suurusega kompaktlumino- ja LED-valgustus, millel on liikumist, loomulikku valgust ja aega arvestav arukas kontrollisüsteem. Samuti on PKT optimeerida hoone projekti ja sisustuse paigutust selliselt, et kasutada ära loomulikku valgust ja võtta arvesse suurte klaasitud pindade kütmise ja jahutamise energiamõju. Igal võimalusel tuleks eelistada ELi ökomärgisega või kõrgeimasse energiaklassi kuuluvaid elektriseadmeid (kodumasinad ja tarbeelektroonika).

Kohaldatavus

PKT on kohaldatav igat liiki ja iga suurusega majutusasutustes, sealhulgas väikeettevõtetes. Hõõg- ja halogeenlambid on sageli võimalik otse kompaktluminofoor- ja LED-lampide vastu välja vahetada. Hoone muutmine loomuliku valguse kasutamise optimeerimiseks on võimalik esialgse ehituse ja renoveerimise käigus.

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i44) | Paigaldatud valgustusvõimsus (W/m2) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad

Tipptaseme võrdlusalus

i44)

Paigaldatud valgustusvõimsus (W/m2)

| i45) | Valgustuse energiatarbimine (kWh/m2 kohta aastas) |
| --- | --- |

i45)

Valgustuse energiatarbimine (kWh/m2 kohta aastas)

| i46) | Elektritarbimine kokku (kWh/m2 kohta aastas) |
| --- | --- |

i46)

Elektritarbimine kokku (kWh/m2 kohta aastas)

| b53) | Paigaldatud valgustusvõimsus on ≤ 10 W/m2. |
| --- | --- |

b53)

Paigaldatud valgustusvõimsus on ≤ 10 W/m2.

| b54) | Valgustuse elektritarbimine ≤ 25 kWh/m2 köetava ja jahutatava põrandapinna kohta aastas. |
| --- | --- |

b54)

Valgustuse elektritarbimine ≤ 25 kWh/m2 köetava ja jahutatava põrandapinna kohta aastas.

| b55) | Elektri kogutarbimine ≤ 80 kWh/m2 köetava ja jahutatava põrandapinna kohta aastas. |
| --- | --- |

b55)

Elektri kogutarbimine ≤ 80 kWh/m2 köetava ja jahutatava põrandapinna kohta aastas.

3.6.6.   Taastuvad energiaallikad

PKT on paigaldada koha peale võimaluse korral maasoojus-, päikese- või tuuleenergia tootmise seadmed ja hankida elektrienergiat tõeliselt (st kontrollitavalt täiendavatest) taastuvatest energiaallikatest toodetud energia tarnijalt.

Kohaldatavus

Teatava taastuvenergiatehnoloogia kasutamise võimalus koha peal sõltub sellistest asukohale ja tegevuskohale iseloomulikest teguritest nagu kliima, varjulisus, vaba ruum jne. Väljaspool tegevuskohta asuvatesse taastuvenergiasüsteemidesse võib investeerida iga organisatsioon. Selle PKT kohaldamist väikeettevõtetes võib piirata pikk tasuvusperiood.

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i11) | Kohapeal toodetud taastuvenergiaga kaetud osa energia lõpptarbimisest (%) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad

Tipptaseme võrdlusalus

i11)

Kohapeal toodetud taastuvenergiaga kaetud osa energia lõpptarbimisest (%)

| i47) | Tõendatud taastuvenergiaühikute kasutamine (jah/ei) |
| --- | --- |

i47)

Tõendatud taastuvenergiaühikute kasutamine (jah/ei)

| b56) | Majutusasutuses aastas tarbitavast energiast 50 % toodetakse taastuvenergiaallikatest kohapeal või kontrollitavalt täiendavatest mujal asuvatest taastuvatest energiaallikatest. |
| --- | --- |

b56)

Majutusasutuses aastas tarbitavast energiast 50 % toodetakse taastuvenergiaallikatest kohapeal või kontrollitavalt täiendavatest mujal asuvatest taastuvatest energiaallikatest.

| b57) | 100 % elektrist toodetakse jälgitavatest taastuvenergiaallikatest, mis ei ole juba pandud mõne muu organisatsiooni arvele ega arvatud riiklike elektritootmiseks kasutatavate allikate hulka või mis on alla kahe aastat vanad. |
| --- | --- |

b57)

100 % elektrist toodetakse jälgitavatest taastuvenergiaallikatest, mis ei ole juba pandud mõne muu organisatsiooni arvele ega arvatud riiklike elektritootmiseks kasutatavate allikate hulka või mis on alla kahe aastat vanad.

3.7.   Restoranid ja hotellide köögid

3.7.1.   Toiduainete ja jookide hankimine keskkonnahoidlikest allikatest

PKT on hinnata toidu ja joogi tarneahelaid, et teha kindlaks keskkonnaalased kitsaskohad ja peamised kontrollikohad, sealhulgas keskkonnasertifikaadiga toodete valimine ja menüüde kohandamine, et vältida keskkonna seisukohast eriti kahjulikke koostisosi (nt ohustatud kalaliigid ja mõned hooajavälised puuviljad) ning tagada, et liha- ja piimatoodete portsjonid oleksid mõistlikud ja menüüs oleks taimetoit.

Kohaldatavus

PKT on kohaldatav igas köögis. Maapiirkondade köökidel võib olla võimalus hankida toiduaineid kohapealt. Suuremad köögid võivad avaldada suuremat mõju tarnijatele. PKTd on võimalik täielikult rakendada ka väikeettevõtetes.

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i48) | Keskkonnasertifikaadiga koostisainete osakaal (väärtuse järgi, %) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja

Tipptaseme võrdlusalus

i48)

Keskkonnasertifikaadiga koostisainete osakaal (väärtuse järgi, %)

| b58) | Organisatsioonil on kõigi peamiste koostisainete kohta näidata ette dokumenteeritud teave, sealhulgas vähemalt päritoluriik. |
| --- | --- |

b58)

Organisatsioonil on kõigi peamiste koostisainete kohta näidata ette dokumenteeritud teave, sealhulgas vähemalt päritoluriik.

| b59) | Vähemalt 60 % (hankehinna alusel) toiduainetest ja jookidest on keskkonnasertifikaadiga (nt mahetooted). |
| --- | --- |

b59)

Vähemalt 60 % (hankehinna alusel) toiduainetest ja jookidest on keskkonnasertifikaadiga (nt mahetooted).

3.7.2.   Orgaaniliste jäätmete käitlus

PKT on minimeerida toidu tarbetut raiskamist hoolikalt väljatöötatud menüü ja mõistliku suurusega portsjonite pakkumise abil ning tagada, et kõik orgaanilised jäätmed kogutakse eraldi ja saadetakse võimaluse korral anaeroobsele kääritamisele, põletamisele jäätmete energiakasutuseks või kompostimiseks kohapeal.

Kohaldatavus

PKT on kohaldatav igas köögis. Jäätmete anaeroobne kääritamine kui eelistatud ringlussevõtu viis ei pruugi mõnes kohas olla võimalik ning sellisel juhul võib jäätmed saata kompostimiseks või põletamisele jäätmete energiakasutuseks. PKTd on võimalik täielikult rakendada ka väikeettevõtetes.

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i49) | Orgaaniliste jäätmete teke (kg / einestaja kohta) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad

Tipptaseme võrdlusalus

i49)

Orgaaniliste jäätmete teke (kg / einestaja kohta)

| i50) | Anaeroobsele kääritamisele, alternatiivseks energiakasutuseks ja kompostimisele saadetud või kohapeal kompostitud orgaaniliste jäätmete osakaal (%) |
| --- | --- |

i50)

Anaeroobsele kääritamisele, alternatiivseks energiakasutuseks ja kompostimisele saadetud või kohapeal kompostitud orgaaniliste jäätmete osakaal (%)

| b60) | ≥ 95 % orgaanilistest jäätmetest eraldatakse ja viiakse mujale kui prügilasse ning saadetakse võimaluse korral anaeroobsele kääritamisele. |
| --- | --- |

b60)

≥ 95 % orgaanilistest jäätmetest eraldatakse ja viiakse mujale kui prügilasse ning saadetakse võimaluse korral anaeroobsele kääritamisele.

| b61) | Orgaaniliste jäätmete teke kokku ≤ 0,25 kg einestaja kohta ja välditav jäätmeteke ≤ 0,18 kg einestaja kohta. |
| --- | --- |

b61)

Orgaaniliste jäätmete teke kokku ≤ 0,25 kg einestaja kohta ja välditav jäätmeteke ≤ 0,18 kg einestaja kohta.

3.7.3.   Nõudepesu, puhastustööde ja toiduvalmistamise optimeerimine

PKT on valida tõhusad pesemisseadmed, sealhulgas käepidemest reguleeritavad veesäästlikud eelpesudušid, tõhusad nõudepesumasinad ja veeboileriga ühendamata toiduaurutid, ning jälgida veetarbimist köökides ja restoranides, ka võrdlusaluste suhtes.

Kohaldatavus

PKT on kohaldatav igas köögis. Tõhusamate nõudepesumasinate paigaldamine võib olla majanduslikult tasuv vaid juhul, kui olemasolevate nõudepesumasinate kasutusiga hakkab lõppema või nad vajavad remonti. PKTd on võimalik täielikult rakendada ka väikeettevõtetes.

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i51) | Köögi veetarbimine einestaja kohta (l / einestaja kohta) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad

Tipptaseme võrdlusalus

i51)

Köögi veetarbimine einestaja kohta (l / einestaja kohta)

| i52) | Ökomärgisega nõudepesuvahendite ja köögipuhastuskemikaalide osakaal (%) |
| --- | --- |

i52)

Ökomärgisega nõudepesuvahendite ja köögipuhastuskemikaalide osakaal (%)

| i53) | Tõhusate köögiseadmete keskkonnahoidlikud hanked (jah/ei) |
| --- | --- |

i53)

Tõhusate köögiseadmete keskkonnahoidlikud hanked (jah/ei)

| b62) | Köögis rakendatakse veemajanduskava, mille raames jälgitakse köögi kogu veetarbimist einestaja kohta, kogutakse ja avaldatakse sellekohaseid andmeid ning määratakse kindlaks prioriteetsed meetmed veetarbimise vähendamiseks. |
| --- | --- |

b62)

Köögis rakendatakse veemajanduskava, mille raames jälgitakse köögi kogu veetarbimist einestaja kohta, kogutakse ja avaldatakse sellekohaseid andmeid ning määratakse kindlaks prioriteetsed meetmed veetarbimise vähendamiseks.

| b63) | Vähemalt 70 % ostetud nõudepesuvahenditest ja puhastuskemikaalidest (v.a ahjude puhastusvahendid) on ökomärgisega (nt ELi ökomärgis). |
| --- | --- |

b63)

Vähemalt 70 % ostetud nõudepesuvahenditest ja puhastuskemikaalidest (v.a ahjude puhastusvahendid) on ökomärgisega (nt ELi ökomärgis).

3.7.4.   Toidukeetmise, ventileerimise ja külmutamise optimeerimine

PKT on valida tõhusad toiduvalmistamisseadmed, sealhulgas induktsioonpliidid või sensoritega gaasikeeduplaadid, tõhusad külmutusseadmed, milles kasutatakse looduslikke külmaaineid nagu ammoniaak ja süsinikdioksiid, ja reguleerida ventilatsiooni vastavalt vajadusele.

Kohaldatavus

PKT on kohaldatav igas köögis. Tõhusamate toiduvalmistamis- ja külmutusseadmete paigaldamine võib olla majanduslikult tasuv üksnes siis, kui olemasolevate seadmete kasutusiga hakkab lõppema. PKTd on võimalik täielikult rakendada ka väikeettevõtetes.

Seonduv keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i54) | Energia erikasutus einestaja kohta (kWh/einestaja) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja

Tipptaseme võrdlusalus

i54)

Energia erikasutus einestaja kohta (kWh/einestaja)

| b64) | Köögis rakendatakse energiajuhtimiskava, mille raames jälgitakse köögi kogu energiatarbimist einestaja kohta ning kogutakse ja avaldatakse sellekohaseid andmeid ning määratakse kindlaks prioriteetsed meetmed energiatarbimise vähendamiseks. |
| --- | --- |

b64)

Köögis rakendatakse energiajuhtimiskava, mille raames jälgitakse köögi kogu energiatarbimist einestaja kohta ning kogutakse ja avaldatakse sellekohaseid andmeid ning määratakse kindlaks prioriteetsed meetmed energiatarbimise vähendamiseks.

3.8.   Puhkekülad

3.8.1.   Külastajate keskkonnalane harimine

PKT on harida külastajaid keskkonnaküsimustes kohapeal interaktiivselt, korraldada sealhulgas kursusi ja loodusmatku, või pakkuda vähese CO2 heitega transpordivahendeid (nt jalgrattad, elektrijalgrattad).

Kohaldatavus

PKT on kohaldatav igas puhkekülas ja muud tüüpi majutuskohas (eelkõige maapiirkondades). Väikeettevõtetes võib PKT kohaldatavus olla piiratud ressursside nappuse tõttu.

Seonduv keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i55) | Keskkonnaalane teave/koolitus on külastajatele kättesaadav (jah/ei) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja

Tipptaseme võrdlusalus

i55)

Keskkonnaalane teave/koolitus on külastajatele kättesaadav (jah/ei)

| i56) | Külastajatel on võimalus kasutada vähese CO2-heitega transpordivahendeid (nt jalgrattad) (jah/ei) |
| --- | --- |

i56)

Külastajatel on võimalus kasutada vähese CO2-heitega transpordivahendeid (nt jalgrattad) (jah/ei)

| b65) | Majutusettevõte toetab ja soodustab keskkonnahoidlikku käitumist ja tegevust ning harib külastajaid keskkonnaküsimustes kohapeal tegevuse ja koolituste kaudu. |
| --- | --- |

b65)

Majutusettevõte toetab ja soodustab keskkonnahoidlikku käitumist ja tegevust ning harib külastajaid keskkonnaküsimustes kohapeal tegevuse ja koolituste kaudu.

3.8.2.   Keskkonnajuhtimine välialadel

PKT on suurendada kohapeal võimalikult palju bioloogilist mitmekesisust, istutades selleks kohalikke liike ning paigaldades muld- või murukatuseid ja -seinu. PKT on minimeerida niisutamiseks kasutatava vee tarbimist ning kasutada musta vett või vihmavett. PKT on minimeerida välisvalgustusest tulenevat valgusreostust (nt kasutades õige nurga all madalrõhunaatriumlampe) ning vähendada vabaõhuüritustest tulenevat müra, paigaldades müratõkkeid ja kehtestades ranged eeskirjad selliste ürituste läbiviimiseks.

Kohaldatavus

PKT on kohaldatav igas puhkekülas ja muud tüüpi majutuskohas (eelkõige maapiirkondades), sealhulgas väikeettevõtetes.

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i4) | Bioloogilise mitmekesisuse kava rakendamine (jah/ei) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja

Tipptaseme võrdlusalus

i4)

Bioloogilise mitmekesisuse kava rakendamine (jah/ei)

| b66) | Säilitatakse või suurendatakse bioloogilist mitmekesisust kohapeal, istutades kohalikke liike, rajades varjupaikasid kohalikele loomaliikidele ja paigaldades võimaluse korral muru- või muldkatused ning vähendades keemiliste lisandite kasutamist, valgus- ja mürasaastet. |
| --- | --- |

b66)

Säilitatakse või suurendatakse bioloogilist mitmekesisust kohapeal, istutades kohalikke liike, rajades varjupaikasid kohalikele loomaliikidele ja paigaldades võimaluse korral muru- või muldkatused ning vähendades keemiliste lisandite kasutamist, valgus- ja mürasaastet.

| b67) | Vähendatakse valgusreostust ja looduslike liikide häirimist, paigaldades taimerite või sensoritega varustatud tõhusad ja õige nurga all välisvalgustid, mis ei suuna valgust üles. |
| --- | --- |

b67)

Vähendatakse valgusreostust ja looduslike liikide häirimist, paigaldades taimerite või sensoritega varustatud tõhusad ja õige nurga all välisvalgustid, mis ei suuna valgust üles.

| b68) | Vähendatakse vee tarbimist kohalike taimeliikide istutamise ja multšimise abil ning selliste reguleeritavate niisutussüsteemide paigaldamisega, milles kasutatakse võimaluse korral musta vett. |
| --- | --- |

b68)

Vähendatakse vee tarbimist kohalike taimeliikide istutamise ja multšimise abil ning selliste reguleeritavate niisutussüsteemide paigaldamisega, milles kasutatakse võimaluse korral musta vett.

3.8.3.   Puhkekülade energiatõhusus ja taastuvenergiat tootvate seadmete paigaldamine

PKT on minimeerida vee soojendamise, kütmise, ventileerimise ja õhu konditsioneerimise ning valgustuse energiakulu, paigaldades veesäästliku sanitaartehnika, parandades hoonete isolatsiooni ja kasutades kompaktlumino- ja LED-valgustust ning samuti paigaldades kohapeale seadmed taastuvenergia tootmiseks (nt päikesepaneelid vee soojendamiseks). Lisaks saab soojuspumba abil soojuse tagastada pesemiseks kasutatud veest.

Kohaldatavus

PKT on kohaldatav igas puhkekülas. Konkreetse taastuvenergiatehnoloogia paigaldamine oleneb kohaspetsiifilistest oludest. PKTd on võimalik täielikult rakendada väikeettevõtetes.

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i57) | Energia erikasutus külastaja veedetud öö kohta (kWh / külastaja veedetud öö kohta) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad

Tipptaseme võrdlusalus

i57)

Energia erikasutus külastaja veedetud öö kohta (kWh / külastaja veedetud öö kohta)

| i11) | Kohapeal toodetud taastuvenergiaga kaetud osa energia lõpptarbimisest (%) |
| --- | --- |

i11)

Kohapeal toodetud taastuvenergiaga kaetud osa energia lõpptarbimisest (%)

| i47) | Tõendatud taastuvenergiaühikute kasutamine (jah/ei) |
| --- | --- |

i47)

Tõendatud taastuvenergiaühikute kasutamine (jah/ei)

| b69) | Energia lõpptarbimine (v.a taastuvenergiaallikatest kohapeal toodetud energia) ≤ 2,0 kWh külastaja veedetud öö kohta. |
| --- | --- |

b69)

Energia lõpptarbimine (v.a taastuvenergiaallikatest kohapeal toodetud energia) ≤ 2,0 kWh külastaja veedetud öö kohta.

| b70) | 100 % elektrist toodetakse jälgitavatest taastuvenergiaallikatest, mis ei ole juba pandud mõne muu organisatsiooni arvele ega arvatud riiklike elektritootmiseks kasutatavate allikate hulka või mis on alla kahe aastat vanad. |
| --- | --- |

b70)

100 % elektrist toodetakse jälgitavatest taastuvenergiaallikatest, mis ei ole juba pandud mõne muu organisatsiooni arvele ega arvatud riiklike elektritootmiseks kasutatavate allikate hulka või mis on alla kahe aastat vanad.

3.8.4.   Puhkeküla veekasutuse tõhusus

PKT on minimeerida veetarbimist, paigaldades veesäästlikud kraanid ja dušid, taimeriga dušid ning veesäästlikud kahesüsteemsed WC-potid ja veevabad pissuaarid.

Kohaldatavus

PKT on kohaldatav igas puhkekülas. PKTd on võimalik täielikult rakendada väikeettevõtetes.

Seonduvad keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i23) | Veetarbimine külastaja veedetud ööde kohta (l / külastaja veedetud öö kohta) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad

Tipptaseme võrdlusalus

i23)

Veetarbimine külastaja veedetud ööde kohta (l / külastaja veedetud öö kohta)

| i25) | Duššide, vannitoa kraanide, pissuaaride ja WC loputuskastide vooluhulk (l/minutis või l / loputuskorra kohta) |
| --- | --- |

i25)

Duššide, vannitoa kraanide, pissuaaride ja WC loputuskastide vooluhulk (l/minutis või l / loputuskorra kohta)

| b71) | Vee kogutarbimine ≤ 94 liitrit külastaja veedetud öö kohta täisteenusega nelja- ja viie tärni puhkekülades ning veetarbimine ≤ 58 liitrit külastaja veedetud öö kohta kõigis muudes pühkekülades. |
| --- | --- |

b71)

Vee kogutarbimine ≤ 94 liitrit külastaja veedetud öö kohta täisteenusega nelja- ja viie tärni puhkekülades ning veetarbimine ≤ 58 liitrit külastaja veedetud öö kohta kõigis muudes pühkekülades.

3.8.5.   Puhkeküla jäätmete vähendamine

PKT on vähendada jäätmejääkide teket jäätmetekke vältimise abil, pakkudes kohapeal sobivaid jäätmete sortimise võimalusi ning ostes jäätmekäitlusteenuseid.

Kohaldatavus

PKT on kohaldatav igas puhkekülas. Puhkekülades on jäätmetekke vältimiseks vähem võimalusi kui muudes majutusasutustes, kuna enamik jäätmeid tekib külastajate ostudest. PKTd on võimalik täielikult rakendada väikeettevõtetes.

Seonduv keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i39) | Sortimata jäätmete teke külastaja veedetud öö kohta (kg / külastaja veedetud öö kohta) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja

Tipptaseme võrdlusalus

i39)

Sortimata jäätmete teke külastaja veedetud öö kohta (kg / külastaja veedetud öö kohta)

| b72) | Kõrvaldamisele saadetud jäätmejääkide osakaal ≤ 0,2 kg külastaja veedetud öö kohta. |
| --- | --- |

b72)

Kõrvaldamisele saadetud jäätmejääkide osakaal ≤ 0,2 kg külastaja veedetud öö kohta.

3.8.6.   Looduslikud basseinid

PKT on rajada looduslik bassein või ehitada olemasolev bassein ümber looduslikuks basseiniks.

Kohaldatavus

PKT on kohaldatav igas puhkekülas ja muud tüüpi majutusasutuses (eelkõige maapiirkondades). PKTd on võimalik täielikult rakendada väikeettevõtetes.

Seonduv keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja ja tipptaseme võrdlusalus

| Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja | Tipptaseme võrdlusalus |
| --- | --- |
| i58) | Loodusliku basseini rajamine (jah/ei) |

Keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitaja

Tipptaseme võrdlusalus

i58)

Loodusliku basseini rajamine (jah/ei)

| b73) | Kohapealsetel ujumisbasseinidel on looduslikud taimepõhised filtreerimissüsteemid vee puhastamiseks nõutavate hügieeninormideni. |
| --- | --- |

b73)

Kohapealsetel ujumisbasseinidel on looduslikud taimepõhised filtreerimissüsteemid vee puhastamiseks nõutavate hügieeninormideni.

4.   SEKTORI SOOVITUSLIKUD PEAMISED KESKKONNATEGEVUSE TULEMUSLIKKUSE NÄITAJAD

Järgmises tabelis on esitatud valik peamisi keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajaid turismisektori organisatsioonide jaoks. Need on osa kõigist 3. peatükis nimetatud näitajatest. Tabel on jaotatud kuueks osaks: esimeses osas loetletakse näitajad, mis on kohaldatavad sektori kõigi osalejate suhtes (valdkondadeülesed), ja järgmised osad puudutavad eraldi iga peamist käesolevas võrdlusdokumendis käsitletud osalejat (turismisihtkohtade haldajad, reisikorraldajad ja reisibürood, majutusasutused, restoranide ja hotellide köögid, puhkekülad).

| Näitaja | Mõõtühik | Lühikirjeldus | Soovituslik seire miinimumtase | Seonduv põhinäitaja
  vastavalt määruse (EÜ) nr 1221/2009 IV lisale (punkti C alapunkt 2) | Tipptaseme võrdlusalus
  ja seonduv parim keskkonnajuhtimise tava (PKT) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VALDKONDADEÜLESED NÄITAJAD |
| 1. | Keskkonnajuhtimissüsteemi rakendamine |

Näitaja

Mõõtühik

Lühikirjeldus

Soovituslik seire miinimumtase

Seonduv põhinäitaja

vastavalt määruse (EÜ) nr 1221/2009 IV lisale (punkti C alapunkt 2)

Tipptaseme võrdlusalus

ja seonduv parim keskkonnajuhtimise tava (PKT)

VALDKONDADEÜLESED NÄITAJAD

1.

Keskkonnajuhtimissüsteemi rakendamine

(jah/ei)

Kõnealune näitaja osutab sellele, kas organisatsioon rakendab keskkonnajuhtimissüsteemi. Näitajat võivad kasutada kõik turismisektori osalised (st turismisihtkoha haldajad, reisikorraldajad, majutus-, toitlustus-, transpordi- ja tegevusteenuse pakkujad).

Tegevuskoht

(võib liita organisatsiooni tasandil)

Kõik

Kasutatakse asjakohaseid näitajaid, et pidevalt jälgida kõiki olulisi keskkonnategevuse tulemuslikkuse aspekte, sealhulgas selliseid raskemini mõõdetavaid ja kaudseid aspekte nagu mõju bioloogilisele mitmekesisusele. (PKT 3.1.1)

Kõigile töötajatele antakse teavet keskkonnaeesmärkide kohta ja neid koolitatakse asjakohaste keskkonnajuhtimise meetmete valdkonnas. (PKT 3.1.1)

Vajaduse korral rakendatakse parimat keskkonnajuhtimise tava. (PKT 3.1.1)

| 2. | Konkreetsetele keskkonnakriteeriumidele vastavate toodete ja teenuste osakaal |
| --- | --- |

2.

Konkreetsetele keskkonnakriteeriumidele vastavate toodete ja teenuste osakaal

%

Näitaja osutab tarneahela hindamisele, mis põhineb selliste toodete ja teenuste valikul, mis vastavad konkreetsetele keskkonnakriteeriumidele ja -sertifikaatidele (nt ELi ökomärgis).

Tegevuskoht

(võib liita organisatsiooni tasandil)

Kõik

Organisatsioon on kohaldanud olelusringipõhist mõtteviisi, et leida võimalusi keskkonnaalaste valupunktide leevendamiseks kõigis suuremates tarneahelates. (PKT 3.1.2)

≥ 97 % (toimeaine mass või ostetud kogus) majutusasutuse ja restorani ruumides kasutatavatest kemikaalidest on sertifitseeritud vastavalt ISO I tüübi ökomärgisele (või on võimalik tõendada, et kasutatavad kemikaalid on kõigist võimalikest kõige keskkonnasõbralikumad). (PKT 3.1.2)

≥ 97 % kogu majutusasutuste ja restoranide ostetud puidust, paberist ja papist on ringlussevõetud või keskkonnaalaselt sertifitseeritud (ökomärgisega, FSC-, PEFC-märgisega). (PKT 3.1.2)

SIHTKOHTADE HALDAJAD

| 1. | Sihtkoha säästva arengu kava rakendamine |
| --- | --- |

1.

Sihtkoha säästva arengu kava rakendamine

(jah/ei)

Kõnealune näitaja väljendab seda, kas sihtkoha haldaja rakendab sihtkoha säästva arengu kava, milles käsitletakse sihtkoha peamisi keskkonnaprobleeme, mis hõlmab kogu sihtkohta ning millega koordineeritakse kõigi asjaomaste osalejate tegevust.

Sihtkoht

Kõik

Sihtkohas rakendatakse arengukava, mis: i) hõlmab kogu sihtkohta; ii) hõlmab koordineerimist kõigi asjakohaste valitsus- ja erasektori osalejate vahel; iii) käsitleb sihtkoha peamisi keskkonnaprobleeme. (PKT 3.2.1)

| 2. | Bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava rakendamine |
| --- | --- |

2.

Bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava rakendamine

(jah/ei)

See näitaja osutab bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava rakendamisele sihtkohas.

Sihtkoht

Bioloogiline mitmekesisus

Igasugune bioloogilise mitmekesisuse ümberpaigutamine turismi arendamise tõttu viiakse miinimumini ja see hüvitatakse, et säilitada sihtkoha bioloogiline mitmekesisus või seda suurendada suure loodusväärtusega aladel ning suurendada bioloogilist mitmekesisust kahjustatud aladel. (PKT 3.2.2)

| 3. | Päevane veetarbimine külastaja kohta |
| --- | --- |

3.

Päevane veetarbimine külastaja kohta

l / külastaja kohta päevas

Iga külastaja poolt sihtkohas kasutatav keskmine veekogus.

Sihtkoht

Vesi

Turisti keskmine veetarbimine ≤ 200 l külastaja kohta päevas. (PKT 3.2.3)

| 4. | Teise või kolmanda astme puhastamisse juhitud reovee osakaal |
| --- | --- |

4.

Teise või kolmanda astme puhastamisse juhitud reovee osakaal

%

Sellise sihtkohas tekitatud reovee osakaal, mis on turismi kõrghooajal juhitud teise või kolmanda astme puhastusse.

Sihtkoht

Vesi

Teenused, sealhulgas ühistransport, veevarustus, reoveekäitlus ja jäätmete ringlussevõtt, on korraldatud nii, et tullakse toime tippnõudlusega ja tagatakse sihtkohas säästev turism. (PKT 3.2.3)

≥ 95 % sihtkohas tekkinud reoveest (sh turismi tipphooajal) läbib vähemalt teise astme puhastuse või kohaldatakse kolmanda astme puhastust vee juhtimiseks tundlikesse suublatesse. (PKT 3.2.3)

| 5. | Ringlussevõttu või anaeroobsele kääritamisele saadetud tahkete olmejäätmete osakaal |
| --- | --- |

5.

Ringlussevõttu või anaeroobsele kääritamisele saadetud tahkete olmejäätmete osakaal

%

Selliste sihtkohas kogutud tahkete olmejäätmete osakaal, mis on saadetud ringlussevõttu või anaeroobsele kääritamisele.

Sihtkoht

Jäätmed

≥ 95 % tahketest olmejäätmetest saadetakse prügilate asemel ringlussevõttu või anaeroobsele kääritamisele. (PKT 3.2.3)

| 6. | Selliste reiside osakaal, mille turistid on sihtkohas teinud ühistranspordiga, jala ja jalgrattaga |
| --- | --- |

6.

Selliste reiside osakaal, mille turistid on sihtkohas teinud ühistranspordiga, jala ja jalgrattaga

%

Selliste reiside osakaal, mille turistid on sihtkohas teinud ühistranspordiga, jala ja jalgrattaga.

Sihtkoht

Heitkogused

Teenused, sealhulgas ühistransport, veevarustus, reoveekäitlus ja jäätmete ringlussevõtt, on korraldatud nii, et tullakse toime tippnõudlusega ja tagatakse sihtkohas säästev turism. (PKT 3.2.3)

Linnadest turismisihtkohtades teevad turistid vähemalt 80 % reisidest ühistranspordiga, jala ja jalgrattaga. (PKT 3.2.3)

| 7. | See osa lõplikust energiavajadusest, mis on täidetud kohapeal toodetud taastuvenergia abil |
| --- | --- |

7.

See osa lõplikust energiavajadusest, mis on täidetud kohapeal toodetud taastuvenergia abil

%

Sihtkohas kohapeal toodetud taastuvenergia ja sihtkoha koguenergianõudluse suhe energia lõpptarbimisena.

Sihtkoht

Heitkogused

—

(PKT 3.2.3)

REISIKORRALDAJAD JA REISIBÜROOD

| 1. | Transpordist pärit kasvuhoonegaaside heide |
| --- | --- |

1.

Transpordist pärit kasvuhoonegaaside heide

kg CO2 / reisijakilomeeter

Reisikorraldaja hallatavate lennukite, rongide ja busside kütuse- ja energiatarbimist jälgitakse ning allhanke korras teenust osutavatelt transpordiettevõtjatelt palutakse vastavaid andmeid.

Organisatsiooni õhusõiduki-/sõidukipark

Energiatõhusus

Materjalitõhusus

Heitkogused

Reisikorraldajad ei paku lende: i) sihtkohtadesse, mis on lähemal kui 700 km; ii) sihtkohtadesse, mis on kuni 2 000 km kaugusel, vähem kui kaheksa päevaste reiside puhul, või iii) sihtkohtadesse, mis on kaugemal kui 2 000  km, vähem kui 14-päevaste reiside puhul. (PKT 3.3.1)

Reisikorraldaja kasutatava lennukipargi keskmine kütuse erikulu on ≤ 2,7 liitrit 100 reisijakilomeetri kohta. (PKT 3.3.1)

Bussipargi keskmine kütusekulu on ≤ 0,75 l 100 reisijakilomeetri kohta ja vähemalt 90 % bussipargist vastab EURO V nõuetele või kasutab alternatiivseid kütusesüsteeme. (PKT 3.3.1)

| 2. | Sellise transpordist tuleneva kasvuhoonegaaside heite osakaal, mida kompenseeritakse CO2-heite vähendamise ühikutega |
| --- | --- |

2.

Sellise transpordist tuleneva kasvuhoonegaaside heite osakaal, mida kompenseeritakse CO2-heite vähendamise ühikutega

%

Sellise CO2-heite osakaal, mis on hüvitatud CO2-heite vähendamise ühikute ostmisega. Lennunduse heite kompenseerimiseks tuleks kohaldada spetsiaalset indeksit, mis näitab lennunduse mõju kliima soojenemisele (radiative forcing index factor).

Organisatsiooni õhusõiduki-/sõidukipark

Energiatõhusus

Materjalitõhusus

Heitkogused

Kõigi müüdud pakettidega seotud transpordist tulenev kasvuhoonegaaside heide kompenseeritakse automaatselt otseinvesteeringutega kasvuhoonegaaside vältimise projektidesse või CO2-heite vähendamise ühikute ostmise kaudu. (PKT 3.3.1)

| 3. | Selliste majutusasutuste osakaal (külastaja veedetud ööde või müügiväärtuse alusel), mis vastavad konkreetsetele keskkonnakriteeriumidele |
| --- | --- |

3.

Selliste majutusasutuste osakaal (külastaja veedetud ööde või müügiväärtuse alusel), mis vastavad konkreetsetele keskkonnakriteeriumidele

%

Selle näitaja puhul võetakse arvesse kolmanda isiku sertifitseeritud keskkonnastandardeid (nt ELi ökomärgis, Põhjamaade luik) ning vastavust konkreetsetele nõuetele.

Organisatsioon

Kõik

≥ 90 % majutusasutustest (müügiväärtuse või majutusasutuses veedetud ööde põhjal) vastavad keskkonnanõuetele (mis on eelistatavalt tunnustatud kolmanda osapoole sertifikaadiga). (PKT 3.3.2)

| 4. | Selliste teenuste osakaal sihtkohas, mille keskkonnaalast tõhusust ollakse suurendamas |
| --- | --- |

4.

Selliste teenuste osakaal sihtkohas, mille keskkonnaalast tõhusust ollakse suurendamas

%

Näitaja osutab selliste teenuste osakaalule, mille tõhustamisse on reisikorraldaja panustanud igas oma suuremas sihtkohas.

Sihtkoht ja organisatsioon

Kõik

Reisikorraldaja suurendab keskkonnakaitset järgmisel viisil: i) suurendab tarneahela tulemuslikkust; ii) mõjutab sihtkoha haldamist; iii) rakendab otseseid parandusmeetmeid. (PKT 3.3.3)

| 5. | Müüdud reisidest (väärtuse põhjal) kõige keskkonnasäästlikumate (nt ökomärgisega) reiside osakaal |
| --- | --- |

5.

Müüdud reisidest (väärtuse põhjal) kõige keskkonnasäästlikumate (nt ökomärgisega) reiside osakaal

%

Kõikidest reisikorraldaja müüdud reisidest kõige keskkonnasäästlikumate reiside osakaal (väärtuse põhjal; nt Austria ökomärgisega reisipaketid).

Organisatsioon

Kõik

Reisikorraldaja reklaamib keskkonnasäästlikke turismipakette peamistes reklaammaterjalides (PKT 3.3.4)

Kõige keskkonnasäästlikumate turismipakettide (nt Austria ökomärgisega reisipaketid) osakaal on müügist ≥ 10 %. (PKT 3.3.4)

Reisikorraldaja rakendab tõhusaid turundus- ja teavitamismeetodeid, et innustada tarbijaid valima säästvamaid turismipakette. (PKT 3.3.4)

Reisikorraldaja pakub kõigile oma klientidele sihtkohta tutvustavat ja teadlikkust suurendavat teavet säästvamate käitumisviiside edendamiseks sihtkohas. (PKT 3.3.4)

| 6. | Paberi tarbimine kliendi kohta |
| --- | --- |

6.

Paberi tarbimine kliendi kohta

g/klient

Kliendi kohta kasutatud paberi kogus.

Organisatsioon

Materjalitõhusus

Jäätmed

Heitkogused

Büroodokumentide ja reklaammaterjali puhul: i) välditakse väljaprintimist igal võimalikul juhul; ii) kasutatakse 100 % ringlussevõetud või keskkonnasertifikaadiga (nt ökomärgisega, FSC-, PEFC-märgisega) paberit; iii) kasutatakse keskkonnasertifikaadiga printimisteenuseid (nt EMAS, ISO14001). (PKT 3.3.5)

| 7. | Keskkonnasertifikaadiga paberi ja printimisteenuse kasutamine |
| --- | --- |

7.

Keskkonnasertifikaadiga paberi ja printimisteenuse kasutamine

(jah/ei)

See näitaja osutab, kas kasutatakse keskkonnasertifikaadiga (nt ELi ökomärgis, FSC) paberit ja printimisteenust.

Organisatsioon

Materjalitõhusus

Jäätmed

Büroodokumentide ja reklaammaterjali puhul: i) välditakse väljaprintimist igal võimalikul juhul; ii) kasutatakse 100 % ringlussevõetud või keskkonnasertifikaadiga (nt ökomärgisega, FSC-, PEFC-märgisega) paberit; iii) kasutatakse keskkonnasertifikaadiga printimisteenuseid (nt EMAS, ISO14001). (PKT 3.3.5)

| 8. | Büroo- ja jaemüügitoimingutest tulenev CO2-eriheide |
| --- | --- |

8.

Büroo- ja jaemüügitoimingutest tulenev CO2-eriheide

kg CO2 / klient

kg CO2 / m2 kohta aastas

Selle näitajaga mõõdetakse jaemüügi- ja bürootoimingutest tuleneva CO2-heite kogust. Seda saab väljendada heitkogusena kliendi kohta või heitkogusena jaemüügi- ja büroopinna kohta aastas.

Organisatsioon

Heitkogused

Rakendatakse energiakulu ja kasvuhoonegaaside majandamiskavu ning jaemüügi- ja bürootoimingutega seotud energiakulu ja kasvuhoonegaaside heite kohta antakse aru ning neid väljendatakse jae- ja büroopinna ruutmeetri (m2) ja kliendi kohta aastas. (PKT 3.3.5)

| 9. | Büroohoonete veetarve aastas töötaja kohta |
| --- | --- |

9.

Büroohoonete veetarve aastas töötaja kohta

l / töötaja kohta aastas

See näitaja osutab büroohoonete iga-aastasele veekasutusele jagatuna kõnealustes hoonetes töötavate inimeste arvuga.

Organisatsioon

Vesi

Veetarbimine ≤ 2,0 m3 töötaja kohta aastas. (PKT 3.3.5)

MAJUTUSASUTUSED

| 1. | Veetarbimine külastaja veedetud öö kohta |
| --- | --- |

1.

Veetarbimine külastaja veedetud öö kohta

l / külastaja veedetud öö kohta

Vee tarbimist mõõdetakse majutuskoha ruumides ühe aasta jooksul, võttes arvesse külastajate veedetud ööde arvu.

Suurte ujulate või selliste restoranide veetarbimise, kus majutusasutusest väljastpoolt pärit külastajate osakaal on suur, võib majutusasutuse võrdlusalustega seotud näitaja hulgast välja jätta.

Hotell või samaväärne majutusasutus

(võib liita organisatsiooni tasandil)

Mõõtmised majutusasutuse ruumides

Vesi

Kohaspetsiifilise veemajanduskava rakendamine, mis hõlmab järgmist: i) veekulu eraldi mõõtmine ning kõigi suuremate vett tarbivate protsesside ja alade veekulu võrdlemine asjakohaste võrdlusalustega; ii) veesüsteemi lekkekohtade ja seadmete korrapärane kontroll ja hooldus. (PKT 3.4.1)

Veetarbimine kokku on täisteenusega hotellides ≤ 140 liitrit külastaja veedetud öö kohta ning majutusasutuses, kus enamik vannitubadest on ühised (nt hostelid), ≤ 100 l/külastaja veedetud öö kohta. (PKT 3.4.1)

| 2. | Külastaja veedetud öö kohta tekkiv musta pesu kogus |
| --- | --- |

2.

Külastaja veedetud öö kohta tekkiv musta pesu kogus

kg pesu / külastaja veedetud öö kohta

Külastaja veedetud öö kohta tekkiv musta pesu üldkogus. Seda näitajat mõjutab korduskasutamise määr, tekstiilitoodete kogus, suurus ja tihedus.

Majutusasutuse ruumid

Vesi

Energiatõhusus

Pesupesemine väheneb tänu rätikute ja voodilinade korduskasutusele vähemalt 30 %. (PKT 3.4.3)

| 3. | Keemiliste puhastus- ja nõudepesuvahendite kasutamine (keemiliste toimeainete osakaal külastaja veedetud öö kohta) |
| --- | --- |

3.

Keemiliste puhastus- ja nõudepesuvahendite kasutamine (keemiliste toimeainete osakaal külastaja veedetud öö kohta)

g / külastaja veedetud öö kohta

See näitaja hõlmab kõiki puhastamiseks ja nõudepesemiseks kasutatavaid keemiatooteid (v.a pesupesemisvahendid, eripuhastusvahendid ja basseinide puhastamiseks kasutatavad kemikaalid). Esitada tuleb keemiliste toimeainete kogus.

Majutusasutuse ruumid

Jäätmed

Keemilisi puhastus- ja nõudepesuvahendeid (v.a pesupesemisvahendid, eripuhastusvahendid ja basseinide puhastamiseks kasutatavad kemikaalid) kasutatakse koguses ≤ 10 g keemilist toimeainet külastaja veedetud öö kohta. (PKT 3.4.3)

| 4. | ISO I tüübi ökomärgisega kemikaalide ja tekstiilitoodete osakaal |
| --- | --- |

4.

ISO I tüübi ökomärgisega kemikaalide ja tekstiilitoodete osakaal

%

ISO I tüübi ökomärgisega kemikaalide (puhastusvahendid, seebid, šampoonid jne) ja tekstiilitoodete osakaal.

Majutusasutuse ruumid

Jäätmed

Vähemalt 80 % (toimeaine massist või ostetud kogusest) majutusasutuses kasutatavatel universaalpuhastusvahenditel, sanitaardetergentidel, seepidel ja šampoonidel on ISO I tüübi ökomärgis (nt ELi ökomärgis). (PKT 3.4.3)

| 5. | Veetarbimine ühe kilogrammi pesu kohta |
| --- | --- |

5.

Veetarbimine ühe kilogrammi pesu kohta

l / kg pesu kohta

Selle näitajaga mõõdetakse kogu pesutsükli veetarbimist ühe kilogrammi pestava pesu kohta.

Majutusasutuse kasutatav pesumaja

Vesi

Väikesemahulise pesupesemise puhul on kõigil kodumajapidamises kasutatavatel pesumasinatel ELi energiamärgis A+++ ja tööstuslike pesumasinate keskmine veetarbimine on ≤ 7 l pesu kilogrammi kohta.

Suuremahulise pesupesemise puhul on majutusasutuses kasutatava pesu kogu pesutsükli veetarve kokku ≤ 5 l /kg pesu kohta ja restoranides kasutatava pesu puhul on see ≤ 9 l / kg pesu kohta. (PKT 3.4.5)

| 6. | Energiatarbimine ühe kilogrammi pesu kohta |
| --- | --- |

6.

Energiatarbimine ühe kilogrammi pesu kohta

kWh / kg pesu kohta

Selle näitajaga mõõdetakse kogu pesutsükli energiatarbimist ühe kilogrammi pestava pesu kohta.

Majutusasutuse kasutatav pesumaja

Energiatõhusus

Kohapealse väikesemahulise pesupesemise puhul on energiatarbimine kokku ≤ 2,0 kWh / kg kuivatatud ja viimistletud pesu kohta. (PKT 3.4.4)

Suuremahulise pesupesemise puhul on majutusasutuses energiakulu kokku ≤ 0,90 kWh / kg kuivatatud ja viimistletud pesu kohta ja restoranides ≤ 1,45 kWh/kg kuivatatud ja viimistletud pesu kohta. (PKT 3.4.5)

| 7. | Ökomärgisega pesupesemisvahendite osakaal |
| --- | --- |

7.

Ökomärgisega pesupesemisvahendite osakaal

%

Pesupesemisel kasutatavate ökomärgisega pesuainete osakaal.

Majutusasutuse kasutatav pesumaja

Jäätmed

Vähemalt 80 % (toimeaine mass või ostetud kogus) väikesemahuliseks pesupesemiseks kasutatavatel pesuvahenditel on ISO I tüübi ökomärgis (nt ELi ökomärgis, Põhjamaade luik, sinine ingel). (PKT 3.4.4)

Suuremahulise pesupesemise puhul kasutatakse sobivas annuses üksnes kutsealaseks kasutamiseks ettenähtud pesupesemisvahendeid, millel on ISO I tüübi ökomärgis (nt ELi ökomärgis, Põhjamaade luik). (PKT 3.4.5)

| 8. | Ökomärgisega pesupesemisteenuse kasutamine |
| --- | --- |

8.

Ökomärgisega pesupesemisteenuse kasutamine

(jah/ei)

See näitaja osutab lepingu sõlmimisele sellise pesupesemisteenuse pakkujaga, kellel on ISO I tüübi ökomärgis.

Majutusasutuse kasutatav pesupesemisteenuse pakkuja

Vesi

Energiatõhusus

Kõigil allhanke korras pesupesemisteenust osutavatel pakkujatel on ISO I tüübi ökomärgis (nt Põhjamaade luik) ning majutusasutuses toimuv kogu suuremahuline pesupesemine või allhanke korras sertifitseerimata teenuseosutajatelt sisseostetud pesupesemisteenus vastab asjaomastele võrdlusalustele. (PKT 3.4.5)

| 9. | Basseine käsitleva keskkonnajuhtimise kava rakendamine |
| --- | --- |

9.

Basseine käsitleva keskkonnajuhtimise kava rakendamine

(jah/ei)

Basseine käsitleva keskkonnajuhtimise kava rakendamine hõlmab vee-, energia- ja kemikaalikasutuse seiret.

Majutusasutuse ruumid

Vesi

Energiatõhusus

Materjalitõhusus

Ujulates ja veekeskustes rakendatakse energiatõhususe kava, mis hõlmab järgmist: i) ujulates ja veekeskustes kehtestatakse konkreetsed vee-, energia- ja kemikaalikasutuse normid, mida väljendatakse m2 basseini pindala ja külastaja veedetud öö kohta; ii) kloori kasutamist vähendatakse miinimumini, optimeerides doseerimist ja kasutades selliseid täiendavaid desinfitseerimismeetodeid nagu osoneerimine ja ultraviolett-töötlus. (PKT 3.4.6)

| 10. | Musta vee ja vihmavee taaskasutamine |
| --- | --- |

10.

Musta vee ja vihmavee taaskasutamine

(jah/ei)

See näitaja osutab, kas majutusasutusse on paigaldatud süsteem musta vee kasutamiseks siseruumides või väljas (nt kastmiseks) või vihmavee kasutamiseks siseruumides (nt WC loputusveena) ning kas seda süsteemi kasutatakse.

Majutusasutuse ruumid

Organisatsiooni tasandil: % ruumidest

Vesi

Paigaldatakse vihmavee ringlussevõtu süsteem, mis aitab rahuldada siseruumide veevajadust, ja/või musta vee ringlussevõtu süsteem, mis aitab rahuldada veevajadust siseruumides või väljas. (PKT 3.4.7)

| 11. | Jäätmeteke külastaja veedetud öö kohta |
| --- | --- |

11.

Jäätmeteke külastaja veedetud öö kohta

kg / külastaja veedetud öö kohta

See näitaja osutab kogu jäätmetekkele (sorditud ja sortimata).

Eesmärk on hinnata jäätmetekke vältimise meetmete (nt taaskasutus) tõhusust.

Vähemalt hotell või samaväärne majutusasutus (võib liita organisatsiooni tasandil)

Jäätmetekke allikas (nt köök, toateenindus)

Jäätmed

Materjalitõhusus

Jäätmeteke kokku (sorditud ja sortimata jäätmed) on ≤ 0,6 kg külastaja veedetud öö kohta. (PKT 3.5.1)

| 12. | Ringlussevõttu saadetud jäätmete osakaal |
| --- | --- |

12.

Ringlussevõttu saadetud jäätmete osakaal

%

Kõnealune näitaja väljendab eraldi kogutud ja ringlussevõttu saadetud jäätmete kogust (väljendatakse massi põhjal).

Hotell või samaväärne majutusasutus

(võib liita organisatsiooni tasandil)

Jäätmed

Materjalitõhusus

Vähemalt 84 % jäätmetest (väljendatuna massi põhjal) on saadetud ringlussevõttu. (PKT 3.5.2)

| 13. | Sortimata jäätmete teke külastaja veedetud öö kohta |
| --- | --- |

13.

Sortimata jäätmete teke külastaja veedetud öö kohta

kg / külastaja veedetud öö kohta

See näitaja mõõdab sortimata jäätmete kogust, mida ei saadeta ringlussevõttu.

Hotell või samaväärne majutusasutus

(võib liita organisatsiooni tasandil)

Jäätmed

Materjalitõhusus

Kõrvaldamisele saadetud sortimata jäätmete osakaal on ≤ 0,16 kg külastaja veedetud öö kohta. (PKT 3.5.2)

| 14. | Kohapealse reoveepuhastussüsteemi tõhusus |
| --- | --- |

14.

Kohapealse reoveepuhastussüsteemi tõhusus

Ärastatud BHT5, KHT, üldlämmastiku, üldfosfori osakaal (%)

BHT5, KHT, üldlämmastiku, üldfosfori sisaldus heitvees (mg/l)

See näitaja kajastab kohapealse reoveepuhastussüsteemi tõhusust (kui selline süsteem on olemas).

Hotell või samaväärne majutusasutus

Jäätmed

Vesi

Kui reovett ei ole võimalik saata tsentraalsesse puhastussüsteemi, hõlmab kohapealne puhastamine reovee eeltöötlemist (puhastamine sõela/võreprahi seadmega, ühtlustamine ja setitamine), seejärel bioloogilist töötlemist, mille käigus ärastatakse > 95 % BHT5 ja nitrifitseeritakse > 90 % reoveest, ning jääkmuda anaeroobset kääritamist väljaspool tegevuskohta. (PKT 3.5.3)

| 15. | Kohaspetsiifilise energiajuhtimiskava rakendamine |
| --- | --- |

15.

Kohaspetsiifilise energiajuhtimiskava rakendamine

(jah/ei)

See näitaja osutab, kas tegevuskohas rakendatakse energiajuhtimiskava, mis hõlmab kõigi peamiste energiat tarbivate protsesside energiakulu mõõtmist, ning kas arvutatakse primaarenergia tarbimist ja energiaga seotud CO2 heitkoguseid ja esitatakse sellekohaseid aruandeid.

Hotell või samaväärne majutusasutus ja organisatsiooni tasand (koondandmed)

Energiatõhusus

Kohaspetsiifilise energiajuhtimiskava rakendamine, mis hõlmab järgmist: i) energiakulu eraldi mõõtmine ning kõigi suuremate energiat tarbivate protsesside energiakulu võrdlemine asjakohaste võrdlusalustega; ii) primaarenergia ja energiakasutuse CO2-heite arvutamine ja sellekohane aruandlus. (PKT 3.6.1)

| 16. | Energia erikasutus |
| --- | --- |

16.

Energia erikasutus

kWh / m2 kohta aastas

Energia lõpptarbimine kokku ühe pindalaühiku kohta aastas.

Tegevuskohas toodetud taastuvenergiat ei tohiks maha arvata.

Kui soojus- ja jahutusenergiat saab muust protsessienergiast eraldada, on soovitatav esitada nende kohta andmed eraldi.

Hotell või samaväärne majutusasutus ja organisatsiooni tasand (koondandmed)

Energiatõhusus

Olemasolevate hoonete lõppenergiatarve kütmiseks, ventileerimiseks ja õhu konditsioneerimiseks ning vee soojendamiseks on ≤ 75 kWh või lõppenergia kogutarbimine ≤ 180 kWh m2 köetavate ja jahutatavate ruumide pindala kohta aastas. (PKT 3.6.1, 3.6.2 ja 3.6.3)

Uute hoonete energiatõhusus vastab Minergie P või PassiveHouse või samaväärsetele standarditele. (PKT 3.6.2 ja 3.6.3)

Kui vähegi võimalik, kasutatakse traditsiooniliste kütte- ja jahutussüsteemide asemel õhk-vesi soojuspumpasid ja/või maasoojust kasutavaid kütte- ja jahutussüsteeme ning soojuspumbad vastavad ELi ökomärgise kriteeriumidele. (PKT 3.6.4)

Elektri kogutarbimine ≤ 80 kWh köetava ja jahutatava põrandapinna m2 kohta aastas. (PKT 3.6.5)

| 17. | Paigaldatud valgustuse võimsus |
| --- | --- |

17.

Paigaldatud valgustuse võimsus

W/m2

Paigaldatud valgustuse võimsus valgustusvajaduse rahuldamiseks pindalaühiku kohta.

Hea alternatiivne tehniline näitaja on luumenit/m2, kuid keskkonnatoime on pigem seotud paigaldatud võimsusega, mida mõõdetakse ühikuga W/m2.

Hotell või samaväärne majutusasutus

Energiatõhusus

Paigaldatud valgustusvõimsus on ≤ 10 W/m2 (PKT 3.6.5)

Valgustuse elektritarbimine ≤ 25 kWh köetava ja jahutatava põrandapinna m2 kohta aastas. (PKT 3.6.5)

Elektri kogutarbimine ≤ 80 kWh köetava ja jahutatava põrandapinna m2 kohta aastas. (PKT 3.6.5)

| 18. | Kohapeal toodetud taastuvenergiaga kaetud osa energia lõpptarbimisest |
| --- | --- |

18.

Kohapeal toodetud taastuvenergiaga kaetud osa energia lõpptarbimisest

%

Majutusasutuses kohapeal toodetud taastuvenergia ja majutusasutuse koguenergianõudluse suhe väljendatuna energia lõpptarbimisena.

Hotell või samaväärne majutusasutus ja organisatsiooni tasand (koondandmed)

Energiatõhusus

Majutusasutuses aastas tarbitavast energiast 50 % toodetakse taastuvenergiaallikatest kohapeal. (PKT 3.6.6)

| 19. | Tõendatud taastuvenergiaühikute kasutamine |
| --- | --- |

19.

Tõendatud taastuvenergiaühikute kasutamine

(jah/ei)

See näitaja osutab, kas majutusasutus ostab väljaspool tegevuskohta toodetud sertifitseeritud taastuvenergiat (nt taastuvenergiaallikatest toodetud elekter).

Sertifikaat peab tagama, et ostetud taastuvenergia ei ole juba pandud mõne muu organisatsiooni arvele ega arvatud riiklike elektritootmiseks kasutatavate allikate hulka.

Hotell või samaväärne majutusasutus ja organisatsiooni tasand (koondandmed)

Energiatõhusus

100 % elektrist toodetakse jälgitavatest taastuvenergiaallikatest, mis ei ole juba pandud mõne muu organisatsiooni arvele ega arvatud riiklike elektritootmiseks kasutatavate allikate hulka või mis on alla kahe aastat vanad. (PKT 3.6.6)

RESTORANID JA HOTELLIDE KÖÖGID

| 1. | Keskkonnasertifikaadiga koostisainete osakaal (väärtuse järgi) |
| --- | --- |

1.

Keskkonnasertifikaadiga koostisainete osakaal (väärtuse järgi)

%

See näitaja osutab koostisainetele, mis vastavad asjakohastele keskkonnastandarditele (nt mahepõllumajanduslik standard, MSC-standard).

Peamised ostetud koostisained (võib liita organisatsiooni tasandil)

Kõik

Organisatsioonil on kõigi peamiste koostisainete kohta näidata ette dokumenteeritud teave, sealhulgas vähemalt päritoluriik. (PKT 3.7.1)

Vähemalt 60 % (hankehinna alusel) toiduainetest ja jookidest on keskkonnasertifikaadiga (nt mahetooted). (PKT 3.7.1)

| 2. | Orgaaniliste jäätmete teke einestaja kohta |
| --- | --- |

2.

Orgaaniliste jäätmete teke einestaja kohta

kg / einestaja kohta

Orgaaniliste jäätmete üldkogus jagatuna teenindatud einestajate arvuga.

Köök või hotell (võib liita organisatsiooni tasandil)

Jäätmed

Materjalitõhusus

Orgaaniliste jäätmete teke kokku ≤ 0,25 kg einestaja kohta ja välditav jäätmeteke ≤ 0,18 kg einestaja kohta. (PKT 3.7.2)

| 3. | Anaeroobsele kääritamisele, alternatiivseks energiakasutuseks ja kompostimisele saadetud või kohapeal kompostitud orgaaniliste jäätmete osakaal |
| --- | --- |

3.

Anaeroobsele kääritamisele, alternatiivseks energiakasutuseks ja kompostimisele saadetud või kohapeal kompostitud orgaaniliste jäätmete osakaal

%

Restoranid ja hotellide köögid peaksid esitama eraldi orgaaniliste jäätmete kogused, mis saadeti anaeroobsele kääritamisele, alternatiivseks energiakasutuseks, kompostimisele või mis kompostiti kohapeal (% tekkinud orgaaniliste jäätmete üldkogusest).

Köök või hotell (võib liita organisatsiooni tasandil)

Jäätmed

Materjalitõhusus

≥ 95 % orgaanilistest jäätmetest eraldatakse ja viiakse mujale kui prügilasse ning saadetakse võimaluse korral anaeroobsele kääritamisele või alternatiivseks energiakasutuseks. (PKT 3.7.2)

| 4. | Köögi veetarbimine külastaja kohta |
| --- | --- |

4.

Köögi veetarbimine külastaja kohta

l / einestaja kohta

Köögi veetarbimine kokku jagatuna teenindatud einestajate arvuga.

Veetarbimist mõjutavad mitmed protsessid ning ideaalis peaks seire toimuma protsessi tasandil (nõudepesu, kraanid, aurutajad, jne).

Vähemalt köök või hotell (võib liita organisatsiooni tasandil)

Protsess

Vesi

Energiatõhusus

Köögis rakendatakse veemajanduskava, mille raames jälgitakse köögi kogu veetarbimist einestaja kohta ning kogutakse ja avaldatakse sellekohaseid andmeid ning määratakse kindlaks prioriteetsed meetmed veetarbimise vähendamiseks. (PKT 3.7.3)

| 5. | Ökomärgisega nõudepesuvahendite ja köögipuhastuskemikaalide osakaal |
| --- | --- |

5.

Ökomärgisega nõudepesuvahendite ja köögipuhastuskemikaalide osakaal

%

See näitaja osutab ISO I tüübi ökomärgisega nõudepesuvahendite ja köögipuhastuskemikaalide osakaalule.

Majutusasutuse ruumid

Jäätmed

Vähemalt 70 % ostetud nõudepesuvahenditest ja puhastuskemikaalidest (v.a ahjude puhastusvahendid) on ökomärgisega (nt ELi ökomärgis). (PKT 3.7.3)

| 6. | Energia erikasutus einestaja kohta |
| --- | --- |

6.

Energia erikasutus einestaja kohta

kWh / einestaja kohta

Köögi energia kogutarbimine jagatuna teenindatud einestajate arvuga.

See näitaja hõlmab kõiki energiaallikaid (nt elekter, maagaas, vedelgaas).

Energiatarbimist mõjutavad paljud protsessid ning ideaalis peaks seire toimuma protsessi tasandil (toiduvalmistamine, külmutamine, nõudepesu jne).

Vähemalt köök või hotell (võib liita organisatsiooni tasandil)

Protsess

Energiatõhusus

Köögis rakendatakse energiajuhtimiskava, mille raames jälgitakse köögi kogu energiatarbimist einestaja kohta ning kogutakse ja avaldatakse sellekohaseid andmeid ning määratakse kindlaks prioriteetsed meetmed energiatarbimise vähendamiseks. (PKT 3.7.4)

PUHKEKÜLAD

| 1. | Külastajatele kättesaadav keskkonnaalane teave/koolitus |
| --- | --- |

1.

Külastajatele kättesaadav keskkonnaalane teave/koolitus

(jah/ei)

See näitaja on seotud teabe kättesaadavusega näiteks vähese keskkonnamõjuga liikumisvõimaluste kohta (nt jalgrattad, ühistransport, elektrisõidukid), keskkonnaalaste kursuste ja loodusmatkade pakkumisega.

Puhkeküla

Kõik

Majutusettevõte toetab ja soodustab keskkonnahoidlikku käitumist ja tegevust ning harib külastajaid keskkonnaküsimustes kohapeal tegevuste ja koolituste kaudu. (PKT 3.8.1)

| 2. | Bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava rakendamine |
| --- | --- |

2.

Bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava rakendamine

(jah/ei)

See näitaja osutab bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava rakendamisele puhkekülas.

Puhkeküla

Bioloogiline mitmekesisus

Säilitatakse või suurendatakse bioloogilist mitmekesisust kohapeal, istutades kohalikke liike, rajades varjupaikasid kohalikele loomaliikidele ja paigaldades võimaluse korral muru- või muldkatused ning vähendades keemiliste lisandite kasutamist, valgus- ja mürasaastet. (PKT 3.8.2)

Vähendatakse valgusreostust ja looduslike liikide häirimist, paigaldades taimerite või sensoritega varustatud tõhusad ja õige nurga all välisvalgustid, mis ei suuna valgust üles. (PKT 3.8.2)

Vähendatakse vee tarbimist kohalike taimeliikide istutamise ja multšimise abil ning selliste reguleeritavate niisutussüsteemide paigaldamisega, milles kasutatakse võimaluse korral musta vett. (PKT 3.8.2)

| 3. | Energia erikasutus külastaja veedetud öö kohta |
| --- | --- |

3.

Energia erikasutus külastaja veedetud öö kohta

kWh / külastaja veedetud öö kohta

Energia lõpptarbimine puhkekülas kokku külastaja veedetud öö kohta.

Peab olema selgelt märgitud, kas kohapeal toodetud taastuvenergiat on arvesse võetud või mitte; seda võib igal juhul väljendada ka eraldi.

Hoone siseruumide ja köökide energiatarbimist võib väljendada ka eraldi kWh / m2 kohta aastas ja kWh / einestaja kohta.

Puhkeküla (võib liita organisatsiooni tasandil)

Protsess

Energiatõhusus

Energia lõpptarbimine (v.a taastuvenergiaallikatest kohapeal toodetud energia) on ≤ 2,0 kWh külastaja veedetud öö kohta. (PKT 3.8.3)

| 4. | Kohapeal toodetud taastuvenergiaga kaetud osa energia lõpptarbimisest |
| --- | --- |

4.

Kohapeal toodetud taastuvenergiaga kaetud osa energia lõpptarbimisest

%

See näitaja arvutatakse protsendina kasutatud lõppenergiast, mis on toodetud taastuvenergiaallikatest kohapeal.

Puhkeküla (võib liita organisatsiooni tasandil)

Protsess

Energiatõhusus

—

(PKT 3.8.3)

| 5. | Tõendatud taastuvenergiaühikute kasutamine |
| --- | --- |

5.

Tõendatud taastuvenergiaühikute kasutamine

(jah/ei)

See näitaja osutab, kas majutusasutus ostab väljaspool tegevuskohta toodetud sertifitseeritud taastuvenergiat (nt taastuvenergiaallikatest toodetud elekter).

Sertifikaat peab tagama, et ostetud taastuvenergia ei ole juba pandud mõne muu organisatsiooni arvele ega arvatud riiklike elektritootmiseks kasutatavate allikate hulka.

Puhkeküla (võib liita organisatsiooni tasandil)

Protsess

Energiatõhusus

100 % elektrist toodetakse jälgitavatest taastuvenergiaallikatest, mis ei ole juba pandud mõne muu organisatsiooni arvele ega arvatud riiklike elektritootmiseks kasutatavate allikate hulka või mis on alla kahe aastat vanad. (PKT 3.8.3)

| 6. | Veetarbimine külastaja veedetud öö kohta |
| --- | --- |

6.

Veetarbimine külastaja veedetud öö kohta

l / külastaja veedetud öö kohta

Vee tarbimist mõõdetakse puhkekülas ühe aasta jooksul ja see jagatakse külastajate veedetud ööde arvuga.

Suurte ujulate või selliste restoranide veetarbimise, kus majutusasutusest väljastpoolt pärit külastajate osakaal on suur, võib majutusasutuse võrdlusalustega seotud näitaja hulgast välja jätta.

Puhkeküla (võib liita organisatsiooni tasandil)

Vesi

Vee kogutarbimine on ≤ 94 liitrit külastaja veedetud öö kohta täisteenusega nelja- ja viie tärni puhkekülades ning veetarbimine on ≤ 58 liitrit külastaja veedetud öö kohta kõigis muudes puhkekülades. (PKT 3.8.4)

| 7. | Sortimata jäätmete teke külastaja veedetud öö kohta |
| --- | --- |

7.

Sortimata jäätmete teke külastaja veedetud öö kohta

kg / külastaja veedetud öö kohta

See näitaja mõõdab tekkinud sortimata jäätmete kogust.

Vähemalt puhkeküla või samaväärne majutuskoht

(võib liita organisatsiooni tasandil)

Jäätmed

Materjalitõhusus

Kõrvaldamisele saadetud jäätmejääkide osakaal on ≤ 0,2 kg külastaja veedetud öö kohta. (PKT 3.8.5)

---

(1)  
  ELT L 342, 22.12.2009, lk 1.

(2)  Teadus- ja poliitikaaruanne on üldsusele kättesaadav Teadusuuringute Ühiskeskuse Tulevikutehnoloogiate Instituudi veebisaidil järgmisel aadressil: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/TourismBEMP.pdf. Käesolevas sektori võrdlusdokumendis esitatud järeldused parimate keskkonnajuhtimise tavade ja nende kohaldatavuse kohta, samuti kindlaksmääratud konkreetsed keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajad ja tipptaseme võrdlusalused põhinevad selles teadus- ja poliitikaaruandes avaldatud tulemustel. Dokumendis on ära toodud ka kogu taustateave ja tehnilised üksikasjad.

(3)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1836/93, 29. juuni 1993, tööstussektori ettevõtetele vabatahtliku osalemise võimaldamise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EÜT L 168, 10.7.1993, lk 1).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 761/2001, 19. märts 2001, organisatsioonide vabatahtliku osalemise võimaldamise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) (EÜT L 114, 24.4.2001, lk 1).

(5)  EMASi määruse IV lisa punkti B alapunkti e kohaselt sisaldab keskkonnaaruanne „
  kokkuvõtet olemasolevatest andmetest, milles seoses olulise keskkonnamõjuga võrreldakse organisatsiooni keskkonnategevuse tulemuslikkust selle keskkonnaeesmärkide ja -ülesannetega. Esitatakse andmed punktis C osutatud põhinäitajate ja muude asjakohaste olemasolevate keskkonnategevuse tulemuslikkuse näitajate kohta.“ IV lisa punktis C on märgitud, et „
  iga organisatsioon esitab igal aastal ka aruande keskkonnaaruandes kindlaks määratud konkreetsemate keskkonnaaspektidega seotud tulemuslikkuse kohta ning võtab vajaduse korral arvesse artiklis 46 osutatud sektori võrdlusdokumente.“

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

(7)  Käesolevas dokumendis ei käsitleta otseselt ristlusturismi. Samas on mitut kirjeldatud PKTd võimalik teataval määral kohaldada ka ristlusreiside suhtes.

(8)  http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/products-groups-and-criteria.html.

(9)  ETIS on haldus- ja teabevahend, mille eesmärk on aidata sihtkohas jälgida ja mõõta säästva turismi alast tulemuslikkust sihtkohas endas seatud eesmärkide põhjal. Lisateavet saab aadressilt: http://ec.europa.eu/growth/sectors/tourism/offer/sustainable/indicators/index_en.htm

(10)  CFC on klorofluorosüsivesinikud ja HCFC osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinikud.

(11)  Sihtkoha haldamine on kõigi asjaomaste valitsus- ja erasektori osalejate koordineerimine, mida teeb tavaliselt avaliku sektori asutus koos erasektoriga või ilma ning mille eesmärk on toetada turismi arendamist sihtkohas. See hõlmab strateegiliste otsuste tegemist, poliitikameetmete rakendamist, kultuuri- ja looduspärandi hulka kuuluvate paikade ja vaatamisväärsuste säilitamist ja edendamist, festivalide ja ürituste koordineerimist, raha kogumist turismiga seotud projektide jaoks, ettevõtete vahelise koostöö hõlbustamist, taristu ja teenuste tagamist ...

(12)  Väikeettevõtte all mõistetakse ettevõtet, millel on alla 50 töötaja ja mille aastakäive ja/või aasta kogubilanss ei ületa 10 miljonit eurot (komisjoni soovitus 2003/361/EÜ).

(13)  Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon on ISO 14000 keskkonnastandardite seeria osana koostanud alamseeria (ISO 14020) keskkonnaalase märgistamise kohta, mis hõlmab kolme liiki märgistussüsteeme. Sellega seoses on I tüübi ökomärgis on mitmel kriteeriumil põhinev märgis, mis on välja töötatud kolmanda isiku poolt. Näiteks on ELi tasandil ELi ökomärgis, riiklikul või mitmepoolsel tasandil sinine ingel („Blaue Engel“), Austria ökomärgis („Austrian Ecolabel“) ja Põhjamaade luik („Nordic Swan“).

(14)  Seda saab teha energiajuhtimissüsteemi rakendamisega vastavalt standardile ISO 50001.

(15)  Puuvilla ja polüestri segust valmistatud voodipesu on vastupidavam ja selle pesemiseks kulub vähem energiat kui puhtast puuvillast valmistatud voodipesu pesemiseks.

(16)  Seda saab teha energiajuhtimissüsteemi rakendamisega vastavalt standardile ISO 50001.

(17)  
  Passive House ja Minenergie P on kaks näidet energiatõhususe seisukohast väga rangete ehitusstandardite kohta. Nendega seotud nõudeid on kirjeldatud järgmistel veebisaitidel: http://www.passiv.de/en/02_informations/02_passive-house-requirements/02_passive-house-requirements.htm ja http://www.minergie.ch/minergie_fr.html

(18)  Konkreetsemaid PKTsid hoonete välispiirde tõhustamiseks ja hoonete keskkonnasäästlikkuse suurendamiseks laiemalt kirjeldatakse peagi avaldatavas ehitussektori EMASi võrdlusdokumendis.

---

Parandused

| 20.4.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 104/70 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 104/70

---

Komisjoni 28. juuli 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 821/2014 (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 rakenduseeskirjad seoses programmist tehtavate maksete ülekandmise ja haldamise ning rahastamisvahendite aruandluse üksikasjaliku korraga, toiminguga seotud teabe- ja teavitamismeetmete tehniliste omadustega ning andmete kirjendamise ja salvestamise süsteemiga) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 223, 29. juuli 2014
  )

Leheküljel 9 artikli 4 lõikes 5

asendatakse

„Kui liidu embleemi kõrval on lisaks teisi logosid, peab liidu embleem olema vähemalt sama suur või lai kui suurim muu logo.“

järgmisega:

„Kui liidu embleemi kõrval on lisaks teisi logosid, peab liidu embleemi suurus, mõõdetuna kõrguses või laiuses, olema vähemalt sama, mis suurimal muul logol.“

---