# Euroopa Liidu L 210/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.210.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 210 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide14. august 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.210.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 210

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide14. august 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 741/2009, 13. august 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 742/2009, 13. august 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1296/2008, millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta | 3 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 741/2009, 13. august 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 742/2009, 13. august 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1296/2008, millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta

3

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2009/612/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 10. märts 2009, milles käsitletakse meedet C 5/2000 (ex NN 118/1997), mille on rakendanud Hispaania Torrelavegas (Cantabria) asuva äriühingu SNIACE SA suhtes, ning millega muudetakse otsust 1999/395/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 1479 all)

   (
  1
  ) | 4 |
| | | 2009/613/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 8. aprill 2009, meetmete C 7/07 (ex NN 82/06 ja NN 83/06) kohta, mida Ühendkuningriik on rakendanud ettevõtja Royal Mail suhtes
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 2486 all)

   (
  1
  ) | 16 |
| | | 2009/614/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 23. juuli 2009, millega muudetakse otsust 2008/458/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 575/2007/EÜ (millega asutatakse üldprogrammi Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine raames Euroopa tagasipöördumisfond aastateks 2008–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finantsjuhtimise reeglite ning fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 5453 all) | 36 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2009/612/EÜ

*

Komisjoni otsus, 10. märts 2009, milles käsitletakse meedet C 5/2000 (ex NN 118/1997), mille on rakendanud Hispaania Torrelavegas (Cantabria) asuva äriühingu SNIACE SA suhtes, ning millega muudetakse otsust 1999/395/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 1479 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 1479 all)

1

4

2009/613/EÜ

*

Komisjoni otsus, 8. aprill 2009, meetmete C 7/07 (ex NN 82/06 ja NN 83/06) kohta, mida Ühendkuningriik on rakendanud ettevõtja Royal Mail suhtes
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 2486 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 2486 all)

1

16

2009/614/EÜ

*

Komisjoni otsus, 23. juuli 2009, millega muudetakse otsust 2008/458/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 575/2007/EÜ (millega asutatakse üldprogrammi Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine raames Euroopa tagasipöördumisfond aastateks 2008–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finantsjuhtimise reeglite ning fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 5453 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 5453 all)

36

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu ühine seisukoht 2009/615/ÜVJP, 13. august 2009, millega muudetakse ühist seisukohta 2006/318/ÜVJP Myanmar/Myanmari vastu suunatud piiravate meetmete uuendamise kohta | 38 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu ühine seisukoht 2009/615/ÜVJP, 13. august 2009, millega muudetakse ühist seisukohta 2006/318/ÜVJP Myanmar/Myanmari vastu suunatud piiravate meetmete uuendamise kohta

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 14.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 210/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 210/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 741/2009,

13. august 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. augustil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. august 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 25,6 |
| XS | 21,6 |
| ZZ | 23,6 |
| 0707 00 05 | MK | 23,0 |
| TR | 101,7 |
| ZZ | 62,4 |
| 0709 90 70 | TR | 103,3 |
| ZZ | 103,3 |
| 0805 50 10 | AR | 65,9 |
| NZ | 63,1 |
| UY | 61,0 |
| ZA | 67,1 |
| ZZ | 64,3 |
| 0806 10 10 | EG | 159,0 |
| MA | 141,6 |
| TR | 141,4 |
| US | 223,1 |
| ZA | 142,5 |
| ZZ | 161,5 |
| 0808 10 80 | AR | 124,5 |
| BR | 70,9 |
| CL | 82,7 |
| NZ | 81,9 |
| US | 87,1 |
| ZA | 78,2 |
| ZZ | 87,6 |
| 0808 20 50 | AR | 104,5 |
| CL | 101,7 |
| CN | 60,2 |
| TR | 139,7 |
| ZA | 89,7 |
| ZZ | 99,2 |
| 0809 30 | TR | 132,3 |
| ZZ | 132,3 |
| 0809 40 05 | IL | 123,6 |
| ZZ | 123,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

25,6

XS

21,6

ZZ

23,6

0707 00 05

MK

23,0

TR

101,7

ZZ

62,4

0709 90 70

TR

103,3

ZZ

103,3

0805 50 10

AR

65,9

NZ

63,1

UY

61,0

ZA

67,1

ZZ

64,3

0806 10 10

EG

159,0

MA

141,6

TR

141,4

US

223,1

ZA

142,5

ZZ

161,5

0808 10 80

AR

124,5

BR

70,9

CL

82,7

NZ

81,9

US

87,1

ZA

78,2

ZZ

87,6

0808 20 50

AR

104,5

CL

101,7

CN

60,2

TR

139,7

ZA

89,7

ZZ

99,2

0809 30

TR

132,3

ZZ

132,3

0809 40 05

IL

123,6

ZZ

123,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 14.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 210/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 210/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 742/2009,

13. august 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1296/2008, millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 144 lõiget 1 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1296/2008, (2) kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1296/2008, (2) kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta.

| (2) | Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud kokkulepetega võttis ühendus kohustuse kehtestada alates 1995/1996. turustusaastast kvoodid 500 000 tonni maisi importimiseks Portugali ning 2 miljoni tonni maisi ja 300 000 tonni sorgo importimiseks Hispaaniasse ning avada vajaduse korral pakkumismenetlus vähendatud tariifidele. |
| --- | --- |

(2)

Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud kokkulepetega võttis ühendus kohustuse kehtestada alates 1995/1996. turustusaastast kvoodid 500 000 tonni maisi importimiseks Portugali ning 2 miljoni tonni maisi ja 300 000 tonni sorgo importimiseks Hispaaniasse ning avada vajaduse korral pakkumismenetlus vähendatud tariifidele.

| (3) | Ühtlasi vajab selgitamist, et kvootide rakendamine ei eelda pakkumismenetluse väljakuulutamist. |
| --- | --- |

(3)

Ühtlasi vajab selgitamist, et kvootide rakendamine ei eelda pakkumismenetluse väljakuulutamist.

| (4) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1296/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1296/2008 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1296/2008 artikli 1 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmise tekstiga:

„1.   Kaks kvooti Hispaanias aasta jooksul vabasse ringlusse lubamiseks ettenähtud maksimaalselt kahe miljoni tonni suuruse maisikoguse ja 300 000 tonni suuruse sorgokoguse importimiseks kolmandatest riikidest loetakse avatuks igal aastal 1. jaanuaril. Import kõnealuste kvootide raames toimub käesoleva määrusega kindlaks määratud tingimustel.

2.   Kvoot Portugalis aasta jooksul vabasse ringlusse lubamiseks ettenähtud maksimaalselt poole miljoni tonni suuruse maisikoguse importimiseks kolmandatest riikidest loetakse avatuks igal aastal 1. jaanuaril. Import kõnealuse kvoodi raames toimub käesoleva määrusega kindlaks määratud tingimustel.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. august 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 340, 19.12.2008, lk 57.

2

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 14.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 210/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 210/4

---

KOMISJONI OTSUS,

10. märts 2009,

milles käsitletakse meedet C 5/2000 (ex NN 118/1997), mille on rakendanud Hispaania Torrelavegas (Cantabria) asuva äriühingu SNIACE SA suhtes, ning millega muudetakse otsust 1999/395/EÜ

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 1479 all)

(Ainult hispaaniakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/612/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nimetatud artiklile (1) ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Komisjon sai 17. aprilli 1997. aasta kirjaga Austria ettevõtjalt Lenzig AG, ühenduse peamiselt viskooskiu tootjalt kaebuse, milles käsitleti kõnealuse ettevõtja Hispaania konkurendi Sociedad Nacional de Industrias y Aplicaciones de Celulosa Española SA (edaspidi „SNIACE”) kasuks võetud meetmed. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon sai 17. aprilli 1997. aasta kirjaga Austria ettevõtjalt Lenzig AG, ühenduse peamiselt viskooskiu tootjalt kaebuse, milles käsitleti kõnealuse ettevõtja Hispaania konkurendi Sociedad Nacional de Industrias y Aplicaciones de Celulosa Española SA (edaspidi „SNIACE”) kasuks võetud meetmed.

| (2) | 7. novembri 1997. aasta kirjas teatas komisjon Hispaania valitsusele oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus. |
| --- | --- |

(2)

7. novembri 1997. aasta kirjas teatas komisjon Hispaania valitsusele oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus.

| (3) | Komisjon jõudis otsuses 1999/395/EÜ (2) (edaspidi „1998. aasta otsus”) järeldusele, et Fondo de Garantía Salarial (edaspidi „FOGASA”) ja Tesorería General de la Seguridad Social (edaspidi „TGSS”) poolt SNIACE-le antud abi oli ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu, kuna SNIACE ja FOGASA vahel sõlmitud võlgade tagasimaksmise lepingud ning SNIACE ja TGSSi vahel sõlmitud võlgade ajatamise leping ei vastanud turu tingimustele, sest lepingute suhtes kohaldatud intressimäärad olid turul kohaldatavatest intressimääradest madalamad. Kõnealuse eitava otsusega nõuti Hispaanialt, et abisaaja maksaks vaidlusaluse abi tagasi. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon jõudis otsuses 1999/395/EÜ (2) (edaspidi „1998. aasta otsus”) järeldusele, et Fondo de Garantía Salarial (edaspidi „FOGASA”) ja Tesorería General de la Seguridad Social (edaspidi „TGSS”) poolt SNIACE-le antud abi oli ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu, kuna SNIACE ja FOGASA vahel sõlmitud võlgade tagasimaksmise lepingud ning SNIACE ja TGSSi vahel sõlmitud võlgade ajatamise leping ei vastanud turu tingimustele, sest lepingute suhtes kohaldatud intressimäärad olid turul kohaldatavatest intressimääradest madalamad. Kõnealuse eitava otsusega nõuti Hispaanialt, et abisaaja maksaks vaidlusaluse abi tagasi.

| (4) | Euroopa Kohus jõudis 29. aprilli 1999. aasta otsuses kohtuasjas C-342/96 Hispaania vs. komisjon (edaspidi „Tubacex”) (3) järeldusele, et TGSSi ja FOGASA vahel sõlmitud võlgade ajatamise lepingud ei kujutanud endast riigiabi, sest kõnealused avalik-õiguslikud asutused tegutsesid kui eraõiguslik võlausaldaja, (4) kes üritab tagasi saada summasid, mis kuuluvad talle tagasi maksmisele tingimusel, et intressimäär on vähemalt võrdne intressimääraga, mida oleks kohaldanud eraõiguslik võlausaldaja, ning et ajatamise leping ei viiks uute võlgade kuhjumiseni. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Kohus jõudis 29. aprilli 1999. aasta otsuses kohtuasjas C-342/96 Hispaania vs. komisjon (edaspidi „Tubacex”) (3) järeldusele, et TGSSi ja FOGASA vahel sõlmitud võlgade ajatamise lepingud ei kujutanud endast riigiabi, sest kõnealused avalik-õiguslikud asutused tegutsesid kui eraõiguslik võlausaldaja, (4) kes üritab tagasi saada summasid, mis kuuluvad talle tagasi maksmisele tingimusel, et intressimäär on vähemalt võrdne intressimääraga, mida oleks kohaldanud eraõiguslik võlausaldaja, ning et ajatamise leping ei viiks uute võlgade kuhjumiseni.

| (5) | Tubacexi otsuse põhjal otsustas komisjon hinnata uuesti 1998. aasta otsust, sest ta leidis, et kõnealuse otsuse järeldusi võiks kohaldada ka SNIACE suhtes. Seega otsustas komisjon oma 16. veebruari 2000. aasta kirjas, mis oli adresseeritud Hispaania ametiasutustele, et algatab EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 esimese lõigu alusel ametliku uurimismenetluse (5) eesmärgiga tühistada osaliselt 1998. aasta otsus (edaspidi „menetluse teine algatamine”). |
| --- | --- |

(5)

Tubacexi otsuse põhjal otsustas komisjon hinnata uuesti 1998. aasta otsust, sest ta leidis, et kõnealuse otsuse järeldusi võiks kohaldada ka SNIACE suhtes. Seega otsustas komisjon oma 16. veebruari 2000. aasta kirjas, mis oli adresseeritud Hispaania ametiasutustele, et algatab EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 esimese lõigu alusel ametliku uurimismenetluse (5) eesmärgiga tühistada osaliselt 1998. aasta otsus (edaspidi „menetluse teine algatamine”).

| (6) | Hispaania edastas 21. märtsi 2000. aasta kirjas komisjonile oma tähelepanekud menetluse teist algatamist käsitleva otsuse kohta. |
| --- | --- |

(6)

Hispaania edastas 21. märtsi 2000. aasta kirjas komisjonile oma tähelepanekud menetluse teist algatamist käsitleva otsuse kohta.

| (7) | Võttes arvesse Hispaania ametiasutuste ja huvitatud isikute tähelepanekuid pärast menetluse teist algatamist, lõpetas komisjon 20. septembril 2000 ametliku uurimismenetluse komisjoni otsusega 2001/43/EÜ (6) (edaspidi „2000. aasta otsus”) ja jõudis järeldusele, et Tubacexi otsuse kohaldamisel ei kujutanud SNIACE kasuks võetud meetmed endast riigiabi. 2000. aasta otsuse alusel muudeti osaliselt 1998. aasta otsust: selle artikli 1 lõige 1 asendati ja artikkel 2 jäeti välja. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse Hispaania ametiasutuste ja huvitatud isikute tähelepanekuid pärast menetluse teist algatamist, lõpetas komisjon 20. septembril 2000 ametliku uurimismenetluse komisjoni otsusega 2001/43/EÜ (6) (edaspidi „2000. aasta otsus”) ja jõudis järeldusele, et Tubacexi otsuse kohaldamisel ei kujutanud SNIACE kasuks võetud meetmed endast riigiabi. 2000. aasta otsuse alusel muudeti osaliselt 1998. aasta otsust: selle artikli 1 lõige 1 asendati ja artikkel 2 jäeti välja.

| (8) | Komisjon leidis oma 2000. aasta otsuses, et ilmselt kavatsesid avalik-õiguslikud võlausaldajad seadusjärgset intressimäära kohaldades saada võimalikult suures ulatuses tagasi neile võlgu jäädud summad majanduslikku kahju kannatamata. Komisjoni arvates „tegutses Hispaania nii, nagu seda oleks teinud hüpoteetiline eraõiguslik võlausaldaja, kes oleks olnud SNIACE suhtes samas olukorras” (7). |
| --- | --- |

(8)

Komisjon leidis oma 2000. aasta otsuses, et ilmselt kavatsesid avalik-õiguslikud võlausaldajad seadusjärgset intressimäära kohaldades saada võimalikult suures ulatuses tagasi neile võlgu jäädud summad majanduslikku kahju kannatamata. Komisjoni arvates „tegutses Hispaania nii, nagu seda oleks teinud hüpoteetiline eraõiguslik võlausaldaja, kes oleks olnud SNIACE suhtes samas olukorras” (7).

| (9) | 2000. aasta otsust silmas pidades esitas ettevõtja Lenzing Esimese Astme Kohtusse 2000. aasta otsuse vastu hagi. |
| --- | --- |

(9)

2000. aasta otsust silmas pidades esitas ettevõtja Lenzing Esimese Astme Kohtusse 2000. aasta otsuse vastu hagi.

| (10) | Esimese Astme Kohus tunnistas 2000. aasta otsuse kehtetuks oma 21. oktoobri otsuses kohtuasjas T-36/99, (8) sest komisjon oli teinud ilmse hindamisvea, kui kohaldas eraõigusliku võlausaldajana tegutsemise kriteeriumi avalik-õigusliku võlausaldaja suhtes. Euroopa Kohus kinnitas Esimese Astme Kohtu otsust (9). |
| --- | --- |

(10)

Esimese Astme Kohus tunnistas 2000. aasta otsuse kehtetuks oma 21. oktoobri otsuses kohtuasjas T-36/99, (8) sest komisjon oli teinud ilmse hindamisvea, kui kohaldas eraõigusliku võlausaldajana tegutsemise kriteeriumi avalik-õigusliku võlausaldaja suhtes. Euroopa Kohus kinnitas Esimese Astme Kohtu otsust (9).

| (11) | Kõnealuse kehtetukstunnistamise tõttu on teine ametlik uurimismenetlus endiselt avatud. |
| --- | --- |

(11)

Kõnealuse kehtetukstunnistamise tõttu on teine ametlik uurimismenetlus endiselt avatud.

| (12) | Komisjon nõudis Hispaania ametiasutustelt täiendavat teavet oma 3. detsembri 2004. aasta, 13. mai 2005. aasta, 18. juuli 2005. aasta ja 7. augusti 2008. aasta kirjadega; nõutud teave esitati komisjonile 28. veebruari 2005. aasta, 4. juuli 2005. aasta, 29. septembri 2005. aasta, 10. septembri 2008. aasta ja 15. septembri 2008. aasta kirjadega. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon nõudis Hispaania ametiasutustelt täiendavat teavet oma 3. detsembri 2004. aasta, 13. mai 2005. aasta, 18. juuli 2005. aasta ja 7. augusti 2008. aasta kirjadega; nõutud teave esitati komisjonile 28. veebruari 2005. aasta, 4. juuli 2005. aasta, 29. septembri 2005. aasta, 10. septembri 2008. aasta ja 15. septembri 2008. aasta kirjadega.

2.   MEETME KIRJELDUS

| (13) | Meetmete kaudu saab abi 1939. aastal asutatud äriühing SNIACE. Kõnealune ettevõtja toodab tselluloosi, paberit, viskooskiudu, sünteetilist kiudu ja naatriumsulfaati. SNIACE käive oli 2007. aastal 15 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(13)

Meetmete kaudu saab abi 1939. aastal asutatud äriühing SNIACE. Kõnealune ettevõtja toodab tselluloosi, paberit, viskooskiudu, sünteetilist kiudu ja naatriumsulfaati. SNIACE käive oli 2007. aastal 15 miljonit eurot.

| (14) | FOGASA ja TGSS sõlmisid SNIACEga võlgade tagasimaksmise ja ajatamise lepingud, mida kirjeldatakse põhjendustes 15–21. |
| --- | --- |

(14)

FOGASA ja TGSS sõlmisid SNIACEga võlgade tagasimaksmise ja ajatamise lepingud, mida kirjeldatakse põhjendustes 15–21.

| (15) | FOGASA on sõltumatu asutus, kes vastutab töö- ja immigratsiooniministeeriumi ees ja keda rahastatakse ettevõtjate osamaksete kaudu. Tööseaduse (Estatuto de Trabajadores) artikli 33 lõike 1 esimese lõigu kohaselt on FOGASA põhiülesanne maksta „töötajatele töötasusid, mis on neile jäänud maksmata ettevõtja maksujõuetuse või pankroti tõttu”. Artikli 33 lõikega 4 kohustatakse FOGASAt võtma endale üle töötajate õigused ja osalused eesmärgiga saada tagasi ettemakstud summad. |
| --- | --- |

(15)

FOGASA on sõltumatu asutus, kes vastutab töö- ja immigratsiooniministeeriumi ees ja keda rahastatakse ettevõtjate osamaksete kaudu. Tööseaduse (Estatuto de Trabajadores) artikli 33 lõike 1 esimese lõigu kohaselt on FOGASA põhiülesanne maksta „töötajatele töötasusid, mis on neile jäänud maksmata ettevõtja maksujõuetuse või pankroti tõttu”. Artikli 33 lõikega 4 kohustatakse FOGASAt võtma endale üle töötajate õigused ja osalused eesmärgiga saada tagasi ettemakstud summad.

| (16) | 6. märtsi 1985. aasta kuningliku dekreedi (Real Decreto) 505/85 (10) sätete kohaselt võib FOGASA sõlmida võlgade tagasimaksmise lepinguid, mis on seotud töötajatele töötasude ja hüvitistena ette makstud summadega ja mille eesmärk on aidata saada tagasi võlgu olevaid summasid, millele lisatakse seadusjärgsed kehtivad intressid. |
| --- | --- |

(16)

6. märtsi 1985. aasta kuningliku dekreedi (Real Decreto) 505/85 (10) sätete kohaselt võib FOGASA sõlmida võlgade tagasimaksmise lepinguid, mis on seotud töötajatele töötasude ja hüvitistena ette makstud summadega ja mille eesmärk on aidata saada tagasi võlgu olevaid summasid, millele lisatakse seadusjärgsed kehtivad intressid.

| (17) | FOGASA sõlmis SNIACEga kaks võlgade tagasimaksmise lepingut vastavalt 5. novembril 1993 ja 31. oktoobril 1995. Esimese lepingu puhul oli võlasumma 1 362 708 700 peseetat (sealhulgas intressid) ja teise lepingu puhul 339 459 878 peseetat (sealhulgas intressid). |
| --- | --- |

(17)

FOGASA sõlmis SNIACEga kaks võlgade tagasimaksmise lepingut vastavalt 5. novembril 1993 ja 31. oktoobril 1995. Esimese lepingu puhul oli võlasumma 1 362 708 700 peseetat (sealhulgas intressid) ja teise lepingu puhul 339 459 878 peseetat (sealhulgas intressid).

| (18) | 5. novembril 1993 sõlmitud esimeses lepingus (edaspidi „FOGASA I leping”) käsitleti FOGASA poolt palkadeks ja hüvitisteks makstud summasid, mis SNIACE oli oma töötajatele võlgu jäänud. Võlasumma oli 897 652 759 peseetat, sellele tuli lisada 10 % määraga intressid 465 055 911 peseetat, mis andis kogusummaks 1 362 708 700 peseetat. Võlg oli seotud SNIACE varale vormistatud hüpoteegiga ja see tuli tagasi maksta vastavalt 18. märtsil 1999 uuesti läbi vaadatud maksegraafikule, milles summad olid esitatud peseetades (ESP) järgmiselt:

  Tabel 1


  FOGASA I leping








  (ESP) |
| --- | --- |
| | 5. novembril 1993 sõlmitud esialgne leping | 18. märtsil 1999 uuesti läbi vaadatud leping |
| 1994 | 20 000 000 | 20 000 000 |
| 1995 | 55 000 000 | 55 000 000 |
| 1996 | 90 000 000 | 40 000 000 |
| 1997 | 110 000 000 | 50 000 000 |
| 1998 | 160 000 000 | 80 000 000 |
| 1999 | 160 000 000 | 80 000 000 |
| 2000 | 392 527 956 | 259 427 000 |
| 2001 | 375 180 746 | 259 427 000 |
| 2002 | | 259 427 000 |
| 2003 | | 259 427 000 |
| Kokku | 1 362 708 702 | 1 362 708 000 |

(18)

5. novembril 1993 sõlmitud esimeses lepingus (edaspidi „FOGASA I leping”) käsitleti FOGASA poolt palkadeks ja hüvitisteks makstud summasid, mis SNIACE oli oma töötajatele võlgu jäänud. Võlasumma oli 897 652 759 peseetat, sellele tuli lisada 10 % määraga intressid 465 055 911 peseetat, mis andis kogusummaks 1 362 708 700 peseetat. Võlg oli seotud SNIACE varale vormistatud hüpoteegiga ja see tuli tagasi maksta vastavalt 18. märtsil 1999 uuesti läbi vaadatud maksegraafikule, milles summad olid esitatud peseetades (ESP) järgmiselt:

Tabel 1

FOGASA I leping

(ESP)

5. novembril 1993 sõlmitud esialgne leping

18. märtsil 1999 uuesti läbi vaadatud leping

1994

20 000 000

20 000 000

1995

55 000 000

55 000 000

1996

90 000 000

40 000 000

1997

110 000 000

50 000 000

1998

160 000 000

80 000 000

1999

160 000 000

80 000 000

2000

392 527 956

259 427 000

2001

375 180 746

259 427 000

2002

259 427 000

2003

259 427 000

Kokku

1 362 708 702

1 362 708 000

| (19) | 31. oktoobril 1995 sõlmitud teises lepingus (edaspidi „FOGASA II leping”) käsitleti summasid, mis FOGASA oli maksnud pärast 5. novembri 1993. aasta lepingut töötasudeks ja hüvitisteks, mis SNIACE oli oma töötajatele võlgu jäänud. Uus võlasumma oli 229 424 860 peseetat, sellele tuli lisada 9 % määraga intressid 110 035 018 peseetat, mis andis kogusummaks 339 459 878 peseetat. Võlg oli seotud SNIACE varale vormistatud hüpoteegiga ja see tuli tagasi maksta vastavalt 18. märtsil 1999 uuesti läbi vaadatud maksegraafikule, milles summad olid esitatud peseetades (ESP) järgmiselt:

  Tabel 2


  FOGASA II leping








  (ESP) |
| --- | --- |
| | 31. oktoobril 1995 sõlmitud esialgne leping | 18. märtsil 1999 uuesti läbi vaadatud leping |
| 1995 | | 5 000 000 |
| 1996 | 20 000 000 | 10 000 000 |
| 1997 | 20 000 000 | 10 000 000 |
| 1998 | 20 000 000 | 10 000 000 |
| 1999 | 30 000 000 | 20 000 000 |
| 2000 | 30 000 000 | 20 000 000 |
| 2001 | 30 000 000 | 20 000 000 |
| 2002 | 40 000 000 | 50 000 000 |
| 2003 | 149 459 878 | 156 262 000 |
| Kokku | 339 459 878 | 301 262 000 |

(19)

31. oktoobril 1995 sõlmitud teises lepingus (edaspidi „FOGASA II leping”) käsitleti summasid, mis FOGASA oli maksnud pärast 5. novembri 1993. aasta lepingut töötasudeks ja hüvitisteks, mis SNIACE oli oma töötajatele võlgu jäänud. Uus võlasumma oli 229 424 860 peseetat, sellele tuli lisada 9 % määraga intressid 110 035 018 peseetat, mis andis kogusummaks 339 459 878 peseetat. Võlg oli seotud SNIACE varale vormistatud hüpoteegiga ja see tuli tagasi maksta vastavalt 18. märtsil 1999 uuesti läbi vaadatud maksegraafikule, milles summad olid esitatud peseetades (ESP) järgmiselt:

Tabel 2

FOGASA II leping

(ESP)

31. oktoobril 1995 sõlmitud esialgne leping

18. märtsil 1999 uuesti läbi vaadatud leping

1995

5 000 000

1996

20 000 000

10 000 000

1997

20 000 000

10 000 000

1998

20 000 000

10 000 000

1999

30 000 000

20 000 000

2000

30 000 000

20 000 000

2001

30 000 000

20 000 000

2002

40 000 000

50 000 000

2003

149 459 878

156 262 000

Kokku

339 459 878

301 262 000

| (20) | TGSS võib sotsiaalkindlustuse üldseaduse (11) artikli 20 kohaselt nõustuda sotsiaalkindlustusasutusele maksmata jäänud sotsiaalkindlustusmaksete ja kõnealuste maksetega seotud lisamaksete tasumise edasilükkamise või osamaksetena tasumisega. Kõnealuse seaduse artiklis 27 on sätestatud, et pärast tähtaega tehtud maksetega seotud lisamaksed tuleb liita edasilükatud võlgadele. |
| --- | --- |

(20)

TGSS võib sotsiaalkindlustuse üldseaduse (11) artikli 20 kohaselt nõustuda sotsiaalkindlustusasutusele maksmata jäänud sotsiaalkindlustusmaksete ja kõnealuste maksetega seotud lisamaksete tasumise edasilükkamise või osamaksetena tasumisega. Kõnealuse seaduse artiklis 27 on sätestatud, et pärast tähtaega tehtud maksetega seotud lisamaksed tuleb liita edasilükatud võlgadele.

| (21) | 8. märtsi 1996. aasta lepingu (muudetud 7. mai 1996. aasta ja 30. septembri 1997. aasta lepingutega) eesmärk oli 3 510 387 323 peseeta suuruse võla tagasimaksmise ajatamine; sellele summale tuli lisada 7,5 % määraga kogunenud intress 615 056 349 peseetat. Põhisumma vastas sotsiaalkindlustusmaksete võlgnevusele ajavahemiku 1991. aasta veebruarist kuni 1997. aasta veebruarini eest. Võlg tuli tasuda 120 igakuise osamaksega; esimese kahe aasta jooksul tuli tasuda üksnes intress seadusjärgse määraga 7,5 %, kolmandast kuni kümnenda (kaasa arvatud) aastani tuli tasuda põhisumma ja intressid aastase amortisatsioonirütmiga 5 % (1999. aasta oktoobrist kuni 2001. aasta septembrini), 10 % (2001. aasta oktoobrist 2003. aasta septembrini), 15 % (2003. aasta oktoobrist kuni 2005. aasta septembrini) ja 20 % (2005. aasta oktoobrist kuni 2007. aasta septembrini). |
| --- | --- |

(21)

8. märtsi 1996. aasta lepingu (muudetud 7. mai 1996. aasta ja 30. septembri 1997. aasta lepingutega) eesmärk oli 3 510 387 323 peseeta suuruse võla tagasimaksmise ajatamine; sellele summale tuli lisada 7,5 % määraga kogunenud intress 615 056 349 peseetat. Põhisumma vastas sotsiaalkindlustusmaksete võlgnevusele ajavahemiku 1991. aasta veebruarist kuni 1997. aasta veebruarini eest. Võlg tuli tasuda 120 igakuise osamaksega; esimese kahe aasta jooksul tuli tasuda üksnes intress seadusjärgse määraga 7,5 %, kolmandast kuni kümnenda (kaasa arvatud) aastani tuli tasuda põhisumma ja intressid aastase amortisatsioonirütmiga 5 % (1999. aasta oktoobrist kuni 2001. aasta septembrini), 10 % (2001. aasta oktoobrist 2003. aasta septembrini), 15 % (2003. aasta oktoobrist kuni 2005. aasta septembrini) ja 20 % (2005. aasta oktoobrist kuni 2007. aasta septembrini).

3.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (22) | Komisjon leidis menetluse algatamist käsitlevas otsuses, et Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas Tubacex võis täiel määral kohaldada 1998. aasta otsuse objektiks olevate meetmete suhtes ning sel põhjusel osutus vajalikuks kõnealune otsus osaliselt tühistada ja hinnata uuesti SNIACE ja avalik-õiguslike võlausaldajate vahelisi lepinguid. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon leidis menetluse algatamist käsitlevas otsuses, et Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas Tubacex võis täiel määral kohaldada 1998. aasta otsuse objektiks olevate meetmete suhtes ning sel põhjusel osutus vajalikuks kõnealune otsus osaliselt tühistada ja hinnata uuesti SNIACE ja avalik-õiguslike võlausaldajate vahelisi lepinguid.

| (23) | Tubacexi otsust silmas pidades märkis komisjon avalik-õiguslike võlausaldajate võetud meetmete osas järgmist:






  — | komisjon kahtles, kas meetmed, mida oli 1998. aasta otsuses käsitatud ühisturuga kokkusobimatutena, sisaldasid riigiabi, ning juhul kui sisaldasid, siis kas need olid ühisturuga kokkusobivad, ja |
| --- | --- | --- |

(23)

Tubacexi otsust silmas pidades märkis komisjon avalik-õiguslike võlausaldajate võetud meetmete osas järgmist:

—

komisjon kahtles, kas meetmed, mida oli 1998. aasta otsuses käsitatud ühisturuga kokkusobimatutena, sisaldasid riigiabi, ning juhul kui sisaldasid, siis kas need olid ühisturuga kokkusobivad, ja

| — | komisjon kaalus lisaks, kuidas käituks eraõiguslik võlausaldaja sarnases olukorras, kus ta oleks pidanud nõudma avalik-õiguslike võlausaldajate kohaldatavast intressimäärast kõrgemat intressimäära. |
| --- | --- |

—

komisjon kaalus lisaks, kuidas käituks eraõiguslik võlausaldaja sarnases olukorras, kus ta oleks pidanud nõudma avalik-õiguslike võlausaldajate kohaldatavast intressimäärast kõrgemat intressimäära.

4.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (24) | Huvitatud isikud ei ole märkusi esitanud |
| --- | --- |

(24)

Huvitatud isikud ei ole märkusi esitanud

5.   HISPAANIA MÄRKUSED

| (25) | Hispaania valitsus esitas oma märkused 21. märtsi 2000. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(25)

Hispaania valitsus esitas oma märkused 21. märtsi 2000. aasta kirjaga.

| (26) | Hispaania ametiasutused ei ole nõus komisjoni otsusega algatada ametlik uurimismenetlus, sest nende arvates ei olnud selline menetlus vajalik 1998. aasta otsuse kavandatava osalise tühistamise jaoks. |
| --- | --- |

(26)

Hispaania ametiasutused ei ole nõus komisjoni otsusega algatada ametlik uurimismenetlus, sest nende arvates ei olnud selline menetlus vajalik 1998. aasta otsuse kavandatava osalise tühistamise jaoks.

| (27) | SNIACE ja TGSSi vahel sõlmitud ajatamislepingu puhul ei jaga Hispaania ametiasutused komisjoni arvamust, mille kohaselt „tundub tavaline, et kohtuväliste lepingute abil, mille eesmärk on ajatada eelnevad võlad või mille tulemusena ajatatakse eelnevad võlad, üritab võlausaldaja võlgnikult saada seadusjärgsest intressimäärast kõrgemat intressimäära tasuks selle eest, et loobus võimalusest pöörduda võla tagasisaamiseks kohtusse”. Seevastu väidavad nad, et nii ettevõtja rahandusliku olukorra kui ka kulude ning kohtumenetluste kestuse ja nendega kaasneva ebakindla olukorra tõttu lepitakse kohtuväliste lepingutega tihti kokku seadusjärgsest intressimäärast madalamas intressimääras. |
| --- | --- |

(27)

SNIACE ja TGSSi vahel sõlmitud ajatamislepingu puhul ei jaga Hispaania ametiasutused komisjoni arvamust, mille kohaselt „tundub tavaline, et kohtuväliste lepingute abil, mille eesmärk on ajatada eelnevad võlad või mille tulemusena ajatatakse eelnevad võlad, üritab võlausaldaja võlgnikult saada seadusjärgsest intressimäärast kõrgemat intressimäära tasuks selle eest, et loobus võimalusest pöörduda võla tagasisaamiseks kohtusse”. Seevastu väidavad nad, et nii ettevõtja rahandusliku olukorra kui ka kulude ning kohtumenetluste kestuse ja nendega kaasneva ebakindla olukorra tõttu lepitakse kohtuväliste lepingutega tihti kokku seadusjärgsest intressimäärast madalamas intressimääras.

| (28) | Seepärast kordavad Hispaania ametiasutused oma väidet, mille kohaselt võimaldab võlgade tasumise edasilükkamine, mille suhtes kohaldatakse seadusjärgset intressimäära, kaitsta sotsiaalkindlustussüsteemi huvisid võlgade tagasisaamise seisukohast paremini kui mis tahes muu meede, mida eraõiguslik võlausaldaja oleks võinud võtta. |
| --- | --- |

(28)

Seepärast kordavad Hispaania ametiasutused oma väidet, mille kohaselt võimaldab võlgade tasumise edasilükkamine, mille suhtes kohaldatakse seadusjärgset intressimäära, kaitsta sotsiaalkindlustussüsteemi huvisid võlgade tagasisaamise seisukohast paremini kui mis tahes muu meede, mida eraõiguslik võlausaldaja oleks võinud võtta.

| (29) | Hispaania valitsus juhib samuti tähelepanu asjaolule, et kui eraõiguslik võlausaldaja võib võlgnikuga kokku leppida mis tahes intressimäära, on sotsiaalkindlustusasutused kohustatud järgima sotsiaalkindlustuse üldseaduse artiklit 20, milles on sätestatud, et võlgade ajatamise lepingute suhtes tuleb kohaldada seadusjärgset intressimäära. |
| --- | --- |

(29)

Hispaania valitsus juhib samuti tähelepanu asjaolule, et kui eraõiguslik võlausaldaja võib võlgnikuga kokku leppida mis tahes intressimäära, on sotsiaalkindlustusasutused kohustatud järgima sotsiaalkindlustuse üldseaduse artiklit 20, milles on sätestatud, et võlgade ajatamise lepingute suhtes tuleb kohaldada seadusjärgset intressimäära.

| (30) | Komisjon leidis menetluse algatamist käsitlevas otsuses, et eraõiguslike võlausaldajate 1996. aasta lepingu tingimuste ja sotsiaalkindlustusasutuse ja SNIACE vahelise võlgade ajatamise lepingu tingimuste võrdlus ei olnud õige viis eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi kohaldamiseks nii, nagu seda on määratlenud Euroopa Kohus. Sellega seoses teatasid Hispaania ametiasutused, et riigiasutuste seadusjärgsete kohustuste tõttu ei või avalik-õigusliku võlausaldaja olukorda samastada eraõigusliku võlausaldaja olukorraga. Samas rõhutasid nad, et erinevustest hoolimata olid sotsiaalkindlustusasutuse ja SNIACE vahel ning FOGASA ja SNIACE vahel sõlmitud lepingute tingimused karmimad kui eraõiguslike võlausaldajate vahel sõlmitud lepingutega kokkulepitud tingimused. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon leidis menetluse algatamist käsitlevas otsuses, et eraõiguslike võlausaldajate 1996. aasta lepingu tingimuste ja sotsiaalkindlustusasutuse ja SNIACE vahelise võlgade ajatamise lepingu tingimuste võrdlus ei olnud õige viis eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi kohaldamiseks nii, nagu seda on määratlenud Euroopa Kohus. Sellega seoses teatasid Hispaania ametiasutused, et riigiasutuste seadusjärgsete kohustuste tõttu ei või avalik-õigusliku võlausaldaja olukorda samastada eraõigusliku võlausaldaja olukorraga. Samas rõhutasid nad, et erinevustest hoolimata olid sotsiaalkindlustusasutuse ja SNIACE vahel ning FOGASA ja SNIACE vahel sõlmitud lepingute tingimused karmimad kui eraõiguslike võlausaldajate vahel sõlmitud lepingutega kokkulepitud tingimused.

| (31) | Lõpetuseks kordasid Hispaania ametiasutused oma seisukohti, mida nad olid väljendanud 1998. aasta otsuseni viinud menetluse käigus. |
| --- | --- |

(31)

Lõpetuseks kordasid Hispaania ametiasutused oma seisukohti, mida nad olid väljendanud 1998. aasta otsuseni viinud menetluse käigus.

6.   MEETMETE HINDAMINE

6.1.   TEISE MENETLUSE ALGATAMISE ÕIGUSTUS

| (32) | Hispaania ametiasutused on seisukohal, et uue ametliku menetluse algatamine ei olnud juhtumi lahendamiseks vajalik ning et huvitatud isikute huvide kaitsmine ei olnud selleks piisav põhjus. |
| --- | --- |

(32)

Hispaania ametiasutused on seisukohal, et uue ametliku menetluse algatamine ei olnud juhtumi lahendamiseks vajalik ning et huvitatud isikute huvide kaitsmine ei olnud selleks piisav põhjus.

| (33) | Teisalt leidis komisjon, et Tubacexi otsus oli piisavalt oluline, ning pidas seetõttu vajalikuks selle teabe edastamist Hispaania ametiasutustele ja huvitatud isikutele. Kõnealune otsus võis tõepoolest muuta hindamiskriteeriume, mis olid sätestatud 7. novembri 1997. aasta otsuses menetluse algatamise kohta. |
| --- | --- |

(33)

Teisalt leidis komisjon, et Tubacexi otsus oli piisavalt oluline, ning pidas seetõttu vajalikuks selle teabe edastamist Hispaania ametiasutustele ja huvitatud isikutele. Kõnealune otsus võis tõepoolest muuta hindamiskriteeriume, mis olid sätestatud 7. novembri 1997. aasta otsuses menetluse algatamise kohta.

6.2.   ABI OLEMASOLU KINDLAKSTEGEMINE ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 87 LÕIKE 1 KOHALDAMISE EESMÄRGIL

| (34) | Menetluse teise algatamise puhul tõstatas komisjon küsimuse, kas SNIACE ja ta võlausaldajate vahel sõlmitud lepingud sisaldasid riigiabi, ning kui jah, siis kas seda abi võis pidada ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(34)

Menetluse teise algatamise puhul tõstatas komisjon küsimuse, kas SNIACE ja ta võlausaldajate vahel sõlmitud lepingud sisaldasid riigiabi, ning kui jah, siis kas seda abi võis pidada ühisturuga kokkusobivaks.

| (35) | Tubacexi otsusega on lubatud võimalus, mille kohaselt ei tule riigipoolset sekkumist võlgade ajatamise vormis käsitada riigiabina, kui see vastab kõnealuses otsuses sätestatud nõuetele (vt põhjendus 4). |
| --- | --- |

(35)

Tubacexi otsusega on lubatud võimalus, mille kohaselt ei tule riigipoolset sekkumist võlgade ajatamise vormis käsitada riigiabina, kui see vastab kõnealuses otsuses sätestatud nõuetele (vt põhjendus 4).

| (36) | Kohtuasjas T-36/99 tehtud otsuses, millega tühistati 2000. aasta otsus, ei võtnud Esimese Astme Kohus arvesse põhjuseid, mille alusel komisjon oli leidnud, et TGSS ja FOGASA olid tegutsenud kui eraõiguslikud võlausaldajad. Sel eesmärgil ja Esimese Astme Kohtu otsust silmas pidades tuleks kontrollida järgmist:






  a) | avalik-õiguslike võlausaldajate olukorda eraõiguslike olukorraga võrreldes; |
| --- | --- | --- |

(36)

Kohtuasjas T-36/99 tehtud otsuses, millega tühistati 2000. aasta otsus, ei võtnud Esimese Astme Kohus arvesse põhjuseid, mille alusel komisjon oli leidnud, et TGSS ja FOGASA olid tegutsenud kui eraõiguslikud võlausaldajad. Sel eesmärgil ja Esimese Astme Kohtu otsust silmas pidades tuleks kontrollida järgmist:

a)

avalik-õiguslike võlausaldajate olukorda eraõiguslike olukorraga võrreldes;

| b) | eraõigusliku võlausaldaja Banco Español de Crédito (edaspidi „Banesto”) olukorda TGSSi ja FOGASA olukorraga võrreldes; |
| --- | --- |

b)

eraõigusliku võlausaldaja Banco Español de Crédito (edaspidi „Banesto”) olukorda TGSSi ja FOGASA olukorraga võrreldes;

| c) | tõenäosust saada tagasi kõik TGSSile ja FOGASA-le laenatud summad majanduslikku kahju kannatamata; |
| --- | --- |

c)

tõenäosust saada tagasi kõik TGSSile ja FOGASA-le laenatud summad majanduslikku kahju kannatamata;

| d) | SNIACE tulevase tasuvuse ja elujõulisuse väljavaateid. |
| --- | --- |

d)

SNIACE tulevase tasuvuse ja elujõulisuse väljavaateid.

| (37) | Tubacexi otsuses ja kohtuasjas T-36/99 Esimese Astme Kohtu otsuses sätestatud kriteeriumid on kumuleeruvad. Alates hetkest, mil avalik-õiguslike võlausaldajate võetud meetmed ei vasta vähemalt ühele kõnealustest kriteeriumidest, peab komisjon eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumist loobuma. |
| --- | --- |

(37)

Tubacexi otsuses ja kohtuasjas T-36/99 Esimese Astme Kohtu otsuses sätestatud kriteeriumid on kumuleeruvad. Alates hetkest, mil avalik-õiguslike võlausaldajate võetud meetmed ei vasta vähemalt ühele kõnealustest kriteeriumidest, peab komisjon eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumist loobuma.

6.2.1.   FOGASAGA SÕLMITUD LEPINGUD

| (38) | Vastupidiselt asjaoludele, mille tulemusel tehti Tubacexi otsus, oli kahel FOGASAga sõlmitud lepingul ligikaudu kaks aastat vahet ning nende lepingute objektiks olid eri võlad. Komisjon leiab, et neid ei saa käsitada ühe lepinguna. FOGASA ei kavatsenud teise lepingu sõlmimise hetkel neid liita eesmärgiga saada üks leping, mille objektiks oleks võlgade kogusumma. FOGASA üksnes liitis maksmata võlad 18. märtsi 1999. aasta lepingu abil, (12) st neli aastat pärast seda, kui FOGASA ja SNIACE vahel sõlmiti teine leping. |
| --- | --- |

(38)

Vastupidiselt asjaoludele, mille tulemusel tehti Tubacexi otsus, oli kahel FOGASAga sõlmitud lepingul ligikaudu kaks aastat vahet ning nende lepingute objektiks olid eri võlad. Komisjon leiab, et neid ei saa käsitada ühe lepinguna. FOGASA ei kavatsenud teise lepingu sõlmimise hetkel neid liita eesmärgiga saada üks leping, mille objektiks oleks võlgade kogusumma. FOGASA üksnes liitis maksmata võlad 18. märtsi 1999. aasta lepingu abil, (12) st neli aastat pärast seda, kui FOGASA ja SNIACE vahel sõlmiti teine leping.

| (39) | Komisjon uurib käesoleva hinnangu jaoks kõigepealt FOGASA I lepingut ja seejärel FOGASA II lepingut, pidades silmas eraõigusliku võlausaldaja suhtes kohaldatavaid kriteeriume. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon uurib käesoleva hinnangu jaoks kõigepealt FOGASA I lepingut ja seejärel FOGASA II lepingut, pidades silmas eraõigusliku võlausaldaja suhtes kohaldatavaid kriteeriume.

| (40) | SNIACE ja FOGASA sõlmisid esimese võlgade ajatamise lepingu 5. novembril 1993 summas 1 362 708 700 peseetat (sealhulgas intressid). Leping sõlmiti pärast seda, kui FOGASA oli maksnud töötasud ja hüvitised, mis SNIACE oli oma töötajatele võlgu jäänud. |
| --- | --- |

(40)

SNIACE ja FOGASA sõlmisid esimese võlgade ajatamise lepingu 5. novembril 1993 summas 1 362 708 700 peseetat (sealhulgas intressid). Leping sõlmiti pärast seda, kui FOGASA oli maksnud töötasud ja hüvitised, mis SNIACE oli oma töötajatele võlgu jäänud.

| (41) | Oma analüüsis peab komisjon tegema vahet lepingu sõlmimise hetkel (eelanalüüs) ja lepingu rakendamise hetkel (järelanalüüs). On täiesti võimalik, et kui analüüsida lepingu omadusi selle sõlmimise hetkel, võib jõuda järeldusele, et leping ei sisalda abi, samas kui lepingu rakendamine algselt ettenähtud tingimustest erinevates tingimustes võib seda esialgset arvamust muuta ja viia järelduseni, et leping siiski sisaldab abi. |
| --- | --- |

(41)

Oma analüüsis peab komisjon tegema vahet lepingu sõlmimise hetkel (eelanalüüs) ja lepingu rakendamise hetkel (järelanalüüs). On täiesti võimalik, et kui analüüsida lepingu omadusi selle sõlmimise hetkel, võib jõuda järeldusele, et leping ei sisalda abi, samas kui lepingu rakendamine algselt ettenähtud tingimustest erinevates tingimustes võib seda esialgset arvamust muuta ja viia järelduseni, et leping siiski sisaldab abi.

| (42) | Komisjon märgib, et esimene võlgade ajatamise leping sõlmiti FOGASAga 5. novembril 1993, st peaaegu kaheksa kuud pärast seda, kui Esimese Astme Kohus teatas 25. märtsil 1993 maksete peatamisest, mille tulemusena pidi FOGASA tegema SNIACE töötajatele makseid. Sel hetkel sidus FOGASA lepingu SNIACE varale vormistatud hüpoteegiga, et tagatisega kindlustada vähemalt osa tema võlast. FOGASA kohaldas 10 % intressimäära, nii nagu oli lepingu sõlmise hetkel ette nähtud kehtivate õigusaktidega. |
| --- | --- |

(42)

Komisjon märgib, et esimene võlgade ajatamise leping sõlmiti FOGASAga 5. novembril 1993, st peaaegu kaheksa kuud pärast seda, kui Esimese Astme Kohus teatas 25. märtsil 1993 maksete peatamisest, mille tulemusena pidi FOGASA tegema SNIACE töötajatele makseid. Sel hetkel sidus FOGASA lepingu SNIACE varale vormistatud hüpoteegiga, et tagatisega kindlustada vähemalt osa tema võlast. FOGASA kohaldas 10 % intressimäära, nii nagu oli lepingu sõlmise hetkel ette nähtud kehtivate õigusaktidega.

| (43) | Banesto oli omalt poolt andnud 1987. ja 1991. aastal, st märkimisväärselt enne FOGASA I lepingu sõlmimist, SNIACE-le mitu hüpoteeklaenu krediidiliini intressiga vastavalt 16 % ja 18 % (selle hetke turutingimustel). |
| --- | --- |

(43)

Banesto oli omalt poolt andnud 1987. ja 1991. aastal, st märkimisväärselt enne FOGASA I lepingu sõlmimist, SNIACE-le mitu hüpoteeklaenu krediidiliini intressiga vastavalt 16 % ja 18 % (selle hetke turutingimustel).

| (44) | Niisiis tuleb märkida, et maksete peatamise hetkel 1992. aastal oli SNIACE-l vähemalt kaks võlausaldajat: FOGASA, kellele ta võlgnes töötasud, mida tal ei olnud võimalik oma töötajatele maksta, ja BANESTO, kellele ta võlgnes talle antud laenusummad, mida ta ei olnud veel täies ulatuses ära maksnud. |
| --- | --- |

(44)

Niisiis tuleb märkida, et maksete peatamise hetkel 1992. aastal oli SNIACE-l vähemalt kaks võlausaldajat: FOGASA, kellele ta võlgnes töötasud, mida tal ei olnud võimalik oma töötajatele maksta, ja BANESTO, kellele ta võlgnes talle antud laenusummad, mida ta ei olnud veel täies ulatuses ära maksnud.

| (45) | Banesto oleks võinud kasutada oma õigust tegutseda SNIACE privilegeeritud hüpoteeklaenuandjana alates hetkest, mil teatati maksete peatamisest. Alles 26. septembri 1996. aasta lepingu alusel, st kolm aasta pärast FOGASA I lepingu sõlmimist, võõrandas SNIACE Banestole katteks osa oma võla eest aktsiad talle kuuluvas äriühingus Inquitex ja hüpoteegiga tagatud maatükid. |
| --- | --- |

(45)

Banesto oleks võinud kasutada oma õigust tegutseda SNIACE privilegeeritud hüpoteeklaenuandjana alates hetkest, mil teatati maksete peatamisest. Alles 26. septembri 1996. aasta lepingu alusel, st kolm aasta pärast FOGASA I lepingu sõlmimist, võõrandas SNIACE Banestole katteks osa oma võla eest aktsiad talle kuuluvas äriühingus Inquitex ja hüpoteegiga tagatud maatükid.

| (46) | FOGASA oli omalt poolt seadusega kohustatud maksma töötasusid maksete peatamise korral. Alates sellest, kui FOGASA pidi SNIACE töötajatele maksma töötasusid, alustas ta SNIACEga läbirääkimisi võlgade ajatamise lepingu sõlmimiseks, et saada oma raha tagasi. Asjaolu, et BANESTO ei kasutanud oma hüpoteeklaenu SNIACE vastu ära, näitab, et vastupidiselt eraõiguslikule võlausaldajale BANESTO, käitus FOGASA ettenägelikult ja targalt, kui sõlmis võlgade ajatamise lepingu ja sai tagatised niipea, kui teatati maksete peatamisest. |
| --- | --- |

(46)

FOGASA oli omalt poolt seadusega kohustatud maksma töötasusid maksete peatamise korral. Alates sellest, kui FOGASA pidi SNIACE töötajatele maksma töötasusid, alustas ta SNIACEga läbirääkimisi võlgade ajatamise lepingu sõlmimiseks, et saada oma raha tagasi. Asjaolu, et BANESTO ei kasutanud oma hüpoteeklaenu SNIACE vastu ära, näitab, et vastupidiselt eraõiguslikule võlausaldajale BANESTO, käitus FOGASA ettenägelikult ja targalt, kui sõlmis võlgade ajatamise lepingu ja sai tagatised niipea, kui teatati maksete peatamisest.

| (47) | Seepärast lõpetasid FOGASA ja SNIACE kiirelt läbirääkimised, mis näitas, et osapooled olid valmis leidma rahumeelse lahenduse. |
| --- | --- |

(47)

Seepärast lõpetasid FOGASA ja SNIACE kiirelt läbirääkimised, mis näitas, et osapooled olid valmis leidma rahumeelse lahenduse.

| (48) | Pärast seda, kui FOGASA oli võtnud vastu SNIACE töötajate nõude, mille alusel tuli neile maksta võlgu jäädud töötasud ja hüvitised vastavalt kohtumenetlusele, millega oli välja kuulutatud maksete peatamine, sõlmis ta võlgade ajatamise lepingu, et SNIACE talle asjaomased summad tagasi maksaks. FOGASA kohaldas Hispaania õigusaktide kohast 10 % intressimäära, mis kehtis lepingu sõlmimise hetkel. |
| --- | --- |

(48)

Pärast seda, kui FOGASA oli võtnud vastu SNIACE töötajate nõude, mille alusel tuli neile maksta võlgu jäädud töötasud ja hüvitised vastavalt kohtumenetlusele, millega oli välja kuulutatud maksete peatamine, sõlmis ta võlgade ajatamise lepingu, et SNIACE talle asjaomased summad tagasi maksaks. FOGASA kohaldas Hispaania õigusaktide kohast 10 % intressimäära, mis kehtis lepingu sõlmimise hetkel.

| (49) | Komisjon leiab, et SNIACEle võlgade ajatamise võimaldamisega kohaldas FOGASA Tubacexi otsuse põhimõtet, mille kohaselt „ei ürita võlausaldaja saada täiendavat kasu talle võlgu olevast summast, vaid soovib saada tagasi laenatud summad kogu ulatuses majanduslikku kahju kannatamata. Seepärast, kui ta nõustub krediidisumma tagasimaksmise ajatamisega, mille eesmärk on tagada laenu tagasimaksmine, nõuab ta täiendava intressi maksmist, et talle kompenseeritaks ajatamisest tulenev amortisatsioon” (13). |
| --- | --- |

(49)

Komisjon leiab, et SNIACEle võlgade ajatamise võimaldamisega kohaldas FOGASA Tubacexi otsuse põhimõtet, mille kohaselt „ei ürita võlausaldaja saada täiendavat kasu talle võlgu olevast summast, vaid soovib saada tagasi laenatud summad kogu ulatuses majanduslikku kahju kannatamata. Seepärast, kui ta nõustub krediidisumma tagasimaksmise ajatamisega, mille eesmärk on tagada laenu tagasimaksmine, nõuab ta täiendava intressi maksmist, et talle kompenseeritaks ajatamisest tulenev amortisatsioon” (13).

| (50) | Lepingu sõlmimise ajal oli FOGASA teadlik SNIACE kriisiolukorrast, mis oli ühtlasi ta sekkumise põhjus, et maksta töötajatele töötasud ja hüvitised, mis SNIACE oli maksete peatamise tõttu maksmata jätnud. |
| --- | --- |

(50)

Lepingu sõlmimise ajal oli FOGASA teadlik SNIACE kriisiolukorrast, mis oli ühtlasi ta sekkumise põhjus, et maksta töötajatele töötasud ja hüvitised, mis SNIACE oli maksete peatamise tõttu maksmata jätnud.

| (51) | Tuleb möönda, et sel hetkel oli ainuke konstruktiivne lahendus FOGASA-le esitatud SNIACE tervendamiskava, mis hõlmas võlgade ajatamist. Pärast 1992. aastal ettevõtjat tabanud tõsist sotsiaalset konflikti hakkas ettevõtte aktiivsus tasapisi tõusma ja ning juba siis, kui äriühing oli alles ebakindlas olukorras, võis aimata, et selle tasuvusväljavaated paranevad. |
| --- | --- |

(51)

Tuleb möönda, et sel hetkel oli ainuke konstruktiivne lahendus FOGASA-le esitatud SNIACE tervendamiskava, mis hõlmas võlgade ajatamist. Pärast 1992. aastal ettevõtjat tabanud tõsist sotsiaalset konflikti hakkas ettevõtte aktiivsus tasapisi tõusma ja ning juba siis, kui äriühing oli alles ebakindlas olukorras, võis aimata, et selle tasuvusväljavaated paranevad.

| (52) | Lepingu puudumine eraõiguslike võlausaldajatega ja asjaolu, et võlausaldajad ei olnud nõudnud võla tagasimaksmist alates 1993. aastast näitab, et oli põhjust arvata, et äriühing on kindlal rajal ning seetõttu ei ole soovitav suurendada riski, et ettevõtja peataks oma tegevuse. |
| --- | --- |

(52)

Lepingu puudumine eraõiguslike võlausaldajatega ja asjaolu, et võlausaldajad ei olnud nõudnud võla tagasimaksmist alates 1993. aastast näitab, et oli põhjust arvata, et äriühing on kindlal rajal ning seetõttu ei ole soovitav suurendada riski, et ettevõtja peataks oma tegevuse.

| (53) | Komisjon leiab, et lepingu sõlmimise hetkel ei sisaldanud FOGASA I leping riigiabi. |
| --- | --- |

(53)

Komisjon leiab, et lepingu sõlmimise hetkel ei sisaldanud FOGASA I leping riigiabi.

| (54) | Ajavahemikul 5. novembrist 1993 kuni 18. märtsini 1999 (viimane on kuupäev, mil FOGASA sõlmis uue võlgade ajatamise lepingu, mille pikendati kahe aasta võrra võlgade tagasimaksmise tähtaega) oli SNIACE tagastanud üksnes ligikaudu 50 % oma võlast. |
| --- | --- |

(54)

Ajavahemikul 5. novembrist 1993 kuni 18. märtsini 1999 (viimane on kuupäev, mil FOGASA sõlmis uue võlgade ajatamise lepingu, mille pikendati kahe aasta võrra võlgade tagasimaksmise tähtaega) oli SNIACE tagastanud üksnes ligikaudu 50 % oma võlast.

| (55) | Selle asemel, et kasutada 1993. aasta lepinguga enda kasuks vormistatud tagatisi ja hüpoteeke, eelistas FOGASA võlgade ajatamise lepingut muuta eesmärgiga suurendada laenude tagasisaamise võimalused maksimumini. Komisjon märgib aga, et 26. septembril 1996 võttis Banesto vastu katteks osa SNIACE-le antud laenu eest SNIACE-le kuuluvad maatükid ja SNIACE aktsiad äriühingus Inquitex. |
| --- | --- |

(55)

Selle asemel, et kasutada 1993. aasta lepinguga enda kasuks vormistatud tagatisi ja hüpoteeke, eelistas FOGASA võlgade ajatamise lepingut muuta eesmärgiga suurendada laenude tagasisaamise võimalused maksimumini. Komisjon märgib aga, et 26. septembril 1996 võttis Banesto vastu katteks osa SNIACE-le antud laenu eest SNIACE-le kuuluvad maatükid ja SNIACE aktsiad äriühingus Inquitex.

| (56) | Komisjon leiab, et FOGASA käitumine ei ole võrreldav BANESTOga, kes 1996. aasta lepingu sõlmimise abil üritas kaitsta osa oma laenudest, samas kui FOGASA ei üritanud mingil viisil saada tagasi SNIACEga sõlmitud lepingu kohast laenu. |
| --- | --- |

(56)

Komisjon leiab, et FOGASA käitumine ei ole võrreldav BANESTOga, kes 1996. aasta lepingu sõlmimise abil üritas kaitsta osa oma laenudest, samas kui FOGASA ei üritanud mingil viisil saada tagasi SNIACEga sõlmitud lepingu kohast laenu.

| (57) | Komisjon rõhutab, et lepingu uuesti läbivaatamise ajal ei nõudnud FOGASA täiendava intressi maksmist, sest maksmisele kuuluv kogusumma oli sama, kuid maksmise lõpptähtaeg oleks olnud kaks aastat hilisem (14). Seega leiab komisjon, et tuleb tagasi lükata Hispaania väide, (15) mille kohaselt ta tahtis kaitsta oma investeeringuid amortisatsiooni eest. |
| --- | --- |

(57)

Komisjon rõhutab, et lepingu uuesti läbivaatamise ajal ei nõudnud FOGASA täiendava intressi maksmist, sest maksmisele kuuluv kogusumma oli sama, kuid maksmise lõpptähtaeg oleks olnud kaks aastat hilisem (14). Seega leiab komisjon, et tuleb tagasi lükata Hispaania väide, (15) mille kohaselt ta tahtis kaitsta oma investeeringuid amortisatsiooni eest.

| (58) | Komisjon kinnitab allpool esitatud tabeli 3 põhjal, et hetkel, mil sõlmiti 18. märtsi 1999. aasta leping, millega muudeti 5. novembri 1993. aasta lepingut, seisis ettevõtja silmitsi kasvavate võlgade, pideva kahjumi ja negatiivse omakapitaliga, mis kõik andis põhjust kahelda laenu tagasisaamise võimalikkuses:

  Tabel 3
















  (miljonites EUR) |
| --- | --- |
| | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
| Müük | 69,3 | 43,0 | 4,8 | 39,3 | 65,9 | 34,5 | 33,6 | 56,6 | 57,5 | 82,0 |
| Kasum või kahjum | –24,8 | –27,9 | –22,8 | –10,7 | 0,9 | –11,7 | –3,0 | –9,6 | –7,4 | 1,7 |
| Rahakäive | –15,3 | –19,8 | –20,0 | –6,0 | 6,4 | –8,8 | 2,2 | –2,2 | –0,6 | 8,7 |
| Võlgnevused kokku | 84,1 | 82,8 | 95,4 | 112,6 | 116,5 | 108,2 | 104,9 | 106,1 | 112,8 | 121,8 |

(58)

Komisjon kinnitab allpool esitatud tabeli 3 põhjal, et hetkel, mil sõlmiti 18. märtsi 1999. aasta leping, millega muudeti 5. novembri 1993. aasta lepingut, seisis ettevõtja silmitsi kasvavate võlgade, pideva kahjumi ja negatiivse omakapitaliga, mis kõik andis põhjust kahelda laenu tagasisaamise võimalikkuses:

Tabel 3

(miljonites EUR)

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

Müük

69,3

43,0

4,8

39,3

65,9

34,5

33,6

56,6

57,5

82,0

Kasum või kahjum

–24,8

–27,9

–22,8

–10,7

0,9

–11,7

–3,0

–9,6

–7,4

1,7

Rahakäive

–15,3

–19,8

–20,0

–6,0

6,4

–8,8

2,2

–2,2

–0,6

8,7

Võlgnevused kokku

84,1

82,8

95,4

112,6

116,5

108,2

104,9

106,1

112,8

121,8

| (59) | Kuigi on tõsi, et ettevõtja näitajad olid veidi paremad 1995. aastal, tuleb tunnistada, et äriühingu majanduslik olukord kajastas tasuvusväljavaadete ebakindlust. |
| --- | --- |

(59)

Kuigi on tõsi, et ettevõtja näitajad olid veidi paremad 1995. aastal, tuleb tunnistada, et äriühingu majanduslik olukord kajastas tasuvusväljavaadete ebakindlust.

| (60) | Komisjon jõudis järeldusele, et FOGASA ei tegutsenud nii, nagu seda oleks teinud eraõiguslik võlausaldaja:






  a) | kuna ei üritanud saada võla osaliseks katteks teatavat vara, millele ta oli omandanud õiguse 1993. aasta lepingu sõlmimisega; |
| --- | --- | --- |

(60)

Komisjon jõudis järeldusele, et FOGASA ei tegutsenud nii, nagu seda oleks teinud eraõiguslik võlausaldaja:

a)

kuna ei üritanud saada võla osaliseks katteks teatavat vara, millele ta oli omandanud õiguse 1993. aasta lepingu sõlmimisega;

| b) | sest tasuvusväljavaated olid ebakindlad finantsolukorra pideva halvenemise tõttu; |
| --- | --- |

b)

sest tasuvusväljavaated olid ebakindlad finantsolukorra pideva halvenemise tõttu;

| c) | sest ta ei nõudnud täiendava intressi maksmist 1999. aasta võlgade ajatamise lepingu läbirääkimiste ajal või sest ta ei kohaldanud viivist lepingukohaste, tasumata jäänud summade suhtes. |
| --- | --- |

c)

sest ta ei nõudnud täiendava intressi maksmist 1999. aasta võlgade ajatamise lepingu läbirääkimiste ajal või sest ta ei kohaldanud viivist lepingukohaste, tasumata jäänud summade suhtes.

| (61) | SNIACE ja FOGASA sõlmisid teise võlgade ajatamise lepingu 31. oktoobril 1995 summas 339 459 878 peseetat (sealhulgas intressid). Leping sõlmiti pärast seda, kui FOGASA oli taas maksnud töötasud ja hüvitised, mis SNIACE oli oma töötajatele võlgu jäänud. |
| --- | --- |

(61)

SNIACE ja FOGASA sõlmisid teise võlgade ajatamise lepingu 31. oktoobril 1995 summas 339 459 878 peseetat (sealhulgas intressid). Leping sõlmiti pärast seda, kui FOGASA oli taas maksnud töötasud ja hüvitised, mis SNIACE oli oma töötajatele võlgu jäänud.

| (62) | Komisjon leiab, et nii nagu FOGASA I lepingu täitmise puhulgi, ei ole FOGASA tegutsemine võrreldav BANESTOga, kes 1996. aasta lepingu sõlmimise abil üritas kaitsta osa oma laenudest, samas kui FOGASA, kes oli saanud tagasi ainult osa 1993. aasta lepinguga hõlmatud võlgadest, sõlmis 1995. aastal uue lepingu, mille objektiks olid uued võlad. |
| --- | --- |

(62)

Komisjon leiab, et nii nagu FOGASA I lepingu täitmise puhulgi, ei ole FOGASA tegutsemine võrreldav BANESTOga, kes 1996. aasta lepingu sõlmimise abil üritas kaitsta osa oma laenudest, samas kui FOGASA, kes oli saanud tagasi ainult osa 1993. aasta lepinguga hõlmatud võlgadest, sõlmis 1995. aastal uue lepingu, mille objektiks olid uued võlad.

| (63) | Kõnealune uus leping sõlmiti hoolimata sellest, et:






  i) | 5. novembri 1993. aasta lepingut ei täidetud nõuetekohaselt; |
| --- | --- | --- |

(63)

Kõnealune uus leping sõlmiti hoolimata sellest, et:

i)

5. novembri 1993. aasta lepingut ei täidetud nõuetekohaselt;

| ii) | selle objektiks olid uued laenud FOGASA-lt, kes oli taas tulnud vastu SNIACE töötajate palvele ja maksnud neile töötasud, ning |
| --- | --- |

ii)

selle objektiks olid uued laenud FOGASA-lt, kes oli taas tulnud vastu SNIACE töötajate palvele ja maksnud neile töötasud, ning

| iii) | SNIACE rahanduslikult nõrk seis oli teada, samuti ka ta kriisiolukord, mis tulenes mitme eelneva aasta kahjumist, negatiivsest omakapitalist ja suurest võlast, nagu nähtub põhjenduses 59 esitatud tabelist. |
| --- | --- |

iii)

SNIACE rahanduslikult nõrk seis oli teada, samuti ka ta kriisiolukord, mis tulenes mitme eelneva aasta kahjumist, negatiivsest omakapitalist ja suurest võlast, nagu nähtub põhjenduses 59 esitatud tabelist.

| (64) | Lisaks on ilmne, et FOGASA ei kaalunud võimalust nõuda võla tagasimaksmise kohustuse sundtäitmist tema kasuks sõlmitud hüpoteegi realiseerimise kaudu. Sundtäitmine oleks tähendanud äriühingu sulgemist, samas oleks FOGASA SNIACE likvideerimise raames saanud kahtlemata tagasi kogu oma võla või osa oma võlast, kui ettevõtja varad oleks ära müüdud. |
| --- | --- |

(64)

Lisaks on ilmne, et FOGASA ei kaalunud võimalust nõuda võla tagasimaksmise kohustuse sundtäitmist tema kasuks sõlmitud hüpoteegi realiseerimise kaudu. Sundtäitmine oleks tähendanud äriühingu sulgemist, samas oleks FOGASA SNIACE likvideerimise raames saanud kahtlemata tagasi kogu oma võla või osa oma võlast, kui ettevõtja varad oleks ära müüdud.

| (65) | Siinkohal märgib komisjon, et Hispaania ametiasutused on mitu korda väitnud, et ei olnud võimalik hinnata äriühingu väärtust, mis oleks võimaldanud arvutada tagasisaadavaid summasid ning et äriühingu likvideerimise korral oleks selle varade väärtus igal juhul tugevalt kahanenud (16). On ilmne, et sel põhjusel loobus FOGASA SNIACE likvideerimise võimalusest võlgade ajatamise lepingu kasuks. |
| --- | --- |

(65)

Siinkohal märgib komisjon, et Hispaania ametiasutused on mitu korda väitnud, et ei olnud võimalik hinnata äriühingu väärtust, mis oleks võimaldanud arvutada tagasisaadavaid summasid ning et äriühingu likvideerimise korral oleks selle varade väärtus igal juhul tugevalt kahanenud (16). On ilmne, et sel põhjusel loobus FOGASA SNIACE likvideerimise võimalusest võlgade ajatamise lepingu kasuks.

| (66) | Hispaania ametiasutused märkisid on 29. septembri 2005. aasta vastuses ka, et „kui [FOGASA] oleks teataval hetkel keeldunud tagasinõude lepingu sõlmimisest ilma sellist keeldumist põhjendamata, oleks ta rikkunud tema suhtes siduvaid eeskirju ja käitunud omavoliliselt.” Komisjon järeldas Hispaania ametiasutuste teatest, et FOGASA ei kavatsenud õigustada võimalikku keeldumist võlgade ajatamisest. Hispaania ametiasutused leiavad, et katse kogu võlasummat tagasi saada, muu hulgas ka SNIACE sulgemise kaudu, ei olnud piisav (17). |
| --- | --- |

(66)

Hispaania ametiasutused märkisid on 29. septembri 2005. aasta vastuses ka, et „kui [FOGASA] oleks teataval hetkel keeldunud tagasinõude lepingu sõlmimisest ilma sellist keeldumist põhjendamata, oleks ta rikkunud tema suhtes siduvaid eeskirju ja käitunud omavoliliselt.” Komisjon järeldas Hispaania ametiasutuste teatest, et FOGASA ei kavatsenud õigustada võimalikku keeldumist võlgade ajatamisest. Hispaania ametiasutused leiavad, et katse kogu võlasummat tagasi saada, muu hulgas ka SNIACE sulgemise kaudu, ei olnud piisav (17).

| (67) | Komisjon jõudis järeldusele, et FOGASA ei tegutsenud nii, nagu seda oleks teinud eraõiguslik võlausaldaja,






  a) | kuna ta ei nõudnud 1993. aasta lepingu objektiks olevate võlgade tagasimaksmist vastavalt kõnealuses lepingus sätestatud maksegraafikule; |
| --- | --- | --- |

(67)

Komisjon jõudis järeldusele, et FOGASA ei tegutsenud nii, nagu seda oleks teinud eraõiguslik võlausaldaja,

a)

kuna ta ei nõudnud 1993. aasta lepingu objektiks olevate võlgade tagasimaksmist vastavalt kõnealuses lepingus sätestatud maksegraafikule;

| b) | sest tasuvusväljavaated olid ebakindlad finantsolukorra pideva halvenemise tõttu; |
| --- | --- |

b)

sest tasuvusväljavaated olid ebakindlad finantsolukorra pideva halvenemise tõttu;

| c) | sest ta nõustus sõlmima lepingu, mille objektiks olid uued võlad. |
| --- | --- |

c)

sest ta nõustus sõlmima lepingu, mille objektiks olid uued võlad.

6.2.2.   TGSSI LEPING

| (68) | Nagu osutatud põhjenduses 13, sõlmis TGSS SNIACEga 8. märtsil 1996 lepingu, mida muudeti 7. mail 1996 ja 30. septembril 1997. Hoolimata sellest, et leping sõlmiti ligikaudu 18 kuud pärast esimest, käsitleti lõplikus lepingus samasid võlgasid. Seetõttu leiab komisjon, et tegemist on ühe ja sama lepinguga, mida on mitu korda muudetud. |
| --- | --- |

(68)

Nagu osutatud põhjenduses 13, sõlmis TGSS SNIACEga 8. märtsil 1996 lepingu, mida muudeti 7. mail 1996 ja 30. septembril 1997. Hoolimata sellest, et leping sõlmiti ligikaudu 18 kuud pärast esimest, käsitleti lõplikus lepingus samasid võlgasid. Seetõttu leiab komisjon, et tegemist on ühe ja sama lepinguga, mida on mitu korda muudetud.

| (69) | TGSSi ja SNIACE vahelise esimese lepingu sõlmimise ajal 8. märtsil 1996 ja kõnealuse lepingu esmakordse muutmise ajal 7. mail 1996 ei olnud eraõiguslikud võlausaldajad veel kokkuleppele jõudnud. Alles alates lepingu teisest muudatusest, mis tehti 30. septembril 1997, võis TGSSi olukorda võrrelda eraõiguslike võlausaldajate olukorraga. |
| --- | --- |

(69)

TGSSi ja SNIACE vahelise esimese lepingu sõlmimise ajal 8. märtsil 1996 ja kõnealuse lepingu esmakordse muutmise ajal 7. mail 1996 ei olnud eraõiguslikud võlausaldajad veel kokkuleppele jõudnud. Alles alates lepingu teisest muudatusest, mis tehti 30. septembril 1997, võis TGSSi olukorda võrrelda eraõiguslike võlausaldajate olukorraga.

| (70) | Võib kinnitada, et selles etapis läks TGSS kaugemale, kui seda oleksid teinud eraõiguslikud võlausaldajad, sest sõlmis lepingu eesmärgiga suurendada maksimumini laenude tagasisaamise võimalused. |
| --- | --- |

(70)

Võib kinnitada, et selles etapis läks TGSS kaugemale, kui seda oleksid teinud eraõiguslikud võlausaldajad, sest sõlmis lepingu eesmärgiga suurendada maksimumini laenude tagasisaamise võimalused.

| (71) | Vastavalt Hispaania seadustele võib TGSS sõlmida võlgade ajatamise lepinguid, kui kohaldab seadusjärgset intressimäära, mis kehtib lepingu sõlmimise hetkel. |
| --- | --- |

(71)

Vastavalt Hispaania seadustele võib TGSS sõlmida võlgade ajatamise lepinguid, kui kohaldab seadusjärgset intressimäära, mis kehtib lepingu sõlmimise hetkel.

| (72) | Sel viisil üritas TGSS Tubacexi otsust järgides kaitsta oma laenusid rahalist kahju kannatamata. |
| --- | --- |

(72)

Sel viisil üritas TGSS Tubacexi otsust järgides kaitsta oma laenusid rahalist kahju kannatamata.

| (73) | Nagu juba kirjeldatud põhjenduses 50, oli SNIACE lepingu sõlmimise hetkeks jõudnud kriisiolukorda, mis tulenes mitme eelneva aasta kahjumist, negatiivsest omakapitalist ja suurest võlast. |
| --- | --- |

(73)

Nagu juba kirjeldatud põhjenduses 50, oli SNIACE lepingu sõlmimise hetkeks jõudnud kriisiolukorda, mis tulenes mitme eelneva aasta kahjumist, negatiivsest omakapitalist ja suurest võlast.

| (74) | Lisaks ei saanud Hispaania ametiasutused vastu võtta komisjoni palvet (7. augusti 2008. aasta kiri D/53117), milles nõuti, et komisjonile esitataks TGSSi ja SNIACE vahel 1994. aastal toimunud koosolekute protokollid (18). Need dokumendid oleksid komisjonil võimaldanud tutvuda läbirääkimiste taustaga ja hinnata TGSSi arvamust selle kohta, millised on SNIACE tegelikud võimalused nii olemaolevate kui ka tulevaste kohustuste täitmiseks. Samas kinnitasid Hispaania ametiasutused oma 10. septembri 2008. aasta kirjas, et kõnealuseid dokumente nende valduses ei ole. |
| --- | --- |

(74)

Lisaks ei saanud Hispaania ametiasutused vastu võtta komisjoni palvet (7. augusti 2008. aasta kiri D/53117), milles nõuti, et komisjonile esitataks TGSSi ja SNIACE vahel 1994. aastal toimunud koosolekute protokollid (18). Need dokumendid oleksid komisjonil võimaldanud tutvuda läbirääkimiste taustaga ja hinnata TGSSi arvamust selle kohta, millised on SNIACE tegelikud võimalused nii olemaolevate kui ka tulevaste kohustuste täitmiseks. Samas kinnitasid Hispaania ametiasutused oma 10. septembri 2008. aasta kirjas, et kõnealuseid dokumente nende valduses ei ole.

| (75) | Järelikult on ilmne, et TGSS oli teadlik SNIACE rahanduslikust olukorrast ja eelkõige sellest, et ta ei olnud täitnud oma kohustusi FOGASA ees. Kuna leping sõlmiti 1996. aastal, oleks TGSS võinud äriühingu raamatupidamisdokumentide abil kindlaks teha, et SNIACE oli 1993. aasta lepingut üksnes osaliselt täitnud ning et ta oli sõlminud FOGASAga 1995. aastal (st ligikaudu kuus kuud enne lepingu sõlmimist TGSSiga) uue lepingu, mille objektiks olid uued võlad. |
| --- | --- |

(75)

Järelikult on ilmne, et TGSS oli teadlik SNIACE rahanduslikust olukorrast ja eelkõige sellest, et ta ei olnud täitnud oma kohustusi FOGASA ees. Kuna leping sõlmiti 1996. aastal, oleks TGSS võinud äriühingu raamatupidamisdokumentide abil kindlaks teha, et SNIACE oli 1993. aasta lepingut üksnes osaliselt täitnud ning et ta oli sõlminud FOGASAga 1995. aastal (st ligikaudu kuus kuud enne lepingu sõlmimist TGSSiga) uue lepingu, mille objektiks olid uued võlad.

| (76) | Komisjon jõudis järeldusele, et TGSS ei tegutsenud nii, nagu seda oleks teinud eraõiguslik võlausaldaja,






  a) | sest SNIACE ei maksnud täies ulatuses tagasi oma võlga teisele avalik-õiguslikule võlausaldajale (FOGASA), kes pealegi oli nõustunud võlgade kuhjumisega, ning |
| --- | --- | --- |

(76)

Komisjon jõudis järeldusele, et TGSS ei tegutsenud nii, nagu seda oleks teinud eraõiguslik võlausaldaja,

a)

sest SNIACE ei maksnud täies ulatuses tagasi oma võlga teisele avalik-õiguslikule võlausaldajale (FOGASA), kes pealegi oli nõustunud võlgade kuhjumisega, ning

| b) | sest tasuvusväljavaated olid ebakindlad finantsolukorra pideva halvenemise tõttu. |
| --- | --- |

b)

sest tasuvusväljavaated olid ebakindlad finantsolukorra pideva halvenemise tõttu.

6.2.3.   JÄRELDUS ABI OLEMASOLU KOHTA

| (77) | Komisjoni on arvamusel, mille kohaselt võib eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumile vastavana käsitada üksnes meedet, mis viis 5. novembri 1993. aasta lepingu sõlmimiseni FOGASA ja SNIACE vahel. Seepärast ei kujuta kõnealune meede endast SNIACE jaoks eelist. |
| --- | --- |

(77)

Komisjoni on arvamusel, mille kohaselt võib eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumile vastavana käsitada üksnes meedet, mis viis 5. novembri 1993. aasta lepingu sõlmimiseni FOGASA ja SNIACE vahel. Seepärast ei kujuta kõnealune meede endast SNIACE jaoks eelist.

| (78) | Samas leiab komisjon, et FOGASA I lepingu (muudetud 18. märtsi 1999. aasta lepinguga), FOGASA II lepingu ja TGSSi lepingu kohaldamine andis SNIACE-le eeliseid asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 määratletud tähenduses eespool kirjeldatud põhjustel. Kõnealused meetmed annavad SNIACE-le eelised, sest võimaldavad tal ümber korraldada oma seadusjärgsed kohustused seoses sotsiaalkindlustusmaksete ja FOGASA-lt saadud laenudega, millega SNIACE oleks pidanud igal juhul tegelema, kui kõnealused võlausaldajad oleks olnud eraõiguslikud. |
| --- | --- |

(78)

Samas leiab komisjon, et FOGASA I lepingu (muudetud 18. märtsi 1999. aasta lepinguga), FOGASA II lepingu ja TGSSi lepingu kohaldamine andis SNIACE-le eeliseid asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 määratletud tähenduses eespool kirjeldatud põhjustel. Kõnealused meetmed annavad SNIACE-le eelised, sest võimaldavad tal ümber korraldada oma seadusjärgsed kohustused seoses sotsiaalkindlustusmaksete ja FOGASA-lt saadud laenudega, millega SNIACE oleks pidanud igal juhul tegelema, kui kõnealused võlausaldajad oleks olnud eraõiguslikud.

| (79) | Muude kriteeriumide osas leiab komisjon esiteks, et meetmeid rahastatakse riigieelarvest, sest nii FOGASA kui ka TGSS on riigiasutused, kelle vahendid tulenevad kohustuslikest sissemaksetest. |
| --- | --- |

(79)

Muude kriteeriumide osas leiab komisjon esiteks, et meetmeid rahastatakse riigieelarvest, sest nii FOGASA kui ka TGSS on riigiasutused, kelle vahendid tulenevad kohustuslikest sissemaksetest.

| (80) | Teiseks on vaidlustatud meetmed valikulised, sest neid kohaldatakse üksnes SNIACE suhtes. |
| --- | --- |

(80)

Teiseks on vaidlustatud meetmed valikulised, sest neid kohaldatakse üksnes SNIACE suhtes.

| (81) | Kolmandaks iseloomustab turge, kus SNIACE tegutseb, liikmesriikidevaheline elav kaubavahetus. SNIACE turustab osa oma toodangust Euroopas, kus tal tuleb konkureerida teiste ettevõtjatega. Seega võib SNIACE-le antud abi mõjutada liikmesriikidevahelist kaubavahetust. Samuti võivad kõnealused meetmed moonutada tekstiiltoodete tootjate vahelist konkurentsi. |
| --- | --- |

(81)

Kolmandaks iseloomustab turge, kus SNIACE tegutseb, liikmesriikidevaheline elav kaubavahetus. SNIACE turustab osa oma toodangust Euroopas, kus tal tuleb konkureerida teiste ettevõtjatega. Seega võib SNIACE-le antud abi mõjutada liikmesriikidevahelist kaubavahetust. Samuti võivad kõnealused meetmed moonutada tekstiiltoodete tootjate vahelist konkurentsi.

| (82) | Seepärast leiab komisjon, et FOGASA I lepingu, FOGASA II lepingu ja TGSSi lepingu kohaldamisega seotud meetmed kujutavad endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 määratletud tähenduses. |
| --- | --- |

(82)

Seepärast leiab komisjon, et FOGASA I lepingu, FOGASA II lepingu ja TGSSi lepingu kohaldamisega seotud meetmed kujutavad endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 määratletud tähenduses.

6.3.   ABI ÜHISTURUGA KOKKUSOBIVUSE HINDAMINE

| (83) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt riigiabina käsitatavate vaatlusaluste meetmete kokkusobivust ühisturuga tuleb hinnata sama artikli lõigetega 2 ja 3 ettenähtud erandite alusel. |
| --- | --- |

(83)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt riigiabina käsitatavate vaatlusaluste meetmete kokkusobivust ühisturuga tuleb hinnata sama artikli lõigetega 2 ja 3 ettenähtud erandite alusel.

| (84) | Artikli 87 lõikes 2 ja artikli 87 lõike 3 punktides b, d ja e sätestatud erandid ei ole ilmselgelt kohaldatavad, kuna need meetmed ei ole ette nähtud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks, mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks ega kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks. Samuti ei ole tegemist muud liiki abiga, mida komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega võib kindlaks määrata nõukogu. |
| --- | --- |

(84)

Artikli 87 lõikes 2 ja artikli 87 lõike 3 punktides b, d ja e sätestatud erandid ei ole ilmselgelt kohaldatavad, kuna need meetmed ei ole ette nähtud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks, mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks ega kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks. Samuti ei ole tegemist muud liiki abiga, mida komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega võib kindlaks määrata nõukogu.

| (85) | Sellest tulenevalt on asjakohane hinnata erandeid, mis on seotud artikli 87 lõike 3 punktidega a ja c ette nähtud teatavate piirkondade või sektorite arendamisega. |
| --- | --- |

(85)

Sellest tulenevalt on asjakohane hinnata erandeid, mis on seotud artikli 87 lõike 3 punktidega a ja c ette nähtud teatavate piirkondade või sektorite arendamisega.

| (86) | Teatavate sektorite arengu soodustamiseks ettenähtud abi puhul ja asjaomaste meetmete iseloomu arvesse võttes selgub, et ainukesed arvestatavad kriteeriumid seostuvad raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava abiga. |
| --- | --- |

(86)

Teatavate sektorite arengu soodustamiseks ettenähtud abi puhul ja asjaomaste meetmete iseloomu arvesse võttes selgub, et ainukesed arvestatavad kriteeriumid seostuvad raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava abiga.

| (87) | Teatavate piirkondade arengu toetamiseks ettenähtud abi puhul märgib komisjon, et piirkond, kus asub SNIACE, võis alates 1995. aasta septembrist valida artikli 87 lõike 3 punkti a kohase piirkondliku abi ning enne kõnealust kuupäeva võis see valida artikli 87 lõike 3 punkti c kohase piirkondliku abi. |
| --- | --- |

(87)

Teatavate piirkondade arengu toetamiseks ettenähtud abi puhul märgib komisjon, et piirkond, kus asub SNIACE, võis alates 1995. aasta septembrist valida artikli 87 lõike 3 punkti a kohase piirkondliku abi ning enne kõnealust kuupäeva võis see valida artikli 87 lõike 3 punkti c kohase piirkondliku abi.

| (88) | Seega peab komisjon meetmete analüüsimisel silmas pidama ühenduse suuniseid, milles käsitletakse raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat abi ning piirkondlikku abi. Ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramist käsitleva komisjoni teatise (19) kohaselt tuleb meetmeid hinnata kooskõlas abi andmise hetkel kehtivate suunistega. |
| --- | --- |

(88)

Seega peab komisjon meetmete analüüsimisel silmas pidama ühenduse suuniseid, milles käsitletakse raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat abi ning piirkondlikku abi. Ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramist käsitleva komisjoni teatise (19) kohaselt tuleb meetmeid hinnata kooskõlas abi andmise hetkel kehtivate suunistega.

| (89) | On ilmne, et raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat abi käsitlevate eeskirjade puhul on komisjon alates 1979. aastal avaldatud konkurentsipoliitika kaheksandast aruandest ning kõikides oma hilisemates suunistes nõudnud, et esitataks ümberkorralduskava, mis võimaldaks taastada raskustes olevate äriühingute elujõulisuse (20). |
| --- | --- |

(89)

On ilmne, et raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat abi käsitlevate eeskirjade puhul on komisjon alates 1979. aastal avaldatud konkurentsipoliitika kaheksandast aruandest ning kõikides oma hilisemates suunistes nõudnud, et esitataks ümberkorralduskava, mis võimaldaks taastada raskustes olevate äriühingute elujõulisuse (20).

| (90) | Käesoleval juhul ei ole Hispaania ametiasutused kunagi väitnud, et meetmed kujutavad endast päästmis- ja ümberkorraldamisabi. Samuti ei ole nad püüdnud tõendada, et on tegemist ümberkorralduskavaga, milles suhtes kohaldataks vaidlustatud abi andmise kuupäeval kehtivaid eeskirju. Selline kava peaks muu hulgas hõlmama sisemisi ümberkorraldamismeetmeid ja asendusmeetmeid, nagu on nõutud komisjoni 1979. aasta kaheksandas konkurentsipoliitika aruandes (punktid 227 ja 228) ja alates 1994. aastast vastuvõetud suunistes (21). Ümberkorralduskava puudumine kinnitab, et abi ainuke eesmärk oli äriühingu tegevuse jätkamise tagamine, nõudmata vastu ümberkorraldusmeetmeid. |
| --- | --- |

(90)

Käesoleval juhul ei ole Hispaania ametiasutused kunagi väitnud, et meetmed kujutavad endast päästmis- ja ümberkorraldamisabi. Samuti ei ole nad püüdnud tõendada, et on tegemist ümberkorralduskavaga, milles suhtes kohaldataks vaidlustatud abi andmise kuupäeval kehtivaid eeskirju. Selline kava peaks muu hulgas hõlmama sisemisi ümberkorraldamismeetmeid ja asendusmeetmeid, nagu on nõutud komisjoni 1979. aasta kaheksandas konkurentsipoliitika aruandes (punktid 227 ja 228) ja alates 1994. aastast vastuvõetud suunistes (21). Ümberkorralduskava puudumine kinnitab, et abi ainuke eesmärk oli äriühingu tegevuse jätkamise tagamine, nõudmata vastu ümberkorraldusmeetmeid.

| (91) | Hispaania ametiasutused on tervendamiskava puhul, mille hageja esitas komisjonile enne menetluse algatamist, oma 30. juuni 1997. aasta vastuses komisjoni 16. mai 1997. aasta kirjale piirdunud üksnes märkusega, mille kohaselt on eksperdi järeldus, mille kohaselt „võib SNIACE elujõulisust tagada üksnes abiga, mis võimaldaksid tal viia ellu investeerimisprojektid ja pidada võlgade osas läbirääkimisi” üksnes erauuringus väljendatud, puhtalt isiklik arvamus, mis ei pruugi kajastada Hispaania ametiasutuste arvamust (22). |
| --- | --- |

(91)

Hispaania ametiasutused on tervendamiskava puhul, mille hageja esitas komisjonile enne menetluse algatamist, oma 30. juuni 1997. aasta vastuses komisjoni 16. mai 1997. aasta kirjale piirdunud üksnes märkusega, mille kohaselt on eksperdi järeldus, mille kohaselt „võib SNIACE elujõulisust tagada üksnes abiga, mis võimaldaksid tal viia ellu investeerimisprojektid ja pidada võlgade osas läbirääkimisi” üksnes erauuringus väljendatud, puhtalt isiklik arvamus, mis ei pruugi kajastada Hispaania ametiasutuste arvamust (22).

| (92) | Seega, kuna ümberkorralduskava esitamist ei nõutud, ei ole FOGASA II lepingu ja TGSSi lepingu raames vastuvõetud meetmed ning FOGASA I lepingu rakendamine õigustatud Euroopa Komisjoni 1979. aasta kaheksanda konkurentsipoliitika aruande ja raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse 1994., 1999. ja 2004. aasta suuniste alusel. |
| --- | --- |

(92)

Seega, kuna ümberkorralduskava esitamist ei nõutud, ei ole FOGASA II lepingu ja TGSSi lepingu raames vastuvõetud meetmed ning FOGASA I lepingu rakendamine õigustatud Euroopa Komisjoni 1979. aasta kaheksanda konkurentsipoliitika aruande ja raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse 1994., 1999. ja 2004. aasta suuniste alusel.

| (93) | Komisjon märgib artikli 87 lõike 3 punktidega a ja c ettenähtud teatavate piirkondade arengu edendamise ja soodustamisega seotud erandite puhul, et SNIACE asukohapiirkond võib valida, kas kohaldada alates 1995. aasta septembrist piirkondlikku abi artikli 87 lõike 3 punkti a tähenduses või kohaldada enne seda kuupäeva piirkondlikku abi artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(93)

Komisjon märgib artikli 87 lõike 3 punktidega a ja c ettenähtud teatavate piirkondade arengu edendamise ja soodustamisega seotud erandite puhul, et SNIACE asukohapiirkond võib valida, kas kohaldada alates 1995. aasta septembrist piirkondlikku abi artikli 87 lõike 3 punkti a tähenduses või kohaldada enne seda kuupäeva piirkondlikku abi artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses.

| (94) | SNIACE-le antud abil puuduvad teatavate majanduspiirkondade arengu soodustamiseks vajalikud omadused kõnealuse artikli tähenduses, kuna seda anti tegevusabi vormis, mille suhtes ei kohaldatud investeeringute või töökohtade loomisega seotud tingimusi. |
| --- | --- |

(94)

SNIACE-le antud abil puuduvad teatavate majanduspiirkondade arengu soodustamiseks vajalikud omadused kõnealuse artikli tähenduses, kuna seda anti tegevusabi vormis, mille suhtes ei kohaldatud investeeringute või töökohtade loomisega seotud tingimusi.

| (95) | Alates 1979. aastast (23) lubab komisjon anda üksnes sellist abi, mis ei ole seotud alginvesteeringute või töökohtade loomisega piirkondades, mis võivad valida piirkondliku abi, kui liikmesriigil õnnestub tõendada ebasoodsate tingimuste olemasolu ja hinnata nende olulisust; käesoleval juhul ei ole see tingimus täidetud. |
| --- | --- |

(95)

Alates 1979. aastast (23) lubab komisjon anda üksnes sellist abi, mis ei ole seotud alginvesteeringute või töökohtade loomisega piirkondades, mis võivad valida piirkondliku abi, kui liikmesriigil õnnestub tõendada ebasoodsate tingimuste olemasolu ja hinnata nende olulisust; käesoleval juhul ei ole see tingimus täidetud.

| (96) | Seega ei ole FOGASA II lepingu ja TGSSi lepingu raames vastuvõetud meetmed ning FOGASA I lepingu rakendamine õigustatud komisjoni 1979. aasta teatise või piirkondlikku abi käsitlevate 1998. aasta suuniste alusel. |
| --- | --- |

(96)

Seega ei ole FOGASA II lepingu ja TGSSi lepingu raames vastuvõetud meetmed ning FOGASA I lepingu rakendamine õigustatud komisjoni 1979. aasta teatise või piirkondlikku abi käsitlevate 1998. aasta suuniste alusel.

| (97) | Komisjon leiab, et lepingute sõlmimise hetkel tekstiilkiusektori suhtes kohaldatavate eeskirjade (24) puhul oli investeerimistoetus ainuke abiliik, mida võis valida. Vaidlustatud meetmetel aga ei olnud ühtegi investeeringutoetuse omadust. FOGASA II lepingu ja TGSSi lepingu raames vastuvõetud meetmed ning FOGASA I lepingu rakendamine ei ole õigustatud 1992. või 1996. aasta suuniste alusel. |
| --- | --- |

(97)

Komisjon leiab, et lepingute sõlmimise hetkel tekstiilkiusektori suhtes kohaldatavate eeskirjade (24) puhul oli investeerimistoetus ainuke abiliik, mida võis valida. Vaidlustatud meetmetel aga ei olnud ühtegi investeeringutoetuse omadust. FOGASA II lepingu ja TGSSi lepingu raames vastuvõetud meetmed ning FOGASA I lepingu rakendamine ei ole õigustatud 1992. või 1996. aasta suuniste alusel.

| (98) | Komisjon leiab, et 18. märtsil 1999. aastal muudetud FOGASA I lepingu rakendussätteid ning FOGASA II lepingu ja TGSSi lepingu sõlmimist ei saa käsitada ühisturuga kokkusobivana. |
| --- | --- |

(98)

Komisjon leiab, et 18. märtsil 1999. aastal muudetud FOGASA I lepingu rakendussätteid ning FOGASA II lepingu ja TGSSi lepingu sõlmimist ei saa käsitada ühisturuga kokkusobivana.

7.   MENETLUS EBASEADUSLIKU ABI TAGASINÕUDMISEKS

| (99) | Kuna komisjon leiab, et 18. märtsil 1999. aastal muudetud FOGASA I lepingu ning FOGASA II lepingu ja TGSSi lepingu rakendamine ei olnud asutamislepinguga kooskõlas, tuleb abisaajal saadud summad tagastada. |
| --- | --- |

(99)

Kuna komisjon leiab, et 18. märtsil 1999. aastal muudetud FOGASA I lepingu ning FOGASA II lepingu ja TGSSi lepingu rakendamine ei olnud asutamislepinguga kooskõlas, tuleb abisaajal saadud summad tagastada.

| (100) | Ühisturuga kokkusobimatuks kuulutatud ebaseadusliku abi tagasisaamise menetlus on määratletud komisjoni teatises „Ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu riigiabi: abi tagasinõudmist käsitlevate komisjoni otsuste tõhus rakendamine liikmesriikides” (edaspidi „2007. aasta teatis”) (25). Nii Euroopa Kohtu pretsedendiõiguses kui ka 2007. aasta teatise lõikes 37 on sätestatud, et komisjon ei pea kindlaks määrama tagastatava abi täpset summat. Samas peab otsus hõlmama juhiseid, mis võimaldavad Hispaanial kõnealuse summa kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(100)

Ühisturuga kokkusobimatuks kuulutatud ebaseadusliku abi tagasisaamise menetlus on määratletud komisjoni teatises „Ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu riigiabi: abi tagasinõudmist käsitlevate komisjoni otsuste tõhus rakendamine liikmesriikides” (edaspidi „2007. aasta teatis”) (25). Nii Euroopa Kohtu pretsedendiõiguses kui ka 2007. aasta teatise lõikes 37 on sätestatud, et komisjon ei pea kindlaks määrama tagastatava abi täpset summat. Samas peab otsus hõlmama juhiseid, mis võimaldavad Hispaanial kõnealuse summa kindlaks määrata.

| (101) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 794/2004, (26) millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, (27) on sätestatud, et tagasinõude otsuse kohaselt tagastav abi sisaldab intresse, mille kohase määra kinnitab komisjon. Intressi makstakse ajavahemiku eest, mil ebaseaduslik abi oli abisaaja käsutuses, kuni selle tagastamise kuupäevani. Kuni toetuse tagasisaamise kuupäevani kohaldatakse liitintressi. |
| --- | --- |

(101)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 794/2004, (26) millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, (27) on sätestatud, et tagasinõude otsuse kohaselt tagastav abi sisaldab intresse, mille kohase määra kinnitab komisjon. Intressi makstakse ajavahemiku eest, mil ebaseaduslik abi oli abisaaja käsutuses, kuni selle tagastamise kuupäevani. Kuni toetuse tagasisaamise kuupäevani kohaldatakse liitintressi.

| (102) | Euroopa Kohus on kohtuasjas C-295/07 komisjon vs. Département du Loiret y Scout, SA (28)11. detsembril 2008 tehtud otsuses seoses intresside arvutusmeetodiga kinnitanud, et ebaseadusliku abi diskonteerimine on sisuline, mitte menetluslik küsimus (29). 2000. aasta otsus ja menetluse teist algatamist käsitlev otsus võeti vastu tükk aega enne määrust (EÜ) nr 794/2004. |
| --- | --- |

(102)

Euroopa Kohus on kohtuasjas C-295/07 komisjon vs. Département du Loiret y Scout, SA (28)11. detsembril 2008 tehtud otsuses seoses intresside arvutusmeetodiga kinnitanud, et ebaseadusliku abi diskonteerimine on sisuline, mitte menetluslik küsimus (29). 2000. aasta otsus ja menetluse teist algatamist käsitlev otsus võeti vastu tükk aega enne määrust (EÜ) nr 794/2004.

| (103) | Seega leiab komisjon, et tagastatava ebaseadusliku abi arvutusmeetodina tuleb kasutada tühistatud otsuse ajal kasutatud meetodit, ning et seetõttu kasutab liikmesriik tagastava summa arvutamiseks „lihtintressi” meetodit. |
| --- | --- |

(103)

Seega leiab komisjon, et tagastatava ebaseadusliku abi arvutusmeetodina tuleb kasutada tühistatud otsuse ajal kasutatud meetodit, ning et seetõttu kasutab liikmesriik tagastava summa arvutamiseks „lihtintressi” meetodit.

| (104) | Käesoleval juhul teeb komisjon seega vahet FOGASA I lepingu osalise rakendamise ning ühisturuga kokkusobimatute FOGASA II lepingu ja TGSSi lepingute meetmete vahel. |
| --- | --- |

(104)

Käesoleval juhul teeb komisjon seega vahet FOGASA I lepingu osalise rakendamise ning ühisturuga kokkusobimatute FOGASA II lepingu ja TGSSi lepingute meetmete vahel.

| (105) | Nagu osutatud põhjenduses 77, leiab komisjon, et FOGASA ja SNIACE vahel 5. novembril 1993 sõlmitud leping vastab eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumile ja seega ei kujuta endast riigiabi. |
| --- | --- |

(105)

Nagu osutatud põhjenduses 77, leiab komisjon, et FOGASA ja SNIACE vahel 5. novembril 1993 sõlmitud leping vastab eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumile ja seega ei kujuta endast riigiabi.

| (106) | Võttes aga arvesse asjaolu, et kõnealusest lepingust peeti kinni ainult osaliselt, leiab komisjon, et 18. märtsil 1999 läbivaadatud FOGASA I leping kujutab endast ühisturuga kokkusobimatut ja ebaseaduslikku riigiabi, mis tuleb tagasi nõuda. Kokkusobimatus mõjutab ühelt poolt lepingu kohaseid, kuni 18. märtsini 1999 maksmata summasid ja teiselt poolt ülejäänud abi alates kõnealusest kuupäevast. |
| --- | --- |

(106)

Võttes aga arvesse asjaolu, et kõnealusest lepingust peeti kinni ainult osaliselt, leiab komisjon, et 18. märtsil 1999 läbivaadatud FOGASA I leping kujutab endast ühisturuga kokkusobimatut ja ebaseaduslikku riigiabi, mis tuleb tagasi nõuda. Kokkusobimatus mõjutab ühelt poolt lepingu kohaseid, kuni 18. märtsini 1999 maksmata summasid ja teiselt poolt ülejäänud abi alates kõnealusest kuupäevast.

| (107) | Tagasinõutav abi peab sisaldama kogunenud intressi, mis on arvutatud lihtintressi meetodi kohaselt (vt põhjendus 101). FOGASA I lepingu täitmise eesmärgil enne selle läbivaatamist tagastatud summad ei kujuta endast riigiabi hoolimata asjaolust, et kohaldatud intressimäär oli komisjoni viiteintressist madalam, ning neid ei ole vaja tagasi nõuda. Muud maksed kui lepingute täitmisel makstud summad võib maha arvata summadest, mis ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu abina tagasi nõutakse. |
| --- | --- |

(107)

Tagasinõutav abi peab sisaldama kogunenud intressi, mis on arvutatud lihtintressi meetodi kohaselt (vt põhjendus 101). FOGASA I lepingu täitmise eesmärgil enne selle läbivaatamist tagastatud summad ei kujuta endast riigiabi hoolimata asjaolust, et kohaldatud intressimäär oli komisjoni viiteintressist madalam, ning neid ei ole vaja tagasi nõuda. Muud maksed kui lepingute täitmisel makstud summad võib maha arvata summadest, mis ebaseadusliku ja ühisturuga kokkusobimatu abina tagasi nõutakse.

| (108) | Nagu eespool märgitud, leiab komisjon, et Hispaania andis ebaseaduslikku ja asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 mittevastavat abi FOGASAga 30. oktoobril 1995 sõlmitud võlgade tagasimaksmise lepingu ja TGSSiga 8. märtsil 1996 sõlmitud võlgade ajatamise lepingu vormis ning et kõnealune abi oli kokkusobimatu ühisturuga ja EMP lepingu eesmärkidega. |
| --- | --- |

(108)

Nagu eespool märgitud, leiab komisjon, et Hispaania andis ebaseaduslikku ja asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 mittevastavat abi FOGASAga 30. oktoobril 1995 sõlmitud võlgade tagasimaksmise lepingu ja TGSSiga 8. märtsil 1996 sõlmitud võlgade ajatamise lepingu vormis ning et kõnealune abi oli kokkusobimatu ühisturuga ja EMP lepingu eesmärkidega.

| (109) | Kuna kõnealune abi on ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu, tuleb see täies ulatuses tagasi nõuda ja selle majanduslik mõju tuleb tühistada. Tagasinõutavad summad võrduvad FOGASA II lepingu ja TGSSi lepingu objektiks oleva võla kogusummaga. Kõnealustele summadele tuleb lisada lihtintressid, mis arvutatakse komisjoni viitemäära alusel. Juba makstud summad võib tagasinõutavatest summadest maha arvata. |
| --- | --- |

(109)

Kuna kõnealune abi on ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu, tuleb see täies ulatuses tagasi nõuda ja selle majanduslik mõju tuleb tühistada. Tagasinõutavad summad võrduvad FOGASA II lepingu ja TGSSi lepingu objektiks oleva võla kogusummaga. Kõnealustele summadele tuleb lisada lihtintressid, mis arvutatakse komisjoni viitemäära alusel. Juba makstud summad võib tagasinõutavatest summadest maha arvata.

8.   JÄRELDUSED

| (110) | Otsust 1999/395/EÜ tuleb eespool esitatud põhjendusi arvesse võttes muuta. |
| --- | --- |

(110)

Otsust 1999/395/EÜ tuleb eespool esitatud põhjendusi arvesse võttes muuta.

| (111) | FOGASA ja SNIACE vahel sõlmitud esimene võlgade tagasimaksmise leping ei kujuta endast riigiabi. |
| --- | --- |

(111)

FOGASA ja SNIACE vahel sõlmitud esimene võlgade tagasimaksmise leping ei kujuta endast riigiabi.

| (112) | Samas on FOGASAga 3. novembril 1993 sõlmitud võlgade tagasimaksmise lepingu, FOGASAga 30. oktoobril 1995 sõlmitud võlgade tagasimaksmise lepingu ja TGSSiga sõlmitud võlgade ajatamise lepingute rakendamise uus hindamine andnud põhjust järeldada, et Hispaania andis ebaseaduslikku ja asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 mittevastavat abi, mis on kokkusobimatu ühisturuga ja EMP lepingu eesmärkidega. |
| --- | --- |

(112)

Samas on FOGASAga 3. novembril 1993 sõlmitud võlgade tagasimaksmise lepingu, FOGASAga 30. oktoobril 1995 sõlmitud võlgade tagasimaksmise lepingu ja TGSSiga sõlmitud võlgade ajatamise lepingute rakendamise uus hindamine andnud põhjust järeldada, et Hispaania andis ebaseaduslikku ja asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 mittevastavat abi, mis on kokkusobimatu ühisturuga ja EMP lepingu eesmärkidega.

| (113) | Kuna antud abi on ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu, tuleb nõuda selle tagasimaksmist vastavalt määrusele (EÜ) nr 659/1999 ja tühistada selle majanduslik mõju, |
| --- | --- |

(113)

Kuna antud abi on ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu, tuleb nõuda selle tagasimaksmist vastavalt määrusele (EÜ) nr 659/1999 ja tühistada selle majanduslik mõju,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 1999/395/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt.






  a) | Esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „5. novembril 1993 äriühingu Sociedad Nacional de Industrias y Aplicaciones de Celulosa Española S.A. (SNIACE) ja Fondo de Garantía Salarial (FOGASA) vahel sõlmitud leping ei kujutanud sõlmimise kuupäeval endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt.

a)

Esimene lõik asendatakse järgmisega:

„5. novembril 1993 äriühingu Sociedad Nacional de Industrias y Aplicaciones de Celulosa Española S.A. (SNIACE) ja Fondo de Garantía Salarial (FOGASA) vahel sõlmitud leping ei kujutanud sõlmimise kuupäeval endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.”

| b) | Esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:
  „Järgmised riigiabid, mida Hispaania andis äriühingule SNIACE, on ühisturuga kokkusobimatud:






  a) | 8. märtsil 1996 SNIACE ja Tesorería General de la Seguridad Social vahel sõlmitud leping (muudetud 7. mai 1996. aasta ja 30. septembri 1997. aasta lepingutega) võlgade ajatamise kohta; |
| --- | --- | --- |

b)

Esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

„Järgmised riigiabid, mida Hispaania andis äriühingule SNIACE, on ühisturuga kokkusobimatud:

a)

8. märtsil 1996 SNIACE ja Tesorería General de la Seguridad Social vahel sõlmitud leping (muudetud 7. mai 1996. aasta ja 30. septembri 1997. aasta lepingutega) võlgade ajatamise kohta;

| b) | 5. novembril 1993 SNIACE ja FOGASA vahel sõlmitud lepingu rakendamine; |
| --- | --- |

b)

5. novembril 1993 SNIACE ja FOGASA vahel sõlmitud lepingu rakendamine;

| c) | 31. oktoobril 1995 SNIACE ja FOGASA vahel sõlmitud leping.” |
| --- | --- |

c)

31. oktoobril 1995 SNIACE ja FOGASA vahel sõlmitud leping.”

| 2. | Artiklid 2 ja 3 asendatakse järgmistega:
  „Artikkel 2
  1.   Hispaania peab abisaajalt saama tagasi artikli 1 teises lõigus kirjeldatud abi.
  2.   Tagasinõutavatelt summadelt arvestatakse intressi alates abi andmisest saaja käsutusse kuni selle tegeliku tagastamiseni.
  3.   Artikli 1 teises lõigus osutatud abi tagasimaksmise nõue viiakse viivitamata ja tõhusalt ellu.
  4.   Hispaania tagab, et käesolev otsus rakendatakse nelja kuu jooksul alates otsusest teatamise kuupäevast.
  Artikkel 3
  1.   Kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest esitab Hispaania komisjonile järgmise teabe:






  a) | abisaajalt sissenõutav kogusumma (põhisumma ja intressid); |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklid 2 ja 3 asendatakse järgmistega:

„Artikkel 2

1.   Hispaania peab abisaajalt saama tagasi artikli 1 teises lõigus kirjeldatud abi.

2.   Tagasinõutavatelt summadelt arvestatakse intressi alates abi andmisest saaja käsutusse kuni selle tegeliku tagastamiseni.

3.   Artikli 1 teises lõigus osutatud abi tagasimaksmise nõue viiakse viivitamata ja tõhusalt ellu.

4.   Hispaania tagab, et käesolev otsus rakendatakse nelja kuu jooksul alates otsusest teatamise kuupäevast.

Artikkel 3

1.   Kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest esitab Hispaania komisjonile järgmise teabe:

a)

abisaajalt sissenõutav kogusumma (põhisumma ja intressid);

| b) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| c) | dokumendid, mis tõendavad, et abisaajalt on nõutud abi tagasimaksmist. |
| --- | --- |

c)

dokumendid, mis tõendavad, et abisaajalt on nõutud abi tagasimaksmist.

2.   Hispaania teavitab komisjoni käesoleva otsuse rakendamiseks võetud riiklike meetmete arengust, kuni artikli 1 teises lõigus osutatud abi on tagasi makstud. Hispaania esitab komisjoni taotlusel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Samuti annab Hispaania üksikasjalikku teavet abisaaja tagasimakstud abisummade ja intresside kohta.”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile.

Brüssel, 10. märts 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 275, 16.11.2007, lk 18.

1

(2)  EÜT L 149, 16.6.1999, lk 40.

2

(3)  EKL 1999, lk I-2459.

3

(4)  Tubacexi otsuse põhjendus 48.

4

Tubacexi

(5)  EÜT C 110, 15.4.2000, lk 33.

5

(6)  EÜT L 11, 16.1.2001, lk 46.

6

(7)  Põhjendus 30.

7

(8)  EKL 2004, lk I-3597.

8

(9)  Kohtuasi C-525/04. EKL 2007, lk I-9947.

9

(10)  Hispaania Riigi Teataja 92, 17.4.1985, lk 10203.

10

(11)  Hispaania Riigi Teataja 154, 20.6.1994, lk 20658.

11

(12)  Hispaania ametiasutuste poolt edastatud FOGASA 22. augusti 2008. aasta kiri, lk 2.

12

(13)  Põhjendus 32.

13

(14)  Hispaania ametiasutuste 4. juuli 2005. aasta vastuse I lisa.

14

(15)  Hispaania 21. märtsi 2000. aasta kiri: „ajatamise tulemusena kohaldatud intress kaitseb võlausaldajat kahju eest, mida ta kannataks aja möödumisel raha väärtuse langemise tõttu”.

15

(16)  Hispaania ametiasutuste 4. juuli 2005. aasta vastus: „FOGASA ega TGSSi valduses ei ole piisavalt andmeid, et hinnata ettevõtja varade väärtust sel ajahetkel”.

16

(17)  Hispaania ametiasutuste 29. septembri 2005. aasta vastus:

17

(18)  Hispaania ametiasutused teatasid komisjonile (28. veebruari 2005. aasta kiri vastuseks komisjoni 3. detsembri 2004. aasta kirjale), et SNIACE ja TGSSi vahel oli korraldatud mitu kokkusaamist.

18

(19)  EÜT C 119, 22.5.2002, lk 22.

19

(20)  Euroopa Komisjoni 1979. aasta kaheksanda konkurentsipoliitika aruande punkt 227. Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (EÜT C 368, 31.12.1994, lk 12), punkti 3.2.2 alapunkt i. Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2), punkt 31. Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (ELT C 244, 1.10.2004, lk 2), punkt 34.

20

(21)  Vt 1994. aasta suuniste punkti 3.2.2 alapunkt i „ümberkorraldamisabi peab [...] olema seotud elujõulise ümberkorraldamiskavaga [...]”.

21

(22)  Faksi teel 30. juunil 1997 edastatud Hispaania ametiasutuste kiri, lk 2.

22

(23)  Piirkondliku abi kavasid käsitleva komisjoni teatise (EÜT C 31, 3.2.1979, lk 9) punkti 4 teine lõik. Piirkondlikku abi käsitlevate suuniste (EÜT C 74, 10.3.1998, lk 9) punkt 4.15.

23

(24)  EÜT C 346, 30.12.1992, lk 2 ja EÜT C 94, 30.3.1996, lk 11.

24

(25)  ELT C 272, 15.11.2007, lk 4.

25

(26)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

26

(27)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

27

(28)  (Avaldamisel).

28

(29)  Põhjendus 83.

29

---

| 14.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 210/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 210/16

---

KOMISJONI OTSUS,

8. aprill 2009,

meetmete C 7/07 (ex NN 82/06 ja NN 83/06) kohta, mida Ühendkuningriik on rakendanud ettevõtja Royal Mail suhtes

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 2486 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/613/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatuid isikuid üles esitama oma märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (1) ja võttes arvesse nende märkusi

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Deutsche Post AG (edaspidi „DP”) esitas 3. detsembril 2002 kaebuse Royal Mail Group plc („Royal Mail” või „RM”) postipakiteenuste väidetava ristsubsideerimise vastu. |
| --- | --- |

(1)

Deutsche Post AG (edaspidi „DP”) esitas 3. detsembril 2002 kaebuse Royal Mail Group plc („Royal Mail” või „RM”) postipakiteenuste väidetava ristsubsideerimise vastu.

| (2) | Vastuseks komisjoni teabenõuetele andsid Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi („Ühendkuningriik”) ametiasutused kaebuses tõstatatud küsimuste asjus teavet 25. veebruari 2003. aasta ja 13. veebruari 2004. aasta kirjades ning 17. detsembri 2003. aasta e-kirjas. See teave hõlmas ka teisi valitsuse meetmeid seoses RMiga. |
| --- | --- |

(2)

Vastuseks komisjoni teabenõuetele andsid Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi („Ühendkuningriik”) ametiasutused kaebuses tõstatatud küsimuste asjus teavet 25. veebruari 2003. aasta ja 13. veebruari 2004. aasta kirjades ning 17. detsembri 2003. aasta e-kirjas. See teave hõlmas ka teisi valitsuse meetmeid seoses RMiga.

| (3) | Komisjon kiitis 27. mail 2003 heaks mitu meedet, mis olid võetud RMi tütarettevõtja Post Office Limited („POL”) toetamiseks (juhtum N 784/02) (2). Kõnealuste meetmetega võimaldati POLile hüvitis, mida rahastati RMile eraldatud rahaliste vahendite ülejäägist moodustatud reservist („postireserv”). Komisjon ei esitanud 22. veebruaril 2006 vastuväiteid ühe kõnealuse meetme (maaeluvõrgustiku rahastustoetus) jätkamisele täiendava ajavahemiku jooksul (juhtum N 166/05) (3). |
| --- | --- |

(3)

Komisjon kiitis 27. mail 2003 heaks mitu meedet, mis olid võetud RMi tütarettevõtja Post Office Limited („POL”) toetamiseks (juhtum N 784/02) (2). Kõnealuste meetmetega võimaldati POLile hüvitis, mida rahastati RMile eraldatud rahaliste vahendite ülejäägist moodustatud reservist („postireserv”). Komisjon ei esitanud 22. veebruaril 2006 vastuväiteid ühe kõnealuse meetme (maaeluvõrgustiku rahastustoetus) jätkamisele täiendava ajavahemiku jooksul (juhtum N 166/05) (3).

| (4) | DP esitas 8. oktoobril 2003 hagi (T-343/03) komisjoni otsuse N 784/02 tühistamiseks, väites et otsusega oli kaudselt tagasi lükatud tema kaebus CP 206/02. Esimese astme kohus lükkas DP hagi 16. novembril 2005 tagasi, väites, et otsus N 784/02 ei tähendanud kaebuse tagasilükkamist ja et komisjon oli tegemas uurimist (nagu näitab kohtule esitatud kirjavahetus). |
| --- | --- |

(4)

DP esitas 8. oktoobril 2003 hagi (T-343/03) komisjoni otsuse N 784/02 tühistamiseks, väites et otsusega oli kaudselt tagasi lükatud tema kaebus CP 206/02. Esimese astme kohus lükkas DP hagi 16. novembril 2005 tagasi, väites, et otsus N 784/02 ei tähendanud kaebuse tagasilükkamist ja et komisjon oli tegemas uurimist (nagu näitab kohtule esitatud kirjavahetus).

| (5) | DP saatis 10. augustil 2006 kirja, milles ta kutsus komisjoni üles võtma kahe kuu jooksul DP 2002. aasta kaebuse suhtes seisukoht vastavalt asutamislepingu artiklile 232. Sama kiri sisaldas teavet väidetavate uute riigiabimeetmete kohta. Kõnealused meetmed eristuvad 2002. aasta kaebuse teemaks olnud meetmetest ning seetõttu käsitleti nende vastu esitatud kaebust eraldi kaebusena, millele anti viitenumber CP 221/06, hiljem NN 83/06. Väidetavad meetmed olid järgmised:






  a) | ülekanne summas 850 miljonit GBP RMi pensionide rahastamiseks ettenähtud erikontole; |
| --- | --- | --- |

(5)

DP saatis 10. augustil 2006 kirja, milles ta kutsus komisjoni üles võtma kahe kuu jooksul DP 2002. aasta kaebuse suhtes seisukoht vastavalt asutamislepingu artiklile 232. Sama kiri sisaldas teavet väidetavate uute riigiabimeetmete kohta. Kõnealused meetmed eristuvad 2002. aasta kaebuse teemaks olnud meetmetest ning seetõttu käsitleti nende vastu esitatud kaebust eraldi kaebusena, millele anti viitenumber CP 221/06, hiljem NN 83/06. Väidetavad meetmed olid järgmised:

a)

ülekanne summas 850 miljonit GBP RMi pensionide rahastamiseks ettenähtud erikontole;

| b) | Ühendkuningriigi kaubandus- ja tööstusministeeriumi otsus suurendada RMile antud laenu summat 844 miljonilt GBP-lt 900 miljoni GBP-ni; |
| --- | --- |

b)

Ühendkuningriigi kaubandus- ja tööstusministeeriumi otsus suurendada RMile antud laenu summat 844 miljonilt GBP-lt 900 miljoni GBP-ni;

| c) | komisjoni poolt juhtumi N 166/05 (POLi maaeluvõrgustik) kohta tehtud otsuse rikkumine, sest 150 miljonit GBP kanti POLile üle otse riigieelarvest ja mitte sihtotstarbelisest eraldatud reservist, nagu otsuses oli heaks kiidetud. |
| --- | --- |

c)

komisjoni poolt juhtumi N 166/05 (POLi maaeluvõrgustik) kohta tehtud otsuse rikkumine, sest 150 miljonit GBP kanti POLile üle otse riigieelarvest ja mitte sihtotstarbelisest eraldatud reservist, nagu otsuses oli heaks kiidetud.

| (6) | Vastuseks komisjoni teabenõuetele andsid Ühendkuningriigi ametiasutused 6. oktoobri ja 31. oktoobri 2006. aasta kirjades teavet seoses kahes kaebuses tõstatatud küsimustega. 5. detsembri 2006. aasta kirjas esitasid nad lisateavet põhjenduses 3 osutatud meetmete kohta seoses POLiga. |
| --- | --- |

(6)

Vastuseks komisjoni teabenõuetele andsid Ühendkuningriigi ametiasutused 6. oktoobri ja 31. oktoobri 2006. aasta kirjades teavet seoses kahes kaebuses tõstatatud küsimustega. 5. detsembri 2006. aasta kirjas esitasid nad lisateavet põhjenduses 3 osutatud meetmete kohta seoses POLiga.

| (7) | Ühendkuningriigi postiturule tulijaid esindav organisatsioon Postikonkurentsi Foorum (Mail Competition Forum, MCF) esitas oma 27. oktoobri 2006. aasta kirjas kaebuse RMi pensionide rahastamiseks ettenähtud erikonto kohta, mida hõlmas ka DP teine kaebus. MCFi kaebusele anti viitenumber CP 164/06, hiljem NN 82/06. Kaebuse mittekonfidentsiaalne versioon saadeti Ühendkuningriigi ametiasutustele 20. novembril 2006. Ühendkuningriigi ametiasutused esitasid asjaomased märkused 19. detsembri 2006. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(7)

Ühendkuningriigi postiturule tulijaid esindav organisatsioon Postikonkurentsi Foorum (Mail Competition Forum, MCF) esitas oma 27. oktoobri 2006. aasta kirjas kaebuse RMi pensionide rahastamiseks ettenähtud erikonto kohta, mida hõlmas ka DP teine kaebus. MCFi kaebusele anti viitenumber CP 164/06, hiljem NN 82/06. Kaebuse mittekonfidentsiaalne versioon saadeti Ühendkuningriigi ametiasutustele 20. novembril 2006. Ühendkuningriigi ametiasutused esitasid asjaomased märkused 19. detsembri 2006. aasta kirjas.

| (8) | Komisjon teatas DP-le 7. detsembri 2006. aasta kirjas, et ta ei leidnud piisavat alust jätkata uurimist seoses kaebusega CP 206/02 ning kui DP ei vasta 20 tööpäeva jooksul, loetakse kaebus tagasivõetuks. Ettenähtud tähtajaks vastust ei saadud. Seetõttu loeti kaebus tagasivõetuks. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon teatas DP-le 7. detsembri 2006. aasta kirjas, et ta ei leidnud piisavat alust jätkata uurimist seoses kaebusega CP 206/02 ning kui DP ei vasta 20 tööpäeva jooksul, loetakse kaebus tagasivõetuks. Ettenähtud tähtajaks vastust ei saadud. Seetõttu loeti kaebus tagasivõetuks.

| (9) | Ühendkuningriik teatas 7. detsembril 2006 kavatsusest pikendada teist abikavaga N 784/02 hõlmatud ning POLile suunatud meedet (võla tagasimaksete rahastamine), mis oleks vastasel juhul 2007. aastal lõppenud. Komisjon kiitis kõnealuse abi (viitenumber N 822/06) heaks 7. märtsi 2007. aasta otsusega (4). |
| --- | --- |

(9)

Ühendkuningriik teatas 7. detsembril 2006 kavatsusest pikendada teist abikavaga N 784/02 hõlmatud ning POLile suunatud meedet (võla tagasimaksete rahastamine), mis oleks vastasel juhul 2007. aastal lõppenud. Komisjon kiitis kõnealuse abi (viitenumber N 822/06) heaks 7. märtsi 2007. aasta otsusega (4).

| (10) | Ühendkuningriik edastas komisjonile 8. veebruaril 2007 teatavaks tehtud tingimused seoses Royal Maili pensionimeetmega, 900 miljoni GBP suuruse laenuvõimaluse ja 300 miljoni suuruse uue laenuga. |
| --- | --- |

(10)

Ühendkuningriik edastas komisjonile 8. veebruaril 2007 teatavaks tehtud tingimused seoses Royal Maili pensionimeetmega, 900 miljoni GBP suuruse laenuvõimaluse ja 300 miljoni suuruse uue laenuga.

| (11) | Komisjon algatas 21. veebruaril 2007 uurimismenetluse, mis käsitleb järgmisi meetmeid:






  a) | 2001. aastal antud fikseeritud intressimääraga laen summas 500 miljonit GBP, mis kuulub tagasimaksmisele pärast 2021. aastat ja millega rahastati Royal Maili ülevõtutehinguid ülemeremaades; |
| --- | --- | --- |

(11)

Komisjon algatas 21. veebruaril 2007 uurimismenetluse, mis käsitleb järgmisi meetmeid:

a)

2001. aastal antud fikseeritud intressimääraga laen summas 500 miljonit GBP, mis kuulub tagasimaksmisele pärast 2021. aastat ja millega rahastati Royal Maili ülevõtutehinguid ülemeremaades;

| b) | Royal Mailile 2003. aastal riigi vahenditest antud laenuvõimalus summas 1 miljard GBP, millest 900 miljonit GBP kuulub pärast 2007. aastat pikendamisele; |
| --- | --- |

b)

Royal Mailile 2003. aastal riigi vahenditest antud laenuvõimalus summas 1 miljard GBP, millest 900 miljonit GBP kuulub pärast 2007. aastat pikendamisele;

| c) | pensionimeede: 850 miljoni GBP paigutamine tingdeponeerimiskontole, pikendades sel moel ajavahemikku, mille jooksul Royal Mail peab kõrvaldama oma pensionifondi puudujäägi, ning vähendades seega Royal Maili sissemakseid kõnealuse ajavahemiku esimestel aastatel; |
| --- | --- |

c)

pensionimeede: 850 miljoni GBP paigutamine tingdeponeerimiskontole, pikendades sel moel ajavahemikku, mille jooksul Royal Mail peab kõrvaldama oma pensionifondi puudujäägi, ning vähendades seega Royal Maili sissemakseid kõnealuse ajavahemiku esimestel aastatel;

| d) | laen summas 300 miljonit GBP, millest teatati 8. veebruaril 2007. |
| --- | --- |

d)

laen summas 300 miljonit GBP, millest teatati 8. veebruaril 2007.

| (12) | 21. veebruari otsuses kinnitati kaebuse CP 206/02 tagasivõtmist ja komisjoni vastuväidete puudumist asjaolule, et POLi heakskiidetud meetmeid rahastatakse mitte postireservist, vaid riigieelarvest. |
| --- | --- |

(12)

21. veebruari otsuses kinnitati kaebuse CP 206/02 tagasivõtmist ja komisjoni vastuväidete puudumist asjaolule, et POLi heakskiidetud meetmeid rahastatakse mitte postireservist, vaid riigieelarvest.

| (13) | Komisjon teatas 22. veebruari 2007. aasta kirjas Ühendkuningriigile oma otsusest algatada põhjenduses 11 loetletud meetmete suhtes asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon teatas 22. veebruari 2007. aasta kirjas Ühendkuningriigile oma otsusest algatada põhjenduses 11 loetletud meetmete suhtes asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus.

| (14) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (5). Komisjon kutsus asjast huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi meetmete kohta. |
| --- | --- |

(14)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (5). Komisjon kutsus asjast huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi meetmete kohta.

2.   MEETMETE KIRJELDUS

2.1.   Väidetava riigiabi saaja

| (15) | Väidetava riigiabi saaja on ettevõtja Royal Mail Group plc, uue nimega Royal Mail Group Ltd („RM”), mis valdusettevõtja Royal Mail Holdings plc kaudu on 100 % riigi omanduses. RM on Ühendkuningriigi peamine postiettevõtja ja talle kuulus kuni 2005. aasta lõpuni põhiliste postiteenuste seaduslik monopol. Postiasutuste võrku haldab RMi tütarettevõtja POL. |
| --- | --- |

(15)

Väidetava riigiabi saaja on ettevõtja Royal Mail Group plc, uue nimega Royal Mail Group Ltd („RM”), mis valdusettevõtja Royal Mail Holdings plc kaudu on 100 % riigi omanduses. RM on Ühendkuningriigi peamine postiettevõtja ja talle kuulus kuni 2005. aasta lõpuni põhiliste postiteenuste seaduslik monopol. Postiasutuste võrku haldab RMi tütarettevõtja POL.

| (16) | Enne 2001. aastat sooritas Ühendkuningriigis postitoiminguid 1969. aasta postiameti seadusega loodud seadusjärgne asutus The Post Office Corporation. The Post Office Corporationi varad ja kohustused anti 2000. aasta postiteenuste seaduse alusel 26. märtsil 2001 üle ettevõtjale Consignia Holdings (nüüd Royal Mail Holdings plc) ja tema tütarettevõtjale Consignia plc (nüüd RM). |
| --- | --- |

(16)

Enne 2001. aastat sooritas Ühendkuningriigis postitoiminguid 1969. aasta postiameti seadusega loodud seadusjärgne asutus The Post Office Corporation. The Post Office Corporationi varad ja kohustused anti 2000. aasta postiteenuste seaduse alusel 26. märtsil 2001 üle ettevõtjale Consignia Holdings (nüüd Royal Mail Holdings plc) ja tema tütarettevõtjale Consignia plc (nüüd RM).

| (17) | RMil on eraldi postipakiteenuste allüksus Parcelforce, mida DP 2002. aasta kaebuses nimetati abisaajaks. Parcelforce’il on eraldiseisev keskse sõlmpunktiga (hub-and-spoke) infrastruktuur. 2003. aastal anti osa postipakiteenustest (sealhulgas postiasutustest saadetavate pakkide universaalteenuse osutamine) Parcelforce’ilt üle RMi kirjade allüksusele, kelle infrastruktuuri kaudu kõnealust osa teenustest nüüd osutatakse. Praegu käitleb Parcelforce üksnes kiirpostipakke. |
| --- | --- |

(17)

RMil on eraldi postipakiteenuste allüksus Parcelforce, mida DP 2002. aasta kaebuses nimetati abisaajaks. Parcelforce’il on eraldiseisev keskse sõlmpunktiga (hub-and-spoke) infrastruktuur. 2003. aastal anti osa postipakiteenustest (sealhulgas postiasutustest saadetavate pakkide universaalteenuse osutamine) Parcelforce’ilt üle RMi kirjade allüksusele, kelle infrastruktuuri kaudu kõnealust osa teenustest nüüd osutatakse. Praegu käitleb Parcelforce üksnes kiirpostipakke.

2.2.   Abisaaja rahastamise kord ja suhe riigiga

| (18) | Enne uue ettevõtja asutamist ja tegevuse üleandmist 2001. aastal ei olnud The Post Office Corporation kohustatud Ühendkuningriigile dividende maksma ega teinud seda. Küll aga pidi The Post Office Corporation investeerima osa oma iga-aastasest kasumist valitsuse väärtpaberitesse või riikliku laenufondi hoiustesse. Need investeeringud, mida kajastati käibevarana ja mida sageli nimetati „riigivõlakirjadeks”, jäid pärast 2001. aasta tegevuse üleandmist RMile ning moodustasid 31. märtsi 2002. aasta seisuga 1 800 miljonit GBP. Ühendkuningriigi ametiasutuste korraldusel, mis tugines 2000. aasta postiameti seaduse paragrahvile 72, paigutas RM nimetatud varad 30. jaanuaril 2003 erireservi („postireserv”), et kasutada neid vastavalt korraldustele erimeetmete rahastamiseks. |
| --- | --- |

(18)

Enne uue ettevõtja asutamist ja tegevuse üleandmist 2001. aastal ei olnud The Post Office Corporation kohustatud Ühendkuningriigile dividende maksma ega teinud seda. Küll aga pidi The Post Office Corporation investeerima osa oma iga-aastasest kasumist valitsuse väärtpaberitesse või riikliku laenufondi hoiustesse. Need investeeringud, mida kajastati käibevarana ja mida sageli nimetati „riigivõlakirjadeks”, jäid pärast 2001. aasta tegevuse üleandmist RMile ning moodustasid 31. märtsi 2002. aasta seisuga 1 800 miljonit GBP. Ühendkuningriigi ametiasutuste korraldusel, mis tugines 2000. aasta postiameti seaduse paragrahvile 72, paigutas RM nimetatud varad 30. jaanuaril 2003 erireservi („postireserv”), et kasutada neid vastavalt korraldustele erimeetmete rahastamiseks.

2.3.   Uurimismenetlusega seotud meetmed

2.3.1.   2001. aasta laen

| (19) | Ühendkuningriigi ametiasutused andsid 2001. aasta veebruaris RMile laenu summas 500 miljonit GBP, et rahastada posti- ja postipakiteenustega tegelevate ettevõtjate omandamist ülemeremaades. Laen tuleb tagasi maksta aastatel 2021–2025 ja selle keskmine intressimäär on ligikaudu 5,8 %. Ühendkuningriigi ametiasutused on komisjoniga toimunud kirjavahetuse käigus väitnud, et laenu anti kaubanduslikel tingimustel ja selleks, et see nii oleks, järgisid nad nõustajate juhtnööre. Laen tagati RMi osalusega ettevõtjas General Logistics Systems International Holdings BV ja RMi teatavate muude varadega. Komisjonile laenust ei teatatud. |
| --- | --- |

(19)

Ühendkuningriigi ametiasutused andsid 2001. aasta veebruaris RMile laenu summas 500 miljonit GBP, et rahastada posti- ja postipakiteenustega tegelevate ettevõtjate omandamist ülemeremaades. Laen tuleb tagasi maksta aastatel 2021–2025 ja selle keskmine intressimäär on ligikaudu 5,8 %. Ühendkuningriigi ametiasutused on komisjoniga toimunud kirjavahetuse käigus väitnud, et laenu anti kaubanduslikel tingimustel ja selleks, et see nii oleks, järgisid nad nõustajate juhtnööre. Laen tagati RMi osalusega ettevõtjas General Logistics Systems International Holdings BV ja RMi teatavate muude varadega. Komisjonile laenust ei teatatud.

2.3.2.   Laenuvõimalus

| (20) | Ühendkuningriigi ametiasutused andsid RMile 2003. aastal mitu laenuvõimalust, et rahastada tema „uuenduskava” (sealhulgas Parcelforce’i ümberkorraldamist). Need laenuvõimalused, mida Ühendkuningriigi ametiasutused kirjeldasid äripaketina, räägiti RMi ja Ühendkuningriigi ametiasutustel vahel läbi ning need koosnesid 544 miljoni GBP suurusest laenuvõimalusest riiklikult laenufondilt („NLF”), mille tagatiseks olid RMi sularahasaldod (eelkõige postireservi kantud eraldised), ja ametiasutuste omandusse liikunud kahest RMi väljastatud võlakirjast (väärtusega 300 miljonit ja 200 miljonit GBP). Taas väitsid Ühendkuningriigi ametiasutused oma kirjavahetuses komisjoniga, et kõnealused laenuvõimalused anti kaubanduslikel tingimustel, järgides nõustajate juhtnööre. Ühendkuningriigi ametiasutused teatasid ka komisjonile, et 2006. aasta oktoobriks ei oldud laenuvõimalusi kasutatud, välja arvatud 50 miljoni GBP katseline kasutamine, mis maksti tagasi seitsme päeva pärast; 200 miljoni GBP suurune laenuvõimalus oli selleks ajaks lõppenud. Sellegipoolest oli RM maksnud ligikaudu 2,5 miljoni GBP ulatuses vahendustasu. Komisjonile laenuvõimalustest ei teatatud. |
| --- | --- |

(20)

Ühendkuningriigi ametiasutused andsid RMile 2003. aastal mitu laenuvõimalust, et rahastada tema „uuenduskava” (sealhulgas Parcelforce’i ümberkorraldamist). Need laenuvõimalused, mida Ühendkuningriigi ametiasutused kirjeldasid äripaketina, räägiti RMi ja Ühendkuningriigi ametiasutustel vahel läbi ning need koosnesid 544 miljoni GBP suurusest laenuvõimalusest riiklikult laenufondilt („NLF”), mille tagatiseks olid RMi sularahasaldod (eelkõige postireservi kantud eraldised), ja ametiasutuste omandusse liikunud kahest RMi väljastatud võlakirjast (väärtusega 300 miljonit ja 200 miljonit GBP). Taas väitsid Ühendkuningriigi ametiasutused oma kirjavahetuses komisjoniga, et kõnealused laenuvõimalused anti kaubanduslikel tingimustel, järgides nõustajate juhtnööre. Ühendkuningriigi ametiasutused teatasid ka komisjonile, et 2006. aasta oktoobriks ei oldud laenuvõimalusi kasutatud, välja arvatud 50 miljoni GBP katseline kasutamine, mis maksti tagasi seitsme päeva pärast; 200 miljoni GBP suurune laenuvõimalus oli selleks ajaks lõppenud. Sellegipoolest oli RM maksnud ligikaudu 2,5 miljoni GBP ulatuses vahendustasu. Komisjonile laenuvõimalustest ei teatatud.

| (21) | Ühendkuningriigi ametiasutused teatasid 2006. aasta mais kavatsusest pikendada olemasolevate laenuvõimaluste tähtaegu ja suurendada nende summat 844 miljonilt 900 miljonile GBP-le. Ühendkuningriigi ametiasutused teatasid 31. oktoobril 2006, et pikendamise täpsed tingimused on veel lõplikul otsustamisel, kuid kava kohaselt toimuks pikendamine kaubanduslikel tingimustel ja laenuandmise näol ei oleks tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(21)

Ühendkuningriigi ametiasutused teatasid 2006. aasta mais kavatsusest pikendada olemasolevate laenuvõimaluste tähtaegu ja suurendada nende summat 844 miljonilt 900 miljonile GBP-le. Ühendkuningriigi ametiasutused teatasid 31. oktoobril 2006, et pikendamise täpsed tingimused on veel lõplikul otsustamisel, kuid kava kohaselt toimuks pikendamine kaubanduslikel tingimustel ja laenuandmise näol ei oleks tegemist riigiabiga.

2.3.3.   Pensionide tingdeponeerimiskonto

| (22) | Ühendkuningriigi ametiasutused otsustasid 2006. aastal kasutada postireservi olemasolevat saldot 850 miljonit GBP tingdeponeerimiskonto loomiseks, mida RMi pensionikava saaks kasutada teatavatel tingimustel RM pankrotistumise korral. Meetme põhjuseks oli, et RMi eri pensioniskeemides, millest RMi pensionikava oli ülekaalukalt suurim, oli 2005/2006. aasta kontode kogupuudujäägiks (summa, mille võrra prognoositavad kohustused konservatiivsete eelduste põhjal ületavad vara) 5 600 miljonit GBP, kusjuures nimetatud puudujääki kajastati esmakordselt RMi bilansis. Nagu Ühendkuningriigi muud tööandjapensioni skeemid, on RMi pensionikava kogumisskeem, millel peavad seoses kohustustega olema varad. Ühendkuningriigi ametiasutuste andmetel ei suudaks RM oma prognoositud rahavoogude juures puudujääki kiiresti kõrvaldada ja samal ajal äritegevust moderniseerida. Tingdeponeerimiskonto võimaldab RMil seega leppida RMi pensionikava usaldusisikutega kokku pikemas ajavahemikus puudujäägi kõrvaldamiseks, vähendades sel moel esimeste aastate pensionisissemakseid. Ühendkuningriigi ametiasutused on väitnud end uskuvat, et postireservi kasutamine sel eesmärgil toimub RMi parimates kaubandushuvides ja et RMile antud võimalus oma strateegiline kava lõpetada tõstab Ühendkuningriigi ametiasutustele kuuluva osaluse väärtust. Ühendkuningriigi ametiasutused väidavad, et ilma tingdeponeerimiskonto ja pikendatud laenuvõimalusteta võib aktsionäride vara mitte kasvada, vaid hävineda, ning seepärast tegutsevad nad kaubanduslikul viisil. |
| --- | --- |

(22)

Ühendkuningriigi ametiasutused otsustasid 2006. aastal kasutada postireservi olemasolevat saldot 850 miljonit GBP tingdeponeerimiskonto loomiseks, mida RMi pensionikava saaks kasutada teatavatel tingimustel RM pankrotistumise korral. Meetme põhjuseks oli, et RMi eri pensioniskeemides, millest RMi pensionikava oli ülekaalukalt suurim, oli 2005/2006. aasta kontode kogupuudujäägiks (summa, mille võrra prognoositavad kohustused konservatiivsete eelduste põhjal ületavad vara) 5 600 miljonit GBP, kusjuures nimetatud puudujääki kajastati esmakordselt RMi bilansis. Nagu Ühendkuningriigi muud tööandjapensioni skeemid, on RMi pensionikava kogumisskeem, millel peavad seoses kohustustega olema varad. Ühendkuningriigi ametiasutuste andmetel ei suudaks RM oma prognoositud rahavoogude juures puudujääki kiiresti kõrvaldada ja samal ajal äritegevust moderniseerida. Tingdeponeerimiskonto võimaldab RMil seega leppida RMi pensionikava usaldusisikutega kokku pikemas ajavahemikus puudujäägi kõrvaldamiseks, vähendades sel moel esimeste aastate pensionisissemakseid. Ühendkuningriigi ametiasutused on väitnud end uskuvat, et postireservi kasutamine sel eesmärgil toimub RMi parimates kaubandushuvides ja et RMile antud võimalus oma strateegiline kava lõpetada tõstab Ühendkuningriigi ametiasutustele kuuluva osaluse väärtust. Ühendkuningriigi ametiasutused väidavad, et ilma tingdeponeerimiskonto ja pikendatud laenuvõimalusteta võib aktsionäride vara mitte kasvada, vaid hävineda, ning seepärast tegutsevad nad kaubanduslikul viisil.

2.3.4.   Uus aktsionärilaen summas 300 miljonit GBP

| (23) | Ühendkuningriigi ametiasutused teatasid 8. veebruaril 2007 oma nõusolekust anda RMile aktsionärilaen summas 300 miljonit GBP. Komisjonile laenust ei teatatud. Teate tingimustest ilmnes, et laen on üks osa tingdeponeerimiskontot ja laenuvõimalust hõlmavast meetmete paketist. |
| --- | --- |

(23)

Ühendkuningriigi ametiasutused teatasid 8. veebruaril 2007 oma nõusolekust anda RMile aktsionärilaen summas 300 miljonit GBP. Komisjonile laenust ei teatatud. Teate tingimustest ilmnes, et laen on üks osa tingdeponeerimiskontot ja laenuvõimalust hõlmavast meetmete paketist.

2.4.   Menetluse algatamise põhjused

| (24) | Uurimismenetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust seoses Ühendkuningriigi ametiasutuste väidetega, et meetmete näol ei olnud tegemist riigiabiga, sest need võimaldati kaubanduslikel tingimustel ega andnud Royal Mailile seega mingeid eeliseid. Kirjade ja postipakkide edastamine on rahvusvaheline äritegevus ning komisjon usub, et valikulise eelise võimaldamine RMile või Parcelforce’ile moonutaks konkurentsi ja mõjutaks liikmesriikide vahelist kaubandust. Kõik meetmed rahastati riigi otsese kontrolli all olevatest allikatest ning seega oli asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses tegemist riigi ressurssidega. Kõik meetmed olid omistatavad riigile ning valikulised, sest need võimaldati üksnes RMile. Kui meetmed andsid Royal Mailile eelise, vastavad nad seega riigiabi kriteeriumidele. Komisjon hindas, kas meetmed, mille suhtes menetlus algatati, andsid abisaajale eelise. |
| --- | --- |

(24)

Uurimismenetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust seoses Ühendkuningriigi ametiasutuste väidetega, et meetmete näol ei olnud tegemist riigiabiga, sest need võimaldati kaubanduslikel tingimustel ega andnud Royal Mailile seega mingeid eeliseid. Kirjade ja postipakkide edastamine on rahvusvaheline äritegevus ning komisjon usub, et valikulise eelise võimaldamine RMile või Parcelforce’ile moonutaks konkurentsi ja mõjutaks liikmesriikide vahelist kaubandust. Kõik meetmed rahastati riigi otsese kontrolli all olevatest allikatest ning seega oli asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses tegemist riigi ressurssidega. Kõik meetmed olid omistatavad riigile ning valikulised, sest need võimaldati üksnes RMile. Kui meetmed andsid Royal Mailile eelise, vastavad nad seega riigiabi kriteeriumidele. Komisjon hindas, kas meetmed, mille suhtes menetlus algatati, andsid abisaajale eelise.

2.4.1.   2001. aasta laen

| (25) | Nagu märgitud põhjenduses 19, tuleb 2001. aasta laen tagasi maksta aastatel 2021–2025 ja selle keskmine intressimäär on ligikaudu 5,8 %. See on oluliselt madalam Ühendkuningriigi viitemäärast (7,06 %) 2001. aastal, mil Ühendkuningriik teatas komisjonile laenu andmisest ette. Ühendkuningriigi ametiasutused esitasid teatavat tõendusmaterjali selle kohta, et kõnealusel ajal oli Ühendkuningriigi tulukõver langev ning seetõttu võisid selliste pikaajaliste laenude intressimäärad olla viitemäärast (mis sel ajal põhines viie aasta intressimääradel) madalamad, ilma et see oleks vastuolus turumajandusliku investori põhimõttega. Sellegipoolest näib esitatud tõendusmaterjal viitavat ka asjaolule, et osa laenust anti 1999. ja 2000. aastal. See mitte ainult ei ole vastuolus varasema teabega, vaid hõlmab ka ajavahemikku, mil viitemäär oli veelgi kõrgem (2000. aastal 7,64 %). Komisjon märkis ka, et vähemalt 2001. aastal hakkasid Royal Maili finantstulemused halvenema. Tavaliselt peegelduks see mis tahes laenu tingimustes. Seetõttu võib komisjon finantsraskustes olevale ettevõtjale antud laenu hindamisel kasutada võrdluspunktina viitemäärast kõrgemat intressimäära. |
| --- | --- |

(25)

Nagu märgitud põhjenduses 19, tuleb 2001. aasta laen tagasi maksta aastatel 2021–2025 ja selle keskmine intressimäär on ligikaudu 5,8 %. See on oluliselt madalam Ühendkuningriigi viitemäärast (7,06 %) 2001. aastal, mil Ühendkuningriik teatas komisjonile laenu andmisest ette. Ühendkuningriigi ametiasutused esitasid teatavat tõendusmaterjali selle kohta, et kõnealusel ajal oli Ühendkuningriigi tulukõver langev ning seetõttu võisid selliste pikaajaliste laenude intressimäärad olla viitemäärast (mis sel ajal põhines viie aasta intressimääradel) madalamad, ilma et see oleks vastuolus turumajandusliku investori põhimõttega. Sellegipoolest näib esitatud tõendusmaterjal viitavat ka asjaolule, et osa laenust anti 1999. ja 2000. aastal. See mitte ainult ei ole vastuolus varasema teabega, vaid hõlmab ka ajavahemikku, mil viitemäär oli veelgi kõrgem (2000. aastal 7,64 %). Komisjon märkis ka, et vähemalt 2001. aastal hakkasid Royal Maili finantstulemused halvenema. Tavaliselt peegelduks see mis tahes laenu tingimustes. Seetõttu võib komisjon finantsraskustes olevale ettevõtjale antud laenu hindamisel kasutada võrdluspunktina viitemäärast kõrgemat intressimäära.

2.4.2.   Laenuvõimalus

| (26) | Ühendkuningriigi ametiasutused teatasid komisjonile, et 2006. aasta oktoobri seisuga ei oldud 2003. aastal antud laenuvõimalust kasutatud. Siiski ei saaks ainult selle põhjal järeldada, et laenuvõimalused ei andnud eeliseid, sest laenu kättesaadavusel on ettevõtja jaoks „väärtus valikuvõimalusena”. 2003. aastal ei olnud võimalik teada, et laene ei kasutata. Seetõttu tuli laenuvõimaluste tingimusi hinnata samamoodi nagu 2001. aasta laenu. Võib märkida, et kõnealused laenuvõimalused olid seotud RMi uuenduskavaga. |
| --- | --- |

(26)

Ühendkuningriigi ametiasutused teatasid komisjonile, et 2006. aasta oktoobri seisuga ei oldud 2003. aastal antud laenuvõimalust kasutatud. Siiski ei saaks ainult selle põhjal järeldada, et laenuvõimalused ei andnud eeliseid, sest laenu kättesaadavusel on ettevõtja jaoks „väärtus valikuvõimalusena”. 2003. aastal ei olnud võimalik teada, et laene ei kasutata. Seetõttu tuli laenuvõimaluste tingimusi hinnata samamoodi nagu 2001. aasta laenu. Võib märkida, et kõnealused laenuvõimalused olid seotud RMi uuenduskavaga.

| (27) | NLFi laen summas 544 miljonit GBP anti LIBORist või asjaomasest riigivõlakirjast 25 baaspunkti kõrgema intressimääraga (6). Tuleb märkida, et viitemäär on 75 baaspunkti kõrgem pankadevaheliste vahetustehingute intressimäärast. Ühendkuningriigi ametiasutused põhjendasid madalat marginaali tagatiseks seatud RMi sularahareserviga. Komisjon märkis aga, et kõnealune reserv on riigi ressurss, mille üle Ühendkuningriigi ametiasutustel on eriõigusaktide kaudu kontroll. Seetõttu väljendas komisjon kahtlust, kas sularahareservi kasutamine tagatisena võiks igal juhul hajutada kahtlused, et meede kujutab endast riigiabi. Komisjon märkis, et kui laenu oleks kasutatud, ületaks 50 baaspunktist tulenev kokkuhoid RMi tasutud vahendustasu väärtuse. |
| --- | --- |

(27)

NLFi laen summas 544 miljonit GBP anti LIBORist või asjaomasest riigivõlakirjast 25 baaspunkti kõrgema intressimääraga (6). Tuleb märkida, et viitemäär on 75 baaspunkti kõrgem pankadevaheliste vahetustehingute intressimäärast. Ühendkuningriigi ametiasutused põhjendasid madalat marginaali tagatiseks seatud RMi sularahareserviga. Komisjon märkis aga, et kõnealune reserv on riigi ressurss, mille üle Ühendkuningriigi ametiasutustel on eriõigusaktide kaudu kontroll. Seetõttu väljendas komisjon kahtlust, kas sularahareservi kasutamine tagatisena võiks igal juhul hajutada kahtlused, et meede kujutab endast riigiabi. Komisjon märkis, et kui laenu oleks kasutatud, ületaks 50 baaspunktist tulenev kokkuhoid RMi tasutud vahendustasu väärtuse.

| (28) | Võlakirjad väärtusega 300 ja 200 miljonit GBP emiteeriti intressimääraga, mis oli „valitsuse asjaomase võlakirja” intressimäärast vastavalt 50 ja 200 baaspunkti kõrgemad. Suurema väärtusega võlakiri oli tagatud RMi koguvarale seatud muutuva väärtusega kommertspandiga, väiksema väärtusega võlakiri aga väiksema tagatisega. Valitsuse väärtpaberite intressimääradest (mis tavaliselt on pankadevahelistest intressimääradest madalamad) 50 baaspunkti võrra kõrgem intressimäär tähendab, et 300 miljoni GBP suuruse laenu intressimäär võis olla komisjoni viitemäärast madalam. |
| --- | --- |

(28)

Võlakirjad väärtusega 300 ja 200 miljonit GBP emiteeriti intressimääraga, mis oli „valitsuse asjaomase võlakirja” intressimäärast vastavalt 50 ja 200 baaspunkti kõrgemad. Suurema väärtusega võlakiri oli tagatud RMi koguvarale seatud muutuva väärtusega kommertspandiga, väiksema väärtusega võlakiri aga väiksema tagatisega. Valitsuse väärtpaberite intressimääradest (mis tavaliselt on pankadevahelistest intressimääradest madalamad) 50 baaspunkti võrra kõrgem intressimäär tähendab, et 300 miljoni GBP suuruse laenu intressimäär võis olla komisjoni viitemäärast madalam.

| (29) | Ühendkuningriigi ametiasutused teatasid 31. oktoobril 2006 komisjonile, et 2003. aastal antud ja 2006. aasta oktoobris endiselt olemas olnud laenuvõimaluste (riikliku laenufondi laen 544 miljonit GBP ja võlakirjad 300 miljoni GBP ulatuses) pikendamise tingimusi alles räägitakse läbi, kuid nad küsivad nõustajatelt abi, et tagada kaubanduslike tingimuste kasutamine. |
| --- | --- |

(29)

Ühendkuningriigi ametiasutused teatasid 31. oktoobril 2006 komisjonile, et 2003. aastal antud ja 2006. aasta oktoobris endiselt olemas olnud laenuvõimaluste (riikliku laenufondi laen 544 miljonit GBP ja võlakirjad 300 miljoni GBP ulatuses) pikendamise tingimusi alles räägitakse läbi, kuid nad küsivad nõustajatelt abi, et tagada kaubanduslike tingimuste kasutamine.

2.4.3.   Pensionide tingdeponeerimiskonto

| (30) | Ühendkuningriigi ametiasutuste andmetel seisnes tingdeponeerimiskonto üks mõju asjaolus, et vähenesid RMi pensionikavasse esimestel aastatel tehtavad sissemaksed pensionikava puudujäägi kõrvaldamiseks. Komisjoni arvates näitas see, et meede võib anda RMile eelise ja seega olla riigiabi. Komisjon kahtles väites, et meede on põhjendatav kui turumajandusliku investori sekkumine, mida prognoosid ega finantsanalüüs ei kinnitanud. |
| --- | --- |

(30)

Ühendkuningriigi ametiasutuste andmetel seisnes tingdeponeerimiskonto üks mõju asjaolus, et vähenesid RMi pensionikavasse esimestel aastatel tehtavad sissemaksed pensionikava puudujäägi kõrvaldamiseks. Komisjoni arvates näitas see, et meede võib anda RMile eelise ja seega olla riigiabi. Komisjon kahtles väites, et meede on põhjendatav kui turumajandusliku investori sekkumine, mida prognoosid ega finantsanalüüs ei kinnitanud.

| (31) | Komisjon määras kindlaks kolm uuritavat küsimust. Arvestades, et reservis olnud vahendid kuulusid juba Royal Mailile ja kajastusid tema bilansis, oli esimene küsimus, kas tingdeponeerimiskontot võis pidada RMi kaubanduslikuks otsuseks vaatamata Ühendkuningriigi ametiasutuste kaasatusele, mis tulenes kehtivast õiguskorrast. Arvestades Ühendkuningriigi eriõigusi reservidele, oli teine küsimus, kas kaubanduslikult käituv aktsionär nõustuks aktsiakapitali seesuguse kasutamisega. Kuna reservide kasutamine pensionimeetme tarbeks eeldab, et ametiasutused rahastaksid POLi meetmeid riigieelarvest, oli kolmas küsimus, kas aktsionär nõustuks lisama uut omakapitali sellise tingdeponeerimiskonto rahastamiseks. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon määras kindlaks kolm uuritavat küsimust. Arvestades, et reservis olnud vahendid kuulusid juba Royal Mailile ja kajastusid tema bilansis, oli esimene küsimus, kas tingdeponeerimiskontot võis pidada RMi kaubanduslikuks otsuseks vaatamata Ühendkuningriigi ametiasutuste kaasatusele, mis tulenes kehtivast õiguskorrast. Arvestades Ühendkuningriigi eriõigusi reservidele, oli teine küsimus, kas kaubanduslikult käituv aktsionär nõustuks aktsiakapitali seesuguse kasutamisega. Kuna reservide kasutamine pensionimeetme tarbeks eeldab, et ametiasutused rahastaksid POLi meetmeid riigieelarvest, oli kolmas küsimus, kas aktsionär nõustuks lisama uut omakapitali sellise tingdeponeerimiskonto rahastamiseks.

2.4.4.   Uus aktsionärilaen summas 300 miljonit GBP

| (32) | Laenu tingimusi ei oldud uurimise alustamise ajaks komisjonile teatatud. Seetõttu ei saanud komisjon hinnata, kas laenu tingimused hõlmavad riigiabi. Arvestades asjaolu, et laen moodustas ühe osa meetmete paketist, mille puhul komisjon ei olnud loobunud kahtlustest, et pakett võib sisaldada riigiabi, ei saanud laenu tingimusi ühelgi juhul eraldiseisvalt hinnata. |
| --- | --- |

(32)

Laenu tingimusi ei oldud uurimise alustamise ajaks komisjonile teatatud. Seetõttu ei saanud komisjon hinnata, kas laenu tingimused hõlmavad riigiabi. Arvestades asjaolu, et laen moodustas ühe osa meetmete paketist, mille puhul komisjon ei olnud loobunud kahtlustest, et pakett võib sisaldada riigiabi, ei saanud laenu tingimusi ühelgi juhul eraldiseisvalt hinnata.

2.4.5.   Võimaliku riigiabi kokkusobivus ühisturuga

| (33) | Komisjon väljendas ka kahtlust, kas meetmed võiksid kokku sobida ühisturuga, juhul kui nende näol on tegemist riigiabiga. Komisjon märkis, et asutamislepingu artikli 86 lõike 2 õiguslik alus ei näi paika pidavat, ehkki RMile on antud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine. Ühendkuningriigi ametiasutused olid laenu ja laenuvõimalused selgelt sidunud muude projektidega kui üldist majandushuvi pakkuvad teenused, nimelt RMi ülevõtutehingud ülemeremaades ja 2003. aastal vastu võetud uuenduskava. Pensionide tingdeponeerimiskonto ei ole samuti seotud ühegi üldist majandushuvi pakkuva teenusega, mida RM osutab. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon väljendas ka kahtlust, kas meetmed võiksid kokku sobida ühisturuga, juhul kui nende näol on tegemist riigiabiga. Komisjon märkis, et asutamislepingu artikli 86 lõike 2 õiguslik alus ei näi paika pidavat, ehkki RMile on antud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine. Ühendkuningriigi ametiasutused olid laenu ja laenuvõimalused selgelt sidunud muude projektidega kui üldist majandushuvi pakkuvad teenused, nimelt RMi ülevõtutehingud ülemeremaades ja 2003. aastal vastu võetud uuenduskava. Pensionide tingdeponeerimiskonto ei ole samuti seotud ühegi üldist majandushuvi pakkuva teenusega, mida RM osutab.

| (34) | Kui nimetatud meetmed sisaldavad riigiabi, näib nende ühisturuga kokkusobivuse ainsaks aluseks olevat asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt c. Sellegipoolest ei tundu meetmed olevat kooskõlas mitte ühegi siiani komisjoni poolt kehtestatud eeskirjaga, mis käsitleb nimetatud punkti kohaldamist. Kui tegemist on riigiabiga, siis komisjon kahtleb, kas meetmed sobiksid kokku ühisturuga. |
| --- | --- |

(34)

Kui nimetatud meetmed sisaldavad riigiabi, näib nende ühisturuga kokkusobivuse ainsaks aluseks olevat asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt c. Sellegipoolest ei tundu meetmed olevat kooskõlas mitte ühegi siiani komisjoni poolt kehtestatud eeskirjaga, mis käsitleb nimetatud punkti kohaldamist. Kui tegemist on riigiabiga, siis komisjon kahtleb, kas meetmed sobiksid kokku ühisturuga.

3.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

3.1.   Deutsche Post

| (35) | Deutsche Post märkis, et uurimine hõlmas vaid osa viimastel aastatel Royal Mailile antud abist. Komisjon oli heaks kiitnud terve rea Ühendkuningriigi abimeetmeid, mistõttu Royal Mail oli viimastel aastatel postisektori suurim abisaaja (pärast Poste Italianet). DP juhtis tähelepanu asjaolule, et kõikidele nimetatud meetmetele vaatamata oli Royal Maili liberaliseeritud postipakiteenuste osutaja Parcelforce olnud mitu aastat tugevas kahjumis. Et Royal Mail ei olnud samal ajal teeninud teistelt tegevusvaldkondadelt piisavat tulu nimetatud kahjumi korvamiseks, tuleb kahjum kindlasti katta riigi ressurssidest. Vastavalt komisjoni 19. juuni 2002. aasta otsusele (juhtum C 61/99, Deutsche Post AG (7)) on seda liiki kahju katmise puhul tegemist ühisturuga kokkusobimatu riigiabiga. DP avaldas kahetsust, et komisjon ei olnud seda asjaolu, mida DP rõhutas juba 3. detsembri 2002. aasta kaebuses, menetlustes arvesse võtnud. |
| --- | --- |

(35)

Deutsche Post märkis, et uurimine hõlmas vaid osa viimastel aastatel Royal Mailile antud abist. Komisjon oli heaks kiitnud terve rea Ühendkuningriigi abimeetmeid, mistõttu Royal Mail oli viimastel aastatel postisektori suurim abisaaja (pärast Poste Italianet). DP juhtis tähelepanu asjaolule, et kõikidele nimetatud meetmetele vaatamata oli Royal Maili liberaliseeritud postipakiteenuste osutaja Parcelforce olnud mitu aastat tugevas kahjumis. Et Royal Mail ei olnud samal ajal teeninud teistelt tegevusvaldkondadelt piisavat tulu nimetatud kahjumi korvamiseks, tuleb kahjum kindlasti katta riigi ressurssidest. Vastavalt komisjoni 19. juuni 2002. aasta otsusele (juhtum C 61/99, Deutsche Post AG (7)) on seda liiki kahju katmise puhul tegemist ühisturuga kokkusobimatu riigiabiga. DP avaldas kahetsust, et komisjon ei olnud seda asjaolu, mida DP rõhutas juba 3. detsembri 2002. aasta kaebuses, menetlustes arvesse võtnud.

| (36) | 2001. aasta laenu kohta märkis DP, et 1999. aasta jaanuaris võttis Royal Mail 424 miljoni euro eest üle Saksamaa postipakiteenuse osutaja German Parcel GmbH („German Parcel”). German Parcel sai 1999. aasta sügisel äsja asutatud ettevõtja General Logistics Systems („GLS”) üheks osaks. Seejärel tegi GLS Euroopa turul mitu ülevõtutehingut. Aastatel 2000–2003 teenis Royal Mail vaevu kasumit, millest nimetatud ülevõtutehinguid rahastada. Kui ülevõtutehinguid rahastanud laen anti tingimustel, mis ei olnud sel ajal turul kättesaadavad, oli tegemist ebaseadusliku riigiabiga ja see tuleb tagasi maksta. |
| --- | --- |

(36)

2001. aasta laenu kohta märkis DP, et 1999. aasta jaanuaris võttis Royal Mail 424 miljoni euro eest üle Saksamaa postipakiteenuse osutaja German Parcel GmbH („German Parcel”). German Parcel sai 1999. aasta sügisel äsja asutatud ettevõtja General Logistics Systems („GLS”) üheks osaks. Seejärel tegi GLS Euroopa turul mitu ülevõtutehingut. Aastatel 2000–2003 teenis Royal Mail vaevu kasumit, millest nimetatud ülevõtutehinguid rahastada. Kui ülevõtutehinguid rahastanud laen anti tingimustel, mis ei olnud sel ajal turul kättesaadavad, oli tegemist ebaseadusliku riigiabiga ja see tuleb tagasi maksta.

| (37) | Seoses laenuvõimalustega ei saanud DP aru, miks Royal Mail ei rahastanud oma postiinfrastruktuuri uuendamist viimaste aastate kasumist (RMi enda näitajate kohaselt teenis RM 2005/2006. majandusaastal 355 miljonit GBPd tegevuskasumit). Reguleeriv asutus Postcomm oli ettevõtja universaalteenuse osutamise kohustusi postiteenuste tasude kinnitamisel juba olulisel määral arvese võtnud. Seetõttu oli karta, et paljude toetusmeetmete (riigi otsemaksete, laenude ja heakskiidetud hinnakujundusmeetmete) kogumõju tähendaks universaalteenuse kulude ülekompenseerimist viisil, mis on riigiabi eeskirjade kohaselt lubamatu. See võib märgatavalt mõjutada konkurentsi Ühendkuningriigi kirjade, postipakkide ja kullerposti turul, kus DP käive ületas 2006. aastal 1 000 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(37)

Seoses laenuvõimalustega ei saanud DP aru, miks Royal Mail ei rahastanud oma postiinfrastruktuuri uuendamist viimaste aastate kasumist (RMi enda näitajate kohaselt teenis RM 2005/2006. majandusaastal 355 miljonit GBPd tegevuskasumit). Reguleeriv asutus Postcomm oli ettevõtja universaalteenuse osutamise kohustusi postiteenuste tasude kinnitamisel juba olulisel määral arvese võtnud. Seetõttu oli karta, et paljude toetusmeetmete (riigi otsemaksete, laenude ja heakskiidetud hinnakujundusmeetmete) kogumõju tähendaks universaalteenuse kulude ülekompenseerimist viisil, mis on riigiabi eeskirjade kohaselt lubamatu. See võib märgatavalt mõjutada konkurentsi Ühendkuningriigi kirjade, postipakkide ja kullerposti turul, kus DP käive ületas 2006. aastal 1 000 miljonit eurot.

| (38) | DP ärgitas komisjoni kriitiliselt hindama menetluse algatamise otsuses loetletud abimeetmeid, võttes arvesse konkreetselt Royal Maili kasuks heakskiidetud arvukaid toetusmeetmeid. |
| --- | --- |

(38)

DP ärgitas komisjoni kriitiliselt hindama menetluse algatamise otsuses loetletud abimeetmeid, võttes arvesse konkreetselt Royal Maili kasuks heakskiidetud arvukaid toetusmeetmeid.

3.2.   TNT Post UK Limited

| (39) | Esimeses vastuses menetluse algatamisele toetas TNT Post UK Ltd („TNT”) pensionimeetme kohta kaebuse esitanud Postikonkurentsi Foorumi liikmena uurimist täielikult. Turule tulijana mõjutas TNTd otseselt igasugune rahastamine, mis toimus muudel kui reaalturupõhistel kaubanduslikel tingimustel. Seda liiki rahastamine tähendaks, et Royal Mail saab oma hinnad kunstlikult madalal hoida, vähendades seega TNT konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(39)

Esimeses vastuses menetluse algatamisele toetas TNT Post UK Ltd („TNT”) pensionimeetme kohta kaebuse esitanud Postikonkurentsi Foorumi liikmena uurimist täielikult. Turule tulijana mõjutas TNTd otseselt igasugune rahastamine, mis toimus muudel kui reaalturupõhistel kaubanduslikel tingimustel. Seda liiki rahastamine tähendaks, et Royal Mail saab oma hinnad kunstlikult madalal hoida, vähendades seega TNT konkurentsivõimet.

| (40) | TNT märkis ettevõtja Royal Mail Group Limited (endise plc) raamatupidamise vahearuande põhjal, et „Royal Mail Group plc ei ole täitnud valitsuselt saadud laenuvõtuvõimalustega seotud kohustusi, kuid on saanud kaubandus- ja tööstusministeeriumilt kui laenuandjalt formaalseid vabastusi.” TNT väitis, et nimetatud tingimusi arvesse võttes ei sooviks ükski kaubanduslik laenuandja täiendavat laenu anda ilma, et laenu tingimused piisavalt kajastaksid suuremat riski, et intressi või põhisummat ei maksta tagasi. Peale selle märkis TNT, et Royal Maili 2007. aasta märtsi dokumendis „Royal Maili seisukoht vahearuande kohta” kinnitas Royal Mail, et refinantseerimine on vastastikuses sõltuvuses hinnakontrolli saavutamisega ja pensionipuudujäägi rahastamisega 17 aasta jooksul. TNT arvates oli tegemist lubamatult pika ajavahemikuga ning kui näidatakse, et rahastamine toimub mittekaubandusliku investori või laenuandja tingimustel, näitaks see, et puudujäägi kõrvaldamise tähtaeg on liiga pikk. Seega olnuksid postivaldkonda reguleeriva asutuse Postcomm kehtestatud hinnalaed liiga madalad. Konkurendina väitis TNT, et talle avaldavad otsest mõju äriposti hinnalaed, mis on seatud tasemel, mis eeldab valitsusepoolset rahastamist ja pensionifondi puudujäägi lubamatult pikka kõrvaldamise tähtaega. |
| --- | --- |

(40)

TNT märkis ettevõtja Royal Mail Group Limited (endise plc) raamatupidamise vahearuande põhjal, et „Royal Mail Group plc ei ole täitnud valitsuselt saadud laenuvõtuvõimalustega seotud kohustusi, kuid on saanud kaubandus- ja tööstusministeeriumilt kui laenuandjalt formaalseid vabastusi.” TNT väitis, et nimetatud tingimusi arvesse võttes ei sooviks ükski kaubanduslik laenuandja täiendavat laenu anda ilma, et laenu tingimused piisavalt kajastaksid suuremat riski, et intressi või põhisummat ei maksta tagasi. Peale selle märkis TNT, et Royal Maili 2007. aasta märtsi dokumendis „Royal Maili seisukoht vahearuande kohta” kinnitas Royal Mail, et refinantseerimine on vastastikuses sõltuvuses hinnakontrolli saavutamisega ja pensionipuudujäägi rahastamisega 17 aasta jooksul. TNT arvates oli tegemist lubamatult pika ajavahemikuga ning kui näidatakse, et rahastamine toimub mittekaubandusliku investori või laenuandja tingimustel, näitaks see, et puudujäägi kõrvaldamise tähtaeg on liiga pikk. Seega olnuksid postivaldkonda reguleeriva asutuse Postcomm kehtestatud hinnalaed liiga madalad. Konkurendina väitis TNT, et talle avaldavad otsest mõju äriposti hinnalaed, mis on seatud tasemel, mis eeldab valitsusepoolset rahastamist ja pensionifondi puudujäägi lubamatult pikka kõrvaldamise tähtaega.

| (41) | TNT tegi veel ühe avalduse, mis saabus märkuste esitamise ametlikust tähtajast oluliselt hiljem, kuid mida komisjon võttis siiski arvesse. TNT oli analüüsinud Royal Mailile võimaldatud kaht riiklikku rahastamisallikat, nimelt i) laenud ja ii) valitsuse kontrolli all olevate reservide paigutamine tingdeponeerimiskontole, millele on juurdepääs Royal Maili pensionifondi usaldusisikutel. TNT järeldas, et kaubanduslik investor ei oleks võimaldanud kumbagi rahastamisallikat. |
| --- | --- |

(41)

TNT tegi veel ühe avalduse, mis saabus märkuste esitamise ametlikust tähtajast oluliselt hiljem, kuid mida komisjon võttis siiski arvesse. TNT oli analüüsinud Royal Mailile võimaldatud kaht riiklikku rahastamisallikat, nimelt i) laenud ja ii) valitsuse kontrolli all olevate reservide paigutamine tingdeponeerimiskontole, millele on juurdepääs Royal Maili pensionifondi usaldusisikutel. TNT järeldas, et kaubanduslik investor ei oleks võimaldanud kumbagi rahastamisallikat.

| (42) | 2001. aasta veebruaris antud laenud olid tagamata laenud keskmise tähtajaga 21 aastat ja keskmise fikseeritud intressimääraga 5,84 %. Laenude andmise kuul kõikus vahetustehingute 20 aasta intressimäär (erinevalt GBP LIBORist) vahemikus 5,87 % kuni 6,12 %. Sellest võib järeldada, et riiklikud laenud pidid olema antud pankadevahelistest intressimääradest soodsamalt, sest tavaliselt on ettevõtjatele antavate tagatiseta laenude krediidiriski marginaal pankadevahelistest intressimääradest kõrgem. Asjaolu, et see kehtib ka Royal Maili puhul, tõendab krediidiriski marginaal (0,25 % kõrgem kui LIBOR), mida kommertspangad kohaldasid Royal Mailile antud märksa lühemaajaliste laenude puhul. TNT märkis ka, et pikemate laenutähtaegade puhul on krediidiriski marginaalid oluliselt kõrgemad. Olemasolevatel andmetel järeldaks TNT, et kaubanduslik laenuandja ei oleks Royal Mailile andnud avaldatud tingimustel laene summas 500 miljonit GBP. Reaalturupõhistel kaubanduslikel tingimustel antud laen oleks tegelikult pidanud olema märksa kõrgema intressimääraga. |
| --- | --- |

(42)

2001. aasta veebruaris antud laenud olid tagamata laenud keskmise tähtajaga 21 aastat ja keskmise fikseeritud intressimääraga 5,84 %. Laenude andmise kuul kõikus vahetustehingute 20 aasta intressimäär (erinevalt GBP LIBORist) vahemikus 5,87 % kuni 6,12 %. Sellest võib järeldada, et riiklikud laenud pidid olema antud pankadevahelistest intressimääradest soodsamalt, sest tavaliselt on ettevõtjatele antavate tagatiseta laenude krediidiriski marginaal pankadevahelistest intressimääradest kõrgem. Asjaolu, et see kehtib ka Royal Maili puhul, tõendab krediidiriski marginaal (0,25 % kõrgem kui LIBOR), mida kommertspangad kohaldasid Royal Mailile antud märksa lühemaajaliste laenude puhul. TNT märkis ka, et pikemate laenutähtaegade puhul on krediidiriski marginaalid oluliselt kõrgemad. Olemasolevatel andmetel järeldaks TNT, et kaubanduslik laenuandja ei oleks Royal Mailile andnud avaldatud tingimustel laene summas 500 miljonit GBP. Reaalturupõhistel kaubanduslikel tingimustel antud laen oleks tegelikult pidanud olema märksa kõrgema intressimääraga.

| (43) | Seoses 2003. aastal emiteeritud võlakirjadega (st laenuvõimalused) lähenes TNT olukorrale mõnevõrra teisiti, sest ilmnes, et võlakirjad olid tagatud Royal Maili varadega. Olenevalt kõnealuste varade tugevusest (olemasolevatel andmetel näisid need üsna tugevad) võiks eeldada, et LIBORit ületav krediidiriski marginaal on väiksem. Küsitav oleks vaid krediidiriski marginaali vähendamise ulatus, aga et TNT-le ei olnud selge, mis intressimäära Royal Mail tegelikult maksab, oli raske kindlaks teha, kas see oleks nii Royal Maili kui ka Ühendkuningriigi seisukohalt kaubanduslikust aspektist põhjendatud. |
| --- | --- |

(43)

Seoses 2003. aastal emiteeritud võlakirjadega (st laenuvõimalused) lähenes TNT olukorrale mõnevõrra teisiti, sest ilmnes, et võlakirjad olid tagatud Royal Maili varadega. Olenevalt kõnealuste varade tugevusest (olemasolevatel andmetel näisid need üsna tugevad) võiks eeldada, et LIBORit ületav krediidiriski marginaal on väiksem. Küsitav oleks vaid krediidiriski marginaali vähendamise ulatus, aga et TNT-le ei olnud selge, mis intressimäära Royal Mail tegelikult maksab, oli raske kindlaks teha, kas see oleks nii Royal Maili kui ka Ühendkuningriigi seisukohalt kaubanduslikust aspektist põhjendatud.

| (44) | Seoses 2007. aastal antud laenudega märkis TNT, et kõnealuste laenude tingimuste kaubanduslikkust ei ole võimalik kindlaks teha, sest tegemist ei olnud avaliku teabega ning ilmselt oli laenuandmine seotud ka tingdeponeerimiskonto ja olemasoleva laenuvõimalusega. Olemasolevate laenuvõimaluste rikkumissätete kohaldamisest loobumine (mida kinnitas Royal Maili poolaasta raamatupidamisaruanne reguleerivale asutusele, (8) kolmas lisa, lk 18: „Seisuga 24. september 2006 ületavad Royal Mail Group plc kohustused varasid, seda peamiselt pensionipuudujäägi tõttu Royal Maili peamises pensionikavas. Selle tulemusena on Royal Mail jätnud täitmata oma kohustused seoses riigilt saadud laenuvõimalustega, kuid on saanud kaubandus- ja tööstusministeeriumilt kui laenuandjalt formaalseid vabastusi”) ning täiendavate laenude andmine on asi, mida kaubanduslik laenuandja tavalises olukorras ei teeks. |
| --- | --- |

(44)

Seoses 2007. aastal antud laenudega märkis TNT, et kõnealuste laenude tingimuste kaubanduslikkust ei ole võimalik kindlaks teha, sest tegemist ei olnud avaliku teabega ning ilmselt oli laenuandmine seotud ka tingdeponeerimiskonto ja olemasoleva laenuvõimalusega. Olemasolevate laenuvõimaluste rikkumissätete kohaldamisest loobumine (mida kinnitas Royal Maili poolaasta raamatupidamisaruanne reguleerivale asutusele, (8) kolmas lisa, lk 18: „Seisuga 24. september 2006 ületavad Royal Mail Group plc kohustused varasid, seda peamiselt pensionipuudujäägi tõttu Royal Maili peamises pensionikavas. Selle tulemusena on Royal Mail jätnud täitmata oma kohustused seoses riigilt saadud laenuvõimalustega, kuid on saanud kaubandus- ja tööstusministeeriumilt kui laenuandjalt formaalseid vabastusi”) ning täiendavate laenude andmine on asi, mida kaubanduslik laenuandja tavalises olukorras ei teeks.

| (45) | Seoses pensionimeetmega kahtles TNT, kas äritegevusega mitteseotud varade ja nendega seotud omakapitali ehk „postireservi” üleandmine Royal Maili asutamisel 2001. aasta märtsis toimus kaubanduslikel tingimustel. TNT arvates on väga tõenäoline, et kaubanduslik aktsionär ei oleks asutanud ettevõtjat, millel on laenuvara (mille puhul aktsionär on võlgnik) ja seejärel teinud samasugust sissemakset omakapitali. TNT märkis, et kui Madalmaade ettevõtja KPN 1989. aastal „erastati”, oli olukord sarnane, kuid KPNi kui Madalmaade DV 1989. aasta algbilanss ei sisaldanud ei seotud varasid ega reserve. |
| --- | --- |

(45)

Seoses pensionimeetmega kahtles TNT, kas äritegevusega mitteseotud varade ja nendega seotud omakapitali ehk „postireservi” üleandmine Royal Maili asutamisel 2001. aasta märtsis toimus kaubanduslikel tingimustel. TNT arvates on väga tõenäoline, et kaubanduslik aktsionär ei oleks asutanud ettevõtjat, millel on laenuvara (mille puhul aktsionär on võlgnik) ja seejärel teinud samasugust sissemakset omakapitali. TNT märkis, et kui Madalmaade ettevõtja KPN 1989. aastal „erastati”, oli olukord sarnane, kuid KPNi kui Madalmaade DV 1989. aasta algbilanss ei sisaldanud ei seotud varasid ega reserve.

| (46) | TNT andmetel toimib Ühendkuningriigi ametiasutuste poolne ülekanne tingdeponeerimiskontole pensioni usaldusfondi tagatisena, tänu millele Royal Mail saab puudujäägi kõrvaldada pikema rahastamistähtaja jooksul ja kasutada oma vahendeid äritegevuse tugevdamiseks. Kui Royal Mail pidanuks puudujääki kohe rahastama, siis olenevalt sellest, kas bilansis kajastuv pensionikohustus juba kajastas puudujääki, seisnuks ta silmitsi olulise kahjumiga ja omakapitali vähenemisega ning, mis ehk veelgi olulisem, võib-olla ka rahaliste vahendite vähenemisega. Tavalistel turutingimustel võib ettevõtja, kes vajab raha, laenata selle võlaturult või hankida lisakapitali aktsiaturgudelt. Royal Maili puhul näis olevat ka kolmas võimalus, nimelt leebemas hinnalaes kokkuleppimine reguleeriva asutusega. Hinnad võivad tõusta olulisel määral ilma, et nad siiski tõuseksid vastuvõetamatult kõrgele. Kuna hinnakontrolli kehtestamiseks oli vajalik Royal Maili nõusolek, oli tegemist Royal Maili võimuses oleva küsimusega ning valikuvõimalusega, millest tema aktsionär oli teadlik. |
| --- | --- |

(46)

TNT andmetel toimib Ühendkuningriigi ametiasutuste poolne ülekanne tingdeponeerimiskontole pensioni usaldusfondi tagatisena, tänu millele Royal Mail saab puudujäägi kõrvaldada pikema rahastamistähtaja jooksul ja kasutada oma vahendeid äritegevuse tugevdamiseks. Kui Royal Mail pidanuks puudujääki kohe rahastama, siis olenevalt sellest, kas bilansis kajastuv pensionikohustus juba kajastas puudujääki, seisnuks ta silmitsi olulise kahjumiga ja omakapitali vähenemisega ning, mis ehk veelgi olulisem, võib-olla ka rahaliste vahendite vähenemisega. Tavalistel turutingimustel võib ettevõtja, kes vajab raha, laenata selle võlaturult või hankida lisakapitali aktsiaturgudelt. Royal Maili puhul näis olevat ka kolmas võimalus, nimelt leebemas hinnalaes kokkuleppimine reguleeriva asutusega. Hinnad võivad tõusta olulisel määral ilma, et nad siiski tõuseksid vastuvõetamatult kõrgele. Kuna hinnakontrolli kehtestamiseks oli vajalik Royal Maili nõusolek, oli tegemist Royal Maili võimuses oleva küsimusega ning valikuvõimalusega, millest tema aktsionär oli teadlik.

| (47) | TNT märkis, et võlaturult raha hankimiseks peab laenuvõtja veenvalt põhjendama, et ta suudab laenu tulevastest rahavoogudest tagasi maksta. Aktsiaturult raha saamiseks peab ettevõtja veelgi veenvamalt põhjendama, et ta suudab aktsionäri investeeritud kapitalilt märkimisväärset tulu teenida. Royal Maili ainuaktsionärina pidanuks Ühendkuningriigi valitsus tegema kõik vajalikud uurimised veendumaks, et Royal Maili finantsseisund paraneb, kui tal lubatakse oma strateegiline kava lõpule viia. Kriitiline küsimus oli, kas edasine investeering reservidest pärit rahaga on kaubanduslikult mõttekas või hoopis halva investeeringu suurendamine. Seda liiki otsuse tegemisel oleks ülimalt tähtis lisainvesteeringu tulusust väga selgelt analüüsida. Kuna puudusid veenvad tõendid selle kohta, et (reservidest pärit rahaga võimaldatud) ümberkorralduskava tooks aktsionärile investeeringult kaubanduslikku tulu, arvas TNT, et otsus tehti mittekaubanduslikel tingimustel. |
| --- | --- |

(47)

TNT märkis, et võlaturult raha hankimiseks peab laenuvõtja veenvalt põhjendama, et ta suudab laenu tulevastest rahavoogudest tagasi maksta. Aktsiaturult raha saamiseks peab ettevõtja veelgi veenvamalt põhjendama, et ta suudab aktsionäri investeeritud kapitalilt märkimisväärset tulu teenida. Royal Maili ainuaktsionärina pidanuks Ühendkuningriigi valitsus tegema kõik vajalikud uurimised veendumaks, et Royal Maili finantsseisund paraneb, kui tal lubatakse oma strateegiline kava lõpule viia. Kriitiline küsimus oli, kas edasine investeering reservidest pärit rahaga on kaubanduslikult mõttekas või hoopis halva investeeringu suurendamine. Seda liiki otsuse tegemisel oleks ülimalt tähtis lisainvesteeringu tulusust väga selgelt analüüsida. Kuna puudusid veenvad tõendid selle kohta, et (reservidest pärit rahaga võimaldatud) ümberkorralduskava tooks aktsionärile investeeringult kaubanduslikku tulu, arvas TNT, et otsus tehti mittekaubanduslikel tingimustel.

4.   ÜHENDKUNINGRIIGI MÄRKUSED

4.1.   2001. aasta laen

| (48) | Seoses 2001. aasta laenuga selgitas Ühendkuningriik, et laenu põhjus peitub 1999. aastas, mil valitsus kinnitas Royal Maili strateegia eesmärgiga teha teatavad ülevõtutehingud, et suurendada Royal Maili konkurentsivõimet oma põhitegevusalal. Strateegiaga nõustudes võtsid ametiasutused eelkõige arvesse tulususe prognoosi ajal, mil Royal Mail liikus strateegilise eesmärgi saavutamise suunas. Üldise ülevõtustrateegia viiendal aastal prognoosis Royal Mail käibe kasvuks 40 % ja kasumi kasvuks 210 %. Aruteludes, mis käsitlesid ülevõtmiste rahastamist, eriti Royal Maili esimese suurema meretaguse ülevõtutehingu – German Parceli ülevõtu – rahastamist, osutasid Ühendkuningriigi ametiasutused oma soovile, et Royal Mail rahastaks nimetatud tehingut (ja edasisi tehinguid) valitsuse NLFist kaubanduslike intressimääradega antavast laenust. See peegeldas valitsuse kavatsust kehtestada Royal Maili suhtes kaubanduslik distsipliin ja ühtlasi tagada, et Royal Mail konkureeriks teiste postisektori ettevõtjatega ausalt, sest turg avanes järk-järgult konkurentsile. |
| --- | --- |

(48)

Seoses 2001. aasta laenuga selgitas Ühendkuningriik, et laenu põhjus peitub 1999. aastas, mil valitsus kinnitas Royal Maili strateegia eesmärgiga teha teatavad ülevõtutehingud, et suurendada Royal Maili konkurentsivõimet oma põhitegevusalal. Strateegiaga nõustudes võtsid ametiasutused eelkõige arvesse tulususe prognoosi ajal, mil Royal Mail liikus strateegilise eesmärgi saavutamise suunas. Üldise ülevõtustrateegia viiendal aastal prognoosis Royal Mail käibe kasvuks 40 % ja kasumi kasvuks 210 %. Aruteludes, mis käsitlesid ülevõtmiste rahastamist, eriti Royal Maili esimese suurema meretaguse ülevõtutehingu – German Parceli ülevõtu – rahastamist, osutasid Ühendkuningriigi ametiasutused oma soovile, et Royal Mail rahastaks nimetatud tehingut (ja edasisi tehinguid) valitsuse NLFist kaubanduslike intressimääradega antavast laenust. See peegeldas valitsuse kavatsust kehtestada Royal Maili suhtes kaubanduslik distsipliin ja ühtlasi tagada, et Royal Mail konkureeriks teiste postisektori ettevõtjatega ausalt, sest turg avanes järk-järgult konkurentsile.

| (49) | Et NLF ei saanud 1999. aastal laene anda, nõustus Ühendkuningriigi valitsus, et Royal Mail kasutab tehingute ajutiseks rahastamiseks Royal Maili bilansis olevat sularahareservi, järgides Ühendkuningriigi poliitikat, mille kohaselt avaliku sektori omandis olevad asutused ei peaks üldiselt erakapitaliturgudelt laenu võtma. NLFi laenu intressi kohaldatakse kuupäevadest, (9) mil Royal Mail kasutas oma sularahareservi, nagu olnuks laen sellest hetkest kehtiv (nagu algselt kavatsetud), et jätta ettevõtja vaherahastamiskokkuleppe suhtes neutraalseks. Ühendkuningriik esitas komisjonile 12. jaanuari 1999. aasta kirja, milles Ühendkuningriigi ametiasutused andsid Royal Mailile heakskiidu German Parceli ülevõtmiseks ja täpsustasid rahastamise korda. |
| --- | --- |

(49)

Et NLF ei saanud 1999. aastal laene anda, nõustus Ühendkuningriigi valitsus, et Royal Mail kasutab tehingute ajutiseks rahastamiseks Royal Maili bilansis olevat sularahareservi, järgides Ühendkuningriigi poliitikat, mille kohaselt avaliku sektori omandis olevad asutused ei peaks üldiselt erakapitaliturgudelt laenu võtma. NLFi laenu intressi kohaldatakse kuupäevadest, (9) mil Royal Mail kasutas oma sularahareservi, nagu olnuks laen sellest hetkest kehtiv (nagu algselt kavatsetud), et jätta ettevõtja vaherahastamiskokkuleppe suhtes neutraalseks. Ühendkuningriik esitas komisjonile 12. jaanuari 1999. aasta kirja, milles Ühendkuningriigi ametiasutused andsid Royal Mailile heakskiidu German Parceli ülevõtmiseks ja täpsustasid rahastamise korda.

| (50) | Hindamaks, kas Royal Maili kavandatud ülevõtmised on strateegiliselt ja kaubanduslikult arukad, kaasasid Ühendkuningriigi ametiasutused seoses German Parceli ülevõtmisega välisnõustaja. Edasisteks ülevõtmisteks, mida samuti rahastati 500 miljoni GBP suuruse laenu arvelt ja milleks oli vajalik Ühendkuningriigi ametiasutuste nõusolek, küsiti nõu Deloitte & Touche LLP-lt („Deloitte”), kes hindas iga ülevõtmist üksikult enne, kui Ühendkuningriigi ametiasutused ülevõtmiseks loa andsid. Deloitte ei soovitanud ühestki ülevõtmisest loobuda. |
| --- | --- |

(50)

Hindamaks, kas Royal Maili kavandatud ülevõtmised on strateegiliselt ja kaubanduslikult arukad, kaasasid Ühendkuningriigi ametiasutused seoses German Parceli ülevõtmisega välisnõustaja. Edasisteks ülevõtmisteks, mida samuti rahastati 500 miljoni GBP suuruse laenu arvelt ja milleks oli vajalik Ühendkuningriigi ametiasutuste nõusolek, küsiti nõu Deloitte & Touche LLP-lt („Deloitte”), kes hindas iga ülevõtmist üksikult enne, kui Ühendkuningriigi ametiasutused ülevõtmiseks loa andsid. Deloitte ei soovitanud ühestki ülevõtmisest loobuda.

| (51) | Deloitte abi kasutati ka NLFilt Royal Mailile tehtavate maksete kaubandusliku intressimäära ja eelkõige Royal Maili krediidireitingu kindlaksmääramisel, mille puhul lähtuti Royal Maili kui eraldiseisva, valitsuse omandist sõltumatu ettevõtja krediidivõime hindamisest. Deloitte hindas RMi krediidiriski äri- ja finantsriski alusel ning määras komparaatorite ja finantssuhtarvude põhjal kindlaks krediidireitingu vahemikus AA ja AA–. Deloitte soovitas ka, et Royal Maili suhtes kohaldatav intressimäär tuleks kindlaks määrata viitena võrreldava reitinguga emitentide suhtes kohaldatavatele intressimääradele, lähtudes asjaomase krediidireitingu ja võrdlusaluseks olevate riigivõlakirjade hinnavahede screen pricing„indeksist”. Sel alusel muutus Royal Maili suhtes kohaldatav asjaomane hinnavahe 76 ja 165 baaspunkti vahemikus. |
| --- | --- |

(51)

Deloitte abi kasutati ka NLFilt Royal Mailile tehtavate maksete kaubandusliku intressimäära ja eelkõige Royal Maili krediidireitingu kindlaksmääramisel, mille puhul lähtuti Royal Maili kui eraldiseisva, valitsuse omandist sõltumatu ettevõtja krediidivõime hindamisest. Deloitte hindas RMi krediidiriski äri- ja finantsriski alusel ning määras komparaatorite ja finantssuhtarvude põhjal kindlaks krediidireitingu vahemikus AA ja AA–. Deloitte soovitas ka, et Royal Maili suhtes kohaldatav intressimäär tuleks kindlaks määrata viitena võrreldava reitinguga emitentide suhtes kohaldatavatele intressimääradele, lähtudes asjaomase krediidireitingu ja võrdlusaluseks olevate riigivõlakirjade hinnavahede screen pricing„indeksist”. Sel alusel muutus Royal Maili suhtes kohaldatav asjaomane hinnavahe 76 ja 165 baaspunkti vahemikus.

| (52) | Royal Mail soovis pikaajalist laenu, sest oma strateegia rakendamiseks kavatses ta ülevõetud ettevõtjaid pikas perspektiivis hoida. Sel ajal kehtinud kaubanduslike intressimäärade alusel (pikaajalised intressimäärad olid lühiajalistest märgatavalt madalamad) taotles Royal Mail asjaomaste pikaajaliste ülevõtmiste jaoks 20–25aastase tähtajaga laenu, mille tulemusena laenu kogusumma 100 miljonit GBP kuulus tagasimaksmisele aastatel 2021–2025 ning Royal Mail ei pidanud kogu laenusummat 500 miljonit GBP ühel aastal tagasi maksma. Laenu osade tagasimaksetähtajad olid vahemikus 20–25 aastat, mis ei olnud ebatavaline, arvestades sel ajal kehtinud suhteliselt soodsaid pikaajalisi laenuintresse. Laenude intressimäärad põhinesid samalaadsetel 20- kuni 25aastase tähtajaga AA krediidireitinguga tagamata laenude intressimääradel ning seejärel interpoleeriti aastased intressimäärad, et saada Royal Maili laenule asjakohane intressimäär. |
| --- | --- |

(52)

Royal Mail soovis pikaajalist laenu, sest oma strateegia rakendamiseks kavatses ta ülevõetud ettevõtjaid pikas perspektiivis hoida. Sel ajal kehtinud kaubanduslike intressimäärade alusel (pikaajalised intressimäärad olid lühiajalistest märgatavalt madalamad) taotles Royal Mail asjaomaste pikaajaliste ülevõtmiste jaoks 20–25aastase tähtajaga laenu, mille tulemusena laenu kogusumma 100 miljonit GBP kuulus tagasimaksmisele aastatel 2021–2025 ning Royal Mail ei pidanud kogu laenusummat 500 miljonit GBP ühel aastal tagasi maksma. Laenu osade tagasimaksetähtajad olid vahemikus 20–25 aastat, mis ei olnud ebatavaline, arvestades sel ajal kehtinud suhteliselt soodsaid pikaajalisi laenuintresse. Laenude intressimäärad põhinesid samalaadsetel 20- kuni 25aastase tähtajaga AA krediidireitinguga tagamata laenude intressimääradel ning seejärel interpoleeriti aastased intressimäärad, et saada Royal Maili laenule asjakohane intressimäär.

| (53) | Ühendkuningriik jäi seisukohale, et komisjoni viitemäärad ei olnud 2001. aasta laenu intressimäärade jaoks sobiv võrdlusalus, eriti seetõttu, et komisjoni viitemäärad põhinesid viieaastastel intressimääradel, kuid kõnealune laen koosnes 20- kuni 25aastase tähtajaga osadest, sest Royal Mailile antud laen peegeldas kaubanduslikke intressimäärasid, mida kohaldati samalaadse positsiooniga pikaajalise laenu võtjatele, ja Ühendkuningriigi tulukõver langes aastatel 1999–2000 (intressi arvutamise asjakohane ajavahemik) ning muutis ettevõtjatele laenuvõtmise odavamaks. |
| --- | --- |

(53)

Ühendkuningriik jäi seisukohale, et komisjoni viitemäärad ei olnud 2001. aasta laenu intressimäärade jaoks sobiv võrdlusalus, eriti seetõttu, et komisjoni viitemäärad põhinesid viieaastastel intressimääradel, kuid kõnealune laen koosnes 20- kuni 25aastase tähtajaga osadest, sest Royal Mailile antud laen peegeldas kaubanduslikke intressimäärasid, mida kohaldati samalaadse positsiooniga pikaajalise laenu võtjatele, ja Ühendkuningriigi tulukõver langes aastatel 1999–2000 (intressi arvutamise asjakohane ajavahemik) ning muutis ettevõtjatele laenuvõtmise odavamaks.

| (54) | Laenu tagamist ei peetud vajalikuks või asjakohaseks, sest Royal Maili hinnanguline krediidireiting kuni 1 000 miljonit GBP suuruste laenuvõimaluste puhul oli AA. Kavandatud laen hoiaks Royal Maili pikaajalised võlad nimetatud tasemel ning moodustaks ülekaaluka osa Royal Maili üle üheaastastest laenukohustustest. Samal ajal 2003. aasta laenuvõimaluste läbirääkimistega otsustasid aga Ühendkuningriigi ametiasutused 2001. aasta 500 miljoni GBP suuruse laenu ümber vormistada sarnaselt 2003. aasta laenuvõimalustega. Uus dokument ei muutnud laenude summat, kestust ega intressimäärasid, kuid arvestades ettevõtja võlgnevuste üldist suurenemist, laiendati GLSi aktsiate näol uuele laenuvõimalusele antud tagatist ka 2001. aasta laenule. Samal ajal tagati laen Royal Maili teatavatele varadele seatud muutuva väärtusega kommertspandiga. |
| --- | --- |

(54)

Laenu tagamist ei peetud vajalikuks või asjakohaseks, sest Royal Maili hinnanguline krediidireiting kuni 1 000 miljonit GBP suuruste laenuvõimaluste puhul oli AA. Kavandatud laen hoiaks Royal Maili pikaajalised võlad nimetatud tasemel ning moodustaks ülekaaluka osa Royal Maili üle üheaastastest laenukohustustest. Samal ajal 2003. aasta laenuvõimaluste läbirääkimistega otsustasid aga Ühendkuningriigi ametiasutused 2001. aasta 500 miljoni GBP suuruse laenu ümber vormistada sarnaselt 2003. aasta laenuvõimalustega. Uus dokument ei muutnud laenude summat, kestust ega intressimäärasid, kuid arvestades ettevõtja võlgnevuste üldist suurenemist, laiendati GLSi aktsiate näol uuele laenuvõimalusele antud tagatist ka 2001. aasta laenule. Samal ajal tagati laen Royal Maili teatavatele varadele seatud muutuva väärtusega kommertspandiga.

4.2.   Laenuvõimalus

4.2.1.   2003. aastal antud laenuvõimalus

| (55) | Ühendkuningriik esitas 2003. aastal antud laenuvõimaluse kohta täiendavaid üksikasju. Laenutingimustes nõuti laenude tagamist teatavate Royal Maili bilansis kajastatud kassatagavaraga ning seetõttu oli tegemist eriti madala riskitasemega võlaga, mis õigustas marginaali [...] (10). Vastuses komisjoni märkusele, et kõnealune sularahareserv on riigi ressurss, mille üle Ühendkuningriigi ametiasutustel oli eriõigusaktide kaudu kontroll ja mille kasutamine tagatisena ei pruukinud seetõttu hajutada kahtlusi, et meede on riigiabi, väitsid Ühendkuningriigi ametiasutused, et nad püüdsid jõuda ettevõtja sularahareservi ja muude varade kasutamiseni viisil, mis peegeldaks kaubanduslikke põhimõtteid, nii et ettevõtja suhtes kehtestataks seoses laenuvõimalusega tõhus distsipliin. Ametiasutused andsid Royal Mailile 2000. aasta postiteenuste seaduse § 72 alusel korralduse kanda oma sularahareserv NLFis, mis oli moodustatud ettevõtja jaotamata kasumist (kogusummas ligikaudu 1 800 miljonit GBP), Royal Maili bilansis kajastuvasse erireservi (postireserv). Eraldi kirjalikus kokkuleppes lubati reservist 549 miljonit GBPd kasutada NLFi 544 miljoni GBP suuruse laenuvõimaluse tagatisena. |
| --- | --- |

(55)

Ühendkuningriik esitas 2003. aastal antud laenuvõimaluse kohta täiendavaid üksikasju. Laenutingimustes nõuti laenude tagamist teatavate Royal Maili bilansis kajastatud kassatagavaraga ning seetõttu oli tegemist eriti madala riskitasemega võlaga, mis õigustas marginaali [...] (10). Vastuses komisjoni märkusele, et kõnealune sularahareserv on riigi ressurss, mille üle Ühendkuningriigi ametiasutustel oli eriõigusaktide kaudu kontroll ja mille kasutamine tagatisena ei pruukinud seetõttu hajutada kahtlusi, et meede on riigiabi, väitsid Ühendkuningriigi ametiasutused, et nad püüdsid jõuda ettevõtja sularahareservi ja muude varade kasutamiseni viisil, mis peegeldaks kaubanduslikke põhimõtteid, nii et ettevõtja suhtes kehtestataks seoses laenuvõimalusega tõhus distsipliin. Ametiasutused andsid Royal Mailile 2000. aasta postiteenuste seaduse § 72 alusel korralduse kanda oma sularahareserv NLFis, mis oli moodustatud ettevõtja jaotamata kasumist (kogusummas ligikaudu 1 800 miljonit GBP), Royal Maili bilansis kajastuvasse erireservi (postireserv). Eraldi kirjalikus kokkuleppes lubati reservist 549 miljonit GBPd kasutada NLFi 544 miljoni GBP suuruse laenuvõimaluse tagatisena.

| (56) | Vastuseks komisjoni küsimustele Royal Maili poolt NLFi laenuvõimaluse eest makstud vahendustasu kohta selgitas Ühendkuningriik, et kõnealusel juhul oli iga-aastane vahendustasu [...] baaspunkti laenu summast, s.o [...] % [...] marginaalist, mis lisandus LIBORile. Ühendkuningriigi ametiasutuste sõnul ja esitatud näidete põhjal on vahendustasu turutava kohaselt tavaliselt 50 % või vähem LIBORile lisanduvast marginaalist. Kõnealusel ajavahemikul olid suhteliselt madalad marginaalid – ligikaudu 50 baaspunkti või vähem – eeliskrediidi puhul tavalised. Arvestades asjaolu, et muude laenuvõimaluste (võlakirjad) kättesaadavus olenes parlamendi heakskiidust vahendite võimaldamisele asjaomasele ministeeriumile ajal, mil vahendid olid vajalikud Royal Maili emiteeritud võlakirjade ostmiseks, ei olnud kõnealuste muude laenuvõimaluste puhul vahendustasu asjakohane, sest kõnealuseid muid laenuvõimalusi tegelikult Royal Mailile eraldamiseks ei kinnitatud. Eraettevõtjate laenude puhul kehtib turutava, et vahendustasu makstakse alles siis, kui laenuandja on saanud kõik vajalikud sisemised heakskiidud ja raha on laenuvõtjale väljamaksmiseks ametlikult eraldatud (ja tingimusteta kättesaadav). |
| --- | --- |

(56)

Vastuseks komisjoni küsimustele Royal Maili poolt NLFi laenuvõimaluse eest makstud vahendustasu kohta selgitas Ühendkuningriik, et kõnealusel juhul oli iga-aastane vahendustasu [...] baaspunkti laenu summast, s.o [...] % [...] marginaalist, mis lisandus LIBORile. Ühendkuningriigi ametiasutuste sõnul ja esitatud näidete põhjal on vahendustasu turutava kohaselt tavaliselt 50 % või vähem LIBORile lisanduvast marginaalist. Kõnealusel ajavahemikul olid suhteliselt madalad marginaalid – ligikaudu 50 baaspunkti või vähem – eeliskrediidi puhul tavalised. Arvestades asjaolu, et muude laenuvõimaluste (võlakirjad) kättesaadavus olenes parlamendi heakskiidust vahendite võimaldamisele asjaomasele ministeeriumile ajal, mil vahendid olid vajalikud Royal Maili emiteeritud võlakirjade ostmiseks, ei olnud kõnealuste muude laenuvõimaluste puhul vahendustasu asjakohane, sest kõnealuseid muid laenuvõimalusi tegelikult Royal Mailile eraldamiseks ei kinnitatud. Eraettevõtjate laenude puhul kehtib turutava, et vahendustasu makstakse alles siis, kui laenuandja on saanud kõik vajalikud sisemised heakskiidud ja raha on laenuvõtjale väljamaksmiseks ametlikult eraldatud (ja tingimusteta kättesaadav).

| (57) | Ühendkuningriik kirjeldas ka kavandatud laenuvõimaluste analüüsi, mis tehti enne laenuvõimaluste andmist; muu hulgas arvutati kavandatud refinantseerimisest tulenevate rahavoogude nüüdispuhasväärtus („NPV”) ja mõned alternatiivsed võimalused. Kavandatud variandiga korvataks hinnanguliselt [...] GBP, alternatiivide puhul aga parimal juhul [...] GBP. Ühendkuningriik kinnitas veel, et 2003. aastal antud laenuvõimalusi ei kasutatud, kui välja arvata nädala jooksul tagasi makstud katseline kasutamine, vaid need lõppesid või vormistati ümber koos 2007. aastal antud laenuvõimalustega. |
| --- | --- |

(57)

Ühendkuningriik kirjeldas ka kavandatud laenuvõimaluste analüüsi, mis tehti enne laenuvõimaluste andmist; muu hulgas arvutati kavandatud refinantseerimisest tulenevate rahavoogude nüüdispuhasväärtus („NPV”) ja mõned alternatiivsed võimalused. Kavandatud variandiga korvataks hinnanguliselt [...] GBP, alternatiivide puhul aga parimal juhul [...] GBP. Ühendkuningriik kinnitas veel, et 2003. aastal antud laenuvõimalusi ei kasutatud, kui välja arvata nädala jooksul tagasi makstud katseline kasutamine, vaid need lõppesid või vormistati ümber koos 2007. aastal antud laenuvõimalustega.

4.2.2.   2007. aastal antud laenuvõimalus

| (58) | Ühendkuningriik selgitas, et 2007. aastal antud laenuvõimalus seisnes 900 miljoni GBP suuruses eeliskrediidivõimaluses. See moodustab osa finantseerimispaketist, kuhu kuulub ka pensionimeede ja allutatud laen summas 300 miljonit GBP. Laenuvõimaluse eesmärk on rahastada Royal Maili ümberkorraldamist ja investeerimisprogrammi, sealhulgas koondamiskulusid. Eelislaen summas 900 GBP asendab ja pikendab 2003. aastal antud 844 miljoni GBP suurust laenuvõimalust ning koosneb kahest osast: [...] GBP suurune osa, mida tohib kasutada üksnes ümberkorralduse rahastamiseks, ja [...] suurune osa, mis on mõeldud ettevõtja (välja arvatud Post Office Limited) üldisteks käibekapitaliga seotud vajadusteks. Meede jõustus 19. mail 2007 ja tagasimaksetähtaeg on [...] nimetatud kuupäevast. Laenu marginaal esimesel [...] kuul on [...] baaspunkti kõrgem asjaomasest LIBORist (11). Seejärel oleneb marginaal fikseeritud väärtusega kommertspandi kattest (kasumlikkus intressimaksete kordsena), kusjuures miinimum on [...] baaspunkti. Laenuvõimalus summas 900 miljonit GBP on tagatud Royal Maili asutatud uue tütarettevõtja Royal Mail Estates Limited aktsiatega; Royal Mail Estates Limitedile kuulub samahästi kui kogu Royal Maili kinnisvara (välja arvatud ettevõtjaga Post Office Limited seotud kinnisvara), mille kogu turuväärtus 2006. aasta septembris oli Atis Reali hinnangul [...] GBP. |
| --- | --- |

(58)

Ühendkuningriik selgitas, et 2007. aastal antud laenuvõimalus seisnes 900 miljoni GBP suuruses eeliskrediidivõimaluses. See moodustab osa finantseerimispaketist, kuhu kuulub ka pensionimeede ja allutatud laen summas 300 miljonit GBP. Laenuvõimaluse eesmärk on rahastada Royal Maili ümberkorraldamist ja investeerimisprogrammi, sealhulgas koondamiskulusid. Eelislaen summas 900 GBP asendab ja pikendab 2003. aastal antud 844 miljoni GBP suurust laenuvõimalust ning koosneb kahest osast: [...] GBP suurune osa, mida tohib kasutada üksnes ümberkorralduse rahastamiseks, ja [...] suurune osa, mis on mõeldud ettevõtja (välja arvatud Post Office Limited) üldisteks käibekapitaliga seotud vajadusteks. Meede jõustus 19. mail 2007 ja tagasimaksetähtaeg on [...] nimetatud kuupäevast. Laenu marginaal esimesel [...] kuul on [...] baaspunkti kõrgem asjaomasest LIBORist (11). Seejärel oleneb marginaal fikseeritud väärtusega kommertspandi kattest (kasumlikkus intressimaksete kordsena), kusjuures miinimum on [...] baaspunkti. Laenuvõimalus summas 900 miljonit GBP on tagatud Royal Maili asutatud uue tütarettevõtja Royal Mail Estates Limited aktsiatega; Royal Mail Estates Limitedile kuulub samahästi kui kogu Royal Maili kinnisvara (välja arvatud ettevõtjaga Post Office Limited seotud kinnisvara), mille kogu turuväärtus 2006. aasta septembris oli Atis Reali hinnangul [...] GBP.

| (59) | Ühendkuningriik kirjeldas turumajandusliku investori põhimõttele vastavuse tagamiseks võetud meetmeid, märkides, et 2007. aasta rahastamispaketi kaubanduslikkust tuleb hinnata tervikuna (vt ka põhjendused 64 ja 65). Nii Credit Suisse’i kui ka Deloitte hinnangul anti laenuvõimalus kaubanduslikel tingimustel ja kohaldatud intress vastas turul kehtivatele intressimääradele, sealhulgas võrreldes turul antud laenudega. Kuigi analüüsi kohaselt oli seitsmeaastane tähtaeg turutingimuste ülemise piiri lähedal, näisid lepingutasu, vahendustasu ning kasutus- ja kohustuste täitmata jätmise test vastavat Royal Maili laenude põhjal (kõnealusel juhul peamiselt kinnisvaraga) tagatud laenude turutingimustele. Tagatisega seotud kokkulepe erines turutavast (aktsiate, mitte vara kommertspant), kuid Ühendkuningriik arvas, et kulude, ajastuse ja haldusega seotud põhjustel oli see laenuandja seisukohalt isegi eelistatum. |
| --- | --- |

(59)

Ühendkuningriik kirjeldas turumajandusliku investori põhimõttele vastavuse tagamiseks võetud meetmeid, märkides, et 2007. aasta rahastamispaketi kaubanduslikkust tuleb hinnata tervikuna (vt ka põhjendused 64 ja 65). Nii Credit Suisse’i kui ka Deloitte hinnangul anti laenuvõimalus kaubanduslikel tingimustel ja kohaldatud intress vastas turul kehtivatele intressimääradele, sealhulgas võrreldes turul antud laenudega. Kuigi analüüsi kohaselt oli seitsmeaastane tähtaeg turutingimuste ülemise piiri lähedal, näisid lepingutasu, vahendustasu ning kasutus- ja kohustuste täitmata jätmise test vastavat Royal Maili laenude põhjal (kõnealusel juhul peamiselt kinnisvaraga) tagatud laenude turutingimustele. Tagatisega seotud kokkulepe erines turutavast (aktsiate, mitte vara kommertspant), kuid Ühendkuningriik arvas, et kulude, ajastuse ja haldusega seotud põhjustel oli see laenuandja seisukohalt isegi eelistatum.

| (60) | Seoses TNT märkusega selle kohta, et RM jättis täitmata valitsuselt saadud laenuvõimalusega seotud kohustused ning sai kaubandus- ja tööstusministeeriumilt formaalseid vabastusi, selgitas Ühendkuningriik, et vabastus oli vajalik puhttehnilise küsimuse tõttu, mis oli seotud uute pensioniarvestusnõuete kasutuselevõtmisega (FRS17) ega tulenenud ettevõtja kaubanduslike näitajate halvenemisest. Ühendkuningriigi ametiasutused märkisid ka, et 2007. aasta laenuvõimalus ei olnud „täiendav”, nagu osutas TNT, vaid hoopis asendas 2003. aasta laenuvõimalust. |
| --- | --- |

(60)

Seoses TNT märkusega selle kohta, et RM jättis täitmata valitsuselt saadud laenuvõimalusega seotud kohustused ning sai kaubandus- ja tööstusministeeriumilt formaalseid vabastusi, selgitas Ühendkuningriik, et vabastus oli vajalik puhttehnilise küsimuse tõttu, mis oli seotud uute pensioniarvestusnõuete kasutuselevõtmisega (FRS17) ega tulenenud ettevõtja kaubanduslike näitajate halvenemisest. Ühendkuningriigi ametiasutused märkisid ka, et 2007. aasta laenuvõimalus ei olnud „täiendav”, nagu osutas TNT, vaid hoopis asendas 2003. aasta laenuvõimalust.

4.3.   Pensionimeede

| (61) | Ühendkuningriik selgitas tingdeponeerimiskonto loomise mehaanikat, sealhulgas pensionifondi usaldusisikutele kõnealuse summa suhtes antud tagatist. Kõnealusel juhul rahastati 850 miljoni GBP suurust tingdeponeerimiskontot postireservist summas 796 miljonit GBP ja ülejäänud 54 miljonit GBP kapitalisüsti teel. Kokkuleppe kohaselt võivad usaldusisikud realiseerida tingdeponeerimiskonto tagatise teatavate piiratud rikkumiste korral, mis peamiselt on seotud asjaomase ettevõtja (Royal Mail Holdings plc või Royal Mail Group Limited) maksejõuetuse tõttu likvideerimisega või tingdeponeerimiskontode näol oleva tagatise realiseerimiskõlbmatuks muutumisega. Tagatiskokkulepetes sätestati ka tingimused, mille korral kontodel oleva raha võib tagatiskokkuleppega seatud tagatisest vabastada; üldjuhul toimub see pensionifondi 75protsendilise maksejõulisuse saavutamisel. Osalised leppisid kokku, et kui raha vabastatakse Royal Mail Holdingsi tagatiskokkuleppega seotud tagatisest, võib aktsionär otsustada, et tingdeponeerimiskonto 850 miljonit GBP (ja sellele lisandunud intress), mis vabastatakse Royal Mail Holdingsi tagatiskokkuleppega seotud tagatisest, võidakse 2000. aasta postiteenuste seadusest tulenevate õiguste või muude kehtivate õiguste või volituste alusel anda aktsionärile. |
| --- | --- |

(61)

Ühendkuningriik selgitas tingdeponeerimiskonto loomise mehaanikat, sealhulgas pensionifondi usaldusisikutele kõnealuse summa suhtes antud tagatist. Kõnealusel juhul rahastati 850 miljoni GBP suurust tingdeponeerimiskontot postireservist summas 796 miljonit GBP ja ülejäänud 54 miljonit GBP kapitalisüsti teel. Kokkuleppe kohaselt võivad usaldusisikud realiseerida tingdeponeerimiskonto tagatise teatavate piiratud rikkumiste korral, mis peamiselt on seotud asjaomase ettevõtja (Royal Mail Holdings plc või Royal Mail Group Limited) maksejõuetuse tõttu likvideerimisega või tingdeponeerimiskontode näol oleva tagatise realiseerimiskõlbmatuks muutumisega. Tagatiskokkulepetes sätestati ka tingimused, mille korral kontodel oleva raha võib tagatiskokkuleppega seatud tagatisest vabastada; üldjuhul toimub see pensionifondi 75protsendilise maksejõulisuse saavutamisel. Osalised leppisid kokku, et kui raha vabastatakse Royal Mail Holdingsi tagatiskokkuleppega seotud tagatisest, võib aktsionär otsustada, et tingdeponeerimiskonto 850 miljonit GBP (ja sellele lisandunud intress), mis vabastatakse Royal Mail Holdingsi tagatiskokkuleppega seotud tagatisest, võidakse 2000. aasta postiteenuste seadusest tulenevate õiguste või muude kehtivate õiguste või volituste alusel anda aktsionärile.

| (62) | Tingdeponeerimiskonto loomine viis selleni, et usaldusisikud nõustusid pensionipuudujäägi kõrvaldamise 17aastase tähtajaga. Ühendkuningriigi ametiasutused juhtisid tähelepanu pensionifondi reguleeriva asutuse avaldustele, mille kohaselt pikemaid kui kümneaastaseid puudujäägi kõrvaldamise tähtaegu kontrollitakse erilise hoolega ning muu hulgas kontrollitakse, kas usaldusisikud on puudujäägi kõrvaldamise kavast tulenevate riskide vähendamiseks kasutanud mõnda tingimuslikku vara (nt tingdeponeerimiskontot). Ühendkuningriik vaidles vastu komisjoni väitele, et tingdeponeerimiskonto võimaldab Royal Mailil vähendada pensionisissemakseid, väites, et tingdeponeerimiskonto puudumisel oleneks tulemus läbirääkimistest ega oleks ennustatav. Kokkuleppele mittejõudmine oleks ohustanud vahendite kättesaadavust äriinvesteeringuteks. |
| --- | --- |

(62)

Tingdeponeerimiskonto loomine viis selleni, et usaldusisikud nõustusid pensionipuudujäägi kõrvaldamise 17aastase tähtajaga. Ühendkuningriigi ametiasutused juhtisid tähelepanu pensionifondi reguleeriva asutuse avaldustele, mille kohaselt pikemaid kui kümneaastaseid puudujäägi kõrvaldamise tähtaegu kontrollitakse erilise hoolega ning muu hulgas kontrollitakse, kas usaldusisikud on puudujäägi kõrvaldamise kavast tulenevate riskide vähendamiseks kasutanud mõnda tingimuslikku vara (nt tingdeponeerimiskontot). Ühendkuningriik vaidles vastu komisjoni väitele, et tingdeponeerimiskonto võimaldab Royal Mailil vähendada pensionisissemakseid, väites, et tingdeponeerimiskonto puudumisel oleneks tulemus läbirääkimistest ega oleks ennustatav. Kokkuleppele mittejõudmine oleks ohustanud vahendite kättesaadavust äriinvesteeringuteks.

4.4.   Aktsionärilaen summas 300 miljonit GBP

| (63) | Ühendkuningriik kinnitas, et ta annab Royal Mailile allutatud laenu kujul aktsionärilaenu summas 300 miljonit GBP intressimääraga [...] % kuni laenu tähtajani. Laenuvõimalus oli kättesaadav kahe aasta jooksul ning laenu tähtaeg oli kas eeliskrediidivõimaluse tagasimaksetähtaeg [...] või pensioni tingdeponeerimiskonto vahendite vabastamise aeg olenevalt sellest, kumb saabub hiljem. Allutatud laenu tingimused räägiti läbi mitte eraldiseisva laenuvõimalusena, vaid paketi ühe osana. Ühendkuningriik teatas, et tingimus, mille kohaselt tagasimaksmine toimub alles pärast pensioni tingdeponeerimiskonto vabanemist, tuleneb laenu allutatusest. See omakorda peegeldus kõrges intressimääras, mis äririske arvestades oli kõrgem kui vahemik, mille valitsuse nõustajad esitasid seoses omakapitali alternatiivkuluga. Valitsuse nõustajad kinnitasid, et kokkulepe on „igati kaubanduslik”. |
| --- | --- |

(63)

Ühendkuningriik kinnitas, et ta annab Royal Mailile allutatud laenu kujul aktsionärilaenu summas 300 miljonit GBP intressimääraga [...] % kuni laenu tähtajani. Laenuvõimalus oli kättesaadav kahe aasta jooksul ning laenu tähtaeg oli kas eeliskrediidivõimaluse tagasimaksetähtaeg [...] või pensioni tingdeponeerimiskonto vahendite vabastamise aeg olenevalt sellest, kumb saabub hiljem. Allutatud laenu tingimused räägiti läbi mitte eraldiseisva laenuvõimalusena, vaid paketi ühe osana. Ühendkuningriik teatas, et tingimus, mille kohaselt tagasimaksmine toimub alles pärast pensioni tingdeponeerimiskonto vabanemist, tuleneb laenu allutatusest. See omakorda peegeldus kõrges intressimääras, mis äririske arvestades oli kõrgem kui vahemik, mille valitsuse nõustajad esitasid seoses omakapitali alternatiivkuluga. Valitsuse nõustajad kinnitasid, et kokkulepe on „igati kaubanduslik”.

4.5.   2007. aasta paketi vastavus turumajandusliku investori põhimõttele

| (64) | Ühendkuningriik teatas, et 2007. aasta rahastamispaketi osad räägiti läbi ühtse terviku osadena ning nende kaubanduslikkust ei hinnatud ega tuleks hinnata eraldiseisvana, kuigi üksikute osade tingimuste võrdlusaluseks olid kaubanduslikud ekvivalendid. Paketi, eriti tingdeponeerimiskonto kaubanduslikkust analüüsisid Deloitte ja Credit Suisse ning valitsus tugines nende nõuandele. |
| --- | --- |

(64)

Ühendkuningriik teatas, et 2007. aasta rahastamispaketi osad räägiti läbi ühtse terviku osadena ning nende kaubanduslikkust ei hinnatud ega tuleks hinnata eraldiseisvana, kuigi üksikute osade tingimuste võrdlusaluseks olid kaubanduslikud ekvivalendid. Paketi, eriti tingdeponeerimiskonto kaubanduslikkust analüüsisid Deloitte ja Credit Suisse ning valitsus tugines nende nõuandele.

| (65) | Deloitte lähtus ettevõtte väärtusest strateegilise kava alusel, eeldades 1 miljardi GBP suuruse investeeringu tegemist tingdeponeerimiskontole. Ettevõtte väärtuse hindamisel diskonteeritakse rahastamiseelsed prognoositud rahavood ettevõtja kapitali kaalutud keskmise kuluga. Ühendkuningriigi andmetel sobib investeering tingdeponeerimiskontosse ratsionaalsele kaubanduslikule aktsiainvestorile juhul, kui:






  a) | see annab investorile positiivset aktsiatulu (pärast netofinantsvõlgu, pensionipuudujääki ja tingdeponeerimiskonto puhaskulu) ning |
| --- | --- | --- |

(65)

Deloitte lähtus ettevõtte väärtusest strateegilise kava alusel, eeldades 1 miljardi GBP suuruse investeeringu tegemist tingdeponeerimiskontole. Ettevõtte väärtuse hindamisel diskonteeritakse rahastamiseelsed prognoositud rahavood ettevõtja kapitali kaalutud keskmise kuluga. Ühendkuningriigi andmetel sobib investeering tingdeponeerimiskontosse ratsionaalsele kaubanduslikule aktsiainvestorile juhul, kui:

a)

see annab investorile positiivset aktsiatulu (pärast netofinantsvõlgu, pensionipuudujääki ja tingdeponeerimiskonto puhaskulu) ning

| b) | tingdeponeerimiskontole kavandatud tingimustel investeerimata jätmisega ei saavutataks suuremat väärtust. |
| --- | --- |

b)

tingdeponeerimiskontole kavandatud tingimustel investeerimata jätmisega ei saavutataks suuremat väärtust.

Deloitte arvutas ka asjaomase sisemise tulumäära, s.o tulevaste rahavoogude diskontomäära, mis vähendas ettevõtja omakapitali väärtust tasemeni [...]. Deloitte analüüs näitas, et omakapitali väärtus pärast investeeringut on [...] GBP ja sisemine tulumäär [...] ning kõnealused määrad osutusid vastupidavaks ka mitmesugustele tundlikkusanalüüsidele. Uuriti kaht alternatiivset stsenaariumi ilma tingdeponeerimiskontota, mille korral omakapitali väärtus võib Deloitte andmetel oluliselt väheneda. Kavandatud investeeringu korral aga prognoositi, et investeeringu väärtus tõuseb aja jooksul oluliselt.

5.   MEETMETE HINDAMINE: RIIGIABI OLEMASOLU

| (66) | Nagu menetluse algatamise otsuses märgitud, oleneb küsimus, kas kõnealuste meetmete näol on tegemist riigiabiga, sellest, kas Royal Mail saab kõnealuste meetmete tõttu eelise asutamislepingu artikli 87 tähenduses; teised abi kriteeriumid on selgelt täidetud. Otsustamaks, kas meede andis RMile eelise, uurib komisjon, kas turumajanduses tegutsev eraettevõtja olnuks valmis võimaldama rahastamist samadel tingimustel. |
| --- | --- |

(66)

Nagu menetluse algatamise otsuses märgitud, oleneb küsimus, kas kõnealuste meetmete näol on tegemist riigiabiga, sellest, kas Royal Mail saab kõnealuste meetmete tõttu eelise asutamislepingu artikli 87 tähenduses; teised abi kriteeriumid on selgelt täidetud. Otsustamaks, kas meede andis RMile eelise, uurib komisjon, kas turumajanduses tegutsev eraettevõtja olnuks valmis võimaldama rahastamist samadel tingimustel.

5.1.   2001. aasta laen

| (67) | Ühendkuningriigi ametiasutuste selgitused seletavad, miks laenu osade pikaajaline (20 aasta) intressimäär oli keskmiselt 5,8 %, s.o alla komisjoni kehtiva viitemäära, mis on lühema tähtajaga (12). Samuti seletatakse põhjenduses 49 osutatud kirjas, missugune oli laenu saamislugu 1999. aastal ja kuidas nimetatud kuupäeval tingimused kehtestati. Ühendkuningriigi ametiasutused vastavad TNT märkustele (põhjendus 42), sest TNT kasutas võrdluses 2001. aasta intressimäärasid, kuid kõnealuse laenu intressimäärasid ei kehtestatud 2001. aastal. Ühendkuningriigi ametiasutused seletavad ka laenu tagatise puudumist (mida 2003. aasta laenu andmisel niikuinii muudeti). Viimaks selgitavad nad tõsiasja, millele komisjon juhtis tähelepanu menetluse algatamise otsuses, s.o et vähemalt 2001. aastal hakkasid Royal Maili finantstulemused halvenema. Olukord oli aga teistsugune 1999. aastal, mil laen eraldati, ning ajavahemikul 1999–2001, mil kehtestati intressimäärad. |
| --- | --- |

(67)

Ühendkuningriigi ametiasutuste selgitused seletavad, miks laenu osade pikaajaline (20 aasta) intressimäär oli keskmiselt 5,8 %, s.o alla komisjoni kehtiva viitemäära, mis on lühema tähtajaga (12). Samuti seletatakse põhjenduses 49 osutatud kirjas, missugune oli laenu saamislugu 1999. aastal ja kuidas nimetatud kuupäeval tingimused kehtestati. Ühendkuningriigi ametiasutused vastavad TNT märkustele (põhjendus 42), sest TNT kasutas võrdluses 2001. aasta intressimäärasid, kuid kõnealuse laenu intressimäärasid ei kehtestatud 2001. aastal. Ühendkuningriigi ametiasutused seletavad ka laenu tagatise puudumist (mida 2003. aasta laenu andmisel niikuinii muudeti). Viimaks selgitavad nad tõsiasja, millele komisjon juhtis tähelepanu menetluse algatamise otsuses, s.o et vähemalt 2001. aastal hakkasid Royal Maili finantstulemused halvenema. Olukord oli aga teistsugune 1999. aastal, mil laen eraldati, ning ajavahemikul 1999–2001, mil kehtestati intressimäärad.

| (68) | Laenus kokkuleppimise ajal olid komisjoni viitemäärad kehtestatud vastavalt komisjoni 1997. aasta teatisele viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta („1997. aasta viitemäärade teatis”) (13). Teatise kohaselt määras komisjon viitemäärad kindlaks viieaastaste pankadevaheliste vahetustehingute intressimäärade alusel, millele lisandub preemia, kuid jättis endale õiguse kasutada lühemat (nt üheaastane LIBOR) või pikemat baasmäära (näiteks kümneaastaste võlakirjade intressimäär). Laenude pikema tähtaja tõttu usub komisjon, et seesuguse pikemaajalise intressimäära kasutamine on kõnealusel juhul asjakohane. |
| --- | --- |

(68)

Laenus kokkuleppimise ajal olid komisjoni viitemäärad kehtestatud vastavalt komisjoni 1997. aasta teatisele viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta („1997. aasta viitemäärade teatis”) (13). Teatise kohaselt määras komisjon viitemäärad kindlaks viieaastaste pankadevaheliste vahetustehingute intressimäärade alusel, millele lisandub preemia, kuid jättis endale õiguse kasutada lühemat (nt üheaastane LIBOR) või pikemat baasmäära (näiteks kümneaastaste võlakirjade intressimäär). Laenude pikema tähtaja tõttu usub komisjon, et seesuguse pikemaajalise intressimäära kasutamine on kõnealusel juhul asjakohane.

| (69) | Komisjon on märkinud, et intressimäärad kehtestati, lähtudes kaubanduslikest laenutehingutest, mida võrreldi asjaomase riigivõlakirjaga (14). Riigivõlakirjade hinnavahe kõikus 76st 165 baaspunktini, mis on seetõttu asjakohane võrreldes viitemäärade teatises kehtestatud 75 baaspunktiga. Komisjon võrdles laenu intressimäärasid ka asjaomastel kuupäevadel kehtinud 20aastaste pankadevaheliste vahetustehingute intressimääradega. Laenu intressimäärad on nendele äärmiselt lähedal (üldjuhul on erinevus alla 10 baaspunkti). Komisjon märgib, et Ühendkuningriik ja tema nõustajad ei lähtunud asjaomaste pankadevaheliste vahetustehingute ega muudest avaldatud intressimääradest, vaid kasutasid otseselt kaubanduslikke võrdlusaluseid. Eespool osutatut arvesse võttes nõustub komisjon, et kõnealune meede ei andnud Royal Mailile eelist ning meetme näol ei olnud tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(69)

Komisjon on märkinud, et intressimäärad kehtestati, lähtudes kaubanduslikest laenutehingutest, mida võrreldi asjaomase riigivõlakirjaga (14). Riigivõlakirjade hinnavahe kõikus 76st 165 baaspunktini, mis on seetõttu asjakohane võrreldes viitemäärade teatises kehtestatud 75 baaspunktiga. Komisjon võrdles laenu intressimäärasid ka asjaomastel kuupäevadel kehtinud 20aastaste pankadevaheliste vahetustehingute intressimääradega. Laenu intressimäärad on nendele äärmiselt lähedal (üldjuhul on erinevus alla 10 baaspunkti). Komisjon märgib, et Ühendkuningriik ja tema nõustajad ei lähtunud asjaomaste pankadevaheliste vahetustehingute ega muudest avaldatud intressimääradest, vaid kasutasid otseselt kaubanduslikke võrdlusaluseid. Eespool osutatut arvesse võttes nõustub komisjon, et kõnealune meede ei andnud Royal Mailile eelist ning meetme näol ei olnud tegemist riigiabiga.

5.2.   Laenuvõimalused

5.2.1.   2003. aastal antud laenuvõimalus

| (70) | Nagu menetluse algatamise otsuses märgitud, ei kasutatud kõnealust laenuvõimalust enne selle pikendamist või muutmist 2007. aastal. Seetõttu ei algatanud komisjon menetlust seoses laenu tingimustega ning käesolevas otsuses ei hinnata kokkulepitud intressimäära asjakohasust. Komisjon tõstatas aga küsimuse, kas laenuvõimalused pakkusid ettevõtjale siiski väärtust valikuvõimalusena, mille puhul tuleks hinnata, kas tegemist oli riigiabiga. Seoses sellega on komisjon kindlaks teinud, et ehkki laenuvõimalusi ei kasutatud, kohaldati eraldatud laenuvõimaluste suhtes vahendustasu summas [...] aastas. Komisjon on veendunud, et tegemist oli turul kehtiva intressimääraga, mis vastavalt turutavale määrati kindlaks laenu suhtes kehtiva LIBORit ületava marginaali protsentuaalse osana ja mis vastavalt turutavale oli ([...]) (komisjon on teadmiseks võtnud näited vahemikus 16–50 %). Ülejäänud laenuvõimalusi parlament heaks ei kiitnud ja seega neid ei eraldatud, mistõttu nende puhul tavapäraselt vahendustasu ei kohaldata. Seega on komisjon veendunud, et 2003. aastal antud laenuvõimaluste näol ei olnud tegemist Royal Mailile antud riigiabiga. |
| --- | --- |

(70)

Nagu menetluse algatamise otsuses märgitud, ei kasutatud kõnealust laenuvõimalust enne selle pikendamist või muutmist 2007. aastal. Seetõttu ei algatanud komisjon menetlust seoses laenu tingimustega ning käesolevas otsuses ei hinnata kokkulepitud intressimäära asjakohasust. Komisjon tõstatas aga küsimuse, kas laenuvõimalused pakkusid ettevõtjale siiski väärtust valikuvõimalusena, mille puhul tuleks hinnata, kas tegemist oli riigiabiga. Seoses sellega on komisjon kindlaks teinud, et ehkki laenuvõimalusi ei kasutatud, kohaldati eraldatud laenuvõimaluste suhtes vahendustasu summas [...] aastas. Komisjon on veendunud, et tegemist oli turul kehtiva intressimääraga, mis vastavalt turutavale määrati kindlaks laenu suhtes kehtiva LIBORit ületava marginaali protsentuaalse osana ja mis vastavalt turutavale oli ([...]) (komisjon on teadmiseks võtnud näited vahemikus 16–50 %). Ülejäänud laenuvõimalusi parlament heaks ei kiitnud ja seega neid ei eraldatud, mistõttu nende puhul tavapäraselt vahendustasu ei kohaldata. Seega on komisjon veendunud, et 2003. aastal antud laenuvõimaluste näol ei olnud tegemist Royal Mailile antud riigiabiga.

5.2.2.   2007. aastal antud laenuvõimalus

| (71) | Aastal 2007 asendati 2003. aasta allesjäänud laenuvõimalus (15) läbivaadatud tingimustel eeliskrediidivõimalusega summas 900 miljonit GBP. Komisjon on nimetatud laenuvõimaluse tingimused läbi vaadanud. Esimesel 12 kuul kohaldati intressimäära, mis ületas asjaomase LIBORi [...] baaspunkti võrra, ning seejärel muutus intressimäär vastavalt fikseeritud väärtusega kommertspandi kattele, kuid ei langenud kunagi madalamale kui LIBOR pluss [...] baaspunkti. Laenuvõimalus on tagatud Royal Maili varadele seatud muutuva väärtusega kommertspandiga, (16) RMi kinnisvaraportfelli omanikust uue tütarettevõtja Royal Mail Estates Ltd aktsiatele seatud fikseeritud väärtusega kommertspandiga ning muutuva väärtusega kommertspandiga nimetatud ettevõtja varadele. Ettevõtjale RM Estates kuuluva kinnisvara turuväärtust hinnati [...] GBP-le. Komisjon on hinnanud kõnealuseid tingimusi vastavalt 1997. aasta viitemäärade teatisele, mida nende kehtestamise ajal kohaldati. Arvestades, et panditud vara väärtus ületab laenude väärtust ligi 50 %, peetakse tagatist suureks. Marginaal [...] kuni [...] baaspunkti üle LIBORi on seetõttu piisav, arvestades teatises sätestatud marginaali 75 baaspunkti (nagu märgitud põhjenduses 68, nägi komisjon 1997. aasta viitemäärade teatises ette LIBORi võimaliku kasutamise hindamisalusena). Peale selle on komisjon teatavaks võitnud Ühendkuningriigi ametiasutuste esitatud teabe, mis pärines teistest kinnisvaraettevõtjate tagatistega tehingutest ja näitab ilmselt, et tingimuste seadmisel kasutati võrdlusalusena võrreldavaid kaubanduslikke tehinguid. Komisjon on oma viitemäärade analüüsi põhjal kindlaks teinud, et eraldiseisvalt vaadelduna ei kätkenud kõnealune laenuvõimalus riigiabi. |
| --- | --- |

(71)

Aastal 2007 asendati 2003. aasta allesjäänud laenuvõimalus (15) läbivaadatud tingimustel eeliskrediidivõimalusega summas 900 miljonit GBP. Komisjon on nimetatud laenuvõimaluse tingimused läbi vaadanud. Esimesel 12 kuul kohaldati intressimäära, mis ületas asjaomase LIBORi [...] baaspunkti võrra, ning seejärel muutus intressimäär vastavalt fikseeritud väärtusega kommertspandi kattele, kuid ei langenud kunagi madalamale kui LIBOR pluss [...] baaspunkti. Laenuvõimalus on tagatud Royal Maili varadele seatud muutuva väärtusega kommertspandiga, (16) RMi kinnisvaraportfelli omanikust uue tütarettevõtja Royal Mail Estates Ltd aktsiatele seatud fikseeritud väärtusega kommertspandiga ning muutuva väärtusega kommertspandiga nimetatud ettevõtja varadele. Ettevõtjale RM Estates kuuluva kinnisvara turuväärtust hinnati [...] GBP-le. Komisjon on hinnanud kõnealuseid tingimusi vastavalt 1997. aasta viitemäärade teatisele, mida nende kehtestamise ajal kohaldati. Arvestades, et panditud vara väärtus ületab laenude väärtust ligi 50 %, peetakse tagatist suureks. Marginaal [...] kuni [...] baaspunkti üle LIBORi on seetõttu piisav, arvestades teatises sätestatud marginaali 75 baaspunkti (nagu märgitud põhjenduses 68, nägi komisjon 1997. aasta viitemäärade teatises ette LIBORi võimaliku kasutamise hindamisalusena). Peale selle on komisjon teatavaks võitnud Ühendkuningriigi ametiasutuste esitatud teabe, mis pärines teistest kinnisvaraettevõtjate tagatistega tehingutest ja näitab ilmselt, et tingimuste seadmisel kasutati võrdlusalusena võrreldavaid kaubanduslikke tehinguid. Komisjon on oma viitemäärade analüüsi põhjal kindlaks teinud, et eraldiseisvalt vaadelduna ei kätkenud kõnealune laenuvõimalus riigiabi.

| (72) | Arvestades, et 2007. aasta laenuvõimalus anti ühe osana paketist, mis hõlmas ka muid meetmeid, ning arvestades Ühendkuningriigi kindlat väidet, et 2007. aasta rahastamispaketi osasid ei tuleks hinnata eraldiseisvalt, tuleb komisjonil kindlaks teha, kas põhjenduses 71 antud eraldi hindamine saab olla lõplik. Küsimust käsitletakse täiendavalt allpool jaotises 5.5. |
| --- | --- |

(72)

Arvestades, et 2007. aasta laenuvõimalus anti ühe osana paketist, mis hõlmas ka muid meetmeid, ning arvestades Ühendkuningriigi kindlat väidet, et 2007. aasta rahastamispaketi osasid ei tuleks hinnata eraldiseisvalt, tuleb komisjonil kindlaks teha, kas põhjenduses 71 antud eraldi hindamine saab olla lõplik. Küsimust käsitletakse täiendavalt allpool jaotises 5.5.

5.3.   Pensionide tingdeponeerimiskonto

5.3.1.   Abi olemasolu

| (73) | Olles saanud Ühendkuningriigi ametiasutuste märkused ja selgituse, mõistis komisjon pensionimeetme mehhanismi. Nagu kirjeldatud põhjenduses 22, peab Royal Mail aru andma oma bilansis kajastuvast suurest pensionipuudujäägist ning Ühendkuningriigi pensioniõiguse kohaselt peab Royal Mail usaldusisikutega kokku leppima kava, eelkõige tähtaja puudujäägi kõrvaldamiseks maksete tegemise teel pensioniskeemi fondi. Meede võimaldas Royal Mailil pikendada puudujäägi kõrvaldamise tähtaega, avaldades seetõttu mõju Royal Maili tehtavatele maksetele. Komisjon märkis kohe ära, et meetme juriidilisel küljel (eriõigusaktide kaudu sisuliselt riigi kontrolli all olevate reservide vabastamine, et kanda need pensionifondi tarbeks tingdeponeerimiskontole) puudus vahetu paralleel tavapäraste kaubanduslike tehingutega, isegi kui raha paigutamist tingdeponeerimiskontole võib ette kujutada ka erasektoris (17). Et hinnata Ühendkuningriigi väidet, mille kohaselt meede põhines kaubanduslikel tingimustel, pidi komisjon seega kindlaks määrama võrdlusaluse, millega meedet võrrelda. |
| --- | --- |

(73)

Olles saanud Ühendkuningriigi ametiasutuste märkused ja selgituse, mõistis komisjon pensionimeetme mehhanismi. Nagu kirjeldatud põhjenduses 22, peab Royal Mail aru andma oma bilansis kajastuvast suurest pensionipuudujäägist ning Ühendkuningriigi pensioniõiguse kohaselt peab Royal Mail usaldusisikutega kokku leppima kava, eelkõige tähtaja puudujäägi kõrvaldamiseks maksete tegemise teel pensioniskeemi fondi. Meede võimaldas Royal Mailil pikendada puudujäägi kõrvaldamise tähtaega, avaldades seetõttu mõju Royal Maili tehtavatele maksetele. Komisjon märkis kohe ära, et meetme juriidilisel küljel (eriõigusaktide kaudu sisuliselt riigi kontrolli all olevate reservide vabastamine, et kanda need pensionifondi tarbeks tingdeponeerimiskontole) puudus vahetu paralleel tavapäraste kaubanduslike tehingutega, isegi kui raha paigutamist tingdeponeerimiskontole võib ette kujutada ka erasektoris (17). Et hinnata Ühendkuningriigi väidet, mille kohaselt meede põhines kaubanduslikel tingimustel, pidi komisjon seega kindlaks määrama võrdlusaluse, millega meedet võrrelda.

| (74) | Meetmega vabastatakse aktsionäri täieliku kontrolli all olevad rahalised vahendid, et RM saaks neid kasutada pensionipuudujäägi maksete muutmiseks, mida RM peab tasuma pensioniskeemi, paigutades kõnealuse raha tingdeponeerimiskontole (kuigi postireserv on formaalselt RMi bilansis, ei saa RM reserve ja sellega seotud varasid ilma valitsuse heakskiiduta kasutada). Kuigi raha vabastamine ei ole puhas omakapitalisüst, on see oma mõju tõttu sellega kõige sarnasem. Kui raha ei oleks vabastatud, ei oleks Royal Mail saanud tingdeponeerimiskontot luua ilma teistest allikatest kapitali hankimata või muid reserve kasutamata. On tõsi, et meetme kohaselt pöörduks raha tingdeponeerimiskonto vabastamisel tagasi riigi kontrolli alla. Selleks vajalikuks peetava ajavahemiku tõttu (17 aastat) ning ebakindluse tõttu küsimuses, kas raha saab tegelikkuses aktsionärile tagastada, kui RMi finantstulemused kõnealusel ajavahemikul halvenevad, samuti tagatud intressitulu puudumise tõttu jättis komisjon kõrvale võimaluse sarnastada tehingut laenu andmisega. Komisjon otsustas, et kõnealune järeldus oli seda enam mõistlik, arvestades asjaolu, et kui postireservi summa oli 31. märtsil 2007 ainult 796 miljonit GBP, tegid Ühendkuningriigi ametiasutused uue kapitalisüsti summas 54 miljonit GBP, et viia postireserv enne tingdeponeerimiskonto loomist kokkulepitud 850 miljonit GBP tasemele. Eespool öeldut arvesse võttes ning analüüsimaks meetme vastavust turumajandusliku investori põhimõttele on komisjon analüüsinud aktsionäri täieliku kontrolli all oleva raha vabastamist RMi omakapitalisüsti otstarbel kasutamiseks. |
| --- | --- |

(74)

Meetmega vabastatakse aktsionäri täieliku kontrolli all olevad rahalised vahendid, et RM saaks neid kasutada pensionipuudujäägi maksete muutmiseks, mida RM peab tasuma pensioniskeemi, paigutades kõnealuse raha tingdeponeerimiskontole (kuigi postireserv on formaalselt RMi bilansis, ei saa RM reserve ja sellega seotud varasid ilma valitsuse heakskiiduta kasutada). Kuigi raha vabastamine ei ole puhas omakapitalisüst, on see oma mõju tõttu sellega kõige sarnasem. Kui raha ei oleks vabastatud, ei oleks Royal Mail saanud tingdeponeerimiskontot luua ilma teistest allikatest kapitali hankimata või muid reserve kasutamata. On tõsi, et meetme kohaselt pöörduks raha tingdeponeerimiskonto vabastamisel tagasi riigi kontrolli alla. Selleks vajalikuks peetava ajavahemiku tõttu (17 aastat) ning ebakindluse tõttu küsimuses, kas raha saab tegelikkuses aktsionärile tagastada, kui RMi finantstulemused kõnealusel ajavahemikul halvenevad, samuti tagatud intressitulu puudumise tõttu jättis komisjon kõrvale võimaluse sarnastada tehingut laenu andmisega. Komisjon otsustas, et kõnealune järeldus oli seda enam mõistlik, arvestades asjaolu, et kui postireservi summa oli 31. märtsil 2007 ainult 796 miljonit GBP, tegid Ühendkuningriigi ametiasutused uue kapitalisüsti summas 54 miljonit GBP, et viia postireserv enne tingdeponeerimiskonto loomist kokkulepitud 850 miljonit GBP tasemele. Eespool öeldut arvesse võttes ning analüüsimaks meetme vastavust turumajandusliku investori põhimõttele on komisjon analüüsinud aktsionäri täieliku kontrolli all oleva raha vabastamist RMi omakapitalisüsti otstarbel kasutamiseks.

| (75) | Komisjon hindab omakapitalisüstide vastavust turutingimustele, võrreldes ametiasutuste osaluse NPVd investeeringu tegemise korral (pärast investeeringut) ja olukorras, kui investeeringut ei tehtaks (enne investeeringut) (18). Kui erinevus on kapitalisüstist suurem, loetakse kapitalisüst turumajandusliku investori põhimõttele vastavaks. „Lisandumise” lähenemisviis on vajalik, sest vastupidisel juhul ei oleks selge, missugune osa aktsionäri tulust (dividendid või osaluse müügi korral müügihind) tuleneks investeeringust ja missugune osa laekuks olenemata investeeringust. Osaluse väärtuse arvutamiseks pärast ja enne investeeringut kindlaksmääratud ajavahemikul liidetakse osalusest kõnealusel ajavahemikul tulenevate tulevaste rahavoogude (tavaliselt dividendid, kuid teine võimalus on kapitali vähendamine) diskonteeritud väärtus väärtuse võimalikule kasvule samal ajavahemikul. |
| --- | --- |

(75)

Komisjon hindab omakapitalisüstide vastavust turutingimustele, võrreldes ametiasutuste osaluse NPVd investeeringu tegemise korral (pärast investeeringut) ja olukorras, kui investeeringut ei tehtaks (enne investeeringut) (18). Kui erinevus on kapitalisüstist suurem, loetakse kapitalisüst turumajandusliku investori põhimõttele vastavaks. „Lisandumise” lähenemisviis on vajalik, sest vastupidisel juhul ei oleks selge, missugune osa aktsionäri tulust (dividendid või osaluse müügi korral müügihind) tuleneks investeeringust ja missugune osa laekuks olenemata investeeringust. Osaluse väärtuse arvutamiseks pärast ja enne investeeringut kindlaksmääratud ajavahemikul liidetakse osalusest kõnealusel ajavahemikul tulenevate tulevaste rahavoogude (tavaliselt dividendid, kuid teine võimalus on kapitali vähendamine) diskonteeritud väärtus väärtuse võimalikule kasvule samal ajavahemikul.

| (76) | Ühendkuningriigi esmasele vastusele oli lisatud nõustaja Deloitte aruanne, mille kohaselt oli kavandatud investeeringute sisemine tulumäär [...]. Uurimise käigus ilmnes aga kasutatava metoodikaga seoses mitu probleemi. |
| --- | --- |

(76)

Ühendkuningriigi esmasele vastusele oli lisatud nõustaja Deloitte aruanne, mille kohaselt oli kavandatud investeeringute sisemine tulumäär [...]. Uurimise käigus ilmnes aga kasutatava metoodikaga seoses mitu probleemi.

| (77) | Esiteks hõlmas arvutus üksnes investeeringu tegemise juhtumit ega võrrelnud investeerimise ja investeerimata jätmise stsenaariumi. Selle vastuseks teatas Ühendkuningriik, et investeeringu tegemata jätmise korral eeldati omakapitali väärtuseks [...]. Deloitte aruanne aga ei sisaldanud ega kinnitanud väidet, et investeeringu tegemata jätmise korral on omakapitali väärtus [...]. Seega leidis komisjon, et Deloitte algses aruandes ei järgitud komisjoni poolt õigeks peetavat metoodikat, mis põhineb investeeringu tegemise ja tegemata jätmise võrdlusel. |
| --- | --- |

(77)

Esiteks hõlmas arvutus üksnes investeeringu tegemise juhtumit ega võrrelnud investeerimise ja investeerimata jätmise stsenaariumi. Selle vastuseks teatas Ühendkuningriik, et investeeringu tegemata jätmise korral eeldati omakapitali väärtuseks [...]. Deloitte aruanne aga ei sisaldanud ega kinnitanud väidet, et investeeringu tegemata jätmise korral on omakapitali väärtus [...]. Seega leidis komisjon, et Deloitte algses aruandes ei järgitud komisjoni poolt õigeks peetavat metoodikat, mis põhineb investeeringu tegemise ja tegemata jätmise võrdlusel.

| (78) | Teiseks arvutati osaluse hindamiseks ettevõtte väärtus (s.o võlausaldajate ja aktsionäride nõuete summa), kasutades ettevõtte tasandi rahavooge ja jääkväärtuseid, millest hiljem lahutatakse võlad. See meetod ei ole küll vale, kuid ta ei näita selgelt üksnes aktsionäridele kättesaadavat vaba rahavoogu, mis on üks (kui ka mitte ainus) tegur, mis näitab, kas kapitalisüst vastab turumajandusliku investori põhimõttele. Seetõttu eelistab komisjon meetodit, mille puhul diskonteeritakse otse aktsionärile väljamakstavaid rahavooge (dividende) ning kasutatakse mitte ettevõtte väärtust, vaid omakapitali väärtust peegeldavat jääkväärtust. Seejuures kasutatakse diskontomäärana mitte kapitali kaalutud keskmist kulu, vaid omakapitali kulu. Sama meetodit kasutati eespool osundatud Landesbankeni juhtumites (vt joonealune märkus 17). |
| --- | --- |

(78)

Teiseks arvutati osaluse hindamiseks ettevõtte väärtus (s.o võlausaldajate ja aktsionäride nõuete summa), kasutades ettevõtte tasandi rahavooge ja jääkväärtuseid, millest hiljem lahutatakse võlad. See meetod ei ole küll vale, kuid ta ei näita selgelt üksnes aktsionäridele kättesaadavat vaba rahavoogu, mis on üks (kui ka mitte ainus) tegur, mis näitab, kas kapitalisüst vastab turumajandusliku investori põhimõttele. Seetõttu eelistab komisjon meetodit, mille puhul diskonteeritakse otse aktsionärile väljamakstavaid rahavooge (dividende) ning kasutatakse mitte ettevõtte väärtust, vaid omakapitali väärtust peegeldavat jääkväärtust. Seejuures kasutatakse diskontomäärana mitte kapitali kaalutud keskmist kulu, vaid omakapitali kulu. Sama meetodit kasutati eespool osundatud Landesbankeni juhtumites (vt joonealune märkus 17).

| (79) | Kolmandaks hinnati põhjenduses 71 käsitletud eeliskrediidivõimalust ja postireservi vabastamist kõnealuses arvutustes koos, kuid tavaliselt hinnatakse laenu ja kapitalisüsti erinevalt (erainvestori test vs. eralaenuandja test) ning seega tuleks neid hinnata eraldi (19). Tõsi on, et suhteliselt tavaliselt on aktsionäril suurtes kontsernides ka laenuandja roll, kuid komisjoni arvates on meetmete erinevat olemust arvestades raske hinnata neid samas raamistikus. See aga ei tähenda, et kahe meetme vastastikust mõju ei tuleks arvesse võtta. Vastupidi, aktsionäri täieliku kontrolli all oleva raha RMi jaoks vabastamist analüüsiti rahavoogude põhjal, mis peegeldavad eeldust, et RMile anti käesolevas otsuses käsitletavad laenud. |
| --- | --- |

(79)

Kolmandaks hinnati põhjenduses 71 käsitletud eeliskrediidivõimalust ja postireservi vabastamist kõnealuses arvutustes koos, kuid tavaliselt hinnatakse laenu ja kapitalisüsti erinevalt (erainvestori test vs. eralaenuandja test) ning seega tuleks neid hinnata eraldi (19). Tõsi on, et suhteliselt tavaliselt on aktsionäril suurtes kontsernides ka laenuandja roll, kuid komisjoni arvates on meetmete erinevat olemust arvestades raske hinnata neid samas raamistikus. See aga ei tähenda, et kahe meetme vastastikust mõju ei tuleks arvesse võtta. Vastupidi, aktsionäri täieliku kontrolli all oleva raha RMi jaoks vabastamist analüüsiti rahavoogude põhjal, mis peegeldavad eeldust, et RMile anti käesolevas otsuses käsitletavad laenud.

| (80) | Seetõttu palus komisjon Ühendkuningriigilt lisanduva omakapitali hindamist parimal võimalikul, kuid siiski realistlikul „investeerimata jätmise” juhtumi puhul. Seoses alternatiivse juhtumi kindlakstegemisega andsid RMi enda prognoosid investeeringu tegemata jätmise juhtumi kohta („rahakeskse juhtimise juhtum”) tulemuse [...]. Seetõttu visandas Deloitte teistsuguse alternatiivjuhtumi, mille puhul [...] ja pensionipuudujääk kõrvaldati 17 aasta asemel 12 aastaga. Deloitte andis selle juhtumi kohta aga hinnangu, et pensioniprobleem lahendataks lühikese tähtaja jooksul [...]. Peab aga märkima, et komisjon ei saa olla kindel, et kõnealune alternatiiv on „parim olemasolev” investeerimata jätmise juhtum, mis muidugi oleks aluseks turumajandusliku investori põhimõttele vastavuse hindamiseks. Võib siiski öelda, et investeeringu tegemise juhtumiga seonduvad võimalikud kahtlused võimenduksid, kui võrdluses kasutada mõeldavat „paremat alternatiivi”. |
| --- | --- |

(80)

Seetõttu palus komisjon Ühendkuningriigilt lisanduva omakapitali hindamist parimal võimalikul, kuid siiski realistlikul „investeerimata jätmise” juhtumi puhul. Seoses alternatiivse juhtumi kindlakstegemisega andsid RMi enda prognoosid investeeringu tegemata jätmise juhtumi kohta („rahakeskse juhtimise juhtum”) tulemuse [...]. Seetõttu visandas Deloitte teistsuguse alternatiivjuhtumi, mille puhul [...] ja pensionipuudujääk kõrvaldati 17 aasta asemel 12 aastaga. Deloitte andis selle juhtumi kohta aga hinnangu, et pensioniprobleem lahendataks lühikese tähtaja jooksul [...]. Peab aga märkima, et komisjon ei saa olla kindel, et kõnealune alternatiiv on „parim olemasolev” investeerimata jätmise juhtum, mis muidugi oleks aluseks turumajandusliku investori põhimõttele vastavuse hindamiseks. Võib siiski öelda, et investeeringu tegemise juhtumiga seonduvad võimalikud kahtlused võimenduksid, kui võrdluses kasutada mõeldavat „paremat alternatiivi”.

| (81) | Komisjoni palvel esitas Ühendkuningriik näitajad, mis võimaldavad investeerimisjuhtumit hinnata mõlema alternatiivi puhul. Põhjenduses 78 osutatud põhjustel nõudis komisjon, et prognoosides kasutataks aktsionäridele kättesaadavaid vabu rahavooge, jääkväärtuse puhul omakapitali väärtust ning diskontomäärana omakapitali kulu. |
| --- | --- |

(81)

Komisjoni palvel esitas Ühendkuningriik näitajad, mis võimaldavad investeerimisjuhtumit hinnata mõlema alternatiivi puhul. Põhjenduses 78 osutatud põhjustel nõudis komisjon, et prognoosides kasutataks aktsionäridele kättesaadavaid vabu rahavooge, jääkväärtuse puhul omakapitali väärtust ning diskontomäärana omakapitali kulu.

| (82) | Ühendkuningriik esitas järgmised prognoosid (20). Tabelis on esitatud valitsuse osaluse arvutus investeeringu tegemise korral (investeerimisjuhtum) ja seejärel sama arvutus alternatiivjuhtumi korral. Esitatud näitajate põhjal on valitsuse osaluse väärtus investeerimisjuhtumi korral [...] GBP ja investeeringu tegemata jätmise alternatiivjuhtumi korral [...] GBP.























  INVESTEERIMISJUHTUM – investeering 1,15 miljardit GBP | Nüüdisväärtus | Esialgsed rahavood | 07/08 | 08/09 | 09/10 | 10/11 | 11/12 | 12/13 | 13/14 | 14/15 | 15/16 | 16/17 | 17/18 | 18/19 | 19/20 | 20/21 | 21/22 | 22/23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NPV aastatel 1–10 (diskonteeritud vaba rahavoog, v.a võlad) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | | | | | | | |
| Jääkväärtus | [...] | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | [...] | — | — | — | — | — | |
| Postcommi toetuse NPV | [...] | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ettevõtte väärtus | [...] | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Intressi rahavood | [...] | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Laenu kasutamine ja tagasimakse / vahendite investeerimine | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | — | — | — | — | — | [...] | [...] | [...] |
| Võlgnevus prognoosiperioodi lõpus | | | | | | | | | | | | | | | | | | [...] |
| Hinnanguline pensionipuudujääk | [...] | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tingdeponeerimiskonto saldo, sh kogunenud intress | [...] | [...] | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tingdeponeerimiskonto tagasimakse (mitte aasta keskel) | [...] | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | [...] |
| | [...] | [...] | — | — | — | — | — | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tingdeponeerimiskonto nõue | [...] | [...] | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Aktsionärilaen | [...] | [...] | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Omakapitali väärtus | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| ALTERNATIIVJUHTUM


  Omakapitali väärtus | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Lisanduv omakapitali väärtus | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(82)

Ühendkuningriik esitas järgmised prognoosid (20). Tabelis on esitatud valitsuse osaluse arvutus investeeringu tegemise korral (investeerimisjuhtum) ja seejärel sama arvutus alternatiivjuhtumi korral. Esitatud näitajate põhjal on valitsuse osaluse väärtus investeerimisjuhtumi korral [...] GBP ja investeeringu tegemata jätmise alternatiivjuhtumi korral [...] GBP.

INVESTEERIMISJUHTUM – investeering 1,15 miljardit GBP

Nüüdisväärtus

Esialgsed rahavood

07/08

08/09

09/10

10/11

11/12

12/13

13/14

14/15

15/16

16/17

17/18

18/19

19/20

20/21

21/22

22/23

NPV aastatel 1–10 (diskonteeritud vaba rahavoog, v.a võlad)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Jääkväärtus

[...]

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

[...]

—

—

—

—

—

Postcommi toetuse NPV

[...]

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ettevõtte väärtus

[...]

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Intressi rahavood

[...]

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Laenu kasutamine ja tagasimakse / vahendite investeerimine

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

—

—

—

—

—

[...]

[...]

[...]

Võlgnevus prognoosiperioodi lõpus

[...]

Hinnanguline pensionipuudujääk

[...]

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tingdeponeerimiskonto saldo, sh kogunenud intress

[...]

[...]

Tingdeponeerimiskonto tagasimakse (mitte aasta keskel)

[...]

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

[...]

[...]

[...]

—

—

—

—

—

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tingdeponeerimiskonto nõue

[...]

[...]

Aktsionärilaen

[...]

[...]

Omakapitali väärtus

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

ALTERNATIIVJUHTUM

Omakapitali väärtus

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lisanduv omakapitali väärtus

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (83) | Et [...] GBP suurune erinevus on investeeritud summast suurem, väidab Ühendkuningriik, et ta on investeeringu kaubandusliku aluse tõendanud. Komisjon tegi aga kindlaks, et kõnealune väide vajab täiendavat uurimist. |
| --- | --- |

(83)

Et [...] GBP suurune erinevus on investeeritud summast suurem, väidab Ühendkuningriik, et ta on investeeringu kaubandusliku aluse tõendanud. Komisjon tegi aga kindlaks, et kõnealune väide vajab täiendavat uurimist.

| (84) | Tabelist nähtub, et






  a) | investeerimisjuhtumi puhul ei too sellest saadav raha kava esimesel [...] aastal aktsionäridele tulu; |
| --- | --- | --- |

(84)

Tabelist nähtub, et

a)

investeerimisjuhtumi puhul ei too sellest saadav raha kava esimesel [...] aastal aktsionäridele tulu;

| b) | seega tugineb investeerimisjuhtum tugevalt 2016/2017. aasta arvutatud jääkväärtusele; |
| --- | --- |

b)

seega tugineb investeerimisjuhtum tugevalt 2016/2017. aasta arvutatud jääkväärtusele;

| c) | investeerimisjuhtumi rahavoog on esimesel [...] aastal negatiivne ning pärast seda kasutatakse tekkinud raha kuni 2013/2014. aastani täielikult võlgnevuste tagasimaksmiseks ja pensionipuudujäägi kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

c)

investeerimisjuhtumi rahavoog on esimesel [...] aastal negatiivne ning pärast seda kasutatakse tekkinud raha kuni 2013/2014. aastani täielikult võlgnevuste tagasimaksmiseks ja pensionipuudujäägi kõrvaldamiseks;

| d) | pärast 2016/2017. aastat (arvestades, et nii pikka prognoosi ei saa täielikult usaldada) toob alternatiivjuhtum suuremat tulu, sest pensionipuudujääk on tagasi makstud, mis kustutab 2013.–2016. aasta positiivse tulu. Seega paneb kõnealune arvestus veelgi suuremat rõhku investeerimisjuhtumi jääkväärtusele. |
| --- | --- |

d)

pärast 2016/2017. aastat (arvestades, et nii pikka prognoosi ei saa täielikult usaldada) toob alternatiivjuhtum suuremat tulu, sest pensionipuudujääk on tagasi makstud, mis kustutab 2013.–2016. aasta positiivse tulu. Seega paneb kõnealune arvestus veelgi suuremat rõhku investeerimisjuhtumi jääkväärtusele.

| (85) | Peale selle tegi komisjon kindlaks, et isegi pärast esimest [...] aastat ei ole kindel, kas [...] aasta näitajad on tegelikult dividendid, mida saab aktsionärile välja maksta. See tuleneb asjaolust, et RMi pensionipuudujäägi bilansis kajastamise tõttu (vastavalt uutele raamatupidamiseeskirjadele) on ettevõtte väärtus arvestuslikult negatiivne, mis piirab tugevalt raha väljavõtmist dividendidena juba alates [...] aastast. Ühendkuningriigi esitatud algses Deloitte aruandes [...]. |
| --- | --- |

(85)

Peale selle tegi komisjon kindlaks, et isegi pärast esimest [...] aastat ei ole kindel, kas [...] aasta näitajad on tegelikult dividendid, mida saab aktsionärile välja maksta. See tuleneb asjaolust, et RMi pensionipuudujäägi bilansis kajastamise tõttu (vastavalt uutele raamatupidamiseeskirjadele) on ettevõtte väärtus arvestuslikult negatiivne, mis piirab tugevalt raha väljavõtmist dividendidena juba alates [...] aastast. Ühendkuningriigi esitatud algses Deloitte aruandes [...].

| (86) | Arvestades aktsionäri saadava tulu kujunemist (praktiliselt kogu tulu tuleneb jääkväärtusest, dividendidest aga samahästi kui mitte midagi) usub komisjon, et erainvestor eeldaks teatavat rahalist tulu [...] aastal pärast investeeringu tegemist ning oleks murelik, kui investeeringu kogu tulu laekuks aastal [...] jääkväärtusest. Arvestades, et jääkväärtus on sisuliselt rahavoogude väärtus alates [...] aastast, mis on diskonteeritud [...] aastasse, peab erainvestor uskuma, et kuigi tema investeering ei anna [...] aasta jooksul mingit tulu, on [...] aastast hilisemas prognoositavas perspektiivis siiski tegemist hea investeeringuga. Võttes arvesse, et nii pika tähtajaga prognoose võivad mõjutada mitmed ettenägematud muutujad ning kõnealused prognoosid ei ole seetõttu eriti usaldusväärsed, arvab komisjon, et erainvestor ei sooviks niisugustel tingimustel investeerida, eriti postisektoris, kus pikaajalised väljavaated on ebakindlad. Komisjon kahtleb ka, kas erainvestor oleks valmis allutama oma aktsionärihuve nii ulatuslikult töötajate/pensionäride huvidele ja võla tagasimaksmisele. |
| --- | --- |

(86)

Arvestades aktsionäri saadava tulu kujunemist (praktiliselt kogu tulu tuleneb jääkväärtusest, dividendidest aga samahästi kui mitte midagi) usub komisjon, et erainvestor eeldaks teatavat rahalist tulu [...] aastal pärast investeeringu tegemist ning oleks murelik, kui investeeringu kogu tulu laekuks aastal [...] jääkväärtusest. Arvestades, et jääkväärtus on sisuliselt rahavoogude väärtus alates [...] aastast, mis on diskonteeritud [...] aastasse, peab erainvestor uskuma, et kuigi tema investeering ei anna [...] aasta jooksul mingit tulu, on [...] aastast hilisemas prognoositavas perspektiivis siiski tegemist hea investeeringuga. Võttes arvesse, et nii pika tähtajaga prognoose võivad mõjutada mitmed ettenägematud muutujad ning kõnealused prognoosid ei ole seetõttu eriti usaldusväärsed, arvab komisjon, et erainvestor ei sooviks niisugustel tingimustel investeerida, eriti postisektoris, kus pikaajalised väljavaated on ebakindlad. Komisjon kahtleb ka, kas erainvestor oleks valmis allutama oma aktsionärihuve nii ulatuslikult töötajate/pensionäride huvidele ja võla tagasimaksmisele.

| (87) | Asjaolule, et investeerimisjuhtum tugineb olulisel määral 2016/2017. aasta arvutatud jääkväärtusele, lisandub veel asjaolu, et ka jääkväärtus on nii arvutusmetoodika kui ka selle aluseks olevate näitajate tõttu kaheldav. Jääkväärtus leiti metoodika alusel, mille puhul korrutati viimase aasta EBITDA teguriga, mis on ettevõtte väärtuse ja EBITDA valdkondlike ekvivalentide suhe. TNT ja Deutsche Post/DHL valiti põhjusel, et isegi kui RM ei ole nimetatud ettevõtjatega praegu võrdväärne, on ta seda [...] aasta möödudes investeerimiskava algusest. Kõnealuse lähenemisviisi tulemusel saadakse ettevõtte väärtus (üldiselt võttes võlgnevused pluss omakapital), mis ei vasta põhjenduses 81 kirjeldatud lähenemisviisile, mille puhul tuleb jääkväärtusena kasutada omakapitali väärtust. Õige omakapitali väärtuse kasutamisel muutub jääkväärtus oluliselt väiksemaks. Seoses jääkväärtuse arvutamiseks kasutatud näitajatega märgib komisjon eelkõige, et RMi brutokasum (EBITDA) kasvas prognoosi kohaselt kava ajavahemikul igal aastal rohkem kui [...]. Komisjon pidas kõnealust prognoosi äsja liberaliseeritud, reguleeritud ja küpses sektoris äärmiselt optimistlikuks. |
| --- | --- |

(87)

Asjaolule, et investeerimisjuhtum tugineb olulisel määral 2016/2017. aasta arvutatud jääkväärtusele, lisandub veel asjaolu, et ka jääkväärtus on nii arvutusmetoodika kui ka selle aluseks olevate näitajate tõttu kaheldav. Jääkväärtus leiti metoodika alusel, mille puhul korrutati viimase aasta EBITDA teguriga, mis on ettevõtte väärtuse ja EBITDA valdkondlike ekvivalentide suhe. TNT ja Deutsche Post/DHL valiti põhjusel, et isegi kui RM ei ole nimetatud ettevõtjatega praegu võrdväärne, on ta seda [...] aasta möödudes investeerimiskava algusest. Kõnealuse lähenemisviisi tulemusel saadakse ettevõtte väärtus (üldiselt võttes võlgnevused pluss omakapital), mis ei vasta põhjenduses 81 kirjeldatud lähenemisviisile, mille puhul tuleb jääkväärtusena kasutada omakapitali väärtust. Õige omakapitali väärtuse kasutamisel muutub jääkväärtus oluliselt väiksemaks. Seoses jääkväärtuse arvutamiseks kasutatud näitajatega märgib komisjon eelkõige, et RMi brutokasum (EBITDA) kasvas prognoosi kohaselt kava ajavahemikul igal aastal rohkem kui [...]. Komisjon pidas kõnealust prognoosi äsja liberaliseeritud, reguleeritud ja küpses sektoris äärmiselt optimistlikuks.

| (88) | Komisjon tegi Ühendkuningriigi esitatud arvutusega mitu testi, muutes kasutatud eeldusi ja arvutusmetoodikat, eriti jääkväärtuse arvutamisel. Komisjon leidis, et arvestades jääkväärtuse tähtsust esitatud näitajates, muudaks investeeringu hinnangut oluliselt ainult väiksemad muutused metoodikas, nt jääkväärtuse teistsugune arvutamine ja vähem optimistlikud kasumi kasvu ootused. |
| --- | --- |

(88)

Komisjon tegi Ühendkuningriigi esitatud arvutusega mitu testi, muutes kasutatud eeldusi ja arvutusmetoodikat, eriti jääkväärtuse arvutamisel. Komisjon leidis, et arvestades jääkväärtuse tähtsust esitatud näitajates, muudaks investeeringu hinnangut oluliselt ainult väiksemad muutused metoodikas, nt jääkväärtuse teistsugune arvutamine ja vähem optimistlikud kasumi kasvu ootused.

| (89) | Kokkuvõtteks ei suutnud komisjon tuvastada, et aktsionäri täieliku kontrolli all olnud raha vabastamine ja tingdeponeerimiskontole paigutamine selleks, et RM saaks muuta kohustuslikke puudujäägi kõrvaldamise makseid pensioniskeemi, vastab turumajandusliku investori põhimõttele. |
| --- | --- |

(89)

Kokkuvõtteks ei suutnud komisjon tuvastada, et aktsionäri täieliku kontrolli all olnud raha vabastamine ja tingdeponeerimiskontole paigutamine selleks, et RM saaks muuta kohustuslikke puudujäägi kõrvaldamise makseid pensioniskeemi, vastab turumajandusliku investori põhimõttele.

| (90) | Seetõttu asus komisjon uurima meetmes sisalduva võimaliku abi kokkusobivust ühisturuga. |
| --- | --- |

(90)

Seetõttu asus komisjon uurima meetmes sisalduva võimaliku abi kokkusobivust ühisturuga.

5.3.2.   Abi suuruse määramine

| (91) | Abi mõju Royal Mailile avaldub mõjus pensionipuudujäägi kõrvaldamiseks pensioniskeemi tehtavatele maksetele, mille võib meetme tulemusena jaotada suuremale arvule aastatele, kui seda muidu oleks saanud teha. Seetõttu on kõnealused maksed esimestel aastatel väiksemad (sest ilma meetmeta peaks RM puudujäägi kiiremini kõrvaldama ja tegema seega suuremaid sissemakseid) ja suuremad edasistel aastatel, mil puudujääk oleks muul juhul kõrvaldatud. |
| --- | --- |

(91)

Abi mõju Royal Mailile avaldub mõjus pensionipuudujäägi kõrvaldamiseks pensioniskeemi tehtavatele maksetele, mille võib meetme tulemusena jaotada suuremale arvule aastatele, kui seda muidu oleks saanud teha. Seetõttu on kõnealused maksed esimestel aastatel väiksemad (sest ilma meetmeta peaks RM puudujäägi kiiremini kõrvaldama ja tegema seega suuremaid sissemakseid) ja suuremad edasistel aastatel, mil puudujääk oleks muul juhul kõrvaldatud.

| (92) | Nimetatud eelise hindamine muudetud rahavoomaksete NPV arvutamise kaudu eeldab teatavaid eeldusi, nimelt tuleb valida ajavahemik, mille jooksul puudujääk tuleks kõrvaldada meetme puudumisel, ja diskontomäär. Komisjon nõustus puudujäägi kõrvaldamiseks kasutama 12aastast tähtaega, mis oli põhjenduses 80 uuritud alternatiivjuhtumi aluseks ja mille Royal Mail esitas Ühendkuningriigi postivaldkonda reguleerivale asutusele seoses hindade läbivaatamisega. Kõnealune näitaja ületab veidi kümneaastast ajavahemikku, mida kasutab võrdlusalusena Ühendkuningriigis pensioneid reguleeriv asutus (21). Arvestades aga 12aastase tähtaja kasutamist muudes arvutustes ja lisaks ka puudujäägi suhteliselt suurt summat kõnealuse ettevõtja puhul, mis üldjuhul eeldaks pikemat puudujäägi kõrvaldamise tähtaega, usub komisjon, et tegemist on vastuvõetava eeldusega. Komisjon kohaldas diskontomäära 12 %, mis peegeldab omakapitali kulu. Sel alusel on meetmest tuleneva pensionisissemaksete muutuse väärtus Royal Maili jaoks [...]. |
| --- | --- |

(92)

Nimetatud eelise hindamine muudetud rahavoomaksete NPV arvutamise kaudu eeldab teatavaid eeldusi, nimelt tuleb valida ajavahemik, mille jooksul puudujääk tuleks kõrvaldada meetme puudumisel, ja diskontomäär. Komisjon nõustus puudujäägi kõrvaldamiseks kasutama 12aastast tähtaega, mis oli põhjenduses 80 uuritud alternatiivjuhtumi aluseks ja mille Royal Mail esitas Ühendkuningriigi postivaldkonda reguleerivale asutusele seoses hindade läbivaatamisega. Kõnealune näitaja ületab veidi kümneaastast ajavahemikku, mida kasutab võrdlusalusena Ühendkuningriigis pensioneid reguleeriv asutus (21). Arvestades aga 12aastase tähtaja kasutamist muudes arvutustes ja lisaks ka puudujäägi suhteliselt suurt summat kõnealuse ettevõtja puhul, mis üldjuhul eeldaks pikemat puudujäägi kõrvaldamise tähtaega, usub komisjon, et tegemist on vastuvõetava eeldusega. Komisjon kohaldas diskontomäära 12 %, mis peegeldab omakapitali kulu. Sel alusel on meetmest tuleneva pensionisissemaksete muutuse väärtus Royal Maili jaoks [...].

5.4.   Aktsionärilaen summas 300 miljonit GBP

| (93) | Nagu juba märgitud, on aktsionärilaen allutatud nii RMi muudele võlgnevustele kui ka pensionäride huvidele (seda ei saa tagasi maksta enne tingdeponeerimiskonto vabastamist). Seetõttu kaalus komisjon, kas meedet ei tuleks samastada omakapitalisüstiga (vt ka joonealust märkust 19). |
| --- | --- |

(93)

Nagu juba märgitud, on aktsionärilaen allutatud nii RMi muudele võlgnevustele kui ka pensionäride huvidele (seda ei saa tagasi maksta enne tingdeponeerimiskonto vabastamist). Seetõttu kaalus komisjon, kas meedet ei tuleks samastada omakapitalisüstiga (vt ka joonealust märkust 19).

| (94) | Komisjon oli aga veendunud, (22) et laenude allutatus ei takista nende hindamist riigiabi olemasolu seisukohalt samamoodi nagu hinnatakse allutamata laene. Seetõttu võib seda liiki laene hinnata vastavalt viitemäärade teatise tingimustele, (23) kuigi madalama reitingutasemega kui samaväärsete allutamata laenude puhul. |
| --- | --- |

(94)

Komisjon oli aga veendunud, (22) et laenude allutatus ei takista nende hindamist riigiabi olemasolu seisukohalt samamoodi nagu hinnatakse allutamata laene. Seetõttu võib seda liiki laene hinnata vastavalt viitemäärade teatise tingimustele, (23) kuigi madalama reitingutasemega kui samaväärsete allutamata laenude puhul.

| (95) | 2007. aastal kehtinud 1997. aasta viitemäärade teatises sätestati viitemäärad viitega konkreetse tähtajaga, nimelt viieaastastele intressimääradele. Hinnatav meede kestaks aga sama kaua kui tingdeponeerimiskonto ehk hinnanguliselt 17 aastat. Laenu andmise ajal oli Ühendkuningriigi tulukõver langev, nagu ka 1999. aastal. Kuigi viitemäär oli 5,9 %, oli naelsterlingi intressimäära vahetustehingute 15 aasta intressimäär 2007. aasta märtsi lõpus 5,2 %. 1997. aasta viitemäärade teatises kasutati võrdlusalusena pankadevaheliste vahetustehingute viieaastaseid intressimäärasid ning seetõttu peab komisjon kõnealuse meetme puhul sobivaks vastava 15 aasta intressimäära. Seda tuleks teatise kohaselt suurendada standardpreemiaga 75 baaspunkti tasemele 5,95 %. |
| --- | --- |

(95)

2007. aastal kehtinud 1997. aasta viitemäärade teatises sätestati viitemäärad viitega konkreetse tähtajaga, nimelt viieaastastele intressimääradele. Hinnatav meede kestaks aga sama kaua kui tingdeponeerimiskonto ehk hinnanguliselt 17 aastat. Laenu andmise ajal oli Ühendkuningriigi tulukõver langev, nagu ka 1999. aastal. Kuigi viitemäär oli 5,9 %, oli naelsterlingi intressimäära vahetustehingute 15 aasta intressimäär 2007. aasta märtsi lõpus 5,2 %. 1997. aasta viitemäärade teatises kasutati võrdlusalusena pankadevaheliste vahetustehingute viieaastaseid intressimäärasid ning seetõttu peab komisjon kõnealuse meetme puhul sobivaks vastava 15 aasta intressimäära. Seda tuleks teatise kohaselt suurendada standardpreemiaga 75 baaspunkti tasemele 5,95 %.

| (96) | Sel moel kindlaks määratud intressimäära tuleks veelgi kohandada, et peegeldada tagatuse ja allutatuse ulatust. |
| --- | --- |

(96)

Sel moel kindlaks määratud intressimäära tuleks veelgi kohandada, et peegeldada tagatuse ja allutatuse ulatust.

| (97) | Aktsionärilaen on tagamata ning seetõttu tuleks selle tagatus lugeda pankade poolt tavaliselt nõutavast madalamaks. Niisugusteks juhtudeks kehtestab 1997. aasta viitemäärade teatis asjaomasele võrdlusalusele lisanduva marginaali 400 baaspunkti või rohkem, kui ükski erapank ei oleks nõus asjaomast laenu andma. Kooskõlas komisjoni varasemate otsustega, (24) mis lähtuvad 1997. aasta viitemäärade teatisest, arvab komisjon, et intressimäära tuleks suurendada 400 baaspunkti suuruse preemia võrra, mis peegeldab tagatise puudumist, ja 200 baaspunkti võrra, et peegeldada laenuvahendi allutatust. |
| --- | --- |

(97)

Aktsionärilaen on tagamata ning seetõttu tuleks selle tagatus lugeda pankade poolt tavaliselt nõutavast madalamaks. Niisugusteks juhtudeks kehtestab 1997. aasta viitemäärade teatis asjaomasele võrdlusalusele lisanduva marginaali 400 baaspunkti või rohkem, kui ükski erapank ei oleks nõus asjaomast laenu andma. Kooskõlas komisjoni varasemate otsustega, (24) mis lähtuvad 1997. aasta viitemäärade teatisest, arvab komisjon, et intressimäära tuleks suurendada 400 baaspunkti suuruse preemia võrra, mis peegeldab tagatise puudumist, ja 200 baaspunkti võrra, et peegeldada laenuvahendi allutatust.

| (98) | Arvestades, et laenu intressimäär [...] % on suurem kui 5,95 % pluss 600 baaspunkti, saab komisjon aktsepteerida, et eraldiseisvalt ei ole meetme puhul tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(98)

Arvestades, et laenu intressimäär [...] % on suurem kui 5,95 % pluss 600 baaspunkti, saab komisjon aktsepteerida, et eraldiseisvalt ei ole meetme puhul tegemist riigiabiga.

| (99) | Et 2007. aasta laenuvõimalus anti meetmepaketi ühe osana, peaks komisjon kindlaks tegema, kas meetme eraldi hindamine saab olla otsustav. Küsimust käsitletakse täiendavalt allpool jaotises 5.5. |
| --- | --- |

(99)

Et 2007. aasta laenuvõimalus anti meetmepaketi ühe osana, peaks komisjon kindlaks tegema, kas meetme eraldi hindamine saab olla otsustav. Küsimust käsitletakse täiendavalt allpool jaotises 5.5.

5.5.   2007. aasta meetmete eraldi hindamine

| (100) | Komisjon on otsustanud, et kaks 2007. aasta meedet eraldiseisvana (2007. aasta laenuvõimalus ja aktsionärilaen summas 300 miljonit GBP) ei kujuta endast riigiabi, kuid ei ole suutnud teha sama järeldust pensionimeetme puhul. Arvestades, et meetmed kuulutati välja korraga, peab komisjon hindama, kas ta saab kinnitada abi puudumist, võttes arvesse kohtupraktikat (25). |
| --- | --- |

(100)

Komisjon on otsustanud, et kaks 2007. aasta meedet eraldiseisvana (2007. aasta laenuvõimalus ja aktsionärilaen summas 300 miljonit GBP) ei kujuta endast riigiabi, kuid ei ole suutnud teha sama järeldust pensionimeetme puhul. Arvestades, et meetmed kuulutati välja korraga, peab komisjon hindama, kas ta saab kinnitada abi puudumist, võttes arvesse kohtupraktikat (25).

| (101) | Komisjon on märkinud, et 2007. aastal pikendatud laenuvõimalus oli sisuliselt 2003. aasta meetmete jätkamine, ehkki läbivaadatud tingimustel. Seega ei olnud meetme algse rakendamise ajal pensionimeedet veel olemas. Laenuvõimaluse ja pensionimeetme eesmärki saab samuti eristada: esimene pakub välise rahastamisallika Royal Maili ümberkorralduskava elluviimiseks, teine aga tagatise puudujäägi tagasimaksmiseks 17 aasta jooksul. Nagu eespool osutatud, vastas RMi varadele laenuvõimaluse tagamiseks seatud tagatis turutavale. Kõik kolm kohtu kehtestatud kriteeriumi (kronoloogia, eesmärk ja olukord meetme käivitamise ajal) toetavad laenuvõimaluse abi iseloomu eraldiseisvat hindamist. |
| --- | --- |

(101)

Komisjon on märkinud, et 2007. aastal pikendatud laenuvõimalus oli sisuliselt 2003. aasta meetmete jätkamine, ehkki läbivaadatud tingimustel. Seega ei olnud meetme algse rakendamise ajal pensionimeedet veel olemas. Laenuvõimaluse ja pensionimeetme eesmärki saab samuti eristada: esimene pakub välise rahastamisallika Royal Maili ümberkorralduskava elluviimiseks, teine aga tagatise puudujäägi tagasimaksmiseks 17 aasta jooksul. Nagu eespool osutatud, vastas RMi varadele laenuvõimaluse tagamiseks seatud tagatis turutavale. Kõik kolm kohtu kehtestatud kriteeriumi (kronoloogia, eesmärk ja olukord meetme käivitamise ajal) toetavad laenuvõimaluse abi iseloomu eraldiseisvat hindamist.

| (102) | Aktsionärilaenu andmise otsus tehti ülejäänud 2007. aasta meetmetest hiljem. Laen lisati varem väljakuulutatud rahastamisraamistikule, et anda ettevõtjale Royal Mail ümberkorralduskava elluviimiseks piisav rahastamispuhver, sest kava ajavahemiku prognoositud tulemus oli vähenenud. Meetme eesmärki võib eristada pensionimeetme eesmärgist samamoodi nagu laenuvõimaluse eesmärki. RMi olukord laenu andmise ajal ei muuda tulemust, mille kohaselt laenu ei käsitleta riigiabina, sest olukorda on juba intressimäära asjakohasuse hindamisel arvesse võetud. |
| --- | --- |

(102)

Aktsionärilaenu andmise otsus tehti ülejäänud 2007. aasta meetmetest hiljem. Laen lisati varem väljakuulutatud rahastamisraamistikule, et anda ettevõtjale Royal Mail ümberkorralduskava elluviimiseks piisav rahastamispuhver, sest kava ajavahemiku prognoositud tulemus oli vähenenud. Meetme eesmärki võib eristada pensionimeetme eesmärgist samamoodi nagu laenuvõimaluse eesmärki. RMi olukord laenu andmise ajal ei muuda tulemust, mille kohaselt laenu ei käsitleta riigiabina, sest olukorda on juba intressimäära asjakohasuse hindamisel arvesse võetud.

| (103) | Seetõttu järeldab komisjon, et ainus meede, mille puhul abi ei saa välistada ja mille ühisturuga kokkusobivust tuleb seega hinnata, on pensionimeede. Pensionimeedet hinnatakse järgmises jaotises. |
| --- | --- |

(103)

Seetõttu järeldab komisjon, et ainus meede, mille puhul abi ei saa välistada ja mille ühisturuga kokkusobivust tuleb seega hinnata, on pensionimeede. Pensionimeedet hinnatakse järgmises jaotises.

6.   KOKKUSOBIVUS ÜHISTURUGA

6.1.   Hindamise alus

| (104) | Pensionimeedet saaks komisjon ühisturuga kokkusobivaks pidada üksnes asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, mille kohaselt võib ühisturuga kokkusobivaks pidada abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega (26). Asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaldamise kohta pensionimeetmete suhtes on olemas kohtupraktika, mille valguses kõnealust meedet allpool analüüsitakse. Seetõttu ei kätke käesolev otsus raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate suuniste kohaldamist suuniste jaotise 3.3 tähenduses (27). |
| --- | --- |

(104)

Pensionimeedet saaks komisjon ühisturuga kokkusobivaks pidada üksnes asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, mille kohaselt võib ühisturuga kokkusobivaks pidada abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega (26). Asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c kohaldamise kohta pensionimeetmete suhtes on olemas kohtupraktika, mille valguses kõnealust meedet allpool analüüsitakse. Seetõttu ei kätke käesolev otsus raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate suuniste kohaldamist suuniste jaotise 3.3 tähenduses (27).

6.2.   Ettevõtja Royal Mail pensionikorraldus

| (105) | Pensionimeetme ühisturuga kokkusobivuse hindamiseks tuleb kõigepealt kirjeldada Royal Maili ja tema pensionikorralduse ajalugu. |
| --- | --- |

(105)

Pensionimeetme ühisturuga kokkusobivuse hindamiseks tuleb kõigepealt kirjeldada Royal Maili ja tema pensionikorralduse ajalugu.

| (106) | Aastal 1969 lakkas Royal Mail (toonase nimega Post Office) olemast riigiasutus ja muutus 1969. aasta postiameti seaduse alusel „seadusjärgseks äriühinguks”. Seaduse § 43 lõike 1 kohaselt kuulus Post Office’i töötajate pensionide korraldus posti- ja telekommunikatsiooniministri poolt heakskiitmisele. Töötajad lakkasid formaalselt olemast riigiteenistujad, kuid säilitasid omandatud pensioniõigused ja jätkasid täiendavate õiguste omandamist riigiteenistujatega sisuliselt samadel tingimustel. Kõnealuse tingimuste kohaselt määrasid pensioni kindlaks tööstaaž ja lõplik palk. Seega oli tegemist „kindlasummaliste väljamaksete” skeemiga selles mõttes, et pensionitase määrati kindlaks skeemi eeskirjadega. Pensioniskeem eraldati riigiteenistuse skeemist ja muutus kogumisskeemiks, mille varad tagavad tulevasi kohustusi (nagu teisteski Ühendkuningriigi ettevõtete pensioniskeemides). |
| --- | --- |

(106)

Aastal 1969 lakkas Royal Mail (toonase nimega Post Office) olemast riigiasutus ja muutus 1969. aasta postiameti seaduse alusel „seadusjärgseks äriühinguks”. Seaduse § 43 lõike 1 kohaselt kuulus Post Office’i töötajate pensionide korraldus posti- ja telekommunikatsiooniministri poolt heakskiitmisele. Töötajad lakkasid formaalselt olemast riigiteenistujad, kuid säilitasid omandatud pensioniõigused ja jätkasid täiendavate õiguste omandamist riigiteenistujatega sisuliselt samadel tingimustel. Kõnealuse tingimuste kohaselt määrasid pensioni kindlaks tööstaaž ja lõplik palk. Seega oli tegemist „kindlasummaliste väljamaksete” skeemiga selles mõttes, et pensionitase määrati kindlaks skeemi eeskirjadega. Pensioniskeem eraldati riigiteenistuse skeemist ja muutus kogumisskeemiks, mille varad tagavad tulevasi kohustusi (nagu teisteski Ühendkuningriigi ettevõtete pensioniskeemides).

| (107) | Aastatel 1987 ja 2008 tehti pensionikorralduses olulisi muudatusi (viimasel juhul olid kõnealused meetmed pensionimeetme vastuvõtmise ajal juba ettevalmistamisel). 1987. aasta muudatustega nähti endiselt ette kindlasummalised väljamaksed, st pension põhines lõplikul palgal ja oli proportsionaalne tööstaažiga. 2008. aasta muudatuste kohaselt ühinevad pensioniskeemi uued liikmed „kindlasummaliste sissemaksete” alusel, mille puhul pensioni lõplik tase oleneb fondi varade tulususest. Mõlemal juhul olid uued töötajad kohustatud pensioniskeemiga ühinema uute tingimuste alusel, olemasolevad töötajad jätkasid aga õiguste omandamist endistega samadel või sarnastel tingimustel. |
| --- | --- |

(107)

Aastatel 1987 ja 2008 tehti pensionikorralduses olulisi muudatusi (viimasel juhul olid kõnealused meetmed pensionimeetme vastuvõtmise ajal juba ettevalmistamisel). 1987. aasta muudatustega nähti endiselt ette kindlasummalised väljamaksed, st pension põhines lõplikul palgal ja oli proportsionaalne tööstaažiga. 2008. aasta muudatuste kohaselt ühinevad pensioniskeemi uued liikmed „kindlasummaliste sissemaksete” alusel, mille puhul pensioni lõplik tase oleneb fondi varade tulususest. Mõlemal juhul olid uued töötajad kohustatud pensioniskeemiga ühinema uute tingimuste alusel, olemasolevad töötajad jätkasid aga õiguste omandamist endistega samadel või sarnastel tingimustel.

6.3.   Komisjoni varasemad otsused pensionikohustuste kohta ning nende kohaldatavus Royal Maili olukorras

| (108) | 16. detsembri 2003. aasta otsuses, mis käsitleb Prantsusmaa antud riigiabi EDFile ja elektri- ning gaasitööstuse sektorile, (28) kuulutas komisjon ühisturuga kokkusobivaks riigiabi, millega vabastati teatava sektori ettevõtjad eripensionikohustustest, mis ületasid üldisest pensionikorraldusest tulenevad kohustused ja mis olid kindlaks määratud monopoolses etapis. Komisjon asus ka seisukohale, et enne reformi kuupäeva omandatud eripensioniõiguste rahastamise mehhanismist tulenevate kulude osalise üleviimise näol oli tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, mida võib pidada ühisturuga kokkusobivaks. Raamatupidamise analüüsi põhjal järeldas komisjon, et EDFi olukord ei erinenud sisuliselt kuigivõrd energiavaldkonna „ebaõnnestunud kuludest”. |
| --- | --- |

(108)

16. detsembri 2003. aasta otsuses, mis käsitleb Prantsusmaa antud riigiabi EDFile ja elektri- ning gaasitööstuse sektorile, (28) kuulutas komisjon ühisturuga kokkusobivaks riigiabi, millega vabastati teatava sektori ettevõtjad eripensionikohustustest, mis ületasid üldisest pensionikorraldusest tulenevad kohustused ja mis olid kindlaks määratud monopoolses etapis. Komisjon asus ka seisukohale, et enne reformi kuupäeva omandatud eripensioniõiguste rahastamise mehhanismist tulenevate kulude osalise üleviimise näol oli tegemist riigiabiga asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, mida võib pidada ühisturuga kokkusobivaks. Raamatupidamise analüüsi põhjal järeldas komisjon, et EDFi olukord ei erinenud sisuliselt kuigivõrd energiavaldkonna „ebaõnnestunud kuludest”.

| (109) | 10. oktoobri 2007. aasta otsuses riigiabi kohta, mida Prantsusmaa andis kontserniga La Poste seotud riigiteenistujate pensionide rahastamise reformi jaoks, (29) asus komisjon seisukohale, et kõnealuste abimeetmetega vabastati La Poste eripensionikohustustest, mis ületasid tavalisest pensionikorraldusest tulenevaid kohustusi ning mis olid kindlaks määratud monopoolses etapis. Nimetatud kohustused tulenesid esiteks riigiteenistuja staatuses töötajate puhul makstavatest suurematest pensionisissemaksetest ja teiseks nõudest tagada kõnealuste töötajate pensioniskeemi tasakaal. |
| --- | --- |

(109)

10. oktoobri 2007. aasta otsuses riigiabi kohta, mida Prantsusmaa andis kontserniga La Poste seotud riigiteenistujate pensionide rahastamise reformi jaoks, (29) asus komisjon seisukohale, et kõnealuste abimeetmetega vabastati La Poste eripensionikohustustest, mis ületasid tavalisest pensionikorraldusest tulenevaid kohustusi ning mis olid kindlaks määratud monopoolses etapis. Nimetatud kohustused tulenesid esiteks riigiteenistuja staatuses töötajate puhul makstavatest suurematest pensionisissemaksetest ja teiseks nõudest tagada kõnealuste töötajate pensioniskeemi tasakaal.

| (110) | Komisjon leidis, et meetmete näol on tegemist riigiabiga, mis on siiski asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel ühisturuga kokkusobiv. Seejuures märkis komisjon, et meetmed piirduvad kohustuslike sotsiaalkindlustusmaksete ja muude kohustuslike maksude osas võrdsete tingimuste kehtestamiseks rangelt vajalikuga ning soodustavad kokkuvõtteks konkurentsi kujunemist ja postisektori edasist liberaliseerimist. Peale selle märkis komisjon, tõmmates paralleeli EDFi otsusega, et La Poste on loobunud riigiteenistujate töölevõtmisest, et La Poste’i tulevased pensionimaksed asetasid La Poste’i sotsiaalkindlustusmaksete ja muude kohustuslike maksude tasumise osas konkurentidega võrreldavasse olukorda ning et kohustused, mis tulenesid 1990. aasta seadusest enne postisektori liberaliseerimist, oleksid mõjutanud La Poste’i konkurentsivõimet liberaliseeruvas keskkonnas. |
| --- | --- |

(110)

Komisjon leidis, et meetmete näol on tegemist riigiabiga, mis on siiski asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel ühisturuga kokkusobiv. Seejuures märkis komisjon, et meetmed piirduvad kohustuslike sotsiaalkindlustusmaksete ja muude kohustuslike maksude osas võrdsete tingimuste kehtestamiseks rangelt vajalikuga ning soodustavad kokkuvõtteks konkurentsi kujunemist ja postisektori edasist liberaliseerimist. Peale selle märkis komisjon, tõmmates paralleeli EDFi otsusega, et La Poste on loobunud riigiteenistujate töölevõtmisest, et La Poste’i tulevased pensionimaksed asetasid La Poste’i sotsiaalkindlustusmaksete ja muude kohustuslike maksude tasumise osas konkurentidega võrreldavasse olukorda ning et kohustused, mis tulenesid 1990. aasta seadusest enne postisektori liberaliseerimist, oleksid mõjutanud La Poste’i konkurentsivõimet liberaliseeruvas keskkonnas.

| (111) | Prantsusmaal on tööandjapensioni („teise samba”) skeemid kohustuslikud ning neid rahastatakse ümberjaotamisel põhinevalt. Üldiselt vabastab sissemaksete tegemine tööandja edasisest kohustusest pensioniõigusi rahastada. 1990. aasta seaduse nõue, et La Poste tagaks riigiteenistujate pensioniskeemi tasakaalu, pani ettevõtjale kohustuse, mida teistelt ettevõtjatelt ei nõutud. |
| --- | --- |

(111)

Prantsusmaal on tööandjapensioni („teise samba”) skeemid kohustuslikud ning neid rahastatakse ümberjaotamisel põhinevalt. Üldiselt vabastab sissemaksete tegemine tööandja edasisest kohustusest pensioniõigusi rahastada. 1990. aasta seaduse nõue, et La Poste tagaks riigiteenistujate pensioniskeemi tasakaalu, pani ettevõtjale kohustuse, mida teistelt ettevõtjatelt ei nõutud.

| (112) | Ühendkuningriigi pensionikorraldus erineb Prantsusmaa omast. Enamik tööandjapensioni skeeme on alternatiiviks riiklikule pensioniskeemile (ingl k State Earnings Related Pension Scheme). Enamikul suurtel tööandjatel on oma pensioniskeemid. Ühendkuningriigi pensioniseaduse kohaselt peavad kõnealused skeemid andma teatavatele normidele vastava pensioniõiguse ning tööandjatel on teatavad kohustused, et tagada skeemide piisav rahastamine. Vastavalt kehtivatele raamatupidamisstandarditele (IFRS) peavad tööandjad seesuguste pensioniskeemide puudujääki bilansis kajastama. Seega ei erine eeskirjad, mille alusel Royal Mail peab oma puudujääki raamatupidamises kajastama, teiste ettevõtjate suhtes kehtivatest eeskirjadest. Puudujäägi ulatus tuleneb aga tingimustest, mis seati riigi omandisse kuulumise tõttu. |
| --- | --- |

(112)

Ühendkuningriigi pensionikorraldus erineb Prantsusmaa omast. Enamik tööandjapensioni skeeme on alternatiiviks riiklikule pensioniskeemile (ingl k State Earnings Related Pension Scheme). Enamikul suurtel tööandjatel on oma pensioniskeemid. Ühendkuningriigi pensioniseaduse kohaselt peavad kõnealused skeemid andma teatavatele normidele vastava pensioniõiguse ning tööandjatel on teatavad kohustused, et tagada skeemide piisav rahastamine. Vastavalt kehtivatele raamatupidamisstandarditele (IFRS) peavad tööandjad seesuguste pensioniskeemide puudujääki bilansis kajastama. Seega ei erine eeskirjad, mille alusel Royal Mail peab oma puudujääki raamatupidamises kajastama, teiste ettevõtjate suhtes kehtivatest eeskirjadest. Puudujäägi ulatus tuleneb aga tingimustest, mis seati riigi omandisse kuulumise tõttu.

| (113) | Ettevõtja Royal Mail faktiline ja seadusandlik taust erineb seega EDFi ja La Poste’i otsuste taustast. Nimetatud juhtumitel on siiski teatavaid aspekte, mis komisjoni arvates kehtivad ka Royal Maili puhul. Eelkõige viitavad nimetatud juhtumid sellele, et konkreetsest staatusest (eriti riigiteenistuja staatusest) tulenevaid suuremaid pensionisissemakseid, mis on kindlaks määratud monopoolses etapis, võib pidada ebatavalisteks kuludeks, mille tasumine riigi poolt võib olla ühisturuga kokkusobiv asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(113)

Ettevõtja Royal Mail faktiline ja seadusandlik taust erineb seega EDFi ja La Poste’i otsuste taustast. Nimetatud juhtumitel on siiski teatavaid aspekte, mis komisjoni arvates kehtivad ka Royal Maili puhul. Eelkõige viitavad nimetatud juhtumid sellele, et konkreetsest staatusest (eriti riigiteenistuja staatusest) tulenevaid suuremaid pensionisissemakseid, mis on kindlaks määratud monopoolses etapis, võib pidada ebatavalisteks kuludeks, mille tasumine riigi poolt võib olla ühisturuga kokkusobiv asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses.

6.4.   Pensionimeetme hindamine

| (114) | Ettevõtja Royal Mail puhul olid pensioniskeemiga enne 1987. aastat ühinenud töötajate pensioniõigused selgelt sarnased avalikus teenistuses kehtivate õigustega. Seisuga 31. märts 2007 oli pensioniskeemis 153 125 pensionile jäänud ja pensionit saavat osalejat, kes ühinesid skeemiga nimetatud tingimustel. Seetõttu on tegemist endiste töötajatega, kes on juba pensionil ja kelle teenused enam ettevõtjale kasu ei too. Ühendkuningriigi ametiasutuste andmetel ei saa skeemiga pärast 1987. aastat ühinenud töötajatele kehtinud tingimusi selgelt liigitada ei avaliku teenistuse tingimusteks ega ka erasektori tingimusteks, mida tõenäoliselt kasutavad RMi konkurendid äsja liberaliseeritud postiturul. Nagu juba märgitud, ei kehti kõnealused tingimused enam pärast 2008. aastat skeemiga ühinevate uute töötajate suhtes. Keskmiselt ületavad kohustused pensioniskeemiga enne 1987. aastat ühinenud liikmete ees oluliselt kohustusi nende liikmete ees, kes ühinesid skeemiga pärast 1987. aasta reformi ja kuni 2008. aasta reformini kehtinud tingimuste alusel. Kõnealuste täiendavate kohustuste hinnanguline summa on [...] GBP töötaja kohta. |
| --- | --- |

(114)

Ettevõtja Royal Mail puhul olid pensioniskeemiga enne 1987. aastat ühinenud töötajate pensioniõigused selgelt sarnased avalikus teenistuses kehtivate õigustega. Seisuga 31. märts 2007 oli pensioniskeemis 153 125 pensionile jäänud ja pensionit saavat osalejat, kes ühinesid skeemiga nimetatud tingimustel. Seetõttu on tegemist endiste töötajatega, kes on juba pensionil ja kelle teenused enam ettevõtjale kasu ei too. Ühendkuningriigi ametiasutuste andmetel ei saa skeemiga pärast 1987. aastat ühinenud töötajatele kehtinud tingimusi selgelt liigitada ei avaliku teenistuse tingimusteks ega ka erasektori tingimusteks, mida tõenäoliselt kasutavad RMi konkurendid äsja liberaliseeritud postiturul. Nagu juba märgitud, ei kehti kõnealused tingimused enam pärast 2008. aastat skeemiga ühinevate uute töötajate suhtes. Keskmiselt ületavad kohustused pensioniskeemiga enne 1987. aastat ühinenud liikmete ees oluliselt kohustusi nende liikmete ees, kes ühinesid skeemiga pärast 1987. aasta reformi ja kuni 2008. aasta reformini kehtinud tingimuste alusel. Kõnealuste täiendavate kohustuste hinnanguline summa on [...] GBP töötaja kohta.

| (115) | Seega kätkeb ettevõtja Royal Mail pensioniskeem endiselt märkimisväärseid kohustusi, mille ainus põhjus on riigiteenistujate töölevõtmine ja mis tekkisid ajal, mil ettevõtjal Royal Mail oli tavaposti valdkonnas monopoolne seisund. Kõnealused tingimused vastavad La Poste’i juhtumi tingimustele. Komisjon on Ühendkuningriigi ametiasutuste andmete põhjal kindlaks teinud, et nimetatud täiendavad kohustused moodustavad [...] GBP (153 125 korrutatud [...] GBPga) ning ületavad märkimisväärselt meetmega antud võimaliku hinnangulise abi [...]. Kui komisjon oli kindlaks teinud, et kõnealused pensioniskeemi kohustused ületavad igal juhul meetmega antud võimaliku abi, ei pidanud komisjon vajalikuks analüüsi tehes kindlaks teha, kas nimetatud kohustused moodustavad skeemi ebatavaliste kohustuste kogusumma. |
| --- | --- |

(115)

Seega kätkeb ettevõtja Royal Mail pensioniskeem endiselt märkimisväärseid kohustusi, mille ainus põhjus on riigiteenistujate töölevõtmine ja mis tekkisid ajal, mil ettevõtjal Royal Mail oli tavaposti valdkonnas monopoolne seisund. Kõnealused tingimused vastavad La Poste’i juhtumi tingimustele. Komisjon on Ühendkuningriigi ametiasutuste andmete põhjal kindlaks teinud, et nimetatud täiendavad kohustused moodustavad [...] GBP (153 125 korrutatud [...] GBPga) ning ületavad märkimisväärselt meetmega antud võimaliku hinnangulise abi [...]. Kui komisjon oli kindlaks teinud, et kõnealused pensioniskeemi kohustused ületavad igal juhul meetmega antud võimaliku abi, ei pidanud komisjon vajalikuks analüüsi tehes kindlaks teha, kas nimetatud kohustused moodustavad skeemi ebatavaliste kohustuste kogusumma.

| (116) | Komisjon on ka kindlaks teinud, et samamoodi nagu põhjenduses 107 kirjeldatud La Poste’i meetmed, ei kehti lisakulusid põhjustanud tingimused enam uute töötajate suhtes ega ole tegelikult kehtinud alates 1987. aastast ning nimetatud tingimustest enne postisektori liberaliseerimist tulenenud kohustused oleksid liberaliseeritavas keskkonnas mõjutanud konkurentsi kujunemist. Royal Maili puhul ei mõjuta meede sotsiaalkindlustusmaksete ja muude kohustuslike maksude tasumist praeguste töötajate eest ning seega ei aseta meede RMi selles osas konkurentidest paremasse olukorda. |
| --- | --- |

(116)

Komisjon on ka kindlaks teinud, et samamoodi nagu põhjenduses 107 kirjeldatud La Poste’i meetmed, ei kehti lisakulusid põhjustanud tingimused enam uute töötajate suhtes ega ole tegelikult kehtinud alates 1987. aastast ning nimetatud tingimustest enne postisektori liberaliseerimist tulenenud kohustused oleksid liberaliseeritavas keskkonnas mõjutanud konkurentsi kujunemist. Royal Maili puhul ei mõjuta meede sotsiaalkindlustusmaksete ja muude kohustuslike maksude tasumist praeguste töötajate eest ning seega ei aseta meede RMi selles osas konkurentidest paremasse olukorda.

| (117) | Komisjon märkis ka, et meetme vorm ei muutnud Royal Maili pensionikohustusi, vaid üksnes võimaldas ettevõtjal kõrvaldada pensionipuudujäägi pikema aja jooksul selle asemel, et kõnealused kohustused täielikult tühistada. La Poste’i meede oli viimases vormis, mis tähendab, et abisaaja vabastati lõplikult kohustustest, mida see oleks muul juhul pidanud täitma, ning seetõttu ei pidanud La Poste kõnealuseid kohustusi bilansis kajastama. Royal Maili puhul ei muuda meede pensionipuudujäägi summat, mida ettevõtja peab rahvusvaheliste raamatupidamiseeskirjade kohaselt bilansis kajastama. Ettevõtja peab Ühendkuningriigi pensioniõiguse alusel endiselt astuma samme puudujäägi kõrvaldamiseks. Meetme mõju seisneb üksnes puudujäägi kõrvaldamise tähtaja pikendamises. Nagu juba kajastub eespool esitatud analüüsis, et meetmega antava võimaliku abi summa on hinnanguliselt [...] GBP ja mitte 850 miljonit GBP, usub komisjon, et üldiselt on meede, mis nõuab abisaajalt tema tekkinud kohustuste täielikku täitmist, vähem moonutav kui kohustustest vabastav meede. |
| --- | --- |

(117)

Komisjon märkis ka, et meetme vorm ei muutnud Royal Maili pensionikohustusi, vaid üksnes võimaldas ettevõtjal kõrvaldada pensionipuudujäägi pikema aja jooksul selle asemel, et kõnealused kohustused täielikult tühistada. La Poste’i meede oli viimases vormis, mis tähendab, et abisaaja vabastati lõplikult kohustustest, mida see oleks muul juhul pidanud täitma, ning seetõttu ei pidanud La Poste kõnealuseid kohustusi bilansis kajastama. Royal Maili puhul ei muuda meede pensionipuudujäägi summat, mida ettevõtja peab rahvusvaheliste raamatupidamiseeskirjade kohaselt bilansis kajastama. Ettevõtja peab Ühendkuningriigi pensioniõiguse alusel endiselt astuma samme puudujäägi kõrvaldamiseks. Meetme mõju seisneb üksnes puudujäägi kõrvaldamise tähtaja pikendamises. Nagu juba kajastub eespool esitatud analüüsis, et meetmega antava võimaliku abi summa on hinnanguliselt [...] GBP ja mitte 850 miljonit GBP, usub komisjon, et üldiselt on meede, mis nõuab abisaajalt tema tekkinud kohustuste täielikku täitmist, vähem moonutav kui kohustustest vabastav meede.

| (118) | Meetme konkurentsimõju kohta võib märkida, et puudujäägi kõrvaldamise maksed, mida Royal Mail peab pensioniskeemi tasuma, kui ettevõtja ja pensioniskeemi usaldusisikud omavahelistes läbirääkimistes nii otsustavad, ei muutu olenevalt väljundi või sisendi tasemest. Seega ei mõjuta maksete vähendamine esimestel aastatel piirkulusid ega mõjuta oma olemuse tõttu ka Royal Maili kaubanduslikke otsuseid, eriti tema tulevasi investeerimisotsuseid (30). Seetõttu järeldab komisjon, et mõju konkurentsile ei ole seesugune, mis mõjutaks ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(118)

Meetme konkurentsimõju kohta võib märkida, et puudujäägi kõrvaldamise maksed, mida Royal Mail peab pensioniskeemi tasuma, kui ettevõtja ja pensioniskeemi usaldusisikud omavahelistes läbirääkimistes nii otsustavad, ei muutu olenevalt väljundi või sisendi tasemest. Seega ei mõjuta maksete vähendamine esimestel aastatel piirkulusid ega mõjuta oma olemuse tõttu ka Royal Maili kaubanduslikke otsuseid, eriti tema tulevasi investeerimisotsuseid (30). Seetõttu järeldab komisjon, et mõju konkurentsile ei ole seesugune, mis mõjutaks ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses.

| (119) | Sellest lähtudes on komisjon otsustanud, et ulatuses, mil pensionimeede sisaldab abi, on kõnealune abi ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(119)

Sellest lähtudes on komisjon otsustanud, et ulatuses, mil pensionimeede sisaldab abi, on kõnealune abi ühisturuga kokkusobiv.

7.   JÄRELDUS

| (120) | Komisjon leiab, et ulatuses, mil pensionimeede sisaldab abi, rakendas Ühendkuningriik meedet ebaseaduslikult, rikkudes asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. Komisjon leiab siiski, et see abi on ühisturuga kokkusobiv. Komisjon leiab, et ülejäänud meetmete puhul ei ole tegemist riigiabiga, |
| --- | --- |

(120)

Komisjon leiab, et ulatuses, mil pensionimeede sisaldab abi, rakendas Ühendkuningriik meedet ebaseaduslikult, rikkudes asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. Komisjon leiab siiski, et see abi on ühisturuga kokkusobiv. Komisjon leiab, et ülejäänud meetmete puhul ei ole tegemist riigiabiga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

2001. aasta laen ning 2007. aasta laenuvõimalus ja aktsionärilaen ei ole käsitletavad riigiabina ettevõtjale Royal Mail.

Artikkel 2

Pensionimeede on ulatuses, mil see sisaldab riigiabi, ühisturuga kokkusobiv.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 8. aprill 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 91, 26.4.2007, lk 34.

1

(2)  ELT C 269, 8.11.2003, lk 23.

2

(3)  ELT C 141, 16.6.2006, lk 2.

3

(4)  ELT C 80, 13.4.2007, lk 5.

4

(5)  Vt joonealune märkus 1.

5

(6)  Ühendkuningriigi ametiasutuste 31. oktoobri 2006. aasta kiri. Jutt on Ühendkuningriigi valitsuse võlakirjast.

6

(7)  EÜT L 247, 14.9.2002, lk 27.

7

(8)  Royal Mail Holdings plc 24. septembril 2006 lõppenud poolaasta auditeerimata vahearuanne.

8

(9)  2001. aasta laen koosneb tegelikult kahekümnest 25 miljoni GBP suurusest laenust, mille intressimäär määratakse kindlaks vastavalt sularahareservi kasutamise kuupäevadele aastatel 1999–2000. Käesolevas otsuses osutatakse nendele üksiklaenudele 2001. aasta laenu osadena.

9

(10)  Ärisaladus.

10

(11)  [...].

11

(12)  Komisjoni viitemäärade tähtaeg oli kuni 31. detsembrini 2007 kehtinud metoodika kohaselt viis aastat ning 2008. aasta alguses vastu võetud teatise kohaselt üks aasta.

12

(13)  EÜT C 273, 9.9.1997, lk 3.

13

(14)  Et laen koosneb eri osadest, mille intressimäär oleneb kuupäevast ja ajavahemikust, mille tarbeks asjaomased rahalised vahendid esmalt Royal Maili reservidest võeti (vt joonealune märkus 6), on laenu iga osa intressimäär erinev. See seletab, miks 5,8 % on keskmine intressimäär. Asjaomase valitsuse võlakirja intressimäär oli laenu osa väljamaksmise kuupäeval lähima kestusega võlakirja intressimäär.

14

(15)  Üks osa laenuvõimalusest oli selleks ajaks aegunud ning allesjäänud osad moodustasid 844 miljonit GBP.

15

(16)  Muutuva väärtusega kommertspant on tagatis, mis ei ole seotud konkreetse varaga, vaid varade liigiga.

16

(17)  Kõnealusele võimalusele osutatakse Ühendkuningriigis pensioneid reguleeriva asutuse reguleerivas tegevusjuhises 03„Funding Defined Benefits”, veebruar 2006, punkt 104. Ühendkuningriik ei esitanud aga ühtki näidet kõnealuse võimaluse kasutamise kohta.

17

reguleerivas tegevusjuhises 03

(18)  Vt nt Landesbankeni juhtumeid, nt HSH otsus NN 71/05, samuti NN 72/05, NN 19/06 ja NN 34/07.

18

(19)  Ühendkuningriik toonitab, et tema riigi osalusega äriühingud laenavad ainult riigilt. Komisjon ei sea kõnealust poliitikat käesolevas otsuses kahtluse alla, kuid asub seisukohale, et meetmeid peaks olema võimalik eraldi kontrollida. Igal juhul oleks väga ebatavaline, kui turumajanduslik investor oleks suuremasse kontserni mittekuuluva äriühingu (näiteks Royal Mail) aktsionär ja samal ajal äriühingu ainus rahastaja.

19

(20)  Nimetatud prognoosides kasutati investeeringuna aktsionärilaenu summas 300 miljonit GBP, sest komisjon kaalus uurimise teataval etapil võimalust, et kõnealust meedet võib samastada ka omakapitaliga. Komisjon on lõplikult otsustanud hinnata meedet laenuna, nagu kirjeldatud allpool. Käsitluse muutus tabelis ei muuda komisjoni järeldust pensioni tingdeponeerimiskonto meetme vastavuse kohta turutingimustele.

20

(21)  The Pensions Regulator: The regulator’s statement, mai 2006, „How the Pensions Regulator will regulate the funding of defined benefits”, punkt 3.16.

21

(22)  N 55/08 – Saksamaa – GA/ERDFi allutatud laenud. Vt ka juhtumit C38/05 – Saksamaa – Biria, mis käsitles 1997. aasta viitemäära teatise alusel hinnatud passiivset osalust.

22

(23)  Komisjoni teatis viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (EÜT C 273, 9.9.1997, lk 3).

23

(24)  Juhtumid C 38/05, Biria (ELT L 183, 13.7.2007, lk 27); C 38/07, Arbel Fauvet Rail SA (ELT L 238, 5.9.2008, lk 27); C 95/01, Siderurgica Añon (ELT L 311, 26.11.2005, lk 22); C 20/2000, Sniace (ELT L 108, 30.4.2003, lk 35).

24

(25)  Esimese astme kohtu otsus (teine, laiendatud koda), 15. September 1998, BP Chemicals Limited vs. komisjon, kohtuasi T-11/95, EKL [1998], lk II-3235, punkt 170 jj).

25

vs

(26)  Ühendkuningriik ei ole ettevõtjale Royal Mail pensionimeetmega antud abi kokkusobivuse põhjendamisel lähtunud asutamislepingu artikli 86 lõikest 2.

26

(27)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

27

(28)  ELT L 49, 22.2.2005, lk 9.

28

(29)  ELT L 63, 7.3.2008, lk 16.

29

(30)  Vrd La Poste’i otsuse põhjendus 170.

30

---

| 14.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 210/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 210/36

---

KOMISJONI OTSUS,

23. juuli 2009,

millega muudetakse otsust 2008/458/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 575/2007/EÜ (millega asutatakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Euroopa tagasipöördumisfond aastateks 2008–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finantsjuhtimise reeglite ning fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 5453 all)

(Ainult bulgaaria-, eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, soome-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst on autentsed)

(2009/614/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsust nr 575/2007/EÜ, millega asutatakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Euroopa Tagasipöördumisfond aastateks 2008–2013, (1) eriti selle artiklit 23 ja artikli 35 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nende kogemuste põhjal, mis saadi pärast fondi tegevuse käivitamist, on asjakohane pikendada aastaprogrammide abikõlblikkusperioodi, et liikmesriigid saaksid fondi tõhusalt rakendada ning kohandada aastaprogrammi rakendamist käsitleva lõpparuande esitamise ajakava. |
| --- | --- |

(1)

Nende kogemuste põhjal, mis saadi pärast fondi tegevuse käivitamist, on asjakohane pikendada aastaprogrammide abikõlblikkusperioodi, et liikmesriigid saaksid fondi tõhusalt rakendada ning kohandada aastaprogrammi rakendamist käsitleva lõpparuande esitamise ajakava.

| (2) | Samuti on ajakohane kohandada liikmesriikide läbivaadatud aastaprogrammide esitamise menetlust. |
| --- | --- |

(2)

Samuti on ajakohane kohandada liikmesriikide läbivaadatud aastaprogrammide esitamise menetlust.

| (3) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on põhiõigusakt Ühendkuningriigile siduv, mistõttu on siduv ka käesolev otsus. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on põhiõigusakt Ühendkuningriigile siduv, mistõttu on siduv ka käesolev otsus.

| (4) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on põhiõigusakt Iirimaale siduv, mistõttu on siduv ka käesolev otsus. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on põhiõigusakt Iirimaale siduv, mistõttu on siduv ka käesolev otsus.

| (5) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 2 kohaselt ei ole käesolev otsus Taanile siduv ja seda ei kohaldata Taanis. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 2 kohaselt ei ole käesolev otsus Taanile siduv ja seda ei kohaldata Taanis.

| (6) | Käesoleva otsusega sätestatud meetmed on kooskõlas solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise ühiskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega sätestatud meetmed on kooskõlas solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise ühiskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjoni otsust 2008/458/EÜ (2) muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 23 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriik peab komisjoni poolt põhiõigusakti artikli 21 lõike 5 kohaselt kinnitatud aastaprogrammi muutmiseks esitama muudetud aastaprogrammi kavandi komisjonile hiljemalt kolm kuud enne abikõlblikkusperioodi lõppu. Komisjon vaatab muudetud programmi läbi ja kiidab võimalikult kiiresti heaks põhiõigusakti artikli 21 lõikes 5 sätestatud korras.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 23 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriik peab komisjoni poolt põhiõigusakti artikli 21 lõike 5 kohaselt kinnitatud aastaprogrammi muutmiseks esitama muudetud aastaprogrammi kavandi komisjonile hiljemalt kolm kuud enne abikõlblikkusperioodi lõppu. Komisjon vaatab muudetud programmi läbi ja kiidab võimalikult kiiresti heaks põhiõigusakti artikli 21 lõikes 5 sätestatud korras.”

| 2. | V lisa A osa punktis 4.1 asendatakse sõnad „Kõikide tagasimaksmisele kuuluvate summade loetelu seisuga 30. juuni N + 2 aasta (N = kõnealuse aastaprogrammi aasta)” sõnadega „Kõikide tagasimaksmisele kuuluvate summade loetelu seisuga kuus kuud pärast kulutuste abikõlblikkuse tähtaega”. |
| --- | --- |

2.

V lisa A osa punktis 4.1 asendatakse sõnad „Kõikide tagasimaksmisele kuuluvate summade loetelu seisuga 30. juuni N + 2 aasta (N = kõnealuse aastaprogrammi aasta)” sõnadega „Kõikide tagasimaksmisele kuuluvate summade loetelu seisuga kuus kuud pärast kulutuste abikõlblikkuse tähtaega”.

| 3. | XI lisas asendatakse punkt I.4.1 järgmisega:






  „1. | Projektiga seotud kulud tuleb kanda ja vastavad maksed (välja arvatud amortisatsiooni eest) teha pärast liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses osutatud aasta 1. jaanuari. Abikõlblikkusperiood kestab kuni N (3) + 2 aasta 30. juunini, mis tähendab, et projektiga seotud kulud tuleb kanda enne nimetatud kuupäeva. |
| --- | --- | --- |

3.

XI lisas asendatakse punkt I.4.1 järgmisega:

„1.

Projektiga seotud kulud tuleb kanda ja vastavad maksed (välja arvatud amortisatsiooni eest) teha pärast liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses osutatud aasta 1. jaanuari. Abikõlblikkusperiood kestab kuni N (3) + 2 aasta 30. juunini, mis tähendab, et projektiga seotud kulud tuleb kanda enne nimetatud kuupäeva.

| 4. | XI lisas asendatakse punkt V.3 järgmisega:






  „3. | Tehnilise abiga seotud tegevused peavad olema teostatud ning vastavad maksed tehtud pärast liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses nimetatud aasta 1. jaanuari. Abikõlblikkusperiood kestab kuni aastaprogrammi rakendamise lõpparuande esitamise tähtajani.” |
| --- | --- | --- |

4.

XI lisas asendatakse punkt V.3 järgmisega:

„3.

Tehnilise abiga seotud tegevused peavad olema teostatud ning vastavad maksed tehtud pärast liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses nimetatud aasta 1. jaanuari. Abikõlblikkusperiood kestab kuni aastaprogrammi rakendamise lõpparuande esitamise tähtajani.”

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse kõigi aastaprogrammide suhtes, mille puhul järelejäänud summat ei ole otsuse vastuvõtmise kuupäevaks välja makstud.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Bulgaaria Vabariigile, Tšehhi Vabariigile, Saksamaa Liitvabariigile, Eesti Vabariigile, Iirimaale, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Küprose Vabariigile, Läti Vabariigile, Leedu Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Ungari Vabariigile, Malta Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Austria Vabariigile, Poola Vabariigile, Portugali Vabariigile, Rumeeniale, Sloveenia Vabariigile, Slovaki Vabariigile, Soome Vabariigile, Rootsi Kuningriigile ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 23. juuli 2009

Komisjoni nimel

asepresident

Jacques BARROT

---

(1)  ELT L 144, 6.6.2007, lk 45.

1

(2)  ELT L 167, 27.6.2008, lk 135.

2

(3)  „N” on aasta, mis on esitatud liikmesriikide aastaprogramme heaks kiitvas rahastamisotsuses.”

3

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 14.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 210/38 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 210/38

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT 2009/615/ÜVJP,

13. august 2009,

millega muudetakse ühist seisukohta 2006/318/ÜVJP Myanmar/Myanmari vastu suunatud piiravate meetmete uuendamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 15,

ning võttes arvesse järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 27. aprillil 2006 vastu ühise seisukoha 2006/318/ÜVJP Myanmar/Myanmari vastu suunatud piiravate meetmete uuendamise kohta (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 27. aprillil 2006 vastu ühise seisukoha 2006/318/ÜVJP Myanmar/Myanmari vastu suunatud piiravate meetmete uuendamise kohta (1).

| (2) | Nõukogu 27. aprilli 2009. aasta ühise seisukohaga 2009/351/ÜVJP (2) pikendati ühise seisukohaga 2006/318/ÜVJP kehtestatud piiravaid meetmeid kuni 30. aprillini 2010. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 27. aprilli 2009. aasta ühise seisukohaga 2009/351/ÜVJP (2) pikendati ühise seisukohaga 2006/318/ÜVJP kehtestatud piiravaid meetmeid kuni 30. aprillini 2010.

| (3) | Euroopa Liit mõistis 11. augustil 2009 hukka Daw Aung San Suu Kyi suhtes tehtud kohtuotsuse ja teatas, et reageerib sellele täiendavate suunatud piiravate meetmetega. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liit mõistis 11. augustil 2009 hukka Daw Aung San Suu Kyi suhtes tehtud kohtuotsuse ja teatas, et reageerib sellele täiendavate suunatud piiravate meetmetega.

| (4) | Arvestades seda, kui raskelt rikutakse Daw Aung San Suu Kyi põhiõigusi, peab nõukogu asjakohaseks kanda kõnealuse kohtuotsuse teinud kohtu liikmed nende isikute ja üksuste nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2006/318/ÜVJP II lisas sätestatud reisimiskeeldu ja varade külmutamist. |
| --- | --- |

(4)

Arvestades seda, kui raskelt rikutakse Daw Aung San Suu Kyi põhiõigusi, peab nõukogu asjakohaseks kanda kõnealuse kohtuotsuse teinud kohtu liikmed nende isikute ja üksuste nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2006/318/ÜVJP II lisas sätestatud reisimiskeeldu ja varade külmutamist.

| (5) | Lisaks sellele peab nõukogu vajalikuks muuta nende isikute ja üksuste nimekirju, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, et laiendada varade külmutamist ettevõtetele, mida omavad või kontrollivad Myanmar/Myanmari režiimi liikmed või nendega seotud isikud või üksused, |
| --- | --- |

(5)

Lisaks sellele peab nõukogu vajalikuks muuta nende isikute ja üksuste nimekirju, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, et laiendada varade külmutamist ettevõtetele, mida omavad või kontrollivad Myanmar/Myanmari režiimi liikmed või nendega seotud isikud või üksused,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühise seisukoha 2006/318/ÜVJP II ja III lisa asendatakse käesoleva ühise seisukoha I ja II lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 13. august 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

C. BILDT

---

(1)  ELT L 116, 29.4.2006, lk 77.

1

(2)  ELT L 108, 29.4.2009, lk 54.

2

---

I LISA

„II LISA

Artiklites 4, 5 ja 8 osutatud nimekiri

Märkused tabeli kohta:

| 1. | Varjunimed ja erinevad kirjapildid on tähistatud märkega „teise nimega”. |
| --- | --- |

1.

Varjunimed ja erinevad kirjapildid on tähistatud märkega „teise nimega”.

| 2. | Sünd. tähendab sünnikuupäeva. |
| --- | --- |

2.

Sünd. tähendab sünnikuupäeva.

| 3. | Sünnik. tähendab sünnikohta. |
| --- | --- |

3.

Sünnik. tähendab sünnikohta.

| 4. | Kui ei ole märgitud teisiti, on kõik passid ja ID-kaardid välja antud Birmas/Myanmaris. |
| --- | --- |

4.

Kui ei ole märgitud teisiti, on kõik passid ja ID-kaardid välja antud Birmas/Myanmaris.

A.   RIIGI RAHU- JA ARENGUNÕUKOGU (SPDC)

| # | Nimi (ja võimalikud varjunimed) | Identifitseeriv teave (ametikoht/auaste/tiitel, sünnikuupäev ja -koht, passi/ID kaardi number, ... abikaasa/poeg/tütar) | Sugu
  (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| A1a | Ülemjuhataja Than Shwe | Esimees, sünd. 2.2.1933 | M |
| A1b | Kyaing Kyaing | Ülemjuhataja Than Shwe abikaasa | N |
| A1c | Thandar Shwe | Ülemjuhataja Than Shwe tütar | N |
| A1d | Major Zaw Phyo Win | Thandar Shwe abikaasa, kaubandusministeeriumi ekspordiosakonna asedirektor | M |
| A1e | Khin Pyone Shwe | Ülemjuhataja Than Shwe tütar | N |
| A1f | Aye Aye Thit Shwe | Ülemjuhataja Than Shwe tütar | N |
| A1g | Tun Naing Shwe, teise nimega Tun Tun Naing | Ülemjuhataja Than Shwe poeg. J and J Company omanik | M |
| A1h | Khin Thanda | Tun Naing Shwe abikaasa | N |
| A1i | Kyaing San Shwe | Ülemjuhataja Than Shwe poeg, J’s Donutsi omanik | M |
| A1j | Dr Khin Win Sein | Kyaing San Shwe abikaasa | N |
| A1k | Thant Zaw Shwe, teise nimega Maung Maung | Ülemjuhataja Than Shwe poeg | M |
| A1l | Dewar Shwe | Ülemjuhataja Than Shwe tütar | N |
| A1m | Kyi Kyi Shwe, teise nimega Ma Aw | Ülemjuhataja Than Shwe tütar | N |
| A1n | Kolonelleitnant Nay Soe Maung | Kyi Kyi Shwe abikaasa | M |
| A1o | Pho La Pyae, teise nimega Nay Shwe Thway Aung | Kyi Kyi Shwe ja Nay Soe Maungi poeg | M |
| A2a | Ülemjuhataja asetäitja Maung Aye | Aseesimees, sünd. 25.12.1937 | M |
| A2b | Mya Mya San | Ülemjuhataja asetäitja Maung Aye abikaasa | N |
| A2c | Nandar Aye | Ülemjuhataja asetäitja Maung Aye tütar, major Pye Aungi (D17g) abikaasa. Queen Star Computer Co. omanik | N |
| A3a | Kindral Thura Shwe Mann | Staabiülem, erioperatsioonide koordinaator (armee, laevastik ja õhujõud), sünd. 11.7.1947 | M |
| A3b | Khin Lay Thet | Kindral Thura Shwe Manni abikaasa, sünd. 19.6.1947 | N |
| A3c | Aung Thet Mann, teise nimega Shwe Mann Ko Ko | Kindral Thura Shwe Manni poeg, Ayeya Shwe War (Wah) Company, sünd. 19.6.1977 | M |
| A3d | Khin Hnin Thandar | Aung Thet Manni abikaasa | N |
| A3e | Toe Naing Mann | Kindral Thura Shwe Manni poeg, sünd. 29.6.1978 | M |
| A3f | Zay Zin Latt | Toe Naing Manni abikaasa, Khin Shwe (J5a) tütar, sünd. 24.3.1981 | N |
| A4a | Kindralleitnant Thein Sein | „Peaminister”, sünd. 20.4.1945 | M |
| A4b | Khin Khin Win | Kindralleitnant Thein Seini abikaasa | N |
| A5a | Kindral (Thiha Thura) Tin Aung Myint Oo | (Thiha Thura on tiitel) „1. sekretär”, sünd. 29.5.1950, Myanmari Riikliku Olümpianõukogu ja Myanmar Economic Corporationi esimees | M |
| A5b | Khin Saw Hnin | Kindralleitnant Thiha Thura Tin Aung Myint Oo abikaasa | N |
| A5c | Kapten Naing Lin Oo | Kindralleitnant Thiha Thura Tin Aung Myint Oo poeg | M |
| A5d | Hnin Yee Mon | Kapten Naing Lin Oo abikaasa | N |
| A6a | Kindralmajor Min Aung Hlaing | Erioperatsioonide teise büroo ülem (Kaja ja
  Šani osariik). Alates 23.6.2008. (Varem B12a) | M |
| A6b | Kyu Kyu Hla | Kindralmajor Min Aung Hlaingi abikaasa | N |
| A7a | Kindralleitnant Tin Aye | Sõjaväehangete ja UMEHLi (Union of Myanmar Economic Holdings Ltd) ülem | M |
| A7b | Kyi Kyi Ohn | Kindralleitnant Tin Aye abikaasa | N |
| A7c | Zaw Min Aye | Kindralleitnant Tin Aye poeg | M |
| A8a | Kindralleitnant Ohn Myint | Erioperatsioonide esimese büroo ülem (Katšin, Tšin,
  Sagaing, Magway, Mandalay). Alates 23.6.2008. (Varem B9a) | M |
| A8b | Nu Nu Swe | Kindralleitnant Ohn Myinti abikaasa | N |
| A8c | Kyaw Thiha, teise nimega Kyaw Thura | Kindralleitnant Ohn Myinti poeg | M |
| A8d | Nwe Ei Ei Zin | Kyaw Thiha abikaasa | N |
| A9a | Kindralmajor Hla Htay Win | Relvajõudude koolitusülem, alates 23.6.2008. (Varem B1a). Htay Co. omanik (metsaraie ja puit) | M |
| A9b | Mar Mar Wai | Kindralmajor Hla Htay Wini abikaasa | N |
| A10a | Kindralmajor Ko Ko | Erioperatsioonide kolmanda büroo ülem (Pegu, Ayeyarwady, Arakan). Alates 23.6.2008. (Varem B10a) | M |
| A10b | Sao Nwan Khun Sum | Kindralmajor Ko Ko abikaasa | N |
| A11a | Kindralmajor Thar Aye, teise nimega Tha Aye | Erioperatsioonide neljanda büroo ülem (Karen, Mon, Tenasserim), sünd. 16.2.1945 | M |
| A11b | Wai Wai Khaing, teise nimega Wei Wei Khaing | Kindralmajor Thar Aye abikaasa | N |
| A11c | See Thu Aye | Kindralmajor Thar Aye poeg | M |
| A12a | Kindralleitnant Myint Swe | Erioperatsioonide viienda büroo ülem (Naypyidaw, Ranguun/Yangon) | M |
| A12b | Khin Thet Htay | Kindralleitnant Myint Swe abikaasa | N |
| A13a | Arnt Maung | Erru läinud peadirektor, usuasjade amet | M |

#

Nimi (ja võimalikud varjunimed)

Identifitseeriv teave (ametikoht/auaste/tiitel, sünnikuupäev ja -koht, passi/ID kaardi number, ... abikaasa/poeg/tütar)

Sugu

(M/N)

A1a

Ülemjuhataja Than Shwe

Esimees, sünd. 2.2.1933

M

A1b

Kyaing Kyaing

Ülemjuhataja Than Shwe abikaasa

N

A1c

Thandar Shwe

Ülemjuhataja Than Shwe tütar

N

A1d

Major Zaw Phyo Win

Thandar Shwe abikaasa, kaubandusministeeriumi ekspordiosakonna asedirektor

M

A1e

Khin Pyone Shwe

Ülemjuhataja Than Shwe tütar

N

A1f

Aye Aye Thit Shwe

Ülemjuhataja Than Shwe tütar

N

A1g

Tun Naing Shwe, teise nimega Tun Tun Naing

Ülemjuhataja Than Shwe poeg. J and J Company omanik

M

A1h

Khin Thanda

Tun Naing Shwe abikaasa

N

A1i

Kyaing San Shwe

Ülemjuhataja Than Shwe poeg, J’s Donutsi omanik

M

A1j

Dr Khin Win Sein

Kyaing San Shwe abikaasa

N

A1k

Thant Zaw Shwe, teise nimega Maung Maung

Ülemjuhataja Than Shwe poeg

M

A1l

Dewar Shwe

Ülemjuhataja Than Shwe tütar

N

A1m

Kyi Kyi Shwe, teise nimega Ma Aw

Ülemjuhataja Than Shwe tütar

N

A1n

Kolonelleitnant Nay Soe Maung

Kyi Kyi Shwe abikaasa

M

A1o

Pho La Pyae, teise nimega Nay Shwe Thway Aung

Kyi Kyi Shwe ja Nay Soe Maungi poeg

M

A2a

Ülemjuhataja asetäitja Maung Aye

Aseesimees, sünd. 25.12.1937

M

A2b

Mya Mya San

Ülemjuhataja asetäitja Maung Aye abikaasa

N

A2c

Nandar Aye

Ülemjuhataja asetäitja Maung Aye tütar, major Pye Aungi (D17g) abikaasa. Queen Star Computer Co. omanik

N

A3a

Kindral Thura Shwe Mann

Staabiülem, erioperatsioonide koordinaator (armee, laevastik ja õhujõud), sünd. 11.7.1947

M

A3b

Khin Lay Thet

Kindral Thura Shwe Manni abikaasa, sünd. 19.6.1947

N

A3c

Aung Thet Mann, teise nimega Shwe Mann Ko Ko

Kindral Thura Shwe Manni poeg, Ayeya Shwe War (Wah) Company, sünd. 19.6.1977

M

A3d

Khin Hnin Thandar

Aung Thet Manni abikaasa

N

A3e

Toe Naing Mann

Kindral Thura Shwe Manni poeg, sünd. 29.6.1978

M

A3f

Zay Zin Latt

Toe Naing Manni abikaasa, Khin Shwe (J5a) tütar, sünd. 24.3.1981

N

A4a

Kindralleitnant Thein Sein

„Peaminister”, sünd. 20.4.1945

M

A4b

Khin Khin Win

Kindralleitnant Thein Seini abikaasa

N

A5a

Kindral (Thiha Thura) Tin Aung Myint Oo

(Thiha Thura on tiitel) „1. sekretär”, sünd. 29.5.1950, Myanmari Riikliku Olümpianõukogu ja Myanmar Economic Corporationi esimees

M

A5b

Khin Saw Hnin

Kindralleitnant Thiha Thura Tin Aung Myint Oo abikaasa

N

A5c

Kapten Naing Lin Oo

Kindralleitnant Thiha Thura Tin Aung Myint Oo poeg

M

A5d

Hnin Yee Mon

Kapten Naing Lin Oo abikaasa

N

A6a

Kindralmajor Min Aung Hlaing

Erioperatsioonide teise büroo ülem (Kaja ja

Šani osariik). Alates 23.6.2008. (Varem B12a)

M

A6b

Kyu Kyu Hla

Kindralmajor Min Aung Hlaingi abikaasa

N

A7a

Kindralleitnant Tin Aye

Sõjaväehangete ja UMEHLi (Union of Myanmar Economic Holdings Ltd) ülem

M

A7b

Kyi Kyi Ohn

Kindralleitnant Tin Aye abikaasa

N

A7c

Zaw Min Aye

Kindralleitnant Tin Aye poeg

M

A8a

Kindralleitnant Ohn Myint

Erioperatsioonide esimese büroo ülem (Katšin, Tšin,

Sagaing, Magway, Mandalay). Alates 23.6.2008. (Varem B9a)

M

A8b

Nu Nu Swe

Kindralleitnant Ohn Myinti abikaasa

N

A8c

Kyaw Thiha, teise nimega Kyaw Thura

Kindralleitnant Ohn Myinti poeg

M

A8d

Nwe Ei Ei Zin

Kyaw Thiha abikaasa

N

A9a

Kindralmajor Hla Htay Win

Relvajõudude koolitusülem, alates 23.6.2008. (Varem B1a). Htay Co. omanik (metsaraie ja puit)

M

A9b

Mar Mar Wai

Kindralmajor Hla Htay Wini abikaasa

N

A10a

Kindralmajor Ko Ko

Erioperatsioonide kolmanda büroo ülem (Pegu, Ayeyarwady, Arakan). Alates 23.6.2008. (Varem B10a)

M

A10b

Sao Nwan Khun Sum

Kindralmajor Ko Ko abikaasa

N

A11a

Kindralmajor Thar Aye, teise nimega Tha Aye

Erioperatsioonide neljanda büroo ülem (Karen, Mon, Tenasserim), sünd. 16.2.1945

M

A11b

Wai Wai Khaing, teise nimega Wei Wei Khaing

Kindralmajor Thar Aye abikaasa

N

A11c

See Thu Aye

Kindralmajor Thar Aye poeg

M

A12a

Kindralleitnant Myint Swe

Erioperatsioonide viienda büroo ülem (Naypyidaw, Ranguun/Yangon)

M

A12b

Khin Thet Htay

Kindralleitnant Myint Swe abikaasa

N

A13a

Arnt Maung

Erru läinud peadirektor, usuasjade amet

M

B.   PIIRKONDLIKUD ÜLEMAD

| # | Nimi | Identifitseeriv teave (sh sõjaväeringkond) | Sugu
  (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| B1a | Brig-Gen Win Myint | Rangoon (Yangon) | M |
| B1b | Kyin Myaing | Brigaadikindral Win Myinti abikaasa | N |
| B2a | Brigaadikindral Yar (Ya) Pyae (Pye) (Pyrit) | Idapiirkond (Šani osariik (lõunaosa)) (varem G23a) | M |
| B2b | Thinzar Win Sein | Brigaadikindral Yar (Ya) Pyae (Pye) (Pyriti) abikaasa | N |
| B3a | Brigaadikindral Myint Soe | Loodepiirkond (Sagaingi piirkond) ning portfellita regionaalminister | M |
| B4a | Brigaadikindral Khin Zaw Oo | Rannikupiirkond (Tanintharyi piirkond), sünd. 24.6.1951 | M |
| B5a | Brigaadikindral Aung Than Htut | Kirdepiirkond (Šani osariik (põhjaosa)) | M |
| B5b | Daw Cherry | Brigaadikindral Aung Than Htuti abikaasa | N |
| B6a | Brigaadikindral Tin Ngwe | Keskpiirkond (Mandalay piirkond) | M |
| B6b | Khin Thida | Brigaadikindral Tin Ngwe abikaasa | N |
| B7a | Kindralmajor Thaung Aye | Läänepiirkond (Arakani osariik). (Varem B2a) | M |
| B7b | Thin Myo Myo Aung | Kindralmajor Thaung Aye abikaasa | N |
| B8a | Brigaadikindral Kyaw Swe | Edelapiirkond (Ayeyarwady piirkond) ning portfellita regionaalminister | M |
| B8b | Win Win Maw | Brigaadikindral Kyaw Swe abikaasa | N |
| B9a | Kindralmajor Soe Win | Põhjapiirkond (Katšini osariik) | M |
| B9b | Than Than Nwe | Kindralmajor Soe Wini abikaasa | N |
| B10a | Kindralmajor Hla Min | Lõunapiirkond (Bago piirkond) | M |
| B11a | Brigaadikindral Thet Naing Win | Kagupiirkond (Moni osariik) | M |
| B12a | Kindralmajor Kyaw Phyo | Kolmnurk (Šani osariik (idaosa)) | M |
| B13a | Kindralmajor Wai Lwin | Naypyidaw | M |
| B13b | Swe Swe Oo | Kindralmajor Wai Lwini abikaasa | N |
| B13c | Wai Phyo Aung | Kindralmajor Wai Lwini poeg | M |
| B13d | Oanmar (Ohnmar) Kyaw Tun | Wai Phyo Aungi abikaasa | N |
| B13e | Wai Phyo | Kindralmajor Wai Lwini poeg | M |
| B13f | Lwin Yamin | Kindralmajor Wai Lwini tütar | N |

#

Nimi

Identifitseeriv teave (sh sõjaväeringkond)

Sugu

(M/N)

B1a

Brig-Gen Win Myint

Rangoon (Yangon)

M

B1b

Kyin Myaing

Brigaadikindral Win Myinti abikaasa

N

B2a

Brigaadikindral Yar (Ya) Pyae (Pye) (Pyrit)

Idapiirkond (Šani osariik (lõunaosa)) (varem G23a)

M

B2b

Thinzar Win Sein

Brigaadikindral Yar (Ya) Pyae (Pye) (Pyriti) abikaasa

N

B3a

Brigaadikindral Myint Soe

Loodepiirkond (Sagaingi piirkond) ning portfellita regionaalminister

M

B4a

Brigaadikindral Khin Zaw Oo

Rannikupiirkond (Tanintharyi piirkond), sünd. 24.6.1951

M

B5a

Brigaadikindral Aung Than Htut

Kirdepiirkond (Šani osariik (põhjaosa))

M

B5b

Daw Cherry

Brigaadikindral Aung Than Htuti abikaasa

N

B6a

Brigaadikindral Tin Ngwe

Keskpiirkond (Mandalay piirkond)

M

B6b

Khin Thida

Brigaadikindral Tin Ngwe abikaasa

N

B7a

Kindralmajor Thaung Aye

Läänepiirkond (Arakani osariik). (Varem B2a)

M

B7b

Thin Myo Myo Aung

Kindralmajor Thaung Aye abikaasa

N

B8a

Brigaadikindral Kyaw Swe

Edelapiirkond (Ayeyarwady piirkond) ning portfellita regionaalminister

M

B8b

Win Win Maw

Brigaadikindral Kyaw Swe abikaasa

N

B9a

Kindralmajor Soe Win

Põhjapiirkond (Katšini osariik)

M

B9b

Than Than Nwe

Kindralmajor Soe Wini abikaasa

N

B10a

Kindralmajor Hla Min

Lõunapiirkond (Bago piirkond)

M

B11a

Brigaadikindral Thet Naing Win

Kagupiirkond (Moni osariik)

M

B12a

Kindralmajor Kyaw Phyo

Kolmnurk (Šani osariik (idaosa))

M

B13a

Kindralmajor Wai Lwin

Naypyidaw

M

B13b

Swe Swe Oo

Kindralmajor Wai Lwini abikaasa

N

B13c

Wai Phyo Aung

Kindralmajor Wai Lwini poeg

M

B13d

Oanmar (Ohnmar) Kyaw Tun

Wai Phyo Aungi abikaasa

N

B13e

Wai Phyo

Kindralmajor Wai Lwini poeg

M

B13f

Lwin Yamin

Kindralmajor Wai Lwini tütar

N

C.   PIIRKONDLIKE ÜLEMATE ASETÄITJAD

| # | Nimi | Identifitseeriv teave (sh sõjaväeringkond) | Sugu
  (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| C1a | Brigaadikindral Kyaw Kyaw Tun | Ranguun (Yangon) | M |
| C1b | Khin May Latt | Brigaadikindral Kyaw Kyaw Tuni abikaasa | N |
| C2a | Brigaadikindral Than Htut Aung | Keskpiirkond | M |
| C2b | Moe Moe Nwe | Brigaadikindral Than Htut Aungi abikaasa | N |
| C3a | Brigaadikindral Tin Maung Ohn | Loodepiirkond | M |
| C4a | Brigaadikindral San Tun | Põhjapiirkond, sünd. 2.3.1951, Ranguun/Yangon | M |
| C4b | Tin Sein | Brigaadikindral San Tuni abikaasa, sünd. 27.9.1950, Ranguun/Yangon | N |
| C4c | Ma Khin Ei Ei Tun | Brigaadikindral San Tuni tütar, sünd. 16.9.1979, Ar Let Yone Co. Ltd direktor | N |
| C4d | Min Thant | Brigaadikindral San Tuni poeg, sünd. 11.11.1982, Ranguun/Yangon, Ar Let Yone Co. Ltd direktor | M |
| C4e | Khin Mi Mi Tun | Brigaadikindral San Tuni tütar, sünd. 25.10.1984, Ranguun/Yangon, Ar Let Yone Co. Ltd direktor | N |
| C5a | Brigaadikindral Hla Myint | Kirdepiirkond | M |
| C5b | Su Su Hlaing | Brigaadikindral Hla Myinti abikaasa | N |
| C6a | Brigaadikindral Wai Lin | Kolmnurk | M |
| C7a | Brigaadikindral Win Myint | Idapiirkond | M |
| C8a | Brigaadikindral Zaw Min | Kagupiirkond | M |
| C8b | Nyunt Nyunt Wai | Brigaadikindral Zaw Mini abikaasa | N |
| C9a | Brigaadikindral Hone Ngaing, teise nimega Hon Ngai | Rannikupiirkond | M |
| C10a | Brigaadikindral Thura Maung Ni | Lõunapiirkond | M |
| C10b | Nan Myint Sein | Brigaadikindral Thura Maung Ni abikaasa | N |
| C11a | Brigaadikindral Tint Swe | Edelapiirkond | M |
| C11b | Khin Thaung | Brigaadikindral Tint Swe abikaasa | N |
| C11c | Ye Min, teise nimega Ye Kyaw Swar Swe | Brigaadikindral Tint Swe poeg | M |
| C11d | Su Mon Swe | Ye Mini abikaasa | N |
| C12a | Brigaadikindral Tin Hlaing | Läänepiirkond | M |
| C12b | Hla Than Htay | Brigaadikindral Tin Hlaingi abikaasa | N |

#

Nimi

Identifitseeriv teave (sh sõjaväeringkond)

Sugu

(M/N)

C1a

Brigaadikindral Kyaw Kyaw Tun

Ranguun (Yangon)

M

C1b

Khin May Latt

Brigaadikindral Kyaw Kyaw Tuni abikaasa

N

C2a

Brigaadikindral Than Htut Aung

Keskpiirkond

M

C2b

Moe Moe Nwe

Brigaadikindral Than Htut Aungi abikaasa

N

C3a

Brigaadikindral Tin Maung Ohn

Loodepiirkond

M

C4a

Brigaadikindral San Tun

Põhjapiirkond, sünd. 2.3.1951, Ranguun/Yangon

M

C4b

Tin Sein

Brigaadikindral San Tuni abikaasa, sünd. 27.9.1950, Ranguun/Yangon

N

C4c

Ma Khin Ei Ei Tun

Brigaadikindral San Tuni tütar, sünd. 16.9.1979, Ar Let Yone Co. Ltd direktor

N

C4d

Min Thant

Brigaadikindral San Tuni poeg, sünd. 11.11.1982, Ranguun/Yangon, Ar Let Yone Co. Ltd direktor

M

C4e

Khin Mi Mi Tun

Brigaadikindral San Tuni tütar, sünd. 25.10.1984, Ranguun/Yangon, Ar Let Yone Co. Ltd direktor

N

C5a

Brigaadikindral Hla Myint

Kirdepiirkond

M

C5b

Su Su Hlaing

Brigaadikindral Hla Myinti abikaasa

N

C6a

Brigaadikindral Wai Lin

Kolmnurk

M

C7a

Brigaadikindral Win Myint

Idapiirkond

M

C8a

Brigaadikindral Zaw Min

Kagupiirkond

M

C8b

Nyunt Nyunt Wai

Brigaadikindral Zaw Mini abikaasa

N

C9a

Brigaadikindral Hone Ngaing, teise nimega Hon Ngai

Rannikupiirkond

M

C10a

Brigaadikindral Thura Maung Ni

Lõunapiirkond

M

C10b

Nan Myint Sein

Brigaadikindral Thura Maung Ni abikaasa

N

C11a

Brigaadikindral Tint Swe

Edelapiirkond

M

C11b

Khin Thaung

Brigaadikindral Tint Swe abikaasa

N

C11c

Ye Min, teise nimega Ye Kyaw Swar Swe

Brigaadikindral Tint Swe poeg

M

C11d

Su Mon Swe

Ye Mini abikaasa

N

C12a

Brigaadikindral Tin Hlaing

Läänepiirkond

M

C12b

Hla Than Htay

Brigaadikindral Tin Hlaingi abikaasa

N

D.   MINISTRID

| # | Nimi | Identifitseeriv teave (sh ministeerium) | Sugu
  (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| D1a | Kindralmajor Htay Oo | Põllumajandus ja niisutustööd (alates 18.9.2004) (varem ühistud alates 25.8.2003), USDA peasekretär | M |
| D1b | Ni Ni Win | Kindralmajor Htay Oo abikaasa | N |
| D1c | Thein Zaw Nyo | Kadett, kindralmajor Htay Oo poeg | M |
| D2a | Brigaadikindral Tin Naing Thein | Kaubandus (alates 18.9.2004), varem metsanduse aseminister, sünd. 1955 | M |
| D2b | Aye Aye | Brigaadikindral Tin Naing Theini abikaasa | N |
| D3a | Kindralmajor Khin Maung Myint | Ehitus, samuti elektrienergia (2) minister | M |
| D4a | Kindralmajor Tin Htut | Ühistud (alates 15.5.2006) | M |
| D4b | Tin Tin Nyunt | Kindralmajor Tin Htuti abikaasa | N |
| D5a | Kindralmajor Khin Aung Myint | Kultuur (alates 15.5.2006) | M |
| D5b | Khin Phyone | Kindralmajor Khin Aung Myinti abikaasa | N |
| D6a | Dr. Chan Nyein | Haridus (alates 10.8.2005), varem teaduse ja tehnoloogia aseminister, USDA täitevkomitee liige, sünd. 1944 | M |
| D6b | Sandar Aung | Dr Chan Nyeini abikaasa | N |
| D7a | Kolonel Zaw Min | Elektrienergia (1) (alates 15.5.2006), sünd. 10.1.1949 | M |
| D7b | Khin Mi Mi | Kolonel Zaw Mini abikaasa | N |
| D8a | Brigaadikindral Lun Thi | Energeetika (alates 20.12.1997), sünd. 18.7.1940 | M |
| D8b | Khin Mar Aye | Brigaadikindral Lun Thi abikaasa | N |
| D8c | Mya Sein Aye | Brigaadikindral Lun Thi tütar | N |
| D8d | Zin Maung Lun | Brigaadikindral Lun Thi poeg | M |
| D8e | Zar Chi Ko | Zin Maung Luni abikaasa | N |
| D9a | Kindralmajor Hla Tun | Rahandus ja riigitulud (alates 1.2.2003), sünd. 11.7.1951 | M |
| D9b | Khin Than Win | Kindralmajor Hla Tuni abikaasa | N |
| D10a | Nyan Win | Välisküsimused (alates 18.9.2004), varem relvajõudude koolitusülema asetäitja; sünd. 22.1.1953 | M |
| D10b | Myint Myint Soe | Nyan Wini abikaasa, sünd. 15.1.1953 | N |
| D11a | Brigaadikindral Thein Aung | Metsandus (alates 25.8.2003) | M |
| D11b | Khin Htay Myint | Brigaadikindral Thein Aungi abikaasa | N |
| D12a | Prof dr Kyaw Myint | Tervishoid (alates 1.2.2003), sünd. 1940 | M |
| D12b | Nilar Thaw | Prof dr Kyaw Myinti abikaasa | N |
| D13a | Kindralmajor Maung Oo | Siseküsimused (alates 5.11.2004) ning sisserände- ja rahvastikuminister alates 2009. aasta veebruarist; sünd. 1952 | M |
| D13b | Nyunt Nyunt Oo | Kindralmajor Maung Oo abikaasa | N |
| D14a | Kindralmajor Maung Maung Swe | Sotsiaalhoolekanne, toetused ja ümberasumine (alates 15.5.2006) | M |
| D14b | Tin Tin Nwe | Kindralmajor Maung Maung Swe abikaasa | N |
| D14c | Ei Thet Thet Swe | Kindralmajor Maung Maung Swe tütar | N |
| D14d | Kaung Kyaw Swe | Kindralmajor Maung Maung Swe poeg | M |
| D15a | Aung Thaung | Tööstus 1 (alates 15.11.1997) | M |
| D15b | Khin Khin Yi | Aung Thaungi abikaasa | N |
| D15c | Major Moe Aung | Aung Thaungi poeg | M |
| D15d | Dr. Aye Khaing Nyunt | Major Moe Aungi abikaasa | N |
| D15e | Nay Aung | Aung Thaungi poeg, ärimees, Aung Yee Phyoe Co. Ltd tegevdirektor ja IGE Co. Ltd direktor | M |
| D15f | Khin Moe Nyunt | Nay Aungi abikaasa | N |
| D15g | Major Pyi Aung, teise nimega Pye Aung | Aung Thaungi poeg (abielus A2c-ga). IGE Co. Ltd direktor | M |
| D15h | Khin Ngu Yi Phyo | Aung Thaungi tütar | N |
| D15i | Dr Thu Nanda Aung | Aung Thaungi tütar | N |
| D15j | Aye Myat Po Aung | Aung Thaungi tütar | N |
| D16a | Viitseadmiral Soe Thein | Tööstus 2 (alates 2008. aasta juunist). (Varem G38a) | M |
| D16b | Khin Aye Kyin | Viitseadmiral Soe Theini abikaasa | N |
| D16c | Yimon Aye | Viitseadmiral Soe Theini tütar, sünd. 12.7.1980 | N |
| D16d | Aye Chan | Viitseadmiral Soe Theini poeg, sünd. 23.9.1973 | M |
| D16e | Thida Aye | Viitseadmiral Soe Theini tütar, sünd. 23.3.1979 | N |
| D17a | Brigaadikindral Kyaw Hsan | Informatsioon (alates 13.9.2002) | M |
| D17b | Kyi Kyi Win | Brigaadikindral Kyaw Hsani abikaasa. Myanmari Naisküsimuste Föderatsiooni infoosakonna juhataja | N |
| D18a | Brigaadikindral Maung Maung Thein | Loomakasvatus ja kalandus | M |
| D18b | Myint Myint Aye | Brigaadikindral Maung Maung Theini abikaasa | N |
| D18c | Min Thein, teise nimega Ko Pauk | Brigaadikindral Maung Maung Theini poeg | M |
| D19a | Brigaadikindral Ohn Myint | Kaevandused (alates 15.11.1997) | M |
| D19b | San San | Brigaadikindral Ohn Myinti abikaasa | N |
| D19c | Thet Naing Oo | Brigaadikindral Ohn Myinti poeg | M |
| D19d | Min Thet Oo | Brigaadikindral Ohn Myinti poeg | M |
| D20a | Soe Tha | Riiklik planeerimine ja majandusareng (alates 20.12.1997), sünd. 7.11.1944 | M |
| D20b | Kyu Kyu Win | Soe Tha abikaasa; sünd. 5.10.1980 | N |
| D20c | Kyaw Myat Soe | Soe Tha poeg, sünd. 14.2.1973 | M |
| D20d | Wei Wei Lay | Kyaw Myat Soe abikaasa, sünd. 12.9.1978 | N |
| D20e | Aung Soe Tha | Soe Tha poeg, sünd. 5.10.1983 | M |
| D20f | Myat Myitzu Soe | Soe Tha tütar, sünd. 14.2.1973 | N |
| D20g | San Thida Soe | Soe Tha tütar, sünd. 12.9.1978 | N |
| D20h | Phone Myat Soe | Soe Tha poeg, sünd. 3.3.1983 | M |
| D21a | Kolonel Thein Nyunt | Piirialade, rahvusgruppide ja arenguasjade edendamine (alates 15.11.1997), Naypyidawi linnapea | M |
| D21b | Kyin Khaing (Khine) | Kolonel Thein Nyunti abikaasa | N |
| D22a | Kindralmajor Aung Min | Raudteetransport (alates 1.2.2003) | M |
| D22b | Wai Wai Thar, teise nimega Wai Wai Tha | Kindralmajor Aung Mini abikaasa | N |
| D22c | Aye Min Aung | Kindralmajor Aung Mini tütar | N |
| D22d | Htoo Char Aung | Kindralmajor Aung Mini poeg | M |
| D23a | Brigaadikindral Thura Myint Maung | Usuasjad (alates 25.8.2003) | M |
| D23b | Aung Kyaw Soe | Brigaadikindral Thura Myint Maungi poeg | M |
| D23c | Su Su Sandi | Aung Kyaw Soe abikaasa | N |
| D23d | Zin Myint Maung | Brigaadikindral Thura Myint Maungi tütar | N |
| D24a | Thaung | Teadus ja tehnoloogia (alates 11.1998), sünd. 6.7.1937 | M |
| D24b | May Kyi Sein | Thaungi abikaasa | N |
| D24c | Aung Kyi | Thaungi poeg, sünd. 1971 | M |
| D25a | Brigaadikindral Thura Aye Myint | Sport (alates 29.10.1999) | M |
| D25b | Aye Aye | Brigaadikindral Thura Aye Myinti abikaasa | N |
| D25c | Nay Linn | Brigaadikindral Thura Aye Myinti poeg | M |
| D26a | Brigaadikindral Thein Zaw | Telekommunikatsiooni, posti- ja telegraafiside minister (alates 10.5.2001) | M |
| D26b | Mu Mu Win | Brigaadikindral Thein Zawi abikaasa | N |
| D27a | Kindralmajor Thein Swe | Transport, alates 18.9.2004 (varem peaministri büroo alates 25.8.2003) | M |
| D27b | Mya Theingi | Kindralmajor Thein Swe abikaasa | N |
| D28a | Kindralmajor Soe Naing | Hotellide ja turismi minister (alates 15.5.2006) | M |
| D28b | Tin Tin Latt | Kindralmajor Soe Naingi abikaasa | N |
| D28c | Wut Yi Oo | Kindralmajor Soe Naingi tütar | N |
| D28d | Kapten Htun Zaw Win | Wut Yi Oo abikaasa | M |
| D28e | Yin Thu Aye | Kindralmajor Soe Naingi tütar | N |
| D28f | Yi Phone Zaw | Kindralmajor Soe Naingi poeg | M |
| D29a | Kindralmajor Khin Maung Myint | Elektrienergia (2) (uus ministeerium) (alates 15.5.2006) | M |
| D29b | Win Win Nu | Kindralmajor Khin Maung Myinti abikaasa | N |
| D30a | Aung Kyi | Tööhõive/töö (nimetatud suhtekorralduse ministri ametikohale 8.10.2007, vastutab suhete korraldamise eest Aung San Suu Kyiga) | M |
| D30b | Thet Thet Swe | Aung Kyi abikaasa | N |
| D31a | Kyaw Thu | Avaliku teenistuse valiku- ja väljaõppekomisjoni esimees, sünd. 15.8.1949 | M |
| D31b | Lei Lei Kyi | Kyaw Thu abikaasa | N |

#

Nimi

Identifitseeriv teave (sh ministeerium)

Sugu

(M/N)

D1a

Kindralmajor Htay Oo

Põllumajandus ja niisutustööd (alates 18.9.2004) (varem ühistud alates 25.8.2003), USDA peasekretär

M

D1b

Ni Ni Win

Kindralmajor Htay Oo abikaasa

N

D1c

Thein Zaw Nyo

Kadett, kindralmajor Htay Oo poeg

M

D2a

Brigaadikindral Tin Naing Thein

Kaubandus (alates 18.9.2004), varem metsanduse aseminister, sünd. 1955

M

D2b

Aye Aye

Brigaadikindral Tin Naing Theini abikaasa

N

D3a

Kindralmajor Khin Maung Myint

Ehitus, samuti elektrienergia (2) minister

M

D4a

Kindralmajor Tin Htut

Ühistud (alates 15.5.2006)

M

D4b

Tin Tin Nyunt

Kindralmajor Tin Htuti abikaasa

N

D5a

Kindralmajor Khin Aung Myint

Kultuur (alates 15.5.2006)

M

D5b

Khin Phyone

Kindralmajor Khin Aung Myinti abikaasa

N

D6a

Dr. Chan Nyein

Haridus (alates 10.8.2005), varem teaduse ja tehnoloogia aseminister, USDA täitevkomitee liige, sünd. 1944

M

D6b

Sandar Aung

Dr Chan Nyeini abikaasa

N

D7a

Kolonel Zaw Min

Elektrienergia (1) (alates 15.5.2006), sünd. 10.1.1949

M

D7b

Khin Mi Mi

Kolonel Zaw Mini abikaasa

N

D8a

Brigaadikindral Lun Thi

Energeetika (alates 20.12.1997), sünd. 18.7.1940

M

D8b

Khin Mar Aye

Brigaadikindral Lun Thi abikaasa

N

D8c

Mya Sein Aye

Brigaadikindral Lun Thi tütar

N

D8d

Zin Maung Lun

Brigaadikindral Lun Thi poeg

M

D8e

Zar Chi Ko

Zin Maung Luni abikaasa

N

D9a

Kindralmajor Hla Tun

Rahandus ja riigitulud (alates 1.2.2003), sünd. 11.7.1951

M

D9b

Khin Than Win

Kindralmajor Hla Tuni abikaasa

N

D10a

Nyan Win

Välisküsimused (alates 18.9.2004), varem relvajõudude koolitusülema asetäitja; sünd. 22.1.1953

M

D10b

Myint Myint Soe

Nyan Wini abikaasa, sünd. 15.1.1953

N

D11a

Brigaadikindral Thein Aung

Metsandus (alates 25.8.2003)

M

D11b

Khin Htay Myint

Brigaadikindral Thein Aungi abikaasa

N

D12a

Prof dr Kyaw Myint

Tervishoid (alates 1.2.2003), sünd. 1940

M

D12b

Nilar Thaw

Prof dr Kyaw Myinti abikaasa

N

D13a

Kindralmajor Maung Oo

Siseküsimused (alates 5.11.2004) ning sisserände- ja rahvastikuminister alates 2009. aasta veebruarist; sünd. 1952

M

D13b

Nyunt Nyunt Oo

Kindralmajor Maung Oo abikaasa

N

D14a

Kindralmajor Maung Maung Swe

Sotsiaalhoolekanne, toetused ja ümberasumine (alates 15.5.2006)

M

D14b

Tin Tin Nwe

Kindralmajor Maung Maung Swe abikaasa

N

D14c

Ei Thet Thet Swe

Kindralmajor Maung Maung Swe tütar

N

D14d

Kaung Kyaw Swe

Kindralmajor Maung Maung Swe poeg

M

D15a

Aung Thaung

Tööstus 1 (alates 15.11.1997)

M

D15b

Khin Khin Yi

Aung Thaungi abikaasa

N

D15c

Major Moe Aung

Aung Thaungi poeg

M

D15d

Dr. Aye Khaing Nyunt

Major Moe Aungi abikaasa

N

D15e

Nay Aung

Aung Thaungi poeg, ärimees, Aung Yee Phyoe Co. Ltd tegevdirektor ja IGE Co. Ltd direktor

M

D15f

Khin Moe Nyunt

Nay Aungi abikaasa

N

D15g

Major Pyi Aung, teise nimega Pye Aung

Aung Thaungi poeg (abielus A2c-ga). IGE Co. Ltd direktor

M

D15h

Khin Ngu Yi Phyo

Aung Thaungi tütar

N

D15i

Dr Thu Nanda Aung

Aung Thaungi tütar

N

D15j

Aye Myat Po Aung

Aung Thaungi tütar

N

D16a

Viitseadmiral Soe Thein

Tööstus 2 (alates 2008. aasta juunist). (Varem G38a)

M

D16b

Khin Aye Kyin

Viitseadmiral Soe Theini abikaasa

N

D16c

Yimon Aye

Viitseadmiral Soe Theini tütar, sünd. 12.7.1980

N

D16d

Aye Chan

Viitseadmiral Soe Theini poeg, sünd. 23.9.1973

M

D16e

Thida Aye

Viitseadmiral Soe Theini tütar, sünd. 23.3.1979

N

D17a

Brigaadikindral Kyaw Hsan

Informatsioon (alates 13.9.2002)

M

D17b

Kyi Kyi Win

Brigaadikindral Kyaw Hsani abikaasa. Myanmari Naisküsimuste Föderatsiooni infoosakonna juhataja

N

D18a

Brigaadikindral Maung Maung Thein

Loomakasvatus ja kalandus

M

D18b

Myint Myint Aye

Brigaadikindral Maung Maung Theini abikaasa

N

D18c

Min Thein, teise nimega Ko Pauk

Brigaadikindral Maung Maung Theini poeg

M

D19a

Brigaadikindral Ohn Myint

Kaevandused (alates 15.11.1997)

M

D19b

San San

Brigaadikindral Ohn Myinti abikaasa

N

D19c

Thet Naing Oo

Brigaadikindral Ohn Myinti poeg

M

D19d

Min Thet Oo

Brigaadikindral Ohn Myinti poeg

M

D20a

Soe Tha

Riiklik planeerimine ja majandusareng (alates 20.12.1997), sünd. 7.11.1944

M

D20b

Kyu Kyu Win

Soe Tha abikaasa; sünd. 5.10.1980

N

D20c

Kyaw Myat Soe

Soe Tha poeg, sünd. 14.2.1973

M

D20d

Wei Wei Lay

Kyaw Myat Soe abikaasa, sünd. 12.9.1978

N

D20e

Aung Soe Tha

Soe Tha poeg, sünd. 5.10.1983

M

D20f

Myat Myitzu Soe

Soe Tha tütar, sünd. 14.2.1973

N

D20g

San Thida Soe

Soe Tha tütar, sünd. 12.9.1978

N

D20h

Phone Myat Soe

Soe Tha poeg, sünd. 3.3.1983

M

D21a

Kolonel Thein Nyunt

Piirialade, rahvusgruppide ja arenguasjade edendamine (alates 15.11.1997), Naypyidawi linnapea

M

D21b

Kyin Khaing (Khine)

Kolonel Thein Nyunti abikaasa

N

D22a

Kindralmajor Aung Min

Raudteetransport (alates 1.2.2003)

M

D22b

Wai Wai Thar, teise nimega Wai Wai Tha

Kindralmajor Aung Mini abikaasa

N

D22c

Aye Min Aung

Kindralmajor Aung Mini tütar

N

D22d

Htoo Char Aung

Kindralmajor Aung Mini poeg

M

D23a

Brigaadikindral Thura Myint Maung

Usuasjad (alates 25.8.2003)

M

D23b

Aung Kyaw Soe

Brigaadikindral Thura Myint Maungi poeg

M

D23c

Su Su Sandi

Aung Kyaw Soe abikaasa

N

D23d

Zin Myint Maung

Brigaadikindral Thura Myint Maungi tütar

N

D24a

Thaung

Teadus ja tehnoloogia (alates 11.1998), sünd. 6.7.1937

M

D24b

May Kyi Sein

Thaungi abikaasa

N

D24c

Aung Kyi

Thaungi poeg, sünd. 1971

M

D25a

Brigaadikindral Thura Aye Myint

Sport (alates 29.10.1999)

M

D25b

Aye Aye

Brigaadikindral Thura Aye Myinti abikaasa

N

D25c

Nay Linn

Brigaadikindral Thura Aye Myinti poeg

M

D26a

Brigaadikindral Thein Zaw

Telekommunikatsiooni, posti- ja telegraafiside minister (alates 10.5.2001)

M

D26b

Mu Mu Win

Brigaadikindral Thein Zawi abikaasa

N

D27a

Kindralmajor Thein Swe

Transport, alates 18.9.2004 (varem peaministri büroo alates 25.8.2003)

M

D27b

Mya Theingi

Kindralmajor Thein Swe abikaasa

N

D28a

Kindralmajor Soe Naing

Hotellide ja turismi minister (alates 15.5.2006)

M

D28b

Tin Tin Latt

Kindralmajor Soe Naingi abikaasa

N

D28c

Wut Yi Oo

Kindralmajor Soe Naingi tütar

N

D28d

Kapten Htun Zaw Win

Wut Yi Oo abikaasa

M

D28e

Yin Thu Aye

Kindralmajor Soe Naingi tütar

N

D28f

Yi Phone Zaw

Kindralmajor Soe Naingi poeg

M

D29a

Kindralmajor Khin Maung Myint

Elektrienergia (2) (uus ministeerium) (alates 15.5.2006)

M

D29b

Win Win Nu

Kindralmajor Khin Maung Myinti abikaasa

N

D30a

Aung Kyi

Tööhõive/töö (nimetatud suhtekorralduse ministri ametikohale 8.10.2007, vastutab suhete korraldamise eest Aung San Suu Kyiga)

M

D30b

Thet Thet Swe

Aung Kyi abikaasa

N

D31a

Kyaw Thu

Avaliku teenistuse valiku- ja väljaõppekomisjoni esimees, sünd. 15.8.1949

M

D31b

Lei Lei Kyi

Kyaw Thu abikaasa

N

E.   ASEMINISTRID

| # | Nimi | Identifitseeriv teave (sh ministeerium) | Sugu
  (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| E1a | Ohn Myint | Põllumajandus ja niisutustööd (alates 15.11.1997) | M |
| E1b | Thet War | Ohn Myinti abikaasa | N |
| E2a | Brigaadikindral Aung Tun | Kaubandus (alates 13.9.2003) | M |
| E3a | brigaadikindral Myint Thein | Ehitus (alates 5.1.2000) | M |
| E3b | Mya Than | Brigaadikindral Myint Theini abikaasa | N |
| E4a | U Tint Swe | Ehitus (alates 7.5.1998) | M |
| E5a | Kindralmajor Aye Myint | Riigikaitse (alates 15.5.2006) | M |
| E6a | Brigaadikindral Aung Myo Min | Haridus (alates 19.11.2003) | M |
| E6b | Thazin Nwe | Brigaadikindral Aung Myo Mini abikaasa | N |
| E6c | Si Thun Aung | Brigaadikindral Aung Myo Mini poeg | M |
| E7a | Myo Myint | Elektrienergia 1 (alates 29.10.1999) | M |
| E7b | Tin Tin Myint | Myo Myinti abikaasa | N |
| E7c | Aung Khaing Moe | Myo Myinti poeg, sünd. 25.6.1967
  (arvatakse praegu viibivat Ühendkuningriigis, kuhu sõitis enne nimekirja kandmist) | M |
| E8a | Brigaadikindral Than Htay | Energeetika (alates 25.8.2003) | M |
| E8b | Soe Wut Yi | Brigaadikindral Than Htay abikaasa | N |
| E9a | Kolonel Hla Thein Swe | Rahandus ja riigitulud (alates 25.8.2003) | M |
| E9b | Thida Win | Kolonel Hla Thein Swe abikaasa | N |
| E10a | Brigaadikindral Win Myint | Elektrienergia (2) | M |
| E10b | Daw Tin Ma Ma Than | Brigaadikindral Win Myinti abikaasa | N |
| E11a | Maung Myint | Välisküsimused (alates 18.9.2004) | M |
| E11b | Dr Khin Mya Win | Maung Myinti abikaasa | N |
| E12a | Prof dr Mya Oo | Tervishoid (alates 16.11.1997), sünd. 25.1.1940 | M |
| E12b | Tin Tin Mya | Prof dr Mya Oo abikaasa | N |
| E12c | Dr Tun Tun Oo | Prof dr Mya Oo poeg, sünd. 26.7.1965 | M |
| E12d | Dr Mya Thuzar | Prof dr Mya Oo tütar, sünd. 23.9.1971 | N |
| E12e | Mya Thidar | Prof dr Mya Oo tütar, sünd. 10.6.1973 | N |
| E12f | Mya Nandar | Prof dr Mya Oo tütar, sünd. 29.5.1976 | N |
| E13a | Brigaadikindral Phone Swe | Siseküsimused (alates 25.8.2003) | M |
| E13b | San San Wai | Brigaadikindral Phone Swe abikaasa | N |
| E14a | Brigaadikindral Aye Myint Kyu | Hotellid ja turism (alates 16.11.1997) | M |
| E14b | Khin Swe Myint | Brigaadikindral Aye Myint Kyu abikaasa | N |
| E15a | Brigaadikindral Win Sein | Sisseränne ja rahvastik (alates novembrist 2006) | M |
| E15b | Wai Wai Linn | Brigaadikindral Win Seini abikaasa | N |
| E16a | Kolonelleitnant Khin Maung Kyaw | Tööstus 2 (alates 5.1.2000) | M |
| E16b | Mi Mi Wai | Kolonelleitnant Khin Maung Kyawi abikaasa | N |
| E17a | Kolonel Tin Ngwe | Piirialade, rahvusgruppide ja arenguasjade edendamine (alates 25.8.2003) | M |
| E17b | Khin Mya Chit | Kolonel Tin Ngwe abikaasa | N |
| E18a | Thura Thaung Lwin | (Thura on tiitel) Raudteetransport (alates 16.11.1997) | M |
| E18b | Dr. Yi Yi Htwe | Thura Thaung Lwini abikaasa | N |
| E19a | Brigaadikindral Thura Aung Ko | (Thura on tiitel) Usuasjad, USDA, kesktäitevkomitee liige (alates 17.11.1997) | M |
| E19b | Myint Myint Yee, teise nimega Yi Yi Myint | Brigaadikindral Thura Aung Ko abikaasa | N |
| E20a | Kyaw Soe | Teadus ja tehnoloogia (alates 15.11.2004) | M |
| E21a | Kolonel Thurein Zaw | Riiklik planeerimine ja majandusareng (alates 10.8.2005) | M |
| E21b | Tin Ohn Myint | Kolonel Thurein Zaw abikaasa | N |
| E22a | Brigaadikindral Kyaw Myin | Sotsiaalhoolekanne, toetused ja ümberasumine (alates 25.8.2003) | M |
| E22b | Khin Nwe Nwe | Brigaadikindral Kyaw Myini abikaasa | N |
| E23a | Pe Than | Raudteetransport (alates 14.11.1998) | M |
| E23b | Cho Cho Tun | Pe Thani abikaasa | N |
| E24a | Kolonel Nyan Tun Aung | Transport (alates 25.8.2003) | M |
| E24b | Wai Wai | Kolonel Nyan Tun Aungi abikaasa | N |
| E25a | Dr. Paing Soe | Tervishoid (teine aseminister) (alates 15.5.2006) | M |
| E25b | Khin Mar Swe | Dr Paing Soe abikaasa | N |
| E26a | Kindralmajor Thein Tun | Postiside ja telekommunikatsiooni aseminister | M |
| E26b | Mya Mya Win | Thein Tuni abikaasa | N |
| E27a | Kindralmajor Kyaw Swa Khaing | Tööstusministri asetäitja | M |
| E27b | Khin Phyu Mar | Kyaw Swa Khaingi abikaasa | N |
| E28a | Kindralmajor Thein Htay | Kaitseministri asetäitja | M |
| E28b | Myint Myint Khine | Kindralmajor Thein Htay abikaasa | N |
| E29a | Brigaadikindral Tin Tun Aung | Tööministri asetäitja (alates 7.11.2007) | M |

#

Nimi

Identifitseeriv teave (sh ministeerium)

Sugu

(M/N)

E1a

Ohn Myint

Põllumajandus ja niisutustööd (alates 15.11.1997)

M

E1b

Thet War

Ohn Myinti abikaasa

N

E2a

Brigaadikindral Aung Tun

Kaubandus (alates 13.9.2003)

M

E3a

brigaadikindral Myint Thein

Ehitus (alates 5.1.2000)

M

E3b

Mya Than

Brigaadikindral Myint Theini abikaasa

N

E4a

U Tint Swe

Ehitus (alates 7.5.1998)

M

E5a

Kindralmajor Aye Myint

Riigikaitse (alates 15.5.2006)

M

E6a

Brigaadikindral Aung Myo Min

Haridus (alates 19.11.2003)

M

E6b

Thazin Nwe

Brigaadikindral Aung Myo Mini abikaasa

N

E6c

Si Thun Aung

Brigaadikindral Aung Myo Mini poeg

M

E7a

Myo Myint

Elektrienergia 1 (alates 29.10.1999)

M

E7b

Tin Tin Myint

Myo Myinti abikaasa

N

E7c

Aung Khaing Moe

Myo Myinti poeg, sünd. 25.6.1967

(arvatakse praegu viibivat Ühendkuningriigis, kuhu sõitis enne nimekirja kandmist)

M

E8a

Brigaadikindral Than Htay

Energeetika (alates 25.8.2003)

M

E8b

Soe Wut Yi

Brigaadikindral Than Htay abikaasa

N

E9a

Kolonel Hla Thein Swe

Rahandus ja riigitulud (alates 25.8.2003)

M

E9b

Thida Win

Kolonel Hla Thein Swe abikaasa

N

E10a

Brigaadikindral Win Myint

Elektrienergia (2)

M

E10b

Daw Tin Ma Ma Than

Brigaadikindral Win Myinti abikaasa

N

E11a

Maung Myint

Välisküsimused (alates 18.9.2004)

M

E11b

Dr Khin Mya Win

Maung Myinti abikaasa

N

E12a

Prof dr Mya Oo

Tervishoid (alates 16.11.1997), sünd. 25.1.1940

M

E12b

Tin Tin Mya

Prof dr Mya Oo abikaasa

N

E12c

Dr Tun Tun Oo

Prof dr Mya Oo poeg, sünd. 26.7.1965

M

E12d

Dr Mya Thuzar

Prof dr Mya Oo tütar, sünd. 23.9.1971

N

E12e

Mya Thidar

Prof dr Mya Oo tütar, sünd. 10.6.1973

N

E12f

Mya Nandar

Prof dr Mya Oo tütar, sünd. 29.5.1976

N

E13a

Brigaadikindral Phone Swe

Siseküsimused (alates 25.8.2003)

M

E13b

San San Wai

Brigaadikindral Phone Swe abikaasa

N

E14a

Brigaadikindral Aye Myint Kyu

Hotellid ja turism (alates 16.11.1997)

M

E14b

Khin Swe Myint

Brigaadikindral Aye Myint Kyu abikaasa

N

E15a

Brigaadikindral Win Sein

Sisseränne ja rahvastik (alates novembrist 2006)

M

E15b

Wai Wai Linn

Brigaadikindral Win Seini abikaasa

N

E16a

Kolonelleitnant Khin Maung Kyaw

Tööstus 2 (alates 5.1.2000)

M

E16b

Mi Mi Wai

Kolonelleitnant Khin Maung Kyawi abikaasa

N

E17a

Kolonel Tin Ngwe

Piirialade, rahvusgruppide ja arenguasjade edendamine (alates 25.8.2003)

M

E17b

Khin Mya Chit

Kolonel Tin Ngwe abikaasa

N

E18a

Thura Thaung Lwin

(Thura on tiitel) Raudteetransport (alates 16.11.1997)

M

E18b

Dr. Yi Yi Htwe

Thura Thaung Lwini abikaasa

N

E19a

Brigaadikindral Thura Aung Ko

(Thura on tiitel) Usuasjad, USDA, kesktäitevkomitee liige (alates 17.11.1997)

M

E19b

Myint Myint Yee, teise nimega Yi Yi Myint

Brigaadikindral Thura Aung Ko abikaasa

N

E20a

Kyaw Soe

Teadus ja tehnoloogia (alates 15.11.2004)

M

E21a

Kolonel Thurein Zaw

Riiklik planeerimine ja majandusareng (alates 10.8.2005)

M

E21b

Tin Ohn Myint

Kolonel Thurein Zaw abikaasa

N

E22a

Brigaadikindral Kyaw Myin

Sotsiaalhoolekanne, toetused ja ümberasumine (alates 25.8.2003)

M

E22b

Khin Nwe Nwe

Brigaadikindral Kyaw Myini abikaasa

N

E23a

Pe Than

Raudteetransport (alates 14.11.1998)

M

E23b

Cho Cho Tun

Pe Thani abikaasa

N

E24a

Kolonel Nyan Tun Aung

Transport (alates 25.8.2003)

M

E24b

Wai Wai

Kolonel Nyan Tun Aungi abikaasa

N

E25a

Dr. Paing Soe

Tervishoid (teine aseminister) (alates 15.5.2006)

M

E25b

Khin Mar Swe

Dr Paing Soe abikaasa

N

E26a

Kindralmajor Thein Tun

Postiside ja telekommunikatsiooni aseminister

M

E26b

Mya Mya Win

Thein Tuni abikaasa

N

E27a

Kindralmajor Kyaw Swa Khaing

Tööstusministri asetäitja

M

E27b

Khin Phyu Mar

Kyaw Swa Khaingi abikaasa

N

E28a

Kindralmajor Thein Htay

Kaitseministri asetäitja

M

E28b

Myint Myint Khine

Kindralmajor Thein Htay abikaasa

N

E29a

Brigaadikindral Tin Tun Aung

Tööministri asetäitja (alates 7.11.2007)

M

F.   MUUD TURISMIGA SEOTUD AMETIISIKUD

| # | Nimi | Identifitseeriv teave(sh ametikoht) | Sugu
  (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| F1a | U Hla Htay | Hotelli- ja turismiameti peadirektor (2004. aasta augustini Myanmari hotelli- ja turismiteenistuse tegevdirektor) | M |
| F2a | Tin Maung Shwe | Hotelli- ja turismiameti peadirektori asetäitja | M |
| F3a | Soe Thein | Myanmari hotelli- ja turismiteenistuse tegevdirektor alates 2004. aasta oktoobrist (varem peajuhataja) | M |
| F4a | Khin Maung Soe | Peajuhataja | M |
| F5a | Tint Swe | Peajuhataja | M |
| F6a | Kolonelleitnant Yan Naing | Peajuhataja, hotellide ja turismiministeerium | M |
| F7a | Kyi Kyi Aye | Turismi edendamise valdkonna direktor, hotellide ja turismiministeerium | N |

#

Nimi

Identifitseeriv teave(sh ametikoht)

Sugu

(M/N)

F1a

U Hla Htay

Hotelli- ja turismiameti peadirektor (2004. aasta augustini Myanmari hotelli- ja turismiteenistuse tegevdirektor)

M

F2a

Tin Maung Shwe

Hotelli- ja turismiameti peadirektori asetäitja

M

F3a

Soe Thein

Myanmari hotelli- ja turismiteenistuse tegevdirektor alates 2004. aasta oktoobrist (varem peajuhataja)

M

F4a

Khin Maung Soe

Peajuhataja

M

F5a

Tint Swe

Peajuhataja

M

F6a

Kolonelleitnant Yan Naing

Peajuhataja, hotellide ja turismiministeerium

M

F7a

Kyi Kyi Aye

Turismi edendamise valdkonna direktor, hotellide ja turismiministeerium

N

G.   KÕRGEMAD OHVITSERID

| # | Nimi | Identifitseeriv teave (sh ametikoht) | Sugu
  (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| G1a | Kindralmajor Hla Shwe | Viitsekindraladjutant | M |
| G2a | Kindralmajor Soe Maung | Sõjaväekohtu peakohtunik | M |
| G2b | Nang Phyu Phyu Aye | Kindralmajor Soe Maungi abikaasa | N |
| G3a | Kindralmajor Thein Htaik, teise nimega Hteik | Kindralinspektor | M |
| G4a | Kindralmajor Saw Hla | Sõjaväepolitsei ülem | M |
| G4b | Cho Cho Maw | Kindralmajor Saw Hla abikaasa | N |
| G5a | Kindralmajor Htin Aung Kyaw | Viitsekindralkortermeister | M |
| G5b | Khin Khin Maw | Kindralmajor Htin Aung Kyaw abikaasa | N |
| G6a | Kindralmajor Lun Maung | Riigikontrolör | M |
| G6b | May Mya Sein | Kindralmajor Lun Maungi abikaasa | N |
| G7a | Kindralmajor Nay Win | SPDC esimehe sõjaline abi | M |
| G8a | Kindralmajor Hsan Hsint | Sõjaväepersonali osakonna kindral, sünd. 1951 | M |
| G8b | Khin Ma Lay | Kindralmajor Hsan Hsinti abikaasa | N |
| G8c | Okkar San Sint | Kindralmajor Hsan Hsinti poeg | M |
| G9a | Kindralmajor Hla Aung Thein | Komandant, Ranguun | M |
| G9b | Amy Khaing | Hla Aung Theini abikaasa | N |
| G10a | Kindralmajor Ye Myint | Julgeoleku sõjaliste aspektide ülem | M |
| G10b | Myat Ngwe | Kindralmajor Ye Myinti abikaasa | N |
| G11a | Brigaadikindral Mya Win | Komandant, Riigikaitse kolledž | M |
| G12a | Brigaadikindral Maung Maung Aye | Komandant, Peastaabi kolledž (alates 2008. aasta juunist) | M |
| G12b | San San Yee | Brigaadikindral Maung Maung Aye abikaasa | N |
| G13a | Brigaadikindral Tun Tun Oo | Suhtekorralduse ja psühholoogilise sõjapidamise ülem | M |
| G14a | Kindralmajor Thein Tun | Signaalmärkide ülem; Rahvusliku Kongressi kokkukutsumise korralduskomitee liige | M |
| G15a | Kindralmajor Than Htay | Tarne- ja transpordiülem | M |
| G15b | Nwe Nwe Win | Kindralmajor Than Htay abikaasa | N |
| G16a | Kindralmajor Khin Maung Tint | Väärtpaberite trükikoja direktor | M |
| G17a | Kindralmajor Sein Lin | Direktor, kaitseministeerium (täpne ametikoht teadmata; varem varustusülem) | M |
| G18a | Kindralmajor Kyi Win | Suurtüki- ja soomusvägede ülem, UMEHLi juhatuse liige | M |
| G18b | Khin Mya Mon | Kindralmajor Kyi Wini abikaasa | N |
| G19a | Kindralmajor Tin Tun | Pioneeriüksuste ülem | M |
| G19b | Khin Myint Wai | Kindralmajor Tin Tuni abikaasa | N |
| G20a | Kindralmajor Aung Thein | Ümberasumise ülem | M |
| G20b | Htwe Yi, teise nimega Htwe Htwe Yi | Kindralmajor Aung Theini abikaasa | N |
| G21a | Brigaadikindral Hla Htay Win | Relvajõudude koolitusülema asetäitja | M |
| G22a | Brigaadikindral Than Maung | Riigikaitse kolledži asekomandant | M |
| G23a | Brigaadikindral Win Myint | Kaitseteenistuse tehnikaakadeemia rektor | M |
| G24a | Brigaadikindral Tun Nay Lin | Kaitseteenistuse meditsiiniakadeemia rektor/komandant | M |
| G25a | Brigaadikindral Than Sein | Sõjaväehaigla komandant, Mingaladon, sünd. 1.2.1946, sünnikoht Bago | M |
| G25b | Rosy Mya Than | Brigaadikindral Than Seini abikaasa | N |
| G26a | Brigaadikindral Win Than | Union of Myanmar Economic Holdingsi hankedirektor ja tegevdirektor (varem kindralmajor Win Hlaing, K1a) | M |
| G27a | Brigaadikindral Than Maung | Rahvamiilitsa ja piirivalvejõudude ülem | M |
| G28a | Kindralmajor Khin Maung Win | Kaitsetööstuse ülem | M |
| G29a | Brigaadikindral Kyaw Swa Khine | Kaitsetööstuse ülem | M |
| G30a | Brigaadikindral Win Aung | Avaliku teenistuse valiku- ja väljaõppekomisjoni liige | M |
| G31a | Brigaadikindral Soe Oo | Avaliku teenistuse valiku- ja väljaõppekomisjoni liige | M |
| G32a | Brigaadikindral Nyi Tun, teise nimega Nyi Htun | Avaliku teenistuse valiku- ja väljaõppekomisjoni liige | M |
| G33a | Brigaadikindral Kyaw Aung | Avaliku teenistuse valiku- ja väljaõppekomisjoni liige | M |
| G34a | Kindralmajor Myint Hlaing | Staabiülem (õhujõud) | M |
| G34b | Khin Thant Sin | Kindralmajor Myint Hlaingi abikaasa | N |
| G34c | Hnin Nandar Hlaing | Kindralmajor Myint Hlaingi tütar | N |
| G34d | Thant Sin Hlaing | Kindralmajor Myint Hlaingi poeg | M |
| G35a | Kindralmajor Mya Win | Kaitseministeeriumi ülem | M |
| G36a | Kindralmajor Tin Soe | Kaitseministeeriumi ülem | M |
| G37a | Kindralmajor Than Aung | Kaitseministeeriumi ülem | M |
| G38a | Kindralmajor Ngwe Thein | Kaitseministeerium | M |
| G39a | Kolonel Thant Shin | Birma Liidu valitsuse sekretär | M |
| G40a | Kindralmajor Thura Myint Aung | Kindraladjutant (varem B8a, edutatud edelapiirkonna sõjaväeringkonnast) | M |
| G41a | Kindralmajor Maung Shein | Kaitseteenistuse inspektsioon ja peakontrolör | M |
| G42a | Kindralmajor Khin Zaw | Erioperatsioonide kuuenda büroo ülem (Naypidaw, Mandalay); edutatud keskpiirkonna sõjaväeringkonnast | M |
| G42b | Khin Pyone Win | Kindralmajor Khin Zawi abikaasa | N |
| G42c | Kyi Tha Khin Zaw | Kindralmajor Khin Zawi poeg | M |
| G42d | Su Khin Zaw | Kindralmajor Khin Zawi tütar | N |
| G43a | Kindralmajor Tha Aye | Kaitseministeerium | M |
| G44a | Kolonel Myat Thu | Ranguuni sõjaväepiirkonna 1 (Põhja-Ranguun) ülem | M |
| G45a | Kolonel Nay Myo | Sõjaväepiirkonna 2 (Ida-Ranguun) ülem | M |
| G46a | Kolonel Tin Hsan | Sõjaväepiirkonna 3 (Lääne-Ranguun) ülem | M |
| G47a | Kolonel Khin Maung Htun | Sõjaväepiirkonna 4 (Lõuna-Ranguun) ülem | M |
| G48a | Kolonel Tint Wai | Operatsioonide kontrolli ülem, sõjaväeringkond nr 4 (Mawbi) | M |
| G49a | San Nyunt | Sõjaliste julgeolekuküsimuste ülem, sõjalise toetuse üksus nr 2 | M |
| G50a | Kolonelleitnant Zaw Win | Lon Hteini pataljoni baasi 3 ülem, Shwemyayar | M |
| G51a | Major Mya Thaung | Lon Hteini pataljoni baasi 5 ülem, Mawbi | M |
| G52a | Major Aung San Win | Lon Hteini pataljoni baasi 7 ülem, Thanlin Township | M |
| Merevägi |
| G53a | Kontradmiral Nyan Tun | Ülemjuhataja (merevägi). Alates 2008. aasta juunist. UMEHLi juhatuse liige. (Varem G39a) | M |
| G53b | Khin Aye Myint | Nyan Tuni abikaasa | N |
| G54a | Kommodoor Win Shein | Mereväe väljaõppe peakorteri ülem | M |
| G55a | Commodore Brig-Gen
  Thura Thet Swe | Taninthayi mereväe piirkonna sõjaväeringkonna ülem | M |
| G56a | Kommodoor Myint Lwin | Irrawaddy mereväe piirkonna ülem | M |
| Õhujõud |
| G57a | Kindralleitnant Myat Hein | Ülemjuhataja (õhujõud) | M |
| G57b | Htwe Htwe Nyunt | Kindralleitnant Myat Heini abikaasa | N |
| G58a | Kindralmajor Khin Aung Myint | Staabiülem (õhujõud) | M |
| G59a | Brigaadikindral Ye Chit Pe | Lennuväe juhtimisstaap, Mingaladon | M |
| G60a | Brigaadikindral Khin Maung Tin | Shande lennuväe väljaõppekeskuse komandant, Meiktila | M |
| G61a | Brigaadikindral Zin Yaw | Patheini lennuväebaasi ülem, staabiülem (õhujõud), UMEHLi juhatuse liige | M |
| G61b | Khin Thiri | Brigaadikindral Zin Yaw abikaasa | N |
| G61c | Zin Mon Aye | Brigaadikindral Zin Yaw tütar, sünd. 26.3.1985 | N |
| G61d | Htet Aung | Brigaadikindral Zin Yaw poeg, sünd. 9.7.1988 | M |
| Kergejalaväe diviisid |
| G62a | Brigaadikindral Than Htut | 11. kergejalaväe diviis | M |
| G63a | Brigaadikindral Tun Nay Lin | 22. kergejalaväe diviis | M |
| G64a | Brigaadikindral Tin Tun Aung | 33. kergejalaväe diviis, Sagaing | M |
| G65a | Brigaadikindral Hla Myint Shwe | 44. kergejalaväe diviis | M |
| G66a | Brigaadikindral Aye Khin | 55. kergejalaväe diviis, Lalaw | M |
| G67a | Brigaadikindral San Myint | 66. kergejalaväe diviis, Pyi | M |
| G68a | Brigaadikindral Tun Than | 77. kergejalaväe diviis, Bago | M |
| G69a | Brigaadikindral Aung Kyaw Hla | 88. kergejalaväe diviis, Magwe | M |
| G70a | Brigaadikindral Tin Oo Lwin | 99. kergejalaväe diviis, Meiktila | M |
| G71a | Brigaadikindral Sein Win | 101. kergejalaväe diviis, Pakokku | M |
| G72a | Kolonel Than Han | 66. kergejalaväe diviis | M |
| G73a | Kolonelleitnant Htwe Hla | 66. kergejalaväe diviis | M |
| G74a | Kolonelleitnant Han Nyunt | 66. kergejalaväe diviis | M |
| G75a | Kolonel Ohn Myint | 77. kergejalaväe diviis | M |
| G76a | Kolonelleitnant Aung Kyaw Zaw | 77. kergejalaväe diviis | M |
| G77a | Major Hla Phyo | 77. kergejalaväe diviis | M |
| G78a | Kolonel Myat Thu | 11. kergejalaväe diviisi taktikaline ülem | M |
| G79a | Kolonel Htein Lin | 11. kergejalaväe diviisi taktikaline ülem | M |
| G80a | Kolonelleitnant Tun Hla Aung | 11. kergejalaväe diviisi taktikaline ülem | M |
| G81a | Kolonel Aung Tun | 66. brigaad | M |
| G82a | Kapten Thein Han | 66. brigaad | M |
| G82b | Hnin Wutyi Aung | Kapten Thein Hani abikaasa | N |
| G83a | Kolonelleitnant Mya Win | 77. kergejalaväe diviisi taktikaline ülem | M |
| G84a | Kolonel Win Te | 77. kergejalaväe diviisi taktikaline ülem | M |
| G85a | Kolonel Soe Htway | 77. kergejalaväe diviisi taktikaline ülem | M |
| G86a | Kolonelleitnant Tun Aye | 702. kergejalaväe pataljoni ülem | M |
| G87a | Nyan Myint Kyaw | 281. jalaväepataljoni ülem (Mongyang,
  Šani osariigi idaosa) | M |
| Teised brigaadikindralid |
| G88a | Brigaadikindral Htein Win | Taikkyi baas | M |
| G89a | Brigaadikindral Khin Maung Aye | Meiktila baasi ülem | M |
| G90a | Brigaadikindral Kyaw Oo Lwin | Kalay baasi ülem | M |
| G91a | Brigaadikindral Khin Zaw Win | Khamaukgyi baas | M |
| G92a | Brigaadikindral Kyaw Aung | Lõunapiirkond, Toungoo baasi ülem | M |
| G93a | Brigaadikindral Myint Hein | Sõjalised operatsioonid, 3. sõjaväeringkond, Mogaungi baas | M |
| G94a | Brigaadikindral Tin Ngwe | Kaitseministeerium | M |
| G95a | Brigaadikindral Myo Lwin | Sõjalised operatsioonid, 7. sõjaväeringkond, Pekoni baas | M |
| G96a | Brigaadikindral Myint Soe | Sõjalised operatsioonid, 5. sõjaväeringkond, Taungupi baas | M |
| G97a | Brigaadikindral Myint Aye | Sõjalised operatsioonid, 9. sõjaväeringkond, Kyauktawi baas | M |
| G98a | Brigaadikindral Nyunt Hlaing | Sõjalised operatsioonid, 17. sõjaväeringkond, Mong Pani baas | M |
| G99a | Brigaadikindral Ohn Myint | Moni osariik, USDA kesktäitevkomitee liige | M |
| G100a | Brigaadikindral Soe Nwe | Sõjalised operatsioonid, 21. sõjaväeringkond, Bhamo baas | M |
| G101a | Brigaadikindral Than Tun | Kyaukpadaungi baasi ülem | M |
| G102a | Brigaadikindral Than Tun Aung | Piirkondlikud operatsioonid, Sittwe sõjaväeringkond | M |
| G103a | Brigaadikindral Thaung Htaik | Aungbani baasi ülem | M |
| G104a | Brigaadikindral Thein Hteik | Sõjalised operatsioonid, 13. sõjaväeringkond, Bokpyini baas | M |
| G105a | Brigaadikindral Thura Myint Thein | Namhsani taktikaliste operatsioonide sõjaväeringkond | M |
| G106a | Brigaadikindral Win Aung | Mong Hsati baasi ülem | M |
| G107a | Brigaadikindral Myo Tint | Eriülesannetes ohvitser, transpordiministeerium | M |
| G108a | Brigaadikindral Thura Sein Thaung | Eriülesannetes ohvitser, sotsiaalhoolekande ministeerium | M |
| G109a | Brigaadikindral Phone Zaw Han | Mandalay linnapea alates 2005. aasta veebruarist ning Mandalay linnaarengu komitee esimees, varem Kyaukme ülem | M |
| G109b | Moe Thidar | Brigaadikindral Phone Zaw Hani abikaasa | N |
| G110a | Brigaadikindral Win Myint | Pyinmana baasi ülem | M |
| G111a | Brigaadikindral Kyaw Swe | Pyin Oo Lwini baasi ülem | M |
| G112a | Brigaadikindral Soe Win | Bahtoo baasi ülem | M |
| G113a | Brigaadikindral Thein Htay | Kaitseministeerium | M |
| G114a | Brigaadikindral Myint Soe | Ranguuni baasi ülem | M |
| G115a | Brigaadikindral Myo Myint Thein | Sõjaväehaigla komandant, Pyin Oo Lwin | M |
| G116a | Brigaadikindral Sein Myint | Bago piirkonna rahu- ja arengunõukogu aseesimees | M |
| G117a | Brigaadikindral Hong Ngai (Ngaing) | Tšini osariigi rahu- ja arengunõukogu esimees | M |
| G118a | Brigaadikindral Win Myint | Kaja osariigi rahu- ja arengunõukogu esimees | M |

#

Nimi

Identifitseeriv teave (sh ametikoht)

Sugu

(M/N)

G1a

Kindralmajor Hla Shwe

Viitsekindraladjutant

M

G2a

Kindralmajor Soe Maung

Sõjaväekohtu peakohtunik

M

G2b

Nang Phyu Phyu Aye

Kindralmajor Soe Maungi abikaasa

N

G3a

Kindralmajor Thein Htaik, teise nimega Hteik

Kindralinspektor

M

G4a

Kindralmajor Saw Hla

Sõjaväepolitsei ülem

M

G4b

Cho Cho Maw

Kindralmajor Saw Hla abikaasa

N

G5a

Kindralmajor Htin Aung Kyaw

Viitsekindralkortermeister

M

G5b

Khin Khin Maw

Kindralmajor Htin Aung Kyaw abikaasa

N

G6a

Kindralmajor Lun Maung

Riigikontrolör

M

G6b

May Mya Sein

Kindralmajor Lun Maungi abikaasa

N

G7a

Kindralmajor Nay Win

SPDC esimehe sõjaline abi

M

G8a

Kindralmajor Hsan Hsint

Sõjaväepersonali osakonna kindral, sünd. 1951

M

G8b

Khin Ma Lay

Kindralmajor Hsan Hsinti abikaasa

N

G8c

Okkar San Sint

Kindralmajor Hsan Hsinti poeg

M

G9a

Kindralmajor Hla Aung Thein

Komandant, Ranguun

M

G9b

Amy Khaing

Hla Aung Theini abikaasa

N

G10a

Kindralmajor Ye Myint

Julgeoleku sõjaliste aspektide ülem

M

G10b

Myat Ngwe

Kindralmajor Ye Myinti abikaasa

N

G11a

Brigaadikindral Mya Win

Komandant, Riigikaitse kolledž

M

G12a

Brigaadikindral Maung Maung Aye

Komandant, Peastaabi kolledž (alates 2008. aasta juunist)

M

G12b

San San Yee

Brigaadikindral Maung Maung Aye abikaasa

N

G13a

Brigaadikindral Tun Tun Oo

Suhtekorralduse ja psühholoogilise sõjapidamise ülem

M

G14a

Kindralmajor Thein Tun

Signaalmärkide ülem; Rahvusliku Kongressi kokkukutsumise korralduskomitee liige

M

G15a

Kindralmajor Than Htay

Tarne- ja transpordiülem

M

G15b

Nwe Nwe Win

Kindralmajor Than Htay abikaasa

N

G16a

Kindralmajor Khin Maung Tint

Väärtpaberite trükikoja direktor

M

G17a

Kindralmajor Sein Lin

Direktor, kaitseministeerium (täpne ametikoht teadmata; varem varustusülem)

M

G18a

Kindralmajor Kyi Win

Suurtüki- ja soomusvägede ülem, UMEHLi juhatuse liige

M

G18b

Khin Mya Mon

Kindralmajor Kyi Wini abikaasa

N

G19a

Kindralmajor Tin Tun

Pioneeriüksuste ülem

M

G19b

Khin Myint Wai

Kindralmajor Tin Tuni abikaasa

N

G20a

Kindralmajor Aung Thein

Ümberasumise ülem

M

G20b

Htwe Yi, teise nimega Htwe Htwe Yi

Kindralmajor Aung Theini abikaasa

N

G21a

Brigaadikindral Hla Htay Win

Relvajõudude koolitusülema asetäitja

M

G22a

Brigaadikindral Than Maung

Riigikaitse kolledži asekomandant

M

G23a

Brigaadikindral Win Myint

Kaitseteenistuse tehnikaakadeemia rektor

M

G24a

Brigaadikindral Tun Nay Lin

Kaitseteenistuse meditsiiniakadeemia rektor/komandant

M

G25a

Brigaadikindral Than Sein

Sõjaväehaigla komandant, Mingaladon, sünd. 1.2.1946, sünnikoht Bago

M

G25b

Rosy Mya Than

Brigaadikindral Than Seini abikaasa

N

G26a

Brigaadikindral Win Than

Union of Myanmar Economic Holdingsi hankedirektor ja tegevdirektor (varem kindralmajor Win Hlaing, K1a)

M

G27a

Brigaadikindral Than Maung

Rahvamiilitsa ja piirivalvejõudude ülem

M

G28a

Kindralmajor Khin Maung Win

Kaitsetööstuse ülem

M

G29a

Brigaadikindral Kyaw Swa Khine

Kaitsetööstuse ülem

M

G30a

Brigaadikindral Win Aung

Avaliku teenistuse valiku- ja väljaõppekomisjoni liige

M

G31a

Brigaadikindral Soe Oo

Avaliku teenistuse valiku- ja väljaõppekomisjoni liige

M

G32a

Brigaadikindral Nyi Tun, teise nimega Nyi Htun

Avaliku teenistuse valiku- ja väljaõppekomisjoni liige

M

G33a

Brigaadikindral Kyaw Aung

Avaliku teenistuse valiku- ja väljaõppekomisjoni liige

M

G34a

Kindralmajor Myint Hlaing

Staabiülem (õhujõud)

M

G34b

Khin Thant Sin

Kindralmajor Myint Hlaingi abikaasa

N

G34c

Hnin Nandar Hlaing

Kindralmajor Myint Hlaingi tütar

N

G34d

Thant Sin Hlaing

Kindralmajor Myint Hlaingi poeg

M

G35a

Kindralmajor Mya Win

Kaitseministeeriumi ülem

M

G36a

Kindralmajor Tin Soe

Kaitseministeeriumi ülem

M

G37a

Kindralmajor Than Aung

Kaitseministeeriumi ülem

M

G38a

Kindralmajor Ngwe Thein

Kaitseministeerium

M

G39a

Kolonel Thant Shin

Birma Liidu valitsuse sekretär

M

G40a

Kindralmajor Thura Myint Aung

Kindraladjutant (varem B8a, edutatud edelapiirkonna sõjaväeringkonnast)

M

G41a

Kindralmajor Maung Shein

Kaitseteenistuse inspektsioon ja peakontrolör

M

G42a

Kindralmajor Khin Zaw

Erioperatsioonide kuuenda büroo ülem (Naypidaw, Mandalay); edutatud keskpiirkonna sõjaväeringkonnast

M

G42b

Khin Pyone Win

Kindralmajor Khin Zawi abikaasa

N

G42c

Kyi Tha Khin Zaw

Kindralmajor Khin Zawi poeg

M

G42d

Su Khin Zaw

Kindralmajor Khin Zawi tütar

N

G43a

Kindralmajor Tha Aye

Kaitseministeerium

M

G44a

Kolonel Myat Thu

Ranguuni sõjaväepiirkonna 1 (Põhja-Ranguun) ülem

M

G45a

Kolonel Nay Myo

Sõjaväepiirkonna 2 (Ida-Ranguun) ülem

M

G46a

Kolonel Tin Hsan

Sõjaväepiirkonna 3 (Lääne-Ranguun) ülem

M

G47a

Kolonel Khin Maung Htun

Sõjaväepiirkonna 4 (Lõuna-Ranguun) ülem

M

G48a

Kolonel Tint Wai

Operatsioonide kontrolli ülem, sõjaväeringkond nr 4 (Mawbi)

M

G49a

San Nyunt

Sõjaliste julgeolekuküsimuste ülem, sõjalise toetuse üksus nr 2

M

G50a

Kolonelleitnant Zaw Win

Lon Hteini pataljoni baasi 3 ülem, Shwemyayar

M

G51a

Major Mya Thaung

Lon Hteini pataljoni baasi 5 ülem, Mawbi

M

G52a

Major Aung San Win

Lon Hteini pataljoni baasi 7 ülem, Thanlin Township

M

Merevägi

G53a

Kontradmiral Nyan Tun

Ülemjuhataja (merevägi). Alates 2008. aasta juunist. UMEHLi juhatuse liige. (Varem G39a)

M

G53b

Khin Aye Myint

Nyan Tuni abikaasa

N

G54a

Kommodoor Win Shein

Mereväe väljaõppe peakorteri ülem

M

G55a

Commodore Brig-Gen

Thura Thet Swe

Taninthayi mereväe piirkonna sõjaväeringkonna ülem

M

G56a

Kommodoor Myint Lwin

Irrawaddy mereväe piirkonna ülem

M

Õhujõud

G57a

Kindralleitnant Myat Hein

Ülemjuhataja (õhujõud)

M

G57b

Htwe Htwe Nyunt

Kindralleitnant Myat Heini abikaasa

N

G58a

Kindralmajor Khin Aung Myint

Staabiülem (õhujõud)

M

G59a

Brigaadikindral Ye Chit Pe

Lennuväe juhtimisstaap, Mingaladon

M

G60a

Brigaadikindral Khin Maung Tin

Shande lennuväe väljaõppekeskuse komandant, Meiktila

M

G61a

Brigaadikindral Zin Yaw

Patheini lennuväebaasi ülem, staabiülem (õhujõud), UMEHLi juhatuse liige

M

G61b

Khin Thiri

Brigaadikindral Zin Yaw abikaasa

N

G61c

Zin Mon Aye

Brigaadikindral Zin Yaw tütar, sünd. 26.3.1985

N

G61d

Htet Aung

Brigaadikindral Zin Yaw poeg, sünd. 9.7.1988

M

Kergejalaväe diviisid

G62a

Brigaadikindral Than Htut

11. kergejalaväe diviis

M

G63a

Brigaadikindral Tun Nay Lin

22. kergejalaväe diviis

M

G64a

Brigaadikindral Tin Tun Aung

33. kergejalaväe diviis, Sagaing

M

G65a

Brigaadikindral Hla Myint Shwe

44. kergejalaväe diviis

M

G66a

Brigaadikindral Aye Khin

55. kergejalaväe diviis, Lalaw

M

G67a

Brigaadikindral San Myint

66. kergejalaväe diviis, Pyi

M

G68a

Brigaadikindral Tun Than

77. kergejalaväe diviis, Bago

M

G69a

Brigaadikindral Aung Kyaw Hla

88. kergejalaväe diviis, Magwe

M

G70a

Brigaadikindral Tin Oo Lwin

99. kergejalaväe diviis, Meiktila

M

G71a

Brigaadikindral Sein Win

101. kergejalaväe diviis, Pakokku

M

G72a

Kolonel Than Han

66. kergejalaväe diviis

M

G73a

Kolonelleitnant Htwe Hla

66. kergejalaväe diviis

M

G74a

Kolonelleitnant Han Nyunt

66. kergejalaväe diviis

M

G75a

Kolonel Ohn Myint

77. kergejalaväe diviis

M

G76a

Kolonelleitnant Aung Kyaw Zaw

77. kergejalaväe diviis

M

G77a

Major Hla Phyo

77. kergejalaväe diviis

M

G78a

Kolonel Myat Thu

11. kergejalaväe diviisi taktikaline ülem

M

G79a

Kolonel Htein Lin

11. kergejalaväe diviisi taktikaline ülem

M

G80a

Kolonelleitnant Tun Hla Aung

11. kergejalaväe diviisi taktikaline ülem

M

G81a

Kolonel Aung Tun

66. brigaad

M

G82a

Kapten Thein Han

66. brigaad

M

G82b

Hnin Wutyi Aung

Kapten Thein Hani abikaasa

N

G83a

Kolonelleitnant Mya Win

77. kergejalaväe diviisi taktikaline ülem

M

G84a

Kolonel Win Te

77. kergejalaväe diviisi taktikaline ülem

M

G85a

Kolonel Soe Htway

77. kergejalaväe diviisi taktikaline ülem

M

G86a

Kolonelleitnant Tun Aye

702. kergejalaväe pataljoni ülem

M

G87a

Nyan Myint Kyaw

281. jalaväepataljoni ülem (Mongyang,

Šani osariigi idaosa)

M

Teised brigaadikindralid

G88a

Brigaadikindral Htein Win

Taikkyi baas

M

G89a

Brigaadikindral Khin Maung Aye

Meiktila baasi ülem

M

G90a

Brigaadikindral Kyaw Oo Lwin

Kalay baasi ülem

M

G91a

Brigaadikindral Khin Zaw Win

Khamaukgyi baas

M

G92a

Brigaadikindral Kyaw Aung

Lõunapiirkond, Toungoo baasi ülem

M

G93a

Brigaadikindral Myint Hein

Sõjalised operatsioonid, 3. sõjaväeringkond, Mogaungi baas

M

G94a

Brigaadikindral Tin Ngwe

Kaitseministeerium

M

G95a

Brigaadikindral Myo Lwin

Sõjalised operatsioonid, 7. sõjaväeringkond, Pekoni baas

M

G96a

Brigaadikindral Myint Soe

Sõjalised operatsioonid, 5. sõjaväeringkond, Taungupi baas

M

G97a

Brigaadikindral Myint Aye

Sõjalised operatsioonid, 9. sõjaväeringkond, Kyauktawi baas

M

G98a

Brigaadikindral Nyunt Hlaing

Sõjalised operatsioonid, 17. sõjaväeringkond, Mong Pani baas

M

G99a

Brigaadikindral Ohn Myint

Moni osariik, USDA kesktäitevkomitee liige

M

G100a

Brigaadikindral Soe Nwe

Sõjalised operatsioonid, 21. sõjaväeringkond, Bhamo baas

M

G101a

Brigaadikindral Than Tun

Kyaukpadaungi baasi ülem

M

G102a

Brigaadikindral Than Tun Aung

Piirkondlikud operatsioonid, Sittwe sõjaväeringkond

M

G103a

Brigaadikindral Thaung Htaik

Aungbani baasi ülem

M

G104a

Brigaadikindral Thein Hteik

Sõjalised operatsioonid, 13. sõjaväeringkond, Bokpyini baas

M

G105a

Brigaadikindral Thura Myint Thein

Namhsani taktikaliste operatsioonide sõjaväeringkond

M

G106a

Brigaadikindral Win Aung

Mong Hsati baasi ülem

M

G107a

Brigaadikindral Myo Tint

Eriülesannetes ohvitser, transpordiministeerium

M

G108a

Brigaadikindral Thura Sein Thaung

Eriülesannetes ohvitser, sotsiaalhoolekande ministeerium

M

G109a

Brigaadikindral Phone Zaw Han

Mandalay linnapea alates 2005. aasta veebruarist ning Mandalay linnaarengu komitee esimees, varem Kyaukme ülem

M

G109b

Moe Thidar

Brigaadikindral Phone Zaw Hani abikaasa

N

G110a

Brigaadikindral Win Myint

Pyinmana baasi ülem

M

G111a

Brigaadikindral Kyaw Swe

Pyin Oo Lwini baasi ülem

M

G112a

Brigaadikindral Soe Win

Bahtoo baasi ülem

M

G113a

Brigaadikindral Thein Htay

Kaitseministeerium

M

G114a

Brigaadikindral Myint Soe

Ranguuni baasi ülem

M

G115a

Brigaadikindral Myo Myint Thein

Sõjaväehaigla komandant, Pyin Oo Lwin

M

G116a

Brigaadikindral Sein Myint

Bago piirkonna rahu- ja arengunõukogu aseesimees

M

G117a

Brigaadikindral Hong Ngai (Ngaing)

Tšini osariigi rahu- ja arengunõukogu esimees

M

G118a

Brigaadikindral Win Myint

Kaja osariigi rahu- ja arengunõukogu esimees

M

H.   VANGLA- JA POLITSEITÖÖ EEST VASTUTAVAD OHVITSERID

| # | Nimi | Identifitseeriv teave (sh ametikoht) | Sugu
  (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| H1a | Brigaadikindral Khin Yi | Myanmari politseiameti peadirektor | M |
| H1b | Khin May Soe | Brigaadikindral Khin Yi abikaasa | N |
| H2a | Zaw Win | Vanglate osakonna peadirektor (siseministeerium) alates 2004. aasta augustist, varem Myanmari politseiameti asepeadirektor; endine brigaadikindral, endine sõjaväelane | M |
| H2b | Nwe Ni San | Zaw Wini abikaasa | N |
| H3a | Aung Saw Win | Eriuurimisbüroo peadirektor | M |
| H4a | Politseiameti brigaadikindral Khin Maung Si | Politsei peakorteri ülem | M |
| H5a | Kolonelleitnant Tin Thaw | Valitsuse Tehnilise Instituudi ülem | M |
| H6a | Maung Maung Oo | Sõjaliste julgeolekuküsimuste ülekuulamisrühma ülem Inseini vanglas | M |
| H7a | Myo Aung | Ranguuni kinnipidamisasutuse direktor | M |
| H8a | Politsei brigaadikindral Zaw Win | Politsei asedirektor | M |
| H9a | Politsei kolonelleitnant Zaw Min Aung | Eriosakond | M |

#

Nimi

Identifitseeriv teave (sh ametikoht)

Sugu

(M/N)

H1a

Brigaadikindral Khin Yi

Myanmari politseiameti peadirektor

M

H1b

Khin May Soe

Brigaadikindral Khin Yi abikaasa

N

H2a

Zaw Win

Vanglate osakonna peadirektor (siseministeerium) alates 2004. aasta augustist, varem Myanmari politseiameti asepeadirektor; endine brigaadikindral, endine sõjaväelane

M

H2b

Nwe Ni San

Zaw Wini abikaasa

N

H3a

Aung Saw Win

Eriuurimisbüroo peadirektor

M

H4a

Politseiameti brigaadikindral Khin Maung Si

Politsei peakorteri ülem

M

H5a

Kolonelleitnant Tin Thaw

Valitsuse Tehnilise Instituudi ülem

M

H6a

Maung Maung Oo

Sõjaliste julgeolekuküsimuste ülekuulamisrühma ülem Inseini vanglas

M

H7a

Myo Aung

Ranguuni kinnipidamisasutuse direktor

M

H8a

Politsei brigaadikindral Zaw Win

Politsei asedirektor

M

H9a

Politsei kolonelleitnant Zaw Min Aung

Eriosakond

M

I.   LIIDU SOLIDAARSUS- JA ARENGUÜHENDUS (USDA)

(kõrgemad USDA ametnikud, keda pole mujal nimetatud)

| # | Nimi | Identifitseeriv teave(sh ametikoht) | Sugu
  (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| I1a | Brigaadikindral Aung Thein Lin (Lynn) | Yangoni linnapea ja Yangoni linna arengukomitee esimees (sekretär) ning USDA kesktäitevkomitee liige, sünd. 1952 | M |
| I1b | Khin San Nwe | Brigaadikindral Aung Thein Lini abikaasa | N |
| I1c | Thidar Myo | Brigaadikindral Aung Thein Lini tütar | N |
| I2a | Kolonel Maung Par (Pa) | Yangoni aselinnapea, areng I (kesktäitevkomitee I liige) | M |
| I2b | Khin Nyunt Myaing | Kolonel Maung Pari abikaasa | N |
| I2c | Naing Win Par | Kolonel Maung Pari poeg | M |
| I3a | Nyan Tun Aung | Kesktäitevkomitee liige | M |
| I4a | Aye Myint | Ranguuni linna täitevkomitee liige | M |
| I5a | Tin Hlaing | Ranguuni linna täitevkomitee liige | M |
| I6a | Soe Nyunt | Ida-Yangoni staabiohvitser | M |
| I7a | Chit Ko Ko | Rahu- ja arengunõukogu esimees Mingala Taungnyunt Townshipis | M |
| I8a | Soe Hlaing Oo | Rahu- ja arengunõukogu sekretär Mingala Taungnyunt Townshipis | M |
| I9a | Kapten Kan Win | Mingala Taungnyunt Townshipi politseiameti juhataja | M |
| I10a | That Zin Thein | Mingala Taungnyunti arenguasjade komitee juhataja | M |
| I11a | Khin Maung Myint | Mingala Taungnyunti sisserände ja rahvastiku osakonna juhataja | M |
| I12a | Zaw Lin | Mingala Taungnyunt Townshipi USDA sekretär | M |
| I13a | Win Hlaing | Mingala Taungnyunt Townshipi USDA kaassekretär | M |
| I14a | San San Kyaw | Informatsiooniministeeriumi informatsiooni ja avalike suhete osakonna personaliohvitser Mingala Taungnyunt Townshipis | N |
| I15a | Kindralleitnant Myint Hlaing | Kaitseministeerium ja USDA liige | M |

#

Nimi

Identifitseeriv teave(sh ametikoht)

Sugu

(M/N)

I1a

Brigaadikindral Aung Thein Lin (Lynn)

Yangoni linnapea ja Yangoni linna arengukomitee esimees (sekretär) ning USDA kesktäitevkomitee liige, sünd. 1952

M

I1b

Khin San Nwe

Brigaadikindral Aung Thein Lini abikaasa

N

I1c

Thidar Myo

Brigaadikindral Aung Thein Lini tütar

N

I2a

Kolonel Maung Par (Pa)

Yangoni aselinnapea, areng I (kesktäitevkomitee I liige)

M

I2b

Khin Nyunt Myaing

Kolonel Maung Pari abikaasa

N

I2c

Naing Win Par

Kolonel Maung Pari poeg

M

I3a

Nyan Tun Aung

Kesktäitevkomitee liige

M

I4a

Aye Myint

Ranguuni linna täitevkomitee liige

M

I5a

Tin Hlaing

Ranguuni linna täitevkomitee liige

M

I6a

Soe Nyunt

Ida-Yangoni staabiohvitser

M

I7a

Chit Ko Ko

Rahu- ja arengunõukogu esimees Mingala Taungnyunt Townshipis

M

I8a

Soe Hlaing Oo

Rahu- ja arengunõukogu sekretär Mingala Taungnyunt Townshipis

M

I9a

Kapten Kan Win

Mingala Taungnyunt Townshipi politseiameti juhataja

M

I10a

That Zin Thein

Mingala Taungnyunti arenguasjade komitee juhataja

M

I11a

Khin Maung Myint

Mingala Taungnyunti sisserände ja rahvastiku osakonna juhataja

M

I12a

Zaw Lin

Mingala Taungnyunt Townshipi USDA sekretär

M

I13a

Win Hlaing

Mingala Taungnyunt Townshipi USDA kaassekretär

M

I14a

San San Kyaw

Informatsiooniministeeriumi informatsiooni ja avalike suhete osakonna personaliohvitser Mingala Taungnyunt Townshipis

N

I15a

Kindralleitnant Myint Hlaing

Kaitseministeerium ja USDA liige

M

J.   VALITSUSE MAJANDUSPOLIITIKAST KASU SAAVAD ISIKUD NING MUUD REŽIIMIGA SEOTUD ISIKUD

| # | Nimi | Identifitseeriv teave (sh äriühing) | Sugu
  (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| J1a | Tay Za | Tegevdirektor, Htoo Trading Co; Htoo Construction Co., sünd. 18.7.1964; ID-kaardi nr MYGN 006415. Isa: U Myint Swe (6.11.1924), ema: Daw Ohn (12.8.1934) | M |
| J1b | Thidar Zaw | Tay Za abikaasa; sünd. 24.2.1964, ID-kaardi nr KMYT 006865. Vanemad: Zaw Nyunt (surnud), Htoo (surnud) | N |
| J1c | Pye Phyo Tay Za | Tay Za poeg, sünd. 29.1.1987 | M |
| J1d | Ohn | Tay Za ema, sünd. 12.8.1934 | N |
| J2a | Thiha | Tay Za (J1a) vend, sünd. 24.6.1960. Htoo Tradingu direktor. London cigarettesi (Myawaddy Trading) edasimüüja | M |
| J2b | Shwe Shwe Lin | Thiha abikaasa | N |
| J3a | Aung Ko Win, teise nimega Saya Kyaung | Kanbawza Bank, samuti Myanmar Billion Group, Nilayoma Co. Ltd, East Yoma Co. Ltd ning London Cigarettesi esindaja Šani ja Kaja osariigis | M |
| J3b | Nan Than Htwe (Htay) | Aung Ko Wini abikaasa | N |
| J3c | Nang Lang Kham, teise nimega Nan Lan Khan | Aung Ko Wini tütar, sünd. 1.6.1988 | N |
| J4a | Tun (Htun, Htoon) Myint Naing, teise nimega Steven Law | Stewen Law Asia World Co., sünd. 15.5.1958 või 27.8.1960 | M |
| J4b | (Ng) Seng Hong, teise nimega Cecilia Ng või Ng Sor Hon | Tun Myint Naingi abikaasa. Golden Aaron Pte Ltd (Singapur) tegevjuht | N |
| J4c | Lo Hsing-han | Asia World Co.-ga seotud Tun Myint Naingi, teise nimega Steven Law isa, sünd. 1938 või 1935 | M |
| J5a | Khin Shwe | Zaykabar Co, sünd. 21.1.1952. Vt ka A3f | M |
| J5b | San San Kywe | Khin Shwe abikaasa | N |
| J5c | Zay Thiha | Khin Shwe poeg, sünd. 1.1.1977, Zaykabar Co. Ltd tegevdirektor | M |
| J5d | Nandar Hlaing | Zay Thiha abikaasa | N |
| J6a | Htay Myint | Yuzana Co., sünd. 6.2.1955, samuti Yuzana Supermarket, Yuzana Hotel, Yuzana Oil Palm Project | M |
| J6b | Aye Aye Maw | Htay Myinti abikaasa; sünd. 17.11.1957 | N |
| J6c | Win Myint | Htay Myinti vend; sünd. 29.5.1952 | M |
| J6d | Lay Myint | Htay Myinti vend; sünd. 6.2.1955 | M |
| J6e | Kyin Toe | Htay Myinti vend; sünd. 29.4.1957 | M |
| J6f | Zar Chi Htay | Htay Myinti tütar, Yuzana Co. direktor, sünd. 17.2.1981 | N |
| J6g | Khin Htay Lin | Direktor, Yuzana Co.; sünd. 14.4.1969 | M |
| J7a | Kyaw Win | Shwe Thanlwin Trading Co. (Thaton Tiresi ainuedasimüüjad Tööstusministeeriumi 2 alluvuses) | M |
| J7b | Nan Mauk Loung Sai, teise nimega Nang Mauk Lao Hsai | Kyaw Wini abikaasa | N |
| J8a | Erukindralmajor Nyunt Tin | Endine põllumajandus- ja niisutustööde minister, läks erru septembris 2004 | M |
| J8b | Khin Myo Oo | Erukindralmajor Nyunt Tini abikaasa | N |
| J8c | Kyaw Myo Nyunt | Erukindralmajor Nyunt Tini poeg | M |
| J8d | Thu Thu Ei Han | Erukindralmajor Nyunt Tini tütar | N |
| J9a | Than Than Nwe | Endise (surn.) peaministri, kindral Soe Wini abikaasa | N |
| J9b | Nay Soe | Endise (surn.) peaministri, kindral Soe Wini poeg | M |
| J9c | Theint Theint Soe | Endise (surn.) peaministri, kindral Soe Wini tütar | N |
| J9d | Sabai Myaing | Nay Soe abikaasa | N |
| J9e | Htin Htut | Theint Theint Soe abikaasa | M |
| J10a | Maung Maung Myint | Myangon Myint Co. Ltd, tegevdirektor | M |
| J11a | Maung Ko | Htarwara kaevandusettevõte, juhataja | M |
| J12a | Zaw Zaw, teise nimega Phoe Zaw | Max Myanmari tegevdirektor, sünd. 22.10.1966 | M |
| J13a | Chit Khaing, teise nimega Chit Khine | Eden ettevõtete grupi tegevdirektor | M |
| J14a | Maung Weik | Maung Weik & Co Ltd | M |
| J15a | Aung Htwe | Golden Flower Construction Company, tegevdirektor | M |
| J16a | Kyaw Thein | Htoo Tradingu direktor ja osanik, sünd. 25.10.1947 | M |
| J17a | Kyaw Myint | Golden Flower Co. Ltd. omanik, 214 Wardan Street, Lamadaw, Yangon | M |
| J18a | Nay Win Tun | Ruby Dragon Jade ja Gems Co. Ltd | M |
| J19a | Win Myint | Myanmari Liidu Kaubandus- ja Tööstuskodade Föderatsiooni (UMFCCI) president ning Shwe Nagar Min Co omanik | M |
| J20a | Eike (Eik) Htun, teise nimega Ayke Htun, teise nimega Aik Tun | Olympic Construction Co. ja Asia Wealth Bank, tegevdirektor | M |
| J20b | Sandar Tun | Eike Htuni tütar | N |
| J20c | Aung Zaw Naing | Eike Htuni poeg | M |
| J20d | Mi Mi Khaing | Eike Htuni poeg | M |
| J21a | „Dagon” Win Aung | Dagon International Co. Ltd, sünd. 30.9.1953, sünnik. Pyay, ID-kaardi nr: PRE 127435 | M |
| J21b | Moe Mya Mya | „Dagon” Win Aungi abikaasa, sünd. 28.8.1958, ID-kaardi nr: B/RGN 021998 | N |
| J21c | Ei Hnin Pwint, teise nimega Christabelle Aung | „Dagon” Win Aungi tütar, sünd. 22.2.1981, Palm Beach Resort Ngwe Saung, direktor | N |
| J21d | Thurane (Thurein) Aung, teise nimega Christopher Aung | „Dagon” Win Aungi poeg, sünd. 23.7.1982 | M |
| J21e | Ei Hnin Khine, teise nimega Christina Aung | „Dagon” Win Aungi tütar, sünd. 18.12.1983 | N |
| J22a | Aung Myat, teise nimega Aung Myint | Mother Trading | M |
| J23a | Win Lwin | Kyaw Tha Company | M |
| J24a | Dr. Sai Sam Tun | Loi Hein Co. koostöös Tööstusministeeriumiga nr 1 | M |
| J25a | San San Yee (Yi) | Super One ettevõtete grupp | N |
| J26a | Aung Zaw Ye Myint | Yetagun Construction Co omanik | M |
| Kohtunikud ja prokurörid |
| J27a | Aung Toe | Ülemkohtu esimees | M |
| J28a | Aye Maung | Peaprokurör | M |
| J29a | Thaung Nyunt | Õigusnõunik | M |
| J30a | Dr Tun Shin | Asepeaprokurör | M |
| J31a | Tun Tun (Htun Htun) Oo | Asepeaprokurör | M |
| J32a | Tun Tun Oo | Ülemkohtu aseesimees | M |
| J33a | Thein Soe | Ülemkohtu aseesimees | M |
| J34a | Tin Aung Aye | Ülemkohtu kohtunik | M |
| J35a | Tin Aye | Ülemkohtu kohtunik | M |
| J36a | Myint Thein | Ülemkohtu kohtunik | M |
| J37a | Chit Lwin | Ülemkohtu kohtunik | M |
| J38a | Kohtunik Thaung Lwin | Kyauktada Townshipi kohus | M |
| J39a | Thaung Nyunt | Kohtunik, põhjapiirkonna kohus;
  samuti Rahvusliku Kongressi kokkukutsumise töökomitee sekretär | M |
| J40a | Nyi Nyi Soe | Kohtunik, läänepiirkonna kohus
  Aadress: No. (39) Ni-Gyaw-Da Street, (corner of Sake-Ta-Thu-Kha Street), Kyar-Kwet-Thit Ward, Tarmway Township, Rangoon, Burma | M |
| J41a | Myint Kyine | Riigiprokurör, põhjapiirkonna kohus | M |

#

Nimi

Identifitseeriv teave (sh äriühing)

Sugu

(M/N)

J1a

Tay Za

Tegevdirektor, Htoo Trading Co; Htoo Construction Co., sünd. 18.7.1964; ID-kaardi nr MYGN 006415. Isa: U Myint Swe (6.11.1924), ema: Daw Ohn (12.8.1934)

M

J1b

Thidar Zaw

Tay Za abikaasa; sünd. 24.2.1964, ID-kaardi nr KMYT 006865. Vanemad: Zaw Nyunt (surnud), Htoo (surnud)

N

J1c

Pye Phyo Tay Za

Tay Za poeg, sünd. 29.1.1987

M

J1d

Ohn

Tay Za ema, sünd. 12.8.1934

N

J2a

Thiha

Tay Za (J1a) vend, sünd. 24.6.1960. Htoo Tradingu direktor. London cigarettesi (Myawaddy Trading) edasimüüja

M

J2b

Shwe Shwe Lin

Thiha abikaasa

N

J3a

Aung Ko Win, teise nimega Saya Kyaung

Kanbawza Bank, samuti Myanmar Billion Group, Nilayoma Co. Ltd, East Yoma Co. Ltd ning London Cigarettesi esindaja Šani ja Kaja osariigis

M

J3b

Nan Than Htwe (Htay)

Aung Ko Wini abikaasa

N

J3c

Nang Lang Kham, teise nimega Nan Lan Khan

Aung Ko Wini tütar, sünd. 1.6.1988

N

J4a

Tun (Htun, Htoon) Myint Naing, teise nimega Steven Law

Stewen Law Asia World Co., sünd. 15.5.1958 või 27.8.1960

M

J4b

(Ng) Seng Hong, teise nimega Cecilia Ng või Ng Sor Hon

Tun Myint Naingi abikaasa. Golden Aaron Pte Ltd (Singapur) tegevjuht

N

J4c

Lo Hsing-han

Asia World Co.-ga seotud Tun Myint Naingi, teise nimega Steven Law isa, sünd. 1938 või 1935

M

J5a

Khin Shwe

Zaykabar Co, sünd. 21.1.1952. Vt ka A3f

M

J5b

San San Kywe

Khin Shwe abikaasa

N

J5c

Zay Thiha

Khin Shwe poeg, sünd. 1.1.1977, Zaykabar Co. Ltd tegevdirektor

M

J5d

Nandar Hlaing

Zay Thiha abikaasa

N

J6a

Htay Myint

Yuzana Co., sünd. 6.2.1955, samuti Yuzana Supermarket, Yuzana Hotel, Yuzana Oil Palm Project

M

J6b

Aye Aye Maw

Htay Myinti abikaasa; sünd. 17.11.1957

N

J6c

Win Myint

Htay Myinti vend; sünd. 29.5.1952

M

J6d

Lay Myint

Htay Myinti vend; sünd. 6.2.1955

M

J6e

Kyin Toe

Htay Myinti vend; sünd. 29.4.1957

M

J6f

Zar Chi Htay

Htay Myinti tütar, Yuzana Co. direktor, sünd. 17.2.1981

N

J6g

Khin Htay Lin

Direktor, Yuzana Co.; sünd. 14.4.1969

M

J7a

Kyaw Win

Shwe Thanlwin Trading Co. (Thaton Tiresi ainuedasimüüjad Tööstusministeeriumi 2 alluvuses)

M

J7b

Nan Mauk Loung Sai, teise nimega Nang Mauk Lao Hsai

Kyaw Wini abikaasa

N

J8a

Erukindralmajor Nyunt Tin

Endine põllumajandus- ja niisutustööde minister, läks erru septembris 2004

M

J8b

Khin Myo Oo

Erukindralmajor Nyunt Tini abikaasa

N

J8c

Kyaw Myo Nyunt

Erukindralmajor Nyunt Tini poeg

M

J8d

Thu Thu Ei Han

Erukindralmajor Nyunt Tini tütar

N

J9a

Than Than Nwe

Endise (surn.) peaministri, kindral Soe Wini abikaasa

N

J9b

Nay Soe

Endise (surn.) peaministri, kindral Soe Wini poeg

M

J9c

Theint Theint Soe

Endise (surn.) peaministri, kindral Soe Wini tütar

N

J9d

Sabai Myaing

Nay Soe abikaasa

N

J9e

Htin Htut

Theint Theint Soe abikaasa

M

J10a

Maung Maung Myint

Myangon Myint Co. Ltd, tegevdirektor

M

J11a

Maung Ko

Htarwara kaevandusettevõte, juhataja

M

J12a

Zaw Zaw, teise nimega Phoe Zaw

Max Myanmari tegevdirektor, sünd. 22.10.1966

M

J13a

Chit Khaing, teise nimega Chit Khine

Eden ettevõtete grupi tegevdirektor

M

J14a

Maung Weik

Maung Weik & Co Ltd

M

J15a

Aung Htwe

Golden Flower Construction Company, tegevdirektor

M

J16a

Kyaw Thein

Htoo Tradingu direktor ja osanik, sünd. 25.10.1947

M

J17a

Kyaw Myint

Golden Flower Co. Ltd. omanik, 214 Wardan Street, Lamadaw, Yangon

M

J18a

Nay Win Tun

Ruby Dragon Jade ja Gems Co. Ltd

M

J19a

Win Myint

Myanmari Liidu Kaubandus- ja Tööstuskodade Föderatsiooni (UMFCCI) president ning Shwe Nagar Min Co omanik

M

J20a

Eike (Eik) Htun, teise nimega Ayke Htun, teise nimega Aik Tun

Olympic Construction Co. ja Asia Wealth Bank, tegevdirektor

M

J20b

Sandar Tun

Eike Htuni tütar

N

J20c

Aung Zaw Naing

Eike Htuni poeg

M

J20d

Mi Mi Khaing

Eike Htuni poeg

M

J21a

„Dagon” Win Aung

Dagon International Co. Ltd, sünd. 30.9.1953, sünnik. Pyay, ID-kaardi nr: PRE 127435

M

J21b

Moe Mya Mya

„Dagon” Win Aungi abikaasa, sünd. 28.8.1958, ID-kaardi nr: B/RGN 021998

N

J21c

Ei Hnin Pwint, teise nimega Christabelle Aung

„Dagon” Win Aungi tütar, sünd. 22.2.1981, Palm Beach Resort Ngwe Saung, direktor

N

J21d

Thurane (Thurein) Aung, teise nimega Christopher Aung

„Dagon” Win Aungi poeg, sünd. 23.7.1982

M

J21e

Ei Hnin Khine, teise nimega Christina Aung

„Dagon” Win Aungi tütar, sünd. 18.12.1983

N

J22a

Aung Myat, teise nimega Aung Myint

Mother Trading

M

J23a

Win Lwin

Kyaw Tha Company

M

J24a

Dr. Sai Sam Tun

Loi Hein Co. koostöös Tööstusministeeriumiga nr 1

M

J25a

San San Yee (Yi)

Super One ettevõtete grupp

N

J26a

Aung Zaw Ye Myint

Yetagun Construction Co omanik

M

Kohtunikud ja prokurörid

J27a

Aung Toe

Ülemkohtu esimees

M

J28a

Aye Maung

Peaprokurör

M

J29a

Thaung Nyunt

Õigusnõunik

M

J30a

Dr Tun Shin

Asepeaprokurör

M

J31a

Tun Tun (Htun Htun) Oo

Asepeaprokurör

M

J32a

Tun Tun Oo

Ülemkohtu aseesimees

M

J33a

Thein Soe

Ülemkohtu aseesimees

M

J34a

Tin Aung Aye

Ülemkohtu kohtunik

M

J35a

Tin Aye

Ülemkohtu kohtunik

M

J36a

Myint Thein

Ülemkohtu kohtunik

M

J37a

Chit Lwin

Ülemkohtu kohtunik

M

J38a

Kohtunik Thaung Lwin

Kyauktada Townshipi kohus

M

J39a

Thaung Nyunt

Kohtunik, põhjapiirkonna kohus;

samuti Rahvusliku Kongressi kokkukutsumise töökomitee sekretär

M

J40a

Nyi Nyi Soe

Kohtunik, läänepiirkonna kohus

Aadress: No. (39) Ni-Gyaw-Da Street, (corner of Sake-Ta-Thu-Kha Street), Kyar-Kwet-Thit Ward, Tarmway Township, Rangoon, Burma

M

J41a

Myint Kyine

Riigiprokurör, põhjapiirkonna kohus

M

K.   SÕJAVÄELASTE OMANDUSES OLEVAD ETTEVÕTTED

Üksikisikud

| # | Nimi | Identifitseeriv teave (sh äriühing) | Sugu
  (M/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| K1a | Erukindralmajor Win Hlaing | Varem tegevdirektor, Union of Myanmar Economic Holdings, Myawaddy Bank | M |
| K1b | Ma Ngeh | Erukindralmajor Win Hlaingi tütar | N |
| K1c | Zaw Win Naing | Tegevdirektor, Kambawza (Kanbawza) Bank. Ma Ngehi (K1b) abikaasa ja Aung Ko Wini (J3a) nõbu | M |
| K1d | Win Htway Hlaing | Erukindralmajor Win Hlaingi poeg, äriühing KESCO esindaja | M |
| K2a | Col Myo Myint | Tegevdirektor, Union of Myanmar Economic Holding LTD (UMEH) | |
| K2b | Daw Khin Htay Htay | Kolonel Myo Myinti abikaasa | |
| K3a | Kolonel Ye Htut | Myanmar Economic Corporation | M |
| K4a | Kolonel Myint Aung | Tegevdirektor, Myawaddy Trading Co.;
  sünd. 11.8.1949 | M |
| K4b | Nu Nu Yee | Myint Aungi abikaasa, laborant, sünd. 11.11.1954 | N |
| K4c | Thiha Aung | Myint Aungi poeg, Schlumbergeri teenistuses, sünd. 11.6.1982 | M |
| K4d | Nay Linn Aung | Myint Aungi poeg, meremees, sünd. 11.4.1981 | M |
| K5a | Kolonel Myo Myint | Tegevdirektor, Bandoola Transportation Co. | M |
| K6a | Erukolonel Thant Zin | Tegevdirektor, Myanmar Land and Development | M |
| K7a | Erukolonelleitnant Maung Maung Aye | UMEHL | M |
| K8a | Kolonel Aung San | Tegevdirektor, Hsinmin Cement Plant Construction Project | M |
| K9a | Kindralmajor Mg Nyo | Direktorite nõukogu, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd | M |
| K10a | Kindralmajor Kyaw Win | Direktorite nõukogu, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd | M |
| K11a | Brigaadikindral Khin Aung Myint | Direktorite nõukogu, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd | M |
| K12a | Kolonel Nyun Tun (merevägi) | Direktorite nõukogu, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd | M |
| K13a | Erukolonel Thein Htay | Direktorite nõukogu, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd | M |
| K14a | Erukolonelleitnant Chit Swe | Direktorite nõukogu, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd | M |
| K15a | Myo Nyunt | Direktorite nõukogu, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd | M |
| K16a | Myint Kyine | Direktorite nõukogu, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd | M |
| K17a | Kolonelleitnant Nay Wynn | Osakonna tegevdirektor, Myawaddy Trading | M |
| K18a | Than Nyein | Myanmari Keskpanga juhataja | M |
| K19a | Maung Maung Win | Myanmari Keskpanga juhataja | |
| K20a | Mya Than | Myanmari Investeerimis- ja Kommertspanga (MICB) tegevdirektori kohusetäitja | M |
| K21a | Myo Myint Aung | Myanmari Investeerimis- ja Kommertspanga peajuhataja | M |

#

Nimi

Identifitseeriv teave (sh äriühing)

Sugu

(M/N)

K1a

Erukindralmajor Win Hlaing

Varem tegevdirektor, Union of Myanmar Economic Holdings, Myawaddy Bank

M

K1b

Ma Ngeh

Erukindralmajor Win Hlaingi tütar

N

K1c

Zaw Win Naing

Tegevdirektor, Kambawza (Kanbawza) Bank. Ma Ngehi (K1b) abikaasa ja Aung Ko Wini (J3a) nõbu

M

K1d

Win Htway Hlaing

Erukindralmajor Win Hlaingi poeg, äriühing KESCO esindaja

M

K2a

Col Myo Myint

Tegevdirektor, Union of Myanmar Economic Holding LTD (UMEH)

K2b

Daw Khin Htay Htay

Kolonel Myo Myinti abikaasa

K3a

Kolonel Ye Htut

Myanmar Economic Corporation

M

K4a

Kolonel Myint Aung

Tegevdirektor, Myawaddy Trading Co.;

sünd. 11.8.1949

M

K4b

Nu Nu Yee

Myint Aungi abikaasa, laborant, sünd. 11.11.1954

N

K4c

Thiha Aung

Myint Aungi poeg, Schlumbergeri teenistuses, sünd. 11.6.1982

M

K4d

Nay Linn Aung

Myint Aungi poeg, meremees, sünd. 11.4.1981

M

K5a

Kolonel Myo Myint

Tegevdirektor, Bandoola Transportation Co.

M

K6a

Erukolonel Thant Zin

Tegevdirektor, Myanmar Land and Development

M

K7a

Erukolonelleitnant Maung Maung Aye

UMEHL

M

K8a

Kolonel Aung San

Tegevdirektor, Hsinmin Cement Plant Construction Project

M

K9a

Kindralmajor Mg Nyo

Direktorite nõukogu, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd

M

K10a

Kindralmajor Kyaw Win

Direktorite nõukogu, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd

M

K11a

Brigaadikindral Khin Aung Myint

Direktorite nõukogu, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd

M

K12a

Kolonel Nyun Tun (merevägi)

Direktorite nõukogu, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd

M

K13a

Erukolonel Thein Htay

Direktorite nõukogu, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd

M

K14a

Erukolonelleitnant Chit Swe

Direktorite nõukogu, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd

M

K15a

Myo Nyunt

Direktorite nõukogu, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd

M

K16a

Myint Kyine

Direktorite nõukogu, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd

M

K17a

Kolonelleitnant Nay Wynn

Osakonna tegevdirektor, Myawaddy Trading

M

K18a

Than Nyein

Myanmari Keskpanga juhataja

M

K19a

Maung Maung Win

Myanmari Keskpanga juhataja

K20a

Mya Than

Myanmari Investeerimis- ja Kommertspanga (MICB) tegevdirektori kohusetäitja

M

K21a

Myo Myint Aung

Myanmari Investeerimis- ja Kommertspanga peajuhataja

M

Ettevõtted

| # | Nimi | Aadress | Direktor/omanik/lisateave | Nimekirja lisamise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I.   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDINGS LTD. (UMEHL), teise nimega UNION OF MYANMA ECONOMIC HOLDINGS LTD. |
| K22a | Union Of Myanmar Economic Holding Ltd, teise nimega
  Union Of Myanma Economic Holdings Ltd. (UMEHL) | 189/191 Mahabandoola Road Corner of 50th Street Yangon | Esimees: Kindralleitnant Tin Aye,
  Tegevdirektor: kindralmajor Win Than | 13.8.2009 |
| A.   TOOTMINE |
| K22b | Myanmar Ruby Enterprise, teise nimega
  Myanma Ruby Enterprise | 24/26, 2ND fl, Sule Pagoda Road, Yangon |
| (Midway Bank hoone) |

#

Nimi

Aadress

Direktor/omanik/lisateave

Nimekirja lisamise kuupäev

I.   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDINGS LTD. (UMEHL), teise nimega UNION OF MYANMA ECONOMIC HOLDINGS LTD.

K22a

Union Of Myanmar Economic Holding Ltd, teise nimega

Union Of Myanma Economic Holdings Ltd. (UMEHL)

189/191 Mahabandoola Road Corner of 50th Street Yangon

Esimees: Kindralleitnant Tin Aye,

Tegevdirektor: kindralmajor Win Than

13.8.2009

TOOTMINE

K22b

Myanmar Ruby Enterprise, teise nimega

Myanma Ruby Enterprise

24/26, 2ND fl, Sule Pagoda Road, Yangon

(Midway Bank hoone)

13.8.2009

K22c

Myanmar Imperial Jade Co. Ltd, teise nimega

Myanma Imperial Jade Co. Ltd

| korrus, Sule Pagoda Road, Yangon |
| --- |
| (Midway Bank hoone) |

korrus, Sule Pagoda Road, Yangon

(Midway Bank hoone)

13.8.2009

K22d

Myanmar Rubber Wood Co. Ltd., teise nimega Myanma Rubber Wood Co. Ltd.

13.8.2009

K22e

Myanmar Pineapple Juice Production, teise nimega Myanma Pineapple Juice Production

13.8.2009

K22f

Myawaddy Clean Drinking Water Service

4/A, No. 3 Main Road, Mingalardon Tsp Yangon

13.8.2009

K22g

Sin Min (King Elephants) Cement Factory (Kyaukse)

189/191 Mahabandoola Road Corner of 50th Street, Yangon

Kolonel Maung Maung Aye, tegevdirektor

13.8.2009

K22h

Tailoring Shop Service

13.8.2009

K22i

Ngwe Pin Le (Silver Sea) Livestock Breeding And Fishery Co.

1093, Shwe Taung Gyar Street, Industrial Zone Ii, Ward 63, South Dagon Tsp, Yangon

13.8.2009

K22j

Granite Tile Factory (Kyaikto)

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th StreetYangon

13.8.2009

K22k

Soap Factory (Paung)

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th StreetYangon

Kolonel Myint Aung,

tegevdirektor

13.8.2009

KAUBANDUS

K22l

Myawaddy Trading Ltd

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street Yangon

Kolonel Myint Aung, tegevdirektor

13.8.2009

TEENUSED

K22m

Bandoola Transportation Co. Ltd.

399, Thiri Mingalar Road, Insein Tsp. Yangon and/or Parami Road, South Okkalapa, Yangon

Kolonel Myo Myint,

tegevdirektor

13.8.2009

K22n

Myawaddy Travel Services

24-26 Sule Pagoda Road, Yangon

13.8.2009

K22o

Nawaday Hotel And Travel Services

335/357, Bogyoke Aung San Road, Pabedan Tsp.Yangon

Erukolonel Maung Thaung,

tegevdirektor

13.8.2009

K22p

Myawaddy Agriculture Services

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon

13.8.2009

K22q

Myanmar Ar (Power) Construction Services, teise nimega Myanma Ar (Power) Construction Services

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon

13.8.2009

Joint ventures

ÜHISETTEVÕTTEDA. TOOTMINE

K22r

Myanmar Segal International Ltd.,

teise nimega Myanma Segal International Ltd.

Pyay Road, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp Yangon

U Be Aung, juhataja

13.8.2009

K22s

Myanmar Daewoo International, teise nimega Myanma Daewoo International

Pyay Road, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp Yangon

13.8.2009

K22t

Rothman Of Pall Mall Myanmar Private Ltd., teise nimega Rothman Of Pall Mall Myanma Private Ltd.

No. 38, Virginia Park, No. 3, Trunk Road, Pyinmabin Industrial Zone, Yangon

Lai Wei Chin, tegevjuht

13.8.2009

K22u

Myanmar Brewery Ltd., teise nimega Myanma Brewery Ltd.

No 45, No 3, Trunk Road Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp, Yangon

Erukolonelleitnant Ne Win, teise nimega Nay

Win, esimees

13.8.2009

K22v

Myanmar Posco Steel Co. Ltd., teise nimega Myanma Posco Steel Co. Ltd.

Plot 22, No. 3, Trunk Road, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp Yangon

13.8.2009

K22w

Myanmar Nouveau Steel Co. Ltd., teise nimega Myanma Nouveau Steel Co. Ltd.

No. 3, Trunk Road, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp Yangon

13.8.2009

K22x

Berger Paint Manufactoring Co. Ltd.

Plot No. 34/A, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp Yangon

13.8.2009

K22y

The First Automotive Co. Ltd.

Plot No. 47, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp, Yangon

U Aye Cho ja/või kolonelleitnant Tun Myint, tegevdirektor

13.8.2009

TEENUSED

K22z

National Development Corp.

3/A, Thamthumar Street, 7 Mile, Mayangone Tsp, Yangon

Dr Khin Shwe, esimees

13.8.2009

K22aa

Hantha Waddy Golf Resort and Myodaw (City) Club Ltd.

No 1, Konemyinttha Street, 7 Mile, Mayangone Tsp, Yangon ja Thiri Mingalar Road, Insein Tsp, Yangon

13.8.2009

II.   MYANMAR ECONOMIC CORPORATION (MEC), teise nimega MYANMA ECONOMIC CORPORATION (MEC)

K23a

Myanmar Economic Corporation (MEC), teise nimega Myanma Economic Corporation (MEC)

Shwedagon Pagoda Road Dagon Tsp, Yangon

Esimees, kindralleitnant Tin Aung Myint Oo,

kolonel Ye Htut või brigaadikindral Kyaw Win,

Tegevdirektor: brigaadikindral Myint Thein

13.8.2009

K23b

Myaing Galay (Rhino Brand Cement Factory)

Factories Dept. Mec Head Office, Shwedagon Pagoda Road, Dagon Tsp, Yangon

Kolonel Khin Maung Soe

13.8.2009

K23c

Dagon Brewery

555/B, No 4, Highway Road, Hlaw Gar Ward, Shwe Pyi Thar Tsp, Yangon

13.8.2009

K23d

Mec Steel Mills (Hmaw Bi/Pyi/Ywama

Factories Dept. Mec Head Office, Shwedagon Pagoda Road, Dagon Tsp, Yangon

Kolonel Khin Maung Soe

13.8.2009

K23e

Mec Sugar Mill

Kant Balu

13.8.2009

K23f

Mec Oxygen and Gases Factory

Mindama Road, Mingalardon Tsp, Yangon

13.8.2009

K23g

Mec Marble Mine

Pyinmanar

13.8.2009

K23h

Mec Marble Tiles Factory

Loikaw

13.8.2009

K23i

Mec Myanmar Cable Wire Factory, teise nimega Mec Myanma Cable Wire Factory

No 48, Bamaw A Twin Wun Road, Zone (4), Hlaing Thar Yar Industrial Zone, Yangon

13.8.2009

K23j

Mec Ship Breaking Service

Thilawar, Than Nyin Tsp

13.8.2009

K23k

Mec Disposable Syringe Factory

Factories Dept, Mec Head Office, Shwedagon Pagoda Road, Dagon Tsp, Yangon

13.8.2009

K23l

Gypsum Mine

Thibaw'

13.8.2009

III.   VALITSUSE OMANDUSES OLEVAD ÄRIETTEVÕTTED

K24a

Myanma Salt and Marine Chemicals Enterprise, teise nimega Myanmar Salt and Marine Chemicals Enterprise

Thakayta Township,

Yangon

Tegevdirektor: U Win Htain

(Kaevandus-ministeerium)

13.8.2009

K25a

Myanmar Defence Products Industry, teise nimega Myanma Defence Products Industry

Ngyaung Chay Dauk

(Kaitseministeerium)

13.8.2009

K26a

Myanma Timber Enterprise, teise nimega Myanma Timber Enterprise

Myanma Timber Enterprise Head Office, Ahlone, Yangon ja 504-506, Merchant Road, Kyauktada, Yangon

Tegevdirektor: Win Tun

13.8.2009

K27a

Myanmar Gems Enterprise, teise nimega Myanma Gems Enterprise

(Ministry of Mines), Head Office Building 19, Naypyitaw

Tegevdirektor: Thein Swe

13.8.2009

K28a

Myanmar Pearls Enterprise, teise nimega Myanma Pearls Enterprise

(Ministry of Mines), Head Office Building 19, Naypyitaw

Tegevdirektor: Maung Toe

13.8.2009

K29a

Myanmar Mining Enterprise Number 1, teise nimega Myanma Mining Enterprise Number 1

(Ministry of Mines), Head Office Building 19, Naypyitaw

Tegevdirektor: Saw Lwin

13.8.2009

K30a

Myanmar Mining Enterprise Number 2, teise nimega Myanma Mining Enterprise Number 2

(Ministry of Mines), Head Office Building 19, Naypyitaw

Tegevdirektor: Hla Theing

13.8.2009

K31a

Myanmar Mining Enterprise Number 3, teise nimega Myanma Mining Enterprise Number 1

(Ministry of Mines), Head Office Building 19, Naypyitaw

Tegevdirektor: San Tun

13.8.2009

K32a

Myanma Machine Tool and Electrical Industries (MTEI), teise nimega Myanmar Machine Tool and Electrical Industries (MTEI)

| Block No. (12), Parami Road, Hlaing Township Yangon, Myanmar |
| --- |
| Telefon: 095-1-660437, 662324, 650822 |

Block No. (12), Parami Road, Hlaing Township Yangon, Myanmar

Telefon: 095-1-660437, 662324, 650822

Tegevdirektor: Kyaw Win

Direktor: Win Tint

13.8.2009

K33a

Myanmar Paper & Chemical Industries, teise nimega Myanma Paper & Chemical

Industries

Tegevdirektor: Nyunt Aung

13.8.2009

K34a

Myanma General and Maintenance Industries, teise nimega Myanmar General and

Maintenance Industries

Tegevdirektor: Aye Mauk

13.8.2009

K35a

Road Transport Enterprise

(Transpordiministeerium)

Tegevdirektor: Thein Swe

13.8.2009

K36a

Inland Water Transport

| No.50, Pansodan Street, Kyauktada Township, |
| --- |
| Yangon, Union of Myanmar |

No.50, Pansodan Street, Kyauktada Township,

Yangon, Union of Myanmar

Tegevdirektor: Soe Tint

13.8.2009

K37a

Myanma Shipyards, teise nimega Myanmar Shipyards, Sinmalike

Bayintnaung Road, Kamayut Township Yangon

Tegevdirektor: Kyi Soe

13.8.2009

K38a

Myanma Five Star Line, teise nimega Myanmar Five Star Line

132-136, Theinbyu Road, P.O. Box,1221,Yangon

Tegevdirektor: Maung Maung Nyein

13.8.2009

K39a

Myanma Automobile and Diesel Engine Industries, teise nimega Myanmar Automobile

and Diesel Engine Industries

56, Kaba Aye Pagoda Road, Yankin Township, Yangon

Tegevdirektor: Hla Myint Thein

13.8.2009

K40a

Myanmar Infotech, teise nimega Myanma Infotech

(Posti- ja telekommunikatsiooniministeerium)

13.8.2009

K41a

Myanma Industrial Construction Services, teise nimega Myanmar Industrial Construction Services

No. (1),Thitsa Road, Yankin Township, Yangon, Myanmar

Tegevdirektor: Soe Win

13.8.2009

K42a

Myanmar Machinery and Electric Appliances Enterprise, teise nimega Myanma

Machinery and Electric Appliances Enterprise

Hlaing Township, Yangon

13.8.2009

IV.   RIIGI OMANDUSES OLEVAD MEEDIAETTEVÕTTED, MIS ON SEOTUD REŽIIMI POLIITIKA JA PROPAGANDA EDENDAMISEGA

K43a

Myanmar News and Periodicals Enterprise, teise nimega Myanma News and Periodicals Enterprise

| 212 Theinbyu Road, Botahtaung Township, Yangon |
| --- |
| (tel: +95-1-200810,+95-1-200809) |

212 Theinbyu Road, Botahtaung Township, Yangon

(tel: +95-1-200810,+95-1-200809)

Tegevdirektor: Soe Win (abikaasa: Than Than Aye, MWAFi liige)

13.8.2009

K44a

Myanmar Radio and Television (MRTV), teise nimega Myanma Radio and Television (MRTV)

Pyay Road, Kamayut Township, Yangon (tel: +95-1-527122, +95-1-527119)

Peadirektor: Khin Maung Htay (abikaasa: Nwe New, MWAFi liige)

13.8.2009

K45a

Myawaddy Television, Tatmadaw Telecasting Unit

Hmawbi Township, Yangon (tel: +95-1-600294)

13.8.2009

K46a

Myanma Motion Picture Enterprise, teise nimega Myanmar Motion Picture Enterprise

Tegevdirektor: Aung Myo Myint (abikaasa: Malar Win, MWAFi liige)

13.8.2009”

---

II LISA

„III LISA

Artiklites 5 ja 9 osutatud ettevõtete nimekiri

| Nimi | Aadress | Direktor/omanik/lisateave | Nimekirja lisamise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDING LTD. (UMEHL) |
| TEENUSED |
| Myawaddy Bank Ltd | 24-26 Sule Pagoda Road, Yangon | Brigaadikindral Win Hlaing ja U Tun Kyi, tegevdirektorid | 25.10.2004 |
| II.   MYANMAR ECONOMIC CORPORATION (MEC) |
| Innwa Bank | 554-556, Merchant Street, Corner of 35th Street, Kyauktada Tsp, Yangon | U Yin Sein, peajuhataja | 25.10.2004 |
| III.   VALITSUSE OMANDUSES OLEVAD ÄRIETTEVÕTTED |
| 1. | Myanma Electric Power Enterprise |

Nimi

Aadress

Direktor/omanik/lisateave

Nimekirja lisamise kuupäev

I.   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDING LTD. (UMEHL)

TEENUSED

Myawaddy Bank Ltd

24-26 Sule Pagoda Road, Yangon

Brigaadikindral Win Hlaing ja U Tun Kyi, tegevdirektorid

25.10.2004

II.   MYANMAR ECONOMIC CORPORATION (MEC)

Innwa Bank

554-556, Merchant Street, Corner of 35th Street, Kyauktada Tsp, Yangon

U Yin Sein, peajuhataja

25.10.2004

III.   VALITSUSE OMANDUSES OLEVAD ÄRIETTEVÕTTED

1.

Myanma Electric Power Enterprise

(Elektrienergiaministeerium 2) tegevdirektor: Dr San (Sann) Oo

29.4.2008

| 2. | Electric Power Distribution Enterprise |
| --- | --- |

2.

Electric Power Distribution Enterprise

(Elektrienergiaministeerium 2), tegevdirektor: Tin Aung

27.4.2009

| 3. | Myanma Agricultural Produce Trading |
| --- | --- |

3.

Myanma Agricultural Produce Trading

Tegevdirektor: Kyaw Htoo

(Kaubandusministeerium)

29.4.2008

| 4. | Myanmar Tyre and Rubber Industries |
| --- | --- |

4.

Myanmar Tyre and Rubber Industries

No. 30, Kaba Aye Pagoda Road, Mayangone Township, Yangon, Myanmar

(Tööstusministeerium 2), tegevdirektor: Oo Zune

29.4.2008

| 5. | Co-Operative Import Export Enterprise |
| --- | --- |

5.

Co-Operative Import Export Enterprise

(Ühistute ministeerium), tegevdirektor: Hla Moe

29.4.2008

IV.   MUUD

| 1. | Htoo Trading Co |
| --- | --- |

1.

Htoo Trading Co

5 Pyay Road, Hlaing Township, Yangon

Tay Za

10.3.2008

| 2. | Htoo Transportation Services |
| --- | --- |

2.

Htoo Transportation Services

Tay Za

10.3.2008

| 3. | Htoo Furniture, teise nimega Htoo Wood Products, teise nimega Htoo Wood based Industry, teise nimega Htoo Wood |
| --- | --- |

3.

Htoo Furniture, teise nimega Htoo Wood Products, teise nimega Htoo Wood based Industry, teise nimega Htoo Wood

21 Thukha Waddy Rd, Yankin Township, Yangon

Tay Za

29.4.2008

| 4. | Treasure Hotels and Resorts |
| --- | --- |

4.

Treasure Hotels and Resorts

No. 41, Shwe Taung Gyar Street, Bahan Township, Yangon

Tay Za

10.3.2008

| 5. | Aureum Palace Hotels And Resorts |
| --- | --- |

5.

Aureum Palace Hotels And Resorts

No. 41, Shwe Taung Gyar Street, Bahan Township, Yangon

Tay Za

10.3.2008

| 6. | Air Bagan |
| --- | --- |

6.

Air Bagan

No. 56, Shwe Taung Gyar Street, Bahan Township, Yangon

10.3.2008

| 7. | Myanmar Avia Export |
| --- | --- |

7.

Myanmar Avia Export

Tay Za

10.3.2008

| 8. | Pavo Aircraft Leasing PTE Ltd, teise nimega Pavo Trading Pte Ltd. |
| --- | --- |

8.

Pavo Aircraft Leasing PTE Ltd, teise nimega Pavo Trading Pte Ltd.

Tay Za

29.4.2008

| 9. | Kanbawza Bank |
| --- | --- |

9.

Kanbawza Bank

Peakorter: 615/1 Pyay Road, Kamaryut, Township, Yangon

Aung Ko Win

10.3.2008

| 10. | Zaykabar Co |
| --- | --- |

10.

Zaykabar Co

3 Main Road, Mingalardon Garden City, Mingalardon, Yangon

Esimees: Khin Shwe,

tegevdirektor: Zay Thiha

10.3.2008

| 11. | Shwe Thanlwin Trading Co |
| --- | --- |

11.

Shwe Thanlwin Trading Co

| 262 Pazundaung Main Road |
| --- |
| Lower, Pazundaung, Yangon |

262 Pazundaung Main Road

Lower, Pazundaung, Yangon

Kyaw Win

10.3.2008

| 12. | Max Myanmar Co. Ltd |
| --- | --- |

12.

Max Myanmar Co. Ltd

| 1 Ywama Curve, Bayint |
| --- |
| Naung Road, Blk (2), Hlaing Township, Yangon |

1 Ywama Curve, Bayint

Naung Road, Blk (2), Hlaing Township, Yangon

U Zaw Zaw, teise nimega Phoe Zaw, Daw Htay Htay Khaing, Zaw Zaw abikaasa. Kõrgeim tegevjuht: U Than Zaw

10.3.2008

| 13. | Hsinmin Cement Plant Construction Project |
| --- | --- |

13.

Hsinmin Cement Plant Construction Project

Union of Myanmar Economic Holdings Ltd, Kyaukse

Kolonel Aung San

10.3.2008

| 14. | Ayer Shwe Wa (Wah, War) |
| --- | --- |

14.

Ayer Shwe Wa (Wah, War)

| 5 Pyay Road, |
| --- |
| Hlaing Township, |
| Yangon |

5 Pyay Road,

Hlaing Township,

Yangon

Aung Thet Mann, teise nimega Shwe Mann Ko Ko

10.3.2008

| 15. | Myanmar Land And Development |
| --- | --- |

15.

Myanmar Land And Development

Erukolonel Thant Zin

10.3.2008

| 16. | Eden ettevõtete grupp |
| --- | --- |

16.

Eden ettevõtete grupp

| 30-31 Shwe Padauk |
| --- |
| Yeikmon Bayint Naung Road |
| Kamayut Tsp Yangon |

30-31 Shwe Padauk

Yeikmon Bayint Naung Road

Kamayut Tsp Yangon

Chit Khaing, teise nimega Chit Khine

10.3.2008

| 17. | Golden Flower Co. Ltd |
| --- | --- |

17.

Golden Flower Co. Ltd

214 Wardan Street, Lamadaw, Yangon

Tegevdirektor: Aung Htwe, omanik: Kyaw Myint

10.3.2008

| 18. | Maung Weik Et Co., Ltd. |
| --- | --- |

18.

Maung Weik Et Co., Ltd.

334/334 2. korrus, Anawratha Road, Bagan Bldg, Lamadaw, Yangon

Maung Weik

10.3.2008

| 19. | National Development Company Ltd. |
| --- | --- |

19.

National Development Company Ltd.

3/A Thathumar Rd, Cor of Waizayantar Road, Thingangyun, Yangon

10.3.2008

| 20. | A1 Construction And Trading Co. Ltd |
| --- | --- |

20.

A1 Construction And Trading Co. Ltd

| 41 Nawady St, Alfa Hotel Building, Dagon, Yangon |
| --- |
| Tel: 00-95-1-241905/245323/254812 |
| Faks: 00 95 1 252806 |
| E-post: aone@mptmail.net.mm |

41 Nawady St, Alfa Hotel Building, Dagon, Yangon

Tel: 00-95-1-241905/245323/254812

Faks: 00 95 1 252806

E-post: aone@mptmail.net.mm

Tegevdirektor: U Yan Win

10.3.2008

| 21. | Asia World Co. Ltd |
| --- | --- |

21.

Asia World Co. Ltd

6062 Wardan Street, Bahosi Development, Lamadaw, Yangon

Tun Myint Naing, teise nimega Steven Law (J4a, II lisa)

10.3.2008

| 22. | Asia Worldi tütarettevõtted: | Asia World Industries |
| --- | --- | --- |

22.

Asia Worldi tütarettevõtted:

Asia World Industries

| | Asia Light Co. Ltd. |
| --- | --- |

Asia Light Co. Ltd.

| | Asia World Port Management Co. |
| --- | --- |

Asia World Port Management Co.

| | Ahlon Warves |
| --- | --- |

Ahlon Warves

Esimees/direktor: Tun Myint Naing, teise nimega Steven Law (J4a, II lisa)

29.4.2008

| 23. | Yuzana Co. Ltd |
| --- | --- |

23.

Yuzana Co. Ltd

No 130 Yuzana Centre, Shwegondaing Road, Bahan Township, Yangon

Esimees/direktor: Htay Myint

10.3.2008

| 24. | Yuzana Construction |
| --- | --- |

24.

Yuzana Construction

No 130 Yuzana Centre, Shwegondaing Road, Bahan Township, Yangon

Esimees/direktor: Htay Myint

10.3.2008

| 25. | Myangonmyint Co (ettevõte on USDA valduses) |
| --- | --- |

25.

Myangonmyint Co (ettevõte on USDA valduses)

10.3.2008

| 26. | Dagon International/Dagon Timber Ltd |
| --- | --- |

26.

Dagon International/Dagon Timber Ltd

| 262-264 Pyay Road |
| --- |
| Dagon Centre |
| Sanchaung |
| Yangon |

262-264 Pyay Road

Dagon Centre

Sanchaung

Yangon

Direktorid: „Dagon” Win Aung ja Daw Moe Mya Mya

29.4.2008

| 27. | Palm Beach Resort |
| --- | --- |

27.

Palm Beach Resort

Ngwe Saung

Kuulub Dagon Internationalile. Direktorid: „Dagon” Win Aung, Daw Moe Mya Mya ja Ei Hnin Pwint, teise nimega Chistabelle Aung

29.4.2008

| 28. | IGE Co Ltd |
| --- | --- |

28.

IGE Co Ltd

| No.27-B, Kaba Aye Pagoda Road, |
| --- |
| Bahan Township |
| Yangon |
| Tel: 95-1-558266 |
| Faks: 95-1-555369 |

No.27-B, Kaba Aye Pagoda Road,

Bahan Township

Yangon

Tel: 95-1-558266

Faks: 95-1-555369

ning

| No.H-11, Naypyitaw, Naypuitaw |
| --- |
| Tel: 95-67-41-4211 |

No.H-11, Naypyitaw, Naypuitaw

Tel: 95-67-41-4211

Direktorid Nay Aung (D15e, II lisa) ja Pyi (Pye) Aung (D15g, II lisa) ning tegevdirektor Win Kyaing

29.4.2008

| 29. | Aung Yee Phyo Co. |
| --- | --- |

29.

Aung Yee Phyo Co.

Aung Thaungi perekonna omanduses (Tööstusministeerium 1)

27.4.2009

| 30. | Queen Star Computer Company |
| --- | --- |

30.

Queen Star Computer Company

Aung Thaungi perekonna omanduses

27.4.2009

| 31. | Htay Co. |
| --- | --- |

31.

Htay Co.

Kindralmajor Hla Htay Wini (A9a, II lisa) omanduses

27.4.2009

| 32. | Mother Trading and Construction |
| --- | --- |

32.

Mother Trading and Construction

| 77/78,Wadan Street, Bahosi Ward, |
| --- |
| Lanmadaw, |
| Yangon |
| Tel: 95-1-21-0514 |
| E-post: mother.trade@mptmail.net.mm |

77/78,Wadan Street, Bahosi Ward,

Lanmadaw,

Yangon

Tel: 95-1-21-0514

E-post: mother.trade@mptmail.net.mm

Direktor Aung Myat, teise nimega Aung Myint

29.4.2008

| 33. | Kyaw Tha Company ja Kyaw Tha Construction Group |
| --- | --- |

33.

Kyaw Tha Company ja Kyaw Tha Construction Group

| No. 98, 50th Street, |
| --- |
| Pazundaung Township, |
| Yangon |
| Tel: 95-1-296733 |
| Faks: 95-1-296914 |
| E-post: kyawtha.wl@mptmail.net.mm |
| Veebileht: http://www.kyawtha.com |

No. 98, 50th Street,

Pazundaung Township,

Yangon

Tel: 95-1-296733

Faks: 95-1-296914

E-post: kyawtha.wl@mptmail.net.mm

Veebileht: http://www.kyawtha.com

Direktor: tegevdirektor: Maung Aye

29.4.2008

| 34. | Ye Ta Khun (Yetagun) Construction Group |
| --- | --- |

34.

Ye Ta Khun (Yetagun) Construction Group

| Yuzana Plaza West, |
| --- |
| Tamwe Township |
| Yangoon |

Yuzana Plaza West,

Tamwe Township

Yangoon

Omanik Aung Zaw Ye Myint (varem A9d, II lisa), kindral Ye Myinti (varem A9a) poeg

29.4.2008

| 35. | J’s Donuts |
| --- | --- |

35.

J’s Donuts

| 26-28 Lanmadaw Street |
| --- |
| Lanmadaw Tsp, Yangon |
| Tel: 95-1-710242 |

26-28 Lanmadaw Street

Lanmadaw Tsp, Yangon

Tel: 95-1-710242

| Junction 8 Shopping Centre 8th Mile |
| --- |
| Mayangon Tsp, Yangon |
| Tel: 95-1-650771 |

Junction 8 Shopping Centre 8th Mile

Mayangon Tsp, Yangon

Tel: 95-1-650771

| (2. korrus) Yuzana Plaza Banyar Dala Road |
| --- |
| Mingalar Taung Nyunt Tsp, Yangon |
| Tel: 95-1-200747 |

(2. korrus) Yuzana Plaza Banyar Dala Road

Mingalar Taung Nyunt Tsp, Yangon

Tel: 95-1-200747

| 173-175 Pansodan Street |
| --- |
| Kyauktada Tsp, Yangon |
| Tel: 95-1-287525 |

173-175 Pansodan Street

Kyauktada Tsp, Yangon

Tel: 95-1-287525

| 381-383 Near Bogyoke Aung San Market Shwebontha Street |
| --- |
| Pabedan Tsp, Yangon |
| Tel: 95-1-243178 |

381-383 Near Bogyoke Aung San Market Shwebontha Street

Pabedan Tsp, Yangon

Tel: 95-1-243178

Omanik: Kyaing San Shwe (A1h, II lisa), vanemkindral Than Shwe (A1a) poeg

29.4.2008

| 36. | Sun Tac või Sun Tec
  Suntac Int'l Trading Co. Ltd. |
| --- | --- |

36.

Sun Tac või Sun Tec

Suntac Int'l Trading Co. Ltd.

| 151 (B) Thiri Mingalar Lane Mayangon Township |
| --- |
| Yangon |
| Tel: 01- 650021 654463 |

151 (B) Thiri Mingalar Lane Mayangon Township

Yangon

Tel: 01- 650021 654463

Omanik: Sit Taing Aung, Aung Phone (endine metsandusminister) poeg

29.4.2008

| 37. | (MMS) Min Min Soe ettevõtete grupp |
| --- | --- |

37.

(MMS) Min Min Soe ettevõtete grupp

23-A, Inya Myaing Street, Bahan Tsp. Tel: 95-1-511098, 514262 E-post: mms@mptmail.net.mm

Aktsionär: Kyaw Myo Nyunt ((J8c, II lisa), endise põllumajandusministri erukindral Nyunt Tini (J8a, II lisa) poeg

29.4.2008

| 38. | Myanmar Information and Communication Technology, teise nimega Myanmar Infotech |
| --- | --- |

38.

Myanmar Information and Communication Technology, teise nimega Myanmar Infotech

MICT Park, Hlaing University Campus

Kaasomanik: Aung Soe Tha (D20e, II lisa)

29.4.2008

| 39. | MNT (Myanmar New Technology) |
| --- | --- |

39.

MNT (Myanmar New Technology)

Omanik: Yin Win Thu, osanik: Nandar Aye (A2c, II lisa)

29.4.2008

| 40. | Forever Group |
| --- | --- |

40.

Forever Group

| No ( 14 02/03 ), Olympic Tower I, Corner of Boaungkyaw Street and Mahabandoola Street |
| --- |
| Kyauktada Township. |
| Yangon. |
| Tel: 95-1-204013, 95-1-204107 |
| E-post: forevergroup@mptmail.net.mm |

No ( 14 02/03 ), Olympic Tower I, Corner of Boaungkyaw Street and Mahabandoola Street

Kyauktada Township.

Yangon.

Tel: 95-1-204013, 95-1-204107

E-post: forevergroup@mptmail.net.mm

Tegevdirektor: Daw Khin Khin Lay

Direktorite nõukogu liige: U Khin Maung Htay

Vanemjuhataja: U Kyaw Kyaw

29.4.2008”

---