# Službeni list L 171/2016

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 171 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 59.29. lipnja 2016. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 171

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 59.29. lipnja 2016.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2014/17/EU te Uredbe (EU) br. 596/2014 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2016/1012 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zootehničkim i genealoškim uvjetima za uzgoj uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, uzgojno valjanih hibridnih svinja i njihovih zametnih proizvoda i trgovinu njima kao i za njihov ulazak u Uniju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 652/2014, direktiva Vijeća 89/608/EEZ i 90/425/EEZ i stavljanju izvan snage određenih akata u području uzgoja životinja (Uredba o uzgoju životinja) (
  1
  ) | 66 |
| | * | Uredba (EU) 2016/1013 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 184/2005 o statistikama Zajednice u vezi s platnom bilancom, međunarodnom trgovinom uslugama i izravnim stranim ulaganjima (
  1
  ) | 144 |
| | * | Uredba (EU) 2016/1014 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu izuzeća za trgovce robom (
  1
  ) | 153 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2014/17/EU te Uredbe (EU) br. 596/2014 (
  1
  )

1

1

*

Uredba (EU) 2016/1012 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zootehničkim i genealoškim uvjetima za uzgoj uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, uzgojno valjanih hibridnih svinja i njihovih zametnih proizvoda i trgovinu njima kao i za njihov ulazak u Uniju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 652/2014, direktiva Vijeća 89/608/EEZ i 90/425/EEZ i stavljanju izvan snage određenih akata u području uzgoja životinja (Uredba o uzgoju životinja) (
  1
  )

1

66

*

Uredba (EU) 2016/1013 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 184/2005 o statistikama Zajednice u vezi s platnom bilancom, međunarodnom trgovinom uslugama i izravnim stranim ulaganjima (
  1
  )

1

144

*

Uredba (EU) 2016/1014 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu izuzeća za trgovce robom (
  1
  )

1

153

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

UREDBE

| 29.6.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 171/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 171/1

---

UREDBA (EU) 2016/1011 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 8. lipnja 2016.

o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2014/17/EU te Uredbe (EU) br. 596/2014

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (1),

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Određivanje cijene mnogih financijskih instrumenata i financijskih ugovora ovisi o točnosti i cjelovitosti referentnih vrijednosti. Ozbiljni slučajevi manipuliranja referentnim kamatnim stopama, primjerice LIBOR-om, EURIBOR-om, te navodne manipulacije referentnim vrijednostima u sektorima energetike, nafte i deviznog poslovanja potvrđuju da referentne vrijednosti mogu biti podložne sukobu interesa. Korištenje diskrecijskih prava te slabi sustavi upravljanja povećavaju ranjivost referentnih vrijednosti u odnosu na manipulacije. Netočnost i necjelovitost indeksa koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti, odnosno sumnja u njihovu točnost i cjelovitost, mogu narušiti povjerenje u tržište, prouzročiti gubitke potrošačima i ulagateljima te poremetiti realno gospodarstvo. Stoga je potrebno osigurati točnost, robusnost i cjelovitost referentnih vrijednosti i postupka njihova utvrđivanja. |
| --- | --- |

(1)

Određivanje cijene mnogih financijskih instrumenata i financijskih ugovora ovisi o točnosti i cjelovitosti referentnih vrijednosti. Ozbiljni slučajevi manipuliranja referentnim kamatnim stopama, primjerice LIBOR-om, EURIBOR-om, te navodne manipulacije referentnim vrijednostima u sektorima energetike, nafte i deviznog poslovanja potvrđuju da referentne vrijednosti mogu biti podložne sukobu interesa. Korištenje diskrecijskih prava te slabi sustavi upravljanja povećavaju ranjivost referentnih vrijednosti u odnosu na manipulacije. Netočnost i necjelovitost indeksa koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti, odnosno sumnja u njihovu točnost i cjelovitost, mogu narušiti povjerenje u tržište, prouzročiti gubitke potrošačima i ulagateljima te poremetiti realno gospodarstvo. Stoga je potrebno osigurati točnost, robusnost i cjelovitost referentnih vrijednosti i postupka njihova utvrđivanja.

| (2) | Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4) sadržava određene zahtjeve povezane s pouzdanošću referentnih vrijednosti koje se upotrebljavaju pri određivanju cijene uvrštenih financijskih instrumenata. Direktiva 2003/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5) sadržava određene zahtjeve povezane s referentnim vrijednostima kojima se koriste izdavatelji. Direktiva 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) sadržava određene zahtjeve povezane s primjenom referentnih vrijednosti od strane subjekata za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS). Uredba (EU) br. 1227/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (7) sadržava određene odredbe kojima se zabranjuje manipuliranje referentnim vrijednostima koje se primjenjuju na veleprodajne energetske proizvode. Tim su zakonodavnim aktima međutim obuhvaćeni samo određeni aspekti određenih referentnih vrijednosti, a njima nije obuhvaćena svaka ranjivost u pružanju referentnih vrijednosti općenito niti su pokriveni svi načini upotrebe financijskih referentnih vrijednosti u financijskoj industriji. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4) sadržava određene zahtjeve povezane s pouzdanošću referentnih vrijednosti koje se upotrebljavaju pri određivanju cijene uvrštenih financijskih instrumenata. Direktiva 2003/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5) sadržava određene zahtjeve povezane s referentnim vrijednostima kojima se koriste izdavatelji. Direktiva 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) sadržava određene zahtjeve povezane s primjenom referentnih vrijednosti od strane subjekata za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS). Uredba (EU) br. 1227/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (7) sadržava određene odredbe kojima se zabranjuje manipuliranje referentnim vrijednostima koje se primjenjuju na veleprodajne energetske proizvode. Tim su zakonodavnim aktima međutim obuhvaćeni samo određeni aspekti određenih referentnih vrijednosti, a njima nije obuhvaćena svaka ranjivost u pružanju referentnih vrijednosti općenito niti su pokriveni svi načini upotrebe financijskih referentnih vrijednosti u financijskoj industriji.

| (3) | Referentne vrijednosti ključne su za određivanje cijene prekograničnih transakcija te na taj način olakšavaju djelotvorno funkcioniranje unutarnjeg tržišta velikog broja financijskih instrumenata i usluga. Mnoge referentne vrijednosti koje se upotrebljavaju kao referentne stope u financijskim ugovorima, osobito kod hipoteka, pružene su u jednoj državi članici, no njima se koriste kreditne institucije i potrošači u drugim državama članicama. Pritom takve kreditne institucije često ograničavaju svoje rizike ili dobivaju sredstava za odobravanje takvih financijskih ugovora na prekograničnom međubankovnom tržištu. Samo je nekoliko država članica donijelo nacionalna pravila o referentnim vrijednostima, ali već i njihov pravni okvir za referentne vrijednosti odražava neusklađenost, primjerice u pogledu područja primjene. Osim toga, Međunarodna organizacija komisija za vrijednosne papire (IOSCO) usuglasila je načela za financijske referentne vrijednosti 17. srpnja 2013. („Načela IOSCO-a za financijske referentne vrijednosti”), Načela za agencije za izvješćivanje o cijenama nafte 5. listopada 2012. („Načela IOSCO-a za PRA-ove”) (zajedno „načela IOSCO-a”), te s obzirom na to da je tim načelima predviđena određena fleksibilnost u pogledu područja i sredstava provedbe, vjerojatno je da će države članice na nacionalnoj razini donijeti pravila kojima bi se ta načela provela na neusklađen način. |
| --- | --- |

(3)

Referentne vrijednosti ključne su za određivanje cijene prekograničnih transakcija te na taj način olakšavaju djelotvorno funkcioniranje unutarnjeg tržišta velikog broja financijskih instrumenata i usluga. Mnoge referentne vrijednosti koje se upotrebljavaju kao referentne stope u financijskim ugovorima, osobito kod hipoteka, pružene su u jednoj državi članici, no njima se koriste kreditne institucije i potrošači u drugim državama članicama. Pritom takve kreditne institucije često ograničavaju svoje rizike ili dobivaju sredstava za odobravanje takvih financijskih ugovora na prekograničnom međubankovnom tržištu. Samo je nekoliko država članica donijelo nacionalna pravila o referentnim vrijednostima, ali već i njihov pravni okvir za referentne vrijednosti odražava neusklađenost, primjerice u pogledu područja primjene. Osim toga, Međunarodna organizacija komisija za vrijednosne papire (IOSCO) usuglasila je načela za financijske referentne vrijednosti 17. srpnja 2013. („Načela IOSCO-a za financijske referentne vrijednosti”), Načela za agencije za izvješćivanje o cijenama nafte 5. listopada 2012. („Načela IOSCO-a za PRA-ove”) (zajedno „načela IOSCO-a”), te s obzirom na to da je tim načelima predviđena određena fleksibilnost u pogledu područja i sredstava provedbe, vjerojatno je da će države članice na nacionalnoj razini donijeti pravila kojima bi se ta načela provela na neusklađen način.

| (4) | Ti neusklađeni pristupi doveli bi do fragmentiranja unutarnjeg tržišta jer bi administratori i korisnici referentnih vrijednosti podlijegali različitim pravilima u različitim državama članicama. Stoga se referentne vrijednosti pružene u jednoj državi članici ne bi mogle upotrebljavati u drugim državama članicama. U nedostatku usklađenog okvira kojim bi se osigurale točnost i cjelovitost referentnih vrijednosti koje se upotrebljavaju u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova u Uniji, razlike u pravu država članica vjerojatno bi stvorile prepreke neometanom funkcioniranju unutarnjeg tržišta za pružanje referentnih vrijednosti. |
| --- | --- |

(4)

Ti neusklađeni pristupi doveli bi do fragmentiranja unutarnjeg tržišta jer bi administratori i korisnici referentnih vrijednosti podlijegali različitim pravilima u različitim državama članicama. Stoga se referentne vrijednosti pružene u jednoj državi članici ne bi mogle upotrebljavati u drugim državama članicama. U nedostatku usklađenog okvira kojim bi se osigurale točnost i cjelovitost referentnih vrijednosti koje se upotrebljavaju u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova u Uniji, razlike u pravu država članica vjerojatno bi stvorile prepreke neometanom funkcioniranju unutarnjeg tržišta za pružanje referentnih vrijednosti.

| (5) | Pravila Unije o zaštiti potrošača ne odnose se na konkretno pitanje prikladnih informacija o referentnim vrijednostima u financijskim ugovorima. Zbog pritužaba potrošača i sudskih postupaka povezanih s upotrebom referentnih vrijednosti u nekoliko država članica, legitimna bi zabrinutost za zaštitu potrošača vjerojatno dovela do donošenja neusklađenih mjera na nacionalnoj razini, što bi moglo prouzročiti fragmentiranje unutarnjeg tržišta zbog neusklađenih uvjeta tržišnog natjecanja povezanih s različitim razinama zaštite potrošača. |
| --- | --- |

(5)

Pravila Unije o zaštiti potrošača ne odnose se na konkretno pitanje prikladnih informacija o referentnim vrijednostima u financijskim ugovorima. Zbog pritužaba potrošača i sudskih postupaka povezanih s upotrebom referentnih vrijednosti u nekoliko država članica, legitimna bi zabrinutost za zaštitu potrošača vjerojatno dovela do donošenja neusklađenih mjera na nacionalnoj razini, što bi moglo prouzročiti fragmentiranje unutarnjeg tržišta zbog neusklađenih uvjeta tržišnog natjecanja povezanih s različitim razinama zaštite potrošača.

| (6) | Stoga je, da bi se osiguralo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta i poboljšali uvjeti njegova funkcioniranja, osobito u pogledu financijskih tržišta, te da bi se osigurala visoka razina zaštite potrošača i ulagatelja, primjereno utvrditi regulatorni okvir za referentne vrijednosti na razini Unije. |
| --- | --- |

(6)

Stoga je, da bi se osiguralo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta i poboljšali uvjeti njegova funkcioniranja, osobito u pogledu financijskih tržišta, te da bi se osigurala visoka razina zaštite potrošača i ulagatelja, primjereno utvrditi regulatorni okvir za referentne vrijednosti na razini Unije.

| (7) | Primjereno je i potrebno da taj okvir bude u obliku uredbe kako bi se diljem Unije osigurala ujednačena primjena odredaba kojima se izravno uvode obveze za osobe koje sudjeluju u pružanju, doprinosu i upotrebi referentnih vrijednosti. Budući da pravni okvir za pružanje referentnih vrijednosti nužno uključuje mjere koje sadržavaju precizne zahtjeve koji se odnose na aspekte povezane s takvim pružanjem referentnih vrijednosti, čak i sitna neusklađenost u pristupu tim aspektima može dovesti do znatnih zapreka u prekograničnom pružanju referentnih vrijednosti. Stoga bi se primjenom uredbe, koja se izravno primjenjuje, trebala smanjiti mogućnost poduzimanja neusklađenih mjera na nacionalnoj razini, osigurati dosljedan pristup i veća pravna sigurnost te spriječiti pojava znatnih prepreka u prekograničnom pružanju referentnih vrijednosti. |
| --- | --- |

(7)

Primjereno je i potrebno da taj okvir bude u obliku uredbe kako bi se diljem Unije osigurala ujednačena primjena odredaba kojima se izravno uvode obveze za osobe koje sudjeluju u pružanju, doprinosu i upotrebi referentnih vrijednosti. Budući da pravni okvir za pružanje referentnih vrijednosti nužno uključuje mjere koje sadržavaju precizne zahtjeve koji se odnose na aspekte povezane s takvim pružanjem referentnih vrijednosti, čak i sitna neusklađenost u pristupu tim aspektima može dovesti do znatnih zapreka u prekograničnom pružanju referentnih vrijednosti. Stoga bi se primjenom uredbe, koja se izravno primjenjuje, trebala smanjiti mogućnost poduzimanja neusklađenih mjera na nacionalnoj razini, osigurati dosljedan pristup i veća pravna sigurnost te spriječiti pojava znatnih prepreka u prekograničnom pružanju referentnih vrijednosti.

| (8) | Područje primjene ove Uredbe trebalo bi biti široko koliko je god potrebno da se stvori preventivan regulatorni okvir. Pružanje referentnih vrijednosti uključuje diskrecijska prava pri njihovom utvrđivanju i nužno podliježe određenim vrstama sukoba interesa, što znači da postoje mogućnosti i poticaji za manipulaciju referentnim vrijednostima. Takvi čimbenici rizika zajednički su svim referentnim vrijednostima te bi trebali podlijegati zahtjevima za primjereno upravljanje i kontrolu. Međutim, stupanj je rizika promjenljiv te bi stoga primijenjeni pristup trebao biti prilagođen konkretnim okolnostima. Budući da se ranjivost i važnost referentnih vrijednosti mijenjaju s vremenom, ograničavanjem područja primjene upućivanjem na indekse koji su trenutačno važni ili ranjivi ne bi se obuhvatili rizici koje referentne vrijednosti predstavljaju u budućnosti. Konkretno, referentne vrijednosti koje trenutačno nemaju široku primjenu mogle bi se više upotrebljavati u budućnosti, pa bi, u tom pogledu, i neznatna manipulacija mogla imati znatan utjecaj. |
| --- | --- |

(8)

Područje primjene ove Uredbe trebalo bi biti široko koliko je god potrebno da se stvori preventivan regulatorni okvir. Pružanje referentnih vrijednosti uključuje diskrecijska prava pri njihovom utvrđivanju i nužno podliježe određenim vrstama sukoba interesa, što znači da postoje mogućnosti i poticaji za manipulaciju referentnim vrijednostima. Takvi čimbenici rizika zajednički su svim referentnim vrijednostima te bi trebali podlijegati zahtjevima za primjereno upravljanje i kontrolu. Međutim, stupanj je rizika promjenljiv te bi stoga primijenjeni pristup trebao biti prilagođen konkretnim okolnostima. Budući da se ranjivost i važnost referentnih vrijednosti mijenjaju s vremenom, ograničavanjem područja primjene upućivanjem na indekse koji su trenutačno važni ili ranjivi ne bi se obuhvatili rizici koje referentne vrijednosti predstavljaju u budućnosti. Konkretno, referentne vrijednosti koje trenutačno nemaju široku primjenu mogle bi se više upotrebljavati u budućnosti, pa bi, u tom pogledu, i neznatna manipulacija mogla imati znatan utjecaj.

| (9) | Ključni element pri određivanju područja primjene ove Uredbe trebao bi biti način na koji se s pomoću izlazne referentne vrijednosti utvrđuje vrijednost financijskog instrumenta ili financijskog ugovora te mjeri uspješnost investicijskog fonda. Područje primjene stoga ne bi trebalo ovisiti o prirodi ulaznih podataka. Zbog toga bi trebalo obuhvatiti referentne vrijednosti izračunane na temelju ekonomskih ulaznih podataka, primjerice cijena dionica, i neekonomskih veličina ili vrijednosti, primjerice podataka o vremenu. Okvirom predviđenim ovom Uredbom trebalo bi priznati i postojanje velikog broja referentnih vrijednosti i različite utjecaje koje oni imaju na financijsku stabilnost i realno gospodarstvo. Ova bi Uredba također trebala ponuditi razmjeran odgovor na rizike koje predstavljaju različite referentne vrijednosti. Stoga bi se ovom Uredbom trebale obuhvatiti referentne vrijednosti koje se upotrebljavaju za određivanje cijena uvrštenih financijskih instrumenata ili onih kojima se trguje na reguliranim mjestima trgovanja. |
| --- | --- |

(9)

Ključni element pri određivanju područja primjene ove Uredbe trebao bi biti način na koji se s pomoću izlazne referentne vrijednosti utvrđuje vrijednost financijskog instrumenta ili financijskog ugovora te mjeri uspješnost investicijskog fonda. Područje primjene stoga ne bi trebalo ovisiti o prirodi ulaznih podataka. Zbog toga bi trebalo obuhvatiti referentne vrijednosti izračunane na temelju ekonomskih ulaznih podataka, primjerice cijena dionica, i neekonomskih veličina ili vrijednosti, primjerice podataka o vremenu. Okvirom predviđenim ovom Uredbom trebalo bi priznati i postojanje velikog broja referentnih vrijednosti i različite utjecaje koje oni imaju na financijsku stabilnost i realno gospodarstvo. Ova bi Uredba također trebala ponuditi razmjeran odgovor na rizike koje predstavljaju različite referentne vrijednosti. Stoga bi se ovom Uredbom trebale obuhvatiti referentne vrijednosti koje se upotrebljavaju za određivanje cijena uvrštenih financijskih instrumenata ili onih kojima se trguje na reguliranim mjestima trgovanja.

| (10) | Veliki broj potrošača stranke su u financijskim ugovorima, posebno u potrošačkim kreditnim ugovorima osiguranima hipotekama, koji se pozivaju na referentne vrijednosti koje podliježu jednakim rizicima. Stoga bi ovom Uredbom trebalo obuhvatiti ugovore o kreditu definirane u direktivama 2008/48/EZ (8) i 2014/17/EU Europskog parlamenta i Vijeća (9). |
| --- | --- |

(10)

Veliki broj potrošača stranke su u financijskim ugovorima, posebno u potrošačkim kreditnim ugovorima osiguranima hipotekama, koji se pozivaju na referentne vrijednosti koje podliježu jednakim rizicima. Stoga bi ovom Uredbom trebalo obuhvatiti ugovore o kreditu definirane u direktivama 2008/48/EZ (8) i 2014/17/EU Europskog parlamenta i Vijeća (9).

| (11) | Mnogi investicijski indeksi uključuju znatne sukobe interesa, a upotrebljavaju se pri mjerenju uspješnosti fonda, primjerice fonda UCITS. Neke se od tih referentnih vrijednosti objavljuju, a druge se stavljaju na raspolaganje javnosti ili dijelu javnosti, besplatno ili uz naknadu, a manipulacija njima može nepovoljno utjecati na ulagatelje. Ovom bi Uredbom stoga trebalo obuhvatiti one indekse ili referentne stope koji se upotrebljavaju pri mjerenju uspješnosti investicijskog fonda. |
| --- | --- |

(11)

Mnogi investicijski indeksi uključuju znatne sukobe interesa, a upotrebljavaju se pri mjerenju uspješnosti fonda, primjerice fonda UCITS. Neke se od tih referentnih vrijednosti objavljuju, a druge se stavljaju na raspolaganje javnosti ili dijelu javnosti, besplatno ili uz naknadu, a manipulacija njima može nepovoljno utjecati na ulagatelje. Ovom bi Uredbom stoga trebalo obuhvatiti one indekse ili referentne stope koji se upotrebljavaju pri mjerenju uspješnosti investicijskog fonda.

| (12) | Svi doprinositelji ulaznim podatcima za referentne vrijednosti mogu se koristiti diskrecijskim pravima te mogu podlijegati sukobu interesa i time mogu biti izvorom manipulacije. Doprinošenje referentnim vrijednostima dobrovoljna je aktivnost. Ako se na temelju bilo kakve inicijative od doprinositelja zahtijeva znatna promjena njegovog poslovnog modela, on može prestati doprinositi. Međutim, u slučaju subjekata koji već podliježu regulaciji i nadzoru očekuje se da zahtjev za dobrim sustavima upravljanja i kontrole ne bi trebao dovesti do znatnih troškova i nerazmjernog administrativnog opterećenja. Stoga se ovom Uredbom nadziranim doprinositeljima nameću određene obveze. Kada je referentna vrijednost utvrđena na temelju već raspoloživih podataka izvor tih podataka ne smije se smatrati doprinositeljem. |
| --- | --- |

(12)

Svi doprinositelji ulaznim podatcima za referentne vrijednosti mogu se koristiti diskrecijskim pravima te mogu podlijegati sukobu interesa i time mogu biti izvorom manipulacije. Doprinošenje referentnim vrijednostima dobrovoljna je aktivnost. Ako se na temelju bilo kakve inicijative od doprinositelja zahtijeva znatna promjena njegovog poslovnog modela, on može prestati doprinositi. Međutim, u slučaju subjekata koji već podliježu regulaciji i nadzoru očekuje se da zahtjev za dobrim sustavima upravljanja i kontrole ne bi trebao dovesti do znatnih troškova i nerazmjernog administrativnog opterećenja. Stoga se ovom Uredbom nadziranim doprinositeljima nameću određene obveze. Kada je referentna vrijednost utvrđena na temelju već raspoloživih podataka izvor tih podataka ne smije se smatrati doprinositeljem.

| (13) | Financijske referentne vrijednosti ne upotrebljavaju se samo pri izdavanju i sastavljanju financijskih instrumenata i ugovora. Financijska industrija oslanja se na referentne vrijednosti i pri mjerenju uspješnosti investicijskog fonda s ciljem praćenja povrata, utvrđivanja dodjele sredstava portfelja ili računanja naknada za uspješnost. Određena referentna vrijednost može se upotrebljavati izravno kao referentna vrijednost za financijske instrumente i financijske ugovore ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova ili neizravno u kombinaciji referentnih vrijednosti. U potonjem slučaju utvrđivanje i preispitivanje pondera koje treba dodijeliti različitim indeksima unutar kombinacije radi utvrđivanja isplate ili vrijednosti financijskog instrumenta ili financijskog ugovora ili mjerenja uspješnosti investicijskog fonda također se smatra upotrebom jer takva aktivnost ne obuhvaća nikakva diskrecijska prava za razliku od aktivnosti pružanja referentnih vrijednosti. Posjedovanje financijskih instrumenata koji se pozivaju na određenu referentnu vrijednost ne smatra se upotrebom referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

(13)

Financijske referentne vrijednosti ne upotrebljavaju se samo pri izdavanju i sastavljanju financijskih instrumenata i ugovora. Financijska industrija oslanja se na referentne vrijednosti i pri mjerenju uspješnosti investicijskog fonda s ciljem praćenja povrata, utvrđivanja dodjele sredstava portfelja ili računanja naknada za uspješnost. Određena referentna vrijednost može se upotrebljavati izravno kao referentna vrijednost za financijske instrumente i financijske ugovore ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova ili neizravno u kombinaciji referentnih vrijednosti. U potonjem slučaju utvrđivanje i preispitivanje pondera koje treba dodijeliti različitim indeksima unutar kombinacije radi utvrđivanja isplate ili vrijednosti financijskog instrumenta ili financijskog ugovora ili mjerenja uspješnosti investicijskog fonda također se smatra upotrebom jer takva aktivnost ne obuhvaća nikakva diskrecijska prava za razliku od aktivnosti pružanja referentnih vrijednosti. Posjedovanje financijskih instrumenata koji se pozivaju na određenu referentnu vrijednost ne smatra se upotrebom referentne vrijednosti.

| (14) | Središnje banke već ispunjuju načela, standarde i postupke kojima se osigurava da svoje aktivnosti izvršavaju s integritetom i neovisno. Stoga nije potrebno da središnje banke podliježu ovoj Uredbi. Kada središnje banke pružaju referentne vrijednosti, a posebno kada se te referentne vrijednosti namjerava koristiti u transakcijske svrhe, njihova je odgovornost da uspostave prikladne interne postupke radi osiguravanja točnosti, cjelovitosti, pouzdanosti i neovisnosti tih referentnih vrijednosti, osobito u pogledu transparentnosti upravljanja i metodologije izračuna. |
| --- | --- |

(14)

Središnje banke već ispunjuju načela, standarde i postupke kojima se osigurava da svoje aktivnosti izvršavaju s integritetom i neovisno. Stoga nije potrebno da središnje banke podliježu ovoj Uredbi. Kada središnje banke pružaju referentne vrijednosti, a posebno kada se te referentne vrijednosti namjerava koristiti u transakcijske svrhe, njihova je odgovornost da uspostave prikladne interne postupke radi osiguravanja točnosti, cjelovitosti, pouzdanosti i neovisnosti tih referentnih vrijednosti, osobito u pogledu transparentnosti upravljanja i metodologije izračuna.

| (15) | Nadalje, javna tijela, uključujući nacionalne zavode za statistiku, ne bi trebala podlijegati ovoj Uredbi ako doprinose podatcima za referentne vrijednosti, odnosno pružaju referentne vrijednosti ili imaju kontrolu nad pružanjem referentnih vrijednosti za potrebe javne politike, uključujući mjere u području zapošljavanja, gospodarske aktivnosti i inflacije. |
| --- | --- |

(15)

Nadalje, javna tijela, uključujući nacionalne zavode za statistiku, ne bi trebala podlijegati ovoj Uredbi ako doprinose podatcima za referentne vrijednosti, odnosno pružaju referentne vrijednosti ili imaju kontrolu nad pružanjem referentnih vrijednosti za potrebe javne politike, uključujući mjere u području zapošljavanja, gospodarske aktivnosti i inflacije.

| (16) | Administrator je fizička ili pravna osoba koja ima kontrolu nad pružanjem referentne vrijednosti, a osobito upravlja aranžmanima za utvrđivanje referentne vrijednosti, prikuplja i analizira ulazne podatke, utvrđuje referentnu vrijednost i objavljuje ju. Administrator bi trebao moći izdvojiti trećoj strani jednu ili više od tih funkcija, uključujući izračun ili objavu referentne vrijednosti te druge relevantne usluge i aktivnosti u pružanju referentnih vrijednosti. Međutim, ako osoba, u okviru svoje novinarske djelatnosti, samo objavi referentnu vrijednost ili uputi na nju iako nema kontrolu nad njezinim pružanjem, ta osoba ne bi trebala podlijegati zahtjevima koji su na temelju ove Uredbe uvedeni za administratore. |
| --- | --- |

(16)

Administrator je fizička ili pravna osoba koja ima kontrolu nad pružanjem referentne vrijednosti, a osobito upravlja aranžmanima za utvrđivanje referentne vrijednosti, prikuplja i analizira ulazne podatke, utvrđuje referentnu vrijednost i objavljuje ju. Administrator bi trebao moći izdvojiti trećoj strani jednu ili više od tih funkcija, uključujući izračun ili objavu referentne vrijednosti te druge relevantne usluge i aktivnosti u pružanju referentnih vrijednosti. Međutim, ako osoba, u okviru svoje novinarske djelatnosti, samo objavi referentnu vrijednost ili uputi na nju iako nema kontrolu nad njezinim pružanjem, ta osoba ne bi trebala podlijegati zahtjevima koji su na temelju ove Uredbe uvedeni za administratore.

| (17) | Indeks se računa s pomoću formule ili neke druge metode na osnovi temeljnih vrijednosti. Pri sastavljanju formule, izvedbi potrebnog izračuna i utvrđivanju ulaznih podataka postoji određeni stupanj diskrecijskih prava, zbog čega postoji rizik od manipulacije, te bi stoga sve referentne vrijednosti koje imaju tu značajku diskrecijskih prava trebale biti obuhvaćene ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(17)

Indeks se računa s pomoću formule ili neke druge metode na osnovi temeljnih vrijednosti. Pri sastavljanju formule, izvedbi potrebnog izračuna i utvrđivanju ulaznih podataka postoji određeni stupanj diskrecijskih prava, zbog čega postoji rizik od manipulacije, te bi stoga sve referentne vrijednosti koje imaju tu značajku diskrecijskih prava trebale biti obuhvaćene ovom Uredbom.

| (18) | Ako se, međutim, kao referentna vrijednost za određeni financijski instrument koristi samo jedna cijena ili vrijednost, primjerice kad je referentna cijena opcije ili budućnosnice cijena samo jednog vrijednosnog papira, u tom slučaju nema izračuna, ulaznih podataka ili diskrecijskih prava. Stoga se referentne cijene koje se osnivaju na samo jednoj cijeni ili na samo jednoj vrijednosti ne bi trebale smatrati referentnim vrijednostima za potrebe ove Uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Ako se, međutim, kao referentna vrijednost za određeni financijski instrument koristi samo jedna cijena ili vrijednost, primjerice kad je referentna cijena opcije ili budućnosnice cijena samo jednog vrijednosnog papira, u tom slučaju nema izračuna, ulaznih podataka ili diskrecijskih prava. Stoga se referentne cijene koje se osnivaju na samo jednoj cijeni ili na samo jednoj vrijednosti ne bi trebale smatrati referentnim vrijednostima za potrebe ove Uredbe.

| (19) | Referentne cijene ili cijene namire koje utvrde središnje druge ugovorne strane ne bi trebalo smatrati referentnim vrijednostima jer se koriste za utvrđivanje namire, iznosa nadoknade ili upravljanje rizikom te se s pomoću njih ne utvrđuje iznos koji treba platiti na temelju financijskog instrumenta ili vrijednost financijskog instrumenta. |
| --- | --- |

(19)

Referentne cijene ili cijene namire koje utvrde središnje druge ugovorne strane ne bi trebalo smatrati referentnim vrijednostima jer se koriste za utvrđivanje namire, iznosa nadoknade ili upravljanje rizikom te se s pomoću njih ne utvrđuje iznos koji treba platiti na temelju financijskog instrumenta ili vrijednost financijskog instrumenta.

| (20) | Pružanje kamatnih stopa od strane vjerovnika ne bi se smjelo smatrati pružanjem referentnih vrijednosti za potrebe ove Uredbe. Kamatna stopa koju pruža vjerovnik određena je ili internom odlukom ili izračunana kao razlika kupovne ili prodajne cijene ili povećanje vrijednosti indeksa (npr. EURIBOR). U prvom slučaju vjerovnik je izuzet iz ove Uredbe za aktivnost u pogledu financijskih ugovora koje je sklopio sa svojim klijentima, dok se u potonjem slučaju vjerovnik smatra samo korisnikom referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

(20)

Pružanje kamatnih stopa od strane vjerovnika ne bi se smjelo smatrati pružanjem referentnih vrijednosti za potrebe ove Uredbe. Kamatna stopa koju pruža vjerovnik određena je ili internom odlukom ili izračunana kao razlika kupovne ili prodajne cijene ili povećanje vrijednosti indeksa (npr. EURIBOR). U prvom slučaju vjerovnik je izuzet iz ove Uredbe za aktivnost u pogledu financijskih ugovora koje je sklopio sa svojim klijentima, dok se u potonjem slučaju vjerovnik smatra samo korisnikom referentne vrijednosti.

| (21) | Kako bi se osigurala cjelovitost referentnih vrijednosti, administratori referentnih vrijednosti trebali bi provoditi primjerene sustave upravljanja i tako kontrolirati sukobe interesa i očuvati povjerenje u cjelovitost referentnih vrijednosti. Čak i ako se njima djelotvorno upravlja, većina administratora podložna je nekoj vrsti sukoba interesa i mogla bi donositi procjene i odluke koje će utjecati na različite skupine dionika. Stoga je važno da administratori raspolažu funkcijom koja se cjelovito izvršava za nadzor nad provedbom i učinkovitošću sustava upravljanja kojim se osigurava djelotvoran nadzor. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi se osigurala cjelovitost referentnih vrijednosti, administratori referentnih vrijednosti trebali bi provoditi primjerene sustave upravljanja i tako kontrolirati sukobe interesa i očuvati povjerenje u cjelovitost referentnih vrijednosti. Čak i ako se njima djelotvorno upravlja, većina administratora podložna je nekoj vrsti sukoba interesa i mogla bi donositi procjene i odluke koje će utjecati na različite skupine dionika. Stoga je važno da administratori raspolažu funkcijom koja se cjelovito izvršava za nadzor nad provedbom i učinkovitošću sustava upravljanja kojim se osigurava djelotvoran nadzor.

| (22) | Manipulacija ili nepouzdanost referentnih vrijednosti mogu naštetiti ulagateljima i potrošačima. Stoga bi ovom Uredbom trebalo uspostaviti okvir za čuvanje evidencije administratora i doprinositelja te za osiguranje transparentnosti u pogledu svrhe referentne vrijednosti i metodologije, na temelju čega se učinkovitije i poštenije mogu riješiti eventualni odštetni zahtjevi u skladu s nacionalnim pravom ili pravom Unije. |
| --- | --- |

(22)

Manipulacija ili nepouzdanost referentnih vrijednosti mogu naštetiti ulagateljima i potrošačima. Stoga bi ovom Uredbom trebalo uspostaviti okvir za čuvanje evidencije administratora i doprinositelja te za osiguranje transparentnosti u pogledu svrhe referentne vrijednosti i metodologije, na temelju čega se učinkovitije i poštenije mogu riješiti eventualni odštetni zahtjevi u skladu s nacionalnim pravom ili pravom Unije.

| (23) | Revizija i djelotvorna provedba ove Uredbe zahtijevaju ex-post analizu i dokaze. Ovom bi se Uredbom stoga trebali postaviti zahtjevi da administratori referentnih vrijednosti na odgovarajući način i tijekom dovoljno dugog razdoblja čuvaju dokumentaciju koja se odnosi na izračun referentne vrijednosti. Stvarnost koja se namjerava izmjeriti referentnom vrijednošću i okolina u kojoj se to mjerenje obavlja vjerojatno će se mijenjati tijekom vremena. Stoga je nužno redovito preispitivati postupak i metode pružanja referentnih vrijednosti kako bi se utvrdili nedostatci i moguća poboljšanja. Poremećaji u pružanju referentnih vrijednosti mogu utjecati na mnoge dionike, koji mogu doprinijeti otkrivanju takvih nedostataka. Ovom bi se Uredbom stoga trebao odrediti okvir za uspostavljanje mehanizma za rješavanje pritužbi od strane administratora referentnih vrijednosti kako bi dionici mogli administratoru referentne vrijednosti dostaviti pritužbu i kako bi se osiguralo da administrator referentnih vrijednosti može objektivno ocijeniti meritum te pritužbe. |
| --- | --- |

(23)

Revizija i djelotvorna provedba ove Uredbe zahtijevaju ex-post analizu i dokaze. Ovom bi se Uredbom stoga trebali postaviti zahtjevi da administratori referentnih vrijednosti na odgovarajući način i tijekom dovoljno dugog razdoblja čuvaju dokumentaciju koja se odnosi na izračun referentne vrijednosti. Stvarnost koja se namjerava izmjeriti referentnom vrijednošću i okolina u kojoj se to mjerenje obavlja vjerojatno će se mijenjati tijekom vremena. Stoga je nužno redovito preispitivati postupak i metode pružanja referentnih vrijednosti kako bi se utvrdili nedostatci i moguća poboljšanja. Poremećaji u pružanju referentnih vrijednosti mogu utjecati na mnoge dionike, koji mogu doprinijeti otkrivanju takvih nedostataka. Ovom bi se Uredbom stoga trebao odrediti okvir za uspostavljanje mehanizma za rješavanje pritužbi od strane administratora referentnih vrijednosti kako bi dionici mogli administratoru referentne vrijednosti dostaviti pritužbu i kako bi se osiguralo da administrator referentnih vrijednosti može objektivno ocijeniti meritum te pritužbe.

| (24) | Pružanje referentnih vrijednosti često uključuje izdvajanje određenih važnih funkcija, primjerice izračuna referentne vrijednosti, prikupljanja ulaznih podataka i informiranje o referentnoj vrijednosti. Da bi se osigurala djelotvornost sustava upravljanja, potrebno je osigurati i to da takvim izdvajanjem funkcija administratori referentnih vrijednosti ne budu oslobođeni od svojih obveza i odgovornosti te da to izdvajanje ne ometa administratore pri izvršavanju njegovih obveza i odgovornosti, odnosno da se ne ometa nadzor relevantnog nadležnog tijela nad njim. |
| --- | --- |

(24)

Pružanje referentnih vrijednosti često uključuje izdvajanje određenih važnih funkcija, primjerice izračuna referentne vrijednosti, prikupljanja ulaznih podataka i informiranje o referentnoj vrijednosti. Da bi se osigurala djelotvornost sustava upravljanja, potrebno je osigurati i to da takvim izdvajanjem funkcija administratori referentnih vrijednosti ne budu oslobođeni od svojih obveza i odgovornosti te da to izdvajanje ne ometa administratore pri izvršavanju njegovih obveza i odgovornosti, odnosno da se ne ometa nadzor relevantnog nadležnog tijela nad njim.

| (25) | Administrator referentne vrijednosti središnji je primatelj ulaznih podataka koji može ocjenjivati cjelovitost i točnost ulaznih podataka. Stoga je potrebno da se ovom Uredbom od administratora zahtijeva da poduzima određene mjere kada smatra da ulazni podatci ne odražavaju tržišnu ili gospodarsku stvarnost koju referentna vrijednost namjerava izmjeriti, uključujući mjere koje se odnose na promjenu ulaznih podataka, doprinositelja, metodologije ili da prestane s pružanjem referentne vrijednosti. Nadalje, administrator bi, unutar svog kontrolnog okvira, trebao uspostaviti mjere kojima bi, ako je to izvedivo, pratio ulazne podatke prije objave referentne vrijednosti te kojima bi potvrdio valjanost ulaznih podataka nakon objave, uključujući usporedbu s povijesnim kretanjima ako je to primjenjivo. |
| --- | --- |

(25)

Administrator referentne vrijednosti središnji je primatelj ulaznih podataka koji može ocjenjivati cjelovitost i točnost ulaznih podataka. Stoga je potrebno da se ovom Uredbom od administratora zahtijeva da poduzima određene mjere kada smatra da ulazni podatci ne odražavaju tržišnu ili gospodarsku stvarnost koju referentna vrijednost namjerava izmjeriti, uključujući mjere koje se odnose na promjenu ulaznih podataka, doprinositelja, metodologije ili da prestane s pružanjem referentne vrijednosti. Nadalje, administrator bi, unutar svog kontrolnog okvira, trebao uspostaviti mjere kojima bi, ako je to izvedivo, pratio ulazne podatke prije objave referentne vrijednosti te kojima bi potvrdio valjanost ulaznih podataka nakon objave, uključujući usporedbu s povijesnim kretanjima ako je to primjenjivo.

| (26) | Bilo koja diskrecijska prava koja se mogu primijeniti pri pružanju ulaznih podataka otvaraju mogućnost manipulacije referentnom vrijednošću. Ako se ulazni podatci temelje na transakcijama, manje je diskrecijskih prava i mogućnosti za manipulaciju podatcima. Stoga bi se administratori, kao opće pravilo, trebali koristiti ulaznim podatcima temeljenim na stvarnim transakcijama, ako je to moguće, a drugim podatcima samo u slučaju kad su podatci o transakcijama nedovoljni ili neprikladni da bi se osigurala cjelovitost i točnost referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

(26)

Bilo koja diskrecijska prava koja se mogu primijeniti pri pružanju ulaznih podataka otvaraju mogućnost manipulacije referentnom vrijednošću. Ako se ulazni podatci temelje na transakcijama, manje je diskrecijskih prava i mogućnosti za manipulaciju podatcima. Stoga bi se administratori, kao opće pravilo, trebali koristiti ulaznim podatcima temeljenim na stvarnim transakcijama, ako je to moguće, a drugim podatcima samo u slučaju kad su podatci o transakcijama nedovoljni ili neprikladni da bi se osigurala cjelovitost i točnost referentne vrijednosti.

| (27) | Točnost i pouzdanost referentne vrijednosti da izmjeri gospodarsku stvarnost za koju je namijenjena, ovisi o korištenoj metodologiji i ulaznim podatcima. Stoga je nužno prihvatiti transparentnu metodologiju kojom se osiguravaju pouzdanost i točnost referentne vrijednosti. Takva transparentnost ne podrazumijeva objavu formule koja je primijenjena za utvrđivanje određene referentne vrijednosti nego otkrivanje elemenata koji su dovoljni da bi dionici razumjeli kako se dobiva referentna vrijednost te kako bi se ocijenila njezina reprezentativnost, relevantnost i prikladnost za predviđenu upotrebu. |
| --- | --- |

(27)

Točnost i pouzdanost referentne vrijednosti da izmjeri gospodarsku stvarnost za koju je namijenjena, ovisi o korištenoj metodologiji i ulaznim podatcima. Stoga je nužno prihvatiti transparentnu metodologiju kojom se osiguravaju pouzdanost i točnost referentne vrijednosti. Takva transparentnost ne podrazumijeva objavu formule koja je primijenjena za utvrđivanje određene referentne vrijednosti nego otkrivanje elemenata koji su dovoljni da bi dionici razumjeli kako se dobiva referentna vrijednost te kako bi se ocijenila njezina reprezentativnost, relevantnost i prikladnost za predviđenu upotrebu.

| (28) | Da bi se osigurala trajna točnost referentne vrijednosti, moglo bi biti potrebno promijeniti metodologiju, ali sve takve promjene metodologije utječu na dionike i korisnike referentne vrijednosti. Stoga je nužno odrediti postupke kojih se treba pridržavati pri promjeni metodologije koja se odnosi na referentnu vrijednost, uključujući potrebu za savjetovanjem, kako bi korisnici i dionici mogli poduzeti mjere potrebne u svjetlu tih promjena ili kako bi mogli obavijestiti administratora ako imaju dvojbe zbog tih promjena. |
| --- | --- |

(28)

Da bi se osigurala trajna točnost referentne vrijednosti, moglo bi biti potrebno promijeniti metodologiju, ali sve takve promjene metodologije utječu na dionike i korisnike referentne vrijednosti. Stoga je nužno odrediti postupke kojih se treba pridržavati pri promjeni metodologije koja se odnosi na referentnu vrijednost, uključujući potrebu za savjetovanjem, kako bi korisnici i dionici mogli poduzeti mjere potrebne u svjetlu tih promjena ili kako bi mogli obavijestiti administratora ako imaju dvojbe zbog tih promjena.

| (29) | Zaposlenici administratora mogu utvrditi moguće kršenje ove Uredbe ili moguće ranjivosti koje bi mogle dovesti do manipulacije ili pokušaja manipulacije. Ovom se Uredbom stoga treba uspostaviti okvir koji će omogućiti zaposlenicima da na povjerljiv način obavijeste administratora o mogućem kršenju ove Uredbe. |
| --- | --- |

(29)

Zaposlenici administratora mogu utvrditi moguće kršenje ove Uredbe ili moguće ranjivosti koje bi mogle dovesti do manipulacije ili pokušaja manipulacije. Ovom se Uredbom stoga treba uspostaviti okvir koji će omogućiti zaposlenicima da na povjerljiv način obavijeste administratora o mogućem kršenju ove Uredbe.

| (30) | Cjelovitost i točnost referentnih vrijednosti ovisi o cjelovitosti i točnosti ulaznih podataka koje dostave doprinositelji. Nužno je da obveze doprinositelja u pogledu takvih ulaznih podataka budu jasno određene, da se može pouzdati u usklađenost s obvezama te da obveze budu dosljedne načinima kontrole i metodologiji administratora referentne vrijednosti. Stoga je nužno da administrator referentne vrijednosti sastavi kodeks ponašanja kojim će definirati te zahtjeve i odgovornost doprinositelja u vezi s pružanjem ulaznih podataka. Administrator bi se trebao uvjeriti da se doprinositelji pridržavaju kodeksa ponašanja. Ako su doprinositelji smješteni u trećim zemljama, administrator bi se trebao uvjeriti u mjeri u kojoj je to moguće. |
| --- | --- |

(30)

Cjelovitost i točnost referentnih vrijednosti ovisi o cjelovitosti i točnosti ulaznih podataka koje dostave doprinositelji. Nužno je da obveze doprinositelja u pogledu takvih ulaznih podataka budu jasno određene, da se može pouzdati u usklađenost s obvezama te da obveze budu dosljedne načinima kontrole i metodologiji administratora referentne vrijednosti. Stoga je nužno da administrator referentne vrijednosti sastavi kodeks ponašanja kojim će definirati te zahtjeve i odgovornost doprinositelja u vezi s pružanjem ulaznih podataka. Administrator bi se trebao uvjeriti da se doprinositelji pridržavaju kodeksa ponašanja. Ako su doprinositelji smješteni u trećim zemljama, administrator bi se trebao uvjeriti u mjeri u kojoj je to moguće.

| (31) | Doprinositelji mogu biti podložni sukobu interesa i primjenjivati diskrecijska prava pri utvrđivanju ulaznih podataka. Stoga je nužno da doprinositelji podliježu sustavu upravljanja kako bi se osiguralo upravljanje tim sukobima interesa te da ulazni podatci budu točni, usklađeni sa zahtjevima administratora i da se može potvrditi njihova valjanost. |
| --- | --- |

(31)

Doprinositelji mogu biti podložni sukobu interesa i primjenjivati diskrecijska prava pri utvrđivanju ulaznih podataka. Stoga je nužno da doprinositelji podliježu sustavu upravljanja kako bi se osiguralo upravljanje tim sukobima interesa te da ulazni podatci budu točni, usklađeni sa zahtjevima administratora i da se može potvrditi njihova valjanost.

| (32) | Mnoge referentne vrijednosti utvrđuju se primjenom formule koja se koristi ulaznim podatcima koji dolaze iz sljedećih izvora: mjesta trgovanja, odobrenih sustava objavljivanja, pružatelja konsolidiranih podataka, odobrenih mehanizama izvješćivanja, burza energije ili platformi za dražbu emisijskih jedinica. U određenim situacijama prikupljanje podataka izdvaja se vanjskom pružatelju usluga koji prima podatke u cijelosti i izravno iz tih izvora. U tim slučajevima postojećim reguliranjem i nadzorom osigurava se cjelovitost i transparentnost ulaznih podataka te predviđaju uvjeti upravljanja i postupci obavješćivanja o kršenju. Stoga su te referentne vrijednosti manje ranjive u odnosu na manipulaciju, podložne su neovisnim provjerama te su relevantni administratori u skladu s time oslobođeni određenih obveza utvrđenih ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(32)

Mnoge referentne vrijednosti utvrđuju se primjenom formule koja se koristi ulaznim podatcima koji dolaze iz sljedećih izvora: mjesta trgovanja, odobrenih sustava objavljivanja, pružatelja konsolidiranih podataka, odobrenih mehanizama izvješćivanja, burza energije ili platformi za dražbu emisijskih jedinica. U određenim situacijama prikupljanje podataka izdvaja se vanjskom pružatelju usluga koji prima podatke u cijelosti i izravno iz tih izvora. U tim slučajevima postojećim reguliranjem i nadzorom osigurava se cjelovitost i transparentnost ulaznih podataka te predviđaju uvjeti upravljanja i postupci obavješćivanja o kršenju. Stoga su te referentne vrijednosti manje ranjive u odnosu na manipulaciju, podložne su neovisnim provjerama te su relevantni administratori u skladu s time oslobođeni određenih obveza utvrđenih ovom Uredbom.

| (33) | Različite vrste i sektori referentnih vrijednosti imaju različite značajke, ranjivosti i rizike. Odredbe ove Uredbe trebale bi biti dodatno razrađene za određene sektore i vrste referentnih vrijednosti. Referentne kamatne stope referentne su vrijednosti koje imaju važnu ulogu u transmisiji monetarne politike te je stoga u ovoj Uredbi potrebno propisati konkretne odredbe za takve referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

(33)

Različite vrste i sektori referentnih vrijednosti imaju različite značajke, ranjivosti i rizike. Odredbe ove Uredbe trebale bi biti dodatno razrađene za određene sektore i vrste referentnih vrijednosti. Referentne kamatne stope referentne su vrijednosti koje imaju važnu ulogu u transmisiji monetarne politike te je stoga u ovoj Uredbi potrebno propisati konkretne odredbe za takve referentne vrijednosti.

| (34) | Tržišta fizičke robe odlikuju se jedinstvenim značajkama koje bi se trebale uzeti u obzir. Robne referentne vrijednosti imaju široku primjenu i mogu imati posebne značajke specifične za sektor, pa je u ovoj Uredbi potrebno uvesti konkretne odredbe za takve referentne vrijednosti. Određene robne referentne vrijednosti izuzete su iz ove Uredbe no ipak bi trebale poštovati relevantna načela IOSCO-a. Robne referentne vrijednosti mogu postati ključne s obzirom na to da sustav nije ograničen na referentne vrijednosti koje se temelje na podnošenjima doprinositelja i većinom su nadzirani subjekti. Zahtjevi ove Uredbe u vezi s obveznim doprinošenjem i kolegijima nisu primjenjivi na ključne robne referentne vrijednosti koje podliježu Prilogu II. |
| --- | --- |

(34)

Tržišta fizičke robe odlikuju se jedinstvenim značajkama koje bi se trebale uzeti u obzir. Robne referentne vrijednosti imaju široku primjenu i mogu imati posebne značajke specifične za sektor, pa je u ovoj Uredbi potrebno uvesti konkretne odredbe za takve referentne vrijednosti. Određene robne referentne vrijednosti izuzete su iz ove Uredbe no ipak bi trebale poštovati relevantna načela IOSCO-a. Robne referentne vrijednosti mogu postati ključne s obzirom na to da sustav nije ograničen na referentne vrijednosti koje se temelje na podnošenjima doprinositelja i većinom su nadzirani subjekti. Zahtjevi ove Uredbe u vezi s obveznim doprinošenjem i kolegijima nisu primjenjivi na ključne robne referentne vrijednosti koje podliježu Prilogu II.

| (35) | Poremećaji ključnih referentnih vrijednosti mogu utjecati na cjelovitost tržišta, financijsku stabilnost, potrošače, realno gospodarstvo, ili financiranje kućanstava i poduzeća u državama članicama. Ti potencijalno destabilizirajući učinci poremećaja ključne referentne vrijednosti mogli bi se osjetiti u jednoj ili više država članica. Stoga je potrebno da se ovom Uredbom predvidi proces kojim bi se mogle utvrditi te referentne vrijednosti koje bi se trebale smatrati ključnim referentnim vrijednostima te da se primjenjuju dodatni zahtjevi kojima bi se osigurala cjelovitost i robusnost takvih referentnih vrijednosti. |
| --- | --- |

(35)

Poremećaji ključnih referentnih vrijednosti mogu utjecati na cjelovitost tržišta, financijsku stabilnost, potrošače, realno gospodarstvo, ili financiranje kućanstava i poduzeća u državama članicama. Ti potencijalno destabilizirajući učinci poremećaja ključne referentne vrijednosti mogli bi se osjetiti u jednoj ili više država članica. Stoga je potrebno da se ovom Uredbom predvidi proces kojim bi se mogle utvrditi te referentne vrijednosti koje bi se trebale smatrati ključnim referentnim vrijednostima te da se primjenjuju dodatni zahtjevi kojima bi se osigurala cjelovitost i robusnost takvih referentnih vrijednosti.

| (36) | Ključne referentne vrijednosti mogu se utvrditi pomoću kvantitativnog kriterija ili kombinacije kvantitativnih i kvalitativnih kriterija. Usto, u slučajevima kada referentna vrijednost ne zadovoljava odgovarajući kvantitativni prag, ipak bi se mogla smatrati ključnom ako za nju ne postoje tržišne zamjenske vrijednosti ili ih ima vrlo malo, a njezino postojanje i točnost relevantni su za cjelovitost tržišta, financijsku stabilnost ili zaštitu potrošača u jednoj ili više država članica te kada se sva relevantna nadležna tijela slažu da bi se takva referentna vrijednost trebala smatrati ključnom. U slučaju neslaganja između relevantnih nadležnih tijela, trebala bi prevladati odluka nadležnog tijela administratora o tome treba li takvu referentnu vrijednost priznati kao ključnu referentnu vrijednost. U takvom slučaju Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA), uspostavljeno Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (10), trebalo bi moći objaviti mišljenje o ocjeni koju je donijelo nadležno tijelo administratora. Nadalje, nadležno tijelo također može označiti referentnu vrijednost kao ključnu na temelju određenih kvalitativnih kriterija ako su administrator i većina doprinositelja smješteni u njegovoj državi članici. Sve ključne referentne vrijednosti trebale bi biti uključene u popis koji je utvrđen provedbenim aktom Komisije te koji bi se trebao redovito preispitivati i ažurirati. |
| --- | --- |

(36)

Ključne referentne vrijednosti mogu se utvrditi pomoću kvantitativnog kriterija ili kombinacije kvantitativnih i kvalitativnih kriterija. Usto, u slučajevima kada referentna vrijednost ne zadovoljava odgovarajući kvantitativni prag, ipak bi se mogla smatrati ključnom ako za nju ne postoje tržišne zamjenske vrijednosti ili ih ima vrlo malo, a njezino postojanje i točnost relevantni su za cjelovitost tržišta, financijsku stabilnost ili zaštitu potrošača u jednoj ili više država članica te kada se sva relevantna nadležna tijela slažu da bi se takva referentna vrijednost trebala smatrati ključnom. U slučaju neslaganja između relevantnih nadležnih tijela, trebala bi prevladati odluka nadležnog tijela administratora o tome treba li takvu referentnu vrijednost priznati kao ključnu referentnu vrijednost. U takvom slučaju Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA), uspostavljeno Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (10), trebalo bi moći objaviti mišljenje o ocjeni koju je donijelo nadležno tijelo administratora. Nadalje, nadležno tijelo također može označiti referentnu vrijednost kao ključnu na temelju određenih kvalitativnih kriterija ako su administrator i većina doprinositelja smješteni u njegovoj državi članici. Sve ključne referentne vrijednosti trebale bi biti uključene u popis koji je utvrđen provedbenim aktom Komisije te koji bi se trebao redovito preispitivati i ažurirati.

| (37) | Prestanak upravljanja nekom ključnom referentnom vrijednošću koje izvršava administrator mogao bi učiniti financijske ugovore ili financijske instrumente nevaljanima, prouzročiti gubitke potrošačima i ulagateljima te utjecati na financijsku stabilnost. Stoga je relevantnom nadležnom tijelu potrebno dati ovlast da zahtijeva obvezno upravljanje ključnim referentnim vrijednostima kako bi se ta referentna vrijednost sačuvala. U slučaju postupka u slučaju nesolventnosti administratora referentnih vrijednosti nadležno tijelo trebalo bi ocijeniti može li se i na koji način ta ključna referentna vrijednost prenijeti na novog administratora ili prestati pružati. |
| --- | --- |

(37)

Prestanak upravljanja nekom ključnom referentnom vrijednošću koje izvršava administrator mogao bi učiniti financijske ugovore ili financijske instrumente nevaljanima, prouzročiti gubitke potrošačima i ulagateljima te utjecati na financijsku stabilnost. Stoga je relevantnom nadležnom tijelu potrebno dati ovlast da zahtijeva obvezno upravljanje ključnim referentnim vrijednostima kako bi se ta referentna vrijednost sačuvala. U slučaju postupka u slučaju nesolventnosti administratora referentnih vrijednosti nadležno tijelo trebalo bi ocijeniti može li se i na koji način ta ključna referentna vrijednost prenijeti na novog administratora ili prestati pružati.

| (38) | Ne dovodeći u pitanje primjenu prava Unije o tržišnom natjecanju i sposobnosti država članica da poduzmu mjere kojima bi se olakšalo poštovanje tog prava, potrebno je od administratora ključnih referentnih vrijednosti, pa i ključnih robnih referentnih vrijednosti, zahtijevati da poduzmu odgovarajuće korake kojima će se osigurati da se licenciranje referentnih vrijednosti i informacije o referentnim vrijednostima na pošten, razuman, transparentan i nediskriminatoran način pružaju svim korisnicima. |
| --- | --- |

(38)

Ne dovodeći u pitanje primjenu prava Unije o tržišnom natjecanju i sposobnosti država članica da poduzmu mjere kojima bi se olakšalo poštovanje tog prava, potrebno je od administratora ključnih referentnih vrijednosti, pa i ključnih robnih referentnih vrijednosti, zahtijevati da poduzmu odgovarajuće korake kojima će se osigurati da se licenciranje referentnih vrijednosti i informacije o referentnim vrijednostima na pošten, razuman, transparentan i nediskriminatoran način pružaju svim korisnicima.

| (39) | Doprinositelji koji prestanu doprinositi ulazne podatke za ključne referentne vrijednosti mogu narušiti vjerodostojnost takvih referentnih vrijednosti jer bi se kao posljedica toga smanjila sposobnost takvih referentnih vrijednosti da mjere predmetno tržište ili gospodarsku stvarnost. Stoga bi relevantno nadležno tijelo trebalo imati ovlast da zahtijeva obvezno doprinošenje ključnim referentnim vrijednostima od nadziranih subjekata kako bi se održala vjerodostojnost predmetne referentne vrijednosti. Svrha obveznog doprinošenja ulaznih podataka nije nametanje obveze nadziranim subjektima da zaključe transakcije ili se obvežu na njihovo sklapanje. |
| --- | --- |

(39)

Doprinositelji koji prestanu doprinositi ulazne podatke za ključne referentne vrijednosti mogu narušiti vjerodostojnost takvih referentnih vrijednosti jer bi se kao posljedica toga smanjila sposobnost takvih referentnih vrijednosti da mjere predmetno tržište ili gospodarsku stvarnost. Stoga bi relevantno nadležno tijelo trebalo imati ovlast da zahtijeva obvezno doprinošenje ključnim referentnim vrijednostima od nadziranih subjekata kako bi se održala vjerodostojnost predmetne referentne vrijednosti. Svrha obveznog doprinošenja ulaznih podataka nije nametanje obveze nadziranim subjektima da zaključe transakcije ili se obvežu na njihovo sklapanje.

| (40) | Zbog velike raznovrsnosti vrsta i veličina referentnih vrijednosti važno je uvesti proporcionalnost u ovu Uredbu te izbjeći prekomjerno administrativno opterećenje za administratore referentnih vrijednosti čiji prestanak predstavlja manju opasnost za širi financijski sustav. Stoga bi, pored sustava za ključne referentne vrijednosti, trebalo uvesti dva zasebna sustava: jedan za značajne referentne vrijednosti i jedan za neznačajne referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

(40)

Zbog velike raznovrsnosti vrsta i veličina referentnih vrijednosti važno je uvesti proporcionalnost u ovu Uredbu te izbjeći prekomjerno administrativno opterećenje za administratore referentnih vrijednosti čiji prestanak predstavlja manju opasnost za širi financijski sustav. Stoga bi, pored sustava za ključne referentne vrijednosti, trebalo uvesti dva zasebna sustava: jedan za značajne referentne vrijednosti i jedan za neznačajne referentne vrijednosti.

| (41) | Administratori značajnih referentnih vrijednosti trebali bi moći odlučiti da neće primjenjivati ograničen broj detaljnih zahtjeva iz ove Uredbe. Nadležna tijela bi, međutim, trebala zadržati pravo da zahtijevaju primjenu tih zahtjeva utemeljenih na kriterijima određenima u ovoj Uredbi. U delegiranim i provedbenim aktima koji se primjenjuju na administratore značajnih referentnih vrijednosti trebalo bi se uzeti u obzir načelo proporcionalnosti i nastojati izbjeći administrativno opterećenje ondje gdje je to moguće. |
| --- | --- |

(41)

Administratori značajnih referentnih vrijednosti trebali bi moći odlučiti da neće primjenjivati ograničen broj detaljnih zahtjeva iz ove Uredbe. Nadležna tijela bi, međutim, trebala zadržati pravo da zahtijevaju primjenu tih zahtjeva utemeljenih na kriterijima određenima u ovoj Uredbi. U delegiranim i provedbenim aktima koji se primjenjuju na administratore značajnih referentnih vrijednosti trebalo bi se uzeti u obzir načelo proporcionalnosti i nastojati izbjeći administrativno opterećenje ondje gdje je to moguće.

| (42) | Administratori neznačajnih referentnih vrijednosti podliježu manje detaljnom sustavu, u kojem bi administrator trebao moći odlučiti da neće primjenjivati neke zahtjeve iz ove Uredbe. U tom slučaju dotični administrator trebao bi objasniti zašto je prikladno da se to ne čini u izjavi o usklađenosti koju bi se trebalo objaviti i dostaviti nadležnom tijelu administratora. To nadležno tijelo trebalo bi pregledati izjavu o usklađenosti te bi trebalo moći zahtijevati dodatne informacije ili tražiti promjene kako bi se osigurala usklađenost s ovom Uredbom. Iako bi neznačajne referentne vrijednosti ipak mogle biti ranjive u odnosu na manipulaciju, njih je moguće lakše zamijeniti pa bi stoga transparentnost prema korisnicima trebala biti glavni alat kojim se sudionici na tržištu koriste pri donošenju utemeljenih odluka o referentnim vrijednostima koje smatraju prikladnima za upotrebu. Iz tog se razloga delegirani akti iz glave II. ne bi trebali primjenjivati na administratore neznačajnih referentnih vrijednosti. |
| --- | --- |

(42)

Administratori neznačajnih referentnih vrijednosti podliježu manje detaljnom sustavu, u kojem bi administrator trebao moći odlučiti da neće primjenjivati neke zahtjeve iz ove Uredbe. U tom slučaju dotični administrator trebao bi objasniti zašto je prikladno da se to ne čini u izjavi o usklađenosti koju bi se trebalo objaviti i dostaviti nadležnom tijelu administratora. To nadležno tijelo trebalo bi pregledati izjavu o usklađenosti te bi trebalo moći zahtijevati dodatne informacije ili tražiti promjene kako bi se osigurala usklađenost s ovom Uredbom. Iako bi neznačajne referentne vrijednosti ipak mogle biti ranjive u odnosu na manipulaciju, njih je moguće lakše zamijeniti pa bi stoga transparentnost prema korisnicima trebala biti glavni alat kojim se sudionici na tržištu koriste pri donošenju utemeljenih odluka o referentnim vrijednostima koje smatraju prikladnima za upotrebu. Iz tog se razloga delegirani akti iz glave II. ne bi trebali primjenjivati na administratore neznačajnih referentnih vrijednosti.

| (43) | Da bi korisnici referentnih vrijednosti mogli odabrati odgovarajuće referentne vrijednosti i da bi razumjeli njihov rizik, trebaju znati što se pojedinom referentnom vrijednošću želi mjeriti i njezinu podložnost manipulaciji. Stoga bi administrator referentne vrijednosti trebao objaviti izjavu o referentnoj vrijednosti koja sadržava te elemente. Kako bi se osigurala ujednačena primjena te razumna duljina izjava o referentnoj vrijednosti no i kako bi se istodobno stavio naglasak na to da ključne informacije budu lako dostupne korisnicima, ESMA bi trebala pružiti dodatne specifikacije sadržaja izjave o referentnoj vrijednosti te na primjeren način razlikovati razne vrste i specifičnosti referentnih vrijednosti i njihovih administratora. |
| --- | --- |

(43)

Da bi korisnici referentnih vrijednosti mogli odabrati odgovarajuće referentne vrijednosti i da bi razumjeli njihov rizik, trebaju znati što se pojedinom referentnom vrijednošću želi mjeriti i njezinu podložnost manipulaciji. Stoga bi administrator referentne vrijednosti trebao objaviti izjavu o referentnoj vrijednosti koja sadržava te elemente. Kako bi se osigurala ujednačena primjena te razumna duljina izjava o referentnoj vrijednosti no i kako bi se istodobno stavio naglasak na to da ključne informacije budu lako dostupne korisnicima, ESMA bi trebala pružiti dodatne specifikacije sadržaja izjave o referentnoj vrijednosti te na primjeren način razlikovati razne vrste i specifičnosti referentnih vrijednosti i njihovih administratora.

| (44) | Ovom Uredbom trebala bi se uzeti u obzir načela IOSCO-a koja služe kao globalni standard za regulatorne zahtjeve koji se odnose na referentne vrijednosti. Kao sveobuhvatno načelo, u svrhu osiguravanja zaštite ulagatelja, nadzor i propisi u trećoj zemlji trebali bi biti jednakovrijedni nadzoru i propisima Unije u pogledu referentnih vrijednosti. Stoga nadzirani subjekti u Uniji mogu upotrebljavati referentne vrijednosti koje pruža ta treća zemlja ako Komisija donese pozitivnu odluku o jednakovrijednosti sustava treće zemlje. U takvim okolnostima, nadležna bi tijela trebala dogovoriti aranžmane suradnje s nadzornim tijelima u trećim zemljama. ESMA bi trebala koordinirati razvoj tih aranžmana o suradnji i razmjenu informacija zaprimljenih iz trećih zemalja među nadležnim tijelima. Međutim, kako bi se izbjegli bilo kakvi nepovoljni učinci koji bi proizašli iz mogućeg naglog prestanka upotrebe referentnih vrijednosti treće zemlje u Uniji, ova Uredba također predviđa određene druge mehanizme (priznavanje i prihvaćanje) u čijem okviru nadzirana tijela smještena u Uniji mogu koristiti referentne vrijednosti treće zemlje. |
| --- | --- |

(44)

Ovom Uredbom trebala bi se uzeti u obzir načela IOSCO-a koja služe kao globalni standard za regulatorne zahtjeve koji se odnose na referentne vrijednosti. Kao sveobuhvatno načelo, u svrhu osiguravanja zaštite ulagatelja, nadzor i propisi u trećoj zemlji trebali bi biti jednakovrijedni nadzoru i propisima Unije u pogledu referentnih vrijednosti. Stoga nadzirani subjekti u Uniji mogu upotrebljavati referentne vrijednosti koje pruža ta treća zemlja ako Komisija donese pozitivnu odluku o jednakovrijednosti sustava treće zemlje. U takvim okolnostima, nadležna bi tijela trebala dogovoriti aranžmane suradnje s nadzornim tijelima u trećim zemljama. ESMA bi trebala koordinirati razvoj tih aranžmana o suradnji i razmjenu informacija zaprimljenih iz trećih zemalja među nadležnim tijelima. Međutim, kako bi se izbjegli bilo kakvi nepovoljni učinci koji bi proizašli iz mogućeg naglog prestanka upotrebe referentnih vrijednosti treće zemlje u Uniji, ova Uredba također predviđa određene druge mehanizme (priznavanje i prihvaćanje) u čijem okviru nadzirana tijela smještena u Uniji mogu koristiti referentne vrijednosti treće zemlje.

| (45) | Ovom se Uredbom uvodi postupak priznavanja administratora smještenih u trećoj zemlji koji provodi nadležno tijelo predmetne države članice. Priznanje će biti dodijeljeno administratorima koji se pridržavaju zahtjeva iz ove Uredbe. Uvažavajući ulogu načela IOSCO-a kao globalnog standarda za pružanje referentnih vrijednosti, nadležno tijelo predmetne države članice trebalo bi moći dati priznanje administratorima na temelju njihova pridržavanja načela IOSCO-a. U tu svrhu nadležno tijelo trebalo bi ocijeniti primjenu načela IOSCO-a od strane određenog administratora te utvrditi je li ta primjena, kada je riječ o tom administratoru, jednakovrijedna pridržavanju raznih zahtjeva utvrđenih ovom Uredbom, uzimajući u obzir specifičnosti sustava priznavanja u usporedbi sa sustavom jednakovrijednosti. |
| --- | --- |

(45)

Ovom se Uredbom uvodi postupak priznavanja administratora smještenih u trećoj zemlji koji provodi nadležno tijelo predmetne države članice. Priznanje će biti dodijeljeno administratorima koji se pridržavaju zahtjeva iz ove Uredbe. Uvažavajući ulogu načela IOSCO-a kao globalnog standarda za pružanje referentnih vrijednosti, nadležno tijelo predmetne države članice trebalo bi moći dati priznanje administratorima na temelju njihova pridržavanja načela IOSCO-a. U tu svrhu nadležno tijelo trebalo bi ocijeniti primjenu načela IOSCO-a od strane određenog administratora te utvrditi je li ta primjena, kada je riječ o tom administratoru, jednakovrijedna pridržavanju raznih zahtjeva utvrđenih ovom Uredbom, uzimajući u obzir specifičnosti sustava priznavanja u usporedbi sa sustavom jednakovrijednosti.

| (46) | Ovom se Uredbom također uvodi sustav prihvaćanja kojim se, pod određenim uvjetima, administratorima ili nadziranim subjektima koji su smješteni u Uniji dopušta da prihvate referentne vrijednosti koje je pružila treća zemlja kako bi se takve referentne vrijednosti upotrebljavale u Uniji. U tu svrhu nadležno tijelo trebalo bi razmotriti bi li usklađenost s načelima IOSCO-a bila jednakovrijedna usklađenosti s ovom Uredbom pri pružanju referentne vrijednosti koju će se prihvatiti, uzimajući u obzir specifičnosti sustava prihvaćanja u usporedbi sa sustavom jednakovrijednosti. Administrator ili nadzirani subjekt koji je prihvatio referentnu vrijednost iz treće zemlje trebao bi snositi potpunu odgovornost za takve prihvaćene referentne vrijednosti te za ispunjavanje relevantnih uvjeta iz ove Uredbe. |
| --- | --- |

(46)

Ovom se Uredbom također uvodi sustav prihvaćanja kojim se, pod određenim uvjetima, administratorima ili nadziranim subjektima koji su smješteni u Uniji dopušta da prihvate referentne vrijednosti koje je pružila treća zemlja kako bi se takve referentne vrijednosti upotrebljavale u Uniji. U tu svrhu nadležno tijelo trebalo bi razmotriti bi li usklađenost s načelima IOSCO-a bila jednakovrijedna usklađenosti s ovom Uredbom pri pružanju referentne vrijednosti koju će se prihvatiti, uzimajući u obzir specifičnosti sustava prihvaćanja u usporedbi sa sustavom jednakovrijednosti. Administrator ili nadzirani subjekt koji je prihvatio referentnu vrijednost iz treće zemlje trebao bi snositi potpunu odgovornost za takve prihvaćene referentne vrijednosti te za ispunjavanje relevantnih uvjeta iz ove Uredbe.

| (47) | Svi administratori referentnih vrijednosti mogu se koristiti diskrecijskim pravima, mogu podlijegati sukobu interesa i imati neprimjerene sustave upravljanja i kontrole. Nadalje, s obzirom na to da administratori kontroliraju postupak utvrđivanja referentnih vrijednosti, najučinkovitiji način osiguravanja cjelovitosti referentnih vrijednosti jest dodjela odobrenja administratoru ili njegova registracija i nadzor nad njim. |
| --- | --- |

(47)

Svi administratori referentnih vrijednosti mogu se koristiti diskrecijskim pravima, mogu podlijegati sukobu interesa i imati neprimjerene sustave upravljanja i kontrole. Nadalje, s obzirom na to da administratori kontroliraju postupak utvrđivanja referentnih vrijednosti, najučinkovitiji način osiguravanja cjelovitosti referentnih vrijednosti jest dodjela odobrenja administratoru ili njegova registracija i nadzor nad njim.

| (48) | Određeni administrator trebao bi imati odobrenje i biti pod nadzorom nadležnog tijela države članice u kojoj je smješten. Subjekti koji već podliježu nadzoru, a koji pružaju financijske referentne vrijednosti koje nisu ključne referentne vrijednosti nadležno bi tijelo trebalo registrirati i nadzirati za potrebe ove Uredbe. Relevantno nadležno tijelo trebalo bi registrirati i subjekte koji pružaju samo indekse koji se smatraju neznačajnim referentnim vrijednostima. Odobrenje i registracija trebali bi biti odvojeni postupci s obzirom na to da postupak odobrenja zahtijeva opsežnije ocjenjivanje prijave administratora. Postojanje odobrenja ili registracije administratora ne bi trebalo utjecati na nadzor nad tim administratorom koji provode relevantna nadležna tijela. Usto, trebalo bi uvesti prijelazni sustav u skladu s kojim bi se omogućila registracija osoba koje pružaju referentne vrijednosti koje nisu ključne ili nisu u širokoj upotrebi u jednoj ili više država članica u svrhu olakšavanja početne faze primjene ove Uredbe. ESMA bi na razini Unije trebala voditi registar koji sadrži informacije o administratorima koji imaju odobrenje ili su registrirani, o referentnim vrijednostima i administratorima koji pružaju te referentne vrijednosti na temelju pozitivne odluke unutar sustava jednakovrijednosti ili sustava priznanja, o administratorima Unije ili nadziranim subjektima koji su prihvatili referentne vrijednosti iz trećih zemalja, te o svim takvim prihvaćenim referentnim vrijednostima i njihovim administratorima smještenima u trećoj zemlji. |
| --- | --- |

(48)

Određeni administrator trebao bi imati odobrenje i biti pod nadzorom nadležnog tijela države članice u kojoj je smješten. Subjekti koji već podliježu nadzoru, a koji pružaju financijske referentne vrijednosti koje nisu ključne referentne vrijednosti nadležno bi tijelo trebalo registrirati i nadzirati za potrebe ove Uredbe. Relevantno nadležno tijelo trebalo bi registrirati i subjekte koji pružaju samo indekse koji se smatraju neznačajnim referentnim vrijednostima. Odobrenje i registracija trebali bi biti odvojeni postupci s obzirom na to da postupak odobrenja zahtijeva opsežnije ocjenjivanje prijave administratora. Postojanje odobrenja ili registracije administratora ne bi trebalo utjecati na nadzor nad tim administratorom koji provode relevantna nadležna tijela. Usto, trebalo bi uvesti prijelazni sustav u skladu s kojim bi se omogućila registracija osoba koje pružaju referentne vrijednosti koje nisu ključne ili nisu u širokoj upotrebi u jednoj ili više država članica u svrhu olakšavanja početne faze primjene ove Uredbe. ESMA bi na razini Unije trebala voditi registar koji sadrži informacije o administratorima koji imaju odobrenje ili su registrirani, o referentnim vrijednostima i administratorima koji pružaju te referentne vrijednosti na temelju pozitivne odluke unutar sustava jednakovrijednosti ili sustava priznanja, o administratorima Unije ili nadziranim subjektima koji su prihvatili referentne vrijednosti iz trećih zemalja, te o svim takvim prihvaćenim referentnim vrijednostima i njihovim administratorima smještenima u trećoj zemlji.

| (49) | U određenim okolnostima osoba pruža indeks, a da pritom nije svjesna da se taj indeks primjenjuje kao referentna vrijednost za financijski instrument, financijski ugovor ili investicijski fond. To se osobito događa u slučaju kada su korisnici i administrator referentne vrijednosti smješteni u različitim državama članicama. Stoga je potrebno povećati razinu transparentnosti u pogledu referentne vrijednosti koju se upotrebljava. Takva transparentnost može se postići poboljšanjem sadržaja prospekata ili dokumenata s ključnim informacijama koji su propisani pravom Unije te sadržaja obavijesti koje su propisane Uredbom (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (11). |
| --- | --- |

(49)

U određenim okolnostima osoba pruža indeks, a da pritom nije svjesna da se taj indeks primjenjuje kao referentna vrijednost za financijski instrument, financijski ugovor ili investicijski fond. To se osobito događa u slučaju kada su korisnici i administrator referentne vrijednosti smješteni u različitim državama članicama. Stoga je potrebno povećati razinu transparentnosti u pogledu referentne vrijednosti koju se upotrebljava. Takva transparentnost može se postići poboljšanjem sadržaja prospekata ili dokumenata s ključnim informacijama koji su propisani pravom Unije te sadržaja obavijesti koje su propisane Uredbom (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (11).

| (50) | Paket učinkovitih alata, ovlasti i resursa nadležnih tijela svake države članice jamči učinkovitost nadzora. Stoga bi ovom Uredbom posebno trebalo predvidjeti paket minimalnih nadzornih i istražnih ovlasti koje bi trebalo povjeriti nadležnim tijelima država članica u skladu s nacionalnim pravom. Pri izvršavanju svojih ovlasti na temelju ove Uredbe nadležna tijela i ESMA trebali bi djelovati objektivno i nepristrano te odlučivati autonomno. |
| --- | --- |

(50)

Paket učinkovitih alata, ovlasti i resursa nadležnih tijela svake države članice jamči učinkovitost nadzora. Stoga bi ovom Uredbom posebno trebalo predvidjeti paket minimalnih nadzornih i istražnih ovlasti koje bi trebalo povjeriti nadležnim tijelima država članica u skladu s nacionalnim pravom. Pri izvršavanju svojih ovlasti na temelju ove Uredbe nadležna tijela i ESMA trebali bi djelovati objektivno i nepristrano te odlučivati autonomno.

| (51) | U svrhu otkrivanja slučajeva kršenja ove Uredbe nadležnim je tijelima potrebno, u skladu s nacionalnim pravom, omogućiti pristup prostorima pravnih osoba radi zapljene dokumentacije. Pristup tim prostorijama potreban je ako postoji osnovana sumnja da postoje dokumenti i drugi podatci povezani s predmetom inspekcije ili istraživanja koji bi mogli biti važni za dokazivanje slučaja kršenja ove Uredbe. Pristup je osim toga potreban ako osoba kojoj je prethodno već poslan zahtjev za informaciju ne postupi u skladu s njim, ili ako se opravdano smatra da se ni u slučaju dostavljanja zahtjeva ne bi postupilo u skladu s njim odnosno da bi dokumenti ili informacije na koje se zahtjev odnosi bili uklonjeni, promijenjeni ili uništeni. Ako je, u skladu s nacionalnim pravom, potrebno prethodno odobrenje pravosudnog tijela predmetne države članice, prostoru bi se trebalo pristupiti nakon što se izda to prethodno sudsko odobrenje. |
| --- | --- |

(51)

U svrhu otkrivanja slučajeva kršenja ove Uredbe nadležnim je tijelima potrebno, u skladu s nacionalnim pravom, omogućiti pristup prostorima pravnih osoba radi zapljene dokumentacije. Pristup tim prostorijama potreban je ako postoji osnovana sumnja da postoje dokumenti i drugi podatci povezani s predmetom inspekcije ili istraživanja koji bi mogli biti važni za dokazivanje slučaja kršenja ove Uredbe. Pristup je osim toga potreban ako osoba kojoj je prethodno već poslan zahtjev za informaciju ne postupi u skladu s njim, ili ako se opravdano smatra da se ni u slučaju dostavljanja zahtjeva ne bi postupilo u skladu s njim odnosno da bi dokumenti ili informacije na koje se zahtjev odnosi bili uklonjeni, promijenjeni ili uništeni. Ako je, u skladu s nacionalnim pravom, potrebno prethodno odobrenje pravosudnog tijela predmetne države članice, prostoru bi se trebalo pristupiti nakon što se izda to prethodno sudsko odobrenje.

| (52) | Postojeće snimke telefonskih razgovora i evidencija o prijenosu podataka nadziranih subjekata mogu biti ključni, katkad i jedini dokazi za utvrđivanje i dokazivanje kršenja ove Uredbe, osobito poštovanja zahtjeva u vezi s upravljanjem i kontrolom. Takve snimke i evidencija mogu pomoći pri provjeri identiteta osobe odgovorne za unos ulaznih podataka i osobe odgovorne za njihovo odobravanje te provjeri toga je li se poštovala organizacijska razdvojenost zaposlenika. Stoga bi nadležna tijela trebala moći zahtijevati postojeće snimke telefonskih razgovora te evidenciju elektroničke komunikacije i prijenosa podataka koje imaju nadzirani subjekti ako se opravdano sumnja da snimke ili evidencija koje se odnose na svrhu inspekcije ili istrage mogu biti bitne za dokazivanje kršenja ove Uredbe. |
| --- | --- |

(52)

Postojeće snimke telefonskih razgovora i evidencija o prijenosu podataka nadziranih subjekata mogu biti ključni, katkad i jedini dokazi za utvrđivanje i dokazivanje kršenja ove Uredbe, osobito poštovanja zahtjeva u vezi s upravljanjem i kontrolom. Takve snimke i evidencija mogu pomoći pri provjeri identiteta osobe odgovorne za unos ulaznih podataka i osobe odgovorne za njihovo odobravanje te provjeri toga je li se poštovala organizacijska razdvojenost zaposlenika. Stoga bi nadležna tijela trebala moći zahtijevati postojeće snimke telefonskih razgovora te evidenciju elektroničke komunikacije i prijenosa podataka koje imaju nadzirani subjekti ako se opravdano sumnja da snimke ili evidencija koje se odnose na svrhu inspekcije ili istrage mogu biti bitne za dokazivanje kršenja ove Uredbe.

| (53) | Ovom Uredbom poštuju se temeljna prava i u obzir uzimaju načela priznata Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, osobito pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života, zaštita osobnih podataka, pravo na slobodu izražavanja i informiranja, sloboda poduzetništva, pravo na vlasništvo, pravo na zaštitu potrošača, pravo na djelotvoran pravni lijek i pravo na obranu. S obzirom na to ovu Uredbu treba tumačiti i primjenjivati u skladu s tim pravima i načelima. |
| --- | --- |

(53)

Ovom Uredbom poštuju se temeljna prava i u obzir uzimaju načela priznata Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, osobito pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života, zaštita osobnih podataka, pravo na slobodu izražavanja i informiranja, sloboda poduzetništva, pravo na vlasništvo, pravo na zaštitu potrošača, pravo na djelotvoran pravni lijek i pravo na obranu. S obzirom na to ovu Uredbu treba tumačiti i primjenjivati u skladu s tim pravima i načelima.

| (54) | Pravo dotičnih osoba na obranu trebalo bi se u potpunosti poštovati. Osobama koje su predmet postupka osobito bi se trebao omogućiti pristup nalazima na kojima nadležna tijela temelje svoje odluke i osigurati im pravo na saslušanje. |
| --- | --- |

(54)

Pravo dotičnih osoba na obranu trebalo bi se u potpunosti poštovati. Osobama koje su predmet postupka osobito bi se trebao omogućiti pristup nalazima na kojima nadležna tijela temelje svoje odluke i osigurati im pravo na saslušanje.

| (55) | Transparentnost u pogledu referentnih vrijednosti nužna je radi stabilnosti financijskog tržišta i zaštite ulagatelja. Svaka razmjena ili prijenos informacija, što ih obavljaju nadležna tijela, trebala bi biti u skladu s pravilima o prijenosu osobnih podataka utvrđenima u Direktivi 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12). Svaka razmjena ili prijenos informacija, što ih obavi ESMA, trebala bi biti u skladu s pravilima o prijenosu osobnih podataka utvrđenima u Uredbi (EZ) 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (13). |
| --- | --- |

(55)

Transparentnost u pogledu referentnih vrijednosti nužna je radi stabilnosti financijskog tržišta i zaštite ulagatelja. Svaka razmjena ili prijenos informacija, što ih obavljaju nadležna tijela, trebala bi biti u skladu s pravilima o prijenosu osobnih podataka utvrđenima u Direktivi 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12). Svaka razmjena ili prijenos informacija, što ih obavi ESMA, trebala bi biti u skladu s pravilima o prijenosu osobnih podataka utvrđenima u Uredbi (EZ) 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (13).

| (56) | Uzimajući u obzir načela navedena u Komunikaciji Komisije od 8. prosinca 2010. o jačanju sustava sankcija u sektoru financijskih usluga i pravne akte Unije donesene nakon te Komunikacije, države članice trebale bi, radi osiguranja zajedničkog pristupa i odvraćajućeg učinka, utvrditi pravila o administrativnim sankcijama i drugim administrativnim mjerama, uključujući novčane sankcije, koje se primjenjuju u slučaju kršenja odredaba ove Uredbe te osigurati njihovu provedbu. Te administrativne sankcije i druge administrativne mjere trebale bi biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. |
| --- | --- |

(56)

Uzimajući u obzir načela navedena u Komunikaciji Komisije od 8. prosinca 2010. o jačanju sustava sankcija u sektoru financijskih usluga i pravne akte Unije donesene nakon te Komunikacije, države članice trebale bi, radi osiguranja zajedničkog pristupa i odvraćajućeg učinka, utvrditi pravila o administrativnim sankcijama i drugim administrativnim mjerama, uključujući novčane sankcije, koje se primjenjuju u slučaju kršenja odredaba ove Uredbe te osigurati njihovu provedbu. Te administrativne sankcije i druge administrativne mjere trebale bi biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.

| (57) | Administrativne sankcije i druge administrativne mjere koje se primjenjuju u posebnim slučajevima trebalo bi utvrditi uzimajući, prema potrebi, u obzir čimbenike poput povrata identificirane financijske koristi, ozbiljnosti i trajanja kršenja, otegotnih ili olakotnih čimbenika, potrebe da administrativna novčana sankcija ima odvraćajući učinak te bi, prema potrebi, trebalo omogućiti njezino smanjenje u slučaju suradnje s nadležnim tijelom. Stvarni iznos administrativne novčane sankcije koja se izriče u posebnom slučaju trebao bi moći dosegnuti maksimalnu razinu predviđenu ovom Uredbom, ili višu razinu predviđenu nacionalnim pravom, osobito u slučaju vrlo teškog kršenja, dok bi se administrativne novčane sankcije koje su znatno niže od maksimalne razine trebale moći primijeniti na manja kršenja ili u slučaju nagodbe. Nadležnom tijelu trebala bi biti dostupna mogućnost izricanja privremene zabrane obavljanja upravljačkih funkcija u odnosu na administratora referentnih vrijednosti ili doprinositelja. |
| --- | --- |

(57)

Administrativne sankcije i druge administrativne mjere koje se primjenjuju u posebnim slučajevima trebalo bi utvrditi uzimajući, prema potrebi, u obzir čimbenike poput povrata identificirane financijske koristi, ozbiljnosti i trajanja kršenja, otegotnih ili olakotnih čimbenika, potrebe da administrativna novčana sankcija ima odvraćajući učinak te bi, prema potrebi, trebalo omogućiti njezino smanjenje u slučaju suradnje s nadležnim tijelom. Stvarni iznos administrativne novčane sankcije koja se izriče u posebnom slučaju trebao bi moći dosegnuti maksimalnu razinu predviđenu ovom Uredbom, ili višu razinu predviđenu nacionalnim pravom, osobito u slučaju vrlo teškog kršenja, dok bi se administrativne novčane sankcije koje su znatno niže od maksimalne razine trebale moći primijeniti na manja kršenja ili u slučaju nagodbe. Nadležnom tijelu trebala bi biti dostupna mogućnost izricanja privremene zabrane obavljanja upravljačkih funkcija u odnosu na administratora referentnih vrijednosti ili doprinositelja.

| (58) | Ovom se Uredbom ne bi smjela ograničiti sposobnost država članica da uvode višu razinu administrativnih sankcija te se ne bi smjele dovoditi u pitanje odredbe zakona država članica o kaznenim sankcijama. |
| --- | --- |

(58)

Ovom se Uredbom ne bi smjela ograničiti sposobnost država članica da uvode višu razinu administrativnih sankcija te se ne bi smjele dovoditi u pitanje odredbe zakona država članica o kaznenim sankcijama.

| (59) | Iako države članice ništa ne sprječava da donesu propise za administrativne i kaznene sankcije za iste slučajeve kršenja, od država članica ne bi se smjelo zahtijevati da donesu propise za administrativne sankcije za slučajeve kršenja ove Uredbe koji podliježu nacionalnom kaznenom pravu. U skladu s nacionalnim pravom države članice nisu obvezne propisati i administrativne i kaznene sankcije za isto kršenje, ali trebale bi to biti u mogućnosti učiniti ako to njihovo nacionalno pravo dopušta. Međutim, zadržavanje kaznenih sankcija umjesto administrativnih sankcija za kršenja ove Uredbe ne bi smjelo smanjiti ili na bilo koji drugi način utjecati na mogućnost nadležnih tijela za pravodobnu suradnju, pristup i razmjenu informacija s nadležnim tijelima drugih država članica za potrebe ove Uredbe, pa i nakon upućivanja određenih kršenja pravosudnim tijelima nadležnima za kazneni progon. |
| --- | --- |

(59)

Iako države članice ništa ne sprječava da donesu propise za administrativne i kaznene sankcije za iste slučajeve kršenja, od država članica ne bi se smjelo zahtijevati da donesu propise za administrativne sankcije za slučajeve kršenja ove Uredbe koji podliježu nacionalnom kaznenom pravu. U skladu s nacionalnim pravom države članice nisu obvezne propisati i administrativne i kaznene sankcije za isto kršenje, ali trebale bi to biti u mogućnosti učiniti ako to njihovo nacionalno pravo dopušta. Međutim, zadržavanje kaznenih sankcija umjesto administrativnih sankcija za kršenja ove Uredbe ne bi smjelo smanjiti ili na bilo koji drugi način utjecati na mogućnost nadležnih tijela za pravodobnu suradnju, pristup i razmjenu informacija s nadležnim tijelima drugih država članica za potrebe ove Uredbe, pa i nakon upućivanja određenih kršenja pravosudnim tijelima nadležnima za kazneni progon.

| (60) | Potrebno je ojačati odredbe o razmjeni informacija između nadležnih tijela i osnažiti njihove dužnosti međusobne pomoći i suradnje. S obzirom na rastuću prekograničnu aktivnost, nadležna bi tijela trebala međusobno razmjenjivati informacije potrebne za obavljanje svojih zadaća kako bi se osigurala učinkovita provedba ove Uredbe, među ostalim i u situacijama u kojima kršenje ili sumnja na kršenje mogu biti važni za tijela u dvije ili više država članica. Prilikom razmjene informacija potrebno je strogo čuvati profesionalne tajne kako bi se osigurao nesmetan prijenos informacija i zaštita pojedinačnih prava. |
| --- | --- |

(60)

Potrebno je ojačati odredbe o razmjeni informacija između nadležnih tijela i osnažiti njihove dužnosti međusobne pomoći i suradnje. S obzirom na rastuću prekograničnu aktivnost, nadležna bi tijela trebala međusobno razmjenjivati informacije potrebne za obavljanje svojih zadaća kako bi se osigurala učinkovita provedba ove Uredbe, među ostalim i u situacijama u kojima kršenje ili sumnja na kršenje mogu biti važni za tijela u dvije ili više država članica. Prilikom razmjene informacija potrebno je strogo čuvati profesionalne tajne kako bi se osigurao nesmetan prijenos informacija i zaštita pojedinačnih prava.

| (61) | Kako bi se osiguralo da odluke o izricanju administrativnih sankcija ili drugih administrativnih mjera koje donesu nadležna tijela imaju odvraćajući učinak na što veći dio javnosti, trebalo bi ih objaviti. Objava odluka o izricanju administrativnih sankcija ili drugih administrativnih mjera važan je instrument nadležnih tijela i u svrhu obavješćivanja sudionika na tržištu o tome koja se vrsta ponašanja smatra kršenjem ove Uredbe te u svrhu promicanja dobrog ponašanja među sudionicima na tržištu. Ako bi se takvom objavom riskiralo izazivanje nerazmjerne štete uključenim osobama, ili bi se ugrozilo stabilnost financijskih tržišta ili tekuće istrage, nadležno tijelo trebalo bi objaviti administrativnu sankciju ili drugu administrativnu mjeru na anonimnoj osnovi ili odgoditi predmetnu objavu. Dodatno, nadležna tijela trebala bi imati mogućnost ne objaviti odluku o izricanju administrativnih sankcija ili drugih administrativnih mjera ako se smatra da se anonimnom ili odgođenom objavom ne može dostatno osigurati neugrožavanje stabilnosti financijskih tržišta. Nadležna tijela nisu dužna objaviti ni administrativne sankcije ili druge administrativne mjere koje se smatraju mjerama blaže naravi ako bi njihova objava bila nerazmjerna. |
| --- | --- |

(61)

Kako bi se osiguralo da odluke o izricanju administrativnih sankcija ili drugih administrativnih mjera koje donesu nadležna tijela imaju odvraćajući učinak na što veći dio javnosti, trebalo bi ih objaviti. Objava odluka o izricanju administrativnih sankcija ili drugih administrativnih mjera važan je instrument nadležnih tijela i u svrhu obavješćivanja sudionika na tržištu o tome koja se vrsta ponašanja smatra kršenjem ove Uredbe te u svrhu promicanja dobrog ponašanja među sudionicima na tržištu. Ako bi se takvom objavom riskiralo izazivanje nerazmjerne štete uključenim osobama, ili bi se ugrozilo stabilnost financijskih tržišta ili tekuće istrage, nadležno tijelo trebalo bi objaviti administrativnu sankciju ili drugu administrativnu mjeru na anonimnoj osnovi ili odgoditi predmetnu objavu. Dodatno, nadležna tijela trebala bi imati mogućnost ne objaviti odluku o izricanju administrativnih sankcija ili drugih administrativnih mjera ako se smatra da se anonimnom ili odgođenom objavom ne može dostatno osigurati neugrožavanje stabilnosti financijskih tržišta. Nadležna tijela nisu dužna objaviti ni administrativne sankcije ili druge administrativne mjere koje se smatraju mjerama blaže naravi ako bi njihova objava bila nerazmjerna.

| (62) | Ključne referentne vrijednosti mogu uključivati doprinositelje, administratore i korisnike u više država članica. Stoga bi prestanak pružanja takve referentne vrijednosti ili bilo koji događaj koji može narušiti njezinu cjelovitost mogao utjecati na više država članica, što znači da nadzor nad takvom referentnom vrijednošću koji obavlja samo nadležno tijelo države članice u kojoj je smješten administrator te referentne vrijednosti neće biti učinkovit i djelotvoran u smislu postupanja sa svim rizicima koje predstavlja ključna referentna vrijednost. U takvom slučaju, radi osiguranja djelotvorne razmjene informacija o nadzoru među nadležnim tijelima te radi usklađenosti njihovih aktivnosti i nadzornih mjera, trebalo bi uspostaviti kolegij koji bi se sastojao od nadležnih tijela i ESMA-e. Aktivnosti kolegija trebale bi pridonijeti usklađenoj primjeni pravila iz ove Uredbe i usklađenosti nadzornih praksi. Nadležno tijelo administratora trebalo bi uspostaviti pisane sustave za razmjenu podataka, postupak donošenja odluka, koji bi mogao obuhvatiti pravila o postupcima glasovanja, svaku suradnju u svrhu obveznih mjera doprinošenja i slučajeve u kojima se nadležna tijela međusobno savjetuju. ESMA-ino pravno obvezujuće posredovanje ključan je element za postizanje usklađenosti, dosljednosti nadzora i konvergencije nadzorne prakse. |
| --- | --- |

(62)

Ključne referentne vrijednosti mogu uključivati doprinositelje, administratore i korisnike u više država članica. Stoga bi prestanak pružanja takve referentne vrijednosti ili bilo koji događaj koji može narušiti njezinu cjelovitost mogao utjecati na više država članica, što znači da nadzor nad takvom referentnom vrijednošću koji obavlja samo nadležno tijelo države članice u kojoj je smješten administrator te referentne vrijednosti neće biti učinkovit i djelotvoran u smislu postupanja sa svim rizicima koje predstavlja ključna referentna vrijednost. U takvom slučaju, radi osiguranja djelotvorne razmjene informacija o nadzoru među nadležnim tijelima te radi usklađenosti njihovih aktivnosti i nadzornih mjera, trebalo bi uspostaviti kolegij koji bi se sastojao od nadležnih tijela i ESMA-e. Aktivnosti kolegija trebale bi pridonijeti usklađenoj primjeni pravila iz ove Uredbe i usklađenosti nadzornih praksi. Nadležno tijelo administratora trebalo bi uspostaviti pisane sustave za razmjenu podataka, postupak donošenja odluka, koji bi mogao obuhvatiti pravila o postupcima glasovanja, svaku suradnju u svrhu obveznih mjera doprinošenja i slučajeve u kojima se nadležna tijela međusobno savjetuju. ESMA-ino pravno obvezujuće posredovanje ključan je element za postizanje usklađenosti, dosljednosti nadzora i konvergencije nadzorne prakse.

| (63) | Referentne vrijednosti mogu se upotrebljavati kod financijskih instrumenata i financijskih ugovora koji imaju dugi rok trajanja. U određenim slučajevima, kada ova Uredba stupi na snagu, postoji rizik da takve referentne vrijednosti neće biti dopuštene jer se njihove značajke ne mogu prilagoditi zahtjevima ove Uredbe. Istodobno bi se zabranom nastavka pružanja takve referentne vrijednosti mogao izazvati prestanak ili nemogućnost provedbe financijskih instrumenata ili financijskih ugovora i tako nanijeti šteta ulagateljima. Stoga je potrebno predvidjeti odredbu kojom se dopušta daljnje pružanje takvih referentnih vrijednosti tijekom prijelaznog razdoblja. |
| --- | --- |

(63)

Referentne vrijednosti mogu se upotrebljavati kod financijskih instrumenata i financijskih ugovora koji imaju dugi rok trajanja. U određenim slučajevima, kada ova Uredba stupi na snagu, postoji rizik da takve referentne vrijednosti neće biti dopuštene jer se njihove značajke ne mogu prilagoditi zahtjevima ove Uredbe. Istodobno bi se zabranom nastavka pružanja takve referentne vrijednosti mogao izazvati prestanak ili nemogućnost provedbe financijskih instrumenata ili financijskih ugovora i tako nanijeti šteta ulagateljima. Stoga je potrebno predvidjeti odredbu kojom se dopušta daljnje pružanje takvih referentnih vrijednosti tijekom prijelaznog razdoblja.

| (64) | U slučajevima kad ova Uredba obuhvaća ili potencijalno obuhvaća nadzirane subjekte i tržišta obuhvaćena Uredbom (EU) br. 1227/2011, ESMA bi se trebala savjetovati s Agencijom za suradnju energetskih regulatora (ACER) kako bi iskoristila njezino stručno poznavanje energetskih tržišta i ublažila dvostruko reguliranje. |
| --- | --- |

(64)

U slučajevima kad ova Uredba obuhvaća ili potencijalno obuhvaća nadzirane subjekte i tržišta obuhvaćena Uredbom (EU) br. 1227/2011, ESMA bi se trebala savjetovati s Agencijom za suradnju energetskih regulatora (ACER) kako bi iskoristila njezino stručno poznavanje energetskih tržišta i ublažila dvostruko reguliranje.

| (65) | Kako bi se dodatno odredili tehnički elementi ove Uredbe, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s određivanjem tehničkih elemenata u definicijama; u vezi s izračunom nominalnih iznosa financijskih instrumenata, zamišljenog iznosa izvedenica i neto vrijednosti imovine investicijskih fondova koja se odnosi na referentnu vrijednost kako bi se utvrdilo je li ta referentna vrijednost ključna; u vezi s preispitivanjem metode izračuna koja je upotrijebljena kako bi se utvrdio prag za određivanje ključnih i značajnih referentnih vrijednosti; u vezi s utvrđivanjem objektivnih razloga za prihvaćanje referentne vrijednosti ili obitelji referentnih vrijednosti pruženih u trećoj zemlji; u vezi s utvrđivanjem elemenata za ocjenjivanje bi li prestanak ili promjena postojeće referentne vrijednosti mogli izazvati slučaj više sile, nemogućnost ispunjenja ili drugi oblik kršenja uvjeta financijskog ugovora ili financijskog instrumenta, ili pravila bilo kojeg investicijskog fonda, koji se poziva na tu referentnu vrijednost; te u vezi s produljenjem razdoblja od 24 mjeseca koje je predviđeno za registraciju umjesto odobrenja određenih administratora. Prilikom donošenja takvih akata Komisija bi trebala uzeti u obzir razvoj tržišta ili tehnološki razvoj i međunarodnu konvergenciju nadzorne prakse u pogledu referentnih vrijednosti, a posebno rad IOSCO-a. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenim u Međuinstitucijskom sporazumu Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva (14) od 13. travnja 2016. Konkretnije, s ciljem osiguranja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci imaju sustavan pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(65)

Kako bi se dodatno odredili tehnički elementi ove Uredbe, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s određivanjem tehničkih elemenata u definicijama; u vezi s izračunom nominalnih iznosa financijskih instrumenata, zamišljenog iznosa izvedenica i neto vrijednosti imovine investicijskih fondova koja se odnosi na referentnu vrijednost kako bi se utvrdilo je li ta referentna vrijednost ključna; u vezi s preispitivanjem metode izračuna koja je upotrijebljena kako bi se utvrdio prag za određivanje ključnih i značajnih referentnih vrijednosti; u vezi s utvrđivanjem objektivnih razloga za prihvaćanje referentne vrijednosti ili obitelji referentnih vrijednosti pruženih u trećoj zemlji; u vezi s utvrđivanjem elemenata za ocjenjivanje bi li prestanak ili promjena postojeće referentne vrijednosti mogli izazvati slučaj više sile, nemogućnost ispunjenja ili drugi oblik kršenja uvjeta financijskog ugovora ili financijskog instrumenta, ili pravila bilo kojeg investicijskog fonda, koji se poziva na tu referentnu vrijednost; te u vezi s produljenjem razdoblja od 24 mjeseca koje je predviđeno za registraciju umjesto odobrenja određenih administratora. Prilikom donošenja takvih akata Komisija bi trebala uzeti u obzir razvoj tržišta ili tehnološki razvoj i međunarodnu konvergenciju nadzorne prakse u pogledu referentnih vrijednosti, a posebno rad IOSCO-a. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenim u Međuinstitucijskom sporazumu Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva (14) od 13. travnja 2016. Konkretnije, s ciljem osiguranja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci imaju sustavan pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (66) | Tehničkim standardima trebalo bi se osigurati dosljedno usklađivanje zahtjeva za pružanje indeksa i doprinos indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti te odgovarajuća zaštita ulagatelja i potrošača diljem Unije. Bilo bi učinkovito i primjereno povjeriti ESMA-i, kao visokospecijaliziranom stručnom tijelu, izradu nacrta regulatornih tehničkih standarda koji nisu povezani s političkim odlukama, a koji bi se potom podnijeli Komisiji. Komisija bi, pomoću delegiranih akata na temelju članka 290. UFEU-a i u skladu s člancima 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010 trebala donijeti nacrt regulatornih tehničkih standarda koje sastavi ESMA u vezi s postupcima i značajkama funkcije nadzora; u vezi s načinom na koji se osigurava prikladnost i provjerljivost ulaznih podataka kao i interni nadzor i postupci provjere doprinositelja; u vezi s informacijama o referentnim vrijednostima i metodologiji koje pruža administrator; u vezi s elementima kodeksa ponašanja; u vezi sa zahtjevima koji se odnose na sustave i načine kontrole, u vezi s kriterijima koje bi nadležno tijelo trebalo uzeti u obzir kod odlučivanja o tome hoće li primijeniti određene dodatne zahtjeve; u vezi sa sadržajem izjave o referentnoj vrijednosti i slučajevima u kojima je potrebno ažuriranje te izjave; u vezi s minimalnim sadržajem dogovora o suradnji između nadležnih tijela i ESMA-e; u vezi s oblikom i sadržajem prijave za priznavanje administratora iz treće zemlje te prikaza informacija koje treba priložiti toj prijavi; te u vezi s informacijom koju treba pružiti u prijavi za odobrenje ili registraciju. |
| --- | --- |

(66)

Tehničkim standardima trebalo bi se osigurati dosljedno usklađivanje zahtjeva za pružanje indeksa i doprinos indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti te odgovarajuća zaštita ulagatelja i potrošača diljem Unije. Bilo bi učinkovito i primjereno povjeriti ESMA-i, kao visokospecijaliziranom stručnom tijelu, izradu nacrta regulatornih tehničkih standarda koji nisu povezani s političkim odlukama, a koji bi se potom podnijeli Komisiji. Komisija bi, pomoću delegiranih akata na temelju članka 290. UFEU-a i u skladu s člancima 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010 trebala donijeti nacrt regulatornih tehničkih standarda koje sastavi ESMA u vezi s postupcima i značajkama funkcije nadzora; u vezi s načinom na koji se osigurava prikladnost i provjerljivost ulaznih podataka kao i interni nadzor i postupci provjere doprinositelja; u vezi s informacijama o referentnim vrijednostima i metodologiji koje pruža administrator; u vezi s elementima kodeksa ponašanja; u vezi sa zahtjevima koji se odnose na sustave i načine kontrole, u vezi s kriterijima koje bi nadležno tijelo trebalo uzeti u obzir kod odlučivanja o tome hoće li primijeniti određene dodatne zahtjeve; u vezi sa sadržajem izjave o referentnoj vrijednosti i slučajevima u kojima je potrebno ažuriranje te izjave; u vezi s minimalnim sadržajem dogovora o suradnji između nadležnih tijela i ESMA-e; u vezi s oblikom i sadržajem prijave za priznavanje administratora iz treće zemlje te prikaza informacija koje treba priložiti toj prijavi; te u vezi s informacijom koju treba pružiti u prijavi za odobrenje ili registraciju.

| (67) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji kako bi se utvrdio i preispitao popis javnih tijela u Uniji, kako bi se utvrdio i revidirao popis ključnih referentnih vrijednosti i kako bi se utvrdila jednakovrijednost pravnog okvira kojem podliježu pružatelji referentnih vrijednosti iz trećih zemalja u svrhu potpune ili djelomične jednakovrijednosti. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (15). |
| --- | --- |

(67)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji kako bi se utvrdio i preispitao popis javnih tijela u Uniji, kako bi se utvrdio i revidirao popis ključnih referentnih vrijednosti i kako bi se utvrdila jednakovrijednost pravnog okvira kojem podliježu pružatelji referentnih vrijednosti iz trećih zemalja u svrhu potpune ili djelomične jednakovrijednosti. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (15).

| (68) | Komisija bi, pomoću provedbenih akata na temelju članka 291. UFEU-a i u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010, trebala imati ovlast donijeti provedbene tehničke standarde koje je sastavila ESMA i kojima se utvrđuju predlošci za izjave o usklađenosti, postupci i oblici razmjene informacija između nadležnih tijela i ESMA-e. |
| --- | --- |

(68)

Komisija bi, pomoću provedbenih akata na temelju članka 291. UFEU-a i u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010, trebala imati ovlast donijeti provedbene tehničke standarde koje je sastavila ESMA i kojima se utvrđuju predlošci za izjave o usklađenosti, postupci i oblici razmjene informacija između nadležnih tijela i ESMA-e.

| (69) | S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, tj. uspostavu dosljednog i učinkovitog sustava za rješavanje ranjivosti koje predstavljaju referentne vrijednosti, ne mogu dostatno ostvariti države članice jer se ukupni utjecaj problema povezanih s referentnim vrijednostima može u potpunosti sagledati samo na razini Unije, nego se zbog opsega i učinaka ove Uredbe oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(69)

S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, tj. uspostavu dosljednog i učinkovitog sustava za rješavanje ranjivosti koje predstavljaju referentne vrijednosti, ne mogu dostatno ostvariti države članice jer se ukupni utjecaj problema povezanih s referentnim vrijednostima može u potpunosti sagledati samo na razini Unije, nego se zbog opsega i učinaka ove Uredbe oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (70) | S obzirom na hitnost potrebe vraćanja povjerenja u referentne vrijednosti i promicanja poštenog i transparentnog financijskog tržišta, ova Uredba bi trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave. |
| --- | --- |

(70)

S obzirom na hitnost potrebe vraćanja povjerenja u referentne vrijednosti i promicanja poštenog i transparentnog financijskog tržišta, ova Uredba bi trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave.

| (71) | Potrošači mogu sklopiti financijske ugovore, posebno ugovore o hipotekama i potrošačkim kreditima, koji se pozivaju na referentnu vrijednost, ali nejednaka pregovaračka moć i primjena općih uvjeta poslovanja znači da mogu imati ograničen utjecaj na odabir primijenjene referentne vrijednosti. Stoga je potrebno osigurati da vjerovnici i kreditni posrednici potrošačima obvezno pruže barem odgovarajuće informacije. U tu svrhu trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti direktive 2008/48/EZ i 2014/17/EU. |
| --- | --- |

(71)

Potrošači mogu sklopiti financijske ugovore, posebno ugovore o hipotekama i potrošačkim kreditima, koji se pozivaju na referentnu vrijednost, ali nejednaka pregovaračka moć i primjena općih uvjeta poslovanja znači da mogu imati ograničen utjecaj na odabir primijenjene referentne vrijednosti. Stoga je potrebno osigurati da vjerovnici i kreditni posrednici potrošačima obvezno pruže barem odgovarajuće informacije. U tu svrhu trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti direktive 2008/48/EZ i 2014/17/EU.

| (72) | Uredbom (EU) br. 596/2014 zahtijeva se od osoba koje obavljaju rukovoditeljske dužnosti, kao i od osoba koje su s njima usko povezane da obavješćuju izdavatelja i nadležno tijelo o svakoj transakciji izvršenoj za vlastiti račun koja se odnosi na financijske instrumente koji su sami povezani s dionicama i dužničkim financijskim instrumentima svojega izdavatelja. Postoje, međutim, razni financijski instrumenti koji su povezani s dionicama i dužničkim financijskim instrumentima određenog izdavatelja. Takvi financijski instrumenti obuhvaćaju jedinice u subjektima za zajednička ulaganja, strukturirane proizvode ili financijske instrumente koji sadrže izvedenicu koja omogućuje izloženost uspješnosti dionica ili dužničkih financijskih instrumenata koje je izdao izdavatelj. O svakoj transakciji u takvim financijskim instrumentima iznad de minimis praga trebalo bi obavijestiti izdavatelja i nadležno tijelo. Trebalo bi napraviti iznimku ako povezani financijski instrument pruža izloženost od 20 % ili manje izdavateljevim dionicama ili dužničkim financijskim instrumentima ili ako osoba koja obavlja rukovoditeljske dužnosti ili osoba koja je s njima usko povezana nije poznavala i nije mogla poznavati ulagateljski sastav povezanog financijskog instrumenta. Uredbu (EU) br. 596/2014 trebalo bi stoga izmijeniti, |
| --- | --- |

(72)

Uredbom (EU) br. 596/2014 zahtijeva se od osoba koje obavljaju rukovoditeljske dužnosti, kao i od osoba koje su s njima usko povezane da obavješćuju izdavatelja i nadležno tijelo o svakoj transakciji izvršenoj za vlastiti račun koja se odnosi na financijske instrumente koji su sami povezani s dionicama i dužničkim financijskim instrumentima svojega izdavatelja. Postoje, međutim, razni financijski instrumenti koji su povezani s dionicama i dužničkim financijskim instrumentima određenog izdavatelja. Takvi financijski instrumenti obuhvaćaju jedinice u subjektima za zajednička ulaganja, strukturirane proizvode ili financijske instrumente koji sadrže izvedenicu koja omogućuje izloženost uspješnosti dionica ili dužničkih financijskih instrumenata koje je izdao izdavatelj. O svakoj transakciji u takvim financijskim instrumentima iznad de minimis praga trebalo bi obavijestiti izdavatelja i nadležno tijelo. Trebalo bi napraviti iznimku ako povezani financijski instrument pruža izloženost od 20 % ili manje izdavateljevim dionicama ili dužničkim financijskim instrumentima ili ako osoba koja obavlja rukovoditeljske dužnosti ili osoba koja je s njima usko povezana nije poznavala i nije mogla poznavati ulagateljski sastav povezanog financijskog instrumenta. Uredbu (EU) br. 596/2014 trebalo bi stoga izmijeniti,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

GLAVA I.

PREDMET, PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE

Članak 1.

Predmet

Ovom Uredbom uvodi se zajednički okvir za osiguravanje točnosti i cjelovitosti indeksa koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima, ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova u Uniji. Time se ovom Uredbom doprinosi pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta uz istodobno postizanje visoke razine zaštite potrošača i ulagatelja.

Članak 2.

Područje primjene

1.   Ova se Uredba primjenjuje na pružanje referentnih vrijednosti, doprinos ulaznih podataka referentnim vrijednostima i upotrebu referentnih vrijednosti unutar Unije.

2.   Ova se Uredba ne primjenjuje na:

| (a) | središnju banku; |
| --- | --- |

(a)

središnju banku;

| (b) | javno tijelo, kada ono doprinosi podatke, pruža referentne vrijednosti za svrhe javne politike, uključujući mjere u području zapošljavanja, gospodarske aktivnosti i inflacije ili ako imaju kontrolu nad pružanjem takvih referentnih vrijednosti; |
| --- | --- |

(b)

javno tijelo, kada ono doprinosi podatke, pruža referentne vrijednosti za svrhe javne politike, uključujući mjere u području zapošljavanja, gospodarske aktivnosti i inflacije ili ako imaju kontrolu nad pružanjem takvih referentnih vrijednosti;

| (c) | središnju drugu ugovornu stranu, kada pruža referentne cijene ili cijene namire upotrijebljene za svrhe upravljanja rizikom središnje druge ugovorne strane i njezine namire; |
| --- | --- |

(c)

središnju drugu ugovornu stranu, kada pruža referentne cijene ili cijene namire upotrijebljene za svrhe upravljanja rizikom središnje druge ugovorne strane i njezine namire;

| (d) | pružanje jedinstvene referentne cijene za bilo koji financijski instrument naveden u odjeljku C Priloga I. Direktivi 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(d)

pružanje jedinstvene referentne cijene za bilo koji financijski instrument naveden u odjeljku C Priloga I. Direktivi 2014/65/EU;

| (e) | tisak, druge medije i novinare kada kao dio svojih novinarskih aktivnosti samo objavljuju ili navode referentnu vrijednost, a da nemaju kontrolu nad njezinim pružanjem; |
| --- | --- |

(e)

tisak, druge medije i novinare kada kao dio svojih novinarskih aktivnosti samo objavljuju ili navode referentnu vrijednost, a da nemaju kontrolu nad njezinim pružanjem;

| (f) | fizičku ili pravnu osobu koja daje kredit ili se obveže dati kredit u tijeku svoje trgovine, poslovanja ili profesije, ali samo pod uvjetom da ta osoba objavi ili učini javno dostupnim svoje vlastite varijabilne ili fiksne kamatne stope utvrđene internim odlukama i primjenljive isključivo na financijske ugovore koje je ta osoba ili društvo unutar iste skupine sklopilo sa svojim klijentima; |
| --- | --- |

(f)

fizičku ili pravnu osobu koja daje kredit ili se obveže dati kredit u tijeku svoje trgovine, poslovanja ili profesije, ali samo pod uvjetom da ta osoba objavi ili učini javno dostupnim svoje vlastite varijabilne ili fiksne kamatne stope utvrđene internim odlukama i primjenljive isključivo na financijske ugovore koje je ta osoba ili društvo unutar iste skupine sklopilo sa svojim klijentima;

| (g) | robnu referentnu vrijednost temeljenu na podnošenjima doprinositelja od kojih većina nisu nadzirani subjekti, a za koje vrijede oba sljedeća uvjeta:






  i. | na referentnu vrijednost se pozivaju financijski instrumenti za koje je zahtjev za trgovanje podnesen na samo jednom mjestu trgovanja kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 24. Direktive 2014/65/EU ili kojima se trguje samo na jednom takvom mjestu trgovanja; |
| --- | --- | --- |

(g)

robnu referentnu vrijednost temeljenu na podnošenjima doprinositelja od kojih većina nisu nadzirani subjekti, a za koje vrijede oba sljedeća uvjeta:

i.

na referentnu vrijednost se pozivaju financijski instrumenti za koje je zahtjev za trgovanje podnesen na samo jednom mjestu trgovanja kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 24. Direktive 2014/65/EU ili kojima se trguje samo na jednom takvom mjestu trgovanja;

| ii. | ukupna zamišljena vrijednost financijskih instrumenata koji se pozivaju na referentnu vrijednost ne premašuje 100 milijuna EUR; |
| --- | --- |

ii.

ukupna zamišljena vrijednost financijskih instrumenata koji se pozivaju na referentnu vrijednost ne premašuje 100 milijuna EUR;

| (h) | pružatelja indeksa u vezi s indeksom koji je pružio, a da nije znao ili opravdano nije mogao znati da se taj indeks upotrebljava u svrhe iz članka 3. stavka 1. točke 3. |
| --- | --- |

(h)

pružatelja indeksa u vezi s indeksom koji je pružio, a da nije znao ili opravdano nije mogao znati da se taj indeks upotrebljava u svrhe iz članka 3. stavka 1. točke 3.

Članak 3.

Definicije

1.   Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „indeks” znači svaka brojka:






  (a) | koja je objavljena ili dostupna javnosti; |
| --- | --- | --- |

1.

„indeks” znači svaka brojka:

(a)

koja je objavljena ili dostupna javnosti;

| (b) | koja se redovito utvrđuje:






  i. | u cijelosti ili djelomično primjenom formule, ili nekom drugom metodom izračuna, ili procjenom; i |
| --- | --- | --- |

(b)

koja se redovito utvrđuje:

i.

u cijelosti ili djelomično primjenom formule, ili nekom drugom metodom izračuna, ili procjenom; i

| ii. | na osnovi vrijednosti jedne ili više vrsta vezane imovine, ili cijena, uključujući procijenjene cijene, stvarnih ili procijenjenih kamatnih stopa, ponuda i obvezujućih ponuda ili drugih vrijednosti ili pregleda; |
| --- | --- |

ii.

na osnovi vrijednosti jedne ili više vrsta vezane imovine, ili cijena, uključujući procijenjene cijene, stvarnih ili procijenjenih kamatnih stopa, ponuda i obvezujućih ponuda ili drugih vrijednosti ili pregleda;

| 2. | „pružatelj indeksa” znači fizička ili pravna osoba koja ima kontrolu nad pružanjem indeksa; |
| --- | --- |

2.

„pružatelj indeksa” znači fizička ili pravna osoba koja ima kontrolu nad pružanjem indeksa;

| 3. | „referentna vrijednost” znači svaki indeks koji se koristi kao osnova za utvrđivanje iznosa koji se plaća na temelju financijskog instrumenta ili financijskog ugovora, ili vrijednosti financijskog instrumenta, ili za mjerenje uspješnosti investicijskog fonda s ciljem praćenja povrata takvog indeksa ili utvrđivanja dodjele sredstava portfelja ili izračuna naknada za uspješnost; |
| --- | --- |

3.

„referentna vrijednost” znači svaki indeks koji se koristi kao osnova za utvrđivanje iznosa koji se plaća na temelju financijskog instrumenta ili financijskog ugovora, ili vrijednosti financijskog instrumenta, ili za mjerenje uspješnosti investicijskog fonda s ciljem praćenja povrata takvog indeksa ili utvrđivanja dodjele sredstava portfelja ili izračuna naknada za uspješnost;

| 4. | „obitelj referentnih vrijednosti” znači skupina referentnih vrijednosti koje pruža isti administrator, a koje su utvrđene na temelju ulaznih podataka iste prirode, kojima se pružaju posebne mjere istog ili sličnog tržišta ili gospodarske stvarnosti; |
| --- | --- |

4.

„obitelj referentnih vrijednosti” znači skupina referentnih vrijednosti koje pruža isti administrator, a koje su utvrđene na temelju ulaznih podataka iste prirode, kojima se pružaju posebne mjere istog ili sličnog tržišta ili gospodarske stvarnosti;

| 5. | „pružanje referentne vrijednosti” znači:






  (a) | upravljanje aranžmanima za utvrđivanje referentne vrijednosti; |
| --- | --- | --- |

5.

„pružanje referentne vrijednosti” znači:

(a)

upravljanje aranžmanima za utvrđivanje referentne vrijednosti;

| (b) | prikupljanje, analiza ili obrada ulaznih podataka u svrhu utvrđivanja referentne vrijednosti; i |
| --- | --- |

(b)

prikupljanje, analiza ili obrada ulaznih podataka u svrhu utvrđivanja referentne vrijednosti; i

| (c) | utvrđivanje referentne vrijednosti primjenom formule ili druge metode izračuna ili ocjenjivanjem ulaznih podataka dostavljenih u tu svrhu; |
| --- | --- |

(c)

utvrđivanje referentne vrijednosti primjenom formule ili druge metode izračuna ili ocjenjivanjem ulaznih podataka dostavljenih u tu svrhu;

| 6. | „administrator” znači fizička ili pravna osoba koja ima kontrolu nad pružanjem referentne vrijednosti; |
| --- | --- |

6.

„administrator” znači fizička ili pravna osoba koja ima kontrolu nad pružanjem referentne vrijednosti;

| 7. | „upotreba referentne vrijednosti” znači:






  (a) | izdavanje financijskog instrumenta koji se poziva na indeks ili kombinaciju indeksa; |
| --- | --- | --- |

7.

„upotreba referentne vrijednosti” znači:

(a)

izdavanje financijskog instrumenta koji se poziva na indeks ili kombinaciju indeksa;

| (b) | utvrđivanje iznosa koji se plaća na temelju financijskog instrumenta ili financijskog ugovora utemeljenom na indeksu ili kombinaciji indeksa; |
| --- | --- |

(b)

utvrđivanje iznosa koji se plaća na temelju financijskog instrumenta ili financijskog ugovora utemeljenom na indeksu ili kombinaciji indeksa;

| (c) | biti stranka u financijskom ugovoru koji se poziva na indeks ili kombinaciju indeksa; |
| --- | --- |

(c)

biti stranka u financijskom ugovoru koji se poziva na indeks ili kombinaciju indeksa;

| (d) | pružanje kamatne stope kako je definirano u članku 3. točki (j) Direktive 2008/48/EZ izračunane kao razlika kupovne ili prodajne cijene ili povećanje vrijednosti indeksa ili kombinacije indeksa na koju se samo poziva u financijskom ugovoru kojeg je vjerovnik strana; |
| --- | --- |

(d)

pružanje kamatne stope kako je definirano u članku 3. točki (j) Direktive 2008/48/EZ izračunane kao razlika kupovne ili prodajne cijene ili povećanje vrijednosti indeksa ili kombinacije indeksa na koju se samo poziva u financijskom ugovoru kojeg je vjerovnik strana;

| (e) | mjerenje uspješnosti investicijskog fonda indeksom ili kombinacijom indeksa u svrhu praćenja povrata takvog indeksa ili kombinacije indeksa, u svrhu utvrđivanja dodjele sredstava portfelja ili u svrhu računanja naknada za uspješnost; |
| --- | --- |

(e)

mjerenje uspješnosti investicijskog fonda indeksom ili kombinacijom indeksa u svrhu praćenja povrata takvog indeksa ili kombinacije indeksa, u svrhu utvrđivanja dodjele sredstava portfelja ili u svrhu računanja naknada za uspješnost;

| 8. | „doprinos ulaznih podataka” znači pružanje administratoru ili drugoj osobi u svrhu dostave administratoru, ulaznih podataka koji nisu izravno dostupni, a koji su potrebni u vezi s utvrđivanjem referentne vrijednosti te su u tu svrhu dostavljeni; |
| --- | --- |

8.

„doprinos ulaznih podataka” znači pružanje administratoru ili drugoj osobi u svrhu dostave administratoru, ulaznih podataka koji nisu izravno dostupni, a koji su potrebni u vezi s utvrđivanjem referentne vrijednosti te su u tu svrhu dostavljeni;

| 9. | „doprinositelj” znači fizička ili pravna osoba koja doprinosi ulazne podatke; |
| --- | --- |

9.

„doprinositelj” znači fizička ili pravna osoba koja doprinosi ulazne podatke;

| 10. | „nadzirani doprinositelj” znači subjekt pod nadzorom koji administratoru smještenom u Uniji doprinosi ulazne podatke; |
| --- | --- |

10.

„nadzirani doprinositelj” znači subjekt pod nadzorom koji administratoru smještenom u Uniji doprinosi ulazne podatke;

| 11. | „podnositelj” znači fizička osoba koju zapošljava doprinositelj u svrhu doprinošenja ulaznih podataka; |
| --- | --- |

11.

„podnositelj” znači fizička osoba koju zapošljava doprinositelj u svrhu doprinošenja ulaznih podataka;

| 12. | „procjenitelj” znači zaposlenik administratora robne referentne vrijednosti ili svaka druga fizička osoba čije su usluge na raspolaganju administratoru ili su pod kontrolom administratora, a koja je odgovorna za primjenjivanje metodologije ili procjene na ulazne podatke i druge informacije u svrhu postizanja konačne procjene o cijeni određene robe; |
| --- | --- |

12.

„procjenitelj” znači zaposlenik administratora robne referentne vrijednosti ili svaka druga fizička osoba čije su usluge na raspolaganju administratoru ili su pod kontrolom administratora, a koja je odgovorna za primjenjivanje metodologije ili procjene na ulazne podatke i druge informacije u svrhu postizanja konačne procjene o cijeni određene robe;

| 13. | „stručna prosudba” znači korištenje diskrecijskim pravom administratora ili doprinositelja u korištenju podataka prilikom utvrđivanja referentne vrijednosti uključujući ekstrapolaciju vrijednosti iz prijašnjih ili povezanih transakcija, prilagođavanje vrijednosti za faktore koji bi mogli utjecati na kvalitetu podataka kao što su događaji na tržištu ili pogoršanje kreditne kvalitete kupca ili prodavatelja i davanje prednosti ponudama tvrtki za kupnju i prodaju koje su veće od određene zaključene transakcije; |
| --- | --- |

13.

„stručna prosudba” znači korištenje diskrecijskim pravom administratora ili doprinositelja u korištenju podataka prilikom utvrđivanja referentne vrijednosti uključujući ekstrapolaciju vrijednosti iz prijašnjih ili povezanih transakcija, prilagođavanje vrijednosti za faktore koji bi mogli utjecati na kvalitetu podataka kao što su događaji na tržištu ili pogoršanje kreditne kvalitete kupca ili prodavatelja i davanje prednosti ponudama tvrtki za kupnju i prodaju koje su veće od određene zaključene transakcije;

| 14. | „ulazni podatci” znači podatci o vrijednosti vezane imovine ili cijenama, uključujući procijenjene cijene, ponude, obvezujuće ponude ili druge vrijednosti koje administrator upotrebljava za utvrđivanje referentne vrijednosti; |
| --- | --- |

14.

„ulazni podatci” znači podatci o vrijednosti vezane imovine ili cijenama, uključujući procijenjene cijene, ponude, obvezujuće ponude ili druge vrijednosti koje administrator upotrebljava za utvrđivanje referentne vrijednosti;

| 15. | „transakcijski podatci” znači cijene, stope i indeksi koji se mogu promatrati, ili vrijednosti transakcija između nepovezanih drugih ugovornih strana na aktivnom tržištu koje podliježu tržišnim silama ponude i potražnje; |
| --- | --- |

15.

„transakcijski podatci” znači cijene, stope i indeksi koji se mogu promatrati, ili vrijednosti transakcija između nepovezanih drugih ugovornih strana na aktivnom tržištu koje podliježu tržišnim silama ponude i potražnje;

| 16. | „financijski instrument” znači svaki instrument naveden u odjeljku C Priloga I. Direktivi 2014/65/EU za koji je podnesen zahtjev za trgovanje na mjestu trgovanja kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 24. Direktive 2014/65/EU ili kojim se trguje na mjestu trgovanja kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 24. Direktive 2014/65/EU ili putem sistematskog internalizatora kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 20. te Direktive; |
| --- | --- |

16.

„financijski instrument” znači svaki instrument naveden u odjeljku C Priloga I. Direktivi 2014/65/EU za koji je podnesen zahtjev za trgovanje na mjestu trgovanja kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 24. Direktive 2014/65/EU ili kojim se trguje na mjestu trgovanja kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 24. Direktive 2014/65/EU ili putem sistematskog internalizatora kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 20. te Direktive;

| 17. | „nadzirani subjekt” znači bilo koje od sljedećeg:






  (a) | kreditna institucija kako je definirana u članku 4. stavku 1. točki 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (16); |
| --- | --- | --- |

17.

„nadzirani subjekt” znači bilo koje od sljedećeg:

(a)

kreditna institucija kako je definirana u članku 4. stavku 1. točki 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (16);

| (b) | investicijsko društvo kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 1. Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(b)

investicijsko društvo kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 1. Direktive 2014/65/EU;

| (c) | društvo za osiguranje kako je definirano u članku 13. točki 1. Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (17); |
| --- | --- |

(c)

društvo za osiguranje kako je definirano u članku 13. točki 1. Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (17);

| (d) | društvo za reosiguranje kako je definirano u članku 13. točki 4. Direktive 2009/138/EZ; |
| --- | --- |

(d)

društvo za reosiguranje kako je definirano u članku 13. točki 4. Direktive 2009/138/EZ;

| (e) | UCITS kako je definirano u članku 1. stavku 2. Direktive 2009/65/EZ ili, ako je primjenjivo, društvo za upravljanje UCITS-om kako je definirano u članku 2. stavku 1. točki (b) te Direktive; |
| --- | --- |

(e)

UCITS kako je definirano u članku 1. stavku 2. Direktive 2009/65/EZ ili, ako je primjenjivo, društvo za upravljanje UCITS-om kako je definirano u članku 2. stavku 1. točki (b) te Direktive;

| (f) | upravitelj alternativnog investicijskog fonda (UAIF) kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki (b) Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća (18); |
| --- | --- |

(f)

upravitelj alternativnog investicijskog fonda (UAIF) kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki (b) Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća (18);

| (g) | institucija za strukovno mirovinsko osiguranje kako je definirana u članku 6. točki (a) Direktive 2003/41/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (19); |
| --- | --- |

(g)

institucija za strukovno mirovinsko osiguranje kako je definirana u članku 6. točki (a) Direktive 2003/41/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (19);

| (h) | vjerovnik kako je definiran u članku 3. točki (b) Direktive 2008/48/EZ za potrebe ugovora o kreditu definiranih u članku 3. točki (c) te Direktive; |
| --- | --- |

(h)

vjerovnik kako je definiran u članku 3. točki (b) Direktive 2008/48/EZ za potrebe ugovora o kreditu definiranih u članku 3. točki (c) te Direktive;

| (i) | nekreditna institucija kako je definirano u članku 4. točki 10. Direktive 2014/17/EU za potrebe ugovora o kreditu definiranih u članku 4. točki 3. te Direktive; |
| --- | --- |

(i)

nekreditna institucija kako je definirano u članku 4. točki 10. Direktive 2014/17/EU za potrebe ugovora o kreditu definiranih u članku 4. točki 3. te Direktive;

| (j) | tržišni operater kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 18. Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(j)

tržišni operater kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 18. Direktive 2014/65/EU;

| (k) | središnja druga ugovorna strana kako je definirana u članku 2. točki 1. Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (20); |
| --- | --- |

(k)

središnja druga ugovorna strana kako je definirana u članku 2. točki 1. Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (20);

| (l) | trgovinski repozitorij kako je definiran u članku 2. točki 2. Uredbe (EU) br. 648/2012; |
| --- | --- |

(l)

trgovinski repozitorij kako je definiran u članku 2. točki 2. Uredbe (EU) br. 648/2012;

| (m) | administrator; |
| --- | --- |

(m)

administrator;

| 18. | „financijski ugovor” znači:






  (a) | svaki ugovor o kreditu kako je definiran u članku 3. točki (c) Direktive 2008/48/EZ; |
| --- | --- | --- |

18.

„financijski ugovor” znači:

(a)

svaki ugovor o kreditu kako je definiran u članku 3. točki (c) Direktive 2008/48/EZ;

| (b) | svaki ugovor o kreditu kako je definiran u članku 4. točki 3. Direktive 2014/17/EU; |
| --- | --- |

(b)

svaki ugovor o kreditu kako je definiran u članku 4. točki 3. Direktive 2014/17/EU;

| 19. | „investicijski fond” znači alternativni investicijski fond kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki (a) Direktive 2011/61/EU odnosno UCTIS kako je definiran u članku 1. stavku 2. Direktive 2009/65/EZ; |
| --- | --- |

19.

„investicijski fond” znači alternativni investicijski fond kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki (a) Direktive 2011/61/EU odnosno UCTIS kako je definiran u članku 1. stavku 2. Direktive 2009/65/EZ;

| 20. | „upravljačko tijelo” znači tijelo ili tijela administratora ili drugog nadziranog subjekta, imenovano u skladu s nacionalnim pravom, koje raspolaže ovlastima za utvrđivanje strategije, ciljeva i općeg usmjerenja subjekta te koje nadgleda i nadzire donošenje odluka uprave i uključuje osobe koje stvarno upravljaju poslovanjem subjekta; |
| --- | --- |

20.

„upravljačko tijelo” znači tijelo ili tijela administratora ili drugog nadziranog subjekta, imenovano u skladu s nacionalnim pravom, koje raspolaže ovlastima za utvrđivanje strategije, ciljeva i općeg usmjerenja subjekta te koje nadgleda i nadzire donošenje odluka uprave i uključuje osobe koje stvarno upravljaju poslovanjem subjekta;

| 21. | „potrošač” znači fizička osoba koja u financijskim ugovorima obuhvaćenima ovom Uredbom djeluje u svrhe koje nisu njezine trgovinske, poslovne ili profesionalne svrhe; |
| --- | --- |

21.

„potrošač” znači fizička osoba koja u financijskim ugovorima obuhvaćenima ovom Uredbom djeluje u svrhe koje nisu njezine trgovinske, poslovne ili profesionalne svrhe;

| 22. | „referentna kamatna stopa” znači referentna vrijednost koja se za potrebe točke 1. podtočke (b)ii. ovog stavka utvrđuje na temelju stope po kojoj banke mogu pozajmiti od druge banke ili agenata koji nisu banke ili se kod njih zadužiti na tržištu novca; |
| --- | --- |

22.

„referentna kamatna stopa” znači referentna vrijednost koja se za potrebe točke 1. podtočke (b)ii. ovog stavka utvrđuje na temelju stope po kojoj banke mogu pozajmiti od druge banke ili agenata koji nisu banke ili se kod njih zadužiti na tržištu novca;

| 23. | „robna referentna vrijednost” znači referentna vrijednost čija je vezana imovina za potrebe točke 1. podtočke (b)ii. ovog stavka roba u smislu članka 2. točke 1. Uredbe Komisije (EZ) br. 1287/2006 (21), osim emisijskih jedinica iz točke 11. odjeljka C Priloga I. Direktivi 2014/65/EU; |
| --- | --- |

23.

„robna referentna vrijednost” znači referentna vrijednost čija je vezana imovina za potrebe točke 1. podtočke (b)ii. ovog stavka roba u smislu članka 2. točke 1. Uredbe Komisije (EZ) br. 1287/2006 (21), osim emisijskih jedinica iz točke 11. odjeljka C Priloga I. Direktivi 2014/65/EU;

| 24. | „referentna vrijednost na temelju reguliranih podataka” znači referentnu vrijednosti koja je utvrđena primjenom formule koja obuhvaća:






  (a) | ulazne podatke doprinesene u cijelosti i izravno iz:






  i. | mjesta trgovanja kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 24. Direktive 2014/65/EU ili mjesta trgovanja u trećoj zemlji za koju je Komisija donijela provedbenu odluku prema kojoj se smatra da pravni i nadzorni okvir te zemlje ima jednakovrijedni učinak u smislu članka 28. stavka 4. Uredbe (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (22), ili uređenog tržišta za koje se smatra da je istovrijedno prema članku 2.a Uredbe (EU) 648/2012, ali u svakom slučaju samo s obzirom na podatke o transakciji koji se odnose na financijske instrumente; |
| --- | --- | --- | --- |

24.

„referentna vrijednost na temelju reguliranih podataka” znači referentnu vrijednosti koja je utvrđena primjenom formule koja obuhvaća:

(a)

ulazne podatke doprinesene u cijelosti i izravno iz:

i.

mjesta trgovanja kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 24. Direktive 2014/65/EU ili mjesta trgovanja u trećoj zemlji za koju je Komisija donijela provedbenu odluku prema kojoj se smatra da pravni i nadzorni okvir te zemlje ima jednakovrijedni učinak u smislu članka 28. stavka 4. Uredbe (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (22), ili uređenog tržišta za koje se smatra da je istovrijedno prema članku 2.a Uredbe (EU) 648/2012, ali u svakom slučaju samo s obzirom na podatke o transakciji koji se odnose na financijske instrumente;

| ii. | ovlaštenog sustava objavljivanja kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 52. Direktive 2014/65/EU ili pružatelja konsolidiranih podataka o trgovanju kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 53. Direktive 2014/65/EU, u skladu sa zahtjevima obvezne postprodajne transparentnosti, ali samo s obzirom na podatke o transakcijama koje se tiču financijskih instrumenata kojima se trguje na mjestu trgovanja; |
| --- | --- |

ii.

ovlaštenog sustava objavljivanja kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 52. Direktive 2014/65/EU ili pružatelja konsolidiranih podataka o trgovanju kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 53. Direktive 2014/65/EU, u skladu sa zahtjevima obvezne postprodajne transparentnosti, ali samo s obzirom na podatke o transakcijama koje se tiču financijskih instrumenata kojima se trguje na mjestu trgovanja;

| iii. | odobrenog sustava izvješćivanja kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 54. Direktive 2014/65/EU, ali samo s obzirom na podatke transakcija koji se tiču financijskih instrumenata kojima se trguje na mjestu trgovanja i koji moraju biti objavljeni u skladu sa zahtjevima obvezne postprodajne transparentnosti; |
| --- | --- |

iii.

odobrenog sustava izvješćivanja kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 54. Direktive 2014/65/EU, ali samo s obzirom na podatke transakcija koji se tiču financijskih instrumenata kojima se trguje na mjestu trgovanja i koji moraju biti objavljeni u skladu sa zahtjevima obvezne postprodajne transparentnosti;

| iv. | burze električne energije iz članka 37. stavka 1. točke (j) Direktive 2009/72/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (23); |
| --- | --- |

iv.

burze električne energije iz članka 37. stavka 1. točke (j) Direktive 2009/72/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (23);

| v. | burze prirodnog plina iz članka 41. stavka 1. točke (j) Direktive 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (24); |
| --- | --- |

v.

burze prirodnog plina iz članka 41. stavka 1. točke (j) Direktive 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (24);

| vi. | dražbovne platforme iz članka 26. odnosno 30. Uredbe Komisije (EU) br. 1031/2010 (25); |
| --- | --- |

vi.

dražbovne platforme iz članka 26. odnosno 30. Uredbe Komisije (EU) br. 1031/2010 (25);

| vii. | pružatelja usluga kojem je administrator referentne vrijednosti izdvojio prikupljanje podataka u skladu s člankom 10., pod uvjetom da pružatelj usluga prima podatke u cijelosti i izravno od subjekta iz točaka od i. do vi.; |
| --- | --- |

vii.

pružatelja usluga kojem je administrator referentne vrijednosti izdvojio prikupljanje podataka u skladu s člankom 10., pod uvjetom da pružatelj usluga prima podatke u cijelosti i izravno od subjekta iz točaka od i. do vi.;

| (b) | neto vrijednosti imovine investicijskih fondova; |
| --- | --- |

(b)

neto vrijednosti imovine investicijskih fondova;

| 25. | „ključna referentna vrijednost” znači referentna vrijednost uz iznimku referentne vrijednosti na temelju reguliranih podataka koja ispunjava bilo koji od uvjeta utvrđenih u članku 20. stavku 1. i koja se nalazi na popisu koji Komisija utvrđuje na temelju tog članka; |
| --- | --- |

25.

„ključna referentna vrijednost” znači referentna vrijednost uz iznimku referentne vrijednosti na temelju reguliranih podataka koja ispunjava bilo koji od uvjeta utvrđenih u članku 20. stavku 1. i koja se nalazi na popisu koji Komisija utvrđuje na temelju tog članka;

| 26. | „značajna referentna vrijednost” znači referentna vrijednost koja ispunjava uvjete utvrđene u članku 24. stavku 1.; |
| --- | --- |

26.

„značajna referentna vrijednost” znači referentna vrijednost koja ispunjava uvjete utvrđene u članku 24. stavku 1.;

| 27. | „neznačajna referentna vrijednost” znači referentna vrijednost koja ne ispunjava uvjete utvrđene u članku 20. stavku 1. i članku 24. stavku 1.; |
| --- | --- |

27.

„neznačajna referentna vrijednost” znači referentna vrijednost koja ne ispunjava uvjete utvrđene u članku 20. stavku 1. i članku 24. stavku 1.;

| 28. | „smješten” znači, u odnosu na pravnu osobu, zemlja u kojoj se nalazi statutarno sjedište ili druga službena adresa te osobe, a u odnosu na fizičku osobu, zemlja u kojoj je osoba rezident u porezne svrhe; |
| --- | --- |

28.

„smješten” znači, u odnosu na pravnu osobu, zemlja u kojoj se nalazi statutarno sjedište ili druga službena adresa te osobe, a u odnosu na fizičku osobu, zemlja u kojoj je osoba rezident u porezne svrhe;

| 29. | „javno tijelo” znači:






  (a) | svako vladino ili drugo tijelo javne uprave, uključujući subjekte čija je dužnost upravljanje javnim dugom ili u tom upravljanju sudjeluju; |
| --- | --- | --- |

29.

„javno tijelo” znači:

(a)

svako vladino ili drugo tijelo javne uprave, uključujući subjekte čija je dužnost upravljanje javnim dugom ili u tom upravljanju sudjeluju;

| (b) | svaki subjekt ili osoba s funkcijom u javnoj upravi u okviru nacionalnog prava ili s javnim odgovornostima ili funkcijama ili čiji je zadatak pružanje javnih usluga, uključujući mjere zapošljavanja, gospodarskih aktivnosti i inflacije pod kontrolom subjekta u smislu točke (a). |
| --- | --- |

(b)

svaki subjekt ili osoba s funkcijom u javnoj upravi u okviru nacionalnog prava ili s javnim odgovornostima ili funkcijama ili čiji je zadatak pružanje javnih usluga, uključujući mjere zapošljavanja, gospodarskih aktivnosti i inflacije pod kontrolom subjekta u smislu točke (a).

2.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 49. radi daljnjeg određivanja tehničkih elemenata definicija iz stavka 1. ovog članka, osobito određivanja toga što se, za potrebe definiranja indeksa, smatra činjenjem nečega dostupnim javnosti.

Prema potrebi, Komisija uzima u obzir razvoj tržišta ili tehnološki razvoj i međunarodnu konvergenciju nadzorne prakse u pogledu referentnih vrijednosti.

3.   Komisija donosi provedbene akte radi utemeljenja i preispitivanja popisa javnih tijela u Uniji koja pripadaju području primjene definicije iz stavka 1. točke 29. ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 50. stavka 2.

Prema potrebi, Komisija uzima u obzir razvoj tržišta ili tehnološki razvoj i međunarodnu konvergenciju nadzorne prakse u pogledu referentnih vrijednosti.

GLAVA II.

CJELOVITOST I POUZDANOST REFERENTNE VRIJEDNOSTI

POGLAVLJE 1.

Upravljanje i kontrola administratora

Članak 4.

Zahtjevi u vezi s upravljanjem i sukobom interesa

1.   Administrator mora imati robustan sustav upravljanja koji obuhvaća jasnu organizacijsku strukturu i jasno definirane, transparentne i dosljedne uloge i odgovornosti svih osoba koje sudjeluju u pružanju referentne vrijednosti.

Administratori poduzimaju odgovarajuće mjere da utvrde i spriječe ili riješe sukobe interesa između sebe, uključujući svoje rukovoditelje, zaposlenike ili svaku drugu osobu koja je s njim izravno ili neizravno povezana u sustavu kontrole i doprinositelja ili korisnika te da osigura da, kad god je potrebna prosudba ili diskrecijsko pravo u postupku utvrđivanja referentne vrijednosti, to bude izvršeno na neovisan i pošten način.

2.   Pružanje referentne vrijednosti operativno je odvojeno od svakog dijela poslovanja administratora koji može dovesti do stvarnog ili potencijalnog sukoba interesa.

3.   Ako zbog njegove vlasničke strukture, kontrolnih udjela ili drugih aktivnosti koje obavlja bilo koji subjekt koji je vlasnik ili kontrolira administratora ili subjekt kojeg administrator ili bilo koja od administratorovih podružnica ima u vlasništvu ili kontrolira, dođe do sukoba interesa unutar samog administratora kojeg nije moguće ukloniti na primjeren način, relevantno nadležno tijelo može od administratora zahtijevati da ustanovi neovisnu funkciju nadzora koja uključuje uravnoteženu zastupljenost dionika, uključujući korisnike i doprinositelje.

4.   Ako se takav sukob interesa ne može riješiti na prikladan način, relevantno nadležno tijelo može od administratora zahtijevati da prekine aktivnosti ili odnose koji dovode do sukoba interesa ili da prestane pružati referentnu vrijednost.

5.   Administrator korisnicima referentne vrijednosti i relevantnom nadležnom tijelu te, po potrebi, doprinositeljima, objavljuje ili otkriva sve postojeće ili potencijalne sukobe interesa, uključujući sukobe interesa koji proizlaze iz vlasništva ili kontrole administratora.

6.   Administrator uspostavlja primjerene politike i postupke te učinkovite organizacijske aranžmane za utvrđivanje, otkrivanje i sprječavanje sukoba interesa, upravljanje njime te njegovo ublaživanje, te upravlja tim politikama i postupcima kako bi se zaštitile cjelovitost i neovisnost utvrđivanja referentnih vrijednosti. Takve politike i postupci redovito se preispituju i ažuriraju. Politikama i postupcima uzimaju se u obzir sukobi interesa, razina subjektivnosti koja je upotrjebljena u postupku utvrđivanja referentne vrijednosti te rizici koje predstavlja referentna vrijednost, te se na te probleme odgovara, a tim se politikama i postupcima također:

| (a) | osigurava povjerljivost informacija koje administrator doprinese ili generira, podložno obvezama otkrivanja i transparentnosti u skladu s ovom Uredbom; i |
| --- | --- |

(a)

osigurava povjerljivost informacija koje administrator doprinese ili generira, podložno obvezama otkrivanja i transparentnosti u skladu s ovom Uredbom; i

| (b) | osobito ublažava sukobe interesa zbog administratorova vlasništva ili kontrole, ili zbog drugih interesa unutar administratorove grupacije, ili zbog drugih osoba koje mogu utjecati na administratora ili ga kontrolirati u vezi s utvrđivanjem referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

(b)

osobito ublažava sukobe interesa zbog administratorova vlasništva ili kontrole, ili zbog drugih interesa unutar administratorove grupacije, ili zbog drugih osoba koje mogu utjecati na administratora ili ga kontrolirati u vezi s utvrđivanjem referentne vrijednosti.

7.   Administratori jamče da njihovi zaposlenici i sve druge fizičke osobe čije su im usluge na raspolaganju ili su pod njihovom kontrolom i koje su izravno uključene u pružanje referentne vrijednosti:

| (a) | imaju potrebne vještine, znanje i iskustvo za obavljanje zadaća koje su im dodijeljene te da podliježu djelotvornom upravljanju i nadzoru; |
| --- | --- |

(a)

imaju potrebne vještine, znanje i iskustvo za obavljanje zadaća koje su im dodijeljene te da podliježu djelotvornom upravljanju i nadzoru;

| (b) | nisu izloženi neprimjerenom utjecaju niti sukobima interesa te da naknada tim osobama i njihovo vrednovanje ne dovode do sukoba interesa ili na drugi način utječu na cjelovitost postupka utvrđivanja referentne vrijednosti; |
| --- | --- |

(b)

nisu izloženi neprimjerenom utjecaju niti sukobima interesa te da naknada tim osobama i njihovo vrednovanje ne dovode do sukoba interesa ili na drugi način utječu na cjelovitost postupka utvrđivanja referentne vrijednosti;

| (c) | nemaju interese i poslovne kontakte koji dovode u pitanje aktivnosti dotičnog administratora; |
| --- | --- |

(c)

nemaju interese i poslovne kontakte koji dovode u pitanje aktivnosti dotičnog administratora;

| (d) | imaju zabranu doprinošenja utvrđivanju referentne vrijednosti sudjelovanjem u dražbama, ponudama i trgovanju za vlastite potrebe ili u ime drugih sudionika na tržištu osim ako se takvo doprinošenje izričito zahtijeva kao dio metodologije utvrđivanja referentne vrijednosti te je podložno posebnim pravilima; i |
| --- | --- |

(d)

imaju zabranu doprinošenja utvrđivanju referentne vrijednosti sudjelovanjem u dražbama, ponudama i trgovanju za vlastite potrebe ili u ime drugih sudionika na tržištu osim ako se takvo doprinošenje izričito zahtijeva kao dio metodologije utvrđivanja referentne vrijednosti te je podložno posebnim pravilima; i

| (e) | podliježu djelotvornim postupcima za kontrolu razmjene informacija s drugim zaposlenicima uključenima u aktivnosti koje mogu doprinijeti stvaranju rizika od sukoba interesa ili s trećim stranama ako te informacije mogu utjecati na referentnu vrijednost. |
| --- | --- |

(e)

podliježu djelotvornim postupcima za kontrolu razmjene informacija s drugim zaposlenicima uključenima u aktivnosti koje mogu doprinijeti stvaranju rizika od sukoba interesa ili s trećim stranama ako te informacije mogu utjecati na referentnu vrijednost.

8.   Administrator uspostavlja posebne postupke unutarnje kontrole kako bi osigurao integritet i pouzdanost zaposlenika ili osobe koja utvrđuje referentnu vrijednost, uključujući barem unutarnje odobrenje uprave prije širenja informacija o referentnoj vrijednosti.

Članak 5.

Zahtjevi u vezi s funkcijom nadzora

1.   Administrator uspostavlja i obavlja trajnu i djelotvornu funkciju nadzora kako bi osigurao nadziranje svih aspekata pružanja svojih referentnih vrijednosti.

2.   Administrator razvija i održava robusne postupke u vezi sa svojom funkcijom nadzora koji su na raspolaganju relevantnim nadležnim tijelima.

3.   Funkcija nadzora izvršava se cjelovito i obuhvaća sljedeće odgovornosti, koje administrator prilagođava u odnosu na složenost, upotrebu i ranjivost referentne vrijednosti:

| (a) | preispitivanje definicije i metodologije referentne vrijednosti najmanje jednom godišnje; |
| --- | --- |

(a)

preispitivanje definicije i metodologije referentne vrijednosti najmanje jednom godišnje;

| (b) | nadzor nad svim promjenama metodologije referentne vrijednosti i mogućnost da se od administratora zahtijeva da se savjetuje o tim promjenama; |
| --- | --- |

(b)

nadzor nad svim promjenama metodologije referentne vrijednosti i mogućnost da se od administratora zahtijeva da se savjetuje o tim promjenama;

| (c) | nadgledanje administratorova kontrolnog okvira, upravljanja i rada s referentnom vrijednošću te, ako se referentna vrijednost temelji na ulaznim podatcima doprinositelja, u pogledu pridržavanja kodeksa ponašanja navedenog u članku 15.; |
| --- | --- |

(c)

nadgledanje administratorova kontrolnog okvira, upravljanja i rada s referentnom vrijednošću te, ako se referentna vrijednost temelji na ulaznim podatcima doprinositelja, u pogledu pridržavanja kodeksa ponašanja navedenog u članku 15.;

| (d) | preispitivanje i odobravanje postupaka za prestanak referentne vrijednosti, uključujući savjetovanje o prestanku; |
| --- | --- |

(d)

preispitivanje i odobravanje postupaka za prestanak referentne vrijednosti, uključujući savjetovanje o prestanku;

| (e) | nadzor nad svim trećim osobama uključenima u pružanje referentne vrijednosti, uključujući i u području izračuna i širenja informacija; |
| --- | --- |

(e)

nadzor nad svim trećim osobama uključenima u pružanje referentne vrijednosti, uključujući i u području izračuna i širenja informacija;

| (f) | ocjena unutarnjih i vanjskih revizija i preispitivanja te praćenje provedbe utvrđenih korektivnih mjera; |
| --- | --- |

(f)

ocjena unutarnjih i vanjskih revizija i preispitivanja te praćenje provedbe utvrđenih korektivnih mjera;

| (g) | ako se referentna vrijednost temelji na ulaznim podatcima doprinositelja, praćenje ulaznih podataka i doprinositelja te djelovanja administratora u vezi s preispitivanjem ili potvrđivanjem valjanosti doprinosa ulaznih podataka; |
| --- | --- |

(g)

ako se referentna vrijednost temelji na ulaznim podatcima doprinositelja, praćenje ulaznih podataka i doprinositelja te djelovanja administratora u vezi s preispitivanjem ili potvrđivanjem valjanosti doprinosa ulaznih podataka;

| (h) | ako se referentna vrijednost temelji na ulaznim podatcima doprinositelja, poduzimanje djelotvornih mjera u vezi s kršenjem kodeksa ponašanja navedenog u članku 15.; i |
| --- | --- |

(h)

ako se referentna vrijednost temelji na ulaznim podatcima doprinositelja, poduzimanje djelotvornih mjera u vezi s kršenjem kodeksa ponašanja navedenog u članku 15.; i

| (i) | izvješćivanje relevantnih nadležnih tijela o propustima doprinositelja ako se referentna vrijednost temelji na ulaznim podatcima doprinositelja ili administratora te o nepravilnim ili sumnjivim ulaznim podatcima, što se ustanovilo tijekom nadzora. |
| --- | --- |

(i)

izvješćivanje relevantnih nadležnih tijela o propustima doprinositelja ako se referentna vrijednost temelji na ulaznim podatcima doprinositelja ili administratora te o nepravilnim ili sumnjivim ulaznim podatcima, što se ustanovilo tijekom nadzora.

4.   Funkciju nadzora provodi neovisni odbor ili se ona provodi drugim odgovarajućim sustavom upravljanja.

5.   ESMA sastavlja nacrt regulatornih tehničkih standarda kako bi utvrdila postupke u pogledu funkcije nadzora i značajke funkcije nadzora u pogledu njezina sastava te u pogledu pozicije unutar organizacijske strukture administratora, kako bi se osigurala cjelovitost funkcije i nepostojanje sukoba interesa. Konkretno, ESMA izrađuje popis prikladnih sustava upravljanja koji nije konačan, kako je propisano u stavku 4.

ESMA razlikuje razne vrste referentnih vrijednosti i sektora kako je utvrđeno u ovoj Uredbi i uzima u obzir razlike u vlasništvu i kontrolnoj strukturi administratora, prirodi, opsegu i složenosti pružanja referentne vrijednosti te riziku i utjecaju referentne vrijednosti, također s obzirom na međunarodne usklađenosti nadzornih praksi u pogledu zahtjeva u vezi s upravljanjem vezano za referentne vrijednosti. Međutim, nacrt regulatornih tehničkih standarda ESMA-e ne obuhvaća i ne primjenjuje se na administratore neznačajnih referentnih vrijednosti.

ESMA Komisiji podnosi te nacrte regulatornih tehničkih standarda do 1. travnja 2017.

Komisiji se delegira ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s postupkom propisanim u člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

6.   ESMA može u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1095/2010 za administratore neznačajnih referentnih vrijednosti izdati smjernice u kojima će biti navedeni elementi iz stavka 5. ovog članka.

Članak 6.

Zahtjevi u vezi s kontrolnim okvirom

1.   Administrator raspolaže kontrolnim okvirom kojim se jamči da su njihove referentne vrijednosti pružene i objavljene ili stavljene na raspolaganje u skladu s ovom Uredbom.

2.   Kontrolni okvir razmjeran je razini utvrđenih sukoba interesa, dosegu diskrecijskog prava pri pružanju referentne vrijednosti i prirodi ulaznih podataka za referentnu vrijednost.

3.   Kontrolni okvir uključuje:

| (a) | upravljanje operativnim rizikom; |
| --- | --- |

(a)

upravljanje operativnim rizikom;

| (b) | primjerene i djelotvorne planove za kontinuitet poslovanja i oporavak od kriznih situacija; |
| --- | --- |

(b)

primjerene i djelotvorne planove za kontinuitet poslovanja i oporavak od kriznih situacija;

| (c) | postupke za izvanredne situacije koji se upotrebljavaju u slučaju poremećaja u postupku pružanja referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

(c)

postupke za izvanredne situacije koji se upotrebljavaju u slučaju poremećaja u postupku pružanja referentne vrijednosti.

4.   Administrator uspostavlja mjere:

| (a) | kojima se osigurava da se doprinositelji pridržavaju kodeksa ponašanja navedenog u članku 15. i da poštuju mjerodavne standarde za ulazne podatke; |
| --- | --- |

(a)

kojima se osigurava da se doprinositelji pridržavaju kodeksa ponašanja navedenog u članku 15. i da poštuju mjerodavne standarde za ulazne podatke;

| (b) | za praćenje ulaznih podataka, uključujući, kad je to moguće, praćenje ulaznih podataka prije objave referentne vrijednosti te potvrđivanje valjanosti ulaznih podataka nakon objave radi utvrđivanja pogrešaka i nepravilnosti. |
| --- | --- |

(b)

za praćenje ulaznih podataka, uključujući, kad je to moguće, praćenje ulaznih podataka prije objave referentne vrijednosti te potvrđivanje valjanosti ulaznih podataka nakon objave radi utvrđivanja pogrešaka i nepravilnosti.

5.   Kontrolni okvir dokumentira se, preispituje i prema potrebi ažurira te se stavlja na raspolaganje relevantnim nadležnim tijelima, a na zahtjev i korisnicima.

Članak 7.

Zahtjevi u vezi s okvirom odgovornosti

1.   Administrator raspolaže okvirom odgovornosti kojim su obuhvaćeni vođenje evidencije, revizija i preispitivanje te postupak za pritužbe i kojim se dokazuje usklađenost sa zahtjevima iz ove Uredbe.

2.   Administrator određuje unutarnju funkciju s potrebnom sposobnošću da preispituje poštuje li administrator metodologiju referentne vrijednosti i ovu Uredbu te da izvješćuje o tome.

3.   Za ključne referentne vrijednosti administrator imenuje neovisnog vanjskog revizora koji preispituje poštuje li administrator metodologiju referentne vrijednosti i ovu Uredbu i izvješćuje o tome najmanje jedanput godišnje.

4.   Na zahtjev relevantnog nadležnog tijela, administrator relevantnom nadležnom tijelu dostavlja detalje preispitivanja i izvještaja iz stavka 2. Na zahtjev relevantnog nadležnog tijela ili bilo kojeg korisnika referentne vrijednosti, administrator objavljuje detalje revizija iz stavka 3.

Članak 8.

Zahtjevi u vezi s vođenjem evidencije

1.   Administrator vodi evidenciju o:

| (a) | svim ulaznim podatcima i njihovoj upotrebi; |
| --- | --- |

(a)

svim ulaznim podatcima i njihovoj upotrebi;

| (b) | utvrđivanje referentne vrijednosti; |
| --- | --- |

(b)

utvrđivanje referentne vrijednosti;

| (c) | svakoj primjeni prosudbe ili diskrecijskog prava od strane administratora i, prema potrebi, od strane procjeniteljâ prilikom utvrđivanja referentne vrijednosti, uključujući argumentaciju za prosudbu ili primjenu diskrecijskog prava; |
| --- | --- |

(c)

svakoj primjeni prosudbe ili diskrecijskog prava od strane administratora i, prema potrebi, od strane procjeniteljâ prilikom utvrđivanja referentne vrijednosti, uključujući argumentaciju za prosudbu ili primjenu diskrecijskog prava;

| (d) | zanemarivanju bilo kojeg ulaznog podatka, posebno kad su ulazni podatci u skladu sa zahtjevima metodologije referentne vrijednosti, i obrazloženju tog zanemarivanja; |
| --- | --- |

(d)

zanemarivanju bilo kojeg ulaznog podatka, posebno kad su ulazni podatci u skladu sa zahtjevima metodologije referentne vrijednosti, i obrazloženju tog zanemarivanja;

| (e) | drugim promjenama ili odstupanjima od uobičajenih postupaka i metodologija, uključujući i one učinjene tijekom razdoblja tržišnog stresa ili poremećaja na tržištu; |
| --- | --- |

(e)

drugim promjenama ili odstupanjima od uobičajenih postupaka i metodologija, uključujući i one učinjene tijekom razdoblja tržišnog stresa ili poremećaja na tržištu;

| (f) | identitetu podnositeljâ i fizičkih osoba zaposlenih kod administratora u svrhu utvrđivanja referentnih vrijednosti; |
| --- | --- |

(f)

identitetu podnositeljâ i fizičkih osoba zaposlenih kod administratora u svrhu utvrđivanja referentnih vrijednosti;

| (g) | svim dokumentima koji se odnose na pritužbe, uključujući dokumente koje dostavi podnositelj pritužbe; i |
| --- | --- |

(g)

svim dokumentima koji se odnose na pritužbe, uključujući dokumente koje dostavi podnositelj pritužbe; i

| (h) | telefonskim razgovorima i elektroničkim komunikacijama u vezi s referentnom vrijednošću među svim osobama zaposlenih kod administratora i doprinositeljima ili podnositeljima. |
| --- | --- |

(h)

telefonskim razgovorima i elektroničkim komunikacijama u vezi s referentnom vrijednošću među svim osobama zaposlenih kod administratora i doprinositeljima ili podnositeljima.

2.   Administrator vodi evidenciju iz stavka 1. najmanje pet godina u obliku koji omogućuje repliciranje i potpuno razumijevanje utvrđivanja referentne vrijednosti te reviziju ili vrednovanje ulaznih podataka, izračuna, prosudbe i diskrecijskog prava. Evidencija telefonskih razgovora ili elektroničke komunikacije koji su zabilježeni u skladu sa stavkom 1. točkom (h) daje se osobama uključenima u razgovor ili komunikaciju na njihov zahtjev i čuva se tri godine.

Članak 9.

Mehanizam za rješavanje pritužbi

1.   Administrator uspostavlja postupke za primanje, istraživanje i zadržavanje evidencije o podnesenim pritužbama, uključujući i pritužbe na administratorov postupak utvrđivanja referentnih vrijednosti, te ih objavljuje.

2.   Takvim se mehanizmom za rješavanje pritužbi osigurava sljedeće:

| (a) | administrator stavlja na raspolaganje politiku postupanja s pritužbama putem koje se mogu podnijeti pritužbe o tome je li određeno utvrđivanje referentne vrijednosti reprezentativno u odnosu na tržišnu vrijednost, o predloženim promjenama u postupku utvrđivanja referentne vrijednosti, o primjeni metodologije na utvrđivanje određene referentne vrijednosti i o drugim odlukama povezanima s postupkom utvrđivanja referentne vrijednosti; |
| --- | --- |

(a)

administrator stavlja na raspolaganje politiku postupanja s pritužbama putem koje se mogu podnijeti pritužbe o tome je li određeno utvrđivanje referentne vrijednosti reprezentativno u odnosu na tržišnu vrijednost, o predloženim promjenama u postupku utvrđivanja referentne vrijednosti, o primjeni metodologije na utvrđivanje određene referentne vrijednosti i o drugim odlukama povezanima s postupkom utvrđivanja referentne vrijednosti;

| (b) | pritužbe se istražuju pravovremeno i na pravedan način, a podnositelj pritužbe se u razumnom roku obavješćuje o ishodu istrage osim ako je to protivno ciljevima javne politike ili Uredbi (EU) br. 596/2014; i |
| --- | --- |

(b)

pritužbe se istražuju pravovremeno i na pravedan način, a podnositelj pritužbe se u razumnom roku obavješćuje o ishodu istrage osim ako je to protivno ciljevima javne politike ili Uredbi (EU) br. 596/2014; i

| (c) | istraga se provodi neovisno o osoblju koje bi moglo biti povezano s predmetom pritužbe. |
| --- | --- |

(c)

istraga se provodi neovisno o osoblju koje bi moglo biti povezano s predmetom pritužbe.

Članak 10.

Izdvajanje funkcija

1.   Administratori ne smiju izdvajati funkcije u okviru pružanja referentne vrijednosti na način kojim bi se bitno narušila kontrola administratora nad pružanjem referentne vrijednosti ili sposobnost relevantnog nadležnog tijela da nadzire referentnu vrijednost.

2.   Administrator koji izdvoji pružatelju usluga funkcije ili bitne usluge i aktivnosti u okviru pružanja referentne vrijednosti u cijelosti zadržava odgovornost za ispunjavanje svih obveza administratora na temelju ove Uredbe.

3.   U slučaju izdvajanja funkcija administrator jamči da su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | pružatelj usluge sposoban je, nadležan i ima sva odobrenja propisana zakonom za pouzdano i profesionalno izvršavanje izdvojenih funkcija, usluga ili aktivnosti; |
| --- | --- |

(a)

pružatelj usluge sposoban je, nadležan i ima sva odobrenja propisana zakonom za pouzdano i profesionalno izvršavanje izdvojenih funkcija, usluga ili aktivnosti;

| (b) | administrator relevantnim nadležnim tijelima stavlja na raspolaganje identitet i zadaće pružatelja usluga koji sudjeluje u postupku utvrđivanja referentne vrijednosti; |
| --- | --- |

(b)

administrator relevantnim nadležnim tijelima stavlja na raspolaganje identitet i zadaće pružatelja usluga koji sudjeluje u postupku utvrđivanja referentne vrijednosti;

| (c) | administrator poduzima primjerene mjere u slučaju da se čini da pružatelj usluge ne obavlja izdvojene funkcije na djelotvoran način i u skladu s mjerodavnim pravom i regulatornim zahtjevima; |
| --- | --- |

(c)

administrator poduzima primjerene mjere u slučaju da se čini da pružatelj usluge ne obavlja izdvojene funkcije na djelotvoran način i u skladu s mjerodavnim pravom i regulatornim zahtjevima;

| (d) | administrator zadržava stručnost potrebnu za djelotvoran nadzor izdvojenih funkcija i upravljanje rizicima povezanima s izdvajanjem; |
| --- | --- |

(d)

administrator zadržava stručnost potrebnu za djelotvoran nadzor izdvojenih funkcija i upravljanje rizicima povezanima s izdvajanjem;

| (e) | pružatelj usluga izvješćuje administratora o svakom događaju koji bi mogao bitno utjecati na njegovu sposobnost da djelotvorno i u skladu s mjerodavnim pravom i regulatornim zahtjevima obavlja izdvojene funkcije; |
| --- | --- |

(e)

pružatelj usluga izvješćuje administratora o svakom događaju koji bi mogao bitno utjecati na njegovu sposobnost da djelotvorno i u skladu s mjerodavnim pravom i regulatornim zahtjevima obavlja izdvojene funkcije;

| (f) | pružatelj usluga surađuje s relevantnim nadležnim tijelom u vezi s izdvojenim aktivnostima, a administrator i relevantno nadležno tijelo imaju učinkovit pristup podatcima o izdvojenim aktivnostima i poslovnom prostoru pružatelja usluga te se relevantno nadležno tijelo može koristiti tim pravom pristupa; |
| --- | --- |

(f)

pružatelj usluga surađuje s relevantnim nadležnim tijelom u vezi s izdvojenim aktivnostima, a administrator i relevantno nadležno tijelo imaju učinkovit pristup podatcima o izdvojenim aktivnostima i poslovnom prostoru pružatelja usluga te se relevantno nadležno tijelo može koristiti tim pravom pristupa;

| (g) | administrator u slučaju potrebe može raskinuti ugovor o izdvajanju funkcija; |
| --- | --- |

(g)

administrator u slučaju potrebe može raskinuti ugovor o izdvajanju funkcija;

| (h) | administrator poduzima razumne mjere, uključujući krizne planove, kako bi izbjegao nepotreban operativni rizik povezan sa sudjelovanjem pružatelja usluga u postupku utvrđivanja referentnih vrijednosti. |
| --- | --- |

(h)

administrator poduzima razumne mjere, uključujući krizne planove, kako bi izbjegao nepotreban operativni rizik povezan sa sudjelovanjem pružatelja usluga u postupku utvrđivanja referentnih vrijednosti.

POGLAVLJE 2.

Ulazni podatci, metodologija i izvješćivanje o kršenju

Članak 11.

Ulazni podatci

1.   Pružanje referentne vrijednosti uređeno je sljedećim zahtjevima koji se odnose na ulazne podatke:

| (a) | ulazni podatci trebaju biti dostatni da točno i pouzdano odraze tržišnu ili gospodarsku stvarnost koja se treba mjeriti referentnom vrijednošću.
  Ulazni podatci su transakcijski podatci ako su oni dostupni i prikladni. Ako transakcijski podatci nisu dostatni ili prikladni da točno i pouzdano odraze tržišnu ili gospodarsku stvarnost koja se treba mjeriti referentnom vrijednošću, mogu se upotrebljavati i ulazni podatci koji nisu transakcijski, uključujući procijenjene cijene, ponude i obvezujuće ponude ili druge vrijednosti; |
| --- | --- |

(a)

ulazni podatci trebaju biti dostatni da točno i pouzdano odraze tržišnu ili gospodarsku stvarnost koja se treba mjeriti referentnom vrijednošću.

Ulazni podatci su transakcijski podatci ako su oni dostupni i prikladni. Ako transakcijski podatci nisu dostatni ili prikladni da točno i pouzdano odraze tržišnu ili gospodarsku stvarnost koja se treba mjeriti referentnom vrijednošću, mogu se upotrebljavati i ulazni podatci koji nisu transakcijski, uključujući procijenjene cijene, ponude i obvezujuće ponude ili druge vrijednosti;

| (b) | ulazni podatci iz točke (a) moraju biti provjerljivi; |
| --- | --- |

(b)

ulazni podatci iz točke (a) moraju biti provjerljivi;

| (c) | administrator izrađuje i objavljuje jasne smjernice u vezi s vrstama ulaznih podataka, davanjem prednosti korištenju različitih vrsta ulaznih podataka i donošenjem stručnih prosudbi, radi usklađenja s točkom (a) i metodologijom; |
| --- | --- |

(c)

administrator izrađuje i objavljuje jasne smjernice u vezi s vrstama ulaznih podataka, davanjem prednosti korištenju različitih vrsta ulaznih podataka i donošenjem stručnih prosudbi, radi usklađenja s točkom (a) i metodologijom;

| (d) | ako se referentna vrijednost temelji na ulaznim podatcima koje su dostavili doprinositelji, administrator po potrebi dobiva ulazne podatke od pouzdanog i reprezentativnog tijela ili skupine doprinositelja kako bi se osiguralo da izračunata referentna vrijednost pouzdano odražava tržišnu ili ekonomsku stvarnost koju treba mjeriti; |
| --- | --- |

(d)

ako se referentna vrijednost temelji na ulaznim podatcima koje su dostavili doprinositelji, administrator po potrebi dobiva ulazne podatke od pouzdanog i reprezentativnog tijela ili skupine doprinositelja kako bi se osiguralo da izračunata referentna vrijednost pouzdano odražava tržišnu ili ekonomsku stvarnost koju treba mjeriti;

| (e) | administrator ne upotrebljava ulazne podatke doprinositelja ako administrator raspolaže bilo kakvim naznakama da se doprinositelji ne pridržavaju kodeksa ponašanja iz članka 15. te u takvom slučaju pribavlja reprezentativne javno dostupne podatke. |
| --- | --- |

(e)

administrator ne upotrebljava ulazne podatke doprinositelja ako administrator raspolaže bilo kakvim naznakama da se doprinositelji ne pridržavaju kodeksa ponašanja iz članka 15. te u takvom slučaju pribavlja reprezentativne javno dostupne podatke.

2.   Administratori osiguravaju da je njihovim kontrolama koje se odnose na ulazne podatke obuhvaćeno sljedeće:

| (a) | kriteriji kojima se utvrđuje tko smije dostavljati ulazne podatke administratoru i postupak za odabir doprinositelja; |
| --- | --- |

(a)

kriteriji kojima se utvrđuje tko smije dostavljati ulazne podatke administratoru i postupak za odabir doprinositelja;

| (b) | postupak za vrednovanje ulaznih podataka doprinositelja i isključivanje doprinositelja iz pružanja daljnjih ulaznih podataka ili primjena drugih sankcija na doprinositelja zbog nepridržavanja propisa kad je to potrebno; i |
| --- | --- |

(b)

postupak za vrednovanje ulaznih podataka doprinositelja i isključivanje doprinositelja iz pružanja daljnjih ulaznih podataka ili primjena drugih sankcija na doprinositelja zbog nepridržavanja propisa kad je to potrebno; i

| (c) | postupak potvrđivanja valjanosti ulaznih podataka, među ostalim s obzirom na druge pokazatelje ili podatke, radi osiguranja cjelovitosti i točnosti podataka. |
| --- | --- |

(c)

postupak potvrđivanja valjanosti ulaznih podataka, među ostalim s obzirom na druge pokazatelje ili podatke, radi osiguranja cjelovitosti i točnosti podataka.

3.   Ako ulazne podatke referentne vrijednosti dostavlja izvršni ured, odnosno bilo koji odjel, jedinica, skupina zaposlenika ili pojedinačno osoblje u doprinositelju ili njegove podružnice koje izvršavaju poslove određivanja cijena, trgovanja, prodaje, stavljanja na tržište, oglašavanja, poticanja, strukturiranja ili posredovanja, administrator:

| (a) | od drugih izvora prikuplja podatke kojima se potkrepljuju ulazni podatci; i |
| --- | --- |

(a)

od drugih izvora prikuplja podatke kojima se potkrepljuju ulazni podatci; i

| (b) | osigurava da doprinositelji imaju odgovarajuće unutarnje postupke nadzora i provjere. |
| --- | --- |

(b)

osigurava da doprinositelji imaju odgovarajuće unutarnje postupke nadzora i provjere.

4.   Ako administrator smatra da ulazni podatci ne odražavaju tržišnu ili gospodarsku stvarnost koja se treba mjeriti referentnom vrijednošću, taj administrator u razumnom roku mijenja ulazne podatke, doprinositelje ili metodologiju kako bi osigurao da ulazni podatci odražavaju tržišnu ili gospodarsku stvarnost ili prestaje pružati tu referentnu vrijednost.

5.   ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kako bi se dodatno pojasnilo kako osigurati prikladnost i provjerljivost ulaznih podataka propisanih stavkom 1. točkama (a) i (b) kao i unutarnje postupke nadzora i provjere doprinositelja za koje administrator mora osigurati da postoje, u skladu sa stavkom 3. točkom (b), kako bi se osigurala cjelovitost i točnost ulaznih podataka. Međutim, nacrt regulatornih tehničkih standarda ESMA-e ne obuhvaća i ne primjenjuje se na administratore neznačajnih referentnih vrijednosti.

ESMA uzima u obzir različite vrste referentnih vrijednosti i sektora kao što je određeno u ovoj Uredbi, prirodu ulaznih podataka, značajke predmetne tržišne ili gospodarske stvarnosti, načelo proporcionalnosti, ranjivost referentnih vrijednosti u odnosu na manipulacije te međunarodnu konvergenciju nadzorne prakse koja se odnosi na referentne vrijednosti.

ESMA Komisiji podnosi te nacrte regulatornih tehničkih standarda do 1. travnja 2017.

Komisiji se delegira ovlast donošenja regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s postupkom utvrđenim člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

6.   ESMA može u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1095/2010 za administratore neznačajnih referentnih vrijednosti izdati smjernice u kojima će biti navedeni elementi iz stavka 5. ovog članka.

Članak 12.

Metodologija

1.   Administrator se koristi metodologijom za utvrđivanje referentnih vrijednosti koja:

| (a) | je robusna i pouzdana; |
| --- | --- |

(a)

je robusna i pouzdana;

| (b) | ima jasna pravila kojima se određuje kako i kada se može upotrijebiti diskrecijsko pravo u utvrđivanju referentne vrijednosti; |
| --- | --- |

(b)

ima jasna pravila kojima se određuje kako i kada se može upotrijebiti diskrecijsko pravo u utvrđivanju referentne vrijednosti;

| (c) | je stroga, trajna i omogućuje potvrđivanje valjanosti, uključujući, prema potrebi, i retroaktivno testiranje u odnosu na dostupne transakcijske podatke; |
| --- | --- |

(c)

je stroga, trajna i omogućuje potvrđivanje valjanosti, uključujući, prema potrebi, i retroaktivno testiranje u odnosu na dostupne transakcijske podatke;

| (d) | je otporna i osigurava da se referentna vrijednost može izračunati u najširem spektru mogućih okolnosti, a da se pritom ne ugrozi njezina cjelovitost; |
| --- | --- |

(d)

je otporna i osigurava da se referentna vrijednost može izračunati u najširem spektru mogućih okolnosti, a da se pritom ne ugrozi njezina cjelovitost;

| (e) | je provjerljiva i moguće ju je pratiti. |
| --- | --- |

(e)

je provjerljiva i moguće ju je pratiti.

2.   Pri razvijanju metodologije za utvrđivanje referentne vrijednosti, administrator:

| (a) | uzima u obzir čimbenike koji uključuju veličinu i normalnu likvidnost na tržištu, transparentnost trgovanja, položaj sudionika na tržištu, tržišnu koncentraciju i dinamiku te primjerenost uzorka da bude reprezentativan za tržišnu ili ekonomsku stvarnost koja se treba mjeriti referentnom vrijednošću; |
| --- | --- |

(a)

uzima u obzir čimbenike koji uključuju veličinu i normalnu likvidnost na tržištu, transparentnost trgovanja, položaj sudionika na tržištu, tržišnu koncentraciju i dinamiku te primjerenost uzorka da bude reprezentativan za tržišnu ili ekonomsku stvarnost koja se treba mjeriti referentnom vrijednošću;

| (b) | utvrđuje što je aktivno tržište za potrebe te referentne vrijednosti; i |
| --- | --- |

(b)

utvrđuje što je aktivno tržište za potrebe te referentne vrijednosti; i

| (c) | određuje kojoj se vrsti ulaznih podataka daje prednost. |
| --- | --- |

(c)

određuje kojoj se vrsti ulaznih podataka daje prednost.

3.   Administrator raspolaže jasnim objavljenim pravilima za utvrđivanje okolnosti u kojima količina ili kvaliteta ulaznih podataka ne ispunjava metodološke norme za točno i pouzdano utvrđivanje referentne vrijednosti te u kojima se opisuje može li se i kako u takvim okolnostima izračunati referentna vrijednost.

Članak 13.

Transparentnost metodologije

1.   Administrator transparentno obavlja poslove razvoja, primjene i upravljanja u vezi s referentnom vrijednošću i metodologijom. U tu svrhu administrator objavljuje ili stavlja na raspolaganje sljedeće informacije:

| (a) | ključne elemente metodologije kojom se administrator koristi za svaku pruženu i objavljenu referentnu vrijednost ili, po potrebi, za svaku pruženu i objavljenu obitelj referentnih vrijednosti; |
| --- | --- |

(a)

ključne elemente metodologije kojom se administrator koristi za svaku pruženu i objavljenu referentnu vrijednost ili, po potrebi, za svaku pruženu i objavljenu obitelj referentnih vrijednosti;

| (b) | pojedinosti o unutarnjem preispitivanju i odobravanju određene metodologije te o učestalosti takva preispitivanja; |
| --- | --- |

(b)

pojedinosti o unutarnjem preispitivanju i odobravanju određene metodologije te o učestalosti takva preispitivanja;

| (c) | postupke za savjetovanje o svim predloženim bitnim promjenama u metodologiji administratora i obrazloženje takvih promjena, uključujući definiciju bitne promjene i okolnosti u kojima administrator treba obavijestiti korisnika o svim takvim promjenama. |
| --- | --- |

(c)

postupke za savjetovanje o svim predloženim bitnim promjenama u metodologiji administratora i obrazloženje takvih promjena, uključujući definiciju bitne promjene i okolnosti u kojima administrator treba obavijestiti korisnika o svim takvim promjenama.

2.   Postupci propisani stavkom 1. točkom (c) predviđaju:

| (a) | prethodnu obavijest i jasan vremenski okvir, čime se omogućuju analiza učinka predloženih bitnih promjena i komentar na taj učinak; i |
| --- | --- |

(a)

prethodnu obavijest i jasan vremenski okvir, čime se omogućuju analiza učinka predloženih bitnih promjena i komentar na taj učinak; i

| (b) | dostupnost komentara iz točke (a) ovog stavka i administratorovih odgovora na njih nakon što završi savjetovanje, osim ako je inicijator komentara zatraži povjerljivost podataka. |
| --- | --- |

(b)

dostupnost komentara iz točke (a) ovog stavka i administratorovih odgovora na njih nakon što završi savjetovanje, osim ako je inicijator komentara zatraži povjerljivost podataka.

3.   ESMA sastavlja nacrt regulatornih tehničkih standarda kako bi se dodatno pojasnilo koje informacije administrator mora pružiti u skladu sa zahtjevima iz stavaka 1. i 2. razlikujući različite vrste referentnih vrijednosti i sektora kao što je utvrđeno u ovoj Uredbi. ESMA uzima u obzir potrebu da se objave oni elementi metodologije kojima se pruža dovoljno pojedinosti da bi korisnici shvatili kako se pruža referentna vrijednost i da bi mogli ocijeniti njezinu reprezentativnost, važnost za pojedine korisnike i njezinu prikladnost za financijske instrumente i ugovore te načelo proporcionalnosti. Međutim, nacrt regulatornih tehničkih standarda ESMA-e ne obuhvaća i ne primjenjuje se na administratore neznačajnih referentnih vrijednosti.

ESMA Komisiji podnosi te nacrte regulatornih tehničkih standarda do 1. travnja 2017.

Komisiji se delegira ovlast donošenja regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

4.   ESMA može u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1095/2010 za administratore neznačajnih referentnih vrijednosti izdati smjernice u kojima će biti navedeni elementi iz stavka 3. ovog članka.

Članak 14.

Izvješćivanje o kršenju

1.   Administrator uspostavlja primjerene sustave i djelotvorne načine kontrole kojima osigurava cjelovitost ulaznih podataka kako bi mogao utvrditi i nadležnom tijelu prijaviti svako ponašanje koje bi moglo uključivati manipulacije ili pokušaj manipulacije referentnom vrijednošću u skladu s Uredbom (EU) br. 596/2014.

2.   Administrator prati ulazne podatke i doprinositelje kako bi mogao obavijestiti nadležno tijelo i dostaviti sve relevantne informacije ako sumnja da je u vezi s referentnom vrijednošću došlo do ponašanja koje može uključivati manipulacije ili pokušaj manipulacije referentnom vrijednošću u skladu s Uredbom (EU) br. 596/2014, uključujući tajne dogovore o manipulaciji.

Nadležno tijelo administratora, kad je to primjenjivo, takve informacije prenosi relevantnom tijelu u skladu s Uredbom (EU) br. 596/2014.

3.   Administratori raspolažu postupcima pomoću kojih njihovi upravitelji, zaposlenici i sve druge fizičke osobe čije su im usluge na raspolaganju ili su pod njihovom kontrolom mogu interno prijaviti kršenja ove Uredbe.

POGLAVLJE 3.

Kodeks ponašanja i zahtjevi za doprinositelje

Članak 15.

Kodeks ponašanja

1.   Kada se referentna vrijednost temelji na ulaznim podatcima koje su pružili doprinositelji, administrator izrađuje kodeks ponašanja za svaku referentnu vrijednost u kojem se jasno određuju odgovornosti doprinositelja u pogledu doprinošenja ulaznih podataka te osigurava da je takav kodeks ponašanja u skladu s ovom Uredbom. Administrator mora redovito i barem jednom godišnje te u slučaju promjena u kodeksu provjeriti da se doprinositelji pridržavaju kodeksa ponašanja.

2.   Kodeks ponašanja uključuje barem sljedeće elemente:

| (a) | jasan opis ulaznih podataka koji se trebaju pružiti i potrebne zahtjeve kako bi se osiguralo da se ulazni podatci pružaju u skladu s člancima 11. i 14.; |
| --- | --- |

(a)

jasan opis ulaznih podataka koji se trebaju pružiti i potrebne zahtjeve kako bi se osiguralo da se ulazni podatci pružaju u skladu s člancima 11. i 14.;

| (b) | određenje osoba koje mogu doprinositi ulazne podatke administratoru i postupaka za provjeru identiteta doprinositelja i svakog podnositelja te dodjelu odobrenja podnositeljima koji doprinose ulazne podatke u ime doprinositelja; |
| --- | --- |

(b)

određenje osoba koje mogu doprinositi ulazne podatke administratoru i postupaka za provjeru identiteta doprinositelja i svakog podnositelja te dodjelu odobrenja podnositeljima koji doprinose ulazne podatke u ime doprinositelja;

| (c) | politike kojima se osigurava da doprinositelj pruža sve relevantne ulazne podatke; i |
| --- | --- |

(c)

politike kojima se osigurava da doprinositelj pruža sve relevantne ulazne podatke; i

| (d) | sustave i načine kontrole koje doprinositelj treba uspostaviti, uključujući:






  i. | postupke za doprinošenje ulaznih podataka, uključujući zahtjev da doprinositelj navede jesu li ulazni podatci transakcijski podatci i ispunjavaju li zahtjeve administratora; |
| --- | --- | --- |

(d)

sustave i načine kontrole koje doprinositelj treba uspostaviti, uključujući:

i.

postupke za doprinošenje ulaznih podataka, uključujući zahtjev da doprinositelj navede jesu li ulazni podatci transakcijski podatci i ispunjavaju li zahtjeve administratora;

| ii. | politike o primjeni diskrecijskog prava pri doprinošenju ulaznih podataka; |
| --- | --- |

ii.

politike o primjeni diskrecijskog prava pri doprinošenju ulaznih podataka;

| iii. | sve zahtjeve za potvrđivanje valjanosti ulaznih podataka prije njihova pružanja administratoru; |
| --- | --- |

iii.

sve zahtjeve za potvrđivanje valjanosti ulaznih podataka prije njihova pružanja administratoru;

| iv. | politike o vođenju evidencije; |
| --- | --- |

iv.

politike o vođenju evidencije;

| v. | zahtjeve u vezi s prijavom sumnjivih ulaznih podataka; |
| --- | --- |

v.

zahtjeve u vezi s prijavom sumnjivih ulaznih podataka;

| vi. | zahtjeve u vezi s upravljanjem sukobima interesa. |
| --- | --- |

vi.

zahtjeve u vezi s upravljanjem sukobima interesa.

3.   Administratori mogu sastaviti jedan kodeks ponašanja za svaku obitelj referentnih vrijednosti koje pružaju.

4.   U slučaju da relevantno nadležno tijelo pri korištenju svojih ovlasti navedenih u članku 41. ustanovi da određeni elementi kodeksa ponašanja nisu u skladu s ovom Uredbom, ono o tome obavješćuje dotičnog administratora. Administrator u roku od 30 dana od te obavijesti prilagođava kodeks ponašanja kako bi osigurao usklađenost s ovom Uredbom.

5.   U roku od 15 radnih dana od datuma početka primjene odluke o dodavanju ključne referentne vrijednosti na popis iz članka 20. stavka 1., administrator te ključne referentne vrijednosti dostavlja kodeks ponašanja relevantnom nadležnom tijelu. Relevantno nadležno tijelo u roku od 30 dana provjerava je li sadržaj kodeksa ponašanja usklađen s ovom Uredbom. Ako relevantno nadležno tijelo ustanovi da određeni elementi nisu u skladu s ovom Uredbom, primjenjuje se stavak 4. ovog članka.

6.   ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kako bi se dodatno pojasnili elementi kodeksa ponašanja iz stavka 2. za različite vrste referentnih vrijednosti te kako bi se uzelo u obzir razvoj referentnih vrijednosti i financijskih tržišta.

ESMA uzima u obzir različite značajke referentnih vrijednosti i doprinositelja, posebno u smislu razlika u ulaznim podatcima i metodologiji, rizika od manipulacije ulaznim podatcima i međunarodne konvergencije nadzorne prakse koja se odnosi na referentne vrijednosti.

ESMA Komisiji podnosi te nacrte regulatornih tehničkih standarda do 1. travnja 2017.

Komisiji se delegira ovlast donošenja regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s postupkom utvrđenim člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

Članak 16.

Zahtjevi za nadzirane doprinositelje u pogledu upravljanja i kontrola

1.   Sljedeći zahtjevi u pogledu upravljanja i kontrole primjenjuju se na nadzirane doprinositelje:

| (a) | nadzirani doprinositelj osigurava da postojeći ili potencijalni sukob interesa ne utječe na pružanje ulaznih podataka te da se diskrecijska prava, ako su potrebna, izvršavaju neovisno i pošteno, na temelju bitnih informacija te u skladu s kodeksom ponašanja navedenim u članku 15.; |
| --- | --- |

(a)

nadzirani doprinositelj osigurava da postojeći ili potencijalni sukob interesa ne utječe na pružanje ulaznih podataka te da se diskrecijska prava, ako su potrebna, izvršavaju neovisno i pošteno, na temelju bitnih informacija te u skladu s kodeksom ponašanja navedenim u članku 15.;

| (b) | nadzirani doprinositelj raspolaže kontrolnim okvirom s pomoću kojeg osigurava cjelovitost, točnost i pouzdanost ulaznih podataka te usklađenost pružanja ulaznih podataka s ovom Uredbom i kodeksom ponašanja navedenim u članku 15. |
| --- | --- |

(b)

nadzirani doprinositelj raspolaže kontrolnim okvirom s pomoću kojeg osigurava cjelovitost, točnost i pouzdanost ulaznih podataka te usklađenost pružanja ulaznih podataka s ovom Uredbom i kodeksom ponašanja navedenim u članku 15.

2.   Nadzirani doprinositelj raspolaže djelotvornim sustavima i kontrolama kako bi se osigurala cjelovitost i pouzdanost svih doprinosa ulaznih podataka administratoru, uključujući:

| (a) | kontrolu mogućih podnositelja ulaznih podataka administratoru, uključujući po potrebi i postupak odobravanja koji obavlja fizička osoba nadređena podnositelju; |
| --- | --- |

(a)

kontrolu mogućih podnositelja ulaznih podataka administratoru, uključujući po potrebi i postupak odobravanja koji obavlja fizička osoba nadređena podnositelju;

| (b) | primjereno osposobljavanje podnositelja kojim su obuhvaćene barem ova Uredba i Uredbe (EU) br. 596/2014; |
| --- | --- |

(b)

primjereno osposobljavanje podnositelja kojim su obuhvaćene barem ova Uredba i Uredbe (EU) br. 596/2014;

| (c) | mjere za upravljanje sukobima interesa, uključujući po potrebi organizacijsku razdvojenost zaposlenika i razmatranje načina uklanjanja poticaja, koji proizlaze iz politika nagrađivanja, za manipuliranje referentnom vrijednošću; |
| --- | --- |

(c)

mjere za upravljanje sukobima interesa, uključujući po potrebi organizacijsku razdvojenost zaposlenika i razmatranje načina uklanjanja poticaja, koji proizlaze iz politika nagrađivanja, za manipuliranje referentnom vrijednošću;

| (d) | vođenje, tijekom odgovarajućeg vremenskog razdoblja, evidencije o komunikaciji povezanoj s pružanjem ulaznih podataka, o svim informacijama koje su upotrijebljene kako bi doprinositelj izvršio unos podataka te o bilo kakvom postojećem ili mogućem sukobu interesa uključujući, među ostalim, izloženost doprinositelja financijskim instrumentima koji se pozivaju na referentnu vrijednost; |
| --- | --- |

(d)

vođenje, tijekom odgovarajućeg vremenskog razdoblja, evidencije o komunikaciji povezanoj s pružanjem ulaznih podataka, o svim informacijama koje su upotrijebljene kako bi doprinositelj izvršio unos podataka te o bilo kakvom postojećem ili mogućem sukobu interesa uključujući, među ostalim, izloženost doprinositelja financijskim instrumentima koji se pozivaju na referentnu vrijednost;

| (e) | vođenje evidencije o unutarnjim i vanjskim revizijama. |
| --- | --- |

(e)

vođenje evidencije o unutarnjim i vanjskim revizijama.

3.   Ako se ulazni podatci temelje na stručnoj prosudbi, nadzirani doprinositelji uspostavljaju, uz sustave i kontrole iz stavka 2., politike za primjenu prosudbe i diskrecijskog prava te čuvaju evidenciju s obrazloženjem tih prosudaba i primijenjenog diskrecijskog prava. Ako je to razmjerno, nadzirani doprinositelji uzimaju u obzir prirodu referentne vrijednosti i njezinih ulaznih podataka.

4.   Nadzirani doprinositelj u potpunosti surađuje s administratorom i relevantnim nadležnim tijelom pri reviziji i nadziranju pružanja referentne vrijednosti te stavlja na raspolaganje informacije i evidenciju koje se čuvaju u skladu sa stavcima 2. i 3.

5.   ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kako bi se dodatno odredili zahtjevi koji se odnose na upravljanje, sustave i kontrole i politike navedene u stavcima 1., 2. i 3.

ESMA uzima u obzir različite značajke referentnih vrijednosti i nadziranih doprinositelja, posebno u smislu razlika u pruženim ulaznim podatcima i primijenjenoj metodologiji, rizika od manipulacije ulaznim podatcima i prirodi aktivnosti nadziranih doprinositelja te razvoja referentnih vrijednosti i financijskih tržišta s obzirom na međunarodne konvergencije nadzorne prakse koja se odnosi na referentne vrijednosti. Međutim, nacrt regulatornih tehničkih standarda ESMA-e ne obuhvaća i ne primjenjuje se na nadzirane doprinositelje neznačajnih referentnih vrijednosti.

ESMA Komisiji podnosi te nacrte regulatornih tehničkih standarda do 1. travnja 2017.

Komisiji se delegira ovlast donošenja regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s postupkom utvrđenim člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

6.   ESMA može u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1095/2010 za nadzirane doprinositelje neznačajnim referentnim vrijednostima izdati smjernice u kojima će biti navedeni elementi iz stavka 5. ovog članka.

GLAVA III.

ZAHTJEVI ZA RAZLIČITE VRSTE REFERENTNIH VRIJEDNOSTI

POGLAVLJE 1.

Referentne vrijednosti reguliranih podataka

Članak 17.

Referentne vrijednosti reguliranih podataka

1.   Članak 11. stavak 1. točke (d) i (e), članak 11. stavci 2. i 3., članak 14. stavci 1. i 2., te članci 15. i 16. ne primjenjuju se na pružanje referentnih vrijednosti reguliranih podataka ni na doprinošenje referentnim vrijednostima reguliranih podataka. Članak 8. stavak 1. točka (a) ne primjenjuje se na pružanje referentnih vrijednosti reguliranih podataka s obzirom na ulazne podatke koji su doprinijeti u cijelosti i izravno kako je navedeno u članku 3. stavku 1. točki 24.

2.   Članci 24. i 25. ili članak 26., ovisno o tome koji je primjenjiv, primjenjuju se na pružanje referentnih vrijednosti reguliranih podataka i na doprinošenje referentnih vrijednosti koje se upotrebljavaju izravno ili neizravno u kombinaciji referentnih vrijednosti za financijske instrumente ili financijske ugovore ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova, a čija je ukupna vrijednost do 500 milijardi EUR na temelju čitavog raspona referentnih dospijeća ili rokova dospijeća referentne vrijednosti.

POGLAVLJE 2.

Referentne kamatne stope

Članak 18.

Referentne kamatne stope

Posebni zahtjevi utvrđeni u Prilogu I. primjenjuju se na pružanje referentnih kamatnih stopa i doprinošenje referentnim kamatnim stopama uz zahtjeve iz glave II. ili umjesto njih.

Članci 24., 25. i 26. ne primjenjuju se na pružanje referentnih kamatnih stopa i doprinošenje referentnim kamatnim stopama.

POGLAVLJE 3.

Robne referentne vrijednosti

Članak 19.

Robne referentne vrijednosti

1.   Posebni zahtjevi utvrđeni u prilogu II. primjenjuju se umjesto zahtjeva iz glave II., uz iznimku članka 10., na pružanje robnih referentnih vrijednosti i na njihovo doprinošenje, osim ako se radi o referentnoj vrijednosti reguliranih podataka ili referentnoj vrijednosti utemeljenoj na podnošenjima doprinositelja koji su većina nadzirani subjekti.

Članci 24., 25. i 26. ne primjenjuju se na pružanje robnih referentnih vrijednosti ni na doprinošenje robnim referentnim vrijednostima.

2.   Ako je robna referentna vrijednost ključna referentna vrijednost, a temeljna imovina zlato, srebro ili platina, umjesto priloga II. primjenjuju se zahtjevi iz glave II.

POGLAVLJE 4.

Ključne referentne vrijednosti

Članak 20.

Ključne referentne vrijednosti

1.   Komisija donosi provedbene akte u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 50. stavka 2. kako bi barem svake dvije godine uspostavila i preispitala popis ključnih referentnih vrijednosti koje pružaju administratori smješteni unutar Unije, pod uvjetom da je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:

| (a) | referentna vrijednost upotrebljava se izravno ili neizravno u kombinaciji referentnih vrijednosti na koje se pozivaju financijski instrumenti ili financijski ugovori ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova, čija je ukupna vrijednost najmanje 500 milijardi EUR na temelju čitavog raspona referentnih dospijeća ili rokova dospijeća, kad je to primjenjivo; |
| --- | --- |

(a)

referentna vrijednost upotrebljava se izravno ili neizravno u kombinaciji referentnih vrijednosti na koje se pozivaju financijski instrumenti ili financijski ugovori ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova, čija je ukupna vrijednost najmanje 500 milijardi EUR na temelju čitavog raspona referentnih dospijeća ili rokova dospijeća, kad je to primjenjivo;

| (b) | referentna vrijednost temelji se na podnošenjima doprinositelja od kojih se većina nalazi u jednoj državi članici i smatra se ključnom u toj državi članici u skladu s postupkom navedenim u stavcima 2., 3., 4. i 5. ovog članka; |
| --- | --- |

(b)

referentna vrijednost temelji se na podnošenjima doprinositelja od kojih se većina nalazi u jednoj državi članici i smatra se ključnom u toj državi članici u skladu s postupkom navedenim u stavcima 2., 3., 4. i 5. ovog članka;

| (c) | referentna vrijednost ispunjava sve sljedeće uvjete:






  i. | referentna vrijednost upotrebljava se izravno ili neizravno u kombinaciji referentnih vrijednosti na koje se pozivaju financijski instrumenti ili financijski ugovori ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova, čija je ukupna vrijednost najmanje 400 milijardi EUR na temelju čitavog raspona referentnih dospijeća ili rokova dospijeća, kad je to primjenjivo, ali ne premašuje vrijednost utvrđenu točkom (a); |
| --- | --- | --- |

(c)

referentna vrijednost ispunjava sve sljedeće uvjete:

i.

referentna vrijednost upotrebljava se izravno ili neizravno u kombinaciji referentnih vrijednosti na koje se pozivaju financijski instrumenti ili financijski ugovori ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova, čija je ukupna vrijednost najmanje 400 milijardi EUR na temelju čitavog raspona referentnih dospijeća ili rokova dospijeća, kad je to primjenjivo, ali ne premašuje vrijednost utvrđenu točkom (a);

| ii. | referentna vrijednost nema ili ima vrlo malo odgovarajućih tržišnih zamjenskih vrijednosti; |
| --- | --- |

ii.

referentna vrijednost nema ili ima vrlo malo odgovarajućih tržišnih zamjenskih vrijednosti;

| iii. | u slučaju da se referentna vrijednost prestane pružati, ili se pruža na temelju ulaznih podataka koji više nisu u potpunosti reprezentativni za predmetno tržište ili gospodarsku stvarnost ili na temelju nepouzdanih ulaznih podataka, došlo bi do znatnog i nepovoljnog učinka na cjelovitost tržišta, financijsku stabilnost, potrošače, realno gospodarstvo ili financiranje kućanstava i poduzeća u jednoj ili više država članica. |
| --- | --- |

iii.

u slučaju da se referentna vrijednost prestane pružati, ili se pruža na temelju ulaznih podataka koji više nisu u potpunosti reprezentativni za predmetno tržište ili gospodarsku stvarnost ili na temelju nepouzdanih ulaznih podataka, došlo bi do znatnog i nepovoljnog učinka na cjelovitost tržišta, financijsku stabilnost, potrošače, realno gospodarstvo ili financiranje kućanstava i poduzeća u jednoj ili više država članica.

Ako referentna vrijednost zadovoljava kriterije utvrđene u točki (c) podtočkama ii. i iii., ali ne zadovoljava kriterij iz točke (c) podtočke i., nadležna tijela dotičnih država članica zajedno s nadležnim tijelom države članice u kojoj je administrator utemeljen mogu odlučiti da bi takvu referentnu vrijednost trebalo smatrati ključnom u skladu s ovim podstavkom. U svakom slučaju, nadležno tijelo administratora savjetuje se s nadležnim tijelima dotičnih država članica. U slučaju neslaganja između nadležnih tijela, nadležno tijelo administratora donosi odluku o tome treba li referentnu vrijednost smatrati ključnom u skladu s ovim podstavkom, vodeći računa o razlozima neslaganja. Nadležna tijela ili, u slučaju neslaganja, nadležno tijelo administratora, prosljeđuju ocjenu Komisiji. Nakon primanja ocjene Komisija donosi provedbeni akt u skladu s ovim stavkom. Nadalje, u slučaju neslaganja nadležno tijelo administratora prosljeđuje svoju ocjenu ESMA-i koja može objaviti mišljenje o tome.

2.   Ako nadležno tijelo države članice iz stavka 1. točke (b) smatra da administrator pod njegovim nadzorom pruža referentnu vrijednost koju bi trebalo smatrati ključnom, ono o tome obavješćuje ESMA-u i prosljeđuje joj dokumentiranu ocjenu.

3.   Za potrebe stavka 2. nadležno tijelo ocjenjuje bi li, u slučaju prestanka referentne vrijednosti ili u slučaju da se pruža na temelju ulaznih podataka ili tijela doprinositelja koji više nisu reprezentativni za predmetnu tržišnu ili gospodarsku stvarnost, došlo do nepovoljnog učinka na cjelovitost tržišta, financijsku stabilnost, potrošače, realno gospodarstvo ili financiranje kućanstava i poduzeća u njegovoj državi članici. Nadležno tijelo pri ocjenjivanju u obzir uzima sljedeće:

| (a) | vrijednost financijskih instrumenata i financijskih ugovora koji se pozivaju na referentnu vrijednost u državi članici i vrijednost investicijskih fondova koji se pozivaju na referentnu vrijednost kojom se mjeri uspješnost u državi članici te njihovu važnost u pogledu sveukupne vrijednosti postojećih financijskih instrumenata i financijskih ugovora, te ukupne vrijednosti investicijskih fondova države članice; |
| --- | --- |

(a)

vrijednost financijskih instrumenata i financijskih ugovora koji se pozivaju na referentnu vrijednost u državi članici i vrijednost investicijskih fondova koji se pozivaju na referentnu vrijednost kojom se mjeri uspješnost u državi članici te njihovu važnost u pogledu sveukupne vrijednosti postojećih financijskih instrumenata i financijskih ugovora, te ukupne vrijednosti investicijskih fondova države članice;

| (b) | vrijednost financijskih instrumenata i financijskih ugovora koji se pozivaju na referentnu vrijednost u državi članici i vrijednost investicijskih fondova koji ukazuju na referentnu vrijednost kojom se mjeri uspješnost u državi članici te njihovu važnost u pogledu bruto nacionalnog proizvoda države članice; |
| --- | --- |

(b)

vrijednost financijskih instrumenata i financijskih ugovora koji se pozivaju na referentnu vrijednost u državi članici i vrijednost investicijskih fondova koji ukazuju na referentnu vrijednost kojom se mjeri uspješnost u državi članici te njihovu važnost u pogledu bruto nacionalnog proizvoda države članice;

| (c) | bilo koju drugu vrijednost kojom se objektivno ocjenjuje mogući učinak prestanka pružanja ili nepouzdanosti referentne vrijednosti na cjelovitost tržišta, financijsku stabilnost, potrošače, realno gospodarstvo, ili financiranje kućanstava i poduzeća u državi članici. |
| --- | --- |

(c)

bilo koju drugu vrijednost kojom se objektivno ocjenjuje mogući učinak prestanka pružanja ili nepouzdanosti referentne vrijednosti na cjelovitost tržišta, financijsku stabilnost, potrošače, realno gospodarstvo, ili financiranje kućanstava i poduzeća u državi članici.

Nadležno tijelo barem svake dvije godine preispituje svoju ocjenu ključnosti referentne vrijednosti te obavješćuje ESMA-u o novoj ocjeni i prosljeđuje joj je.

4.   U roku od šest tjedana od primitka obavijesti iz stavka 2. ESMA izdaje mišljenje o tome je li ocjena nadležnog tijela u skladu sa zahtjevima iz stavka 3. i prosljeđuje to mišljenje Komisiji zajedno s ocjenom nadležnog tijela.

5.   Komisija nakon primitka mišljenja iz stavka 4. donosi provedbene akte u skladu sa stavkom 1.

6.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 49. s ciljem da:

| (a) | odredi kako se treba ocjenjivati nominalni iznos financijskih instrumenata koji nisu izvedenice, zamišljeni iznos izvedenica i neto vrijednost imovine investicijskih fondova, uključujući i u slučaju neizravnog pozivanja na referentnu vrijednost u kombinaciji referentnih vrijednosti kako bi ih se usporedilo s pragovima iz stavka 1. ovog članka i članka 24. točke 1. podtočke (a); |
| --- | --- |

(a)

odredi kako se treba ocjenjivati nominalni iznos financijskih instrumenata koji nisu izvedenice, zamišljeni iznos izvedenica i neto vrijednost imovine investicijskih fondova, uključujući i u slučaju neizravnog pozivanja na referentnu vrijednost u kombinaciji referentnih vrijednosti kako bi ih se usporedilo s pragovima iz stavka 1. ovog članka i članka 24. točke 1. podtočke (a);

| (b) | preispituje metodu izračuna upotrijebljenu za određivanje pragova iz stavka 1. ovog članka s obzirom na tržište, cijenu i regulatorna kretanja, kao i prikladnost klasifikacije referentnih vrijednosti ukupne vrijednosti financijskih instrumenata, financijskih ugovora ili investicijskih fondova bliskih pragu; takvo se preispitivanje provodi najmanje svake dvije godine od 1. siječnja 2018.; |
| --- | --- |

(b)

preispituje metodu izračuna upotrijebljenu za određivanje pragova iz stavka 1. ovog članka s obzirom na tržište, cijenu i regulatorna kretanja, kao i prikladnost klasifikacije referentnih vrijednosti ukupne vrijednosti financijskih instrumenata, financijskih ugovora ili investicijskih fondova bliskih pragu; takvo se preispitivanje provodi najmanje svake dvije godine od 1. siječnja 2018.;

| (c) | navede kako će se primjenjivati uvjeti iz stavka 1. točke (c) podtočke iii. ovog članka uzimajući u obzir sve podatke koji pomažu objektivno ocijeniti mogući utjecaj prestanka pružanja ili nepouzdanosti referentne vrijednosti na cjelovitost tržišta, financijsku stabilnost, potrošače, realno gospodarstvo i financiranje kućanstava i poduzeća u jednoj državi članici ili više njih. |
| --- | --- |

(c)

navede kako će se primjenjivati uvjeti iz stavka 1. točke (c) podtočke iii. ovog članka uzimajući u obzir sve podatke koji pomažu objektivno ocijeniti mogući utjecaj prestanka pružanja ili nepouzdanosti referentne vrijednosti na cjelovitost tržišta, financijsku stabilnost, potrošače, realno gospodarstvo i financiranje kućanstava i poduzeća u jednoj državi članici ili više njih.

Ako je primjenjivo, Komisija uzima u obzir relevantne promjene na tržištu ili tehnološke promjene.

Članak 21.

Obvezno upravljanje ključnim referentnim vrijednostima

1.   Ako administrator ključne referentne vrijednosti namjerava prestati pružati tu referentnu vrijednost, administrator:

| (a) | odmah obavješćuje svoje nadležno tijelo; i |
| --- | --- |

(a)

odmah obavješćuje svoje nadležno tijelo; i

| (b) | u roku od četiri tjedna od te obavijesti predaje procjenu:






  i. | načina prijenosa referentne vrijednosti novom administratoru; ili |
| --- | --- | --- |

(b)

u roku od četiri tjedna od te obavijesti predaje procjenu:

i.

načina prijenosa referentne vrijednosti novom administratoru; ili

| ii. | načina prestanka pružanja referentne vrijednosti, vodeći računa o postupku utvrđenom člankom 28. stavkom 1. |
| --- | --- |

ii.

načina prestanka pružanja referentne vrijednosti, vodeći računa o postupku utvrđenom člankom 28. stavkom 1.

Tijekom razdoblja navedenog u točki (b) prvog podstavka administrator ne prestaje pružati referentnu vrijednost.

2.   Nakon primitka procjene administratora iz stavka 1. nadležno tijelo:

| (a) | obavješćuje ESMA-u i, prema potrebi, kolegij uspostavljen člankom 46.; i |
| --- | --- |

(a)

obavješćuje ESMA-u i, prema potrebi, kolegij uspostavljen člankom 46.; i

| (b) | u roku od četiri tjedna donosi vlastitu procjenu o načinu na koji referentne vrijednosti treba prenijeti novom administratoru ili o prestanku njezina pružanja, vodeći računa o postupku utvrđenom u skladu s člankom 28. stavkom 1. |
| --- | --- |

(b)

u roku od četiri tjedna donosi vlastitu procjenu o načinu na koji referentne vrijednosti treba prenijeti novom administratoru ili o prestanku njezina pružanja, vodeći računa o postupku utvrđenom u skladu s člankom 28. stavkom 1.

Tijekom razdoblja iz točke (b) prvog podstavka ovog stavka administrator ne prestaje pružati referentnu vrijednost bez pismenog odobrenja nadležnog tijela.

3.   Nakon završetka procjene iz stavka 2. točke (b) nadležno tijelo ima ovlast zahtijevati od administratora da nastavi objavljivati referentnu vrijednost sve dok:

| (a) | pružanje referentne vrijednosti ne prijeđe na novog administratora; |
| --- | --- |

(a)

pružanje referentne vrijednosti ne prijeđe na novog administratora;

| (b) | ne bude moguće propisno prestati pružati referentne vrijednosti; ili |
| --- | --- |

(b)

ne bude moguće propisno prestati pružati referentne vrijednosti; ili

| (c) | referentna vrijednost više ne bude ključna. |
| --- | --- |

(c)

referentna vrijednost više ne bude ključna.

Za potrebe prvog podstavka, razdoblje tijekom kojeg nadležno tijelo može zahtijevati od administratora da nastavi objavljivati referentnu vrijednost nije duže od 12 mjeseci.

Do kraja tog razdoblja nadležno tijelo preispituje svoju odluku o zahtijevanju od administratora da nastavi objavljivati referentne vrijednosti i, kad je to potrebno, može produžiti to razdoblje za najviše dodatnih 12 mjeseci. Ukupno trajanje razdoblja obveznog upravljanja ne može biti duže od 24 mjeseca.

4.   Ne dovodeći u pitanje stavak 1., u slučaju ukidanja administratora ključne referentne vrijednosti zbog postupka u slučaju nesolventnosti, nadležno tijelo procjenjuje treba li i na koji način prenijeti ključnu referentnu vrijednost novom administratoru ili se ona može propisno prestati pružati, vodeći računa o postupku utvrđenom u skladu s člankom 28. stavkom 1.

Članak 22.

Ublažavanje tržišne snage administratora ključne referentne vrijednosti

Ne dovodeći u pitanje primjenu prava Unije u području tržišnog natjecanja, pri pružanju ključne referentne vrijednosti, administrator poduzima odgovarajuće korake kako bi osigurao davanje licencije za tu referentnu vrijednost i pružanje informacija o njoj svim korisnicima na transparentnoj i nediskriminirajućoj osnovi.

Članak 23.

Obvezno doprinošenje ključnoj referentnoj vrijednosti

1.   Ovaj se članak primjenjuje na ključne referentne vrijednosti koje se temelje na doprinosima doprinositelja od kojih su većina nadzirani subjekti.

2.   Administrator jedne ili više ključnih referentnih vrijednosti svake dvije godine svojem nadležnom tijelu podnosi ocjenu sposobnosti svake pružene ključne referentne vrijednosti za mjerenje predmetne tržišne ili gospodarske stvarnosti.

3.   Ako nadzirani doprinositelj ključnoj referentnoj vrijednosti namjerava prestati s doprinošenjem ulaznih podataka, o tome smjesta pismeno izvješćuje administratora referentne vrijednosti, koji bez odgađanja obavješćuje svoje nadležno tijelo. Kad je nadzirani doprinositelj smješten u drugoj državi članici, nadležno tijelo administratora bez odgađanja obavješćuje nadležno tijelo tog doprinositelja. Administrator referentne vrijednosti svojem nadležnom tijelu dostavlja ocjenu utjecaja na sposobnost referentne vrijednosti za mjerenje predmetne tržišne ili gospodarske stvarnosti što je prije moguće no najkasnije 14 dana nakon obavijesti doprinositelja.

4.   Nakon zaprimanja ocjene administratora referentne vrijednosti iz stavaka 2. i 3. ovog članka te na temelju te ocjene, nadležno tijelo administratora odmah izvješćuje ESMA-u i, prema potrebi, kolegij uspostavljen člankom 46., te samo ocjenjuje sposobnost referentne vrijednosti za mjerenje predmetne tržišne i gospodarske stvarnosti, vodeći računa o postupku administratora za prestanak referentne vrijednosti određenom u skladu s člankom 28. stavkom 1.

5.   Od datuma na koji je nadležno tijelo administratora primilo obavijest o namjeri doprinositelja da prestane doprinositi ulazne podatke i sve dok ocjena iz stavka 4. ne bude završena, ono ima ovlast zahtijevati od doprinositelja koji su podnijeli obavijest u skladu sa stavkom 3. da nastave s doprinošenjem ulaznih podataka tijekom razdoblja koje ni u kojem slučaju ne može biti duže od četiri tjedna, bez obvezivanja nadziranih subjekata na trgovanje ili obvezivanje na trgovanje.

6.   Ako nadležno tijelo nakon isteka razdoblja utvrđenog u stavku 5. i na temelju vlastite ocjene iz stavka 4. smatra da je reprezentativnost ključne referentne vrijednosti ugrožena, ono ima ovlast:

| (a) | zahtijevati od nadziranih subjekata odabranih u skladu sa stavkom 7. ovog članka, uključujući subjekte koji još nisu doprinositelji relevantnim i ključnim referentnim vrijednostima, da doprinose ulazne podatke administratoru u skladu s metodologijom administratora, kodeksom ponašanja navedenim u članku 15. i drugim pravilima. Taj zahtjev vrijedi u odgovarajućem razdoblju koje ne može biti duže od 12 mjeseci od datuma donošenja prvobitne odluke na temelju stavka 5. kojom se zahtijeva obvezno doprinošenje ili, za one subjekte koji još nisu doprinositelji, od datuma donošenja odluke na temelju ove točke kojom se zahtijeva obvezno doprinošenje; |
| --- | --- |

(a)

zahtijevati od nadziranih subjekata odabranih u skladu sa stavkom 7. ovog članka, uključujući subjekte koji još nisu doprinositelji relevantnim i ključnim referentnim vrijednostima, da doprinose ulazne podatke administratoru u skladu s metodologijom administratora, kodeksom ponašanja navedenim u članku 15. i drugim pravilima. Taj zahtjev vrijedi u odgovarajućem razdoblju koje ne može biti duže od 12 mjeseci od datuma donošenja prvobitne odluke na temelju stavka 5. kojom se zahtijeva obvezno doprinošenje ili, za one subjekte koji još nisu doprinositelji, od datuma donošenja odluke na temelju ove točke kojom se zahtijeva obvezno doprinošenje;

| (b) | produžiti razdoblje obveznog doprinošenja za primjereno razdoblje od najviše 12 mjeseci nakon preispitivanja na temelju stavka 9. bilo koje mjere donesene na temelju točke (a) ovog stavka; |
| --- | --- |

(b)

produžiti razdoblje obveznog doprinošenja za primjereno razdoblje od najviše 12 mjeseci nakon preispitivanja na temelju stavka 9. bilo koje mjere donesene na temelju točke (a) ovog stavka;

| (c) | utvrditi oblik i trenutak doprinošenja ulaznih podataka bez obvezivanja nadziranih subjekata na trgovanje ili obvezivanje na trgovanje; |
| --- | --- |

(c)

utvrditi oblik i trenutak doprinošenja ulaznih podataka bez obvezivanja nadziranih subjekata na trgovanje ili obvezivanje na trgovanje;

| (d) | zahtijevati od administratora da promijeni metodologiju, kodeks ponašanja iz članka 15. ili druga pravila povezana s ključnom referentnom vrijednošću. |
| --- | --- |

(d)

zahtijevati od administratora da promijeni metodologiju, kodeks ponašanja iz članka 15. ili druga pravila povezana s ključnom referentnom vrijednošću.

Ukupno trajanje razdoblja obveznog doprinošenja iz prvog podstavka točaka (a) i (b) ne može biti duže od 24 mjeseca.

7.   Za potrebe stavka 6., nadzirane subjekte od kojih se zahtijeva doprinos ulaznih podataka odabire nadležno tijelo administratora u bliskoj suradnji s nadležnim tijelom nadziranih subjekata na temelju stvarnog ili mogućeg udjela nadziranog subjekta na tržištu koje se treba mjeriti referentnom vrijednošću.

8.   Nadležno tijelo nadziranog doprinositelja i od kojega se mjerama u skladu sa stavkom 6. točkom (a), (b) ili (c) zahtijeva doprinos referentnoj vrijednosti surađuje s nadležnim tijelom administratora u provedbi takvih mjera.

9.   Nadležno tijelo administratora preispituje svaku mjeru donesenu na temelju stavka 6. do kraja razdoblja iz stavka 6. prvog podstavka točke (a). Tijelo opoziva bilo koju mjeru ako smatra:

| (a) | da će doprinositelji vjerojatno nastaviti doprinositi ulazne podatke još najmanje godinu dana nakon ukidanja mjere, što se potvrđuje barem sljedećim:






  i. | pisanim obvezivanjem doprinositelja administratoru i nadležnom tijelu da će nastaviti doprinositi ulazne podatke za referentnu vrijednost najmanje godinu dana ako se opozove mjera; |
| --- | --- | --- |

(a)

da će doprinositelji vjerojatno nastaviti doprinositi ulazne podatke još najmanje godinu dana nakon ukidanja mjere, što se potvrđuje barem sljedećim:

i.

pisanim obvezivanjem doprinositelja administratoru i nadležnom tijelu da će nastaviti doprinositi ulazne podatke za referentnu vrijednost najmanje godinu dana ako se opozove mjera;

| ii. | pisanim izvješćem administratora nadležnom tijelu kojim potvrđuje da se ključna referentna vrijednost može nastaviti održavati i nakon opoziva mjere obveznog doprinošenja; |
| --- | --- |

ii.

pisanim izvješćem administratora nadležnom tijelu kojim potvrđuje da se ključna referentna vrijednost može nastaviti održavati i nakon opoziva mjere obveznog doprinošenja;

| (b) | da se pružanje referentne vrijednosti može nastaviti nakon što doprinositelji koji imaju mandat za doprinošenje ulaznih podataka prestanu doprinositi; |
| --- | --- |

(b)

da se pružanje referentne vrijednosti može nastaviti nakon što doprinositelji koji imaju mandat za doprinošenje ulaznih podataka prestanu doprinositi;

| (c) | da je dostupna prihvatljiva zamjenska referentna vrijednost i da korisnici ključne referentne vrijednosti mogu uz minimalne troškove prijeći na zamjensku vrijednost, što se potvrđuje barem pisanim izvješćem administratora koje sadržava pojedinosti o načinu prijelaza na zamjensku referentnu vrijednost te o mogućnostima i troškovima korisnika pri prelasku na zamjensku vrijednost; ili |
| --- | --- |

(c)

da je dostupna prihvatljiva zamjenska referentna vrijednost i da korisnici ključne referentne vrijednosti mogu uz minimalne troškove prijeći na zamjensku vrijednost, što se potvrđuje barem pisanim izvješćem administratora koje sadržava pojedinosti o načinu prijelaza na zamjensku referentnu vrijednost te o mogućnostima i troškovima korisnika pri prelasku na zamjensku vrijednost; ili

| (d) | da se ne mogu utvrditi odgovarajući zamjenski doprinositelji, a da bi prestankom doprinošenja relevantnih nadziranih subjekata referentna vrijednost oslabila u toj mjeri da bi to zahtijevalo njezin prestanak. |
| --- | --- |

(d)

da se ne mogu utvrditi odgovarajući zamjenski doprinositelji, a da bi prestankom doprinošenja relevantnih nadziranih subjekata referentna vrijednost oslabila u toj mjeri da bi to zahtijevalo njezin prestanak.

10.   U slučaju predviđenog prestanka pružanja ključne referentne vrijednosti svaki nadzirani doprinositelj toj referentnoj vrijednosti nastavlja doprinositi ulazne podatke tijekom razdoblja koje odredi nadležno tijelo, ali ne dulje od maksimalnog razdoblja od 24 mjeseca utvrđenog u stavku 6. drugom podstavku.

11.   U slučaju da neki od doprinositelja prekrši zahtjeve utvrđene u stavku 6., administrator o tome obavješćuje relevantno nadležno tijelo čim to bude moguće.

12.   Ako se referentna vrijednost smatra ključnom u skladu s postupkom utvrđenim u članku 20. stavcima 2., 3., 4. i 5., nadležno tijelo administratora u skladu sa stavkom 5. i stavkom 6. točkama (a), (b) i (c) ovog članka ima ovlast zahtijevati ulazne podatke samo od nadziranih doprinositelja koji su smješteni u državi članici nadležnog tijela.

POGLAVLJE 5.

Značajne referentne vrijednosti

Članak 24.

Značajne referentne vrijednosti

1.   Referentna vrijednost koja ne ispunjava bilo koji od uvjeta utvrđenih u članku 20. stavku 1. značajna je ako:

| (a) | se upotrebljava izravno ili neizravno u kombinaciji referentnih vrijednosti na koje se pozivaju financijski instrumenti ili financijski ugovori ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova, čija je ukupna prosječna vrijednost najmanje 50 milijardi EUR na temelju čitavog raspona referentnih dospijeća ili rokova dospijeća, kad je to primjenjivo, u razdoblju od šest mjeseci; ili |
| --- | --- |

(a)

se upotrebljava izravno ili neizravno u kombinaciji referentnih vrijednosti na koje se pozivaju financijski instrumenti ili financijski ugovori ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova, čija je ukupna prosječna vrijednost najmanje 50 milijardi EUR na temelju čitavog raspona referentnih dospijeća ili rokova dospijeća, kad je to primjenjivo, u razdoblju od šest mjeseci; ili

| (b) | nema ili ima vrlo malo odgovarajućih tržišnih zamjenskih vrijednosti te bi, u slučaju da se referentna vrijednost prestane pružati, ili se pruža na temelju ulaznih podataka koji više nisu u potpunosti reprezentativni za predmetnu tržišnu ili gospodarsku stvarnost ili na temelju nepouzdanih ulaznih podataka, došlo do znatnog i nepovoljnog učinka na cjelovitost tržišta, financijsku stabilnost, potrošače, realno gospodarstvo ili financiranje kućanstava ili poduzeća u jednoj ili više država članica. |
| --- | --- |

(b)

nema ili ima vrlo malo odgovarajućih tržišnih zamjenskih vrijednosti te bi, u slučaju da se referentna vrijednost prestane pružati, ili se pruža na temelju ulaznih podataka koji više nisu u potpunosti reprezentativni za predmetnu tržišnu ili gospodarsku stvarnost ili na temelju nepouzdanih ulaznih podataka, došlo do znatnog i nepovoljnog učinka na cjelovitost tržišta, financijsku stabilnost, potrošače, realno gospodarstvo ili financiranje kućanstava ili poduzeća u jednoj ili više država članica.

2.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 49. kako bi se preispitala metoda izračuna za određivanje praga iz stavka 1. točke (a) ovog članka s obzirom na tržište, cijenu i regulatorna kretanja, kao i prikladnost klasifikacije referentnih vrijednosti ukupne vrijednosti financijskih instrumenata, financijskih ugovora ili investicijskih fondova bliske pragu. To će se preispitivanje provoditi barem svake dvije godine od 1. siječnja 2018.

3.   Administrator odmah obavješćuje svoje nadležno tijelo ako njegova značajna referentna vrijednost padne ispod praga iz stavka 1. točke (a).

Članak 25.

Izuzeća od posebnih zahtjeva za značajne referentne vrijednosti

1.   Administrator može odlučiti ne primijeniti članak 4. stavak 2., članak 4. stavak 7. točke (c), (d) i (e), članak 11. stavak 3. točku (b) ili članak 15. stavak 2. u pogledu svojih značajnih referentnih vrijednosti ako taj administrator smatra da bi primjena jedne ili više od tih odredaba bila nerazmjerna uzimajući u obzir prirodu ili utjecaj referentne vrijednosti ili veličinu administratora.

2.   U slučaju da administrator odluči ne primijeniti jednu ili više odredaba navedenih u stavku 1., odmah o tome obavješćuje svoje nadležno tijelo i pruža mu sve relevantne informacije kojima se potvrđuje procjena tog administratora da bi primjena jedne ili više od tih odredaba bila nerazmjerna uzimajući u obzir prirodu ili utjecaj referentnih vrijednosti ili veličinu administratora.

3.   Nadležno tijelo može odlučiti da administrator značajne referentne vrijednosti ipak treba primijeniti jedan ili više zahtjeva iz članka 4. stavka 2., članka 4. stavka 7. točke (c), (d) i (e), članka 11. stavka 3. točke (b) i članka 15. stavka 2. ako smatra da bi to bilo prikladno uzimajući u obzir prirodu ili utjecaj referentnih vrijednosti ili veličinu administratora. Nadležno tijelo na temelju informacija koje mu pruži administrator prilikom ocjenjivanja uzima u obzir sljedeće kriterije:

| (a) | ranjivost referentne vrijednosti na manipulaciju; |
| --- | --- |

(a)

ranjivost referentne vrijednosti na manipulaciju;

| (b) | prirodu ulaznih podataka; |
| --- | --- |

(b)

prirodu ulaznih podataka;

| (c) | razinu sukoba interesa; |
| --- | --- |

(c)

razinu sukoba interesa;

| (d) | stupanj diskrecijskog prava administratora; |
| --- | --- |

(d)

stupanj diskrecijskog prava administratora;

| (e) | utjecaj referentnih vrijednosti na tržišta; |
| --- | --- |

(e)

utjecaj referentnih vrijednosti na tržišta;

| (f) | prirodu, opseg i složenost pružanja referentne vrijednosti; |
| --- | --- |

(f)

prirodu, opseg i složenost pružanja referentne vrijednosti;

| (g) | važnost referentne vrijednosti za financijsku stabilnost; |
| --- | --- |

(g)

važnost referentne vrijednosti za financijsku stabilnost;

| (h) | vrijednost financijskih instrumenata, financijskih ugovora ili investicijskih fondova koji se pozivaju na tu referentnu vrijednost; |
| --- | --- |

(h)

vrijednost financijskih instrumenata, financijskih ugovora ili investicijskih fondova koji se pozivaju na tu referentnu vrijednost;

| (i) | veličinu, ustrojstvo ili strukturu administratora. |
| --- | --- |

(i)

veličinu, ustrojstvo ili strukturu administratora.

4.   U roku od 30 dana od primitka obavijesti administratora iz stavka 2. nadležno tijelo obavješćuje tog administratora o svojoj odluci o primjeni dodatnih zahtjeva u skladu sa stavkom 3. U slučaju da obavijest nadležnog tijela stigne za vrijeme postupka odobrenja ili registracije primjenjuju se rokovi utvrđeni u članku 34.

5.   Nadležno tijelo pri izvršavanju nadzornih ovlasti u skladu s člankom 41. redovito preispituje je li njegova ocjena u skladu sa stavkom 3. ovog članka i dalje valjana.

6.   Ustanovi li nadležno tijelo na osnovanim temeljima da su informacije koje su mu dostavljene u skladu sa stavkom 2. ovog članka nepotpune ili da su potrebne dodatne informacije, rok od 30 dana iz stavka 4. ovog članka primjenjuje se tek od datuma na koji administrator pruži dodatne informacije, osim ako se rokovi iz članka 34. primjenjuju na temelju stavka 4. ovog članka.

7.   Ako administrator značajne referentne vrijednosti ne ispunjava jedan ili više zahtjeva iz članka 4. stavka 2., članka 4. stavka 7. točaka (c), (d) i (e), članka 11. stavka 3. točke (b) i članka 15. stavka 2., on objavljuje i održava izjavu o usklađenosti u kojoj jasno navodi zašto je prikladno da taj administrator ne poštuje te odredbe.

8.   ESMA izrađuje nacrt provedbenih tehničkih standarda za izradu predloška izjave o usklađenosti iz stavka 7.

ESMA Komisiji podnosi nacrt provedbenih tehničkih standarda iz prvog podstavka do 1. travnja 2017.

Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje provedbenih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

9.   ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kako bi se dodatno odredili kriteriji iz stavka 3.

ESMA Komisiji podnosi te nacrte regulatornih tehničkih standarda do 1. travnja 2017.

Komisiji se delegira ovlast donošenja regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka, u skladu s postupkom utvrđenim u člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

POGLAVLJE 6.

Neznačajne referentne vrijednosti

Članak 26.

Neznačajne referentne vrijednosti

1.   Administrator može odlučiti ne primijeniti članak 4. stavak 2., članak 4. stavak 7. točke (c), (d) i (e), članak 4. stavak 8., članak 5. stavak 2., članak 5. stavak 3., članak 5. stavak 4., članak 6. stavak 1., članak 6. stavak 3., članak 6. stavak 5., članak 7. stavak 2., članak 11. stavak 1. točku (b), članak 11. stavak 2. točke (b) i (c), članak 11. stavak 3., članak 13. stavak 2., članak 14. stavak 2., članak 15. stavak 2., članak 16. stavke 2. i 3. u pogledu svojih neznačajnih referentnih vrijednosti.

2.   Administrator odmah obavješćuje svoje nadležno tijelo ako administratorova neznačajna referentna vrijednost prijeđe prag iz članka 24. stavka 1. točke (a). U tom slučaju on mora ispuniti zahtjeve primjenjive na značajne referentne vrijednosti u roku od tri mjeseca.

3.   Ako administrator neznačajne referentne vrijednosti odluči da neće primijeniti jednu ili više odredaba iz stavka 1., on objavljuje i održava izjavu o usklađenosti u kojoj jasno navodi zašto je prikladno da taj administrator ne poštuje te odredbe. Administrator izjavu o usklađenosti dostavlja svojem nadležnom tijelu.

4.   Relevantno nadležno tijelo preispituje izjavu o usklađenosti iz stavka 3. ovog članka. Nadležno tijelo može od administratora zatražiti i dodatne informacije u pogledu njegovih neznačajnih referentnih vrijednosti u skladu s člankom 41. i zahtijevati promjene kako bi se osigurala usklađenost s ovom Uredbom.

5.   ESMA izrađuje nacrt provedbenih tehničkih standarda za izradu predloška izjave o usklađenosti iz stavka 3.

ESMA Komisiji podnosi nacrt provedbenih tehničkih standarda iz prvog podstavka do 1. travnja 2017.

Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje provedbenih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

GLAVA IV.

TRANSPARENTNOST I ZAŠTITA POTROŠAČA

Članak 27.

Izjava o referentnoj vrijednosti

1.   U roku od dva tjedna od uvrštenja administratora u registar iz članka 36., administrator na način kojim se jamči pravedan i jednostavan pristup objavljuje izjavu o svakoj referentnoj vrijednosti ili, prema potrebi, o svakoj obitelji referentnih vrijednosti koja se može koristiti u Uniji u skladu s člankom 29.

Kada taj administrator počne pružati novu referentnu vrijednost ili obitelj referentnih vrijednosti koja se može upotrebljavati u Uniji u skladu s člankom 29., u roku od dva tjedna na način kojim se jamči pravedan i jednostavan pristup administrator objavljuje izjavu o svakoj referentnoj vrijednosti, ili, prema potrebi, obitelji referentnih vrijednosti.

Administrator preispituje i, kad je to potrebno, ažurira izjavu o referentnoj vrijednosti za svaku referentnu vrijednost ili obitelj referentnih vrijednosti u slučaju promjena informacija koje se pružaju u skladu s ovim člankom te barem svake dvije godine.

Izjavom o referentnoj vrijednosti se:

| (a) | jasno i nedvosmisleno definira tržišna ili gospodarska stvarnost koja se mjeri referentnom vrijednošću te okolnosti u kojima to mjerenje može postati nepouzdano; |
| --- | --- |

(a)

jasno i nedvosmisleno definira tržišna ili gospodarska stvarnost koja se mjeri referentnom vrijednošću te okolnosti u kojima to mjerenje može postati nepouzdano;

| (b) | utvrđuju tehničke specifikacije u kojima su jasno i nedvosmisleno određeni elementi izračuna referentne vrijednosti u odnosu na koje je moguća primjena diskrecijskih prava, kriteriji u skladu s kojima se to čini, položaj osoba koje ih mogu izvršavati i način na koji se ta diskrecijska prava mogu naknadno vrednovati; |
| --- | --- |

(b)

utvrđuju tehničke specifikacije u kojima su jasno i nedvosmisleno određeni elementi izračuna referentne vrijednosti u odnosu na koje je moguća primjena diskrecijskih prava, kriteriji u skladu s kojima se to čini, položaj osoba koje ih mogu izvršavati i način na koji se ta diskrecijska prava mogu naknadno vrednovati;

| (c) | obavješćuje o čimbenicima, uključujući vanjske čimbenike izvan kontrole administratora, koji mogu dovesti do promjena u referentnoj vrijednosti ili njezina prestanka; i |
| --- | --- |

(c)

obavješćuje o čimbenicima, uključujući vanjske čimbenike izvan kontrole administratora, koji mogu dovesti do promjena u referentnoj vrijednosti ili njezina prestanka; i

| (d) | savjetuje korisnike da promjene ili prestanak referentne vrijednosti imaju učinak na financijske ugovore i financijske instrumente koji se pozivaju na tu referentnu vrijednost ili na mjerenje uspješnosti investicijskih fondova. |
| --- | --- |

(d)

savjetuje korisnike da promjene ili prestanak referentne vrijednosti imaju učinak na financijske ugovore i financijske instrumente koji se pozivaju na tu referentnu vrijednost ili na mjerenje uspješnosti investicijskih fondova.

2.   Izjava o referentnoj vrijednosti sadržava najmanje sljedeće:

| (a) | definicije svih ključnih izraza koji se odnose na referentnu vrijednost; |
| --- | --- |

(a)

definicije svih ključnih izraza koji se odnose na referentnu vrijednost;

| (b) | obrazloženje za donošenje metodologije referentne vrijednosti i postupaka za preispitivanje i odobravanje metodologije; |
| --- | --- |

(b)

obrazloženje za donošenje metodologije referentne vrijednosti i postupaka za preispitivanje i odobravanje metodologije;

| (c) | kriterije i postupke za utvrđivanje referentnih vrijednosti, uključujući opis ulaznih podataka, prednost danu različitim vrstama ulaznih podataka, minimalne podatke potrebne za utvrđivanje referentne vrijednosti, primjenu svih modela ili metoda ekstrapolacije i eventualnih postupaka za rebalans sastavnica u indeksu referentne vrijednosti; |
| --- | --- |

(c)

kriterije i postupke za utvrđivanje referentnih vrijednosti, uključujući opis ulaznih podataka, prednost danu različitim vrstama ulaznih podataka, minimalne podatke potrebne za utvrđivanje referentne vrijednosti, primjenu svih modela ili metoda ekstrapolacije i eventualnih postupaka za rebalans sastavnica u indeksu referentne vrijednosti;

| (d) | kontrole i pravila kojima se uređuje primjena prosudbe ili diskrecijskog prava od strane administratora ili bilo kojeg doprinositelja kako bi se osigurala dosljednost u primjeni te prosudbe ili diskrecijskog prava; |
| --- | --- |

(d)

kontrole i pravila kojima se uređuje primjena prosudbe ili diskrecijskog prava od strane administratora ili bilo kojeg doprinositelja kako bi se osigurala dosljednost u primjeni te prosudbe ili diskrecijskog prava;

| (e) | postupke kojima se uređuje utvrđivanje referentne vrijednosti u razdobljima nestabilnosti ili u razdobljima u kojima su izvori transakcijskih podataka nedostatni, netočni ili nepouzdani te moguća ograničenja referentnih vrijednosti tijekom takvih razdoblja; |
| --- | --- |

(e)

postupke kojima se uređuje utvrđivanje referentne vrijednosti u razdobljima nestabilnosti ili u razdobljima u kojima su izvori transakcijskih podataka nedostatni, netočni ili nepouzdani te moguća ograničenja referentnih vrijednosti tijekom takvih razdoblja;

| (f) | postupke za postupanje s pogreškama u ulaznim podatcima ili pri utvrđivanju referentne vrijednosti, uključujući slučajeve u kojima je potrebno ponovno utvrditi referentnu vrijednost; i |
| --- | --- |

(f)

postupke za postupanje s pogreškama u ulaznim podatcima ili pri utvrđivanju referentne vrijednosti, uključujući slučajeve u kojima je potrebno ponovno utvrditi referentnu vrijednost; i

| (g) | određivanje mogućih ograničenja referentnih vrijednosti, uključujući njihovo djelovanje na nelikvidnim ili fragmentiranim tržištima i moguću koncentraciju ulaznih podataka. |
| --- | --- |

(g)

određivanje mogućih ograničenja referentnih vrijednosti, uključujući njihovo djelovanje na nelikvidnim ili fragmentiranim tržištima i moguću koncentraciju ulaznih podataka.

3.   ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kako bi se dodatno utvrdio sadržaj izjave o referentnoj vrijednosti i slučajevi u kojima je potrebno ažuriranje te izjave.

ESMA razlikuje različite vrste referentnih vrijednosti i sektora navedenih u ovoj Uredbi i uzima u obzir načelo proporcionalnosti.

ESMA Komisiji podnosi te nacrte regulatornih tehničkih standarda do 1. travnja 2017.

Komisiji se delegira ovlast donošenja regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s postupkom utvrđenim člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

Članak 28.

Promjene i prestanak referentne vrijednosti

1.   Administrator uz izjavu o referentnoj vrijednosti iz članka 27. objavljuje postupak o radnjama koje on treba poduzeti u slučaju promjene ili prestanka referentne vrijednosti koja se može upotrebljavati u Uniji u skladu s člankom 29. stavkom 1. Postupak se po potrebi može sastaviti za obitelji referentnih vrijednosti te se ažurira i objavljuje kad god dođe do bitne promjene.

2.   Nadzirani subjekti, osim administratora iz stavka 1., koji se koriste referentnom vrijednošću, izrađuju i održavaju robusne pisane planove radnji koje bi poduzeli u slučaju bitnih promjena ili prestanka referentne vrijednosti. Ako je to izvedivo i primjenjivo, tim se planovima određuje jedna ili nekoliko zamjenskih referentnih vrijednosti kojima se mogu zamijeniti referentne vrijednosti koje se više ne pružaju, uz navođenje razloga zbog kojih bi te referentne vrijednosti bile prikladne zamjene. Nadzirani subjekti relevantnom nadležnom tijelu na zahtjev dostavljaju te planove i sva ažuriranja te ih odražavaju u ugovornim odnosima s klijentima.

GLAVA V.

UPOTREBA REFERENTNIH VRIJEDNOSTI U UNIJI

Članak 29.

Upotreba referentne vrijednosti

1.   Nadzirani subjekt može u Uniji upotrebljavati referentnu vrijednost ili kombinaciju referentnih vrijednosti ako referentnu vrijednost pruža administrator smješten u Uniji koji je uvršten u registar iz članka 36. ili referentnu vrijednost koja je uvrštena u registar iz članka 36.

2.   Ako su predmet prospekta koji se objavljuje u okviru Direktive 2003/71/EZ ili Direktive 2009/65/EZ prenosive vrijednosnice ili drugi investicijski proizvodi koji se pozivaju na referentnu vrijednost, izdavač, ponuđač ili osoba koja traži pristup trgovanju na reguliranom tržištu osigurava da je prospektom također obuhvaćena jasna i vidljiva informacija o tome je li referentnu vrijednost pružio administrator uvršten u registar iz članka 36. ove Uredbe.

Članak 30.

Istovrijednost

1.   Kako bi se referentna vrijednost ili kombinacija referentnih vrijednosti koje pruža administrator smješten u trećoj zemlji mogli upotrebljavati u Uniji u skladu s člankom 29. stavkom 1., referentna vrijednost i administrator uvrštavaju se u registar naveden u članku 36. Za uvrštavanje u registar moraju biti ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | Komisija je donijela odluku o jednakovrijednosti u skladu sa stavkom 2. ili stavkom 3. ovog članka; |
| --- | --- |

(a)

Komisija je donijela odluku o jednakovrijednosti u skladu sa stavkom 2. ili stavkom 3. ovog članka;

| (b) | administrator je odobren odnosno registriran u toj trećoj zemlji i ondje podliježe nadzoru; |
| --- | --- |

(b)

administrator je odobren odnosno registriran u toj trećoj zemlji i ondje podliježe nadzoru;

| (c) | administrator je dostavio ESMA-i svoj pristanak da nadzirani subjekti upotrebljavaju njegovu postojeću ili buduću referentnu vrijednost, popis referentnih vrijednosti za čiju su upotrebu u Uniji dobili suglasnost i podatke o tijelu nadležnom za njegov nadzor u trećoj zemlji; i |
| --- | --- |

(c)

administrator je dostavio ESMA-i svoj pristanak da nadzirani subjekti upotrebljavaju njegovu postojeću ili buduću referentnu vrijednost, popis referentnih vrijednosti za čiju su upotrebu u Uniji dobili suglasnost i podatke o tijelu nadležnom za njegov nadzor u trećoj zemlji; i

| (d) | dogovori o suradnji iz stavka 4. ovog članka su operativni. |
| --- | --- |

(d)

dogovori o suradnji iz stavka 4. ovog članka su operativni.

2.   Komisija može donijeti provedbenu odluku o tome da se pravnim okvirom i nadzornom praksom treće zemlje osigurava sljedeće:

| (a) | da administratori koji su odobreni ili registrirani u toj trećoj zemlji poštuju obvezujuće zahtjeve koji su jednakovrijedni zahtjevima iz ove Uredbe, osobito vodeći računa o tome osigurava li se pravnim okvirom i nadzornom praksom treće zemlje usklađenost s načelima IOSCO-a za financijske referentne vrijednosti ili, po potrebi, s načelima IOSCO-a za PRA-ove; i |
| --- | --- |

(a)

da administratori koji su odobreni ili registrirani u toj trećoj zemlji poštuju obvezujuće zahtjeve koji su jednakovrijedni zahtjevima iz ove Uredbe, osobito vodeći računa o tome osigurava li se pravnim okvirom i nadzornom praksom treće zemlje usklađenost s načelima IOSCO-a za financijske referentne vrijednosti ili, po potrebi, s načelima IOSCO-a za PRA-ove; i

| (b) | da obvezujući zahtjevi u toj trećoj zemlji podliježu trajnom i djelotvornom nadzoru i provedbi. |
| --- | --- |

(b)

da obvezujući zahtjevi u toj trećoj zemlji podliježu trajnom i djelotvornom nadzoru i provedbi.

Takva se provedbena odluka donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 50. stavka 2.

3.   Umjesto toga, Komisija može donijeti provedbenu odluku u kojoj se navodi:

| (a) | da su obvezujući zahtjevi u trećoj zemlji u pogledu posebnih administratora ili posebnih referentnih vrijednosti ili obitelji referentnih vrijednosti jednakovrijedni zahtjevima iz ove Uredbe, osobito vodeći računa o tome osigurava li se pravnim okvirom i nadzornom praksom treće zemlje usklađenost s načelima IOSCO-a za financijske referentne vrijednosti, ili, po potrebi, s načelima IOSCO-a za PRA-ove; i |
| --- | --- |

(a)

da su obvezujući zahtjevi u trećoj zemlji u pogledu posebnih administratora ili posebnih referentnih vrijednosti ili obitelji referentnih vrijednosti jednakovrijedni zahtjevima iz ove Uredbe, osobito vodeći računa o tome osigurava li se pravnim okvirom i nadzornom praksom treće zemlje usklađenost s načelima IOSCO-a za financijske referentne vrijednosti, ili, po potrebi, s načelima IOSCO-a za PRA-ove; i

| (b) | da takvi posebni administratori ili posebne referentne vrijednosti ili obitelji referentnih vrijednosti u toj trećoj zemlji podliježu trajnom i djelotvornom nadzoru i provedbi. |
| --- | --- |

(b)

da takvi posebni administratori ili posebne referentne vrijednosti ili obitelji referentnih vrijednosti u toj trećoj zemlji podliježu trajnom i djelotvornom nadzoru i provedbi.

Takva se provedbena odluka donosi u skladu s kontrolnim postupkom iz članka 50. stavka 2.

4.   ESMA sklapa dogovore o suradnji s nadležnim tijelima trećih zemalja čiji su pravni okvir i nadzorne prakse priznati kao jednakovrijedni u skladu sa stavkom 2. ili 3. Tim dogovorima određuje se najmanje sljedeće:

| (a) | mehanizam razmjene informacija između ESMA-e i nadležnih tijela dotičnih trećih zemalja, uključujući pristup svim relevantnim informacijama o administratoru odobrenom u toj trećoj zemlji koje zatraži ESMA; |
| --- | --- |

(a)

mehanizam razmjene informacija između ESMA-e i nadležnih tijela dotičnih trećih zemalja, uključujući pristup svim relevantnim informacijama o administratoru odobrenom u toj trećoj zemlji koje zatraži ESMA;

| (b) | mehanizam brzog obavješćivanja ESMA-e u slučaju da nadležno tijelo treće zemlje smatra da administrator odobren u toj trećoj zemlji, koji je pod njegovim nadzorom, krši uvjete svojeg odobrenja ili drugi nacionalni propis u trećoj zemlji; |
| --- | --- |

(b)

mehanizam brzog obavješćivanja ESMA-e u slučaju da nadležno tijelo treće zemlje smatra da administrator odobren u toj trećoj zemlji, koji je pod njegovim nadzorom, krši uvjete svojeg odobrenja ili drugi nacionalni propis u trećoj zemlji;

| (c) | postupke za koordinaciju nadzornih aktivnosti, uključujući izravni nadzor. |
| --- | --- |

(c)

postupke za koordinaciju nadzornih aktivnosti, uključujući izravni nadzor.

5.   ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda radi utvrđivanja minimalnog sadržaja dogovora o suradnji iz stavka 4. kako bi se osiguralo da nadležna tijela i ESMA mogu izvršavati svoje nadzorne ovlasti u skladu s ovom Uredbom.

ESMA Komisiji podnosi te nacrte regulatornih tehničkih standarda do 1. travnja 2017.

Komisiji se delegira ovlast donošenja regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s postupkom utvrđenim člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

Članak 31.

Povlačenje registracije administratora smještenog u trećoj zemlji

1.   ESMA povlači registraciju administratora smještenog u trećoj zemlji uklanjajući ga iz registra navedenog u članku 36. ako za to ima utemeljene razloge, na temelju dokumentiranih dokaza da administrator:

| (a) | djeluje tako da jasno dovodi u pitanje interese korisnika njegovih referentnih vrijednosti ili pravilno funkcioniranje tržišta; ili |
| --- | --- |

(a)

djeluje tako da jasno dovodi u pitanje interese korisnika njegovih referentnih vrijednosti ili pravilno funkcioniranje tržišta; ili

| (b) | teško je povrijedio nacionalno zakonodavstvo u trećoj zemlji ili druge odredbe koje se na njega primjenjuju u trećoj zemlji i na temelju kojih je Komisija donijela provedbenu odluku u skladu s člankom 30. stavkom 2. ili stavkom 3. |
| --- | --- |

(b)

teško je povrijedio nacionalno zakonodavstvo u trećoj zemlji ili druge odredbe koje se na njega primjenjuju u trećoj zemlji i na temelju kojih je Komisija donijela provedbenu odluku u skladu s člankom 30. stavkom 2. ili stavkom 3.

2.   ESMA donosi odluku iz stavka 1. samo ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | ESMA je proslijedila predmet nadležnom tijelu treće zemlje i to nadležno tijelo nije poduzelo odgovarajuće mjere potrebne za zaštitu ulagača i pravilnog funkcioniranja tržišta u Uniji odnosno nije dokazalo da dotični administrator ispunjava zahtjeve koji se na njega primjenjuju u trećoj zemlji; |
| --- | --- |

(a)

ESMA je proslijedila predmet nadležnom tijelu treće zemlje i to nadležno tijelo nije poduzelo odgovarajuće mjere potrebne za zaštitu ulagača i pravilnog funkcioniranja tržišta u Uniji odnosno nije dokazalo da dotični administrator ispunjava zahtjeve koji se na njega primjenjuju u trećoj zemlji;

| (b) | ESMA je obavijestila nadležno tijelo treće zemlje o svojoj namjeri da povuče registraciju administratora, i to najmanje 30 dana prije povlačenja registracije. |
| --- | --- |

(b)

ESMA je obavijestila nadležno tijelo treće zemlje o svojoj namjeri da povuče registraciju administratora, i to najmanje 30 dana prije povlačenja registracije.

3.   ESMA bez odgode obavješćuje druga nadležna tijela o svim mjerama donesenima u skladu sa stavkom 1. i objavljuje svoje odluke na svojoj internetskoj stranici.

Članak 32.

Priznanje administratora smještenog u trećoj zemlji

1.   Sve dok se ne donese odluka o jednakovrijednosti u skladu s člankom 30. stavkom 2. ili stavkom 3., referentne vrijednosti koje pruža administrator smješten u trećoj zemlji mogu upotrebljavati nadzirani subjekti u Uniji ako administratora prethodno prizna nadležno tijelo njegove referentne države članice u skladu s ovim člankom.

2.   Administrator smješten u trećoj zemlji koji namjerava dobiti prethodno priznanje iz stavka 1. ovog članka mora ispuniti sve zahtjeve utvrđene ovom Uredbom osim onih iz članka 11. stavka 4. i članaka 16., 20., 21. i 23. Administrator taj uvjet može ispuniti primjenom načela IOSCO-a za financijske referentne vrijednosti ili načela IOSCO-a za PRA-ove, prema potrebi, pod uvjetom da je takva primjena jednakovrijedna ispunjavanju zahtjeva sadržanih u ovoj Uredbi, osim zahtjeva iz članka 11. stavka 4. i članaka 16., 20., 21. i 23.

U svrhu određivanja je li ispunjen uvjet iz prvog podstavka te kako bi se ocijenila usklađenost s načelima IOSCO-a za financijske referentne vrijednosti ili s načelima IOSCO-a za PRA-ove, prema potrebi, nadležno tijelo referentne države članice može se osloniti na ocjenu neovisnog vanjskog revizora ili, kad administrator smješten u trećoj zemlji podliježe nadzoru, na potvrdu nadležnog tijela iz treće zemlje u kojoj je administrator smješten.

Ako i u mjeri u kojoj administrator može dokazati da je referentna vrijednost koju pruža referentna vrijednost reguliranih podataka ili robna referentna vrijednost koja se ne temelji na podnošenjima doprinositelja od kojih su većina nadzirani subjekti, administrator nije obvezan ispuniti zahtjeve koji se ne primjenjuju na pružanje referentnih vrijednosti reguliranih podataka i robnih referentnih vrijednosti kao što je predviđeno člankom 17. odnosno člankom 19. stavkom 1.

3.   Administrator smješten u trećoj zemlji koji namjerava dobiti prethodno priznanje iz stavka 1. mora imati pravnog predstavnika s nastanom u njegovoj referentnoj državi članici. Pravni predstavnik jest fizička ili pravna osoba koja je smještena u Uniji, koju izričito imenuje administrator smješten u trećoj zemlji i koja u ime tog administratora djeluje prema nadležnim tijelima i svim osobama u Uniji u pogledu obveza administratora na temelju ove Uredbe. Pravni predstavnik zajedno s administratorom obavlja nadzornu funkciju u pogledu administratorova pružanja referentne vrijednosti u skladu s ovom Uredbom te je u tom pogledu odgovoran nadležnom tijelu referentne države članice.

4.   Referentna država članica administratora smještenog u trećoj zemlji određuje se na sljedeći način:

| (a) | kad je administrator dio grupe koja obuhvaća jednog nadziranog subjekta smještenog u Uniji, referentna država članica jest država članica u kojoj je smješten nadzirani subjekt. Za potrebe stavka 3. takav nadzirani subjekt bit će imenovan pravnim predstavnikom; |
| --- | --- |

(a)

kad je administrator dio grupe koja obuhvaća jednog nadziranog subjekta smještenog u Uniji, referentna država članica jest država članica u kojoj je smješten nadzirani subjekt. Za potrebe stavka 3. takav nadzirani subjekt bit će imenovan pravnim predstavnikom;

| (b) | ako se točka (a) ne primjenjuje, kad je administrator dio grupe koja obuhvaća više od jednog nadziranog subjekta smještenog u Uniji, referentna država članica jest država članica u kojoj je smješten najveći broj nadziranih subjekata ili, u slučaju jednakog broja nadziranih subjekata, referentna država članica jest ona u kojoj je vrijednost financijskih instrumenata, financijskih ugovora ili investicijskih fondova koji se pozivaju na referentnu vrijednost najviša. Jedan od nadziranih subjekata smještenih u referentnoj državi članici određenoj u skladu s ovom točkom bit će imenovan pravnim predstavnikom za potrebe stavka 3.; |
| --- | --- |

(b)

ako se točka (a) ne primjenjuje, kad je administrator dio grupe koja obuhvaća više od jednog nadziranog subjekta smještenog u Uniji, referentna država članica jest država članica u kojoj je smješten najveći broj nadziranih subjekata ili, u slučaju jednakog broja nadziranih subjekata, referentna država članica jest ona u kojoj je vrijednost financijskih instrumenata, financijskih ugovora ili investicijskih fondova koji se pozivaju na referentnu vrijednost najviša. Jedan od nadziranih subjekata smještenih u referentnoj državi članici određenoj u skladu s ovom točkom bit će imenovan pravnim predstavnikom za potrebe stavka 3.;

| (c) | ako se ne primjenjuju ni točka (a) niti točka (b) ovog stavka, kad se referentna vrijednost ili referentne vrijednosti koje administrator pruža upotrebljavaju u jednoj državi članici ili više njih u financijskim instrumentima koji su uvršteni u trgovanje na mjestu trgovanja kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 24. Direktive 2014/65/EU, referentna država članica je ona država članica u kojoj je financijski instrument u kojem se upotrebljava bilo koja od tih referentnih vrijednosti uvršten u trgovanje ili se njime prvi puta trgovalo te se njime i dalje trguje na mjestima trgovanja. Ako su relevantni financijski instrumenti uvršteni u trgovanje ili se njima prvi puta istodobno trgovalo na mjestima trgovanja u različitim državama članicama te se njima i dalje trguje, referentna država članica jest ona u kojoj je vrijednost financijskih instrumenata, financijskih ugovora ili investicijskih fondova, koji se pozivaju na referentnu vrijednost najviša; |
| --- | --- |

(c)

ako se ne primjenjuju ni točka (a) niti točka (b) ovog stavka, kad se referentna vrijednost ili referentne vrijednosti koje administrator pruža upotrebljavaju u jednoj državi članici ili više njih u financijskim instrumentima koji su uvršteni u trgovanje na mjestu trgovanja kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 24. Direktive 2014/65/EU, referentna država članica je ona država članica u kojoj je financijski instrument u kojem se upotrebljava bilo koja od tih referentnih vrijednosti uvršten u trgovanje ili se njime prvi puta trgovalo te se njime i dalje trguje na mjestima trgovanja. Ako su relevantni financijski instrumenti uvršteni u trgovanje ili se njima prvi puta istodobno trgovalo na mjestima trgovanja u različitim državama članicama te se njima i dalje trguje, referentna država članica jest ona u kojoj je vrijednost financijskih instrumenata, financijskih ugovora ili investicijskih fondova, koji se pozivaju na referentnu vrijednost najviša;

| (d) | ako se točke (a), (b) i (c) ne primjenjuju, kad nadzirani subjekti u više od jedne države članice upotrebljavaju jednu ili više referentnih vrijednosti koje pruža administrator, referentna država članica jest država članica u kojoj je smješten najveći broj takvih nadziranih subjekata, ili u slučaju jednakog broja nadziranih subjekata, referentna država članica jest ona u kojoj je vrijednost financijskih instrumenata, financijskih ugovora ili investicijskih fondova koji se pozivaju na referentnu vrijednost najviša; |
| --- | --- |

(d)

ako se točke (a), (b) i (c) ne primjenjuju, kad nadzirani subjekti u više od jedne države članice upotrebljavaju jednu ili više referentnih vrijednosti koje pruža administrator, referentna država članica jest država članica u kojoj je smješten najveći broj takvih nadziranih subjekata, ili u slučaju jednakog broja nadziranih subjekata, referentna država članica jest ona u kojoj je vrijednost financijskih instrumenata, financijskih ugovora ili investicijskih fondova koji se pozivaju na referentnu vrijednost najviša;

| (e) | ako se točke (a), (b), (c) i (d) ne primjenjuju i ako administrator s nadziranim subjektom sklopi sporazum o suglasnosti za korištenje referentne vrijednosti koju pruža, referentna država članica jest država članica u kojoj je smješten taj nadzirani subjekt. |
| --- | --- |

(e)

ako se točke (a), (b), (c) i (d) ne primjenjuju i ako administrator s nadziranim subjektom sklopi sporazum o suglasnosti za korištenje referentne vrijednosti koju pruža, referentna država članica jest država članica u kojoj je smješten taj nadzirani subjekt.

5.   Administrator smješten u trećoj zemlji koji namjerava dobiti prethodno priznanje iz stavka 1. podnosi prijavu za priznanjem pri nadležnom tijelu svoje referentne države članice. Administrator koji podnosi prijavu pruža sve potrebne informacije kako bi se nadležno tijelo uvjerilo da je u trenutku priznanja uspostavio sve postupke potrebne za ispunjenje zahtjeva iz stavka 2. i dostavlja popis postojećih ili budućih referentnih vrijednosti koje se mogu upotrebljavati u Uniji te, ako je primjenjivo, navodi nadležno tijelo koje je odgovorno za njegov nadzor u trećoj zemlji.

U roku od 90 radnih dana od primitka prijave iz prvog podstavka ovog stavka, nadležno tijelo provjerava jesu li uvjeti navedeni u stavcima 2., 3. i 4. ispunjeni.

Ako nadležno tijelo smatra da uvjeti navedeni u stavcima 2., 3. i 4. nisu ispunjeni, odbija zahtjev za priznanjem i navodi razloge tog odbijanja. Dodatno, priznanje se ne izdaje ako nisu ispunjeni dodatni uvjeti:

| (a) | ako administrator smješten u trećoj zemlji podliježe nadzoru, u skladu s regulatornim tehničkim standardima donesenim na temelju članka 30. stavka 5. uspostavlja se odgovarajuća suradnja između nadležnog tijela referentne države članice i nadležnog tijela treće zemlje u kojoj je administrator smješten kako bi se osigurala učinkovita razmjena informacija kojom će se nadležnom tijelu omogućiti izvršavanje njegovih dužnosti u skladu s ovom Uredbom; |
| --- | --- |

(a)

ako administrator smješten u trećoj zemlji podliježe nadzoru, u skladu s regulatornim tehničkim standardima donesenim na temelju članka 30. stavka 5. uspostavlja se odgovarajuća suradnja između nadležnog tijela referentne države članice i nadležnog tijela treće zemlje u kojoj je administrator smješten kako bi se osigurala učinkovita razmjena informacija kojom će se nadležnom tijelu omogućiti izvršavanje njegovih dužnosti u skladu s ovom Uredbom;

| (b) | nadležno tijelo nije zakonima ili drugim propisima treće zemlje u kojoj je smješten administrator ni, ako je to primjenjivo, ograničenjima nadzornih i istražnih ovlasti nadzornih tijela te treće zemlje spriječeno da učinkovito obavlja nadzorne funkcije na temelju ove Uredbe. |
| --- | --- |

(b)

nadležno tijelo nije zakonima ili drugim propisima treće zemlje u kojoj je smješten administrator ni, ako je to primjenjivo, ograničenjima nadzornih i istražnih ovlasti nadzornih tijela te treće zemlje spriječeno da učinkovito obavlja nadzorne funkcije na temelju ove Uredbe.

6.   Ako nadležno tijelo države članice smatra da administrator smješten u trećoj zemlji pruža referentnu vrijednost koja ispunjava uvjete za značajne ili neznačajne referentne vrijednosti, kao što je predviđeno člancima 24. i 26., ono o tome bez nepotrebnog odgađanja obavješćuje ESMA-u. Takvu svoju ocjenu potkrjepljuje informacijama koje je pružio administrator u odgovarajućoj prijavi za priznanjem.

U roku od jednog mjeseca od primitka obavijesti iz prvog podstavka, ESMA izdaje mišljenje nadležnom tijelu o vrsti referentne vrijednosti i zahtjevima koji se primjenjuju na njezino pružanje, kao što je predviđeno člancima 24., 25. i 26. U tom se mišljenju može osobito razmotriti pitanje smatra li ESMA da su uvjeti za takvu vrstu ispunjeni na temelju informacija koje je administrator pružio u prijavi za priznanje.

Razdoblje iz stavka 5. suspendira se od datuma na koji ESMA primi obavijest sve dok ESMA ne izda mišljenje u skladu s ovim stavkom.

Ako nadležno tijelo referentne države članice predlaže davanje priznanja protivno mišljenju ESMA-e iz drugog podstavka, ono o tome obavješćuje ESMA-u i navodi svoje razloge. ESMA objavljuje činjenicu da nadležno tijelo ne poštuje ili ne namjerava poštovati njezino mišljenje. ESMA može također za svaki slučaj posebno odlučiti objaviti razloge nepoštovanja njezina mišljenja koje je dostavilo nadležno tijelo. Dotično nadležno tijelo se prethodno obavještava o takvoj objavi.

7.   Nadležno tijelo referentne države članice u roku od pet radnih dana obavješćuje ESMA-u o svakoj odluci o priznanju administratora smještenog u trećoj zemlji, prilaže popis referentnih vrijednosti koje pruža taj administrator i koje se mogu upotrebljavati u Uniji te, ako je primjenjivo, navodi nadležno tijelo koje je u trećoj zemlji odgovorno za njegov nadzor.

8.   Nadležno tijelo referentne države članice suspendira ili, prema potrebi, povlači priznanje dano u skladu sa stavkom 5. ako ima utemeljene razloge, na temelju dokumentiranih dokaza, smatrati da administratorovo postupanje dovodi u pitanje interese korisnika referentne vrijednosti odnosno pravilno funkcioniranje tržišta ili da je administrator teško povrijedio odgovarajuće zahtjeve utvrđene u ovoj Uredbi ili da je dao lažne izjave ili koristio druge protuzakonite načine kako bi ishodio priznanje.

9.   ESMA može izraditi nacrt regulatornih tehničkih standarda kako bi odredila oblik i sadržaj prijave iz stavka 5. i, osobito, način na koji se predstavljaju informacije koje se zahtijevaju u skladu sa stavkom 6.

U slučaju izrade takvog nacrta regulatornih tehničkih standarda, ESMA ga podnosi Komisiji.

Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz podstavka 1. u skladu s postupkom utvrđenim u člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

Članak 33.

Prihvaćanje referentnih vrijednosti pruženih u trećoj zemlji

1.   Administrator smješten u Uniji koji je odobren ili registriran u skladu s člankom 34., ili bilo koji drugi nadzirani subjekt smješten u Uniji s jasno utvrđenom ulogom unutar kontrolnog okvira ili okvira odgovornosti administratora iz treće zemlje koji može djelotvorno pratiti pružanja referentnih vrijednosti, može zatražiti od relevantnog nadležnog tijela da prihvati referentnu vrijednost ili obitelj referentnih vrijednosti koji su pruženi u trećoj zemlji za upotrebu u Uniji, pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | administrator koji donosi odluku o prihvaćanju ili drugi nadzirani subjekt provjerio je i svom nadležnom tijelu može kontinuirano dokazivati da pružanje referentne vrijednosti ili obitelji referentnih vrijednosti ispunjava, na obveznoj ili dobrovoljnoj osnovi, zahtjeve koji su barem jednako strogi kao zahtjevi ove Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

administrator koji donosi odluku o prihvaćanju ili drugi nadzirani subjekt provjerio je i svom nadležnom tijelu može kontinuirano dokazivati da pružanje referentne vrijednosti ili obitelji referentnih vrijednosti ispunjava, na obveznoj ili dobrovoljnoj osnovi, zahtjeve koji su barem jednako strogi kao zahtjevi ove Uredbe;

| (b) | administrator ili drugi nadzirani subjekt koji donosi odluku o prihvaćanju dovoljno je stručan za djelotvorno provođenje radnje nadzora nad pružanjem referentnih vrijednosti u trećoj zemlji i za upravljanje povezanim rizicima; |
| --- | --- |

(b)

administrator ili drugi nadzirani subjekt koji donosi odluku o prihvaćanju dovoljno je stručan za djelotvorno provođenje radnje nadzora nad pružanjem referentnih vrijednosti u trećoj zemlji i za upravljanje povezanim rizicima;

| (c) | postoji objektivan razlog da se referentna vrijednost ili obitelj referentnih vrijednosti pružaju u trećoj zemlji i da se ta referentna vrijednost ili obitelj referentnih vrijednosti prihvaćaju za upotrebu u Uniji. |
| --- | --- |

(c)

postoji objektivan razlog da se referentna vrijednost ili obitelj referentnih vrijednosti pružaju u trećoj zemlji i da se ta referentna vrijednost ili obitelj referentnih vrijednosti prihvaćaju za upotrebu u Uniji.

Za potrebe točke (a) pri ocjenjivanju ispunjava li pružanje referentne vrijednosti, ili obitelji referentnih vrijednosti koje treba prihvatiti, zahtjeve koji su barem jednako strogi kao zahtjevi ove Uredbe, nadležno tijelo može uzeti u obzir bi li usklađenost pružanja referentne vrijednosti ili obitelji referentnih vrijednosti s načelima IOSCO-a za financijske referentne vrijednosti ili s načelima IOSCO-a za PRA-ove, prema potrebi, bila istovrijedna ispunjavanju zahtjeva iz ove Uredbi.

2.   Administrator ili drugi nadzirani subjekt koji podnosi prijavu za prihvaćanjem iz stavka 1. mora dostaviti sve potrebne informacije kako bi se nadležno tijelo uvjerilo da su u trenutku podnošenja prijave ispunjeni svi uvjeti iz tog stavka.

3.   Relevantno nadležno tijelo dužno je u roku od 90 radnih dana od zaprimanja prijave iz stavka 1. razmotriti prijavu i donijeti odluku kojom prihvaćanje odobrava ili ga odbija. Nadležno tijelo o prihvaćenoj referentnoj vrijednosti ili prihvaćenoj obitelji referentnih vrijednosti obavještava ESMA-u.

4.   Prihvaćena referentna vrijednost ili prihvaćena obitelj referentnih vrijednosti smatraju se referentnom vrijednošću ili obitelji referentnih vrijednosti koje pruža administrator ili drugi nadzirani subjekt koji donosi odluku o prihvaćanju. Administrator ili drugi nadzirani subjekt koji donosi odluku o prihvaćanju neće se koristiti prihvaćanjem u svrhu izbjegavanja ispunjavanja zahtjeva ove Uredbe.

5.   Administrator ili drugi nadzirani subjekt koji je prihvatio referentnu vrijednost ili obitelj referentnih vrijednosti pruženih u trećoj zemlji u cijelosti zadržava odgovornost za tu referentnu vrijednost ili obitelj referentnih vrijednosti i za ispunjavanje obveza koje proizlaze iz ove Uredbe.

6.   Kada nadležno tijelo administratora ili drugog nadziranog subjekta koji je donio odluku o prihvaćanju zbog opravdanih razloga smatra da uvjeti utvrđeni u stavku 1. ovog članka više nisu ispunjeni, ima ovlasti zahtijevati od administratora ili drugog nadziranog subjekta koji je donio odluku o prihvaćanju da prestane s prihvaćanjem i o tome obavještava ESMA-u. U slučaju prestanka prihvaćanja primjenjuje se članak 28.

7.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 49. u vezi s mjerama kojima se utvrđuju uvjeti na temelju kojih relevantna nadležna tijela mogu ocijeniti postoji li objektivan razlog za pružanje referentne vrijednosti ili obitelji referentnih vrijednosti u trećoj zemlji i za njihovo prihvaćanje za upotrebu u Uniji. Komisija pritom uzima u obzir okolnosti poput posebnosti predmetnog tržišta ili gospodarske stvarnosti koje se namjerava mjeriti referentnom vrijednošću, potrebe da se referentne vrijednosti pružaju u blizini tog tržišta ili gospodarske stvarnosti, potrebe da se referentne vrijednosti pružaju u blizini doprinositelja, fizičke dostupnosti ulaznih podataka zbog različitih vremenskih zona i posebnih vještina potrebnih za pružanje referentnih vrijednosti.

GLAVA VI.

ODOBRENJE, REGISTRACIJA I NADZOR ADMINISTRATORA

POGLAVLJE 1.

Odobrenje i registracija

Članak 34.

Odobrenje i registracija administratora

1.   Fizička ili pravna osoba smještena u Uniji koja namjerava djelovati kao administrator podnosi prijavu nadležnom tijelu navedenom u članku 40. države članice u kojoj je ta osoba smještena kako bi dobila:

| (a) | odobrenje, ako pruža ili namjerava pružati indekse koji se upotrebljavaju ili ih se namjerava upotrebljavati kao referentne vrijednosti u smislu ove Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

odobrenje, ako pruža ili namjerava pružati indekse koji se upotrebljavaju ili ih se namjerava upotrebljavati kao referentne vrijednosti u smislu ove Uredbe;

| (b) | registraciju, ako je ta osoba nadzirani subjekt, koji nije administrator, a koji pruža indekse koji se upotrebljavaju ili se namjeravaju upotrebljavati kao referentne vrijednosti u smislu ove Uredbe, pod uvjetom da djelatnost pružanja referentne vrijednosti nije spriječena sektorskim propisima koji se primjenjuje na nadzirani subjekt te da se nijedan pruženi indeks ne bi smatrao ključnom referentnom vrijednošću; ili |
| --- | --- |

(b)

registraciju, ako je ta osoba nadzirani subjekt, koji nije administrator, a koji pruža indekse koji se upotrebljavaju ili se namjeravaju upotrebljavati kao referentne vrijednosti u smislu ove Uredbe, pod uvjetom da djelatnost pružanja referentne vrijednosti nije spriječena sektorskim propisima koji se primjenjuje na nadzirani subjekt te da se nijedan pruženi indeks ne bi smatrao ključnom referentnom vrijednošću; ili

| (c) | registraciju, ako pruža ili namjerava pružati samo one indekse koji bi se smatrali neznačajnim referentnim vrijednostima. |
| --- | --- |

(c)

registraciju, ako pruža ili namjerava pružati samo one indekse koji bi se smatrali neznačajnim referentnim vrijednostima.

2.   Odobreni ili registrirani administrator u svakom trenutku mora poštovati uvjete navedene u ovoj Uredbi i izvješćivati nadležno tijelo o svim njezinim bitnim promjenama.

3.   Prijava iz stavka 1. podnosi se u roku od 30 radnih dana od kada se nadzirani subjekt suglasi da će se indeks koji pruža podnositelj prijave upotrebljavati kao referenca za financijski instrument ili financijski ugovor ili za mjerenje uspješnosti investicijskog fonda.

4.   Podnositelj prijave pruža sve potrebne informacije kako bi se nadležno tijelo uvjerilo da podnositelj prijave u trenutku izdavanja odobrenja ili registracije ima uspostavljene sve potrebne aranžmane za ispunjavanje zahtjeva utvrđenih ovom Uredbom.

5.   Relevantno nadležno tijelo ocjenjuje potpunost prijave u roku od 15 radnih dana od primitka prijave i o tome obavješćuje podnositelja prijave. Ako zahtjev nije potpun, podnositelj prijave dostavlja dodatne informacije koje zatraži relevantno nadležno tijelo. Rok naveden u ovom stavku teče od dana kada podnositelj zahtjeva pruži te dodatne informacije.

6.   Relevantno nadležno tijelo:

| (a) | ispituje prijavu za odobrenjem i donosi odluku kojom odobrava ili odbija odobrenja podnositelja prijave u roku od 4 mjeseca od primitka potpune prijave; |
| --- | --- |

(a)

ispituje prijavu za odobrenjem i donosi odluku kojom odobrava ili odbija odobrenja podnositelja prijave u roku od 4 mjeseca od primitka potpune prijave;

| (b) | ispituje prijavu za registracijom i donosi odluku o registraciji ili odbijanju registracije podnositelja prijave u roku od 45 radnih dana od primitka potpune prijave. |
| --- | --- |

(b)

ispituje prijavu za registracijom i donosi odluku o registraciji ili odbijanju registracije podnositelja prijave u roku od 45 radnih dana od primitka potpune prijave.

U roku od pet dana od donošenja odluke iz prvog podstavka nadležno tijelo o tome obavješćuje podnositelja prijave. Ako nadležno tijelo odbije odobriti ili registrirati podnositelja prijave, mora tu odluku obrazložiti.

7.   Nadležno tijelo obavješćuje ESMA-u o svim odlukama o odobrenju ili registraciji podnositelja prijave u roku od pet dana od dana donošenja te odluke.

8.   ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kako bi se dodatno odredile informacije koje treba navesti u prijavi za odobrenjem i u prijavi za registracijom, uzimajući pritom u obzir da su odobrenje i registracija materijalno različiti postupci pri čemu odobrenje iziskuje temeljitiju procjenu prijave koju je podnio administrator, načelo proporcionalnosti, prirodu nadziranih subjekata koji podnose prijavu za registracijom u skladu sa stavkom 1. točkom (b). te troškove podnositelja zahtjeva i nadležnih tijela.

ESMA Komisiji podnosi te nacrte regulatornih tehničkih standarda do 1. travnja 2017.

Komisiji se delegira ovlast donošenja regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s postupkom utvrđenim člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

Članak 35.

Povlačenje ili suspenzija odobrenja ili registracije

1.   Nadležno tijelo može povući ili suspendirati odobrenje ili registraciju administratora:

| (a) | ako se administrator izričito odrekne odobrenja ili registracije ili tijekom proteklih 12 mjeseci nije pružao referentne vrijednosti; |
| --- | --- |

(a)

ako se administrator izričito odrekne odobrenja ili registracije ili tijekom proteklih 12 mjeseci nije pružao referentne vrijednosti;

| (b) | ako je administratoru dano odobrenje ili registracija ili ako je prihvatio referentnu vrijednost na temelju lažnih izjava ili na drugi protuzakonit način; |
| --- | --- |

(b)

ako je administratoru dano odobrenje ili registracija ili ako je prihvatio referentnu vrijednost na temelju lažnih izjava ili na drugi protuzakonit način;

| (c) | ako administrator više ne ispunjava uvjete na temelju kojih mu je dano odobrenje ili registracija; ili |
| --- | --- |

(c)

ako administrator više ne ispunjava uvjete na temelju kojih mu je dano odobrenje ili registracija; ili

| (d) | ako je administrator teško ili opetovano kršio odredbe ove Uredbe. |
| --- | --- |

(d)

ako je administrator teško ili opetovano kršio odredbe ove Uredbe.

2.   Nadležno tijelo obavješćuje ESMA-u o svojoj odluci u roku od pet radnih dana od donošenja te odluke.

ESMA bez odlaganja ažurira registar iz članka 36.

3.   Nakon donošenja odluke o suspenziji odobrenja ili registracije administratora i kada bi prestanak pružanja referentne vrijednosti imao za posljedicu slučaj više sile ili bi se njime učinilo nemogućima ili prekršilo uvjete financijskog ugovora, financijskog instrumenta ili pravila investicijskog fonda koji se pozivaju na referentnu vrijednost, kako je navedeno u delegiranom aktu donesenom na temelju članka 51. stavka 6., relevantno nadležno tijelo države članice u kojoj je administrator smješten može dopustiti pružanje dotične referentne vrijednost sve dok se odluka o suspenziji ne povuče. Tijekom tog razdoblja nadzirani subjekti smiju upotrebljavati referentnu vrijednost samo za financijske ugovore, financijske instrumente i investicijske fondove koji se na nju već pozivaju.

4.   Nakon donošenja odluke o povlačenju odobrenja ili registracije administratora primjenjuje se članak 28. stavak 2.

Članak 36.

Registar administratora i referentnih vrijednosti

1.   ESMA sastavlja i održava javni registar u kojemu su sadržane sljedeće informacije:

| (a) | identiteti odobrenih ili registriranih administratora u skladu s člankom 34. kao i nadležnih tijela odgovornih za nadzor nad njima; |
| --- | --- |

(a)

identiteti odobrenih ili registriranih administratora u skladu s člankom 34. kao i nadležnih tijela odgovornih za nadzor nad njima;

| (b) | identiteti administratora koji ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 30. stavku 1., popis referentnih vrijednosti iz članka 30. stavka 1. točke (c) i nadležna tijela u trećim zemljama koja su odgovorna za nadzor nad njima; |
| --- | --- |

(b)

identiteti administratora koji ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 30. stavku 1., popis referentnih vrijednosti iz članka 30. stavka 1. točke (c) i nadležna tijela u trećim zemljama koja su odgovorna za nadzor nad njima;

| (c) | identiteti administratora koji su priznati u skladu s člankom 32., popis referentnih vrijednosti navedenih u članku 32. stavku 7. i, ako je primjenjivo, nadležna tijela u trećim zemljama koja su odgovorna za nadzor nad njima; |
| --- | --- |

(c)

identiteti administratora koji su priznati u skladu s člankom 32., popis referentnih vrijednosti navedenih u članku 32. stavku 7. i, ako je primjenjivo, nadležna tijela u trećim zemljama koja su odgovorna za nadzor nad njima;

| (d) | referentne vrijednosti prihvaćene u skladu s postupkom utvrđenim u članku 33., identiteti njihovih administratora, i identiteti administratora ili nadziranih subjekata koji su ih prihvatili. |
| --- | --- |

(d)

referentne vrijednosti prihvaćene u skladu s postupkom utvrđenim u članku 33., identiteti njihovih administratora, i identiteti administratora ili nadziranih subjekata koji su ih prihvatili.

2.   Registar iz stavka 1. dostupan je javnosti na internetskim stranicama ESMA-e i prema potrebi se redovito ažurira.

POGLAVLJE 2.

Suradnja u pogledu nadzora

Članak 37.

Delegiranje zadaća između nadležnih tijela

1.   Nadležno tijelo može delegirati zadaće koje ima na temelju ove Uredbe nadležnom tijelu druge države članice uz prethodnu suglasnost u skladu s člankom 28. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

Nadležna tijela obavješćuju ESMA-u o svakom prijedlogu delegiranja 60 dana prije nego što to počne proizvoditi učinke.

2.   Nadležno tijelo može delegirati ESMA-i neke zadaće koje ima na temelju ove Uredbe ako se tako dogovore.

3.   ESMA obavješćuje države članice o prijedlogu delegiranja u roku od sedam dana. ESMA objavljuje detalje dogovorenog delegiranja u roku od pet radnih dana od obavijesti.

Članak 38.

Objava informacija druge države članice

Nadležno tijelo može objaviti informacije primljene od drugog nadležnog tijela samo ako je:

| (a) | od drugog nadležnog tijela zaprimilo pisanu suglasnost, a informacije se objavljuju samo u svrhu za koju postoji suglasnost drugog nadležnog tijela; ili |
| --- | --- |

(a)

od drugog nadležnog tijela zaprimilo pisanu suglasnost, a informacije se objavljuju samo u svrhu za koju postoji suglasnost drugog nadležnog tijela; ili

| (b) | takva objava potrebna zbog pravnog postupka. |
| --- | --- |

(b)

takva objava potrebna zbog pravnog postupka.

Članak 39.

Suradnja u izravnim nadzorima i istragama

1.   Nadležno tijelo može zatražiti pomoć drugog nadležnog tijela u vezi s izravnim nadzorima ili istragama. Nadležno tijelo koje zaprimi takav zahtjev surađuje u mjeri u kojoj je to moguće i primjereno.

2.   Nadležno tijelo koje upućuje zahtjev iz stavka 1. o tome obavješćuje ESMA-u. U slučaju istrage ili nadzora s prekograničnim učinkom nadležna tijela mogu zatražiti da ESMA koordinira izravni nadzor ili istragu.

3.   Ako nadležno tijelo zaprimi zahtjev drugog nadležnog tijela da provede izravni nadzor ili istragu, ono može:

| (a) | provesti izravni nadzor ili istragu; |
| --- | --- |

(a)

provesti izravni nadzor ili istragu;

| (b) | dopustiti nadležnom tijelu koje je podnijelo zahtjev da sudjeluje u izravnom nadzoru ili istrazi; |
| --- | --- |

(b)

dopustiti nadležnom tijelu koje je podnijelo zahtjev da sudjeluje u izravnom nadzoru ili istrazi;

| (c) | imenovati revizore ili stručnjake za podršku izravnom nadzoru ili istrazi ili za njihovu provedbu. |
| --- | --- |

(c)

imenovati revizore ili stručnjake za podršku izravnom nadzoru ili istrazi ili za njihovu provedbu.

POGLAVLJE 3.

Uloga nadležnih tijela

Članak 40.

Nadležna tijela

1.   Svaka država članica imenuje relevantno tijelo nadležno za administratore i nadzirane subjekte odgovorno za obavljanje zadaća iz ove Uredbe i o tome obavješćuje Komisiju i ESMA-u.

2.   Kada država članica odredi više od jednog nadležnog tijela, ona jasno određuje njihove uloge i određuje jedno tijelo koje je odgovorno za koordinaciju suradnje i razmjenu informacija s Komisijom, ESMA-om i drugim nadležnim tijelima država članica.

3.   ESMA objavljuje na svojoj internetskoj stranici popis nadležnih tijela određenih u skladu sa stavcima 1. i 2.

Članak 41.

Ovlasti nadležnih tijela

1.   Da bi ispunila zadaće koje imaju na temelju ove Uredbe, nadležna tijela raspolažu, u skladu s nacionalnim propisima, barem sljedećim nadzornim i istražnim ovlastima:

| (a) | imaju pristup svakom dokumentu i drugim podatcima u bilo kojem obliku te dobivaju ili izrađuju njihovu presliku; |
| --- | --- |

(a)

imaju pristup svakom dokumentu i drugim podatcima u bilo kojem obliku te dobivaju ili izrađuju njihovu presliku;

| (b) | traže ili zahtijevaju informacije od svake osobe uključene u pružanje referentne vrijednosti i doprinošenje referentnoj vrijednosti, što uključuje i sve pružatelje usluga kojima su izdvojene funkcije, usluge ili aktivnosti u pružanju referentne vrijednosti kao što je predviđeno člankom 10., kao i od njihovih nalogodavaca, i prema potrebi pozivaju i ispituju te osobe s ciljem dobivanja informacija; |
| --- | --- |

(b)

traže ili zahtijevaju informacije od svake osobe uključene u pružanje referentne vrijednosti i doprinošenje referentnoj vrijednosti, što uključuje i sve pružatelje usluga kojima su izdvojene funkcije, usluge ili aktivnosti u pružanju referentne vrijednosti kao što je predviđeno člankom 10., kao i od njihovih nalogodavaca, i prema potrebi pozivaju i ispituju te osobe s ciljem dobivanja informacija;

| (c) | traže informacije u vezi s robnim referentnim vrijednostima, od doprinositelja na povezanim promptnim tržištima u skladu sa standardiziranim obrascima i izvješćima o transakcijama, ako su primjenjivi, i imaju izravni pristup sustavima trgovatelja; |
| --- | --- |

(c)

traže informacije u vezi s robnim referentnim vrijednostima, od doprinositelja na povezanim promptnim tržištima u skladu sa standardiziranim obrascima i izvješćima o transakcijama, ako su primjenjivi, i imaju izravni pristup sustavima trgovatelja;

| (d) | provode izravni nadzor ili istragu na mjestima koja nisu privatni stambeni objekti fizičkih osoba; |
| --- | --- |

(d)

provode izravni nadzor ili istragu na mjestima koja nisu privatni stambeni objekti fizičkih osoba;

| (e) | ulaze u prostore pravnih osoba ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU) br. 596/2014, radi zapljene dokumenata i drugih podataka u bilo kojem obliku ako postoji osnovana sumnja da bi ti dokumenti i drugi podatci povezani s predmetom nadzora ili istrage mogli biti važni za dokazivanje kršenja ove Uredbe. Ako je, u skladu s nacionalnim pravom, potrebno prethodno odobrenje pravosudnog tijela predmetne države članice, ta se ovlast upotrebljava nakon što se zaprimi to prethodno sudsko odobrenje; |
| --- | --- |

(e)

ulaze u prostore pravnih osoba ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU) br. 596/2014, radi zapljene dokumenata i drugih podataka u bilo kojem obliku ako postoji osnovana sumnja da bi ti dokumenti i drugi podatci povezani s predmetom nadzora ili istrage mogli biti važni za dokazivanje kršenja ove Uredbe. Ako je, u skladu s nacionalnim pravom, potrebno prethodno odobrenje pravosudnog tijela predmetne države članice, ta se ovlast upotrebljava nakon što se zaprimi to prethodno sudsko odobrenje;

| (f) | zahtijevaju postojeće snimke telefonskih razgovora, elektroničke komunikacije i druge evidencije o prometu podataka koje nadzirani subjekti imaju; |
| --- | --- |

(f)

zahtijevaju postojeće snimke telefonskih razgovora, elektroničke komunikacije i druge evidencije o prometu podataka koje nadzirani subjekti imaju;

| (g) | traže da se zamrzne i/ili zaplijeni imovina; |
| --- | --- |

(g)

traže da se zamrzne i/ili zaplijeni imovina;

| (h) | zahtijevaju privremeni prestanak svakog postupanja koje nadležno tijelo smatra suprotnim ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(h)

zahtijevaju privremeni prestanak svakog postupanja koje nadležno tijelo smatra suprotnim ovoj Uredbi;

| (i) | izriču privremenu zabranu izvršavanja profesionalne aktivnosti; |
| --- | --- |

(i)

izriču privremenu zabranu izvršavanja profesionalne aktivnosti;

| (j) | poduzimaju sve mjere potrebne da se osigura ispravno informiranje javnosti o pružanju referentne vrijednosti, među ostalim i zahtijevanjem od relevantnog administratora ili osobe koja je objavila referentnu vrijednost da objavi ispravljenu izjavu o prethodnim doprinosima referentnoj vrijednosti ili njezinim vrijednostima. |
| --- | --- |

(j)

poduzimaju sve mjere potrebne da se osigura ispravno informiranje javnosti o pružanju referentne vrijednosti, među ostalim i zahtijevanjem od relevantnog administratora ili osobe koja je objavila referentnu vrijednost da objavi ispravljenu izjavu o prethodnim doprinosima referentnoj vrijednosti ili njezinim vrijednostima.

2.   Nadležna tijela izvršavaju svoje funkcije i ovlasti iz stavka 1. ovog članka., kao i ovlast izricanja sankcija iz članka 42. u skladu sa svojim nacionalnim pravnim okvirom, na bilo koji od sljedećih načina:

| (a) | izravno; |
| --- | --- |

(a)

izravno;

| (b) | u suradnji s drugim tijelima ili poduzećima na tržištu; |
| --- | --- |

(b)

u suradnji s drugim tijelima ili poduzećima na tržištu;

| (c) | delegiranjem zadaća u okviru svoje odgovornosti na ta tijela ili poduzeća na tržištu; |
| --- | --- |

(c)

delegiranjem zadaća u okviru svoje odgovornosti na ta tijela ili poduzeća na tržištu;

| (d) | podnošenjem zahtjeva nadležnim pravosudnim tijelima. |
| --- | --- |

(d)

podnošenjem zahtjeva nadležnim pravosudnim tijelima.

Pri izvršavanju tih ovlasti nadležna tijela raspolažu primjerenim i djelotvornim zaštitnim mjerama u pogledu prava na obranu i temeljnih prava.

3.   Države članice osiguravaju postojanje primjerenih mjera kako bi nadležna tijela imala sve nadzorne i istražne ovlasti potrebne za ispunjavanje svojih dužnosti.

4.   Ne smatra se da administrator ili bilo koji drugi nadzirani subjekt krši ograničenja povezana s objavom informacija, koja su utvrđena bilo kojom ugovornom, zakonodavnom, regulatornom ili upravnom odredbom, ako pruža informacije nadležnom tijelu u skladu sa stavkom 1.

Članak 42.

Administrativne sankcije i druge administrativne mjere

1.   Ne dovodeći u pitanje nadzorne ovlasti nadležnih tijela u skladu s člankom 41., niti pravo država članica da propisuju i izriču kaznene sankcije, države članice u skladu s nacionalnim pravom osiguravaju da nadležna tijela imaju ovlast izricati primjerene administrativne sankcije i druge administrativne mjere u odnosu na barem sljedeća kršenja:

| (a) | svako kršenje članaka 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 16., 21., 23., 24., 25., 26., 27., 28., 29. i 34., kada se oni primjenjuju; i |
| --- | --- |

(a)

svako kršenje članaka 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 16., 21., 23., 24., 25., 26., 27., 28., 29. i 34., kada se oni primjenjuju; i

| (b) | svaki slučaj nesuradnje ili nepoštovanja istrage, nadzora ili zahtjeva iz članka 41.; |
| --- | --- |

(b)

svaki slučaj nesuradnje ili nepoštovanja istrage, nadzora ili zahtjeva iz članka 41.;

Te administrativne sankcije i druge administrativne mjere moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.

2.   U slučaju kršenja iz stavka 1., države članice u skladu s nacionalnim pravom prenose nadležnim tijelima ovlast za izricanje najmanje sljedećih administrativnih sankcija i drugih administrativnih mjera:

| (a) | naloga kojim se zahtijeva da administrator ili nadzirani subjekt koji je odgovoran za kršenje prekinu takvo postupanje i da takvo postupanje ne ponavljaju; |
| --- | --- |

(a)

naloga kojim se zahtijeva da administrator ili nadzirani subjekt koji je odgovoran za kršenje prekinu takvo postupanje i da takvo postupanje ne ponavljaju;

| (b) | povrata ostvarene dobiti ili izbjegnutog gubitka zbog kršenja, ako ih je moguće utvrditi; |
| --- | --- |

(b)

povrata ostvarene dobiti ili izbjegnutog gubitka zbog kršenja, ako ih je moguće utvrditi;

| (c) | javnog upozorenja u kojem se navodi administrator ili nadzirani subjekt koji je odgovoran za kršenje i priroda kršenja; |
| --- | --- |

(c)

javnog upozorenja u kojem se navodi administrator ili nadzirani subjekt koji je odgovoran za kršenje i priroda kršenja;

| (d) | povlačenja ili suspenzije odobrenja ili registracije administratora; |
| --- | --- |

(d)

povlačenja ili suspenzije odobrenja ili registracije administratora;

| (e) | privremene zabrane fizičkoj osobi, koja se smatra odgovornom za to kršenje, da obavlja rukovodeće funkcije u administratorima ili nadziranim subjektima koji doprinose; |
| --- | --- |

(e)

privremene zabrane fizičkoj osobi, koja se smatra odgovornom za to kršenje, da obavlja rukovodeće funkcije u administratorima ili nadziranim subjektima koji doprinose;

| (f) | izricanje maksimalne administrativne novčane sankcije u iznosu do tri puta većem od dobiti koja je ostvarena ili gubitka koji je izbjegnut zahvaljujući kršenju, ako ih je moguće utvrditi; ili |
| --- | --- |

(f)

izricanje maksimalne administrativne novčane sankcije u iznosu do tri puta većem od dobiti koja je ostvarena ili gubitka koji je izbjegnut zahvaljujući kršenju, ako ih je moguće utvrditi; ili

| (g) | za fizičku osobu, maksimalne administrativne novčane sankcije od najmanje:






  i. | za kršenja članaka 4., 5., 6., 7., 8., 9, 10., članka 11. stavka 1. točaka (a), (b), (c) i (e), članka 11. stavaka 2. i 3., članaka 12., 13., 14., 15., 16., 21., 23., 24., 25., 26., 27., 28., 29. i 34., 500 000 EUR odnosno, u državama članicama u kojima euro nije službena valuta protuvrijednost u nacionalnoj valuti na 30. lipnja 2016.; ili |
| --- | --- | --- |

(g)

za fizičku osobu, maksimalne administrativne novčane sankcije od najmanje:

i.

za kršenja članaka 4., 5., 6., 7., 8., 9, 10., članka 11. stavka 1. točaka (a), (b), (c) i (e), članka 11. stavaka 2. i 3., članaka 12., 13., 14., 15., 16., 21., 23., 24., 25., 26., 27., 28., 29. i 34., 500 000 EUR odnosno, u državama članicama u kojima euro nije službena valuta protuvrijednost u nacionalnoj valuti na 30. lipnja 2016.; ili

| ii. | za kršenja članka 11. stavka 1. točke (d) ili članka 11. stavka 4, 100 000 EUR odnosno, u državama članicama u kojima euro nije službena valuta, protuvrijednost u nacionalnoj valuti na 30. lipnja 2016.; |
| --- | --- |

ii.

za kršenja članka 11. stavka 1. točke (d) ili članka 11. stavka 4, 100 000 EUR odnosno, u državama članicama u kojima euro nije službena valuta, protuvrijednost u nacionalnoj valuti na 30. lipnja 2016.;

| (h) | za pravnu osobu, maksimalne administrativne novčane sankcije od najmanje:






  i. | za kršenja članaka 4., 5., 6.,7., 8., 9., 10., članka 11. stavka 1. točaka (a), (b), (c) i (e), članka 11. stavaka 2. i 3. i članaka 12., 13., 14., 15., 16., 21., 23., 24., 25., 26., 27., 28., 29. i 34., 1 000 000 EUR, odnosno, u državama članicama u kojima euro nije službena valuta, protuvrijednost u nacionalnoj valuti na 30. lipnja 2016., ili 10 % njezina ukupnog godišnjeg prometa u skladu sa zadnjim dostupnim financijskim izvještajem koji je odobrilo upravljačko tijelo, ovisno o tome koji je iznos veći.; ili |
| --- | --- | --- |

(h)

za pravnu osobu, maksimalne administrativne novčane sankcije od najmanje:

i.

za kršenja članaka 4., 5., 6.,7., 8., 9., 10., članka 11. stavka 1. točaka (a), (b), (c) i (e), članka 11. stavaka 2. i 3. i članaka 12., 13., 14., 15., 16., 21., 23., 24., 25., 26., 27., 28., 29. i 34., 1 000 000 EUR, odnosno, u državama članicama u kojima euro nije službena valuta, protuvrijednost u nacionalnoj valuti na 30. lipnja 2016., ili 10 % njezina ukupnog godišnjeg prometa u skladu sa zadnjim dostupnim financijskim izvještajem koji je odobrilo upravljačko tijelo, ovisno o tome koji je iznos veći.; ili

| ii. | za kršenja članka 11. stavka 1. točke (d) ili članka 11. stavka 4., 250 000 EUR odnosno, u državama članicama u kojima euro nije službena valuta, protuvrijednost u nacionalnoj valuti na 30. lipnja 2016., ili 2 % njezina ukupnog godišnjeg prometa u skladu sa zadnjim dostupnim obračunom koji je odobrilo upravljačko tijelo, ovisno o tome koji je iznos veći. |
| --- | --- |

ii.

za kršenja članka 11. stavka 1. točke (d) ili članka 11. stavka 4., 250 000 EUR odnosno, u državama članicama u kojima euro nije službena valuta, protuvrijednost u nacionalnoj valuti na 30. lipnja 2016., ili 2 % njezina ukupnog godišnjeg prometa u skladu sa zadnjim dostupnim obračunom koji je odobrilo upravljačko tijelo, ovisno o tome koji je iznos veći.

Za potrebe točke (h) podtočaka i. i ii., ako je pravna osoba matično društvo ili društvo kći matičnog društva, koji pripremaju konsolidirane financijske izvještaje u skladu s Direktivom 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (26), relevantni ukupni godišnji promet ukupni je godišnji promet ili odgovarajuća vrsta prihoda u skladu s Direktivom Vijeća 86/635/EEZ (27) za banke i Direktivom Vijeća 91/674/EEZ (28) za društva za osiguranje, u skladu sa zadnjim dostupnim konsolidiranim izvještajem koji je odobrilo upravljačko tijelo krajnjeg matičnog društva ili, ako je riječ o udruženju, 10 % ukupnog prometa njegovih članova.

3.   Do 1. siječnja 2018. države članice obavješćuju Komisiju i ESMA-u o pravilima koja se odnose na stavke 1. i 2.

Države članice mogu odlučiti da neće utvrditi pravila za administrativne sankcije kao što je predviđeno u stavku 1. ako su kršenja iz tog stavka podložna kaznenim sankcijama prema nacionalnom pravu. U tom slučaju države članice izvješćuju Komisiju i ESMA-u o relevantnim kaznenopravnim odredbama uz priopćenje iz prvog podstavka ovog stavka.

Komisiju i ESMA-u bez odgode moraju obavijestiti o eventualnim daljnjim izmjenama tih pravila.

4.   Države članice mogu nadležnim tijelima u skladu s nacionalnim pravom dodijeliti ovlasti izricanja sankcija uz one navedene u stavku 1. i mogu predvidjeti veće sankcije od onih utvrđenih u stavku 2.

Članak 43.

Izvršavanje ovlasti nadzora i izricanje sankcija

1.   Države članice osiguravaju da nadležna tijela pri utvrđivanju vrste i razine administrativnih sankcija i drugih administrativnih mjera uzimaju u obzir sve bitne okolnosti, uključujući prema potrebi sljedeće:

| (a) | ozbiljnost i trajanje kršenja; |
| --- | --- |

(a)

ozbiljnost i trajanje kršenja;

| (b) | ključnost referentne vrijednosti za financijsku stabilnost i realno gospodarstvo; |
| --- | --- |

(b)

ključnost referentne vrijednosti za financijsku stabilnost i realno gospodarstvo;

| (c) | stupanj odgovornosti odgovorne osobe; |
| --- | --- |

(c)

stupanj odgovornosti odgovorne osobe;

| (d) | financijsku snagu odgovorne osobe, osobito izraženu kao ukupni godišnji promet odgovorne pravne osobe ili godišnji dohodak odgovorne fizičke osobe; |
| --- | --- |

(d)

financijsku snagu odgovorne osobe, osobito izraženu kao ukupni godišnji promet odgovorne pravne osobe ili godišnji dohodak odgovorne fizičke osobe;

| (e) | razinu ostvarene dobiti ili izbjegnutog gubitka odgovorne osobe, ako ih je moguće utvrditi; |
| --- | --- |

(e)

razinu ostvarene dobiti ili izbjegnutog gubitka odgovorne osobe, ako ih je moguće utvrditi;

| (f) | razinu suradnje odgovorne osobe s nadležnim tijelom, ne dovodeći u pitanje potrebu da se osigura povrat ostvarene dobiti ili izbjegnutog gubitka te osobe; |
| --- | --- |

(f)

razinu suradnje odgovorne osobe s nadležnim tijelom, ne dovodeći u pitanje potrebu da se osigura povrat ostvarene dobiti ili izbjegnutog gubitka te osobe;

| (g) | prethodna kršenja koja je počinila ta osoba; |
| --- | --- |

(g)

prethodna kršenja koja je počinila ta osoba;

| (h) | mjere koje je odgovorna osoba poduzela nakon kršenja kako bi spriječila ponovno kršenje. |
| --- | --- |

(h)

mjere koje je odgovorna osoba poduzela nakon kršenja kako bi spriječila ponovno kršenje.

2.   Pri izvršavanju ovlasti nametanja administrativnih sankcija i drugih administrativnih mjera na temelju članka 42. nadležna tijela blisko surađuju kako bi osigurala da nadzorne ovlasti i istražne ovlasti te administrativne sankcije i druge administrativne mjere proizvedu učinke koji se žele postići ovom Uredbom. Nadležna tijela usklađuju svoja djelovanja kako bi izbjegla dvostruko obavljanje i preklapanje poslova pri primjeni nadležnih i istražnih ovlasti te administrativnih sankcija, uključujući novčane kazne, i drugih administrativnih mjera za prekogranične slučajeve.

Članak 44.

Obveza suradnje

1.   Ako su države članice, u skladu s člankom 42., odlučile propisati kaznene sankcije za kršenje odredbi iz tog članka, one osiguravaju da postoje odgovarajuće mjere kojima se nadležnim tijelima daju sve potrebne ovlasti za povezivanje s pravosudnim tijelima u njihovoj jurisdikciji kako bi ona mogla dobivati konkretne informacije u vezi s kaznenim istragama ili sudskim postupcima pokrenutim zbog mogućih kršenja ove Uredbe. Ta nadležna tijela pružaju te informacije drugim nadležnim tijelima i ESMA-i, kako bi time ispunila, za potrebe ove Uredbe, svoju obvezu u pogledu međusobne suradnje i suradnje s ESMA-om.

2.   Nadležna tijela pružaju pomoć nadležnim tijelima drugih država članica. Konkretno, razmjenjuju podatke i surađuju u svim istražnim ili nadzornim aktivnostima. Nadležna tijela također mogu surađivati s nadležnim tijelima drugih država članica radi olakšavanja ubiranja novčanih kazni.

Članak 45.

Objavljivanje odluka

1.   Podložno stavku 2., nadležno tijelo na svojoj službenoj internetskoj stranici objavljuje odluku o izricanju administrativne sankcije ili druge administrativne mjere vezano za kršenje ove Uredbe odmah nakon što je osoba na koju se ta odluka odnosi obaviještena o tome. Takva objava sadrži barem informacije o vrsti i prirodi kršenja te identitetu osoba na koje se odluka odnosi.

Prvi podstavak ne primjenjuje se na odluke o izricanju mjera istražne naravi.

2.   Ako nadležno tijelo smatra da bi objava identiteta pravne osobe ili osobnih podataka fizičkih osoba, na temelju pojedinačne procjene koja se provodi o razmjernosti objave podataka, bila nerazmjerna ili da bi se takvom objavom ugrozila stabilnost financijskih tržišta ili tekuća istraga, poduzima bilo što od sljedećeg:

| (a) | odgađa objavu odluke do trenutka kada razlozi za odgodu prestanu postojati; |
| --- | --- |

(a)

odgađa objavu odluke do trenutka kada razlozi za odgodu prestanu postojati;

| (b) | objavljuje odluku na anonimnoj osnovi u skladu s nacionalnim pravom ako se takvom anonimnom objavom osigurava djelotvorna zaštita predmetnih osobnih podataka; |
| --- | --- |

(b)

objavljuje odluku na anonimnoj osnovi u skladu s nacionalnim pravom ako se takvom anonimnom objavom osigurava djelotvorna zaštita predmetnih osobnih podataka;

| (c) | uopće ne objavljuje odluku ako nadležno tijelo smatra da objava u skladu s točkama (a) ili (b) nije dostatna da osigura:






  i. | neugrožavanje stabilnosti financijskih tržišta; ili |
| --- | --- | --- |

(c)

uopće ne objavljuje odluku ako nadležno tijelo smatra da objava u skladu s točkama (a) ili (b) nije dostatna da osigura:

i.

neugrožavanje stabilnosti financijskih tržišta; ili

| ii. | razmjernost objave takvih odluka u odnosu na mjere koje se smatraju mjerama blaže naravi. |
| --- | --- |

ii.

razmjernost objave takvih odluka u odnosu na mjere koje se smatraju mjerama blaže naravi.

Kada nadležno tijelo odluči objaviti odluku na anonimnoj osnovi kao što je navedeno u prvom podstavku, točki (b), može odgoditi objavu bitnih podataka na razuman rok ako je predviđeno da će razlozi za anonimnu objavu prestati postojati tijekom tog roka.

3.   U slučaju da je odluka predmet pritužbe nacionalnom pravosudnom, upravnom ili drugom tijelu, nadležno tijelo na svojoj službenoj internetskoj stranici odmah objavljuje i tu informaciju te sve informacije o ishodu te pritužbe. Objavljuje se i svaka odluka kojom se poništava prethodna odluka o izricanju sankcije ili mjere.

4.   Nadležna tijela osiguravaju da bilo koja odluka objavljena u skladu s ovim člankom bude dostupna na njihovim službenim internetskim stranicama najmanje pet godina od trenutka objave. Osobni podatci u objavljenom sadržaju zadržavaju se na službenoj internetskoj stranici nadležnog tijela tijekom razdoblja koje je potrebno u skladu s propisima koji se primjenjuju o zaštiti podataka.

5.   Države članice jednom godišnje ESMA-i dostavljaju zbirne informacije o svim administrativnim sankcijama i drugim administrativnim mjerama izrečenim u skladu s člankom 42. Ta obveza ne primjenjuje se na odluke o mjerama istražne prirode. ESMA te informacije objavljuje u svojem godišnjem izvješću.

Ako su države članice, u skladu s člankom 42., odlučile propisati kaznene sankcije za kršenje odredbi iz tog članka, njihova nadležna tijela dostavljaju ESMA-i godišnje anonimizirane i zbirne podatke o svim poduzetim kaznenim istragama i izrečenim kaznenim sankcijama. ESMA podatke o izrečenim kaznenim sankcijama objavljuje u godišnjem izvješću.

Članak 46.

Kolegiji

1.   U roku od 30 radnih dana od uvođenja referentne vrijednosti iz članka 20. stavka 1. točke (a) i točke (c) na popis ključnih referentnih vrijednosti, uz iznimku referentnih vrijednosti za koje većina doprinositelja nisu nadzirani subjekti, nadležno tijelo uspostavlja kolegij.

2.   Kolegij je sastavljen od nadležnog tijela administratora, ESMA-e i nadležnih tijela nadziranih doprinositelja.

3.   Nadležna tijela drugih država članica imaju pravo biti članovi kolegija ako bi prestanak pružanja dotične ključne referentne vrijednosti imao znatan nepovoljni utjecaj na cjelovitost tržišta, financijsku stabilnost, potrošače, realno gospodarstvo ili financiranje kućanstava i poduzeća u tim državama članicama.

U slučaju da namjerava postati član kolegija, nadležno tijelo podnosi zahtjev nadležnom tijelu administratora u kojem dokazuje da su svi uvjeti iz prvog podstavka ovog stavka ispunjeni. Relevantno nadležno tijelo administratora razmatra zahtjev i u roku od 20 radnih dana od njegova primitka obavješćuje tijelo koje je podnijelo zahtjev o tome smatra li da su ti uvjeti ispunjeni ili nisu. Ako smatra da uvjeti nisu ispunjeni, tijelo koje je podnijelo zahtjev može predmet uputiti ESMA-i u skladu sa stavkom 9.

4.   ESMA doprinosi promicanju i praćenju učinkovitog, djelotvornog i dosljednog rada kolegija iz ovog članka u skladu s člankom 21. Uredbe (EU) br. 1095/2010. Zbog toga ESMA u primjerenom opsegu sudjeluje u radu i smatra se nadležnim tijelom u tu svrhu.

Ako ESMA djeluje u skladu s člankom 17. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 1095/2010 u pogledu ključne referentne vrijednosti, ESMA osigurava odgovarajuću razmjenu informacija i suradnju s ostalim članovima kolegija.

5.   Nadležno tijelo administratora predsjedava sastancima kolegija, koordinira rad kolegija i osigurava djelotvornu razmjenu informacija među članovima kolegija.

Ako administrator pruža više od jedne ključne referentne vrijednosti, nadležno tijelo administratora može uspostaviti zaseban kolegij za sve referentne vrijednosti koje taj administrator pruža.

6.   Nadležno tijelo administratora sastavlja pisane dogovore u okviru kolegija u vezi sa sljedećim pitanjima:

| (a) | informacijama koje se razmjenjuju među nadležnim tijelima; |
| --- | --- |

(a)

informacijama koje se razmjenjuju među nadležnim tijelima;

| (b) | postupkom odlučivanja među nadležnim tijelima i rokom za donošenje svake pojedine odluke; |
| --- | --- |

(b)

postupkom odlučivanja među nadležnim tijelima i rokom za donošenje svake pojedine odluke;

| (c) | slučajevima u kojima se nadležna tijela moraju međusobno savjetovati; |
| --- | --- |

(c)

slučajevima u kojima se nadležna tijela moraju međusobno savjetovati;

| (d) | suradnjom koju treba ostvariti na temelju članka 23., stavaka 7. i 8. |
| --- | --- |

(d)

suradnjom koju treba ostvariti na temelju članka 23., stavaka 7. i 8.

7.   Nadležno tijelo administratora uzima u obzir svaki savjet koji dobije od ESMA-e u vezi s pisanim dogovorima iz stavka 6. prije odobravanja konačnog teksta. Pisani dogovori sastavljaju se u jedinstvenom dokumentu koji sadržava opširno obrazloženje za svako znatno odstupanje od savjeta dobivenog od ESMA-e. Nadležno tijelo administratora prosljeđuje pisane dogovore članovima kolegija i ESMA-i.

8.   Prije nego što poduzme bilo koju mjeru iz članka 23. stavaka 6., 7. i 9 te članaka 34., 35. i 42., nadležno tijelo administratora savjetuje se s članovima kolegija. Članovi kolegija poduzimaju sve razumne mjere kako bi se postignuo dogovor unutar roka navedenog u pisanim dogovorima iz stavka 6. ovog članka.

Pri svakoj odluci nadležnog tijela administratora o poduzimanju tih mjera uzima se u obzir utjecaj na druge države članice, osobito mogući utjecaj na stabilnost njihovih financijskih sustava.

U pogledu odluke o povlačenju odobrenja ili registracije administratora u skladu s člankom 35., u svim slučajevima u kojima bi prestanak referentne vrijednosti imao za posljedicu slučaj više sile ili bi se njime učinilo nemogućima ili prekršilo uvjete financijskog ugovora, financijskog instrumenta ili pravila investicijskog fonda koji se pozivaju na tu referentnu vrijednost u Uniji u smislu koji je utvrdila Komisija bilo kojim delegiranim aktima donesenim na temelju članka 51. stavka 6., nadležna tijela koja čine kolegij razmatraju je li potrebno donijeti mjere kojima bi se ublažile posljedice navedene u ovom stavku, među kojim su i:

| (a) | izmjena kodeksa ponašanja iz članka 15., metodologije ili drugih pravila povezanih s referentnom vrijednošću; |
| --- | --- |

(a)

izmjena kodeksa ponašanja iz članka 15., metodologije ili drugih pravila povezanih s referentnom vrijednošću;

| (b) | uvođenje prijelaznog razdoblja tijekom kojeg se primjenjuju postupci predviđeni u članku 28. stavku 2. |
| --- | --- |

(b)

uvođenje prijelaznog razdoblja tijekom kojeg se primjenjuju postupci predviđeni u članku 28. stavku 2.

9.   U nedostatku dogovora između članova kolegija, nadležna tijela mogu se obratiti ESMA-i u sljedećim slučajevima:

| (a) | ako nadležno tijelo nije dostavilo bitne informacije; |
| --- | --- |

(a)

ako nadležno tijelo nije dostavilo bitne informacije;

| (b) | ako je nadležno tijelo administratora, nakon zahtjeva na temelju stavka 3., obavijestilo tijelo koje je podnijelo zahtjev da uvjeti tog stavka nisu ispunjeni ili ako nije reagiralo na zahtjev u razumnom roku; |
| --- | --- |

(b)

ako je nadležno tijelo administratora, nakon zahtjeva na temelju stavka 3., obavijestilo tijelo koje je podnijelo zahtjev da uvjeti tog stavka nisu ispunjeni ili ako nije reagiralo na zahtjev u razumnom roku;

| (c) | ako nadležna tijela nisu postigla dogovor o pitanjima navedenima u stavku 6.; |
| --- | --- |

(c)

ako nadležna tijela nisu postigla dogovor o pitanjima navedenima u stavku 6.;

| (d) | ako postoji neslaganje u pogledu mjera koje treba poduzeti u skladu s člancima 34., 35. i 42.; |
| --- | --- |

(d)

ako postoji neslaganje u pogledu mjera koje treba poduzeti u skladu s člancima 34., 35. i 42.;

| (e) | ako postoji neslaganje u pogledu mjera koje treba poduzeti u skladu s člankom 23. stavkom 6.; |
| --- | --- |

(e)

ako postoji neslaganje u pogledu mjera koje treba poduzeti u skladu s člankom 23. stavkom 6.;

| (f) | ako postoji neslaganje u pogledu mjera koje treba poduzeti u skladu s trećim podstavkom stavka 8. ovog članka. |
| --- | --- |

(f)

ako postoji neslaganje u pogledu mjera koje treba poduzeti u skladu s trećim podstavkom stavka 8. ovog članka.

10.   U slučajevima iz stavka 9. točaka (a), (b), (c), (d) i (f), ako se ne postigne rješenje u roku 30 dana nakon upućivanja predmeta ESMA-i, nadležno tijelo administratora donosi konačnu odluku i daje detaljno pismeno objašnjenje svoje odluke nadležnim tijelima iz tog stavka i ESMA-i.

Rok naveden u članku 34. stavku 6. točki (a) suspendira se od datuma upućivanja ESMA-i sve do donošenja odluke u skladu s prvim podstavkom ovoga stavka.

Ako ESMA smatra da je nadležno tijelo administratora poduzelo mjere navedene u stavku 8. ovog članka koje možda nisu u skladu s pravom Unije, postupa u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

11.   U slučajevima navedenim u stavku 9. točki (e) ovog članka, te ne dovodeći u pitanje članak 258. UFEU-a, ESMA može djelovati u skladu s ovlastima koje su joj dodijeljene na temelju članka 19. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

Ovlasti nadležnog tijela administratora iz članka 23. stavka 6. mogu se izvršavati dok ESMA ne objavi svoju odluku.

Članak 47.

Suradnja s ESMA-om

1.   Nadležna tijela surađuju s ESMA-om za potrebe ove Uredbe u skladu s Uredbom (EU) br. 1095/2010.

2.   Nadležna tijela bez odlaganja pružaju ESMA-i sve informacije koje su joj potrebne za izvršavanje njezinih dužnosti u skladu s člankom 35. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

3.   ESMA izrađuje nacrt provedbenih tehničkih standarda kako bi se utvrdili postupci i oblici razmjene informacija iz stavka 2.

ESMA Komisiji podnosi nacrt provedbenih tehničkih standarda iz prvog podstavka do 1. travnja 2017.

Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje provedbenih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

Članak 48.

Poslovna tajna

1.   Svi povjerljivi podatci primljeni, razmijenjeni ili prenijeti drugima na temelju ove Uredbe podliježu obvezi čuvanja poslovne tajne utvrđene u stavku 2.

2.   Obveza čuvanja poslovne tajne primjenjuje se na sve osobe koje rade ili su radile za nadležno tijelo, ili bilo koje tijelo ili poduzeće na tržištu, ili za fizičku ili pravnu osobu kojima je nadležno tijelo delegiralo svoje ovlasti, uključujući revizore i stručnjake s kojima nadležna tijela imaju ili su imala ugovore.

3.   Informacije obuhvaćene poslovnom tajnom ne smiju se odati ni jednoj drugoj osobi ili tijelu, osim na temelju odredaba utvrđenih pravom Unije ili nacionalnim pravom.

4.   Sve informacije razmijenjene među nadležnim tijelima na temelju ove Uredbe koje se odnose na poslovanje ili operativne uvjete i druga ekonomska ili osobna pitanja smatraju se povjerljivima i podliježu zahtjevima u vezi poslovne tajne, osim ako nadležno tijelo u trenutku komunikacije izjavi da se predmetne informacije mogu objaviti ili je njihova objava potrebna zbog pravnog postupka.

GLAVA VII.

DELEGIRANI I PROVEDBENI AKTI

Članak 49.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlasti za donošenje delegiranih akata dodjeljuju se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 2., članka 20. stavka 6., članka 24. stavka 2., članka 33. stavka 7., članka 51. stavka 6. i članka 54. stavka 3. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od 30. lipnja 2016.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 3. stavka 2., članka 20. stavka 6., članka 24. stavka 2., članka 33. stavka 7., članka 51. stavka 6. i članka 54. stavka 3. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 3. stavka 2., članka 20. stavka 6., članka 24. stavka 2., članka 33. stavka 7., članka 51. stavka 6. i članka 54. stavka 3. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od tri mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za tri mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 50.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže Europski odbor za vrijednosne papire. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011, uzimajući u obzir odredbe članka 8. te Uredbe.

GLAVA VIII.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 51.

Prijelazne odredbe

1.   Pružatelj indeksa koji pruža referentnu vrijednost na 30. lipnja 2016. podnosi prijavu za odobrenjem ili registracijom u skladu s člankom 34. do 1. siječnja 2020.

2.   Do 1. siječnja 2020. nadležno tijelo države članice u kojoj je smješten pružatelj indeksa koji podnosi prijavu za odobrenje u skladu s člankom 34. ima pravo donijeti odluku o registraciji tog pružatelja indeksa kao administratora, čak i ako ona nije nadzirani subjekt, pod sljedećim uvjetima:

| (a) | ako taj pružatelj indeksa ne pruža ključnu referentnu vrijednost; |
| --- | --- |

(a)

ako taj pružatelj indeksa ne pruža ključnu referentnu vrijednost;

| (b) | da je nadležno tijelo na razumnoj osnovi utvrdilo da indeks ili indeksi koje pruža taj pružatelj indeksa nemaju, u smislu ove Uredbe, široku primjenu, ni u državi članici u kojoj je pružatelj indeksa smješten niti u drugim državama članicama. |
| --- | --- |

(b)

da je nadležno tijelo na razumnoj osnovi utvrdilo da indeks ili indeksi koje pruža taj pružatelj indeksa nemaju, u smislu ove Uredbe, široku primjenu, ni u državi članici u kojoj je pružatelj indeksa smješten niti u drugim državama članicama.

Nadležno tijelo obavještava ESMA-u o donesenoj odluci u skladu s prvim podstavkom.

Nadležno tijelo čuva dokaze na temelju kojih je donijelo odluku u skladu s prvim podstavkom, u obliku koji omogućuje da se u potpunosti shvati procjena nadležnog tijela prema kojoj indeks ili indeksi koje pruža pružatelj indeksa nemaju široku primjenu, uključujući sve podatke o tržištu te prosudbe ili druge informacije, kao i one koje je zaprimio pružatelj indeksa.

3.   Pružatelj indeksa može nastaviti pružati postojeću referentnu vrijednost koju mogu upotrebljavati nadzirani subjekti do 1. siječnja 2020. ili, kada pružatelj indeksa podnese prijavu za odobrenjem ili registracijom u skladu sa stavkom 1., osim ako se dodjela odobrenja ili registracije odbije odnosno sve dok se dodjela odobrenja ili registracije ne odbije.

4.   Ako postojeća referentna vrijednost ne ispunjava zahtjeve ove Uredbe, ali bi se njezinim prestankom ili promjenom u svrhu prilagodbe zahtjevima ove Uredbe izazvao slučaj više sile, nemogućnost ispunjenja ili drugi oblik kršenja uvjeta financijskog ugovora, financijskog instrumenta ili pravila investicijskog fonda koji se pozivaju na tu referentnu vrijednost, nadležno tijelo države članice u kojoj je smješten pružatelj indeksa koji pruža tu referentnu vrijednost dopušta upotrebu referentne vrijednosti. Nakon 1. siječnja 2020., financijski instrumenti, financijski ugovori ili mjerenja uspješnosti investicijskog fonda ne dodaje pozivanje na takvu postojeću referentnu vrijednost.

5.   Osim ako Komisija donese odluku o jednakovrijednosti kako je navedeno u članku 30. stavku 2. ili 3. ili osim ako administrator bude priznat u skladu s člankom 32. ili ako referentna vrijednost bude prihvaćena u skladu s člankom 33., upotreba od strane nadziranih subjekata u Uniji referentne vrijednosti koju je pružio administrator smješten u trećoj zemlji, u kojoj se ta referentna vrijednost već upotrebljava u Uniji za financijske instrumente, financijske ugovore ili za mjerenje uspješnosti investicijskog fonda, dopušta se samo za one financijske instrumente, financijske ugovore ili mjerenja uspješnosti investicijskog fonda koji se u Uniji u trenutku početka primjene ove Uredbe već pozivaju na tu referentnu vrijednost ili koji dodaju pozivanje na takvu referentnu vrijednost prije 1. siječnja 2020.

6.   Komisija ima ovlast donošenja delegiranih akata u skladu s člankom 49. u pogledu mjera kojima se utvrđuju uvjeti temeljem kojih relevantna nadležna tijela mogu procijeniti bi li prestanak ili promjena postojeće referentne vrijednosti mogli izazvati slučaj više sile, nemogućnost ispunjavanja ili drugi oblik kršenja uvjeta financijskog ugovora, financijskog instrumenta ili pravila investicijskog fonda koji se poziva na takvu referentnu vrijednost.

Članak 52.

Rok za ažuriranje prospekata i ključnih informativnih dokumenta

Člankom 29. stavkom 2. ne dovode se u pitanje postojeći prospekti koji su odobreni na temelju Direktive 2003/71/EZ prije 1. siječnja 2018. Za prospekte koji su odobreni prije 1. siječnja 2018. na temelju Direktive 2009/65/EZ, dokumenti na kojima se temelje ažuriraju se prvom prilikom ili najkasnije u roku od 12 mjeseci od tog dana.

Članak 53.

Provjere ESMA-e

1.   ESMA nastoji izgraditi zajedničku europsku kulturu u području nadzora i dosljedne nadzorne prakse i osigurati dosljednost pristupa nadležnih tijela u pogledu primjene članaka 32. i 33. U tu svrhu, ESMA svake dvije godine preispituje priznanja dodijeljena u skladu s člankom 32. i prihvaćanja odobrena u skladu s člankom 33.

ESMA svakom nadležnom tijelu koje je priznalo administratora iz treće zemlje ili je prihvatilo referentnu vrijednost treće zemlje, upućuje mišljenje u kojem ocjenjuje kako nadležno tijelo primjenjuje odgovarajuće zahtjeve iz članaka 32. i 33. te zahtjeve bilo kojeg delegiranog akta i regulatornih ili provedbenih tehničkih standarda koji se temelje na ovoj Uredbi.

2.   ESMA ima ovlast zatražiti sve dokumentirane dokaze od nadležnog tijela za bilo koju odluku donesenu u skladu s člankom 51. stavkom 2. prvim podstavkom, člankom 24. stavkom 1. i člankom 25. stavkom 2.

Članak 54.

Preispitivanje

1.   Do 1. siječnja 2020., Komisija preispituje ovu Uredbu i o njoj podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću, a osobito o sljedećemu:

| (a) | funkcioniranju i djelotvornosti pravila o ključnim referentnim vrijednostima, obveznom upravljanju i obveznom doprinošenju na temelju članaka 20., 21. i 23. te o definiciji ključne referentne vrijednosti u članku 3. stavku 1. točki 25.; |
| --- | --- |

(a)

funkcioniranju i djelotvornosti pravila o ključnim referentnim vrijednostima, obveznom upravljanju i obveznom doprinošenju na temelju članaka 20., 21. i 23. te o definiciji ključne referentne vrijednosti u članku 3. stavku 1. točki 25.;

| (b) | djelotvornosti pravila o odobrenju, registraciji i nadzoru administratora iz glave VI. i kolegija iz članka 46. te primjerenosti nadzora određenih referentnih vrijednosti koji provodi tijelo Unije; |
| --- | --- |

(b)

djelotvornosti pravila o odobrenju, registraciji i nadzoru administratora iz glave VI. i kolegija iz članka 46. te primjerenosti nadzora određenih referentnih vrijednosti koji provodi tijelo Unije;

| (c) | funkcioniranju i djelotvornosti članka 19. stavka 2., osobito u pogledu područja njegove primjene. |
| --- | --- |

(c)

funkcioniranju i djelotvornosti članka 19. stavka 2., osobito u pogledu područja njegove primjene.

2.   Komisija preispituje razvoj međunarodnih načela koja su primjenjiva na referentne vrijednosti te zakonskih okvira i nadzorne prakse u trećim zemljama u vezi s pružanjem referentne vrijednosti te izvješćuje Europski parlament i Vijeće svakih pet godina od 1. siječnja 2018. U tom se izvješću posebno procjenjuje je li potrebno izmijeniti ovu Uredbu te mu se, prema potrebi, prilaže zakonodavni prijedlog.

3.   Komisija ima ovlast donositi delegirane akte u skladu s člankom 49. kako bi se produžio rok od 42 mjeseca iz članka 51. stavka 2. za 24 mjeseca, ako izvješćem navedenim u stavku 1. točki (b) ovog članka budu pruženi dokazi da prijelazni sustav registracija iz članka 51. stavka 2. nije na štetu zajedničke europske kulture u području nadzora i dosljednih nadzornih praksi i pristupa među nadležnim tijelima.

Članak 55.

Obavijest o upotrijebljenim referentnim vrijednostima i njihovim administratorima

Ako se u financijskom instrumentu iz članka 4. stavka 1. Uredbe (EU) br. 596/2014 poziva na referentnu vrijednost, obavijest u skladu s člankom 4. stavkom 1. te Uredbe sadržava ime referentne vrijednosti na koju se poziva i njezina administratora.

Članak 56.

Izmjene Uredbe (EU) br. 596/2014

Uredba (EU) br. 596/2014 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Članak 19. mijenja se kako slijedi:






  (a) | umeće se sljedeći stavak:

  „1.a   Obveza obavješćivanja navedena u stavku 1. ne primjenjuje se na transakcije financijskim instrumentima koji su povezani s dionicama ili dužničkim instrumentima izdavatelja navedenog u tom stavku ako je u trenutku transakcije ispunjen neki od sljedećih uvjeta:






  (a) | financijski instrument je jedinica ili dionica u subjektu za zajedničko ulaganje u kojem izloženost dionicama ili dužničkim instrumentima izdavatelja ne prelazi 20 % vrijednosti imovine subjekta za zajedničko ulaganje; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Članak 19. mijenja se kako slijedi:

(a)

umeće se sljedeći stavak:

„1.a   Obveza obavješćivanja navedena u stavku 1. ne primjenjuje se na transakcije financijskim instrumentima koji su povezani s dionicama ili dužničkim instrumentima izdavatelja navedenog u tom stavku ako je u trenutku transakcije ispunjen neki od sljedećih uvjeta:

(a)

financijski instrument je jedinica ili dionica u subjektu za zajedničko ulaganje u kojem izloženost dionicama ili dužničkim instrumentima izdavatelja ne prelazi 20 % vrijednosti imovine subjekta za zajedničko ulaganje;

| (b) | financijski instrument dovodi do izloženosti imovinskom portfelju u kojem izloženost dionicama ili dužničkim instrumentima izdavatelja ne prelazi 20 % vrijednosti portfelja; |
| --- | --- |

(b)

financijski instrument dovodi do izloženosti imovinskom portfelju u kojem izloženost dionicama ili dužničkim instrumentima izdavatelja ne prelazi 20 % vrijednosti portfelja;

| (c) | financijski instrument je jedinica ili dionica u subjektu za zajedničko ulaganje ili dovodi do izloženosti imovinskom portfelju, a osoba koja obavlja rukovoditeljske dužnosti ili osoba koja je s njome usko povezana ne poznaje i nije mogla poznavati ulagački sastav ili izloženost takvog subjekta za zajedničko ulaganje ili imovinskog portfelja u pogledu dionica ili dužničkog instrumenta izdavatelja i, nadalje, nema razloga da ta osoba vjeruje da dionici ili dužnički instrumenti izdavatelja prelaze granične vrijednosti iz točaka (a) i (b). |
| --- | --- |

(c)

financijski instrument je jedinica ili dionica u subjektu za zajedničko ulaganje ili dovodi do izloženosti imovinskom portfelju, a osoba koja obavlja rukovoditeljske dužnosti ili osoba koja je s njome usko povezana ne poznaje i nije mogla poznavati ulagački sastav ili izloženost takvog subjekta za zajedničko ulaganje ili imovinskog portfelja u pogledu dionica ili dužničkog instrumenta izdavatelja i, nadalje, nema razloga da ta osoba vjeruje da dionici ili dužnički instrumenti izdavatelja prelaze granične vrijednosti iz točaka (a) i (b).

Ako je dostupna informacija o ulagačkom sastavu subjekta za zajedničko ulaganje ili izloženosti imovinskom portfelju, tada osoba koja obavlja rukovoditeljske dužnosti ili osoba koja je s njome usko povezana poduzima sve razumne mjere kako bi pribavila tu informaciju.”;

| (b) | u stavku 7. nakon drugog podstavka umeće se sljedeći podstavak:
  „Za potrebe točke (b), nije potrebno obavješćivati o transakcijama dionicama ili dužničkim instrumentima izdavatelja ili s njima povezanim izvedenicama ili drugim financijskim instrumentima izvršenim od strane upravitelja subjekata za zajedničko ulaganje u koje je uložila osoba koja obavlja rukovoditeljske dužnosti ili s njima usko povezana osoba ako upravitelj subjekta za zajedničko ulaganje ima punu diskrecijsku slobodu kojom je isključeno da upravitelj, izravno ili neizravno, prima upute ili savjete o sastavu portfelja od ulagača u taj subjekt za zajedničko ulaganje.” |
| --- | --- |

(b)

u stavku 7. nakon drugog podstavka umeće se sljedeći podstavak:

„Za potrebe točke (b), nije potrebno obavješćivati o transakcijama dionicama ili dužničkim instrumentima izdavatelja ili s njima povezanim izvedenicama ili drugim financijskim instrumentima izvršenim od strane upravitelja subjekata za zajedničko ulaganje u koje je uložila osoba koja obavlja rukovoditeljske dužnosti ili s njima usko povezana osoba ako upravitelj subjekta za zajedničko ulaganje ima punu diskrecijsku slobodu kojom je isključeno da upravitelj, izravno ili neizravno, prima upute ili savjete o sastavu portfelja od ulagača u taj subjekt za zajedničko ulaganje.”

| 2. | Članak 35. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavcima 2. i 3. izraz „i članka 19. stavaka 13. i 14.” zamjenjuje se izrazom „članka 19. stavaka 13. i 14. i članka 38.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Članak 35. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavcima 2. i 3. izraz „i članka 19. stavaka 13. i 14.” zamjenjuje se izrazom „članka 19. stavaka 13. i 14. i članka 38.”;

| (b) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 6. stavka 5. ili 6., članka 12. stavka 5., članka 17. stavka 2. trećeg podstavka, članka 17. stavka 3., članka 19. stavka 13. ili 14. ili članka 38. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od tri mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za tri mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.” |
| --- | --- |

(b)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 6. stavka 5. ili 6., članka 12. stavka 5., članka 17. stavka 2. trećeg podstavka, članka 17. stavka 3., članka 19. stavka 13. ili 14. ili članka 38. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od tri mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za tri mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”

| 3. | U članku 38. dodaju se sljedeći stavci:
  „Komisija do 3. srpnja 2019., nakon savjetovanja s ESMA-om, podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o razini graničnih vrijednosti iznesenih u članku 19. stavcima 1.a, a i b u pogledu transakcija upravitelja u kojima dionice ili dužnički instrumenti izdavatelja čine dio subjekta za zajedničko ulaganje i pružaju rizik imovinskom portfelju kako bi se ocijenilo je li ta razina odgovarajuća ili bi je trebalo prilagoditi.
  Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 35. kako bi prilagodila granične vrijednosti iz članka 19. stavaka 1.a, a i b ako u tom izvješću utvrdi da bi te granične vrijednosti trebalo prilagoditi.” |
| --- | --- |

3.

U članku 38. dodaju se sljedeći stavci:

„Komisija do 3. srpnja 2019., nakon savjetovanja s ESMA-om, podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o razini graničnih vrijednosti iznesenih u članku 19. stavcima 1.a, a i b u pogledu transakcija upravitelja u kojima dionice ili dužnički instrumenti izdavatelja čine dio subjekta za zajedničko ulaganje i pružaju rizik imovinskom portfelju kako bi se ocijenilo je li ta razina odgovarajuća ili bi je trebalo prilagoditi.

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 35. kako bi prilagodila granične vrijednosti iz članka 19. stavaka 1.a, a i b ako u tom izvješću utvrdi da bi te granične vrijednosti trebalo prilagoditi.”

Članak 57.

Izmjene Direktive 2008/48/EZ

Direktiva 2008/48/EZ mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 5. stavku 1. nakon drugog podstavka umeće se sljedeći podstavak:
  „Ako ugovor o kreditu poziva na referentnu vrijednost kako je definirana člankom 3. stavkom 1. točkom 3. Uredbe (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća (*1) ime referentne vrijednosti i njezina administratora te moguće implikacije za potrošača vjerovnik ili, ako je primjenjivo, kreditni posrednik potrošaču pruža u zasebnom dokumentu koji može biti priložen Standardnim europskim informacijama o potrošačkim kreditima.

  (*1)  Uredba (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2014/17/EU te Uredbe (EU) br. 596/2014 (SL L 171, 29.6.2016., str. 1.).”
  " |
| --- | --- |

1.

U članku 5. stavku 1. nakon drugog podstavka umeće se sljedeći podstavak:

„Ako ugovor o kreditu poziva na referentnu vrijednost kako je definirana člankom 3. stavkom 1. točkom 3. Uredbe (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća (*1) ime referentne vrijednosti i njezina administratora te moguće implikacije za potrošača vjerovnik ili, ako je primjenjivo, kreditni posrednik potrošaču pruža u zasebnom dokumentu koji može biti priložen Standardnim europskim informacijama o potrošačkim kreditima.

*1

(*1)  Uredba (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2014/17/EU te Uredbe (EU) br. 596/2014 (SL L 171, 29.6.2016., str. 1.).”
  "

*1

| 2. | U članku 27. stavku 1. nakon drugog podstavka umeće se sljedeći podstavak:
  „Do 1. srpnja 2018. države članice donose i objavljuju odredbe nužne za usklađenje s člankom 5. stavkom 1. trećim podstavkom te ih prosljeđuju Komisiji. Te odredbe one primjenjuju od 1. srpnja 2018.” |
| --- | --- |

2.

U članku 27. stavku 1. nakon drugog podstavka umeće se sljedeći podstavak:

„Do 1. srpnja 2018. države članice donose i objavljuju odredbe nužne za usklađenje s člankom 5. stavkom 1. trećim podstavkom te ih prosljeđuju Komisiji. Te odredbe one primjenjuju od 1. srpnja 2018.”

Članak 58.

Izmjene Direktive 2014/17/EU

Direktiva 2014/17/EU mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 13. stavku 1. drugom podstavku umeće se sljedeća točka:






  „(ea) | ako se ugovori pozivaju na referentnu vrijednost kako je definirana u članku 3. stavku 1. točki 3. Uredbe (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća (*2) imena referentnih vrijednosti i njihovih administratora te moguće implikacije za potrošača. |
| --- | --- | --- |

1.

U članku 13. stavku 1. drugom podstavku umeće se sljedeća točka:

„(ea)

ako se ugovori pozivaju na referentnu vrijednost kako je definirana u članku 3. stavku 1. točki 3. Uredbe (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća (*2

(*2)  Uredba (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2014/17/EU te Uredbe (EU) br. 596/2014 (SL L 171, 29.6.2016., str. 1.).”
  "

*2

| 2. | U članku 42. stavku 2. nakon prvog podstavka dodaje se sljedeći podstavak:
  „Do 1. srpnja 2018. države članice donose i objavljuju odredbe nužne za usklađenje s člankom 13. stavkom 1. drugim podstavkom točkom (ea) te ih prosljeđuju Komisiji. Te odredbe one primjenjuju od 1. srpnja 2018.” |
| --- | --- |

2.

U članku 42. stavku 2. nakon prvog podstavka dodaje se sljedeći podstavak:

„Do 1. srpnja 2018. države članice donose i objavljuju odredbe nužne za usklađenje s člankom 13. stavkom 1. drugim podstavkom točkom (ea) te ih prosljeđuju Komisiji. Te odredbe one primjenjuju od 1. srpnja 2018.”

| 3. | U članku 43. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:
  „Članak 13. stavak 1. drugi podstavak točka (ea) ne primjenjuje se na ugovore o kredite sklopljene prije 1. srpnja 2018.” |
| --- | --- |

3.

U članku 43. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:

„Članak 13. stavak 1. drugi podstavak točka (ea) ne primjenjuje se na ugovore o kredite sklopljene prije 1. srpnja 2018.”

Članak 59.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 1. siječnja 2018.

Neovisno o drugom stavku ovog članka, članak 3. stavak 2., članak 5. stavak 5., članak 11. stavak 5., članak 13. stavak 3., članak 15. stavak 6., članak 16. stavak 5., članak 20. (osim stavka 6. točke (b)), članci 21. i 23., članak 25. stavci 8. i 9., članak 26. stavak 5., članak 27. stavak 3., članak 30. stavak 5., članak 32. stavak 9., članak 33. stavak 7., članak 34. stavak 8., članak 46., članak 47. stavak 3. i članak 51. stavak 6. primjenjuju se od 30. lipnja 2016.

Neovisno o drugom stavku ovog članka, članak 56. primjenjuje se od 3. srpnja 2016.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 8. lipnja 2016.

Za Europski parlament

Predsjednik

M. SCHULZ

Za Vijeće

Predsjednik

A.G. KOENDERS

---

(1)  
  SL C 113, 15.4.2014., str. 1.

1

(2)  
  SL C 177, 11.6.2014., str. 42.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 28. travnja 2016. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 17. svibnja 2016.

3

(4)  Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.).

4

(5)  Direktiva 2003/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. studenoga 2003. o prospektu koji je potrebno objaviti prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili prilikom uvrštavanja u trgovanje te o izmjeni Direktive 2001/34/EZ (SL L 345, 31.12.2003., str. 64.).

5

(6)  Direktiva 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) (SL L 302, 17.11.2009., str. 32.).

6

(7)  Uredba (EU) br. 1227/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o cjelovitosti i transparentnosti veleprodajnog tržišta energije (SL L 326, 8.12.2011., str. 1.).

7

(8)  Direktiva 2008/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o ugovorima o potrošačkim kreditima i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 87/102/EEZ (SL L 133, 22.5.2008., str. 66.).

8

(9)  Direktiva 2014/17/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. veljače 2014. o ugovorima o potrošačkim kreditima koji se odnose na stambene nekretnine i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2013/36/EU i Uredbe (EU) br. 1093/2010 (SL L 60, 28.2.2014., str. 34.).

9

(10)  Uredba (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 84.).

10

(11)  Uredba (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o zlouporabi tržišta (Uredba o zlouporabi tržišta) te stavljanju izvan snage Direktive 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i direktiva Komisije 2003/124/EZ, 2003/125/EZ i 2004/72/EZ (SL L 173, 12.6.2014., str. 1.).

11

(12)  Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (SL L 281, 23.11.1995., str. 31.).

12

(13)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

13

(14)  
  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

14

(15)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

15

(16)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

16

(17)  Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 335, 17.12.2009., str. 1.).

17

(18)  Direktiva 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2003/41/EZ i 2009/65/EZ te uredbi (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 1095/2010 (SL L 174, 1.7.2011., str. 1.).

18

(19)  Direktiva 2003/41/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 3. lipnja 2003. o djelatnostima i nadzoru institucija za strukovno mirovinsko osiguranje (SL L 235, 23.9.2003., str. 10.).

19

(20)  Uredba (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (SL L 201, 27.7.2012., str. 1.).

20

(21)  Uredba Komisije (EZ) br. 1287/2006 od 10. kolovoza 2006. o provedbi Direktive 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s obvezom vođenja evidencija investicijskih društava, izvještavanjem o transakcijama, transparentnosti tržišta, uvrštavanjem financijskih instrumenata za trgovanje i određenim pojmovima za potrebe navedene Direktive (SL L 241, 2.9.2006., str. 1.).

21

(22)  Uredba (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištima financijskih instrumenata i izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 173, 12.6.2014., str. 84.).

22

(23)  Direktiva 2009/72/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i stavljanju izvan snage Direktive 2003/54/EZ (SL L 211, 14.8.2009., str. 55.).

23

(24)  Direktiva 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište prirodnog plina i stavljanju izvan snage Direktive 2003/55/EZ (SL L 211, 14.8.2009., str. 94.).

24

(25)  Uredba Komisije (EU) br. 1031/2010 od 12. studenoga 2010. o rasporedu, upravljanju i drugim aspektima dražbi emisijskih jedinica stakleničkih plinova prema Direktivi 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice (SL L 302, 18.11.2010., str. 1.).

25

(26)  Direktiva 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ (SL L 182, 29.6.2013., str. 19.).

26

(27)  Direktiva Vijeća 86/635/EEZ od 8. prosinca 1986. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima banaka i drugih financijskih institucija (SL L 372, 31.12.1986., str. 1.).

27

(28)  Direktiva Vijeća 91/674/EEZ od 19. prosinca 1991. o godišnjim financijskim izvještajima i konsolidiranim financijskim izvještajima društava za osiguranje (SL L 374, 31.12.1991., str. 7.).

28

---

PRILOG I.

REFERENTNE KAMATNE STOPE

Točni i dostatni podatci

| 1. | Za potrebe članka 11. stavka 1. točaka (a) i (c) redoslijed korištenja ulaznih podataka je kako slijedi:






  (a) | transakcije doprinositelja na predmetnom tržištu koje se namjerava mjeriti referentnom vrijednosti ili, ako to nije dovoljno, njegove transakcije na povezanim tržištima, poput:






  — | tržišta neosiguranih međubankovnih depozita, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

(a)

transakcije doprinositelja na predmetnom tržištu koje se namjerava mjeriti referentnom vrijednosti ili, ako to nije dovoljno, njegove transakcije na povezanim tržištima, poput:

—

tržišta neosiguranih međubankovnih depozita,

| — | drugih tržišta neosiguranih depozita, uključujući potvrde o depozitu i komercijalne zapise, i |
| --- | --- |

—

drugih tržišta neosiguranih depozita, uključujući potvrde o depozitu i komercijalne zapise, i

| — | drugih tržišta, poput tržišta prekonoćnih kamatnih ugovora o razmjeni, ugovora o povratnoj kupnji, unaprijednih ugovora u stranoj valuti, kamatnih budućnosnica i opcija, pod uvjetom da te transakcije odgovaraju zahtjevima u pogledu ulaznih podataka iz kodeksa ponašanja; |
| --- | --- |

—

drugih tržišta, poput tržišta prekonoćnih kamatnih ugovora o razmjeni, ugovora o povratnoj kupnji, unaprijednih ugovora u stranoj valuti, kamatnih budućnosnica i opcija, pod uvjetom da te transakcije odgovaraju zahtjevima u pogledu ulaznih podataka iz kodeksa ponašanja;

| (b) | primjedaba doprinositelja o transakcijama trećih osoba koje su opisane u točki (a), |
| --- | --- |

(b)

primjedaba doprinositelja o transakcijama trećih osoba koje su opisane u točki (a),

| (c) | obvezujućih ponuda, |
| --- | --- |

(c)

obvezujućih ponuda,

| (d) | indikativnih ponuda ili stručnih prosudbi. |
| --- | --- |

(d)

indikativnih ponuda ili stručnih prosudbi.

| 2. | Za potrebe članka 11. stavka 1. točke (a) i članka 11. stavka 4. ulazni podatci mogu se prilagoditi.
  Ulazni podatci osobito se mogu prilagoditi primjenom sljedećih kriterija:






  (a) | bliskosti transakcija trenutku pružanja ulaznih podataka i utjecaju događanja na tržištu u razdoblju između transakcije i pružanja ulaznih podataka; |
| --- | --- | --- |

2.

Ulazni podatci osobito se mogu prilagoditi primjenom sljedećih kriterija:

(a)

bliskosti transakcija trenutku pružanja ulaznih podataka i utjecaju događanja na tržištu u razdoblju između transakcije i pružanja ulaznih podataka;

| (b) | interpolacije ili ekstrapolacije povezane s transakcijskim podatcima; |
| --- | --- |

(b)

interpolacije ili ekstrapolacije povezane s transakcijskim podatcima;

| (c) | prilagodbe kojom se odražavaju promjene u kreditnom položaju doprinositelja utvrđivanju i drugih sudionika na tržištu. |
| --- | --- |

(c)

prilagodbe kojom se odražavaju promjene u kreditnom položaju doprinositelja utvrđivanju i drugih sudionika na tržištu.

Funkcija nadzora

| 3. | Umjesto zahtjeva iz članka 5. stavaka 4. i 5. primjenjuju se sljedeći zahtjevi:






  (a) | administratori referentnih kamatnih stopa imaju uspostavljeno neovisno nadzorno povjerenstvo. Detalji o članovima tog povjerenstva dostupni su javnosti, kao i sve izjave o sukobima interesa i postupcima odabira ili nominacije njegovih članova; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

administratori referentnih kamatnih stopa imaju uspostavljeno neovisno nadzorno povjerenstvo. Detalji o članovima tog povjerenstva dostupni su javnosti, kao i sve izjave o sukobima interesa i postupcima odabira ili nominacije njegovih članova;

| (b) | nadzorno povjerenstvo održava najmanje jedan sastanak svaka četiri mjeseca i tijekom svakog sastanka vodi zapisnik; |
| --- | --- |

(b)

nadzorno povjerenstvo održava najmanje jedan sastanak svaka četiri mjeseca i tijekom svakog sastanka vodi zapisnik;

| (c) | nadzorno povjerenstvo djeluje s integritetom i ima sve odgovornosti predviđene člankom 5. stavkom 3. |
| --- | --- |

(c)

nadzorno povjerenstvo djeluje s integritetom i ima sve odgovornosti predviđene člankom 5. stavkom 3.

Revizija

| 4. | Administrator referentne kamatne stope imenuje neovisnog vanjskog revizora koji preispituje poštuje li administrator metodologiju referentne vrijednosti i ovu Uredbu i izvješćuje o tome. Vanjska revizija administratora provodi se prvi puta šest mjeseci nakon uvođenja kodeksa ponašanja, a nakon toga svake dvije godine.
  Nadzorno povjerenstvo može zahtijevati vanjsku reviziju doprinositelja referentnim kamatnim stopama ako nije zadovoljno određenim aspektom njihova ponašanja. |
| --- | --- |

4.

Nadzorno povjerenstvo može zahtijevati vanjsku reviziju doprinositelja referentnim kamatnim stopama ako nije zadovoljno određenim aspektom njihova ponašanja.

Sustavi i kontrole doprinositelja

| 5. | Sljedeći se zahtjevi, uz zahtjeve navedene u članku 16., primjenjuju na doprinositelja. Članak 16. stavak 5. ne primjenjuje se. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Svaki podnositelj doprinositelja i njihova izravna uprava u pisanom obliku potvrđuju da su pročitali kodeks ponašanja i da će ga poštovati. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sustavi i kontrole doprinositelja uključuju:






  (a) | prikaz odgovornosti u svakom društvu, uključujući linije izvješćivanja i odgovornosti, uključujući lokaciju podnositelja i uprave te imena ključnih osoba i njihovih zamjenika; |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

prikaz odgovornosti u svakom društvu, uključujući linije izvješćivanja i odgovornosti, uključujući lokaciju podnositelja i uprave te imena ključnih osoba i njihovih zamjenika;

| (b) | interne postupke za odobravanje doprinošenja ulaznih podataka; |
| --- | --- |

(b)

interne postupke za odobravanje doprinošenja ulaznih podataka;

| (c) | stegovne postupke u slučaju pokušaja manipulacije ili neizvješćivanja u vezi s manipulacijom ili pokušajem manipulacije što su ih poduzele osobe izvan postupka doprinošenja utvrđivanju; |
| --- | --- |

(c)

stegovne postupke u slučaju pokušaja manipulacije ili neizvješćivanja u vezi s manipulacijom ili pokušajem manipulacije što su ih poduzele osobe izvan postupka doprinošenja utvrđivanju;

| (d) | djelotvorne postupke za upravljanje sukobima interesa i kontrolu komunikacije, unutar doprinositelja utvrđivanju i između njega i trećih osoba, kako bi se izbjegao nepovoljan vanjski utjecaj na osobe odgovorne za podnošenje stopa; podnositelji rade na lokacijama koje su fizički odvojene od trgovatelja kamatnim izvedenicama; |
| --- | --- |

(d)

djelotvorne postupke za upravljanje sukobima interesa i kontrolu komunikacije, unutar doprinositelja utvrđivanju i između njega i trećih osoba, kako bi se izbjegao nepovoljan vanjski utjecaj na osobe odgovorne za podnošenje stopa; podnositelji rade na lokacijama koje su fizički odvojene od trgovatelja kamatnim izvedenicama;

| (e) | učinkovite postupke za sprečavanje ili kontrolu razmjene informacija između osoba uključenih u aktivnosti koje uključuju rizik sukoba interesa, kada bi takva razmjena informacija mogla utjecati na podatke doprinesene referentnoj vrijednosti; |
| --- | --- |

(e)

učinkovite postupke za sprečavanje ili kontrolu razmjene informacija između osoba uključenih u aktivnosti koje uključuju rizik sukoba interesa, kada bi takva razmjena informacija mogla utjecati na podatke doprinesene referentnoj vrijednosti;

| (f) | pravila za izbjegavanje tajnih dogovora među doprinositeljima i između doprinositelja i administratora referentne vrijednosti; |
| --- | --- |

(f)

pravila za izbjegavanje tajnih dogovora među doprinositeljima i između doprinositelja i administratora referentne vrijednosti;

| (g) | mjere za sprečavanje ili ograničavanje neprimjerenog utjecaja na način na koji osobe koje sudjeluju u pružanju ulaznih podataka obavljaju te aktivnosti; |
| --- | --- |

(g)

mjere za sprečavanje ili ograničavanje neprimjerenog utjecaja na način na koji osobe koje sudjeluju u pružanju ulaznih podataka obavljaju te aktivnosti;

| (h) | uklanjanje izravnih poveznica između nagrade zaposleniku koji sudjeluje u pružanju ulaznih podataka i nagrada ili prihoda koje generiraju osobe koje se bave drugim aktivnostima, ako u vezi s tim aktivnostima može doći do sukoba interesa; |
| --- | --- |

(h)

uklanjanje izravnih poveznica između nagrade zaposleniku koji sudjeluje u pružanju ulaznih podataka i nagrada ili prihoda koje generiraju osobe koje se bave drugim aktivnostima, ako u vezi s tim aktivnostima može doći do sukoba interesa;

| (i) | načine kontrole radi utvrđivanja povratnih transakcija provedenih nakon pružanja ulaznih podataka. |
| --- | --- |

(i)

načine kontrole radi utvrđivanja povratnih transakcija provedenih nakon pružanja ulaznih podataka.

| 8. | Doprinositelj referentne kamatne stope čuva detaljnu evidenciju:






  (a) | svih bitnih aspekata povezanih s doprinošenjem ulaznih podataka; |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

svih bitnih aspekata povezanih s doprinošenjem ulaznih podataka;

| (b) | postupka upravljanja utvrđivanjem ulaznih podataka i njihova odobravanja; |
| --- | --- |

(b)

postupka upravljanja utvrđivanjem ulaznih podataka i njihova odobravanja;

| (c) | imena podnositelja i njihovih odgovornosti; |
| --- | --- |

(c)

imena podnositelja i njihovih odgovornosti;

| (d) | cjelokupne komunikacije između podnositelja i drugih osoba, uključujući vanjske i unutarnje trgovatelje i brokere, u vezi s utvrđivanjem ili doprinošenjem ulaznih podataka; |
| --- | --- |

(d)

cjelokupne komunikacije između podnositelja i drugih osoba, uključujući vanjske i unutarnje trgovatelje i brokere, u vezi s utvrđivanjem ili doprinošenjem ulaznih podataka;

| (e) | cjelokupnog međudjelovanja podnositelja i administratora ili osoba nadležnih za izračun; |
| --- | --- |

(e)

cjelokupnog međudjelovanja podnositelja i administratora ili osoba nadležnih za izračun;

| (f) | svih upita o ulaznim podatcima i odgovora na njih; |
| --- | --- |

(f)

svih upita o ulaznim podatcima i odgovora na njih;

| (g) | analize osjetljivosti za knjige trgovanja kamatnim ugovorima o razmjeni i druge knjige trgovanja izvedenicama sa znatnom izloženošću ulaznih podataka fiksiranju kamatnih stopa. |
| --- | --- |

(g)

analize osjetljivosti za knjige trgovanja kamatnim ugovorima o razmjeni i druge knjige trgovanja izvedenicama sa znatnom izloženošću ulaznih podataka fiksiranju kamatnih stopa.

| 9. | Evidencija se čuva na mediju koji omogućuje pohranu zapisa revizije i pristup tim informacijama radi buduće upotrebe. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Služba za praćenje usklađenosti doprinositelja referentnoj kamatnoj stopi redovito izvješćuje upravu o svojim nalazima, uključujući nalaze o povratnim transakcijama. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ulazni podatci i postupci predmet su redovitih unutarnjih preispitivanja. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Vanjska revizija ulaznih podataka doprinositelja referentnoj kamatnoj stopi, usklađenosti s kodeksom ponašanja i odredbama ove Uredbe provodi se prvi put šest mjeseci nakon uvođenja kodeksa ponašanja, a nakon toga svake dvije godine. |
| --- | --- |

12.

---

PRILOG II.

ROBNE REFERENTNE VRIJEDNOSTI

Metodologija

| 1. | Administrator robne vrijednosti sastavlja, dokumentira i objavljuje metodologiju kojom se administrator koristi za izračun referentne vrijednosti. Takva metodologija u najmanjoj mjeri sadrži i opisuje sljedeće:






  (a) | sve kriterije i postupke koji se primjenjuju pri razvoju referentne vrijednosti, uključujući način na koji se administrator koristi ulaznim podatcima, uključujući konkretan opseg, zaključene i prijavljene transakcije, ponude za kupnju i prodaju i druge tržišne informacije iskorištene pri procjeni i/ili tijekom razdoblja ili u roku procjene, razloge za upotrebu određenih referentnih jedinica, način na koji administrator prikuplja ulazne podatke, smjernice pomoću kojih se kontroliraju prosudbe procjenjivača i sve ostale informacije, primjerice pretpostavke, modeli ili ekstrapolacije iz prikupljenih podataka, koje se razmatraju pri ocjenjivanju; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

sve kriterije i postupke koji se primjenjuju pri razvoju referentne vrijednosti, uključujući način na koji se administrator koristi ulaznim podatcima, uključujući konkretan opseg, zaključene i prijavljene transakcije, ponude za kupnju i prodaju i druge tržišne informacije iskorištene pri procjeni i/ili tijekom razdoblja ili u roku procjene, razloge za upotrebu određenih referentnih jedinica, način na koji administrator prikuplja ulazne podatke, smjernice pomoću kojih se kontroliraju prosudbe procjenjivača i sve ostale informacije, primjerice pretpostavke, modeli ili ekstrapolacije iz prikupljenih podataka, koje se razmatraju pri ocjenjivanju;

| (b) | postupke i praksu koji su osmišljeni kako bi se među procjenjivačima osigurala dosljednost pri prosuđivanju; |
| --- | --- |

(b)

postupke i praksu koji su osmišljeni kako bi se među procjenjivačima osigurala dosljednost pri prosuđivanju;

| (c) | relativnu važnost koja se pripisuje određenim kriterijima pri izračunu referentne vrijednosti, osobito vrsti upotrijebljenih ulaznih podataka i vrsti kriterija za usmjeravanje prosudaba, kako bi se osigurale kvaliteta i cjelovitost izračuna referentne vrijednost; |
| --- | --- |

(c)

relativnu važnost koja se pripisuje određenim kriterijima pri izračunu referentne vrijednosti, osobito vrsti upotrijebljenih ulaznih podataka i vrsti kriterija za usmjeravanje prosudaba, kako bi se osigurale kvaliteta i cjelovitost izračuna referentne vrijednost;

| (d) | kriterije za utvrđivanje minimalne količine transakcijskih podataka potrebnih za izračun određene referentne vrijednosti; ako takav prag nije predviđen, razlozi za neodređivanje minimalnog praga moraju se obrazložiti, uključujući određivanje postupaka koji se upotrebljavaju kada ne postoje transakcijski podatci; |
| --- | --- |

(d)

kriterije za utvrđivanje minimalne količine transakcijskih podataka potrebnih za izračun određene referentne vrijednosti; ako takav prag nije predviđen, razlozi za neodređivanje minimalnog praga moraju se obrazložiti, uključujući određivanje postupaka koji se upotrebljavaju kada ne postoje transakcijski podatci;

| (e) | kriterije koji se primjenjuju na ocjenjivana razdoblja u kojima podneseni podatci ne dostižu preporučeni metodološki prag za transakcijske podatke ili ne ispunjuju administratorove standarde kvalitete te sve alternativne metode ocjenjivanja, uključujući teorijske modele procjenjivanja. Tim se kriterijima objašnjavaju postupci koji se upotrebljavaju ako ne postoje podatci o transakciji; |
| --- | --- |

(e)

kriterije koji se primjenjuju na ocjenjivana razdoblja u kojima podneseni podatci ne dostižu preporučeni metodološki prag za transakcijske podatke ili ne ispunjuju administratorove standarde kvalitete te sve alternativne metode ocjenjivanja, uključujući teorijske modele procjenjivanja. Tim se kriterijima objašnjavaju postupci koji se upotrebljavaju ako ne postoje podatci o transakciji;

| (f) | kriterije za pravodobnost doprinošenja ulaznih podataka i načine njihova doprinošenja (elektronički, telefonom ili drukčije); |
| --- | --- |

(f)

kriterije za pravodobnost doprinošenja ulaznih podataka i načine njihova doprinošenja (elektronički, telefonom ili drukčije);

| (g) | kriterije i postupke koji se odnose na ocjenjivana razdoblja u kojima doprinositelj ili više njih dostavljaju tržišne podatke koji čine znatan udio u ukupnim ulaznim podatcima za tu referentnu vrijednost; administrator u tim kriterijima i postupcima također definira što čini znatan udio pri izračunu svake referentne vrijednosti; |
| --- | --- |

(g)

kriterije i postupke koji se odnose na ocjenjivana razdoblja u kojima doprinositelj ili više njih dostavljaju tržišne podatke koji čine znatan udio u ukupnim ulaznim podatcima za tu referentnu vrijednost; administrator u tim kriterijima i postupcima također definira što čini znatan udio pri izračunu svake referentne vrijednosti;

| (h) | kriterije za isključivanje transakcijskih podataka iz izračuna referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

(h)

kriterije za isključivanje transakcijskih podataka iz izračuna referentne vrijednosti.

| 2. | Administrator robne referentne vrijednosti objavljuje ili čini dostupnima ključne elemente metodologije kojom se administrator koristi za svaku pruženu i objavljenu referentnu vrijednost ili, po potrebi, za svaku pruženu i objavljenu obitelj referentnih vrijednosti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Uz metodologiju iz stavka 2., administrator robne referentne vrijednosti opisuje i objavljuje i sljedeće:






  (a) | obrazloženje za prihvaćanje određene metodologije, uključujući tehnike prilagodbe cijena i obrazloženje toga zašto se određeno razdoblje, unutar kojeg su prihvaćani ulazni podatci, smatra pouzdanim pokazateljem stvarnih tržišnih vrijednosti; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

obrazloženje za prihvaćanje određene metodologije, uključujući tehnike prilagodbe cijena i obrazloženje toga zašto se određeno razdoblje, unutar kojeg su prihvaćani ulazni podatci, smatra pouzdanim pokazateljem stvarnih tržišnih vrijednosti;

| (b) | postupke za unutarnje preispitivanje i odobravanje određene metodologije te učestalost takva preispitivanja; |
| --- | --- |

(b)

postupke za unutarnje preispitivanje i odobravanje određene metodologije te učestalost takva preispitivanja;

| (c) | postupke vanjskog preispitivanja određene metodologije, uključujući postupke za prihvaćanje metodologije na tržištu zahvaljujući savjetovanju s korisnicima o važnim promjenama u postupcima izračuna referentnih vrijednosti. |
| --- | --- |

(c)

postupke vanjskog preispitivanja određene metodologije, uključujući postupke za prihvaćanje metodologije na tržištu zahvaljujući savjetovanju s korisnicima o važnim promjenama u postupcima izračuna referentnih vrijednosti.

Promjena metodologije

| 4. | Administrator robne referentne vrijednosti donosi i korisnicima objavljuje jasne postupke te obrazlaže svaku bitnu predloženu promjenu svoje metodologije. Ti postupci moraju biti u skladu s nadređenim ciljem da administrator mora osigurati kontinuiranu cjelovitost izračuna referentne vrijednosti i primijeniti promjene na način da se održi red na tržištu na koje se predmetne promjene odnose. U tim postupcima predviđeno je sljedeće:






  (a) | prethodna obavijest koja u jasno određenom vremenskom okviru omogućuje korisnicima da dostatno analiziraju utjecaj predloženih promjena i ulože primjedbe, uzimajući pritom u obzir administratorovu procjenu ukupnih okolnosti; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

prethodna obavijest koja u jasno određenom vremenskom okviru omogućuje korisnicima da dostatno analiziraju utjecaj predloženih promjena i ulože primjedbe, uzimajući pritom u obzir administratorovu procjenu ukupnih okolnosti;

| (b) | objava primjedaba korisnika i administratorovih odgovora na njih svim korisnicima na tržištu nakon što završi razdoblje savjetovanja, osim ako podnositelj primjedbe zatraži povjerljivost podataka. |
| --- | --- |

(b)

objava primjedaba korisnika i administratorovih odgovora na njih svim korisnicima na tržištu nakon što završi razdoblje savjetovanja, osim ako podnositelj primjedbe zatraži povjerljivost podataka.

| 5. | Administrator robne referentne vrijednosti redovito ispituje svoju metodologiju kako bi osigurao da se njome pouzdano odražava stanje na fizičkom tržištu koje se ocjenjuje te uključuje postupak za uzimanje u obzir stajališta mjerodavnih korisnika. |
| --- | --- |

5.

Kvaliteta i cjelovitost izračuna referentne vrijednosti

| 6. | Administrator robne referentne vrijednosti:






  (a) | određuje kriterije za definiranje fizičke robe koja je obuhvaćena određenom metodologijom; |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

određuje kriterije za definiranje fizičke robe koja je obuhvaćena određenom metodologijom;

| (b) | daje prednost ulaznim podatcima sljedećim redoslijedom, ako je to u skladu s metodologijom administratora:






  i. | zaključene i prijavljene transakcije; |
| --- | --- | --- |

(b)

daje prednost ulaznim podatcima sljedećim redoslijedom, ako je to u skladu s metodologijom administratora:

i.

zaključene i prijavljene transakcije;

| ii. | ponude za kupnju i prodaju; |
| --- | --- |

ii.

ponude za kupnju i prodaju;

| iii. | ostali podatci. |
| --- | --- |

iii.

ostali podatci.

Ako prednost nije dana zaključenim i prijavljenim transakcijama, to treba obrazložiti u skladu s točkom 7. podtočkom (b);

| (c) | poduzima dostatne mjere osmišljene za primjenu ulaznih podataka podnesenih i razmotrenih, u dobroj vjeri, u okviru izračuna referentne vrijednosti, što znači da su stranke koje podnose ulazne podatke izvršile ili su spremne izvršiti transakcije na temelju kojih se ti ulazni podatci generiraju, a zaključene transakcije izvršene su u najboljem interesu stranaka, uz posebnu pozornost posvećenu međusobno pridruženim transakcijama; |
| --- | --- |

(c)

poduzima dostatne mjere osmišljene za primjenu ulaznih podataka podnesenih i razmotrenih, u dobroj vjeri, u okviru izračuna referentne vrijednosti, što znači da su stranke koje podnose ulazne podatke izvršile ili su spremne izvršiti transakcije na temelju kojih se ti ulazni podatci generiraju, a zaključene transakcije izvršene su u najboljem interesu stranaka, uz posebnu pozornost posvećenu međusobno pridruženim transakcijama;

| (d) | uspostavlja i primjenjuje postupke za utvrđivanje nepravilnih ili sumnjivih transakcijskih podataka te čuva evidenciju odluka o isključivanju transakcijskih podataka iz postupka izračuna referentne vrijednosti; |
| --- | --- |

(d)

uspostavlja i primjenjuje postupke za utvrđivanje nepravilnih ili sumnjivih transakcijskih podataka te čuva evidenciju odluka o isključivanju transakcijskih podataka iz postupka izračuna referentne vrijednosti;

| (e) | potiče doprinositelje da podnesu tržišne podatke koji ispunjuju administratorove kriterije za izračun. Administratori nastoje, u mjeri u kojoj je to moguće i razumno, osigurati da su podneseni ulazni podatci reprezentativni u odnosu na stvarno zaključene transakcije doprinositelja; i |
| --- | --- |

(e)

potiče doprinositelje da podnesu tržišne podatke koji ispunjuju administratorove kriterije za izračun. Administratori nastoje, u mjeri u kojoj je to moguće i razumno, osigurati da su podneseni ulazni podatci reprezentativni u odnosu na stvarno zaključene transakcije doprinositelja; i

| (f) | primjenjuje sustav primjerenih mjera kojima se osigurava da doprinositelji poštuju norme kvalitete i cjelovitosti ulaznih podataka primjenjivih na administratora. |
| --- | --- |

(f)

primjenjuje sustav primjerenih mjera kojima se osigurava da doprinositelji poštuju norme kvalitete i cjelovitosti ulaznih podataka primjenjivih na administratora.

| 7. | Administrator robne referentne vrijednosti uz svaki izračun, u mjeri u kojoj je to razumno moguće bez dovođenja u pitanje pravodobne objave referentne vrijednosti, opisuje i objavljuje:






  (a) | sažeto objašnjenje, dostatno da se njime olakša razumijevanje pretplatnika referentne vrijednosti ili nadležnog tijela u vezi s tijekom izračuna, uključujući barem veličinu i likvidnost ocijenjenog fizičkog tržišta (primjerice broj i opseg podnesenih transakcija), raspon i prosječnu vrijednost opsega te raspon i prosječnu vrijednost cijena i okvirne postotke za svaku vrstu tržišnih podataka koji su uzeti u obzir pri izračunu; pritom se uključuju izrazi koji se odnose na metodu utvrđivanja cijena, npr. „na temelju transakcije”, „na temelju razlike kupovne i prodajne cijene”, „interpolirano”, „ekstrapolirano”; i |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

sažeto objašnjenje, dostatno da se njime olakša razumijevanje pretplatnika referentne vrijednosti ili nadležnog tijela u vezi s tijekom izračuna, uključujući barem veličinu i likvidnost ocijenjenog fizičkog tržišta (primjerice broj i opseg podnesenih transakcija), raspon i prosječnu vrijednost opsega te raspon i prosječnu vrijednost cijena i okvirne postotke za svaku vrstu tržišnih podataka koji su uzeti u obzir pri izračunu; pritom se uključuju izrazi koji se odnose na metodu utvrđivanja cijena, npr. „na temelju transakcije”, „na temelju razlike kupovne i prodajne cijene”, „interpolirano”, „ekstrapolirano”; i

| (b) | sažeto objašnjenje o tome u kojoj su se mjeri i na kojoj osnovi pri bilo koje izračunu koristile prosudbe, uključujući isključivanje podataka koji su inače bili u skladu s relevantnom metodologijom za taj izračun; određivanje cijena na temelju razlike kupovne i prodajne cijene, interpolacije ili ekstrapolacije; davanje prednosti ponudama za kupnju i prodaju umjesto zaključenim transakcijama. |
| --- | --- |

(b)

sažeto objašnjenje o tome u kojoj su se mjeri i na kojoj osnovi pri bilo koje izračunu koristile prosudbe, uključujući isključivanje podataka koji su inače bili u skladu s relevantnom metodologijom za taj izračun; određivanje cijena na temelju razlike kupovne i prodajne cijene, interpolacije ili ekstrapolacije; davanje prednosti ponudama za kupnju i prodaju umjesto zaključenim transakcijama.

Ispravnost u postupku izvješćivanja

| 8. | Administrator robne vrijednosti:






  (a) | određuje kriterije za određivanje tko može podnijeti ulazne podatke administratoru; |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

određuje kriterije za određivanje tko može podnijeti ulazne podatke administratoru;

| (b) | raspolaže postupcima kontrole kvalitete za ocjenu identiteta doprinositelja i svakog podnositelja koji izvješćuje o tim ulaznim podatcima, te odobrenje tog podnositelja da u ime doprinositelja izvješćuje o ulaznim podatcima; |
| --- | --- |

(b)

raspolaže postupcima kontrole kvalitete za ocjenu identiteta doprinositelja i svakog podnositelja koji izvješćuje o tim ulaznim podatcima, te odobrenje tog podnositelja da u ime doprinositelja izvješćuje o ulaznim podatcima;

| (c) | određuje kriterije koji se primjenjuju na zaposlenike doprinositelja, a kojima je dopušteno podnositi ulazne podatke administratoru u ime tog doprinositelja; potiče doprinositelje da podnesu transakcijske podatke svojih logističkih odjela i zatraže potvrdu iz drugih izvora gdje su transakcijski podatci zaprimljeni izravno od trgovatelja; i |
| --- | --- |

(c)

određuje kriterije koji se primjenjuju na zaposlenike doprinositelja, a kojima je dopušteno podnositi ulazne podatke administratoru u ime tog doprinositelja; potiče doprinositelje da podnesu transakcijske podatke svojih logističkih odjela i zatraže potvrdu iz drugih izvora gdje su transakcijski podatci zaprimljeni izravno od trgovatelja; i

| (d) | primjenjuje postupke unutarnje kontrole i pisane postupke za utvrđivanje komunikacije između doprinositelja i procjenjivača u kojoj se pokušalo utjecati na izračun u korist bilo koje trgovateljske strane (doprinositelj, njegovi zaposlenici ili treće osobe) ili potaknuti procjenjivača da prekrši administratorova pravila ili smjernice te postupke za utvrđivanje doprinositelja pri čemu je zabilježeno ponovljeno dostavljanje nepravilnih ili sumnjivih podataka. Ti postupci, u mjeri u kojoj je to moguće, uključuju odredbu kojom se administrator unutar društva doprinositelja ovlašćuje na pokretanje istrage. Kontrole uključuju dodatne provjere tržišnih pokazatelja radi potvrđivanja valjanosti podnesenih informacija. |
| --- | --- |

(d)

primjenjuje postupke unutarnje kontrole i pisane postupke za utvrđivanje komunikacije između doprinositelja i procjenjivača u kojoj se pokušalo utjecati na izračun u korist bilo koje trgovateljske strane (doprinositelj, njegovi zaposlenici ili treće osobe) ili potaknuti procjenjivača da prekrši administratorova pravila ili smjernice te postupke za utvrđivanje doprinositelja pri čemu je zabilježeno ponovljeno dostavljanje nepravilnih ili sumnjivih podataka. Ti postupci, u mjeri u kojoj je to moguće, uključuju odredbu kojom se administrator unutar društva doprinositelja ovlašćuje na pokretanje istrage. Kontrole uključuju dodatne provjere tržišnih pokazatelja radi potvrđivanja valjanosti podnesenih informacija.

Procjenjivači

| 9. | U odnosu na ulogu procjenjivača administrator robne referentne vrijednosti:






  (a) | donosi i ima jasna unutarnja pravila i smjernice za odabir procjenjivača, uključujući minimalnu razinu izobrazbe, iskustva i vještina, te postupke za periodično preispitivanje njihovih sposobnosti; |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

donosi i ima jasna unutarnja pravila i smjernice za odabir procjenjivača, uključujući minimalnu razinu izobrazbe, iskustva i vještina, te postupke za periodično preispitivanje njihovih sposobnosti;

| (b) | ima sustav kojim jamči da se izračuni izvršavaju dosljedno i redovito; |
| --- | --- |

(b)

ima sustav kojim jamči da se izračuni izvršavaju dosljedno i redovito;

| (c) | održava planove za kontinuitet poslovanja i zamjenu zaposlenih procjenjivača kako bi se osigurala dosljednost pri izračunu, što bi trebali obavljati zaposlenici s odgovarajućom razinom stručnosti; i |
| --- | --- |

(c)

održava planove za kontinuitet poslovanja i zamjenu zaposlenih procjenjivača kako bi se osigurala dosljednost pri izračunu, što bi trebali obavljati zaposlenici s odgovarajućom razinom stručnosti; i

| (d) | uspostavlja postupke unutarnje kontrole radi osiguranja ispravnosti i pouzdanosti izračuna. Takva unutarnja kontrola i postupci zahtijevaju barem kontinuirani nadzor procjenjivača kako bi se osigurala pravilna primjena metodologije i postupke za unutarnje odobrenje nadzornika prije puštanja referentnih vrijednosti na tržište. |
| --- | --- |

(d)

uspostavlja postupke unutarnje kontrole radi osiguranja ispravnosti i pouzdanosti izračuna. Takva unutarnja kontrola i postupci zahtijevaju barem kontinuirani nadzor procjenjivača kako bi se osigurala pravilna primjena metodologije i postupke za unutarnje odobrenje nadzornika prije puštanja referentnih vrijednosti na tržište.

Zapis revizije

| 10. | Administrator robne referentne vrijednosti raspolaže pravilima i postupcima za dokumentiranje trenutačno bitnih informacija, što uključuje sljedeće:






  (a) | sve ulazne podatke; |
| --- | --- | --- |

10.

(a)

sve ulazne podatke;

| (b) | prosudbe procjenjivača pri izračunu referentnih vrijednosti; |
| --- | --- |

(b)

prosudbe procjenjivača pri izračunu referentnih vrijednosti;

| (c) | podatke o tome jesu li iz izračuna isključene određene transakcije koje su inače usklađene sa zahtjevima metodologije za predmetni izračun te obrazloženje za to; |
| --- | --- |

(c)

podatke o tome jesu li iz izračuna isključene određene transakcije koje su inače usklađene sa zahtjevima metodologije za predmetni izračun te obrazloženje za to;

| (d) | identitet svakog procjenjivača i drugih osoba koje podnose ili na drugi način generiraju informacije iz točaka (a), (b) ili (c). |
| --- | --- |

(d)

identitet svakog procjenjivača i drugih osoba koje podnose ili na drugi način generiraju informacije iz točaka (a), (b) ili (c).

| 11. | Administrator robne referentne vrijednosti raspolaže pravilima i postupcima za dokumentiranje zapisa revizije koji se čuvaju najmanje pet godina i omogućuju rekonstruiranje izračuna. |
| --- | --- |

11.

Sukob interesa

| 12. | Administrator robne referentne vrijednosti uspostavlja odgovarajuće politike i postupke utvrđivanja i otkrivanja sukoba interesa, upravljanja njime te njegova ublaživanja i izbjegavanja kako bi se zaštitile ispravnost i neovisnost izračuna. Te se politike i postupci redovito preispituju i ažuriraju te se njima:






  (a) | osigurava da na izračun referentnih vrijednosti ne utječu postojeće ili potencijalne komercijalne ili osobne poslovne veze ili interesi između administratora i njemu pridruženih subjekata, njegova osoblja, klijenata i drugih sudionika na tržištu ili osoba povezanih s njima; |
| --- | --- | --- |

12.

(a)

osigurava da na izračun referentnih vrijednosti ne utječu postojeće ili potencijalne komercijalne ili osobne poslovne veze ili interesi između administratora i njemu pridruženih subjekata, njegova osoblja, klijenata i drugih sudionika na tržištu ili osoba povezanih s njima;

| (b) | osigurava da osobni interesi i poslovne veze administratorovih zaposlenika ne dovedu u pitanje funkcioniranje administratora, što uključuje zapošljavanje izvan administratora, putovanja, prihvaćanje poziva na zabave, darova ili gostoprimstva administratorovih klijenata ili drugih sudionika tržištu robe; |
| --- | --- |

(b)

osigurava da osobni interesi i poslovne veze administratorovih zaposlenika ne dovedu u pitanje funkcioniranje administratora, što uključuje zapošljavanje izvan administratora, putovanja, prihvaćanje poziva na zabave, darova ili gostoprimstva administratorovih klijenata ili drugih sudionika tržištu robe;

| (c) | osigurava, u slučaju utvrđenih sukoba, primjereno razdvajanje funkcija unutar administratora zahvaljujući nadzoru, naknadama, pristupu sustavima i informacijskim tokovima; |
| --- | --- |

(c)

osigurava, u slučaju utvrđenih sukoba, primjereno razdvajanje funkcija unutar administratora zahvaljujući nadzoru, naknadama, pristupu sustavima i informacijskim tokovima;

| (d) | zaštićuje povjerljivost informacija koje administrator zaprimi ili generira, podložno administratorovoj obvezi otkrivanja informacija; |
| --- | --- |

(d)

zaštićuje povjerljivost informacija koje administrator zaprimi ili generira, podložno administratorovoj obvezi otkrivanja informacija;

| (e) | zabranjuje upravi, procjenjivačima i drugim zaposlenicima administratora da doprinose izračunu referentne vrijednosti sudjelovanjem u ponudama i trgovini za vlastiti račun ili u ime drugih sudionika na tržištu; i |
| --- | --- |

(e)

zabranjuje upravi, procjenjivačima i drugim zaposlenicima administratora da doprinose izračunu referentne vrijednosti sudjelovanjem u ponudama i trgovini za vlastiti račun ili u ime drugih sudionika na tržištu; i

| (f) | učinkovito rješava sve utvrđene sukobe interesa koji mogu postojati između administratorove aktivnosti pružanja referentne vrijednosti (uključujući sve zaposlenike koji obavljaju poslove izračuna referentne vrijednosti ili na bilo način u njima sudjeluju) i njegovih drugih aktivnosti. |
| --- | --- |

(f)

učinkovito rješava sve utvrđene sukobe interesa koji mogu postojati između administratorove aktivnosti pružanja referentne vrijednosti (uključujući sve zaposlenike koji obavljaju poslove izračuna referentne vrijednosti ili na bilo način u njima sudjeluju) i njegovih drugih aktivnosti.

| 13. | Administrator robne referentne vrijednosti osigurava da njegove druge poslovne aktivnosti raspolažu primjerenim postupcima i mehanizmima za smanjenje vjerojatnosti sukoba interesa koji bi mogao utjecati na ispravnost izračuna referentne vrijednosti. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Administrator robne referentne vrijednosti osigurava razdvojenost linija izvješćivanja između uprave, procjenjivača i drugih zaposlenika te od upravitelja do najviše razine uprave administratora i njegova odbora, čime se osigurava:






  (a) | da administrator na zadovoljavajući način provodi zahtjeve ove Uredbe; i |
| --- | --- | --- |

14.

(a)

da administrator na zadovoljavajući način provodi zahtjeve ove Uredbe; i

| (b) | da su odgovornosti jasno utvrđene i nisu u sukobu, odnosno ne djeluju kao da su u sukobu. |
| --- | --- |

(b)

da su odgovornosti jasno utvrđene i nisu u sukobu, odnosno ne djeluju kao da su u sukobu.

| 15. | Čim sazna za sukob interesa koji proizlazi iz njegovih vlasničkih odnosa, administrator robne referentne vrijednosti o tome obavješćuje svoje korisnike. |
| --- | --- |

15.

Pritužbe

| 16. | Administrator robne referentne vrijednosti raspolaže politikom postupanja s pritužbama kojom se postavljaju postupci za primanje, istraživanje i zadržavanje evidencije pritužbi na administratorov postupak izračuna te ih objavljuje. Mehanizmima pritužbe osigurava se:






  (a) | da pretplatnici referentne vrijednosti mogu podnijeti pritužbe o tome je li određeni izračun referentne vrijednosti reprezentativan u odnosu na tržišnu vrijednost, o predloženim promjenama izračuna referentne vrijednosti, o primjenama metodologije na izračun referentne vrijednosti i o drugim uredničkim odlukama povezanima s postupkom izračuna referentne vrijednosti; |
| --- | --- | --- |

16.

(a)

da pretplatnici referentne vrijednosti mogu podnijeti pritužbe o tome je li određeni izračun referentne vrijednosti reprezentativan u odnosu na tržišnu vrijednost, o predloženim promjenama izračuna referentne vrijednosti, o primjenama metodologije na izračun referentne vrijednosti i o drugim uredničkim odlukama povezanima s postupkom izračuna referentne vrijednosti;

| (b) | da postoji ciljani vremenski raspored postupka u politiku postupanja s pritužbama; |
| --- | --- |

(b)

da postoji ciljani vremenski raspored postupka u politiku postupanja s pritužbama;

| (c) | da administrator pravodobno i pošteno istraži formalne pritužbe protiv sebe i svojeg osoblja; |
| --- | --- |

(c)

da administrator pravodobno i pošteno istraži formalne pritužbe protiv sebe i svojeg osoblja;

| (d) | da istraga koja se provodi ne ovisi o osoblju koje bi moglo biti povezano s predmetom pritužbe; |
| --- | --- |

(d)

da istraga koja se provodi ne ovisi o osoblju koje bi moglo biti povezano s predmetom pritužbe;

| (e) | da administrator nastoji žurno provesti istragu; |
| --- | --- |

(e)

da administrator nastoji žurno provesti istragu;

| (f) | da administrator pismeno i u razumnom roku obavijesti podnositelja pritužbe i druge relevantne osobe o ishodu istrage; |
| --- | --- |

(f)

da administrator pismeno i u razumnom roku obavijesti podnositelja pritužbe i druge relevantne osobe o ishodu istrage;

| (g) | da postoji mogućnost obraćanja neovisnoj trećoj osobi koju imenuje administrator ako podnositelj pritužbe nije zadovoljan načinom na koji predmetni administrator postupa s pritužbom ili njegovom odlukom, i to najkasnije šest mjeseci nakon podnošenja prvotne pritužbe; i |
| --- | --- |

(g)

da postoji mogućnost obraćanja neovisnoj trećoj osobi koju imenuje administrator ako podnositelj pritužbe nije zadovoljan načinom na koji predmetni administrator postupa s pritužbom ili njegovom odlukom, i to najkasnije šest mjeseci nakon podnošenja prvotne pritužbe; i

| (h) | da se svi dokumenti koji se odnose na pritužbe, uključujući dokumente koje je podnio podnositelj pritužbe i administratorovu dokumentaciju, čuvaju najmanje pet godina. |
| --- | --- |

(h)

da se svi dokumenti koji se odnose na pritužbe, uključujući dokumente koje je podnio podnositelj pritužbe i administratorovu dokumentaciju, čuvaju najmanje pet godina.

| 17. | Sporove koji se odnose na dnevno utvrđivanje cijena, koji nisu podneseni kao formalne pritužbe, administrator robne referentne vrijednosti rješava u skladu s primjerenim standardnim postupcima. Ako rezultat pritužbe bude promjena cijene, tržište se o toj promjeni cijene obavješćuje što je prije moguće. |
| --- | --- |

17.

Vanjska revizija

| 18. | Administrator robne referentne vrijednosti imenuje neovisnog vanjskog revizora s odgovarajućim iskustvom i sposobnostima radi preispitivanja poštuje li administrator vlastite navedene metodološke kriterije i zahtjeve ove Uredbe i da izvijesti o tome. Revizija se obavlja jednom godišnje te se objavljuje tri mjeseca nakon završetka svake revizije, a dodatne revizije tijekom godine obavljaju se prema potrebi. |
| --- | --- |

18.

---

| 29.6.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 171/66 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 171/66

---

UREDBA (EU) 2016/1012 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 8. lipnja 2016.

o zootehničkim i genealoškim uvjetima za uzgoj uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, uzgojno valjanih hibridnih svinja i njihovih zametnih proizvoda i trgovinu njima kao i za njihov ulazak u Uniju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 652/2014, direktiva Vijeća 89/608/EEZ i 90/425/EEZ i stavljanju izvan snage određenih akata u području uzgoja životinja („Uredba o uzgoju životinja”)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 42. i članak 43. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

nakon savjetovanja s Odborom regija,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Uzgoj goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara u ekonomskom i socijalnom pogledu ima stratešku važnost za poljoprivredu Unije i doprinosi kulturnoj baštini Unije. Ta poljoprivredna aktivnost, koja doprinosi sigurnosti hrane u Uniji, izvor je prihoda za poljoprivrednu zajednicu. Uzgoj životinja tih vrsta najbolje se promiče poticanjem korištenja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina ili uzgojno valjanih hibridnih svinja zabilježene visoke genetske kvalitete. |
| --- | --- |

(1)

Uzgoj goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara u ekonomskom i socijalnom pogledu ima stratešku važnost za poljoprivredu Unije i doprinosi kulturnoj baštini Unije. Ta poljoprivredna aktivnost, koja doprinosi sigurnosti hrane u Uniji, izvor je prihoda za poljoprivrednu zajednicu. Uzgoj životinja tih vrsta najbolje se promiče poticanjem korištenja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina ili uzgojno valjanih hibridnih svinja zabilježene visoke genetske kvalitete.

| (2) | Stoga su države članice, u okviru svojih poljoprivrednih politika, dosljedno nastojale promicati proizvodnju stoke s određenim genetskim obilježjima utvrđivanjem standarda, ponekad putem javnih investicija. Razlike između tih standarda mogle bi stvoriti tehničke prepreke trgovini uzgojno valjanim životinjama te njihovim zametnim proizvodima kao i tehničke prepreke njihovom ulasku u Uniju. |
| --- | --- |

(2)

Stoga su države članice, u okviru svojih poljoprivrednih politika, dosljedno nastojale promicati proizvodnju stoke s određenim genetskim obilježjima utvrđivanjem standarda, ponekad putem javnih investicija. Razlike između tih standarda mogle bi stvoriti tehničke prepreke trgovini uzgojno valjanim životinjama te njihovim zametnim proizvodima kao i tehničke prepreke njihovom ulasku u Uniju.

| (3) | Pravni okvir prava Unije o uzgoju uzgojno valjanih goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara te uzgojno valjanih hibridnih svinja postavljen je direktivama Vijeća 88/661/EEZ (3), 89/361/EEZ (4), 90/427/EEZ (5), 91/174/EEZ (6), 94/28/EZ (7) i 2009/157/EZ (8). Cilj tih direktiva bio je razvoj uzgoja stoke u Uniji uz istodobno uređivanje trgovine uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima te njihova ulaska u Uniju čime se održava konkurentnost Unijinog sektora uzgoja životinja. |
| --- | --- |

(3)

Pravni okvir prava Unije o uzgoju uzgojno valjanih goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara te uzgojno valjanih hibridnih svinja postavljen je direktivama Vijeća 88/661/EEZ (3), 89/361/EEZ (4), 90/427/EEZ (5), 91/174/EEZ (6), 94/28/EZ (7) i 2009/157/EZ (8). Cilj tih direktiva bio je razvoj uzgoja stoke u Uniji uz istodobno uređivanje trgovine uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima te njihova ulaska u Uniju čime se održava konkurentnost Unijinog sektora uzgoja životinja.

| (4) | Direktive Vijeća 87/328/EEZ (9), 90/118/EEZ (10) i 90/119/EEZ (11) donesene su kako bi se spriječilo države članice da zadrže ili donesu nacionalna pravila koja se odnose na prihvaćanje za uzgoj uzgojno valjanih goveda i svinja te proizvodnju i korištenje njihovog sjemena, jajnih stanica i zametaka koja bi mogla predstavljati zabranu ili ograničenje trgovine ili predstavljati prepreku trgovini bilo u slučaju prirodnog pripusta, umjetnog osjemenjivanja ili prikupljanja sjemena, jajnih stanica ili zametaka. |
| --- | --- |

(4)

Direktive Vijeća 87/328/EEZ (9), 90/118/EEZ (10) i 90/119/EEZ (11) donesene su kako bi se spriječilo države članice da zadrže ili donesu nacionalna pravila koja se odnose na prihvaćanje za uzgoj uzgojno valjanih goveda i svinja te proizvodnju i korištenje njihovog sjemena, jajnih stanica i zametaka koja bi mogla predstavljati zabranu ili ograničenje trgovine ili predstavljati prepreku trgovini bilo u slučaju prirodnog pripusta, umjetnog osjemenjivanja ili prikupljanja sjemena, jajnih stanica ili zametaka.

| (5) | Na temelju direktiva 88/661/EEZ, 89/361/EEZ, 90/427/EEZ, 91/174/EEZ, 94/28/EZ i 2009/157/EZ, Komisija je, nakon savjetovanja s državama članicama putem Stalnog odbora za zootehniku osnovanog u skladu s Odlukom Vijeća 77/505/EEZ (12), donijela niz odluka kojima se za svaku pojedinu vrstu utvrđuju posebni kriteriji za odobravanje ili priznavanje uzgojnih društava i udruga uzgajivača, za upis uzgojno valjanih životinja u matične knjige goveda, matične knjige ovaca, matične knjige kopitara, za prihvaćanje uzgojno valjanih životinja čistih pasmina goveda i koza za uzgoj i umjetno osjemenjivanje, za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje uzgojno valjanih goveda, svinja, ovaca i koza kao i za uvođenje rodovnika ili zootehničkih certifikata u svrhu trgovine uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima. |
| --- | --- |

(5)

Na temelju direktiva 88/661/EEZ, 89/361/EEZ, 90/427/EEZ, 91/174/EEZ, 94/28/EZ i 2009/157/EZ, Komisija je, nakon savjetovanja s državama članicama putem Stalnog odbora za zootehniku osnovanog u skladu s Odlukom Vijeća 77/505/EEZ (12), donijela niz odluka kojima se za svaku pojedinu vrstu utvrđuju posebni kriteriji za odobravanje ili priznavanje uzgojnih društava i udruga uzgajivača, za upis uzgojno valjanih životinja u matične knjige goveda, matične knjige ovaca, matične knjige kopitara, za prihvaćanje uzgojno valjanih životinja čistih pasmina goveda i koza za uzgoj i umjetno osjemenjivanje, za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje uzgojno valjanih goveda, svinja, ovaca i koza kao i za uvođenje rodovnika ili zootehničkih certifikata u svrhu trgovine uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima.

| (6) | Komisija je izradila i popis tijela koja se bave uzgojem u trećim zemljama te model rodovnikâ ili zootehničkih certifikata za ulazak u Uniju uzgojno valjanih životinja i njihovih sjemena, jajnih stanica i zametaka. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je izradila i popis tijela koja se bave uzgojem u trećim zemljama te model rodovnikâ ili zootehničkih certifikata za ulazak u Uniju uzgojno valjanih životinja i njihovih sjemena, jajnih stanica i zametaka.

| (7) | Direktive 88/661/EEZ, 89/361/EEZ, 90/427/EEZ, 91/174/EEZ, 94/28/EZ i 2009/157/EZ imaju u velikoj mjeri sličnu strukturu i sadržaj. Nekoliko tih direktiva izmijenjeno je tijekom vremena. Radi osiguranja jednostavnosti i dosljednosti prava Unije, primjereno je pojednostaviti pravila Unije utvrđena u tim direktivama. |
| --- | --- |

(7)

Direktive 88/661/EEZ, 89/361/EEZ, 90/427/EEZ, 91/174/EEZ, 94/28/EZ i 2009/157/EZ imaju u velikoj mjeri sličnu strukturu i sadržaj. Nekoliko tih direktiva izmijenjeno je tijekom vremena. Radi osiguranja jednostavnosti i dosljednosti prava Unije, primjereno je pojednostaviti pravila Unije utvrđena u tim direktivama.

| (8) | Tijekom posljednjih dvadeset godina Komisija je morala odgovoriti na značajan broj prigovora uzgajivača i subjekata koji provode uzgojne programe u vezi s nacionalnim prenošenjem i tumačenjem pravnih akata Unije o uzgoju životinja u različitim državama članicama. Kako bi se osigurala jedinstvena primjena pravila Unije o uzgojno valjanim životinjama i izbjegle prepreke trgovini uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima, a koje proizlaze iz razlika u nacionalnom prenošenju tih direktiva, zootehničke i genealoške uvjete za trgovinu uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima i njihov ulazak u Uniju trebalo bi utvrditi u uredbi. |
| --- | --- |

(8)

Tijekom posljednjih dvadeset godina Komisija je morala odgovoriti na značajan broj prigovora uzgajivača i subjekata koji provode uzgojne programe u vezi s nacionalnim prenošenjem i tumačenjem pravnih akata Unije o uzgoju životinja u različitim državama članicama. Kako bi se osigurala jedinstvena primjena pravila Unije o uzgojno valjanim životinjama i izbjegle prepreke trgovini uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima, a koje proizlaze iz razlika u nacionalnom prenošenju tih direktiva, zootehničke i genealoške uvjete za trgovinu uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima i njihov ulazak u Uniju trebalo bi utvrditi u uredbi.

| (9) | Osim toga, iskustvo je pokazalo da je više odredaba tih direktiva potrebno preciznije formulirati koristeći se dosljednom terminologijom koja je standardna diljem svih država članica kako bi se olakšala primjena pravila predviđenih u tim direktivama. Radi jednostavnosti i dosljednosti prava Unije, također je primjereno uvrstiti više definicija, uključujući definiciju pojma „pasmina”. |
| --- | --- |

(9)

Osim toga, iskustvo je pokazalo da je više odredaba tih direktiva potrebno preciznije formulirati koristeći se dosljednom terminologijom koja je standardna diljem svih država članica kako bi se olakšala primjena pravila predviđenih u tim direktivama. Radi jednostavnosti i dosljednosti prava Unije, također je primjereno uvrstiti više definicija, uključujući definiciju pojma „pasmina”.

| (10) | Nastojanja za postizanje konkurentnosti u sektoru uzgoja životinja ne bi trebala dovesti do izumiranja pasmina s obilježjima prilagođenima posebnim biofizičkim uvjetima. Ako je veličina populacije premala, to bi moglo lokalne pasmine dovesti u opasnost od gubitka genetske raznolikosti. Kao važan dio bioraznolikosti u poljoprivredi, životinjski genetski resursi ključan su temelj održivog razvoja sektora stočarstva i omogućuju prilagodbu životinja promjenjivom okolišu, uvjetima proizvodnje i zahtjevima tržišta i potrošača. Pravnim aktima Unije o uzgoju životinja stoga bi trebalo doprinijeti očuvanju životinjskih genetskih resursa, zaštiti bioraznolikosti te proizvodnji tipičnih kvalitetnih regionalnih proizvoda koji se zasnivaju na specifičnim nasljednim obilježjima lokalnih pasmina domaćih životinja. Pravnim aktima Unije trebalo bi također promicati održive uzgojne programe za poboljšanje pasmina i, posebno u slučaju ugroženih ili autohtonih pasmina koje nisu uobičajene u Uniji, za očuvanje pasmina i očuvanje genetske raznolikosti unutar i između pasmina. |
| --- | --- |

(10)

Nastojanja za postizanje konkurentnosti u sektoru uzgoja životinja ne bi trebala dovesti do izumiranja pasmina s obilježjima prilagođenima posebnim biofizičkim uvjetima. Ako je veličina populacije premala, to bi moglo lokalne pasmine dovesti u opasnost od gubitka genetske raznolikosti. Kao važan dio bioraznolikosti u poljoprivredi, životinjski genetski resursi ključan su temelj održivog razvoja sektora stočarstva i omogućuju prilagodbu životinja promjenjivom okolišu, uvjetima proizvodnje i zahtjevima tržišta i potrošača. Pravnim aktima Unije o uzgoju životinja stoga bi trebalo doprinijeti očuvanju životinjskih genetskih resursa, zaštiti bioraznolikosti te proizvodnji tipičnih kvalitetnih regionalnih proizvoda koji se zasnivaju na specifičnim nasljednim obilježjima lokalnih pasmina domaćih životinja. Pravnim aktima Unije trebalo bi također promicati održive uzgojne programe za poboljšanje pasmina i, posebno u slučaju ugroženih ili autohtonih pasmina koje nisu uobičajene u Uniji, za očuvanje pasmina i očuvanje genetske raznolikosti unutar i između pasmina.

| (11) | Selekcijom i uzgojem postignut je značajan napredak u razvoju osobina povezanih s produktivnošću životinja na poljoprivrednim gospodarstvima, što je na razini poljoprivrednog gospodarstva dovelo do manjih troškova proizvodnje. Međutim, u pojedinim slučajevima to je dovelo do neželjenih nuspojava koje su uzrokovale zabrinutost u društvu u pogledu dobrobiti životinja i zaštite okoliša. Primjena genomike i upotreba naprednih informacijskih tehnologija poput „uzgoja podređenog potrebama jedinke” kojim je omogućeno bilježenje velikih skupova podataka o alternativnim osobinama izravno ili neizravno povezanih s dobrobiti životinje i pitanjima održivosti, ima značajan potencijal za rješavanje zabrinutosti u društvu i postizanje ciljeva održivog uzgoja životinja u pogledu bolje učinkovitosti resursa i veće otpornosti i izdržljivosti životinja. Prikupljanje podataka o tim alternativnim osobinama trebalo bi dobiti na značaju u okviru uzgojnih programa te bi mu trebalo dati istaknutiju ulogu pri određivanju ciljeva selekcije. U tom kontekstu, genetski resursi ugroženih pasmina trebali bi se smatrati zalihom gena koja potencijalno može doprinijeti ostvarenju ciljeva dobrobiti životinja i održivosti. |
| --- | --- |

(11)

Selekcijom i uzgojem postignut je značajan napredak u razvoju osobina povezanih s produktivnošću životinja na poljoprivrednim gospodarstvima, što je na razini poljoprivrednog gospodarstva dovelo do manjih troškova proizvodnje. Međutim, u pojedinim slučajevima to je dovelo do neželjenih nuspojava koje su uzrokovale zabrinutost u društvu u pogledu dobrobiti životinja i zaštite okoliša. Primjena genomike i upotreba naprednih informacijskih tehnologija poput „uzgoja podređenog potrebama jedinke” kojim je omogućeno bilježenje velikih skupova podataka o alternativnim osobinama izravno ili neizravno povezanih s dobrobiti životinje i pitanjima održivosti, ima značajan potencijal za rješavanje zabrinutosti u društvu i postizanje ciljeva održivog uzgoja životinja u pogledu bolje učinkovitosti resursa i veće otpornosti i izdržljivosti životinja. Prikupljanje podataka o tim alternativnim osobinama trebalo bi dobiti na značaju u okviru uzgojnih programa te bi mu trebalo dati istaknutiju ulogu pri određivanju ciljeva selekcije. U tom kontekstu, genetski resursi ugroženih pasmina trebali bi se smatrati zalihom gena koja potencijalno može doprinijeti ostvarenju ciljeva dobrobiti životinja i održivosti.

| (12) | Ova bi se Uredba trebala primjenjivati na uzgojno valjana goveda, svinje, ovce, koze i kopitare i na njihove zametne proizvode ako se te životinje ili potomstvo koje je rezultat tih zametnih proizvoda namjerava upisati kao uzgojno valjane životinje u matičnu knjigu ili registrirati kao uzgojno valjane hibridne svinje u uzgojni upisnik, posebno radi trgovine tim uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima unutar Unije, uključujući unutar države članice, ili radi njihova ulaska u Uniju. |
| --- | --- |

(12)

Ova bi se Uredba trebala primjenjivati na uzgojno valjana goveda, svinje, ovce, koze i kopitare i na njihove zametne proizvode ako se te životinje ili potomstvo koje je rezultat tih zametnih proizvoda namjerava upisati kao uzgojno valjane životinje u matičnu knjigu ili registrirati kao uzgojno valjane hibridne svinje u uzgojni upisnik, posebno radi trgovine tim uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima unutar Unije, uključujući unutar države članice, ili radi njihova ulaska u Uniju.

| (13) | Pojam „uzgojno valjana životinja” ili „uzgojno valjana životinja čiste pasmine” ne bi trebalo razumjeti tako da obuhvaća samo životinje koje i dalje imaju reproduktivnu funkciju. Doista, kastrirane životinje mogle bi svojim genealoškim i zootehničkim podacima doprinijeti procjeni genetske kvalitete uzgojne populacije i na taj način integritetu rangiranja uzgojno valjanih životinja koje se temelji na tim rezultatima. Ovisno o ciljevima uzgojnog programa, nepostojanje ili gubitak podataka koji je rezultat izričitog isključivanja kastriranih životinja iz upisa u matičnu knjigu ili upisnik vjerojatno može utjecati na rezultate procjene genetske kvalitete uzgojno valjanih životinja koje su genetski povezane s tim kastriranim životinjama. |
| --- | --- |

(13)

Pojam „uzgojno valjana životinja” ili „uzgojno valjana životinja čiste pasmine” ne bi trebalo razumjeti tako da obuhvaća samo životinje koje i dalje imaju reproduktivnu funkciju. Doista, kastrirane životinje mogle bi svojim genealoškim i zootehničkim podacima doprinijeti procjeni genetske kvalitete uzgojne populacije i na taj način integritetu rangiranja uzgojno valjanih životinja koje se temelji na tim rezultatima. Ovisno o ciljevima uzgojnog programa, nepostojanje ili gubitak podataka koji je rezultat izričitog isključivanja kastriranih životinja iz upisa u matičnu knjigu ili upisnik vjerojatno može utjecati na rezultate procjene genetske kvalitete uzgojno valjanih životinja koje su genetski povezane s tim kastriranim životinjama.

| (14) | Cilj pravila o uzgojno valjanim životinjama čistih pasmina utvrđenih u ovoj Uredbi trebao bi biti omogućavanje pristupa trgovini na temelju dogovorenih načela koja se primjenjuju na priznavanje uzgojnih društava koja upravljaju pasminama te odobravanje njihovih uzgojnih programa. Ovom Uredbom trebalo bi također utvrditi pravila kojima se uređuje upis uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u glavni dio matičnih knjiga i, ako postoje, u različite odlikovne razrede glavnoga dijela. Njom bi također trebalo utvrditi pravila za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje te pravila za prihvaćanje uzgojno valjanih životinja za uzgoj kao i sadržaj zootehničkih certifikata. |
| --- | --- |

(14)

Cilj pravila o uzgojno valjanim životinjama čistih pasmina utvrđenih u ovoj Uredbi trebao bi biti omogućavanje pristupa trgovini na temelju dogovorenih načela koja se primjenjuju na priznavanje uzgojnih društava koja upravljaju pasminama te odobravanje njihovih uzgojnih programa. Ovom Uredbom trebalo bi također utvrditi pravila kojima se uređuje upis uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u glavni dio matičnih knjiga i, ako postoje, u različite odlikovne razrede glavnoga dijela. Njom bi također trebalo utvrditi pravila za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje te pravila za prihvaćanje uzgojno valjanih životinja za uzgoj kao i sadržaj zootehničkih certifikata.

| (15) | Slično tome, cilj pravila o uzgojno valjanim hibridnim svinjama utvrđenih u ovoj Uredbi trebao bi biti omogućavanje pristupa trgovini na temelju dogovorenih načela koja se primjenjuju na priznavanje uzgojnih organizacija koje upravljaju različitim pasminama, linijama ili križancima svinja te odobravanje njihovih uzgojnih programa. Ovom Uredbom trebalo bi također utvrditi pravila kojima se uređuje registracija uzgojno valjanih hibridnih svinja u uzgojne registre. Njom bi također trebalo utvrditi pravila za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje te pravila za prihvaćanje uzgojno valjanih hibridnih svinja za uzgoj kao i sadržaj zootehničkih certifikata. |
| --- | --- |

(15)

Slično tome, cilj pravila o uzgojno valjanim hibridnim svinjama utvrđenih u ovoj Uredbi trebao bi biti omogućavanje pristupa trgovini na temelju dogovorenih načela koja se primjenjuju na priznavanje uzgojnih organizacija koje upravljaju različitim pasminama, linijama ili križancima svinja te odobravanje njihovih uzgojnih programa. Ovom Uredbom trebalo bi također utvrditi pravila kojima se uređuje registracija uzgojno valjanih hibridnih svinja u uzgojne registre. Njom bi također trebalo utvrditi pravila za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje te pravila za prihvaćanje uzgojno valjanih hibridnih svinja za uzgoj kao i sadržaj zootehničkih certifikata.

| (16) | Nije primjereno ovom Uredbom obuhvatiti pitanja povezana s kloniranjem. |
| --- | --- |

(16)

Nije primjereno ovom Uredbom obuhvatiti pitanja povezana s kloniranjem.

| (17) | S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, odnosno osiguranje usklađenog pristupa trgovini uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima te njihovom ulasku u Uniju kao i službenim kontrolama koje se moraju provoditi nad uzgojnim programima koje provode uzgojna društva i uzgojne organizacije ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svog učinka, složenosti i prekograničnog i međunarodnog karaktera oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenom u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(17)

S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, odnosno osiguranje usklađenog pristupa trgovini uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima te njihovom ulasku u Uniju kao i službenim kontrolama koje se moraju provoditi nad uzgojnim programima koje provode uzgojna društva i uzgojne organizacije ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog svog učinka, složenosti i prekograničnog i međunarodnog karaktera oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenom u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (18) | Kvaliteta usluga koje pružaju uzgojna društva i uzgojne organizacije i način na koji oni vrednuju i razvrstavaju uzgojno valjane životinje utječu na kvalitetu i točnost zootehničkih i genealoških informacija prikupljenih ili utvrđenih o tim životinjama i njihovoj vrijednosti na tržištu. U skladu s time trebalo bi utvrditi pravila za priznavanje uzgojnih društava i uzgojnih organizacija i odobravanje njihovih uzgojnih programa na temelju usklađenih kriterija Unije. Tim bi pravilima također trebalo obuhvatiti njihov nadzor od strane nadležnih tijela država članica kako bi se osiguralo da pravila koja uspostavljaju uzgojna društva i uzgojne organizacije ne dovode do razlika među uzgojnim programima, stvarajući time tehničke prepreke trgovini u Uniji. |
| --- | --- |

(18)

Kvaliteta usluga koje pružaju uzgojna društva i uzgojne organizacije i način na koji oni vrednuju i razvrstavaju uzgojno valjane životinje utječu na kvalitetu i točnost zootehničkih i genealoških informacija prikupljenih ili utvrđenih o tim životinjama i njihovoj vrijednosti na tržištu. U skladu s time trebalo bi utvrditi pravila za priznavanje uzgojnih društava i uzgojnih organizacija i odobravanje njihovih uzgojnih programa na temelju usklađenih kriterija Unije. Tim bi pravilima također trebalo obuhvatiti njihov nadzor od strane nadležnih tijela država članica kako bi se osiguralo da pravila koja uspostavljaju uzgojna društva i uzgojne organizacije ne dovode do razlika među uzgojnim programima, stvarajući time tehničke prepreke trgovini u Uniji.

| (19) | U ovoj Uredbi trebalo bi predvidjeti postupke slične onima koji su utvrđeni u direktivama 88/661/EEZ, 89/361/EEZ, 90/427/EEZ, 91/174/EEZ, 94/28/EZ i 2009/157/EZ za uključivanje na popis priznatih uzgojnih društava i uzgojnih organizacija, uključujući ažuriranje, slanje i objavu tih popisa. |
| --- | --- |

(19)

U ovoj Uredbi trebalo bi predvidjeti postupke slične onima koji su utvrđeni u direktivama 88/661/EEZ, 89/361/EEZ, 90/427/EEZ, 91/174/EEZ, 94/28/EZ i 2009/157/EZ za uključivanje na popis priznatih uzgojnih društava i uzgojnih organizacija, uključujući ažuriranje, slanje i objavu tih popisa.

| (20) | Uzgojni programi za uzgojno valjane životinje čistih pasmina provode se radi poboljšanja, na održiv način, proizvodnih i neproizvodnih osobina životinja neke pasmine ili radi očuvanja pasmine. Ti uzgojni programi trebali bi obuhvatiti dovoljno velik broj uzgojno valjanih životinja čistih pasmina koje drže uzgajivači koji uzgojem i selekcijom promiču i razvijaju željene osobine u tim životinjama ili jamče očuvanje pasmine, u skladu s ciljevima koje su zajednički prihvatili uzgajivači sudionici programa. Slično tome, uzgojni programi za uzgojno valjane hibridne svinje provode se u svrhu razvoja željenih osobina namjernim križanjem između različitih pasmina, linija ili križanaca svinja. Uzgojno valjane životinje (čistih pasmina ili hibridne) koje sudjeluju u uzgojnom programu upisuju se u matičnu knjigu ili upisnik, uključujući informacije o njihovim precima i, ovisno o uzgojnim ciljevima navedenima u uzgojnom programu, podvrgavaju se testiranju rasta i razvoja ili bilo kojoj drugoj procjeni koji dovode do bilježenja podataka o osobinama u vezi s ciljevima tog uzgojnog programa. Ako je tako utvrđeno u uzgojnom programu, genetsko vrednovanje provodi se kako bi se procijenila uzgojna vrijednost životinja koje se prema tome mogu rangirati. Na tim se uzgojnim vrijednostima i rezultatima testiranja rasta i razvoja kao i genealoškim informacijama temelje uzgoj i selekcija. |
| --- | --- |

(20)

Uzgojni programi za uzgojno valjane životinje čistih pasmina provode se radi poboljšanja, na održiv način, proizvodnih i neproizvodnih osobina životinja neke pasmine ili radi očuvanja pasmine. Ti uzgojni programi trebali bi obuhvatiti dovoljno velik broj uzgojno valjanih životinja čistih pasmina koje drže uzgajivači koji uzgojem i selekcijom promiču i razvijaju željene osobine u tim životinjama ili jamče očuvanje pasmine, u skladu s ciljevima koje su zajednički prihvatili uzgajivači sudionici programa. Slično tome, uzgojni programi za uzgojno valjane hibridne svinje provode se u svrhu razvoja željenih osobina namjernim križanjem između različitih pasmina, linija ili križanaca svinja. Uzgojno valjane životinje (čistih pasmina ili hibridne) koje sudjeluju u uzgojnom programu upisuju se u matičnu knjigu ili upisnik, uključujući informacije o njihovim precima i, ovisno o uzgojnim ciljevima navedenima u uzgojnom programu, podvrgavaju se testiranju rasta i razvoja ili bilo kojoj drugoj procjeni koji dovode do bilježenja podataka o osobinama u vezi s ciljevima tog uzgojnog programa. Ako je tako utvrđeno u uzgojnom programu, genetsko vrednovanje provodi se kako bi se procijenila uzgojna vrijednost životinja koje se prema tome mogu rangirati. Na tim se uzgojnim vrijednostima i rezultatima testiranja rasta i razvoja kao i genealoškim informacijama temelje uzgoj i selekcija.

| (21) | Pravo biti priznat kao uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija koja ispunjava utvrđene kriterije trebalo bi biti temeljno načelo prava Unije o uzgoju životinja i unutarnjeg tržišta. Zaštitom gospodarske djelatnosti postojećeg uzgojnog udruženja ne bi trebalo opravdavati odbijanje priznanja novog uzgojnog udruženja za istu pasminu od strane nadležnog tijela ili kršenja načela kojima je uređeno unutarnje tržište. Isto vrijedi za odobrenje novog uzgojnog programa ili za odobrenje geografskog proširenja postojećeg uzgojnog programa koji se provodi na istoj pasmini ili na uzgojno valjanim životinjama iste pasmine koje se mogu odabrati iz uzgojne populacije uzgojnog udruženja koje već provodi uzgojni program na toj pasmini. Međutim, kada u državi članici jedno ili više priznatih uzgojnih društava već provode odobreni uzgojni program na određenoj pasmini, nadležno tijelo te države članice trebalo bi, u određenim specifičnim slučajevima, moći odbiti ili odobriti novi uzgojni program za istu pasminu, čak i ako taj uzgojni program ispunjava sve zahtjeve potrebne za odobrenje. Jedan od razloga za odbijanje mogao bi biti taj da bi odobrenje novog uzgojnog programa za istu pasminu ugrozilo očuvanje te pasmine ili genetske raznolikosti unutar te pasmine u toj državi članici. Očuvanje te pasmine moglo bi, posebice, biti ugroženo fragmentacijom uzgojne populacije što bi moglo dovesti do povećanja križanja u bliskom srodstvu, učestalije pojave zapaženih genetskih oštećenja, gubitka selekcijskog potencijala ili manje dostupnosti uzgojno valjanih životinja čistih pasmina ili njihovih zametnih proizvoda uzgajivačima. Drugi razlog za odbijanje mogao bi biti povezan s nedosljednostima u utvrđenim obilježjima pasmine ili u glavnim ciljevima tih uzgojnih programa. Doista, neovisno o cilju uzgojnog programa, odnosno očuvanju pasmine ili poboljšanju pasmine, nadležno tijelo trebalo bi moći odbiti odobrenje novog uzgojnog programa za istu pasminu ako bi razlike u glavnim ciljevima ta dva uzgojna programa ili u osnovnim osobinama obilježja pasmine koja su definirana tim uzgojnim programima mogle dovesti do gubitka učinkovitosti u pogledu genetskog napretka u ostvarenju tih ciljeva ili u dobivanju tih osobina ili bilo kojih povezanih osobina ili ako bi razmjena životinja među obje uzgojne populacije mogla dovesti do pretjerane selekcije ili pretjeranog uzgoja tih osnovnih osobina u početnoj uzgojnoj populaciji. Konačno, kada je riječ o ugroženim ili autohtonim pasminama koje nisu uobičajene na jednom području Unije ili više njih, nadležno tijelo trebalo bi također moći odbiti odobrenje novog uzgojnog programa za istu pasminu na temelju toga što bi taj novi uzgojni program ometao učinkovitu provedbu postojećeg uzgojnog programa, posebno zbog nepostojanja koordinacije ili razmjene genealoških i zootehničkih informacija što bi rezultiralo neuspjehom u ostvarivanju koristi od zajedničke evaluacije prikupljenih podataka o toj pasmini. U slučaju kada odbije odobriti uzgojni program, nadležno tijelo trebalo bi uvijek pružiti obrazloženo objašnjenje podnositeljima prijave te im osigurati pravo na žalbu protiv tog odbijanja. |
| --- | --- |

(21)

Pravo biti priznat kao uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija koja ispunjava utvrđene kriterije trebalo bi biti temeljno načelo prava Unije o uzgoju životinja i unutarnjeg tržišta. Zaštitom gospodarske djelatnosti postojećeg uzgojnog udruženja ne bi trebalo opravdavati odbijanje priznanja novog uzgojnog udruženja za istu pasminu od strane nadležnog tijela ili kršenja načela kojima je uređeno unutarnje tržište. Isto vrijedi za odobrenje novog uzgojnog programa ili za odobrenje geografskog proširenja postojećeg uzgojnog programa koji se provodi na istoj pasmini ili na uzgojno valjanim životinjama iste pasmine koje se mogu odabrati iz uzgojne populacije uzgojnog udruženja koje već provodi uzgojni program na toj pasmini. Međutim, kada u državi članici jedno ili više priznatih uzgojnih društava već provode odobreni uzgojni program na određenoj pasmini, nadležno tijelo te države članice trebalo bi, u određenim specifičnim slučajevima, moći odbiti ili odobriti novi uzgojni program za istu pasminu, čak i ako taj uzgojni program ispunjava sve zahtjeve potrebne za odobrenje. Jedan od razloga za odbijanje mogao bi biti taj da bi odobrenje novog uzgojnog programa za istu pasminu ugrozilo očuvanje te pasmine ili genetske raznolikosti unutar te pasmine u toj državi članici. Očuvanje te pasmine moglo bi, posebice, biti ugroženo fragmentacijom uzgojne populacije što bi moglo dovesti do povećanja križanja u bliskom srodstvu, učestalije pojave zapaženih genetskih oštećenja, gubitka selekcijskog potencijala ili manje dostupnosti uzgojno valjanih životinja čistih pasmina ili njihovih zametnih proizvoda uzgajivačima. Drugi razlog za odbijanje mogao bi biti povezan s nedosljednostima u utvrđenim obilježjima pasmine ili u glavnim ciljevima tih uzgojnih programa. Doista, neovisno o cilju uzgojnog programa, odnosno očuvanju pasmine ili poboljšanju pasmine, nadležno tijelo trebalo bi moći odbiti odobrenje novog uzgojnog programa za istu pasminu ako bi razlike u glavnim ciljevima ta dva uzgojna programa ili u osnovnim osobinama obilježja pasmine koja su definirana tim uzgojnim programima mogle dovesti do gubitka učinkovitosti u pogledu genetskog napretka u ostvarenju tih ciljeva ili u dobivanju tih osobina ili bilo kojih povezanih osobina ili ako bi razmjena životinja među obje uzgojne populacije mogla dovesti do pretjerane selekcije ili pretjeranog uzgoja tih osnovnih osobina u početnoj uzgojnoj populaciji. Konačno, kada je riječ o ugroženim ili autohtonim pasminama koje nisu uobičajene na jednom području Unije ili više njih, nadležno tijelo trebalo bi također moći odbiti odobrenje novog uzgojnog programa za istu pasminu na temelju toga što bi taj novi uzgojni program ometao učinkovitu provedbu postojećeg uzgojnog programa, posebno zbog nepostojanja koordinacije ili razmjene genealoških i zootehničkih informacija što bi rezultiralo neuspjehom u ostvarivanju koristi od zajedničke evaluacije prikupljenih podataka o toj pasmini. U slučaju kada odbije odobriti uzgojni program, nadležno tijelo trebalo bi uvijek pružiti obrazloženo objašnjenje podnositeljima prijave te im osigurati pravo na žalbu protiv tog odbijanja.

| (22) | Uzgajivači bi trebali imati pravo osmisliti i provesti uzgojni program za vlastite potrebe, a da nadležna tijela prethodno nisu odobrila taj uzgojni program. Međutim, svaka država članica ili njezina nadležna tijela trebala bi zadržati mogućnost reguliranja tih aktivnosti, a posebno čim takav uzgojni program dovede do poslovnih transakcija u pogledu uzgojno valjanih životinja ili njihovih zametnih proizvoda ili ugrozi već postojeći odobreni uzgojni program za tu istu pasminu. |
| --- | --- |

(22)

Uzgajivači bi trebali imati pravo osmisliti i provesti uzgojni program za vlastite potrebe, a da nadležna tijela prethodno nisu odobrila taj uzgojni program. Međutim, svaka država članica ili njezina nadležna tijela trebala bi zadržati mogućnost reguliranja tih aktivnosti, a posebno čim takav uzgojni program dovede do poslovnih transakcija u pogledu uzgojno valjanih životinja ili njihovih zametnih proizvoda ili ugrozi već postojeći odobreni uzgojni program za tu istu pasminu.

| (23) | Ako je cilj uzgojnog programa očuvanje pasmine, zahtjevi uzgojnog programa mogli bi se dopuniti mjerama očuvanja ex situ i in situ ili bilo kojim drugim alatima za praćenje statusa pasmine kojima bi se osiguralo dugoročno, održivo očuvanje te pasmine. Trebalo bi biti moguće te mjere utvrditi u uzgojnom programu. |
| --- | --- |

(23)

Ako je cilj uzgojnog programa očuvanje pasmine, zahtjevi uzgojnog programa mogli bi se dopuniti mjerama očuvanja ex situ i in situ ili bilo kojim drugim alatima za praćenje statusa pasmine kojima bi se osiguralo dugoročno, održivo očuvanje te pasmine. Trebalo bi biti moguće te mjere utvrditi u uzgojnom programu.

| (24) | Udruge uzgajivača, uzgojna društva, uključujući uzgojna društva koja su privatna poduzeća, ili javna tijela trebala bi biti priznata kao uzgojna udruženja samo ako u njihovim uzgojnim programima sudjeluju uzgajivači te ako tim uzgajivačima osiguravaju slobodan izbor u selekciji i uzgoju njihovih uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, pravo da se potomstvo koje je poteklo od tih životinja upiše u njihove matične knjige i mogućnost vlasništva nad tim životinjama. |
| --- | --- |

(24)

Udruge uzgajivača, uzgojna društva, uključujući uzgojna društva koja su privatna poduzeća, ili javna tijela trebala bi biti priznata kao uzgojna udruženja samo ako u njihovim uzgojnim programima sudjeluju uzgajivači te ako tim uzgajivačima osiguravaju slobodan izbor u selekciji i uzgoju njihovih uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, pravo da se potomstvo koje je poteklo od tih životinja upiše u njihove matične knjige i mogućnost vlasništva nad tim životinjama.

| (25) | Prije provedbe izmjena u odobrenim uzgojnim programima, uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija trebala bi te promjene podnijeti nadležnom tijelu koje je priznalo to uzgojno udruženje ili uzgojnu organizaciju. Kako bi se izbjeglo nepotrebno administrativno opterećenje nadležnog tijela i uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije, uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija trebala bi nadležnom tijelu priopćiti samo one promjene za koje je vjerojatno da će bitno utjecati na uzgojni program. Te bi promjene trebale posebno obuhvaćati proširenje geografskog područja, promjene cilja ili selekcijskih i uzgojnih ciljeva uzgojnog programa, promjene opisa obilježja pasmine ili delegiranje zadaća trećim stranama kao i velike promjene u sustavu za bilježenje rodoslovlja ili u metodama korištenima za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje te sve ostale promjene koje bi nadležno tijelo smatralo bitnim izmjenama uzgojnog programa. Neovisno o obaveznom podnošenju bitnih promjena nadležnom tijelu, uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija trebala bi na zahtjev nadležnog tijela predočiti tom tijelu ažuriranu verziju uzgojnog programa. |
| --- | --- |

(25)

Prije provedbe izmjena u odobrenim uzgojnim programima, uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija trebala bi te promjene podnijeti nadležnom tijelu koje je priznalo to uzgojno udruženje ili uzgojnu organizaciju. Kako bi se izbjeglo nepotrebno administrativno opterećenje nadležnog tijela i uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije, uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija trebala bi nadležnom tijelu priopćiti samo one promjene za koje je vjerojatno da će bitno utjecati na uzgojni program. Te bi promjene trebale posebno obuhvaćati proširenje geografskog područja, promjene cilja ili selekcijskih i uzgojnih ciljeva uzgojnog programa, promjene opisa obilježja pasmine ili delegiranje zadaća trećim stranama kao i velike promjene u sustavu za bilježenje rodoslovlja ili u metodama korištenima za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje te sve ostale promjene koje bi nadležno tijelo smatralo bitnim izmjenama uzgojnog programa. Neovisno o obaveznom podnošenju bitnih promjena nadležnom tijelu, uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija trebala bi na zahtjev nadležnog tijela predočiti tom tijelu ažuriranu verziju uzgojnog programa.

| (26) | Ako postoji dokazana potreba za održavanjem ili promicanjem razvoja pasmine na određenom području ili u slučaju ugrožene pasmine, nadležno tijelo trebalo bi sâmo imati mogućnost privremeno provoditi uzgojni program za tu pasminu, pod uvjetom da za tu pasminu već nije stvarno uspostavljen uzgojni program. Međutim, nadležno tijelo koje provodi takav program više ne bi trebalo imati tu mogućnost ako se taj program može povjeriti subjektu koji ispunjava zahtjeve potrebne za pravilnu provedbu tog uzgojnog programa. |
| --- | --- |

(26)

Ako postoji dokazana potreba za održavanjem ili promicanjem razvoja pasmine na određenom području ili u slučaju ugrožene pasmine, nadležno tijelo trebalo bi sâmo imati mogućnost privremeno provoditi uzgojni program za tu pasminu, pod uvjetom da za tu pasminu već nije stvarno uspostavljen uzgojni program. Međutim, nadležno tijelo koje provodi takav program više ne bi trebalo imati tu mogućnost ako se taj program može povjeriti subjektu koji ispunjava zahtjeve potrebne za pravilnu provedbu tog uzgojnog programa.

| (27) | Zbog toga što očuvanje ugroženih pasmina zahtijeva osnivanje i priznavanje uzgojnih udruženja s ograničenim brojem uzgojno valjanih životinja koje sudjeluju u njihovim uzgojnim programima, veličina se uzgojne populacije općenito ne bi trebala smatrati ključnom pretpostavkom za priznavanje uzgojnih udruženja koja se bave ugroženim pasminama i odobravanje njihovih uzgojnih programa, a pogotovo s obzirom na to da se priznavanje provodi na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

(27)

Zbog toga što očuvanje ugroženih pasmina zahtijeva osnivanje i priznavanje uzgojnih udruženja s ograničenim brojem uzgojno valjanih životinja koje sudjeluju u njihovim uzgojnim programima, veličina se uzgojne populacije općenito ne bi trebala smatrati ključnom pretpostavkom za priznavanje uzgojnih udruženja koja se bave ugroženim pasminama i odobravanje njihovih uzgojnih programa, a pogotovo s obzirom na to da se priznavanje provodi na nacionalnoj razini.

| (28) | Posebna pravila, naročito ona o unaprjeđenju iz dodatnog dijela u glavni dio matične knjige i odstupanjima od testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja, trebalo bi utvrditi u ovoj Uredbi kako bi se u obzir uzeo poseban status ugroženih pasmina. |
| --- | --- |

(28)

Posebna pravila, naročito ona o unaprjeđenju iz dodatnog dijela u glavni dio matične knjige i odstupanjima od testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja, trebalo bi utvrditi u ovoj Uredbi kako bi se u obzir uzeo poseban status ugroženih pasmina.

| (29) | Unija je ugovorna stranka Konvencije o biološkoj raznolikosti koja je odobrena Odlukom Vijeća 93/626/EEZ (13) čiji su ciljevi posebice očuvanje biološke raznolikosti, održivo korištenje njezinih komponenti te poštena i pravična podjela dobiti koja proizlazi iz korištenja genetskih resursa. Tom se Konvencijom utvrđuje da ugovorne stranke imaju suverena prava nad svojim biološkim izvorima te da su odgovorne za očuvanje biološke raznolikosti i održivo korištenje svojim biološkim izvorima. Unija je također stranka Protokola iz Nagoye o pristupu genetskim resursima te poštenoj i pravičnoj podjeli dobiti koja proizlazi iz njihova korištenja uz Konvenciju o biološkoj raznolikosti koji je odobren Odlukom Vijeća 2014/283/EU (14). Ovom Uredbom trebalo bi stoga uzeti u obzir, kada je to primjenjivo, Konvenciju o biološkoj raznolikosti kao i Protokol iz Nagoye, te bi se oni trebali primjenjivati ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU) br. 511/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (15). |
| --- | --- |

(29)

Unija je ugovorna stranka Konvencije o biološkoj raznolikosti koja je odobrena Odlukom Vijeća 93/626/EEZ (13) čiji su ciljevi posebice očuvanje biološke raznolikosti, održivo korištenje njezinih komponenti te poštena i pravična podjela dobiti koja proizlazi iz korištenja genetskih resursa. Tom se Konvencijom utvrđuje da ugovorne stranke imaju suverena prava nad svojim biološkim izvorima te da su odgovorne za očuvanje biološke raznolikosti i održivo korištenje svojim biološkim izvorima. Unija je također stranka Protokola iz Nagoye o pristupu genetskim resursima te poštenoj i pravičnoj podjeli dobiti koja proizlazi iz njihova korištenja uz Konvenciju o biološkoj raznolikosti koji je odobren Odlukom Vijeća 2014/283/EU (14). Ovom Uredbom trebalo bi stoga uzeti u obzir, kada je to primjenjivo, Konvenciju o biološkoj raznolikosti kao i Protokol iz Nagoye, te bi se oni trebali primjenjivati ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU) br. 511/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (15).

| (30) | Uzgojna udruženja i uzgojne organizacije priznati u jednoj državi članici trebala bi imati mogućnost provedbe svojih odobrenih uzgojnih programa u jednoj ili više drugih država članica radi osiguranja najbolje moguće upotrebe uzgojno valjanih životinja visoke genetske vrijednosti unutar Unije. S tim ciljem, pojednostavljenim postupkom obavješćivanja trebalo bi osigurati da je nadležno tijelo u drugoj državi članici upoznato s namjerom provedbe prekograničnih aktivnosti. Međutim, sezonske selidbe uzgojno valjanih životinja unutar granica države članice ili one koje se odvijaju u nekoliko država članica ne bi obvezno trebale značiti proširenje geografskog područja. |
| --- | --- |

(30)

Uzgojna udruženja i uzgojne organizacije priznati u jednoj državi članici trebala bi imati mogućnost provedbe svojih odobrenih uzgojnih programa u jednoj ili više drugih država članica radi osiguranja najbolje moguće upotrebe uzgojno valjanih životinja visoke genetske vrijednosti unutar Unije. S tim ciljem, pojednostavljenim postupkom obavješćivanja trebalo bi osigurati da je nadležno tijelo u drugoj državi članici upoznato s namjerom provedbe prekograničnih aktivnosti. Međutim, sezonske selidbe uzgojno valjanih životinja unutar granica države članice ili one koje se odvijaju u nekoliko država članica ne bi obvezno trebale značiti proširenje geografskog područja.

| (31) | Trebalo bi olakšati prekograničnu suradnju između uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija koje se žele u nju uključiti, istodobno osiguravajući slobodno poduzetništvo i uklanjanje prepreka slobodnom kretanju uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda. |
| --- | --- |

(31)

Trebalo bi olakšati prekograničnu suradnju između uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija koje se žele u nju uključiti, istodobno osiguravajući slobodno poduzetništvo i uklanjanje prepreka slobodnom kretanju uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda.

| (32) | S obzirom na to da postoji mogućnost da nadležno tijelo mora odobriti nekoliko uzgojnih programa koje provodi jedno uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija koje je to tijelo priznalo i s obzirom na to da postoji mogućnost da nadležno tijelo mora odobriti proširenje uzgojnih programa koje provodi uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija priznata u drugoj državi članici na svoje državno područje, priznavanje uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije trebalo bi razdvojiti od odobrenja njegovih uzgojnih programa. Međutim, prilikom evaluacije prijave za priznavanje uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije, nadležnom tijelu trebalo bi također predati prijavu za odobrenje barem jednog uzgojnog programa. |
| --- | --- |

(32)

S obzirom na to da postoji mogućnost da nadležno tijelo mora odobriti nekoliko uzgojnih programa koje provodi jedno uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija koje je to tijelo priznalo i s obzirom na to da postoji mogućnost da nadležno tijelo mora odobriti proširenje uzgojnih programa koje provodi uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija priznata u drugoj državi članici na svoje državno područje, priznavanje uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije trebalo bi razdvojiti od odobrenja njegovih uzgojnih programa. Međutim, prilikom evaluacije prijave za priznavanje uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije, nadležnom tijelu trebalo bi također predati prijavu za odobrenje barem jednog uzgojnog programa.

| (33) | Razni prigovori s kojima se Komisija morala suočiti tijekom prethodnih godina ukazuju na to da bi ova Uredba trebala pružiti jasna pravila kojima se uređuje odnos između uzgojnog udruženja koje utemeljuje matičnu knjigu kćer za određenu pasminu uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina i uzgojnog udruženja koje tvrdi da je utemeljilo matičnu knjigu podrijetla te pasmine. |
| --- | --- |

(33)

Razni prigovori s kojima se Komisija morala suočiti tijekom prethodnih godina ukazuju na to da bi ova Uredba trebala pružiti jasna pravila kojima se uređuje odnos između uzgojnog udruženja koje utemeljuje matičnu knjigu kćer za određenu pasminu uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina i uzgojnog udruženja koje tvrdi da je utemeljilo matičnu knjigu podrijetla te pasmine.

| (34) | Potrebno je razjasniti odnos između uzgajivača i uzgojnih udruženja, a posebno kako bi se osiguralo njihovo pravo na sudjelovanje u uzgojnom programu unutar geografskog područja za koje je odobren i, ako se pruža mogućnost članstva, osigurati da ti uzgajivači imaju pravo postati članovi. Uzgojna udruženja trebala bi imati pravila za rješavanje sporova s uzgajivačima koji sudjeluju u njihovim uzgojnim programima te za osiguranje jednakog postupanja prema tim uzgajivačima. Također bi trebala utvrditi vlastita prava i obveze kao i prava i obveze uzgajivača koji sudjeluju u njihovim uzgojnim programima. |
| --- | --- |

(34)

Potrebno je razjasniti odnos između uzgajivača i uzgojnih udruženja, a posebno kako bi se osiguralo njihovo pravo na sudjelovanje u uzgojnom programu unutar geografskog područja za koje je odobren i, ako se pruža mogućnost članstva, osigurati da ti uzgajivači imaju pravo postati članovi. Uzgojna udruženja trebala bi imati pravila za rješavanje sporova s uzgajivačima koji sudjeluju u njihovim uzgojnim programima te za osiguranje jednakog postupanja prema tim uzgajivačima. Također bi trebala utvrditi vlastita prava i obveze kao i prava i obveze uzgajivača koji sudjeluju u njihovim uzgojnim programima.

| (35) | Uzgajivači čije se uzgojno valjane životinje sezonski sele unutar granica države članice ili područja koje se proteže preko nacionalnih granica trebali bi imati pravo nastaviti sudjelovati u uzgojnom programu dokle god je sjedište njihovog gospodarstva smješteno unutar geografskog područja tog uzgojnog programa. |
| --- | --- |

(35)

Uzgajivači čije se uzgojno valjane životinje sezonski sele unutar granica države članice ili područja koje se proteže preko nacionalnih granica trebali bi imati pravo nastaviti sudjelovati u uzgojnom programu dokle god je sjedište njihovog gospodarstva smješteno unutar geografskog područja tog uzgojnog programa.

| (36) | Ovom bi Uredbom trebalo uzeti u obzir posebnu situaciju koja prevladava u sektoru uzgojno valjanih hibridnih svinja. Većina privatnih poduzeća u sektoru uzgojno valjanih hibridnih svinja imaju zatvorene sustave proizvodnje i upravljaju svojom vlastitim stokom za uzgoj. Stoga bi trebalo predvidjeti niz odstupanja za ta poduzeća posebno u pogledu sudjelovanja uzgajivača u uzgojnom programu i prava na registraciju uzgojno valjanih hibridnih svinja u uzgojne upisnike. |
| --- | --- |

(36)

Ovom bi Uredbom trebalo uzeti u obzir posebnu situaciju koja prevladava u sektoru uzgojno valjanih hibridnih svinja. Većina privatnih poduzeća u sektoru uzgojno valjanih hibridnih svinja imaju zatvorene sustave proizvodnje i upravljaju svojom vlastitim stokom za uzgoj. Stoga bi trebalo predvidjeti niz odstupanja za ta poduzeća posebno u pogledu sudjelovanja uzgajivača u uzgojnom programu i prava na registraciju uzgojno valjanih hibridnih svinja u uzgojne upisnike.

| (37) | Definicijom „uzgojno valjane hibridne svinje” obuhvaćene su životinje sa svih razina u piramidi uzgoja i selekcije koje se koriste za optimizaciju križanja kombiniranjem određenih prednosti njihovih različitih genotipa i iskorištavanjem učinaka heteroze. Ovisno o razini u piramidi uzgoja i selekcije, „uzgojno valjana hibridna svinja” obuhvaća pasmine, linije ili križance. Stoga sve životinje nisu nužno „hibridi” u tradicionalnom smislu. |
| --- | --- |

(37)

Definicijom „uzgojno valjane hibridne svinje” obuhvaćene su životinje sa svih razina u piramidi uzgoja i selekcije koje se koriste za optimizaciju križanja kombiniranjem određenih prednosti njihovih različitih genotipa i iskorištavanjem učinaka heteroze. Ovisno o razini u piramidi uzgoja i selekcije, „uzgojno valjana hibridna svinja” obuhvaća pasmine, linije ili križance. Stoga sve životinje nisu nužno „hibridi” u tradicionalnom smislu.

| (38) | Iskustvo stečeno, posebno primjenom Direktive 90/427/EEZ te, u nešto manjoj mjeri, direktiva 89/361/EEZ i 2009/157/EZ, pokazuje da su potrebna preciznija pravila za djelotvorno rješavanje sporova između uzgajivača s jedne te uzgojnih udruženja s druge strane na temelju jasno utvrđenih poslovnika i opisanih prava i obveza uzgajivača. To se najbolje ostvaruje ako se sporovi rješavaju unutar pravnog sustava države članice u kojoj su nastali. |
| --- | --- |

(38)

Iskustvo stečeno, posebno primjenom Direktive 90/427/EEZ te, u nešto manjoj mjeri, direktiva 89/361/EEZ i 2009/157/EZ, pokazuje da su potrebna preciznija pravila za djelotvorno rješavanje sporova između uzgajivača s jedne te uzgojnih udruženja s druge strane na temelju jasno utvrđenih poslovnika i opisanih prava i obveza uzgajivača. To se najbolje ostvaruje ako se sporovi rješavaju unutar pravnog sustava države članice u kojoj su nastali.

| (39) | Uzgojna udruženja koja utemeljuju i vode matične knjige za uzgojno valjana goveda, svinje, ovce, koze i kopitare čistih pasmina kao i uzgojne organizacije, izuzev privatnih poduzeća koja posluju u zatvorenim sustavima proizvodnje, koja utemeljuju i vode uzgojne upisnike za uzgojno valjane hibridne svinje trebaju upisati uzgojno valjane životinje u svoje matične knjige ili ih registrirati u svoje uzgojne upisnike bez diskriminacije u pogledu države članice porijekla životinja ili njihovih vlasnika te bi trebala, kada je to predviđeno u uzgojnom programu, razvrstati te životinje prema njihovim odlikama. |
| --- | --- |

(39)

Uzgojna udruženja koja utemeljuju i vode matične knjige za uzgojno valjana goveda, svinje, ovce, koze i kopitare čistih pasmina kao i uzgojne organizacije, izuzev privatnih poduzeća koja posluju u zatvorenim sustavima proizvodnje, koja utemeljuju i vode uzgojne upisnike za uzgojno valjane hibridne svinje trebaju upisati uzgojno valjane životinje u svoje matične knjige ili ih registrirati u svoje uzgojne upisnike bez diskriminacije u pogledu države članice porijekla životinja ili njihovih vlasnika te bi trebala, kada je to predviđeno u uzgojnom programu, razvrstati te životinje prema njihovim odlikama.

| (40) | Uzgojnim udruženjima trebalo bi također dopustiti da utemelje dodatne dijelove za bilježenje životinja koje ne zadovoljavaju kriterije postotka, ali za koje uzgojna udruženja smatraju da su u skladu s obilježjima pasmine utvrđenim u uzgojnom programu dotične pasmine, s ciljem naknadnog uzgoja tih životinja s uzgojno valjanim životinjama čistih pasmina koje pripadaju pasmini obuhvaćenoj uzgojnim programom kako bi se potomstvo unaprijedilo u glavni dio matične knjige. Posebna pravila za unaprjeđenje potomstva tih životinja u glavni dio matične knjige trebalo bi utvrditi na razini Unije. |
| --- | --- |

(40)

Uzgojnim udruženjima trebalo bi također dopustiti da utemelje dodatne dijelove za bilježenje životinja koje ne zadovoljavaju kriterije postotka, ali za koje uzgojna udruženja smatraju da su u skladu s obilježjima pasmine utvrđenim u uzgojnom programu dotične pasmine, s ciljem naknadnog uzgoja tih životinja s uzgojno valjanim životinjama čistih pasmina koje pripadaju pasmini obuhvaćenoj uzgojnim programom kako bi se potomstvo unaprijedilo u glavni dio matične knjige. Posebna pravila za unaprjeđenje potomstva tih životinja u glavni dio matične knjige trebalo bi utvrditi na razini Unije.

| (41) | Unaprjeđenje potomstva u glavni dio matičnih knjiga trebalo bi dopustiti samo po ženskoj liniji, osim u slučaju kopitara. Međutim, za ugroženu pasminu goveda, svinja, ovaca i koza i za otpornu pasminu ovaca za koju nema dovoljno muških jedinki životinja čistih pasmina za razmnožavanje, države članice trebale bi imati mogućnost ovlastiti uzgojna udruženja da primjenjuju manje stroga pravila za unaprjeđenje potomstva tih životinja zabilježenih u dodatnim dijelovima u glavni dio matične knjige kako bi se izbjeglo daljnje narušavanje genetske raznolikosti tih pasmina. Jednako je tako potrebno predvidjeti posebna pravila kako bi se omogućila obnova pasmina koje su izumrle ili se nalaze u ozbiljnoj opasnosti od izumiranja. Države članice koje se koriste takvim odstupanjima trebale bi pažljivo evaluirati rizični status tih uzgojnih populacija i osigurati sigurno upravljanje genetskim resursima. |
| --- | --- |

(41)

Unaprjeđenje potomstva u glavni dio matičnih knjiga trebalo bi dopustiti samo po ženskoj liniji, osim u slučaju kopitara. Međutim, za ugroženu pasminu goveda, svinja, ovaca i koza i za otpornu pasminu ovaca za koju nema dovoljno muških jedinki životinja čistih pasmina za razmnožavanje, države članice trebale bi imati mogućnost ovlastiti uzgojna udruženja da primjenjuju manje stroga pravila za unaprjeđenje potomstva tih životinja zabilježenih u dodatnim dijelovima u glavni dio matične knjige kako bi se izbjeglo daljnje narušavanje genetske raznolikosti tih pasmina. Jednako je tako potrebno predvidjeti posebna pravila kako bi se omogućila obnova pasmina koje su izumrle ili se nalaze u ozbiljnoj opasnosti od izumiranja. Države članice koje se koriste takvim odstupanjima trebale bi pažljivo evaluirati rizični status tih uzgojnih populacija i osigurati sigurno upravljanje genetskim resursima.

| (42) | Kada postoji potreba za stvaranjem nove pasmine udruživanjem obilježja životinja čistih pasmina iz različitih pasmina ili okupljanjem životinja s dovoljnim stupnjem fizičke sličnosti koje se već razmnožavaju s dovoljnom genetskom stabilnošću da bi se za njih smatralo da su evoluirale u novu pasminu, uzgojnim udruženjima trebalo bi pružiti mogućnost utemeljenja matičnih knjiga i provedbe uzgojnih programa s tim novim pasminama. |
| --- | --- |

(42)

Kada postoji potreba za stvaranjem nove pasmine udruživanjem obilježja životinja čistih pasmina iz različitih pasmina ili okupljanjem životinja s dovoljnim stupnjem fizičke sličnosti koje se već razmnožavaju s dovoljnom genetskom stabilnošću da bi se za njih smatralo da su evoluirale u novu pasminu, uzgojnim udruženjima trebalo bi pružiti mogućnost utemeljenja matičnih knjiga i provedbe uzgojnih programa s tim novim pasminama.

| (43) | Ništa u ovoj Uredbi ne bi trebalo sprječavati da životinje zabilježene u dodatnom dijelu matične knjige za određenu pasminu potpadaju pod opseg obveza povezanih s poljoprivrednom, okolišnom i klimatskom mjerom iz članka 28. Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta u Vijeća (16) te da stoga budu prihvatljive za potporu nacionalnih ili regionalnih tijela u okviru njihovih programa ruralnog razvoja. |
| --- | --- |

(43)

Ništa u ovoj Uredbi ne bi trebalo sprječavati da životinje zabilježene u dodatnom dijelu matične knjige za određenu pasminu potpadaju pod opseg obveza povezanih s poljoprivrednom, okolišnom i klimatskom mjerom iz članka 28. Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta u Vijeća (16) te da stoga budu prihvatljive za potporu nacionalnih ili regionalnih tijela u okviru njihovih programa ruralnog razvoja.

| (44) | U slučaju uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina, uzgojna društva trebala bi u okviru svojih uzgojnih programa moći utvrditi pravila kojima se zabranjuje ili ograničava upotreba određenih reproduktivnih tehnika i određenih uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, uključujući upotrebu njihovih zametnih proizvoda. Uzgojna društva trebala bi, na primjer, moći zahtijevati da potomstvo bude rezultat isključivo prirodnog parenja. Uzgojna društva koja se koriste tom zabranom ili ograničenjem trebala bi u svojim uzgojnim programima utvrditi ta pravila u skladu s pravilima koja je uspostavilo uzgojno udruženje koje vodi izvornu matičnu knjigu. |
| --- | --- |

(44)

U slučaju uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina, uzgojna društva trebala bi u okviru svojih uzgojnih programa moći utvrditi pravila kojima se zabranjuje ili ograničava upotreba određenih reproduktivnih tehnika i određenih uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, uključujući upotrebu njihovih zametnih proizvoda. Uzgojna društva trebala bi, na primjer, moći zahtijevati da potomstvo bude rezultat isključivo prirodnog parenja. Uzgojna društva koja se koriste tom zabranom ili ograničenjem trebala bi u svojim uzgojnim programima utvrditi ta pravila u skladu s pravilima koja je uspostavilo uzgojno udruženje koje vodi izvornu matičnu knjigu.

| (45) | Uzgojno valjane životinje čistih pasmina upisane u matične knjige trebalo bi identificirati u skladu s Uredbom (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća (17). |
| --- | --- |

(45)

Uzgojno valjane životinje čistih pasmina upisane u matične knjige trebalo bi identificirati u skladu s Uredbom (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća (17).

| (46) | U slučaju uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina, Uredbom (EU) 2016/429 određuje se da nadležna tijela u području zdravlja životinja izdaju, za kopitare, jedinstveni doživotni identifikacijski dokument koji delegiranim aktima treba dodatno odrediti Komisija. Kako bi zootehnički certifikat u pogledu sadržaja i administrativnog postupka bio što usklađeniji s tim jedinstvenim doživotnim identifikacijskim dokumentom, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u vezi s formatom i sadržajem jedinstvenog doživotnog identifikacijskog dokumenta za kopitare. |
| --- | --- |

(46)

U slučaju uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina, Uredbom (EU) 2016/429 određuje se da nadležna tijela u području zdravlja životinja izdaju, za kopitare, jedinstveni doživotni identifikacijski dokument koji delegiranim aktima treba dodatno odrediti Komisija. Kako bi zootehnički certifikat u pogledu sadržaja i administrativnog postupka bio što usklađeniji s tim jedinstvenim doživotnim identifikacijskim dokumentom, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u vezi s formatom i sadržajem jedinstvenog doživotnog identifikacijskog dokumenta za kopitare.

| (47) | Prihvatljivost uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina da se natječu na međunarodnoj razini uređena je međunarodnim privatnim sporazumima. S obzirom na međunarodnu dimenziju sektora kopitara, Komisija bi prilikom pripreme i izrade relevantnih delegiranih i provedbenih akata trebala u obzir uzeti te sporazume kako bi se za te uzgojno valjane kopitare čistih pasmina očuvala mogućnost natjecanja na međunarodnoj razini. |
| --- | --- |

(47)

Prihvatljivost uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina da se natječu na međunarodnoj razini uređena je međunarodnim privatnim sporazumima. S obzirom na međunarodnu dimenziju sektora kopitara, Komisija bi prilikom pripreme i izrade relevantnih delegiranih i provedbenih akata trebala u obzir uzeti te sporazume kako bi se za te uzgojno valjane kopitare čistih pasmina očuvala mogućnost natjecanja na međunarodnoj razini.

| (48) | Prihvaćanje uzgojno valjanih životinja u svrhe uzgoja, a posebno za prirodni pripust ili potpomognutu oplodnju, trebalo bi urediti na razini Unije kako bi se izbjegle prepreke trgovini, a posebice kada su takve uzgojno valjane životinje bile podvrgnute testiranju rasta i razvoja ili genetskom vrednovanju koje je provedeno u skladu s pravilima utvrđenima u ovoj Uredbi, a posebno u Prilogu III. |
| --- | --- |

(48)

Prihvaćanje uzgojno valjanih životinja u svrhe uzgoja, a posebno za prirodni pripust ili potpomognutu oplodnju, trebalo bi urediti na razini Unije kako bi se izbjegle prepreke trgovini, a posebice kada su takve uzgojno valjane životinje bile podvrgnute testiranju rasta i razvoja ili genetskom vrednovanju koje je provedeno u skladu s pravilima utvrđenima u ovoj Uredbi, a posebno u Prilogu III.

| (49) | Podrazumijeva se da države članice niti njihova nadležna tijela ne bi trebala koristiti ovu Uredbu kako bi zabranili, ograničili ili ometali korištenje uzgojno valjanih životinja čistih pasmina ili njihovih zametnih proizvoda za proizvodnju životinja koje nisu namijenjene za upis ili registraciju kao uzgojno valjane životinje u matičnu knjigu ili uzgojni upisnik. |
| --- | --- |

(49)

Podrazumijeva se da države članice niti njihova nadležna tijela ne bi trebala koristiti ovu Uredbu kako bi zabranili, ograničili ili ometali korištenje uzgojno valjanih životinja čistih pasmina ili njihovih zametnih proizvoda za proizvodnju životinja koje nisu namijenjene za upis ili registraciju kao uzgojno valjane životinje u matičnu knjigu ili uzgojni upisnik.

| (50) | Dok su pravila za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje utvrđena na razini Unije za uzgojno valjana goveda, svinje, ovce i koze koji se testiraju za određeni broj osobina, brojni zahtjevi za različite pasmine, iskorištavanja i selekcije uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina do sada su sprječavali njihovo usklađivanje. Umjesto toga, pravila za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje svake pasmine utvrđena su trenutačno glavnom matičnom knjigom pasmine. |
| --- | --- |

(50)

Dok su pravila za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje utvrđena na razini Unije za uzgojno valjana goveda, svinje, ovce i koze koji se testiraju za određeni broj osobina, brojni zahtjevi za različite pasmine, iskorištavanja i selekcije uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina do sada su sprječavali njihovo usklađivanje. Umjesto toga, pravila za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje svake pasmine utvrđena su trenutačno glavnom matičnom knjigom pasmine.

| (51) | Kako bi se uzeo u obzir tehnički napredak, znanstveni napredak ili potreba za očuvanjem dragocjenih genetskih resursa, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a radi izmjene Priloga III. ovoj Uredbi. Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji, koje bi joj omogućile utvrđivanje jedinstvenih i detaljnijih pravila za testiranje rasta i razvoja te za genetsko vrednovanje uzgojno valjanih goveda, ovaca i koza životinja čistih pasmina. |
| --- | --- |

(51)

Kako bi se uzeo u obzir tehnički napredak, znanstveni napredak ili potreba za očuvanjem dragocjenih genetskih resursa, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a radi izmjene Priloga III. ovoj Uredbi. Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji, koje bi joj omogućile utvrđivanje jedinstvenih i detaljnijih pravila za testiranje rasta i razvoja te za genetsko vrednovanje uzgojno valjanih goveda, ovaca i koza životinja čistih pasmina.

| (52) | Trebalo bi biti moguće da testiranje rasta i razvoja ili genetsko vrednovanje provodi treća strana koju imenuje uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija ili javno tijelo, uključujući tijelo nadležno za izvršavanje te misije kao suverene zadaće. Tu treću stranu moglo bi ovlastiti i evaluirati nadležno tijelo u kontekstu odobravanja uzgojnog programa. Uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija koja provjerava testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje povjerava vanjskim organizacijama trebala bi, osim ako relevantna država članica ili njezina nadležna tijela nisu odlučili drukčije, ostati odgovorna za osiguravanje usklađenosti sa zahtjevima koji se primjenjuju na te aktivnosti te bi u svom uzgojnom programu trebala navesti imenovanu treću stranu. |
| --- | --- |

(52)

Trebalo bi biti moguće da testiranje rasta i razvoja ili genetsko vrednovanje provodi treća strana koju imenuje uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija ili javno tijelo, uključujući tijelo nadležno za izvršavanje te misije kao suverene zadaće. Tu treću stranu moglo bi ovlastiti i evaluirati nadležno tijelo u kontekstu odobravanja uzgojnog programa. Uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija koja provjerava testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje povjerava vanjskim organizacijama trebala bi, osim ako relevantna država članica ili njezina nadležna tijela nisu odlučili drukčije, ostati odgovorna za osiguravanje usklađenosti sa zahtjevima koji se primjenjuju na te aktivnosti te bi u svom uzgojnom programu trebala navesti imenovanu treću stranu.

| (53) | Ovisno, između ostalog, o vrstama ili o pasmini, moguće je da postoji potreba za usklađivanjem ili poboljšanjem metoda testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina kojima se koriste uzgojna udruženja ili treće strane koje su ta udruženja imenovala. Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti koje bi joj omogućile da odredi referentne centre Europske unije. Kako bi se, kada je to potrebno, izmijenila zadaća tih referentnih centara, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a. Ti referentni centri Europske unije trebali bi ispunjavati uvjete za financijsku potporu Unije u skladu s Uredbom (EU) br. 652/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (18). U slučaju uzgojno valjanih goveda čistih pasmina, te zadaće provodi „Interbull Centre”, stalni pododbor Međunarodnog odbora za kontrolu proizvodnosti životinja (ICAR), koji je referentni centar Europske unije određen Odlukom Vijeća 96/463/EZ (19). |
| --- | --- |

(53)

Ovisno, između ostalog, o vrstama ili o pasmini, moguće je da postoji potreba za usklađivanjem ili poboljšanjem metoda testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina kojima se koriste uzgojna udruženja ili treće strane koje su ta udruženja imenovala. Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti koje bi joj omogućile da odredi referentne centre Europske unije. Kako bi se, kada je to potrebno, izmijenila zadaća tih referentnih centara, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a. Ti referentni centri Europske unije trebali bi ispunjavati uvjete za financijsku potporu Unije u skladu s Uredbom (EU) br. 652/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (18). U slučaju uzgojno valjanih goveda čistih pasmina, te zadaće provodi „Interbull Centre”, stalni pododbor Međunarodnog odbora za kontrolu proizvodnosti životinja (ICAR), koji je referentni centar Europske unije određen Odlukom Vijeća 96/463/EZ (19).

| (54) | Osim toga, radi pružanja potpore uzgojnim društvima koja upravljaju ugroženim pasminama, kada postoji dokazana potreba, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti koje bi joj omogućile da odredi referentne centre Europske unije zadužene za posebnu zadaću promicanja uspostave ili usklađivanja metoda kojima se koriste ta uzgojna društva. Kako bi se, kada je to potrebno, izmijenile zadaće tih referentnih centara, Komisiji bi također trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a. Prilikom određivanja tih centara i opisivanja njihovih zadaća, Komisija bi trebala na odgovarajući način uzeti u obzir aktivnosti Europske regionalne kontaktne točke za životinjske genetske resurse (ERFP) koja je osnovana u okviru Globalnog akcijskog plana Organizacije za hranu i poljoprivredu (FAO)za životinjske genetske resurse u Europi. Metode koje ti centri uspostave ne bi trebale biti obvezujuće. |
| --- | --- |

(54)

Osim toga, radi pružanja potpore uzgojnim društvima koja upravljaju ugroženim pasminama, kada postoji dokazana potreba, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti koje bi joj omogućile da odredi referentne centre Europske unije zadužene za posebnu zadaću promicanja uspostave ili usklađivanja metoda kojima se koriste ta uzgojna društva. Kako bi se, kada je to potrebno, izmijenile zadaće tih referentnih centara, Komisiji bi također trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a. Prilikom određivanja tih centara i opisivanja njihovih zadaća, Komisija bi trebala na odgovarajući način uzeti u obzir aktivnosti Europske regionalne kontaktne točke za životinjske genetske resurse (ERFP) koja je osnovana u okviru Globalnog akcijskog plana Organizacije za hranu i poljoprivredu (FAO)za životinjske genetske resurse u Europi. Metode koje ti centri uspostave ne bi trebale biti obvezujuće.

| (55) | Uzgajivači koji sudjeluju u uzgojnim programima trebali bi imati pravo na zootehničke certifikate za svoje uzgojno valjane životinje obuhvaćene tim uzgojnim programom i za zametne proizvode tih životinja. Zootehnički certifikati trebali bi pratiti uzgojno valjane životinje ili njihove zametne proizvode kada se one prodaju ili ulaze u Uniju kako bi se te životinje ili potomstvo dobiveno tim zametnim proizvodima upisalo ili registriralo u druge matične knjige ili uzgojne upisnike. Zootehničkim certifikatima trebalo bi informirati uzgajivača o genetskoj kvaliteti i rodoslovlju stečene životinje. Takvi bi se certifikati trebali izdavati, kada je to potrebno, primjerice, kako bi pratili uzgojno valjane životinje u svrhu izlaganja ili prilikom njihovog smještaja u testne stanice ili u centre za umjetno osjemenjivanje. |
| --- | --- |

(55)

Uzgajivači koji sudjeluju u uzgojnim programima trebali bi imati pravo na zootehničke certifikate za svoje uzgojno valjane životinje obuhvaćene tim uzgojnim programom i za zametne proizvode tih životinja. Zootehnički certifikati trebali bi pratiti uzgojno valjane životinje ili njihove zametne proizvode kada se one prodaju ili ulaze u Uniju kako bi se te životinje ili potomstvo dobiveno tim zametnim proizvodima upisalo ili registriralo u druge matične knjige ili uzgojne upisnike. Zootehničkim certifikatima trebalo bi informirati uzgajivača o genetskoj kvaliteti i rodoslovlju stečene životinje. Takvi bi se certifikati trebali izdavati, kada je to potrebno, primjerice, kako bi pratili uzgojno valjane životinje u svrhu izlaganja ili prilikom njihovog smještaja u testne stanice ili u centre za umjetno osjemenjivanje.

| (56) | Trebalo bi se podrazumijevati da se ovom Uredbom državama članicama niti nadležnim tijelima ne zabranjuje zahtijevati da, prilikom trgovine sjemenom uzgojno valjanih goveda, svinja, ovca, koza ili kopitara čistih pasmina namijenjenim za umjetno osjemenjivanje s ciljem proizvodnje životinja koje neće postati uzgojno valjane životinje čistih pasmina, ono bude popraćeno informacijama o kvaliteti i rodoslovlju te životinje. Općenito govoreći, očekuje se da bi se konkurentnost Unijinog sektora uzgoja životinja mogla poboljšati ako se i subjektima koji razmnožavaju životinje, a nemaju namjeru njihovo potomstvo upisati u matičnu knjigu omogući pristup zametnim proizvodima uzgojno valjanih životinja, a posebno njihovom sjemenu, te povezanim informacijama o zootehničkim certifikatima. |
| --- | --- |

(56)

Trebalo bi se podrazumijevati da se ovom Uredbom državama članicama niti nadležnim tijelima ne zabranjuje zahtijevati da, prilikom trgovine sjemenom uzgojno valjanih goveda, svinja, ovca, koza ili kopitara čistih pasmina namijenjenim za umjetno osjemenjivanje s ciljem proizvodnje životinja koje neće postati uzgojno valjane životinje čistih pasmina, ono bude popraćeno informacijama o kvaliteti i rodoslovlju te životinje. Općenito govoreći, očekuje se da bi se konkurentnost Unijinog sektora uzgoja životinja mogla poboljšati ako se i subjektima koji razmnožavaju životinje, a nemaju namjeru njihovo potomstvo upisati u matičnu knjigu omogući pristup zametnim proizvodima uzgojno valjanih životinja, a posebno njihovom sjemenu, te povezanim informacijama o zootehničkim certifikatima.

| (57) | Ulazak u Uniju i izvoz u treće zemlje uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda važan je za poljoprivredu Unije. Ulazak u Uniju uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda trebao bi se stoga provoditi pod uvjetima koji su vrlo slični pravilima koja se primjenjuju na trgovinu u Uniji. Međutim, uzgojno valjane životinje i njihovi zametni proizvodi trebali bi imati pravo na upis u glavni dio matične knjige ili uzgojnog upisnika u Uniji samo ako se razinom kontrola koje se provode u trećoj zemlji izvoznici osigurava ista pouzdanost u pogledu pojedinosti o rodoslovlju i rezultata testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja kao u Uniji i ako su tijela koja se bave uzgojem, koja pružaju te pojedinosti i rezultate, uključena na popis koji vodi Komisija. Uz to, tijela koja se bave uzgojem u trećim zemljama, trebala bi, prema načelu reciprociteta, prihvaćati uzgojno valjane životinje i njihove zametne proizvode od odgovarajućeg uzgojnog udruženja ili odgovarajuće uzgojne organizacije koji su priznati u Uniji. |
| --- | --- |

(57)

Ulazak u Uniju i izvoz u treće zemlje uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda važan je za poljoprivredu Unije. Ulazak u Uniju uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda trebao bi se stoga provoditi pod uvjetima koji su vrlo slični pravilima koja se primjenjuju na trgovinu u Uniji. Međutim, uzgojno valjane životinje i njihovi zametni proizvodi trebali bi imati pravo na upis u glavni dio matične knjige ili uzgojnog upisnika u Uniji samo ako se razinom kontrola koje se provode u trećoj zemlji izvoznici osigurava ista pouzdanost u pogledu pojedinosti o rodoslovlju i rezultata testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja kao u Uniji i ako su tijela koja se bave uzgojem, koja pružaju te pojedinosti i rezultate, uključena na popis koji vodi Komisija. Uz to, tijela koja se bave uzgojem u trećim zemljama, trebala bi, prema načelu reciprociteta, prihvaćati uzgojno valjane životinje i njihove zametne proizvode od odgovarajućeg uzgojnog udruženja ili odgovarajuće uzgojne organizacije koji su priznati u Uniji.

| (58) | Uredbom Vijeća (EEZ) br. 2658/87 (20) predviđeno je da Komisija treba uspostaviti nomenklaturu robe, tj. „Kombiniranu nomenklaturu” ili skraćeno „KN”, koja u isto vrijeme ispunjava zahtjeve Zajedničke carinske tarife, vanjsko-trgovinske statistike Zajednice i drugih politika Unije o uvozu ili izvozu robe. U Prilogu I. toj Uredbi popisani su KN podbrojevi za uzgojno valjana goveda, svinje, ovce, koze i kopitare čistih pasmina i govedsko sjeme te je navedeno da su oni izuzeti od konvencionalnih stopa carine. U tom bi slučaju životinje i njihovi zametni proizvodi trebali biti popraćeni odgovarajućim zootehničkim certifikatima kao dokazom njihovog razvrstavanja kao uzgojno valjanih životinja čistih pasmina ili njihovih zametnih proizvoda. Uzgojno valjane životinje čistih pasmina trebale bi biti popraćene dokumentom u kojem je naznačeno da će biti upisane u matičnu knjigu koju vodi uzgojno udruženje ili registrirane u uzgojni upisnik koji vodi uzgojna organizacija. |
| --- | --- |

(58)

Uredbom Vijeća (EEZ) br. 2658/87 (20) predviđeno je da Komisija treba uspostaviti nomenklaturu robe, tj. „Kombiniranu nomenklaturu” ili skraćeno „KN”, koja u isto vrijeme ispunjava zahtjeve Zajedničke carinske tarife, vanjsko-trgovinske statistike Zajednice i drugih politika Unije o uvozu ili izvozu robe. U Prilogu I. toj Uredbi popisani su KN podbrojevi za uzgojno valjana goveda, svinje, ovce, koze i kopitare čistih pasmina i govedsko sjeme te je navedeno da su oni izuzeti od konvencionalnih stopa carine. U tom bi slučaju životinje i njihovi zametni proizvodi trebali biti popraćeni odgovarajućim zootehničkim certifikatima kao dokazom njihovog razvrstavanja kao uzgojno valjanih životinja čistih pasmina ili njihovih zametnih proizvoda. Uzgojno valjane životinje čistih pasmina trebale bi biti popraćene dokumentom u kojem je naznačeno da će biti upisane u matičnu knjigu koju vodi uzgojno udruženje ili registrirane u uzgojni upisnik koji vodi uzgojna organizacija.

| (59) | Prilikom ulaska u Uniju uzgojno valjane životinje i njihovi zametni proizvodi podvrgavaju se veterinarskim pregledima u skladu s direktivama Vijeća 91/496/EEZ (21) i 97/78/EZ (22). Uzgojno valjane životinje čistih pasmina trebalo bi ih podvrgnuti i potrebnim pregledima radi primjene izuzeća od konvencionalne stope carine za uzgojno valjane životinje čistih pasmina. |
| --- | --- |

(59)

Prilikom ulaska u Uniju uzgojno valjane životinje i njihovi zametni proizvodi podvrgavaju se veterinarskim pregledima u skladu s direktivama Vijeća 91/496/EEZ (21) i 97/78/EZ (22). Uzgojno valjane životinje čistih pasmina trebalo bi ih podvrgnuti i potrebnim pregledima radi primjene izuzeća od konvencionalne stope carine za uzgojno valjane životinje čistih pasmina.

| (60) | Nužno je utvrditi pravila o službenim kontrolama koje se provode radi provjere usklađenosti s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi i o drugim službenim aktivnostima koje nadležna tijela provode u skladu s ovom Uredbom, koje su prilagođene sektoru uzgoja životinja. Nadležna tijela trebala bi imati mogućnost provoditi službene kontrole nad svim subjektima koji podliježu ovoj Uredbi, a posebno nad uzgojnim udruženjima, uzgojnim organizacijama, trećim stranama koje provode testiranje rasta i razvoja ili genetsko vrednovanje i nad uzgajivačima te, ako izdaju zootehničke certifikate, nad centrima za prikupljanje i pohranu sjemena, centrima za pohranu zametka i timovima za prikupljanje ili proizvodnju zametka. |
| --- | --- |

(60)

Nužno je utvrditi pravila o službenim kontrolama koje se provode radi provjere usklađenosti s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi i o drugim službenim aktivnostima koje nadležna tijela provode u skladu s ovom Uredbom, koje su prilagođene sektoru uzgoja životinja. Nadležna tijela trebala bi imati mogućnost provoditi službene kontrole nad svim subjektima koji podliježu ovoj Uredbi, a posebno nad uzgojnim udruženjima, uzgojnim organizacijama, trećim stranama koje provode testiranje rasta i razvoja ili genetsko vrednovanje i nad uzgajivačima te, ako izdaju zootehničke certifikate, nad centrima za prikupljanje i pohranu sjemena, centrima za pohranu zametka i timovima za prikupljanje ili proizvodnju zametka.

| (61) | Nadležna tijela trebala bi provoditi službene kontrole radi provjere usklađenosti s pravilima navedenima u ovoj Uredbi te zahtjevima utvrđenima u odobrenom uzgojnom programu. Te kontrole mogle bi uključivati inspekciju opreme korištene za testiranje rasta i razvoja ili provjeru postupaka uspostavljenih radi bilježenja zootehničkih i genealoških podataka ili ispitivanje dokumenata ili sustava korištenih za pohranu i obradu takvih podataka prikupljenih o uzgojno valjanim životinjama. Tim ispitivanjem mogli bi se u obzir uzeti provjere kvalitete ili kontrolni sustavi za osiguravanje točnosti zabilježenih podataka, poput provjere loze koja se provodi u svrhu provjere rodoslovlja životinje. Nadležna tijela mogla bi provoditi službene kontrole prostorija i ureda te opreme uzgajivača, uzgojnih udruženja ili uzgojnih organizacija kao i uzgojno valjanih životinja ili zametnih proizvoda prikupljenih od tih uzgojno valjanih životinja obuhvaćenih uzgojnim programom. |
| --- | --- |

(61)

Nadležna tijela trebala bi provoditi službene kontrole radi provjere usklađenosti s pravilima navedenima u ovoj Uredbi te zahtjevima utvrđenima u odobrenom uzgojnom programu. Te kontrole mogle bi uključivati inspekciju opreme korištene za testiranje rasta i razvoja ili provjeru postupaka uspostavljenih radi bilježenja zootehničkih i genealoških podataka ili ispitivanje dokumenata ili sustava korištenih za pohranu i obradu takvih podataka prikupljenih o uzgojno valjanim životinjama. Tim ispitivanjem mogli bi se u obzir uzeti provjere kvalitete ili kontrolni sustavi za osiguravanje točnosti zabilježenih podataka, poput provjere loze koja se provodi u svrhu provjere rodoslovlja životinje. Nadležna tijela mogla bi provoditi službene kontrole prostorija i ureda te opreme uzgajivača, uzgojnih udruženja ili uzgojnih organizacija kao i uzgojno valjanih životinja ili zametnih proizvoda prikupljenih od tih uzgojno valjanih životinja obuhvaćenih uzgojnim programom.

| (62) | Kada se u ovoj Uredbi upućuje na „druge službene aktivnosti”, to bi trebalo tumačiti tako da obuhvaća priznavanje uzgojnih društava i uzgojnih organizacija, odobravanje uzgojnih programa ili pružanje pomoći drugim državama članicama i trećim zemljama. |
| --- | --- |

(62)

Kada se u ovoj Uredbi upućuje na „druge službene aktivnosti”, to bi trebalo tumačiti tako da obuhvaća priznavanje uzgojnih društava i uzgojnih organizacija, odobravanje uzgojnih programa ili pružanje pomoći drugim državama članicama i trećim zemljama.

| (63) | Za djelotvornu primjenu pravila Unije o uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima utvrđenih u ovoj Uredbi potrebno je da nadležna tijela država članica međusobno surađuju i pružaju upravnu pomoć kad god je to potrebno. U skladu s time trebalo bi u ovoj Uredbi utvrditi opća pravila o upravnoj pomoći i suradnji, slična onima koja su trenutačno navedena u glavi IV. Uredbe (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (23), uz potrebne prilagodbe. |
| --- | --- |

(63)

Za djelotvornu primjenu pravila Unije o uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima utvrđenih u ovoj Uredbi potrebno je da nadležna tijela država članica međusobno surađuju i pružaju upravnu pomoć kad god je to potrebno. U skladu s time trebalo bi u ovoj Uredbi utvrditi opća pravila o upravnoj pomoći i suradnji, slična onima koja su trenutačno navedena u glavi IV. Uredbe (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (23), uz potrebne prilagodbe.

| (64) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji za donošenje, kada postoje dokazi o tome da u trećoj zemlji postoji raširena ozbiljna neusklađenost s pravom Unije o uzgoju životinja, posebnih mjera kako bi se ograničio utjecaj takve neusklađenosti. |
| --- | --- |

(64)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji za donošenje, kada postoje dokazi o tome da u trećoj zemlji postoji raširena ozbiljna neusklađenost s pravom Unije o uzgoju životinja, posebnih mjera kako bi se ograničio utjecaj takve neusklađenosti.

| (65) | Nadležna tijela država članica trebala bi također imati sve potrebne ovlasti za izvršavanje zootehničkih i genealoških pravila o uzgojno valjanim životinjama utvrđenih u ovoj Uredbi, uključujući suspenziju odobrenja uzgojnih programa ili oduzimanje priznanja uzgojnom udruženju ili uzgojnoj organizaciji u slučaju neusklađenosti s pravilima utvrđenima u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(65)

Nadležna tijela država članica trebala bi također imati sve potrebne ovlasti za izvršavanje zootehničkih i genealoških pravila o uzgojno valjanim životinjama utvrđenih u ovoj Uredbi, uključujući suspenziju odobrenja uzgojnih programa ili oduzimanje priznanja uzgojnom udruženju ili uzgojnoj organizaciji u slučaju neusklađenosti s pravilima utvrđenima u ovoj Uredbi.

| (66) | Komisija bi, prema potrebi, trebala provoditi kontrole u državama članicama, između ostalog s obzirom na rezultate službenih kontrola koje provode države članice kako bi osigurala primjenu pravila utvrđenih u ovoj Uredbi u svim državama članicama. |
| --- | --- |

(66)

Komisija bi, prema potrebi, trebala provoditi kontrole u državama članicama, između ostalog s obzirom na rezultate službenih kontrola koje provode države članice kako bi osigurala primjenu pravila utvrđenih u ovoj Uredbi u svim državama članicama.

| (67) | Komisija bi, prema potrebi, trebala provoditi kontrole u trećim zemljama radi izrade popisa tijela koja se bave uzgojem iz trećih zemalja iz kojih bi trebao biti dopušten ulazak u Uniju uzgojno valjanih životinja i njihovih sjemena, jajnih stanica i embrija, radi definiranja uvjeta njihova ulaska u Uniju te radi dobivanja zootehničkih i genealoških informacija povezanih s funkcioniranjem sporazumâ o istovrijednosti. Komisija bi također trebala provoditi kontrole u trećim zemljama kada to iziskuje bilo koji učestali ili novi problem u vezi s uzgojno valjanim životinjama ili njihovim zametnim proizvodima. |
| --- | --- |

(67)

Komisija bi, prema potrebi, trebala provoditi kontrole u trećim zemljama radi izrade popisa tijela koja se bave uzgojem iz trećih zemalja iz kojih bi trebao biti dopušten ulazak u Uniju uzgojno valjanih životinja i njihovih sjemena, jajnih stanica i embrija, radi definiranja uvjeta njihova ulaska u Uniju te radi dobivanja zootehničkih i genealoških informacija povezanih s funkcioniranjem sporazumâ o istovrijednosti. Komisija bi također trebala provoditi kontrole u trećim zemljama kada to iziskuje bilo koji učestali ili novi problem u vezi s uzgojno valjanim životinjama ili njihovim zametnim proizvodima.

| (68) | Provjera usklađenosti s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi putem službenih kontrola od temeljne je važnosti za osiguravanje učinkovitog ostvarivanja ciljeva ove Uredbe diljem Unije. Nedostaci u kontrolnom sustavu neke države članice u određenim slučajevima mogu znatno omesti ostvarivanje tih ciljeva i dovesti do situacija raširene ozbiljne neusklađenosti s tim pravilima. Komisija bi stoga trebala moći reagirati na ozbiljne nedostatke u kontrolnom sustavu neke države članice donošenjem mjera koje se primjenjuju dok dotična država članica ne poduzme potrebno djelovanje s ciljem ispravljanja poremećaja. Takve mjere uključuju zabranu ili izvršavanje posebnih uvjeta za trgovinu uzgojno valjanim životinjama ili njihovim zametnim proizvodima ili sve ostale mjere koje Komisija smatra primjerenima za rješavanje tog raširenog kršenja. |
| --- | --- |

(68)

Provjera usklađenosti s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi putem službenih kontrola od temeljne je važnosti za osiguravanje učinkovitog ostvarivanja ciljeva ove Uredbe diljem Unije. Nedostaci u kontrolnom sustavu neke države članice u određenim slučajevima mogu znatno omesti ostvarivanje tih ciljeva i dovesti do situacija raširene ozbiljne neusklađenosti s tim pravilima. Komisija bi stoga trebala moći reagirati na ozbiljne nedostatke u kontrolnom sustavu neke države članice donošenjem mjera koje se primjenjuju dok dotična država članica ne poduzme potrebno djelovanje s ciljem ispravljanja poremećaja. Takve mjere uključuju zabranu ili izvršavanje posebnih uvjeta za trgovinu uzgojno valjanim životinjama ili njihovim zametnim proizvodima ili sve ostale mjere koje Komisija smatra primjerenima za rješavanje tog raširenog kršenja.

| (69) | Budući da direktive 88/661/EEZ, 89/361/EEZ, 90/427/EEZ, 94/28/EZ i 2009/157/EZ treba staviti izvan snage i zamijeniti ovom Uredbom, također je potrebno staviti izvan snage akte Komisije koji su doneseni na temelju tih direktiva te ih, kada je to potrebno, zamijeniti bilo delegiranim aktima ili provedbenim aktima donesenima na temelju odgovarajućih ovlasti dodijeljenih u ovoj Uredbi. U skladu s time te akte Komisije trebalo bi staviti izvan snage te, kada je to potrebno, zamijeniti. |
| --- | --- |

(69)

Budući da direktive 88/661/EEZ, 89/361/EEZ, 90/427/EEZ, 94/28/EZ i 2009/157/EZ treba staviti izvan snage i zamijeniti ovom Uredbom, također je potrebno staviti izvan snage akte Komisije koji su doneseni na temelju tih direktiva te ih, kada je to potrebno, zamijeniti bilo delegiranim aktima ili provedbenim aktima donesenima na temelju odgovarajućih ovlasti dodijeljenih u ovoj Uredbi. U skladu s time te akte Komisije trebalo bi staviti izvan snage te, kada je to potrebno, zamijeniti.

| (70) | Kako bi se osigurala pravilna primjena ove Uredbe i kako bi je se dopunilo ili kako bi se izmijenili njezini Prilozi, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u odnosu na utvrđivanje zahtjevâ za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje, zadaće referentnih centara Europske unije i zahtjeve u vezi s njima te sadržaj i format zootehničkih certifikata. |
| --- | --- |

(70)

Kako bi se osigurala pravilna primjena ove Uredbe i kako bi je se dopunilo ili kako bi se izmijenili njezini Prilozi, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u odnosu na utvrđivanje zahtjevâ za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje, zadaće referentnih centara Europske unije i zahtjeve u vezi s njima te sadržaj i format zootehničkih certifikata.

| (71) | Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, posebno je važno da Komisija tijekom svog pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka te da se ta savjetovanja provode u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (24). Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(71)

Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, posebno je važno da Komisija tijekom svog pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka te da se ta savjetovanja provode u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (24). Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (72) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu odredaba ove Uredbe koje se odnose na modele obrazaca za informacije koje države članice trebaju staviti na raspolaganje javnosti na popisu priznatih uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija, metoda provjere identiteta uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje, određivanje referentnih centara Europske unije, modele obrazaca za jedinstveni doživotni identifikacijski dokument za kopitare, modele zootehničkih certifikata koji prate uzgojno valjane životinje i njihove zametne proizvode, priznavanje istovrijednosti mjera koje se primjenjuju u trećim zemljama, ozbiljne poremećaje u kontrolnom sustavu neke države članice i uspostavu posebnih mjera u pogledu ulaska u Uniju uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (25). Ako Stalni odbor za zootehniku ne dostavi mišljenje, Komisija ne bi trebala donijeti provedbeni akt. |
| --- | --- |

(72)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu odredaba ove Uredbe koje se odnose na modele obrazaca za informacije koje države članice trebaju staviti na raspolaganje javnosti na popisu priznatih uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija, metoda provjere identiteta uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje, određivanje referentnih centara Europske unije, modele obrazaca za jedinstveni doživotni identifikacijski dokument za kopitare, modele zootehničkih certifikata koji prate uzgojno valjane životinje i njihove zametne proizvode, priznavanje istovrijednosti mjera koje se primjenjuju u trećim zemljama, ozbiljne poremećaje u kontrolnom sustavu neke države članice i uspostavu posebnih mjera u pogledu ulaska u Uniju uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (25). Ako Stalni odbor za zootehniku ne dostavi mišljenje, Komisija ne bi trebala donijeti provedbeni akt.

| (73) | Pravila utvrđena u direktivama 87/328/EEZ, 88/661/EEZ, 89/361/EEZ, 90/118/EEZ, 90/119/EEZ, 90/427/EEZ, 91/174/EEZ, 94/28/EZ i 2009/157/EZ i Odluci Vijeća 96/463/EZ treba zamijeniti pravilima utvrđenima u ovoj Uredbi i u delegiranim te provedbenim aktima Komisije donesenima na temelju ovlasti dodijeljenih u ovoj Uredbi. U skladu s time, navedene bi pravne akte trebalo stoga staviti izvan snage. |
| --- | --- |

(73)

Pravila utvrđena u direktivama 87/328/EEZ, 88/661/EEZ, 89/361/EEZ, 90/118/EEZ, 90/119/EEZ, 90/427/EEZ, 91/174/EEZ, 94/28/EZ i 2009/157/EZ i Odluci Vijeća 96/463/EZ treba zamijeniti pravilima utvrđenima u ovoj Uredbi i u delegiranim te provedbenim aktima Komisije donesenima na temelju ovlasti dodijeljenih u ovoj Uredbi. U skladu s time, navedene bi pravne akte trebalo stoga staviti izvan snage.

| (74) | Sljedeće odluke Komisije u vezi s kriterijima specifičnima za pojedinu vrstu za odobravanje ili priznavanje uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija, upis uzgojno valjanih životinja u matične knjige, prihvaćanje za uzgoj i umjetno osjemenjivanje, testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje donesene su na temelju direktiva 88/661/EEZ, 89/361/EEZ, 90/427/EEZ, 94/28/EZ i 2009/157/EZ: odluka Komisije 84/247/EEZ (26), 84/419/EEZ (27), 89/501/EEZ (28), 89/502/EEZ (29), 89/504/EEZ (30), 89/505/EEZ (31), 89/507/EEZ (32), 90/254/EEZ (33), 90/255/EEZ (34), 90/256/EEZ (35), 90/257/EEZ (36), 92/353/EEZ (37), 96/78/EZ (38) i 2006/427/EZ (39). Ovom Uredbom trebalo bi predvidjeti pravila koja zamjenjuju pravila utvrđena u navedenim odlukama Komisije. |
| --- | --- |

(74)

Sljedeće odluke Komisije u vezi s kriterijima specifičnima za pojedinu vrstu za odobravanje ili priznavanje uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija, upis uzgojno valjanih životinja u matične knjige, prihvaćanje za uzgoj i umjetno osjemenjivanje, testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje donesene su na temelju direktiva 88/661/EEZ, 89/361/EEZ, 90/427/EEZ, 94/28/EZ i 2009/157/EZ: odluka Komisije 84/247/EEZ (26), 84/419/EEZ (27), 89/501/EEZ (28), 89/502/EEZ (29), 89/504/EEZ (30), 89/505/EEZ (31), 89/507/EEZ (32), 90/254/EEZ (33), 90/255/EEZ (34), 90/256/EEZ (35), 90/257/EEZ (36), 92/353/EEZ (37), 96/78/EZ (38) i 2006/427/EZ (39). Ovom Uredbom trebalo bi predvidjeti pravila koja zamjenjuju pravila utvrđena u navedenim odlukama Komisije.

| (75) | Pravila slična onima utvrđenima u Odluci Komisije 92/354/EEZ (40) trebalo bi utvrditi u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(75)

Pravila slična onima utvrđenima u Odluci Komisije 92/354/EEZ (40) trebalo bi utvrditi u ovoj Uredbi.

| (76) | Sljedeći pravni akti Komisije doneseni su na temelju direktiva 88/661/EEZ, 89/361/EEZ, 90/427/EEZ, 94/28/EZ i 2009/157/EZ: odluka Komisije 89/503/EEZ (41), 89/506/EEZ (42), 90/258/EEZ (43), 96/79/EZ (44), 96/509/EZ (45), 96/510/EZ (46) i 2005/379/EZ (47) te Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/262 (48). Ovom Uredbom trebalo bi predvidjeti pravila koja zamjenjuju pravila utvrđena u navedenim pravnim aktima Komisije. |
| --- | --- |

(76)

Sljedeći pravni akti Komisije doneseni su na temelju direktiva 88/661/EEZ, 89/361/EEZ, 90/427/EEZ, 94/28/EZ i 2009/157/EZ: odluka Komisije 89/503/EEZ (41), 89/506/EEZ (42), 90/258/EEZ (43), 96/79/EZ (44), 96/509/EZ (45), 96/510/EZ (46) i 2005/379/EZ (47) te Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/262 (48). Ovom Uredbom trebalo bi predvidjeti pravila koja zamjenjuju pravila utvrđena u navedenim pravnim aktima Komisije.

| (77) | Radi osiguranja pravne jasnoće i izbjegavanja dupliciranja, pravne akte Komisije iz uvodnih izjava 74., 75. i 76. trebalo bi staviti izvan snage od dana početka primjene ove Uredbe. Osim toga, Komisija bi najmanje 18 mjeseci prije dana početka primjene ove Uredbe trebala donijeti provedbene akte kojima se utvrđuju modeli obrazaca za pružanje informacija koje treba uključiti na popis priznatih uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija koje države članice moraju objaviti kao i modeli obrazaca za zootehničke certifikate za uzgojno valjane životinje i njihove zametne proizvode. Ti bi provedbeni akti trebali biti primjenjivi do dana početka primjene ove Uredbe. |
| --- | --- |

(77)

Radi osiguranja pravne jasnoće i izbjegavanja dupliciranja, pravne akte Komisije iz uvodnih izjava 74., 75. i 76. trebalo bi staviti izvan snage od dana početka primjene ove Uredbe. Osim toga, Komisija bi najmanje 18 mjeseci prije dana početka primjene ove Uredbe trebala donijeti provedbene akte kojima se utvrđuju modeli obrazaca za pružanje informacija koje treba uključiti na popis priznatih uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija koje države članice moraju objaviti kao i modeli obrazaca za zootehničke certifikate za uzgojno valjane životinje i njihove zametne proizvode. Ti bi provedbeni akti trebali biti primjenjivi do dana početka primjene ove Uredbe.

| (78) | Radi osiguranja neometanog prijelaza u poslovanju za organizacije uzgajivača, uzgojna društva, udruge uzgajivača, privatna poduzeća ili druge organizacije ili udruge koji su odobreni ili priznati uz vremensko ograničenje ili bez njega u okviru akata stavljenih izvan snage ovom Uredbom te za uzgojne programe koje ti subjekti provode, ti bi se subjekti i njihovi uzgojni programi trebali smatrati priznatima ili odobrenima u skladu s ovom Uredbom. U skladu s time, ti subjekti ne bi trebali podlijegati postupcima za priznavanje, odobravanje i obavješćivanje drugih država članica o proširenju geografskog područja koji su utvrđeni u ovoj Uredbi, iako bi se ostale odredbe ove Uredbe trebale na njih primjenjivati. Države članice trebale bi osigurati sukladnost tih subjekata sa svim pravilima predviđenima u ovoj Uredbi, poglavito podvrgavajući ih provedbi službenih kontrola koje se temelje na riziku. U slučaju neusklađenosti, nadležna tijela trebala bi osigurati da ti subjekti poduzmu potrebne mjere za ispravljanje te neusklađenosti i, prema potrebi, suspendirati ili povući svoje priznanje tih subjekata ili odobrenje njihovih uzgojnih programa. |
| --- | --- |

(78)

Radi osiguranja neometanog prijelaza u poslovanju za organizacije uzgajivača, uzgojna društva, udruge uzgajivača, privatna poduzeća ili druge organizacije ili udruge koji su odobreni ili priznati uz vremensko ograničenje ili bez njega u okviru akata stavljenih izvan snage ovom Uredbom te za uzgojne programe koje ti subjekti provode, ti bi se subjekti i njihovi uzgojni programi trebali smatrati priznatima ili odobrenima u skladu s ovom Uredbom. U skladu s time, ti subjekti ne bi trebali podlijegati postupcima za priznavanje, odobravanje i obavješćivanje drugih država članica o proširenju geografskog područja koji su utvrđeni u ovoj Uredbi, iako bi se ostale odredbe ove Uredbe trebale na njih primjenjivati. Države članice trebale bi osigurati sukladnost tih subjekata sa svim pravilima predviđenima u ovoj Uredbi, poglavito podvrgavajući ih provedbi službenih kontrola koje se temelje na riziku. U slučaju neusklađenosti, nadležna tijela trebala bi osigurati da ti subjekti poduzmu potrebne mjere za ispravljanje te neusklađenosti i, prema potrebi, suspendirati ili povući svoje priznanje tih subjekata ili odobrenje njihovih uzgojnih programa.

| (79) | Komisija je nedavno donijela prijedlog nove Uredbe o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima. Svrha te nove Uredbe je stavljanje izvan snage Uredbe (EZ) br. 882/2004, Direktive Vijeća 89/608/EEZ (49), Direktive Vijeća 90/425/EEZ (50) i direktiva 91/496/EEZ i 97/78/EZ. Također joj je svrha obuhvatiti, uz neophodne prilagodbe, određena pravila utvrđena u Uredbi (EZ) br. 882/2004 i u navedenim direktivama. Međutim, uzgoj životinja ne namjerava se uključiti u područje primjene te nove Uredbe. Radi pravne jasnoće i sigurnosti te do stavljanja izvan snage direktiva 89/608/EEZ, 90/425/EEZ, 91/496/EEZ i 97/78/EZ tom novom Uredbom, potrebno je izbrisati upućivanja na „zootehničko” u direktivama 89/608/EEZ i 90/425/EEZ, dok u direktivama 91/496/EEZ i 97/78/EZ takva izmjena nije potrebna. Direktive 89/608/EEZ i 90/425/EEZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(79)

Komisija je nedavno donijela prijedlog nove Uredbe o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima. Svrha te nove Uredbe je stavljanje izvan snage Uredbe (EZ) br. 882/2004, Direktive Vijeća 89/608/EEZ (49), Direktive Vijeća 90/425/EEZ (50) i direktiva 91/496/EEZ i 97/78/EZ. Također joj je svrha obuhvatiti, uz neophodne prilagodbe, određena pravila utvrđena u Uredbi (EZ) br. 882/2004 i u navedenim direktivama. Međutim, uzgoj životinja ne namjerava se uključiti u područje primjene te nove Uredbe. Radi pravne jasnoće i sigurnosti te do stavljanja izvan snage direktiva 89/608/EEZ, 90/425/EEZ, 91/496/EEZ i 97/78/EZ tom novom Uredbom, potrebno je izbrisati upućivanja na „zootehničko” u direktivama 89/608/EEZ i 90/425/EEZ, dok u direktivama 91/496/EEZ i 97/78/EZ takva izmjena nije potrebna. Direktive 89/608/EEZ i 90/425/EEZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (80) | Do dana početka primjene članka 110. Uredbe (EU) 2016/429, uzgojna društva koja provode odobrene uzgojne programe na uzgojno valjanim kopitarima čistih pasmina trebala bi moći nastaviti izdavati identifikacijske dokumente za te uzgojno valjane životinje čistih pasmina u skladu s člankom 8. stavkom 1. Direktive 90/427/EEZ. |
| --- | --- |

(80)

Do dana početka primjene članka 110. Uredbe (EU) 2016/429, uzgojna društva koja provode odobrene uzgojne programe na uzgojno valjanim kopitarima čistih pasmina trebala bi moći nastaviti izdavati identifikacijske dokumente za te uzgojno valjane životinje čistih pasmina u skladu s člankom 8. stavkom 1. Direktive 90/427/EEZ.

| (81) | Ova bi se Uredba trebala početi primjenjivati prvog dana dvadeset i osmog mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu, |
| --- | --- |

(81)

Ova bi se Uredba trebala početi primjenjivati prvog dana dvadeset i osmog mjeseca od datuma njezina stupanja na snagu,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

Opće odredbe

Članak 1.

Predmet i područje primjene

1.   Ovom Uredbom utvrđuju se:

| (a) | zootehnička i genealoška pravila za trgovinu uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima te za njihov ulazak u Uniju; |
| --- | --- |

(a)

zootehnička i genealoška pravila za trgovinu uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima te za njihov ulazak u Uniju;

| (b) | pravila za priznavanje uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija te za odobravanje njihovih uzgojnih programa; |
| --- | --- |

(b)

pravila za priznavanje uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija te za odobravanje njihovih uzgojnih programa;

| (c) | prava i obveze uzgajivača, uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija; |
| --- | --- |

(c)

prava i obveze uzgajivača, uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija;

| (d) | pravila za upis uzgojno valjanih životinja u matične knjige i uzgojne upisnike i za prihvaćanje uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda za uzgoj; |
| --- | --- |

(d)

pravila za upis uzgojno valjanih životinja u matične knjige i uzgojne upisnike i za prihvaćanje uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda za uzgoj;

| (e) | pravila za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje uzgojno valjanih životinja; |
| --- | --- |

(e)

pravila za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje uzgojno valjanih životinja;

| (f) | pravila za izdavanje zootehničkih certifikata za uzgojno valjane životinje i njihove zametne proizvode; |
| --- | --- |

(f)

pravila za izdavanje zootehničkih certifikata za uzgojno valjane životinje i njihove zametne proizvode;

| (g) | pravila za provedbu službenih kontrola, a posebno kontrola uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija te pravila za provedbu drugih službenih aktivnosti; |
| --- | --- |

(g)

pravila za provedbu službenih kontrola, a posebno kontrola uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija te pravila za provedbu drugih službenih aktivnosti;

| (h) | pravila za upravnu pomoć i suradnju te pravila za izvršavanje od strane država članica; |
| --- | --- |

(h)

pravila za upravnu pomoć i suradnju te pravila za izvršavanje od strane država članica;

| (i) | pravila za provedbu kontrola od strane Komisije u državama članicama i trećim zemljama. |
| --- | --- |

(i)

pravila za provedbu kontrola od strane Komisije u državama članicama i trećim zemljama.

2.   Ova Uredba primjenjuje se na uzgojno valjane životinje i njihove zametne proizvode kada se te životinje ili potomstvo koje je rezultat tih zametnih proizvoda namjerava upisati kao uzgojno valjane životinje u matičnu knjigu ili registrirati kao uzgojno valjane hibridne svinje u uzgojni upisnik.

3.   Ova Uredba ne primjenjuje se na uzgojno valjane životinje i njihove zametne proizvode kada su te životinje i njihovi zametni proizvodi namijenjeni za tehničke ili znanstvene eksperimente koji se provode pod nadzorom nadležnih tijela.

4.   Članak 9. stavak 4., članak 13., članak 14. stavci 3. i 4., članci 23. i 24., članak 28. stavak 2. i članak 36. stavak 1. ne primjenjuju se na privatna poduzeća priznata kao uzgojne organizacije koja posluju u zatvorenim sustavima proizvodnje.

5.   Ovom Uredbom ne dovode se u pitanje prava država članica da poduzmu nacionalne mjere za uređivanje provedbe uzgojnih programa koji nisu odobreni u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „životinja” znači domaća životinja:






  (a) | vrste goveda (Bos taurus, Bos indicus i Bubalus bubalis); |
| --- | --- | --- |

1.

„životinja” znači domaća životinja:

(a)

vrste goveda (Bos taurus, Bos indicus i Bubalus bubalis);

Bos taurus, Bos indicus

Bubalus bubalis

| (b) | vrste svinja (Sus scrofa); |
| --- | --- |

(b)

vrste svinja (Sus scrofa);

Sus scrofa

| (c) | vrste ovce (Ovis aries); |
| --- | --- |

(c)

vrste ovce (Ovis aries);

Ovis aries

| (d) | vrste koze (Capra hircus); ili |
| --- | --- |

(d)

vrste koze (Capra hircus); ili

Capra hircus

| (e) | vrste kopitara (Equus caballus i Equus asinus); |
| --- | --- |

(e)

vrste kopitara (Equus caballus i Equus asinus);

Equus caballus

Equus asinus

| 2. | „pasmina” znači populacija životinja koje su dovoljno ujednačene da bi se mogle smatrati različitima od drugih životinja iste vrste od strane jedne ili više skupina uzgajivača koji su pristali upisati te životinje u svoje matične knjige s detaljima o njihovim poznatim precima radi reproduciranja njihovih naslijeđenih obilježja, razmnožavanjem, razmjenom i selekcijom u okviru uzgojnog programa; |
| --- | --- |

2.

„pasmina” znači populacija životinja koje su dovoljno ujednačene da bi se mogle smatrati različitima od drugih životinja iste vrste od strane jedne ili više skupina uzgajivača koji su pristali upisati te životinje u svoje matične knjige s detaljima o njihovim poznatim precima radi reproduciranja njihovih naslijeđenih obilježja, razmnožavanjem, razmjenom i selekcijom u okviru uzgojnog programa;

| 3. | „uzgojno valjana životinja” znači uzgojno valjana životinja čiste pasmine ili uzgojno valjana hibridna svinja; |
| --- | --- |

3.

„uzgojno valjana životinja” znači uzgojno valjana životinja čiste pasmine ili uzgojno valjana hibridna svinja;

| 4. | „zametni proizvodi” znači sjeme, jajne stanice i zametci prikupljeni ili proizvedeni od uzgojno valjanih životinja u svrhu potpomognute reprodukcije; |
| --- | --- |

4.

„zametni proizvodi” znači sjeme, jajne stanice i zametci prikupljeni ili proizvedeni od uzgojno valjanih životinja u svrhu potpomognute reprodukcije;

| 5. | „uzgojno udruženje” znači bilo koja udruga uzgajivača, uzgojno društvo ili javno tijelo osim nadležnih tijela, koje je priznalo nadležno tijelo države članice u skladu s člankom 4. stavkom 3. u svrhu provedbe uzgojnih programa na uzgojno valjanim životinjama čistih pasmina upisanima u matičnu(-e) knjigu(-e) koje ono vodi ili utemeljuje; |
| --- | --- |

5.

„uzgojno udruženje” znači bilo koja udruga uzgajivača, uzgojno društvo ili javno tijelo osim nadležnih tijela, koje je priznalo nadležno tijelo države članice u skladu s člankom 4. stavkom 3. u svrhu provedbe uzgojnih programa na uzgojno valjanim životinjama čistih pasmina upisanima u matičnu(-e) knjigu(-e) koje ono vodi ili utemeljuje;

| 6. | „uzgojna organizacija” znači bilo koja udruga uzgajivača, uzgojno društvo ili privatno poduzeće koje posluje u zatvorenom sustavu proizvodnje ili javno tijelo osim nadležnih tijela, koje je priznalo nadležno tijelo države članice u skladu s člankom 4. stavkom 3. u svrhu provedbe uzgojnih programa na uzgojno valjanim hibridnim svinjama registriranima u uzgojni(-e) upisnik(e) koje ona vodi ili utemeljuje; |
| --- | --- |

6.

„uzgojna organizacija” znači bilo koja udruga uzgajivača, uzgojno društvo ili privatno poduzeće koje posluje u zatvorenom sustavu proizvodnje ili javno tijelo osim nadležnih tijela, koje je priznalo nadležno tijelo države članice u skladu s člankom 4. stavkom 3. u svrhu provedbe uzgojnih programa na uzgojno valjanim hibridnim svinjama registriranima u uzgojni(-e) upisnik(e) koje ona vodi ili utemeljuje;

| 7. | „tijelo koje se bavi uzgojem” znači bilo koja udruga uzgajivača, uzgojno društvo, privatno poduzeće, organizacija za uzgoj uzgojno valjanih životinja ili službeno tijelo u trećoj zemlji koje je, u pogledu uzgojno valjanih goveda, svinja, ovaca, koza ili kopitara čistih pasmina ili uzgojno valjanih hibridnih svinja, prihvaćeno od strane te treće zemlje u vezi s ulaskom u Uniju uzgojno valjanih životinja za uzgoj; |
| --- | --- |

7.

„tijelo koje se bavi uzgojem” znači bilo koja udruga uzgajivača, uzgojno društvo, privatno poduzeće, organizacija za uzgoj uzgojno valjanih životinja ili službeno tijelo u trećoj zemlji koje je, u pogledu uzgojno valjanih goveda, svinja, ovaca, koza ili kopitara čistih pasmina ili uzgojno valjanih hibridnih svinja, prihvaćeno od strane te treće zemlje u vezi s ulaskom u Uniju uzgojno valjanih životinja za uzgoj;

| 8. | „nadležna tijela” znači tijela države članice koja su na temelju ove Uredbe odgovorna za:






  (a) | priznavanje uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija te odobravanje uzgojnih programa koje oni provode na uzgojno valjanim životinjama; |
| --- | --- | --- |

8.

„nadležna tijela” znači tijela države članice koja su na temelju ove Uredbe odgovorna za:

(a)

priznavanje uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija te odobravanje uzgojnih programa koje oni provode na uzgojno valjanim životinjama;

| (b) | službene kontrole subjekata; |
| --- | --- |

(b)

službene kontrole subjekata;

| (c) | pružanje pomoći drugim državama članicama i trećim zemljama u slučaju otkrivanja neusklađenosti; |
| --- | --- |

(c)

pružanje pomoći drugim državama članicama i trećim zemljama u slučaju otkrivanja neusklađenosti;

| (d) | službene aktivnosti osim onih iz točki (a) i (c); |
| --- | --- |

(d)

službene aktivnosti osim onih iz točki (a) i (c);

| 9. | „uzgojno valjana životinja čiste pasmine” znači životinja koja je upisana ili registrirana i prihvatljiva za upis u glavni dio matične knjige; |
| --- | --- |

9.

„uzgojno valjana životinja čiste pasmine” znači životinja koja je upisana ili registrirana i prihvatljiva za upis u glavni dio matične knjige;

| 10. | „uzgojno valjana hibridna svinja” znači životinja vrste svinja koja je registrirana u uzgojni upisnik, a koja je proizvedena namjernim križanjem ili se koristi za namjerno križanje:






  (a) | između dvaju uzgojno valjanih svinja čistih pasmina različitih pasmina ili linija; |
| --- | --- | --- |

10.

„uzgojno valjana hibridna svinja” znači životinja vrste svinja koja je registrirana u uzgojni upisnik, a koja je proizvedena namjernim križanjem ili se koristi za namjerno križanje:

(a)

između dvaju uzgojno valjanih svinja čistih pasmina različitih pasmina ili linija;

| (b) | između dvaju uzgojno valjanih svinja koje su same po sebi rezultat križanja (hibridi) između različitih pasmina ili linija; ili |
| --- | --- |

(b)

između dvaju uzgojno valjanih svinja koje su same po sebi rezultat križanja (hibridi) između različitih pasmina ili linija; ili

| (c) | između uzgojno valjanih svinja koje pripadaju jednoj ili drugoj kategoriji iz točki (a) ili (b); |
| --- | --- |

(c)

između uzgojno valjanih svinja koje pripadaju jednoj ili drugoj kategoriji iz točki (a) ili (b);

| 11. | „linija” znači genetski stabilna i ujednačena potpopulacija uzgojno valjanih životinja čistih pasmina pojedine pasmine; |
| --- | --- |

11.

„linija” znači genetski stabilna i ujednačena potpopulacija uzgojno valjanih životinja čistih pasmina pojedine pasmine;

| 12. | „matična knjiga” znači:






  (a) | bilo koja matična knjiga goveda, matična knjiga ovaca i koza, matična knjiga kopitara, datoteka ili nosač podataka koju vodi uzgojno udruženje i koja se sastoji od glavnog dijela i, ako uzgojno udruženje tako odluči, od jednog dodatnog dijela ili više njih za životinje iste vrste koje nisu prihvatljive za upis u glavni dio; |
| --- | --- | --- |

12.

„matična knjiga” znači:

(a)

bilo koja matična knjiga goveda, matična knjiga ovaca i koza, matična knjiga kopitara, datoteka ili nosač podataka koju vodi uzgojno udruženje i koja se sastoji od glavnog dijela i, ako uzgojno udruženje tako odluči, od jednog dodatnog dijela ili više njih za životinje iste vrste koje nisu prihvatljive za upis u glavni dio;

| (b) | prema potrebi, bilo koja odgovarajuća knjiga koju vodi tijelo koje se bavi uzgojem; |
| --- | --- |

(b)

prema potrebi, bilo koja odgovarajuća knjiga koju vodi tijelo koje se bavi uzgojem;

| 13. | „glavni dio” znači dio matične knjige u koji su uzgojno valjane životinje upisane ili registrirane i prihvatljive za upis, s detaljima o njihovim precima i, kada je to primjenjivo, njihovim odlikama; |
| --- | --- |

13.

„glavni dio” znači dio matične knjige u koji su uzgojno valjane životinje upisane ili registrirane i prihvatljive za upis, s detaljima o njihovim precima i, kada je to primjenjivo, njihovim odlikama;

| 14. | „razred” znači vodoravna podjela glavnog dijela u polja u koja se upisuju uzgojno valjane životinje čistih pasmina prema njihovim odlikama; |
| --- | --- |

14.

„razred” znači vodoravna podjela glavnog dijela u polja u koja se upisuju uzgojno valjane životinje čistih pasmina prema njihovim odlikama;

| 15. | „odlika” znači mjerljivo naslijeđeno obilježje ili genetska posebnost uzgojno valjane životinje; |
| --- | --- |

15.

„odlika” znači mjerljivo naslijeđeno obilježje ili genetska posebnost uzgojno valjane životinje;

| 16. | „uzgojna vrijednost” znači procjena očekivanog učinka genotipa uzgojno valjane životinje na određeno obilježje njezina potomstva; |
| --- | --- |

16.

„uzgojna vrijednost” znači procjena očekivanog učinka genotipa uzgojno valjane životinje na određeno obilježje njezina potomstva;

| 17. | „uzgojni upisnik” znači:






  (a) | bilo koja datoteka ili nosač podataka koji vodi uzgojna organizacija u koji se upisuju uzgojno valjane hibridne svinje s detaljima o njihovim precima; |
| --- | --- | --- |

17.

„uzgojni upisnik” znači:

(a)

bilo koja datoteka ili nosač podataka koji vodi uzgojna organizacija u koji se upisuju uzgojno valjane hibridne svinje s detaljima o njihovim precima;

| (b) | prema potrebi, bilo koji odgovarajući upisnik koji vodi tijelo koje se bavi uzgojem; |
| --- | --- |

(b)

prema potrebi, bilo koji odgovarajući upisnik koji vodi tijelo koje se bavi uzgojem;

| 18. | „službena kontrola” znači bilo koja vrsta kontrole koju nadležna tijela provode kako bi provjerila usklađenost s pravilima utvrđenima u ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

18.

„službena kontrola” znači bilo koja vrsta kontrole koju nadležna tijela provode kako bi provjerila usklađenost s pravilima utvrđenima u ovoj Uredbi;

| 19. | „druge službene aktivnosti” znači bilo koja aktivnost osim službene kontrole, koju provode nadležna tijela u skladu s ovom Uredbom kako bi osigurala primjenu pravila utvrđenih u ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

19.

„druge službene aktivnosti” znači bilo koja aktivnost osim službene kontrole, koju provode nadležna tijela u skladu s ovom Uredbom kako bi osigurala primjenu pravila utvrđenih u ovoj Uredbi;

| 20. | „zootehnički certifikat” znači uzgojni certifikati, atesti ili komercijalna dokumentacija koja je u papirnatom ili elektroničkom obliku izdana za uzgojno valjane životinje i njihove zametne proizvode i koja pruža informacije o rodoslovlju, identifikaciji i, kada je to dostupno, o rezultatima testiranja rasta i razvoja ili genetskog vrednovanja; |
| --- | --- |

20.

„zootehnički certifikat” znači uzgojni certifikati, atesti ili komercijalna dokumentacija koja je u papirnatom ili elektroničkom obliku izdana za uzgojno valjane životinje i njihove zametne proizvode i koja pruža informacije o rodoslovlju, identifikaciji i, kada je to dostupno, o rezultatima testiranja rasta i razvoja ili genetskog vrednovanja;

| 21. | „ulaženje u Uniju” ili „ulazak u Uniju” znači unošenje uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda na neko od državnih područja navedenih u Prilogu VI. s mjesta koje se nalazi izvan tih državnih područja, osim tranzita; |
| --- | --- |

21.

„ulaženje u Uniju” ili „ulazak u Uniju” znači unošenje uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda na neko od državnih područja navedenih u Prilogu VI. s mjesta koje se nalazi izvan tih državnih područja, osim tranzita;

| 22. | „trgovina” znači kupnja, prodaja, razmjena ili drugi način stjecanja ili puštanja životinja ili njihovih zametnih proizvoda u Uniju, uključujući unutar države članice; |
| --- | --- |

22.

„trgovina” znači kupnja, prodaja, razmjena ili drugi način stjecanja ili puštanja životinja ili njihovih zametnih proizvoda u Uniju, uključujući unutar države članice;

| 23. | „subjekt” znači bilo koja fizička ili pravna osoba na koju se primjenjuju pravila predviđena u ovoj Uredbi kao što su uzgojna udruženja, uzgojne organizacije, treće strane koje su imenovala uzgojna udruženja ili uzgojne organizacije u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b), centri za prikupljanje i pohranu sjemena, centri za pohranu zametaka, timovi za prikupljanje ili proizvodnju zametaka i uzgajivači; |
| --- | --- |

23.

„subjekt” znači bilo koja fizička ili pravna osoba na koju se primjenjuju pravila predviđena u ovoj Uredbi kao što su uzgojna udruženja, uzgojne organizacije, treće strane koje su imenovala uzgojna udruženja ili uzgojne organizacije u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b), centri za prikupljanje i pohranu sjemena, centri za pohranu zametaka, timovi za prikupljanje ili proizvodnju zametaka i uzgajivači;

| 24. | „ugrožena pasmina” znači lokalna pasmina koju je kao ugroženu priznala država članica i koja je genetski prilagođena jednom ili više tradicionalnih sustava proizvodnje ili jednom ili više okoliša u toj državi članici i čiji je ugroženi status znanstveno utvrdilo tijelo koje raspolaže potrebnim vještinama i znanjem u području ugroženih pasmina; |
| --- | --- |

24.

„ugrožena pasmina” znači lokalna pasmina koju je kao ugroženu priznala država članica i koja je genetski prilagođena jednom ili više tradicionalnih sustava proizvodnje ili jednom ili više okoliša u toj državi članici i čiji je ugroženi status znanstveno utvrdilo tijelo koje raspolaže potrebnim vještinama i znanjem u području ugroženih pasmina;

| 25. | „privatno poduzeće koje posluje u zatvorenom sustavu proizvodnje” znači privatno poduzeće koje ima uzgojni program u kojem, ili ne sudjeluje nijedan uzgajivač, ili u kojem sudjeluje ograničen broj uzgajivača koji su obvezani od tog privatnog poduzeća nabavljati uzgojno valjane hibridne svinje ili ga opskrbljivati uzgojno valjanim hibridnim svinjama; |
| --- | --- |

25.

„privatno poduzeće koje posluje u zatvorenom sustavu proizvodnje” znači privatno poduzeće koje ima uzgojni program u kojem, ili ne sudjeluje nijedan uzgajivač, ili u kojem sudjeluje ograničen broj uzgajivača koji su obvezani od tog privatnog poduzeća nabavljati uzgojno valjane hibridne svinje ili ga opskrbljivati uzgojno valjanim hibridnim svinjama;

| 26. | „uzgojni program” znači skup sustavnih djelovanja, uključujući bilježenje, selekciju, uzgoj i razmjenu uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda koje je osmišljeno i provodi se radi očuvanja ili poboljšanja željenih fenotipskih i/ili genotipskih obilježja u ciljnoj uzgojnoj populaciji. |
| --- | --- |

26.

„uzgojni program” znači skup sustavnih djelovanja, uključujući bilježenje, selekciju, uzgoj i razmjenu uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda koje je osmišljeno i provodi se radi očuvanja ili poboljšanja željenih fenotipskih i/ili genotipskih obilježja u ciljnoj uzgojnoj populaciji.

Članak 3.

Opća zootehnička i genealoška pravila za trgovinu uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima te za njihov ulazak u Uniju

1.   Trgovina uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima te ulazak u Uniju uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda ne zabranjuje se, ograničava niti otežava iz zootehničkih ili genealoških razloga, osim onih razloga koji proizlaze iz pravila predviđenih u ovoj Uredbi.

2.   Uzgajivači uzgojno valjanih životinja, uzgojna udruženja, uzgojne organizacija ili tijela koja se bave uzgojem ne smije se diskriminirati na temelju njihove zemlje podrijetla ili zemlje podrijetla njihovih uzgojno valjanih životinja ili njihovih zametnih proizvoda.

POGLAVLJE II.

Priznavanje uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija u državama članicama i odobravanje uzgojnih programa

Odjeljak 1.

Priznavanje uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija

Članak 4.

Priznavanje uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija

1.   Udruge uzgajivača, uzgojna društva ili javna tijela mogu u pogledu uzgojno valjanih životinja čistih pasmina podnijeti prijavu nadležnim tijelima za priznavanje kao uzgojno udruženje.

Udruge uzgajivača, uzgojna društva, privatna poduzeća koja posluju u zatvorenom sustavu proizvodnje ili javna tijela mogu u pogledu uzgojno valjanih hibridnih svinja podnijeti prijavu nadležnim tijelima za priznavanje kao uzgojna organizacija.

2.   Prijave iz stavka 1. podnose se pisanim putem, na papiru ili u elektroničkom obliku.

3.   Nadležna tijela evaluiraju prijave iz stavka 1. Ona priznaju kao uzgojno udruženje svakog podnositelja prijave iz stavka 1. prvog podstavka, a kao uzgojnu organizaciju svakog podnositelja prijave iz stavka 1. drugog podstavka koji udovoljava sljedećim zahtjevima:

| (a) | ima središnji ured na državnom području države članice na kojem se nalazi nadležno tijelo; |
| --- | --- |

(a)

ima središnji ured na državnom području države članice na kojem se nalazi nadležno tijelo;

| (b) | u svojoj je prijavi dokazao da udovoljava zahtjevima navedenima u Prilogu I. dijelu 1. za svoje uzgojne programe u pogledu kojih namjerava podnijeti prijavu za odobrenje u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.; |
| --- | --- |

(b)

u svojoj je prijavi dokazao da udovoljava zahtjevima navedenima u Prilogu I. dijelu 1. za svoje uzgojne programe u pogledu kojih namjerava podnijeti prijavu za odobrenje u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.;

| (c) | njegova prijava sadržava, za svaki od tih planiranih uzgojnih programa, nacrt uzgojnog programa koji mora obuhvaćati informacije navedene u Prilogu I. dijelu 2., a u slučaju uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina i informacije navedene u Prilogu I. dijelu 3.; |
| --- | --- |

(c)

njegova prijava sadržava, za svaki od tih planiranih uzgojnih programa, nacrt uzgojnog programa koji mora obuhvaćati informacije navedene u Prilogu I. dijelu 2., a u slučaju uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina i informacije navedene u Prilogu I. dijelu 3.;

| (d) | pri podnošenju prijave iz stavka 1. ovog članka, podnosi prijavu za odobrenje najmanje jednog od tih planiranih uzgojnih programa, u skladu s člankom 8. stavkom 2. |
| --- | --- |

(d)

pri podnošenju prijave iz stavka 1. ovog članka, podnosi prijavu za odobrenje najmanje jednog od tih planiranih uzgojnih programa, u skladu s člankom 8. stavkom 2.

Članak 5.

Odbijanje priznanja uzgojnog udruženja i uzgojne organizacije

1.   Za potrebe članka 4. stavka 1. kada nadležno tijelo namjerava odbiti priznati podnositelja prijave kao uzgojno udruženje ili uzgojnu organizaciju, ono tom podnositelju prijave daje obrazloženo objašnjenje te namjere. Taj podnositelj prijave ima pravo zahtijevati da nadležno tijelo ponovno razmotri to namjeravano odbijanje u roku od 60 dana od datuma primitka obrazloženog objašnjenja ili ranije ako su nacionalnim pravilima predviđeni kraći rokovi.

2.   Ako s obzirom na ponovno razmatranje iz stavka 1. nadležno tijelo odluči potvrditi svoje odbijanje, ono će podnositelju prijave dati obrazloženo objašnjenje svoje odluke o odbijanju priznavanja u roku od 90 dana od primitka zahtjeva za ponovno razmatranje od strane podnositelja prijave ili ranije ako su nacionalnim pravilima predviđeni kraći rokovi. Nadležno tijelo istodobno obavješćuje Komisiju o svojoj odluci da odbije priznanje i o svojim razlozima odbijanja.

Članak 6.

Podnošenje izmijenjenih uzgojnih programa u slučaju odbijanja i povlačenje priznanja uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije u nedostatku odobrenih uzgojnih programa

1.   Ako nadležno tijelo koje je priznalo uzgojno udruženje ili uzgojnu organizaciju u skladu s člankom 4. stavkom 3. odbije odobriti uzgojni program koji su podnijeli to uzgojno udruženje ili ta uzgojna organizacija u skladu s člankom 8., to uzgojno udruženje ili ta uzgojna organizacija ima mogućnost podnijeti izmijenjenu verziju tog uzgojnog programa u roku od šest mjeseci od tog odbijanja.

2.   Nadležno tijelo povlači priznanje tog uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije ako do isteka roka iz stavka 1. ovog članka ne bude podnesena izmijenjena verzija uzgojnog programa i ako to uzgojno udruženje ili ta uzgojna organizacija nema drugi uzgojni program koji je odobren u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.

Članak 7.

Popisi priznatih uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija

1.   Države članice izrađuju i ažuriraju popis uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija koje su njihova nadležna tijela priznala u skladu s člankom 4. stavkom 3. i koje imaju barem jedan uzgojni program koji je odobren u skladu s člankom 8. stavkom 3. Države članice objavljuju taj popis.

2.   Popis predviđen u stavku 1. uključuje sljedeće informacije:

| (a) | naziv, podatke za kontakt i, ako postoje, internetske stranice uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije; |
| --- | --- |

(a)

naziv, podatke za kontakt i, ako postoje, internetske stranice uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije;

| (b) | za svako uzgojno udruženje ili uzgojnu organizaciju s tog popisa:






  i. | u slučaju uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, naziv pasmine, ili, u slučaju uzgojno valjanih hibridnih svinja, naziv pasmine, linije ili križanca, obuhvaćene svakim od njihovih uzgojnih programa odobrenih u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, ako se uzgojno udruženje koristi odstupanjima iz članka 19. ili Priloga II. dijela 1. poglavlja III. točke 2., upućivanje na ta odstupanja; |
| --- | --- | --- |

(b)

za svako uzgojno udruženje ili uzgojnu organizaciju s tog popisa:

i.

u slučaju uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, naziv pasmine, ili, u slučaju uzgojno valjanih hibridnih svinja, naziv pasmine, linije ili križanca, obuhvaćene svakim od njihovih uzgojnih programa odobrenih u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, ako se uzgojno udruženje koristi odstupanjima iz članka 19. ili Priloga II. dijela 1. poglavlja III. točke 2., upućivanje na ta odstupanja;

| ii. | geografsko područje na kojem se svaki od tih uzgojnih programa treba provoditi; |
| --- | --- |

ii.

geografsko područje na kojem se svaki od tih uzgojnih programa treba provoditi;

| iii. | u slučaju uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina, kada je to primjenjivo, naziv i podatke za kontakt uzgojnog udruženja koje vodi matičnu knjigu kopitara podrijetla pasmine; |
| --- | --- |

iii.

u slučaju uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina, kada je to primjenjivo, naziv i podatke za kontakt uzgojnog udruženja koje vodi matičnu knjigu kopitara podrijetla pasmine;

| iv. | za svaki od svojih uzgojnih programa, ako postoji, upućivanje na internetske stranice na kojima se može pristupiti informacijama o tim uzgojnim programima. |
| --- | --- |

iv.

za svaki od svojih uzgojnih programa, ako postoji, upućivanje na internetske stranice na kojima se može pristupiti informacijama o tim uzgojnim programima.

3.   Države članice na popis predviđen u stavku 2. ovog članka također uvrštavaju sva nadležna tijela koja provode uzgojni program u skladu s člankom 38.

4.   Kada je priznanje uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije povučeno u skladu s člankom 47. stavkom 1. trećim podstavkom točkom (e) ili je odobrenje uzgojnog programa suspendirano ili povučeno u skladu s člankom 47. stavkom 1. trećim podstavkom točkom (d), države članice bez nepotrebne odgode navode tu suspenziju ili to povlačenje na popisu predviđenom u stavku 1. ovog članka.

Ako tijekom razdoblja od 24 mjeseca to priznanje ostane povučeno ili ako to odobrenje ostane suspendirano ili povučeno, države članice definitivno brišu to uzgojno udruženje, tu uzgojnu organizaciju ili taj uzgojni program s popisa predviđenog u stavku 1.

5.   Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju modeli obrazaca za pružanje informacija koje se mora uključiti na popis priznatih uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija predviđen u stavku 1. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 62. stavka 2.

Odjeljak 2.

Odobravanje uzgojnih programa

Članak 8.

Odobravanje uzgojnih programa koje provode uzgojna udruženja i uzgojne organizacije

1.   Uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija podnosi prijave za odobrenje svojih uzgojnih programa nadležnom tijelu koje je to uzgojno udruženje ili tu uzgojnu organizaciju priznalo u skladu s člankom 4. stavkom 3.

2.   Prijave iz stavka 1. podnose se pisanim putem, na papiru ili u elektroničkom obliku.

3.   Nadležno tijelo iz stavka 1. evaluira te uzgojne programe i odobrava ih pod uvjetom da:

| (a) | imaju jedan ili više od sljedećih ciljeva:






  i. | u slučaju uzgojno valjanih životinja čistih pasmina:






  — | poboljšanje pasmine, |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

imaju jedan ili više od sljedećih ciljeva:

i.

u slučaju uzgojno valjanih životinja čistih pasmina:

—

poboljšanje pasmine,

| — | očuvanje pasmine, |
| --- | --- |

—

očuvanje pasmine,

| — | stvaranje nove pasmine, |
| --- | --- |

—

stvaranje nove pasmine,

| — | obnovu pasmine; |
| --- | --- |

—

obnovu pasmine;

| ii. | u slučaju uzgojno valjanih hibridnih svinja:






  — | poboljšanje pasmine, linije ili križanca, |
| --- | --- | --- |

ii.

u slučaju uzgojno valjanih hibridnih svinja:

—

poboljšanje pasmine, linije ili križanca,

| — | stvaranje nove pasmine, linije ili križanca; |
| --- | --- |

—

stvaranje nove pasmine, linije ili križanca;

| (b) | detaljno opisuju selekcijske i uzgojne ciljeve; |
| --- | --- |

(b)

detaljno opisuju selekcijske i uzgojne ciljeve;

| (c) | ispunjavaju zahtjeve navedene u Prilogu I. dijelu 2. i uz to, u slučaju uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina, navedene u Prilogu I. dijelu 3. |
| --- | --- |

(c)

ispunjavaju zahtjeve navedene u Prilogu I. dijelu 2. i uz to, u slučaju uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina, navedene u Prilogu I. dijelu 3.

4.   Uzgojna udruženja ili uzgojne organizacije mogu trećim stranama prepustiti obavljanje specifičnih tehničkih aktivnosti povezanih s upravljanjem njihovim uzgojnim programima, uključujući testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje, pod uvjetom da:

| (a) | uzgojna udruženja i uzgojne organizacije ostaju odgovorne prema nadležnim tijelima za osiguranje ispunjavanja zahtjeva predviđenih u Prilogu I. dijelovima 2. i 3.; |
| --- | --- |

(a)

uzgojna udruženja i uzgojne organizacije ostaju odgovorne prema nadležnim tijelima za osiguranje ispunjavanja zahtjeva predviđenih u Prilogu I. dijelovima 2. i 3.;

| (b) | nema sukoba interesa između te treće strane i gospodarskih aktivnosti uzgajivača koji sudjeluju u uzgojnom programu; |
| --- | --- |

(b)

nema sukoba interesa između te treće strane i gospodarskih aktivnosti uzgajivača koji sudjeluju u uzgojnom programu;

| (c) | treća strana ispunjava sve zahtjeve potrebne za provedbu tih aktivnosti; |
| --- | --- |

(c)

treća strana ispunjava sve zahtjeve potrebne za provedbu tih aktivnosti;

| (d) | ta uzgojna udruženja i te uzgojne organizacije odredili su u svojim prijavama iz stavka 2. aktivnosti koje namjeravaju prepustiti trećim stranama te naziv i podatke za kontakt tih trećih strana |
| --- | --- |

(d)

ta uzgojna udruženja i te uzgojne organizacije odredili su u svojim prijavama iz stavka 2. aktivnosti koje namjeravaju prepustiti trećim stranama te naziv i podatke za kontakt tih trećih strana

5.   Kada tijekom razdoblja od najmanje 24 mjeseca nema uzgajivača čija se gospodarstva, na kojima drže svoje uzgojno valjane životinje, nalaze na određenom dijelu geografskog područja koji sudjeluju u uzgojnom programu odobrenom u skladu sa stavkom 3., nadležno tijelo iz stavka 1. može zatražiti od dotičnog uzgojnog udruženja ili dotične uzgojne organizacija da geografsko područje svog uzgojnog programa prilagodi na način da ono ne uključuje taj dio.

Članak 9.

Promjene odobrenog uzgojnog programa

1.   Prije provedbe svake značajne promjene u vezi sa zahtjevima iz članka 8. stavka 3. u svojem uzgojnom programu odobrenom u skladu s tom odredbom, uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija o tim promjenama obavješćuje nadležno tijelo koje je priznalo to uzgojno udruženje ili tu uzgojnu organizaciju u skladu s člankom 4. stavkom 3.

2.   Obavijest se podnosi pisanim putem, na papiru ili u elektroničkom obliku.

3.   Osim ako nadležno tijelo odluči drukčije u razdoblju od 90 dana od dana obavijesti, smatra se da su te promjene odobrene.

4.   Uzgojna udruženja i uzgojne organizacije transparentno i pravodobno obavješćuju uzgajivače koji sudjeluju u njihovim uzgojnim programima o promjenama u svojim uzgojnim programima koje su odobrene u skladu sa stavkom 3.

Članak 10.

Odstupanja od članka 8. stavka 3. u vezi s odobravanjem uzgojnih programa

1.   Odstupajući od članka 8. stavka 3., nadležno tijelo koje je priznalo uzgojno udruženje u skladu s člankom 4. stavkom 3. može odbiti odobriti uzgojni program tog uzgojnog udruženja koji ispunjava zahtjeve navedene u Prilogu I. dijelu 2. i uz to, u slučaju uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina, navedene u Prilogu I. dijelu 3., na temelju toga što bi taj uzgojni program ugrozio uzgojni program koji provodi drugo uzgojno udruženje za istu pasminu i koji je već odobren u toj državi članici u pogledu barem jednog od sljedećeg:

| (a) | osnovnih osobina obilježja pasmine ili glavnih ciljeva tog uzgojnog programa; ili |
| --- | --- |

(a)

osnovnih osobina obilježja pasmine ili glavnih ciljeva tog uzgojnog programa; ili

| (b) | očuvanja te pasmine ili genetske raznolikosti unutar te pasmine; ili |
| --- | --- |

(b)

očuvanja te pasmine ili genetske raznolikosti unutar te pasmine; ili

| (c) | učinkovite provedbe uzgojnog programa ako je cilj tog uzgojnog programa očuvanje te pasmine:






  i. | u slučaju ugrožene pasmine; ili |
| --- | --- | --- |

(c)

učinkovite provedbe uzgojnog programa ako je cilj tog uzgojnog programa očuvanje te pasmine:

i.

u slučaju ugrožene pasmine; ili

| ii. | u slučaju autohtone pasmine koja uglavnom nije uobičajena na jednom području Unije ili više njih. |
| --- | --- |

ii.

u slučaju autohtone pasmine koja uglavnom nije uobičajena na jednom području Unije ili više njih.

2.   Za potrebe stavka 1. nadležno tijelo na odgovarajući način uzima u obzir sljedeće kriterije:

| (a) | broj uzgojnih programa već odobrenih za tu pasminu u dotičnoj državi članici; |
| --- | --- |

(a)

broj uzgojnih programa već odobrenih za tu pasminu u dotičnoj državi članici;

| (b) | veličinu uzgojne populacije obuhvaćene tim uzgojnim programima; |
| --- | --- |

(b)

veličinu uzgojne populacije obuhvaćene tim uzgojnim programima;

| (c) | mogućnost genetskog unosa iz uzgojnih programa koje provode druga uzgojna udruženja za istu pasminu u drugim državama članicama ili tijela koja se bave uzgojem u trećim zemljama. |
| --- | --- |

(c)

mogućnost genetskog unosa iz uzgojnih programa koje provode druga uzgojna udruženja za istu pasminu u drugim državama članicama ili tijela koja se bave uzgojem u trećim zemljama.

Članak 11.

Odbijanje odobrenja uzgojnih programa

Ako nadležno tijelo koje je priznalo uzgojno udruženje ili uzgojnu organizaciju u skladu s člankom 4. stavkom 3. odbije odobriti uzgojni program koji je podnijelo to uzgojno udruženje ili ta uzgojna organizacija u skladu s člankom 8. stavkom 1. ili odbije odobriti promjene uzgojnog programa o kojima je obaviješteno u skladu s člankom 9. stavkom 1., ono tom uzgojnom udruženju ili toj uzgojnoj organizaciji daje obrazloženo objašnjenje za svoje odbijanje.

Članak 12.

Obavješćivanje o uzgojnim programima koji se provode u državama članicama različitima od države članice u kojoj je uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija priznata i njihovo odobravanje

1.   Kada uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija namjerava provoditi uzgojni program odobren u skladu s člankom 8. stavkom 3. i na uzgojno valjanim životinjama koje se drži u državi članici različitoj od države članice u kojoj su to uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija priznati u skladu s člankom 4. stavkom 3. (za potrebe ovog članka „ta druga država članica”), to uzgojno udruženje ili ta uzgojna organizacija o planiranom proširenju svog geografskog područja obavješćuju nadležno tijelo koje je priznalo to uzgojno udruženje ili tu uzgojnu organizaciju u skladu s člankom 4. stavkom 3.

2.   Nadležno tijelo koje je priznalo to uzgojno udruženje ili tu uzgojnu organizaciju u skladu s člankom 4. stavkom 3.:

| (a) | obavješćuje nadležno tijelo te druge države članice najkasnije 90 dana prije planiranog datuma početka uzgojnog programa u toj drugoj državi članici i, na zahtjev obaviještenog tijela, stavlja na raspolaganje prijevod te obavijesti na jedan od službenih jezika te druge države članice; |
| --- | --- |

(a)

obavješćuje nadležno tijelo te druge države članice najkasnije 90 dana prije planiranog datuma početka uzgojnog programa u toj drugoj državi članici i, na zahtjev obaviještenog tijela, stavlja na raspolaganje prijevod te obavijesti na jedan od službenih jezika te druge države članice;

| (b) | na zahtjev obaviještenog tijela, najmanje 60 dana prije planiranog datuma početka uzgojnog programa u toj drugoj državi članici dostavlja presliku uzgojnog programa kako je odobren u skladu s člankom 8. stavkom 3. uz koju prilaže, ako ga je to tijelo zatražilo, prijevod na jedan od službenih jezika te druge države članice koji stavlja na raspolaganje uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija koji podnose prijavu. |
| --- | --- |

(b)

na zahtjev obaviještenog tijela, najmanje 60 dana prije planiranog datuma početka uzgojnog programa u toj drugoj državi članici dostavlja presliku uzgojnog programa kako je odobren u skladu s člankom 8. stavkom 3. uz koju prilaže, ako ga je to tijelo zatražilo, prijevod na jedan od službenih jezika te druge države članice koji stavlja na raspolaganje uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija koji podnose prijavu.

3.   Nadležno tijelo te druge države članice može u roku od 90 dana od datuma primitka obavijesti iz stavka 2. točke (a) odbiti odobriti provedbu uzgojnog programa na svom državnom području:

| (a) | ako se odobreni uzgojni program već provodi u toj drugoj državi članici na uzgojno valjanim životinjama čistih pasmina te iste pasmine; i |
| --- | --- |

(a)

ako se odobreni uzgojni program već provodi u toj drugoj državi članici na uzgojno valjanim životinjama čistih pasmina te iste pasmine; i

| (b) | ako bi odobrenje novog uzgojnog programa ugrozilo uzgojni program koji provodi drugo uzgojno udruženje za tu istu pasminu i koji je već odobren u toj drugoj državi članici u pogledu barem jednog od sljedećeg:






  i. | osnovnih osobina obilježja pasmine ili glavnih ciljeva tog uzgojnog programa; ili |
| --- | --- | --- |

(b)

ako bi odobrenje novog uzgojnog programa ugrozilo uzgojni program koji provodi drugo uzgojno udruženje za tu istu pasminu i koji je već odobren u toj drugoj državi članici u pogledu barem jednog od sljedećeg:

i.

osnovnih osobina obilježja pasmine ili glavnih ciljeva tog uzgojnog programa; ili

| ii. | očuvanja te pasmine ili genetske raznolikosti unutar te pasmine; |
| --- | --- |

ii.

očuvanja te pasmine ili genetske raznolikosti unutar te pasmine;

| iii. | učinkovite provedbe uzgojnog programa ako je cilj tog uzgojnog programa očuvanje te pasmine:






  — | u slučaju ugrožene pasmine, ili |
| --- | --- | --- |

iii.

učinkovite provedbe uzgojnog programa ako je cilj tog uzgojnog programa očuvanje te pasmine:

—

u slučaju ugrožene pasmine, ili

| — | u slučaju autohtone pasmine koja uglavnom nije uobičajena na jednom području Unije ili više njih. |
| --- | --- |

—

u slučaju autohtone pasmine koja uglavnom nije uobičajena na jednom području Unije ili više njih.

4.   Nadležno tijelo te druge države članice obavješćuje nadležno tijelo koje je priznalo to uzgojno udruženje ili tu uzgojnu organizaciju u skladu s člankom 4. stavkom 3. o rezultatu obavijesti predviđene u stavku 1. ovog članka i, ako odbije dati odobrenje za provedbu uzgojnog programa na svom državnom području, daje obrazloženo objašnjenje za svoje odbijanje.

5.   Ako nadležno tijelo te druge države članice ne odgovori na obavijest iz stavka 2. točke (a) u roku od 90 dana od dana primitka te obavijesti smatrat će se da je dalo odobrenje.

6.   Nadležno tijelo koje je priznalo to uzgojno udruženje ili tu uzgojnu organizaciju u skladu s člankom 4. stavkom 3. obavješćuje uzgojno udruženje ili uzgojnu organizaciju o rezultatu obavijesti predviđene u stavku 2. točki (a) ovog članka bez nepotrebne odgode i, u slučaju odbijanja, daje tom uzgojnom udruženju ili toj uzgojnoj organizaciji obrazloženje tog odbijanja iz stavka 4. ovog članka.

7.   Ako nadležno tijelo te druge države članice odbije dati odobrenje u skladu sa stavkom 3., ono obavješćuje Komisiju o svom odbijanju i navodi obrazloženje za to odbijanje.

8.   Ako nadležno tijelo te druge države članice odbije dati odobrenje u skladu sa stavkom 3. ovog članka i ako uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija koje namjerava provoditi taj uzgojni program u toj drugoj državi članici zatraži ponovno razmatranje tog odbijanja, nadležno tijelo te druge države članice i nadležno tijelo koje je priznalo to uzgojno udruženje ili tu uzgojnu organizaciju u skladu s člankom 4. stavkom 3. surađuju u pogledu tog zahtjeva za ponovno razmatranje.

9.   Nadležno tijelo koje je priznalo to uzgojno udruženje ili tu uzgojnu organizaciju u skladu s člankom 4. stavkom 3. obavješćuje nadležno tijelo te druge države članice o promjenama u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 9. stavkom 3.

10.   Na zahtjev nadležnog tijela te druge države članice, uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija koji u skladu s ovim člankom posluju na državnom području te druge države članice tom nadležnom tijelu dostavljaju ažurirane informacije posebno u pogledu broja uzgajivača i uzgojno valjanih životinja na kojima se provodi uzgojni program na tom državnom području. Svaki takav zahtjev podnosi se na isti način kao i zahtjevi uzgojnim udruženjima ili organizacijama koji su priznati u toj drugoj državi članici.

11.   Nadležno tijelo te druge države članice može povući odobrenje uzgojnog programa predviđeno u ovom članku ako u razdoblju od najmanje 12 mjeseci niti jedan uzgajivač na državnom području te druge države članice ne sudjeluje u tom uzgojnom programu.

POGLAVLJE III.

Prava i obveze uzgajivača, uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija

Članak 13.

Prava uzgajivača koji sudjeluju u uzgojnim programima odobrenima u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.

1.   Uzgajivači imaju pravo sudjelovati u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., pod uvjetom da:

| (a) | se njihove uzgojno valjane životinje drže na gospodarstvima unutar geografskog područja tog uzgojnog programa; |
| --- | --- |

(a)

se njihove uzgojno valjane životinje drže na gospodarstvima unutar geografskog područja tog uzgojnog programa;

| (b) | njihove uzgojno valjane životinje, u slučaju uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, pripadaju pasmini, ili u slučaju uzgojno valjanih hibridnih svinja, pripadaju pasmini, liniji ili križancu obuhvaćenima tim uzgojnim programom. |
| --- | --- |

(b)

njihove uzgojno valjane životinje, u slučaju uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, pripadaju pasmini, ili u slučaju uzgojno valjanih hibridnih svinja, pripadaju pasmini, liniji ili križancu obuhvaćenima tim uzgojnim programom.

2.   Uzgajivači koji sudjeluju u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., imaju pravo:

| (a) | da se njihove uzgojno valjane životinje upišu u glavni dio matične knjige koju je uzgojno udruženje utemeljilo za pasminu u skladu s člancima 18. i 20.; |
| --- | --- |

(a)

da se njihove uzgojno valjane životinje upišu u glavni dio matične knjige koju je uzgojno udruženje utemeljilo za pasminu u skladu s člancima 18. i 20.;

| (b) | da se njihove uzgojno valjane životinje zabilježe u dodatni dio matične knjige koju je uzgojno udruženje utemeljilo za pasminu u skladu s člankom 20.; |
| --- | --- |

(b)

da se njihove uzgojno valjane životinje zabilježe u dodatni dio matične knjige koju je uzgojno udruženje utemeljilo za pasminu u skladu s člankom 20.;

| (c) | da se njihove uzgojno valjane hibridne svinje registriraju u uzgojni registar koji je uzgojna organizacija utemeljila za pasmine, linije ili križance u skladu s člankom 23.; |
| --- | --- |

(c)

da se njihove uzgojno valjane hibridne svinje registriraju u uzgojni registar koji je uzgojna organizacija utemeljila za pasmine, linije ili križance u skladu s člankom 23.;

| (d) | sudjelovati u testiranju rasta i razvoja i genetskom vrednovanju u skladu s člankom 25.; |
| --- | --- |

(d)

sudjelovati u testiranju rasta i razvoja i genetskom vrednovanju u skladu s člankom 25.;

| (e) | da im se izda zootehnički certifikat u skladu s člankom 30. stavcima 1. i 4.; |
| --- | --- |

(e)

da im se izda zootehnički certifikat u skladu s člankom 30. stavcima 1. i 4.;

| (f) | da im se, na zahtjev, pruže ažurirani rezultati testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja njihovih uzgojno valjanih životinja, ako su ti rezultati dostupni; |
| --- | --- |

(f)

da im se, na zahtjev, pruže ažurirani rezultati testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja njihovih uzgojno valjanih životinja, ako su ti rezultati dostupni;

| (g) | pristupa svim ostalim uslugama koje u vezi s tim uzgojnim programom uzgajivačima koji u njemu sudjeluju pružaju uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija koji provode taj uzgojni program. |
| --- | --- |

(g)

pristupa svim ostalim uslugama koje u vezi s tim uzgojnim programom uzgajivačima koji u njemu sudjeluju pružaju uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija koji provode taj uzgojni program.

3.   Uz prava utvrđena u stavcima 1. i 2., kada pravila uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije pružaju mogućnost članstva, uzgajivači iz stavka 1. također imaju pravo na:

| (a) | učlanjenje u ta uzgojna udruženja ili te uzgojne organizacije; |
| --- | --- |

(a)

učlanjenje u ta uzgojna udruženja ili te uzgojne organizacije;

| (b) | sudjelovanje u definiranju i razvoju uzgojnog programa u skladu s poslovnikom iz Priloga I. dijela 1. točke B. podtočke 1. podtočke (b). |
| --- | --- |

(b)

sudjelovanje u definiranju i razvoju uzgojnog programa u skladu s poslovnikom iz Priloga I. dijela 1. točke B. podtočke 1. podtočke (b).

Članak 14.

Prava i obveze uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija

1.   U vezi sa svojim uzgojnim programima odobrenima u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., uzgojna udruženja i uzgojne organizacije imaju pravo samostalno definirati i provoditi takve uzgojne programe, pod uvjetom da se pridržavaju ove Uredbe i svih uvjeta svojeg odobrenja.

2.   Uzgojna udruženja ili uzgojne organizacije imaju pravo isključiti uzgajivače iz sudjelovanja u uzgojnom programu ako se ti uzgajivači ne pridržavaju pravila tog uzgojnog programa ili obveza utvrđenih u poslovniku iz Priloga I. dijela 1. točke B. podtočke 1. podtočke (b).

3.   Uz pravo iz stavka 2., uzgojna udruženja i uzgojne organizacije koje pružaju mogućnost članstva imaju pravo isključiti uzgajivače iz članstva ako se ti uzgajivači ne pridržavaju svojih obveza utvrđenih u poslovniku iz Priloga I. dijela 1. točke B. podtočke 1. podtočke (b).

4.   Uzgojna udruženja i uzgojne organizacije odgovorne su, ne dovodeći u pitanje ulogu sudova, za rješavanje sporova do kojih može doći između uzgajivača te između uzgajivača i uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije tijekom provedbe uzgojnog programa odobrenog u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., u skladu s poslovnikom iz Priloga I. dijela 1. točke B. podtočke 1. podtočke (b).

POGLAVLJE IV.

Upis uzgojno valjanih životinja u matične knjige i uzgojne upisnike te prihvaćanje za uzgoj

Odjeljak 1.

Upis uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u matične knjige i prihvaćanje za uzgoj

Članak 15.

Struktura matičnih knjiga

Matične knjige imaju glavni dio i, ako je tako utvrđeno u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. te, kada je to primjenjivo, člankom 12., jedan ili više dodatnih dijelova.

Članak 16.

Glavni dio matičnih knjiga

1.   Ako uzgojna udruženja utvrde različite kriterije ili postupke za upis uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u različite razrede, ta uzgojna udruženja mogu glavni dio matičnih knjiga podijeliti u razrede:

| (a) | prema njihovim odlikama i dalje podijeliti te razrede prema dobi ili rodu; ili |
| --- | --- |

(a)

prema njihovim odlikama i dalje podijeliti te razrede prema dobi ili rodu; ili

| (b) | prema dobi ili rodu tih životinja, pod uvjetom da su ti razredi podijeljeni i prema njihovim odlikama. |
| --- | --- |

(b)

prema dobi ili rodu tih životinja, pod uvjetom da su ti razredi podijeljeni i prema njihovim odlikama.

Tim kriterijima i postupcima može se zahtijevati da se uzgojno valjana životinja čiste pasmine podvrgne testiranju rasta i razvoja ili genetskom vrednovanju predviđenima u članku 25. ili bilo kojoj drugoj procjeni opisanoj u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., prije njenog upisa u specifični razred glavnog dijela.

2.   Kada su uzgojnim programom utvrđeni dodatni uvjeti za upis u glavni dio matične knjige pored uvjeta navedenih u Prilogu II. dijelu 1. poglavlju I., uzgojno udruženje koje provodi taj uzgojni program utvrđuje, u tom glavnom dijelu, najmanje jedan razred u koji se po prijavi uzgajivača upisuju uzgojno valjane životinje čistih pasmina koje ispunjavaju samo uvjete iz Priloga II. dijela 1. poglavlja I. i članka 21.

Članak 17.

Dodatni dijelovi matičnih knjiga

Uzgojna udruženja mogu utemeljiti jedan ili više dodatnih dijelova u matičnoj knjizi za životinje iste vrste koje nisu prihvatljive za upis u glavni dio, pod uvjetom da pravila utvrđena u uzgojnom programu dopuštaju da potomstvo tih životinja bude upisano u glavni dio u skladu s pravilima utvrđenima u:

| (a) | u slučaju ženskih jedinki goveda, svinja, ovaca i koza, Prilogu II. dijelu 1. poglavlju III. točki 1. podtočki (a); |
| --- | --- |

(a)

u slučaju ženskih jedinki goveda, svinja, ovaca i koza, Prilogu II. dijelu 1. poglavlju III. točki 1. podtočki (a);

| (b) | u slučaju ugroženih pasmina goveda, svinja, ovaca i koza ili „otpornih” pasmina ovaca, Prilogu II. dijelu 1. poglavlju III. točki 2.; ili |
| --- | --- |

(b)

u slučaju ugroženih pasmina goveda, svinja, ovaca i koza ili „otpornih” pasmina ovaca, Prilogu II. dijelu 1. poglavlju III. točki 2.; ili

| (c) | u slučaju muških i ženskih jedinki kopitara, Prilogu II. dijelu 1. poglavlju III. točki 1. podtočki (b). |
| --- | --- |

(c)

u slučaju muških i ženskih jedinki kopitara, Prilogu II. dijelu 1. poglavlju III. točki 1. podtočki (b).

Članak 18.

Upis uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u glavni dio matične knjige

1.   Na zahtjev uzgajivača uzgojna udruženja upisuju ili registriraju za upis u glavni dio svoje matične knjige sve uzgojno valjane životinje čiste pasmine one pasmine koja je obuhvaćena njihovim uzgojnim programom, pod uvjetom da te životinje ispunjavaju zahtjeve navedene u Prilogu II. dijelu 1. poglavlju I. i, kada je to primjenjivo, da su te životinje potomstvo uzgojno valjanih životinja ili da su potekle iz njihovih zametnih proizvoda u skladu s pravilima predviđenima u članku 21.

2.   Uzgojna udruženja ne smiju odbiti upis uzgojno valjane životinje čiste pasmine u glavni dio svojih matičnih knjiga na temelju toga što je ona već upisana u glavni dio matične knjige za istu pasminu ili, u slučaju programa križanja koji se provodi na uzgojno valjanim kopitarima čistih pasmina, za drugu pasminu koju je utemeljilo drugo uzgojno udruženje priznato u skladu s člankom 4. stavkom 3. ili tijelo koje se bavi uzgojem u trećoj zemlji koje je uključeno na popis predviđen u članku 34.

3.   Kada je matična knjiga podijeljena u razrede, uzgojno udruženje upisuje uzgojno valjane životinje čiste pasmine koje ispunjavaju kriterije za upis u glavni dio u onaj razred koji odgovara odlikama dotičnih uzgojno valjanih životinja čiste pasmine.

Članak 19.

Odstupanja od zahtjeva za upis životinja u glavni dio matičnih knjiga u slučaju stvaranja nove pasmine ili obnove pasmine

1.   Odstupajući od članka 18. stavka 1., ako uzgojno udruženje provodi uzgojni program odobren u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., za pasminu za koju ne postoji matična knjiga ni u jednoj državi članici ili trećoj zemlji uključenoj na popis predviđen u članku 34., to uzgojno udruženje može u glavni dio te novoutemeljene matične knjige upisati uzgojno valjane životinje čistih pasmina ili potomke uzgojno valjanih životinja čistih pasmina različitih pasmina ili bilo koju životinju za koju uzgojno udruženje ocijeni da je u skladu s obilježjima te nove pasmine i koja, kada je to primjenjivo, ispunjava minimalne zahtjeve u vezi s rastom i razvojem utvrđene u uzgojnom programu.

Uzgojna udruženja koja se koriste ovim odstupanjem:

| (a) | u svojim uzgojnim programima određuju razdoblje za utemeljenje nove matične knjige koje je primjereno za generacijski interval dotične vrste ili pasmine; |
| --- | --- |

(a)

u svojim uzgojnim programima određuju razdoblje za utemeljenje nove matične knjige koje je primjereno za generacijski interval dotične vrste ili pasmine;

| (b) | navode upućivanje na svaku postojeću matičnu knjigu u koju su uzgojno valjane životinje čistih pasmina ili njihovi roditelji upisani prvi put nakon rođenja, zajedno s izvornim registracijskim brojem u toj matičnoj knjizi; |
| --- | --- |

(b)

navode upućivanje na svaku postojeću matičnu knjigu u koju su uzgojno valjane životinje čistih pasmina ili njihovi roditelji upisani prvi put nakon rođenja, zajedno s izvornim registracijskim brojem u toj matičnoj knjizi;

| (c) | u svom sustavu bilježenja rodoslovlja identificiraju životinje koje se smatraju matičnim stadom pasmine. |
| --- | --- |

(c)

u svom sustavu bilježenja rodoslovlja identificiraju životinje koje se smatraju matičnim stadom pasmine.

2.   Ako uzgojno udruženje namjerava obnoviti pasminu koja je izumrla ili joj ozbiljno prijeti opasnost od izumiranja, država članica ili, ako ona tako odluči, nadležno tijelo može ovlastiti to uzgojno udruženje da u glavni dio matične knjige upiše potomke uzgojno valjanih životinja čiste pasmine one pasmine koju treba obnoviti ili uzgojno valjane životinje čistih pasmina ili potomke uzgojno valjanih životinja čistih pasmina drugih pasmina koje ulaze u obnovu te pasmine ili bilo koju životinju za koju uzgojno udruženje ocijeni da je u skladu s obilježjima pasmine koju treba obnoviti i koja, kada je to primjenjivo, ispunjava minimalne zahtjeve u vezi s rastom i razvojem utvrđene u uzgojnom programu pod sljedećim uvjetima:

| (a) | razdoblje za utemeljenje ili ponovno utemeljenje te matične knjige koje je primjereno za dotičnu pasminu određeno je u uzgojnom programu; |
| --- | --- |

(a)

razdoblje za utemeljenje ili ponovno utemeljenje te matične knjige koje je primjereno za dotičnu pasminu određeno je u uzgojnom programu;

| (b) | kada je to primjenjivo, navodi se upućivanje na svaku postojeću matičnu knjigu u koju su te uzgojno valjane životinje čistih pasmina ili njihovi roditelji upisani zajedno s izvornim registracijskim brojem u toj matičnoj knjizi; |
| --- | --- |

(b)

kada je to primjenjivo, navodi se upućivanje na svaku postojeću matičnu knjigu u koju su te uzgojno valjane životinje čistih pasmina ili njihovi roditelji upisani zajedno s izvornim registracijskim brojem u toj matičnoj knjizi;

| (c) | životinje koje to uzgojno udruženje smatra fondom za obnovu te pasmine identificiraju se u sustavu bilježenja rodoslovlja. |
| --- | --- |

(c)

životinje koje to uzgojno udruženje smatra fondom za obnovu te pasmine identificiraju se u sustavu bilježenja rodoslovlja.

3.   Uzgojno udruženje koje se namjerava koristiti odstupanjem iz stavka 1. ovog članka ili odstupanjem iz stavka 2. ovog članka u svom uzgojnom programu iz članka 8. stavka 1. utvrđuje detaljan plan za stvaranje ili obnovu pasmine.

4.   Do kraju razdobljâ iz stavka 1. točke (a) ovog članka i stavka 2. točke (a) ovog članka nadležno tijelo provodi službenu kontrolu kako je predviđeno u članku 43.

5.   Kada se osniva ili obnavlja pasmina u skladu s ovim člankom, države članice čine tu informaciju dostupnom javnosti uključivanjem naznake o tome na popis predviđen u članku 7.

Članak 20.

Bilježenje životinja u dodatne dijelove i unaprjeđenje njihova potomstva u glavni dio

1.   Ako je u skladu s člankom 17. uzgojno udruženje utemeljilo dodatne dijelove, to uzgojno udruženje, po prijavi uzgajivača, bilježi u odgovarajuće dodatne dijelove predviđene u članku 17. životinje vrsta koje su obuhvaćene njegovim uzgojnim programom koje nisu prihvatljive za upis u glavni dio, pod uvjetom da te životinje ispunjavaju uvjete navedene u Prilogu II. dijelu 1. poglavlju II.

2.   Uzgojna udruženja po prijavi uzgajivača upisuju potomstvo životinja iz stavka 1. ovog članka u glavni dio predviđen u članku 16. i to potomstvo smatraju uzgojno valjanim životinjama čistih pasmina, pod uvjetom da to potomstvo ispunjava uvjete navedene u Prilogu II. dijelu 1. poglavlju III.

Članak 21.

Prihvaćanje uzgojno valjanih životinja čistih pasmina i njihovih zametnih proizvoda za uzgoj

1.   Uzgojno udruženje koje provodi uzgojni program za neku pasminu odobren u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12. prihvaća:

| (a) | za prirodni pripust, svaku uzgojno valjanu životinju čiste pasmine te pasmine; |
| --- | --- |

(a)

za prirodni pripust, svaku uzgojno valjanu životinju čiste pasmine te pasmine;

| (b) | za umjetno osjemenjivanje, sjeme prikupljeno od uzgojno valjanih goveda čistih pasmina koja su bila podvrgnuta genetskom vrednovanju u skladu s člankom 25.; |
| --- | --- |

(b)

za umjetno osjemenjivanje, sjeme prikupljeno od uzgojno valjanih goveda čistih pasmina koja su bila podvrgnuta genetskom vrednovanju u skladu s člankom 25.;

| (c) | za umjetno osjemenjivanje, sjeme prikupljeno od uzgojno valjanih svinja, ovaca ili koza čistih pasmina koje su bile podvrgnute genetskom vrednovanju u skladu s člankom 25.; |
| --- | --- |

(c)

za umjetno osjemenjivanje, sjeme prikupljeno od uzgojno valjanih svinja, ovaca ili koza čistih pasmina koje su bile podvrgnute genetskom vrednovanju u skladu s člankom 25.;

| (d) | za umjetno osjemenjivanje, sjeme prikupljeno od uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina koji su, ako je to predviđeno uzgojnim programom odobrenim u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., bili podvrgnuti testiranju rasta i razvoja ili genetskom vrednovanju u skladu s člankom 25.; |
| --- | --- |

(d)

za umjetno osjemenjivanje, sjeme prikupljeno od uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina koji su, ako je to predviđeno uzgojnim programom odobrenim u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., bili podvrgnuti testiranju rasta i razvoja ili genetskom vrednovanju u skladu s člankom 25.;

| (e) | za prijenos zametka, jajne stanice prikupljene i korištene za proizvodnju zametaka in vitro i zametaka dobivenih in vivo začetih iz sjemena iz točke (b) ili točke (c) ovog stavka, pod uvjetom da su te jajne stanice i zametci prikupljeni od uzgojno valjanih goveda, svinja, ovaca ili koza čistih pasmina koji su bili podvrgnuti testiranju rasta i razvoja ili genetskom vrednovanju u skladu s člankom 25.; |
| --- | --- |

(e)

za prijenos zametka, jajne stanice prikupljene i korištene za proizvodnju zametaka in vitro i zametaka dobivenih in vivo začetih iz sjemena iz točke (b) ili točke (c) ovog stavka, pod uvjetom da su te jajne stanice i zametci prikupljeni od uzgojno valjanih goveda, svinja, ovaca ili koza čistih pasmina koji su bili podvrgnuti testiranju rasta i razvoja ili genetskom vrednovanju u skladu s člankom 25.;

| (f) | za prijenos zametka, jajne stanice prikupljene i korištene za proizvodnju zametaka in vitro i zametaka dobivenih in vivo začetih iz sjemena iz točke (d) ovog stavka, pod uvjetom da su te jajne stanice i zametci prikupljeni od uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina koji su, ako se to zahtijeva uzgojnim programom odobrenim u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., bili podvrgnuti testiranju rasta i razvoja ili genetskom vrednovanju u skladu s člankom 25.; |
| --- | --- |

(f)

za prijenos zametka, jajne stanice prikupljene i korištene za proizvodnju zametaka in vitro i zametaka dobivenih in vivo začetih iz sjemena iz točke (d) ovog stavka, pod uvjetom da su te jajne stanice i zametci prikupljeni od uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina koji su, ako se to zahtijeva uzgojnim programom odobrenim u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., bili podvrgnuti testiranju rasta i razvoja ili genetskom vrednovanju u skladu s člankom 25.;

| (g) | za testiranje muških jedinki uzgojno valjanih goveda, svinja, ovaca i koza čistih pasmina, sjeme prikupljeno od uzgojno valjanih životinja čistih pasmina koje nisu bile podvrgnute testiranju rasta i razvoja ili genetskom vrednovanju, pod uvjetom da se to sjeme koristi isključivo za testiranje tih muških jedinki uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u okviru kvantitativnih ograničenja potrebnih kako bi se tom uzgojnom udruženju omogućilo da provede takve testove u skladu s člankom 25. |
| --- | --- |

(g)

za testiranje muških jedinki uzgojno valjanih goveda, svinja, ovaca i koza čistih pasmina, sjeme prikupljeno od uzgojno valjanih životinja čistih pasmina koje nisu bile podvrgnute testiranju rasta i razvoja ili genetskom vrednovanju, pod uvjetom da se to sjeme koristi isključivo za testiranje tih muških jedinki uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u okviru kvantitativnih ograničenja potrebnih kako bi se tom uzgojnom udruženju omogućilo da provede takve testove u skladu s člankom 25.

2.   U slučaju uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina, uzgojno udruženje može, odstupajući od stavka 1. ovog članka, zabraniti ili ograničiti upotrebu jedne ili više reproduktivnih tehnika iz tog stavka ili upotrebu uzgojno valjanih životinja čistih pasmina za jednu ili više tih reproduktivnih tehnika, uključujući upotrebu njihovih zametnih proizvoda, pod uvjetom da je ta zabrana ili to ograničenje navedena u njegovom uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.

Svaka takva zabrana ili ograničenje navedena u uzgojnom programu uzgojnog udruženja koje je utemeljilo matičnu knjigu podrijetla pasmine u skladu s Prilogom I. dijelom 1. točkom 3. podtočkom (a) obvezujuća je za uzgojne programe uzgojnih udruženja koja su utemeljila rodoslovnike za istu pasminu u skladu s Prilogom I. dijelom 3. točkom 3. podtočkom (b).

3.   U slučaju ugrožene pasmine, uzgojno udruženje može zabraniti ili ograničiti upotrebu uzgojno valjane životinje čiste pasmine te pasmine, uključujući upotrebu njezinih zametnih proizvoda, ako bi ta upotreba ugrozila očuvanje ili genetsku raznolikost te pasmine.

4.   Drugo uzgojno udruženje koje provodi odobreni uzgojni program na istoj pasmini u istoj ili drugoj državi članici, prihvaća sjeme iz stavka 1. točke (g) prikupljeno od muških jedinki uzgojno valjanih životinja čiste pasmine koje su upisane u glavni dio matične knjige koju je utemeljilo uzgojno udruženje koje provodi uzgojni program odobren u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., pod istim uvjetima i uz ista kvantitativna ograničenja koji vrijede za testiranje rasta i razvoja te, kada je to primjenjivo, genetsko vrednovanje, kao oni uvjeti i ona kvantitativna ograničenja koji(-a) se primjenjuju na njegove vlastite muške jedinke uzgojno valjanih životinja čistih pasmina.

5.   Za potrebe stavaka 1. i 4., zametni proizvodi uzgojno valjanih životinja čistih pasmina na koje se upućuje u tim stavcima prikupljaju se, obrađuju i pohranjuju u centru za prikupljanje ili pohranu sjemena, ili od strane tima za prikupljanje ili proizvodnju zametaka, koji su odobreni za trgovinu tom robom unutar Unije u skladu s pravom Unije o zdravlju životinja.

6.   Odstupajući od stavka 5., država članica može odobriti prikupljanje, proizvodnju, obradu i pohranu, radi upotrebe na državnom području te države članice, zametnih proizvoda uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u centru za prikupljanje ili pohranu sjemena, odnosno centru za pohranu zametaka, od strane tima za prikupljanje i proizvodnju zametaka ili osoblja s posebnim kvalifikacijama koji su odobreni u skladu sa zakonodavstvom te države članice.

7.   Odstupajući od stavka 1. točaka (b), (c) i (e), ako je cilj uzgojnog programa odobrenog u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., očuvanje pasmine ili očuvanje postojeće genetske raznolikosti unutar pasmine, testiranje rasta i razvoja ili genetsko vrednovanje provodi se samo ako taj uzgojni program zahtijeva takvo testiranje rasta i razvoja ili genetsko vrednovanje.

Članak 22.

Metode provjere identiteta

1.   Kada se uzgojno valjana goveda, ovce, koze i kopitari čistih pasmina koriste za prikupljanje sjemena za umjetno osjemenjivanje, uzgojna udruženja zahtijevaju da se te uzgojno valjane životinje čistih pasmina identificiraju analizom njihove krvne grupe ili bilo kojom drugom prikladnom metodom koja osigurava barem isti stupanj pouzdanosti kao što je, na primjer, analiza DNK-a.

2.   Kada se uzgojno valjana goveda, ovce, koze i kopitari čistih pasmina koriste za prikupljanje jajnih stanica i zametaka te kada se uzgojno valjane svinje koriste za prikupljanje sjemena za umjetno osjemenjivanje, uzgojna udruženja i uzgojne organizacije mogu zahtijevati da se te uzgojno valjane životinje identificiraju jednom od metoda iz stavka 1.

3.   Na zahtjev države članice ili europske udruge za uzgojno valjane životinje dotične vrste, Komisija može donijeti provedbene akte kojima se odobravaju metode provjere identiteta uzgojno valjanih životinja, pod uvjetom da one osiguravaju barem isti stupanj pouzdanosti kao analiza krvne grupe tih uzgojno valjanih životinja uzimajući u obzir tehnički napredak i preporuke referentnih centara Europske unije iz članka 29., ICAR-a ili Međunarodnog društva za životinjsku genetiku (ISAG). Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 62. stavka 2.

Odjeljak 2.

Registracija uzgojno valjanih hibridnih svinja u uzgojne upisnike i prihvaćanje za uzgoj

Članak 23.

Registracija uzgojno valjanih hibridnih svinja u uzgojne upisnike

1.   Uzgojne organizacije na zahtjev svojih uzgajivača registriraju u svoj uzgojni upisnik sve uzgojno valjane hibridne svinje iste pasmine, linije ili križanca koje ispunjavaju zahtjeve navedene u Prilogu II. dijelu 2.

2.   Uzgojne organizacije ne smiju odbiti registraciju u svoje uzgojne upisnike bilo kojih uzgojno valjanih hibridnih svinja registriranih u skladu s Prilogom II. dijelom 2. u uzgojni upisnik koji je uzgojna organizacija utemeljila za istu pasminu, liniju ili križanca u skladu s člankom 4. stavkom 3. u istoj ili u drugoj državi članici.

Članak 24.

Prihvaćanje uzgojno valjanih hibridnih svinja i njihovih zametnih proizvoda za uzgoj

1.   Uzgojno udruženje koje provodi uzgojni program za uzgojno valjane hibridne svinje pasmine, linije ili križanca, odobren u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., prihvaća:

| (a) | za prirodni pripust, svaku uzgojno valjanu hibridnu svinju iste pasmine, linije ili križanca kako je definirano u tom uzgojnom programu; |
| --- | --- |

(a)

za prirodni pripust, svaku uzgojno valjanu hibridnu svinju iste pasmine, linije ili križanca kako je definirano u tom uzgojnom programu;

| (b) | za umjetno osjemenjivanje, sjeme prikupljeno od uzgojno valjanih hibridnih svinja koje su bile podvrgnute, ako se to zahtijeva uzgojnim programom odobrenim u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., testiranju rasta i razvoja ili genetskom vrednovanju u skladu s člankom 25.; |
| --- | --- |

(b)

za umjetno osjemenjivanje, sjeme prikupljeno od uzgojno valjanih hibridnih svinja koje su bile podvrgnute, ako se to zahtijeva uzgojnim programom odobrenim u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., testiranju rasta i razvoja ili genetskom vrednovanju u skladu s člankom 25.;

| (c) | za prijenos zametka, jajne stanice prikupljene i korištene za proizvodnju zametaka in vitro i zametaka dobivenih in vivo začetih iz sjemena iz točke (b), pod uvjetom da su te jajne stanice i zametci prikupljeni od uzgojno valjanih hibridnih svinja koje su, ako se to zahtijeva uzgojnim programom odobrenim u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., bile podvrgnute testiranju rasta i razvoja ili genetskom vrednovanju u skladu s člankom 25.; |
| --- | --- |

(c)

za prijenos zametka, jajne stanice prikupljene i korištene za proizvodnju zametaka in vitro i zametaka dobivenih in vivo začetih iz sjemena iz točke (b), pod uvjetom da su te jajne stanice i zametci prikupljeni od uzgojno valjanih hibridnih svinja koje su, ako se to zahtijeva uzgojnim programom odobrenim u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., bile podvrgnute testiranju rasta i razvoja ili genetskom vrednovanju u skladu s člankom 25.;

| (d) | za testiranje takvih muških jedinki uzgojno valjanih hibridnih svinja, sjeme prikupljeno od tih uzgojno valjanih hibridnih svinja koje nisu bile podvrgnute testiranju rasta i razvoja ili genetskom vrednovanju, pod uvjetom da se to sjeme koristi isključivo za testiranje tih uzgojno valjanih svinja u okviru kvantitativnih ograničenja potrebnih da ta uzgojna organizacija provede takve testove u skladu s člankom 25. |
| --- | --- |

(d)

za testiranje takvih muških jedinki uzgojno valjanih hibridnih svinja, sjeme prikupljeno od tih uzgojno valjanih hibridnih svinja koje nisu bile podvrgnute testiranju rasta i razvoja ili genetskom vrednovanju, pod uvjetom da se to sjeme koristi isključivo za testiranje tih uzgojno valjanih svinja u okviru kvantitativnih ograničenja potrebnih da ta uzgojna organizacija provede takve testove u skladu s člankom 25.

2.   Muške jedinke uzgojno valjanih hibridnih svinja koje su registrirane u uzgojnom upisniku koji je utemeljila uzgojna organizacija koja provodi uzgojni program odobren u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., i njihove zametne proizvode, prihvaća druga uzgojna organizacija koja provodi uzgojni program za istu pasminu, liniju ili križanca u istoj ili drugoj državi članici, pod istim uvjetima i uz ista kvantitativna ograničenja za testiranje rasta i razvoja i, kada je to primjenjivo, genetsko vrednovanje koji se primjenjuju na njezine vlastite uzgojno valjane hibridne svinje.

3.   Za potrebe stavaka 1. i 2. zametni proizvodi uzgojno valjanih hibridnih svinja na koje se upućuje u tim stavcima prikupljaju se, proizvode, obrađuju i pohranjuju u centru za prikupljanje ili pohranu sjemena, ili od strane tima za prikupljanje ili proizvodnju zametaka, koji su odobreni za trgovinu tom robom unutar Unije u skladu s pravom Unije o zdravlju životinja.

4.   Odstupajući od stavka 3., država članica može odobriti, radi upotrebe na svojem državnom području, prikupljanje, proizvodnju, obradu i pohranu zametnih proizvoda uzgojno valjanih hibridnih svinja u centru za prikupljanje ili pohranu sjemena, centru za pohranu zametaka, od strane tima za prikupljanje ili proizvodnju zametaka ili osoblja s posebnim kvalifikacijama, koji su odobreni u skladu sa zakonodavstvom te države članice.

POGLAVLJE V.

Testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje

Članak 25.

Metode testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja

Kada uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija ili treća strana imenovana u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b), provodi testiranje rasta i razvoja ili genetsko vrednovanje uzgojno valjanih životinja, to uzgojno udruženje, ta uzgojna organizacija ili ta treća strana osiguravaju da se takvo testiranje rasta i razvoja ili takvo genetsko vrednovanje provede u skladu s pravilima utvrđenima u:

| (a) | u slučaju uzgojno valjanih goveda, svinja, ovaca i koza čistih pasmina te uzgojno valjanih hibridnih svinja, Prilogu III.; |
| --- | --- |

(a)

u slučaju uzgojno valjanih goveda, svinja, ovaca i koza čistih pasmina te uzgojno valjanih hibridnih svinja, Prilogu III.;

| (b) | u slučaju uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina, uzgojnom programu koji provodi to uzgojno udruženje kako je odobren u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12. |
| --- | --- |

(b)

u slučaju uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina, uzgojnom programu koji provodi to uzgojno udruženje kako je odobren u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.

Članak 26.

Delegirane ovlasti i provedbene ovlasti u vezi sa zahtjevima za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje

1.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 61. u vezi s izmjenama Priloga III. u pogledu testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja uzgojno valjanih goveda, ovaca i koza čistih pasmina kako bi se uzeli u obzir:

| (a) | znanstveni napredak; |
| --- | --- |

(a)

znanstveni napredak;

| (b) | tehnički razvoj; ili |
| --- | --- |

(b)

tehnički razvoj; ili

| (c) | potreba očuvanja vrijednih genetskih resursa. |
| --- | --- |

(c)

potreba očuvanja vrijednih genetskih resursa.

2.   Komisija može donijeti provedbene akte kojima se utvrđuju jedinstvena pravila za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje uzgojno valjanih goveda, ovaca i koza iz ovog članka, kao i za tumačenje njihovih rezultata. Pritom uzima u obzir tehnički i znanstveni napredak ili preporuke relevantnih referentnih centara Europske unije predviđenih u članku 29. stavka 1. ili, ako oni ne postoje, načela koja je dogovorio ICAR. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 62. stavka 2.

Članak 27.

Provedba testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja

1.   Kada se testiranje rasta i razvoja ili genetsko vrednovanje mora provesti u skladu s uzgojnim programom odobrenim u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., uzgojna udruženja i uzgojne organizacije:

| (a) | sami provode ta testiranja rasta i razvoja ili to genetsko vrednovanje; ili |
| --- | --- |

(a)

sami provode ta testiranja rasta i razvoja ili to genetsko vrednovanje; ili

| (b) | imenuju treće strane kojima se može povjeriti provedba tog testiranja rasta i razvoja ili tog genetskog vrednovanja. |
| --- | --- |

(b)

imenuju treće strane kojima se može povjeriti provedba tog testiranja rasta i razvoja ili tog genetskog vrednovanja.

2.   Država članica ili, ako država članica tako odluči, njezina nadležna tijela mogu zahtijevati da, kako bi treće strane bile imenovane u skladu sa stavkom 1. točkom (b), te treće strane moraju biti ovlaštene za provedbu testiranja rasta i razvoja ili genetskog vrednovanja uzgojno valjanih životinja od strane te države članice ili njezinih nadležnih tijela, osim ako je dotična imenovana treća strana javno tijelo koje podliježe kontroli te države članice ili njezinih nadležnih tijela.

3.   Država članica ili, ako država članica tako odluči, njezina nadležna tijela koja postupaju temeljem odredbe iz stavka 2. osiguravaju da se ovlaštenje daje trećim stranama iz tog stavka, ako one:

| (a) | posjeduju objekte i opremu potrebne za provedbu tog testiranja rasta i razvoja ili tog genetskog vrednovanja; |
| --- | --- |

(a)

posjeduju objekte i opremu potrebne za provedbu tog testiranja rasta i razvoja ili tog genetskog vrednovanja;

| (b) | raspolažu primjereno kvalificiranim osobljem; i |
| --- | --- |

(b)

raspolažu primjereno kvalificiranim osobljem; i

| (c) | imaju sposobnost provedbe tog testiranju rasta i razvoja ili tog genetskog vrednovanja u skladu s člankom 25. |
| --- | --- |

(c)

imaju sposobnost provedbe tog testiranju rasta i razvoja ili tog genetskog vrednovanja u skladu s člankom 25.

4.   Odstupajući od članka 8. stavka 4. točke (a), država članica ili njezino nadležno tijelo može odlučiti da su treća strana koja je ovlaštena u skladu sa stavkom 2. ovog članka ili imenovano javno tijelo koje podliježe kontroli države članice ili njezinih nadležnih tijela iz stavka 2. ovog članka tom nadležnom tijelu odgovorni za osiguravanje usklađenosti sa zahtjevima predviđenima u ovoj Uredbi koji se primjenjuju na to povjereno testiranje rasta i razvoja ili to povjereno genetsko vrednovanje.

5.   Uzgojna udruženja ili uzgojne organizacije koji sami provode testiranje rasta i razvoja ili genetsko vrednovanje ili treće strane koje su uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija imenovali u skladu sa stavkom 1. točkom (b) ovog članka ili koje su država članica ili njezina nadležna tijela ovlastili kako je navedeno u stavku 2. ovog članka, mogu preuzeti obvezu poštovanja pravila i standarda koje je uspostavio ICAR ili mogu sudjelovati u aktivnostima koje provode referentni centri Europske unije iz članka 29.

Nadležna tijela mogu uzeti u obzir rezultate takvih preuzetih obveza ili sudjelovanje u takvim aktivnostima pri priznavanju tih uzgojnih udruženja ili uzgojnih organizacija, odobravanju njihovih uzgojnih programa, davanju ovlaštenja tim trećim stranama ili provedbi službenih kontrola nad tim subjektima.

6.   Uzgojna udruženja i uzgojne organizacije objavljuju detaljne informacije o onima koji provode testiranje rasta i razvoja ili genetsko vrednovanje.

Članak 28.

Obveze uzgojnih udruženja, uzgojnih organizacija i trećih strana koji provode testiranje rasta i razvoja ili genetsko vrednovanje

1.   Kada uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija provodi testiranje rasta i razvoja ili genetsko vrednovanje uzgojno valjanih životinja ili te aktivnosti povjerava trećoj strani u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b), to uzgojno udruženje ili ta uzgojna organizacija, na zahtjev nadležnog tijela iz članka 8. stavka 3. ili, kada je to primjenjivo, članka 12. stavka 5., pruža sljedeće informacije:

| (a) | zapisnike sa svim podacima dobivenima testiranjem rasta i razvoja i genetskim vrednovanjem u vezi s uzgojno valjanim životinjama s gospodarstava koja se nalaze na državnom području na kojem djeluje to nadležno tijelo; |
| --- | --- |

(a)

zapisnike sa svim podacima dobivenima testiranjem rasta i razvoja i genetskim vrednovanjem u vezi s uzgojno valjanim životinjama s gospodarstava koja se nalaze na državnom području na kojem djeluje to nadležno tijelo;

| (b) | pojedinosti o metodama bilježenja osobina; |
| --- | --- |

(b)

pojedinosti o metodama bilježenja osobina;

| (c) | pojedinosti o modelu opisa rasta i razvoja koji se koristi za analizu rezultata testiranja rasta i razvoja; |
| --- | --- |

(c)

pojedinosti o modelu opisa rasta i razvoja koji se koristi za analizu rezultata testiranja rasta i razvoja;

| (d) | pojedinosti o statističkim metodama koje se koriste za analizu rezultata testiranja rasta i razvoja za svaku vrednovanu osobinu; |
| --- | --- |

(d)

pojedinosti o statističkim metodama koje se koriste za analizu rezultata testiranja rasta i razvoja za svaku vrednovanu osobinu;

| (e) | pojedinosti o genetskim parametrima korištenima za svaku vrednovanu osobinu, uključujući, kada je to primjenjivo, pojedinosti o genomskom vrednovanju. |
| --- | --- |

(e)

pojedinosti o genetskim parametrima korištenima za svaku vrednovanu osobinu, uključujući, kada je to primjenjivo, pojedinosti o genomskom vrednovanju.

2.   Uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija ili, na zahtjev tog uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije, treća strana koju je imenovalo to uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b) objavljuje i ažurira rezultate genetskog vrednovanja uzgojno valjanih životinja čije je sjeme korišteno za umjetno osjemenjivanje u skladu s člankom 21. stavkom 1. točkama (b), (c) i (d) te člankom 24. stavkom 1. točkom (b).

POGLAVLJE VI.

Referentni centri Europske unije

Članak 29.

Referentni centri Europske unije

1.   Ako postoji dokazana potreba za poticanjem usklađivanja ili poboljšanja metoda testiranja rasta i razvoja ili genetskog vrednovanja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina koje provode uzgojna udruženja ili treće strane koje su uzgojna udruženja imenovala u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b), Komisija može donositi provedbene akte kojima se određuju referentni centri Europske unije odgovorni za znanstveni i tehnički doprinos usklađivanju ili poboljšanju tih metoda.

Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 62. stavka 2.

2.   Ako postoji dokazana potreba za poticanjem utvrđivanja ili usklađivanja metoda koje koriste uzgojna udruženja, treće strane koje su uzgojna udruženja imenovala u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b), nadležna tijela ili druga tijela država članica, za očuvanje ugroženih pasmina ili očuvanje genetske raznolikosti unutar tih pasmina, Komisija može donositi provedbene akte kako bi odredila referentne centre Europske unije odgovorne za znanstveni i tehnički doprinos utvrđivanju ili usklađivanju tih metoda. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 62. stavka 2.

3.   Određivanja predviđena u stavcima 1. i 2. provode se u okviru javnog postupka odabira i vremenski su ograničena ili se redovito preispituju.

4.   Referentni centri Europske unije određeni u skladu sa stavkom 1. ili stavkom 2. ovog članka:

| (a) | udovoljavaju zahtjevima navedenima u Prilogu IV. točki 1.; |
| --- | --- |

(a)

udovoljavaju zahtjevima navedenima u Prilogu IV. točki 1.;

| (b) | odgovorni su za provedbu zadaća:






  i. | u slučaju referentnih centara Europske unije određenih u skladu sa stavkom 1. ovog članka, navedenih u Prilogu IV. točki 2.; |
| --- | --- | --- |

(b)

odgovorni su za provedbu zadaća:

i.

u slučaju referentnih centara Europske unije određenih u skladu sa stavkom 1. ovog članka, navedenih u Prilogu IV. točki 2.;

| ii. | u slučaju referentnih centara Europske unije određenih u skladu sa stavkom 2. ovog članka, navedenih u Prilogu IV. točki 3.; |
| --- | --- |

ii.

u slučaju referentnih centara Europske unije određenih u skladu sa stavkom 2. ovog članka, navedenih u Prilogu IV. točki 3.;

ako su te zadaće uključene u godišnje ili višegodišnje programe rada referentnih centara izrađene u skladu s ciljevima i prioritetima relevantnih programa rada koje je Komisija donijela u skladu s člankom 36. Uredbe (EU) br. 652/2014.

5.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 61. kojima se mijenjaju:

| (a) | zahtjevi u vezi s referentnim centrima Europske unije navedeni u Prilogu IV. točki 1. |
| --- | --- |

(a)

zahtjevi u vezi s referentnim centrima Europske unije navedeni u Prilogu IV. točki 1.

| (b) | zadaće referentnih centara Europske unije navedene u Prilogu IV. točkama 2. i 3. |
| --- | --- |

(b)

zadaće referentnih centara Europske unije navedene u Prilogu IV. točkama 2. i 3.

Delegiranim aktima predviđenima u ovom stavku uzimaju se, na odgovarajući način, u obzir:

| (a) | vrste uzgojno valjanih životinja čistih pasmina za koje treba uskladiti ili poboljšati metode testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja te znanstveni i tehnički napredak u području testiranja rasta i razvoja ili genetskog vrednovanja; ili |
| --- | --- |

(a)

vrste uzgojno valjanih životinja čistih pasmina za koje treba uskladiti ili poboljšati metode testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja te znanstveni i tehnički napredak u području testiranja rasta i razvoja ili genetskog vrednovanja; ili

| (b) | ugrožene pasmine za koje treba utvrditi ili uskladiti metode očuvanja tih pasmina ili očuvanja genetske raznolikosti unutar tih pasmina te znanstveni i tehnički napredak u tim područjima. |
| --- | --- |

(b)

ugrožene pasmine za koje treba utvrditi ili uskladiti metode očuvanja tih pasmina ili očuvanja genetske raznolikosti unutar tih pasmina te znanstveni i tehnički napredak u tim područjima.

6.   Referentni centri Europske unije određeni u skladu sa stavkom 1. ili stavkom 2. podliježu kontrolama Komisije radi provjere:

| (a) | udovoljavaju li zahtjevima navedenima u Prilogu IV. točki 1.; |
| --- | --- |

(a)

udovoljavaju li zahtjevima navedenima u Prilogu IV. točki 1.;

| (b) | ispunjavaju li zadaće:






  i. | u slučaju referentnih centara Europske unije određenih u skladu sa stavkom 1., navedene u Prilogu IV. točki 2.; |
| --- | --- | --- |

(b)

ispunjavaju li zadaće:

i.

u slučaju referentnih centara Europske unije određenih u skladu sa stavkom 1., navedene u Prilogu IV. točki 2.;

| ii. | u slučaju referentnih centara Europske unije određenih u skladu sa stavkom 2., navedene u Prilogu IV. točki 3.; |
| --- | --- |

ii.

u slučaju referentnih centara Europske unije određenih u skladu sa stavkom 2., navedene u Prilogu IV. točki 3.;

Ako rezultati takve kontrole pokažu da neki referentni centar Europske unije ne udovoljava zahtjevima navedenima u Priloga IV. točki 1. ili ne ispunjava zadaće navedene u Prilogu IV. točki 2. ili točki 3., Komisija može donijeti provedbene akte kojima umanjuje financijske doprinose Unije koji se odobravaju u skladu s člankom 30. Uredbe (EU) br. 652/2014 ili kojima se povlači njegovo određivanje kao referentnog centra Europske unije. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 62. stavka 2.

POGLAVLJE VII.

Zootehnički certifikati

Članak 30.

Izdavanje, sadržaj i format zootehničkih certifikata koji prate uzgojno valjane životinje i njihove zametne proizvode

1.   Kada uzgajivači koji sudjeluju u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. i, kada je to primjenjivo, člankom 12. zatraže zootehničke certifikate za svoje uzgojno valjane životinje ili njihove zametne proizvode, uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija koja provodi taj uzgojni program izdaje te certifikate.

2.   Zootehničke certifikate koji prate uzgojno valjane životinje ili njihove zametne proizvode izdaju isključivo:

| (a) | uzgojna udruženja ili uzgojne organizacije koji provode uzgojne programe odobrene u skladu s člankom 8. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., na tim uzgojno valjanim životinjama; |
| --- | --- |

(a)

uzgojna udruženja ili uzgojne organizacije koji provode uzgojne programe odobrene u skladu s člankom 8. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., na tim uzgojno valjanim životinjama;

| (b) | nadležna tijela iz članka 8. stavka 3. ili, kada je to primjenjivo, članka 12. stavka 2. točke (a) ako ta tijela tako odluče; ili |
| --- | --- |

(b)

nadležna tijela iz članka 8. stavka 3. ili, kada je to primjenjivo, članka 12. stavka 2. točke (a) ako ta tijela tako odluče; ili

| (c) | tijela koja se bave uzgojem uključena na popis predviđen u članku 34. koja provode uzgojne programe na tim uzgojno valjanim životinjama. |
| --- | --- |

(c)

tijela koja se bave uzgojem uključena na popis predviđen u članku 34. koja provode uzgojne programe na tim uzgojno valjanim životinjama.

3.   Uzgojna udruženja ili uzgojne organizacije osiguravaju pravodobnu dostavu zootehničkih certifikata.

4.   Kada se trguje uzgojno valjanim životinjama upisanima u matičnu knjigu koju vodi uzgojno udruženje odnosno registriranima u uzgojni upisnik koji vodi uzgojna organizacija ili njihovim zametnim proizvodima te kada su te uzgojno valjane životinje ili potomstvo dobiveno od tih zametnih proizvoda namijenjeni za upis ili registraciju u drugu matičnu knjigu odnosno uzgojni upisnik, te uzgojno valjane životinje ili zametni proizvodi moraju biti popraćeni zootehničkim certifikatom.

Uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija pošiljatelj uzgojno valjanih životinja ili njihovih zametnih proizvoda koji vodi matičnu knjigu ili uzgojni upisnik u koji su te uzgojno valjane životinje upisane ili registrirane izdaje taj zootehnički certifikat.

5.   Kada uzgojno valjane životinje upisane u matičnu knjigu ili registrirane u uzgojni upisnik koji vodi tijelo koje se bavi uzgojem uključeno na popis predviđen u članku 34. ili njihovi zametni proizvodi ulaze u Uniju te kada su te uzgojno valjane životinje ili potomstvo dobiveno od tih zametnih proizvoda namijenjeni za upis u matičnu knjigu koju vodi uzgojno udruženje odnosno registraciju u uzgojni upisnik koji vodi uzgojna organizacija, te uzgojno valjane životinje ili njihovi zametni proizvodi moraju biti popraćeni zootehničkim certifikatom.

Taj zootehnički certifikat izdaje tijelo koje se bavi uzgojem uključeno na popisu u skladu s člankom 34. koje vodi matičnu knjigu ili uzgojni upisnik u koji su te uzgojno valjane životinje upisane ili registrirane ili službeno tijelo treće zemlje pošiljatelja.

6.   Zootehnički certifikati iz stavaka 4. i 5.:

| (a) | sadržavaju informacije navedene u relevantnim dijelovima i poglavljima Priloga V.; |
| --- | --- |

(a)

sadržavaju informacije navedene u relevantnim dijelovima i poglavljima Priloga V.;

| (b) | u skladu su s odgovarajućim modelima obrasca zootehničkih certifikata predviđenima u provedbenim aktima donesenima na temelju stavka 10. |
| --- | --- |

(b)

u skladu su s odgovarajućim modelima obrasca zootehničkih certifikata predviđenima u provedbenim aktima donesenima na temelju stavka 10.

7.   Uzgojno udruženje ili tijelo koje se bavi uzgojem koje u skladu sa svojim uzgojnim programom provodi testiranje rasta i razvoja ili genetsko vrednovanje, ili oboje, ili te poslove povjerava trećim stranama u slučaju uzgojnog udruženja u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b), u zootehničkim certifikatima izdanima za uzgojno valjanu životinju čiste pasmine ili njezine zametne proizvode navodi:

| (a) | rezultate tog testiranja rasta i razvoja; i |
| --- | --- |

(a)

rezultate tog testiranja rasta i razvoja; i

| (b) | ažurirane rezultate tog genetskog vrednovanja; |
| --- | --- |

(b)

ažurirane rezultate tog genetskog vrednovanja;

| (c) | genetska oštećenja i genetske posebnosti u vezi s tim uzgojnim programom koje utječu na tu uzgojno valjanu životinju ili donore tih zametnih proizvoda. |
| --- | --- |

(c)

genetska oštećenja i genetske posebnosti u vezi s tim uzgojnim programom koje utječu na tu uzgojno valjanu životinju ili donore tih zametnih proizvoda.

8.   Uzgojna organizacija ili tijelo koje se bavi uzgojem koja(-e) u skladu sa svojim uzgojnim programom provodi testiranje rasta i razvoja ili genetsko vrednovanje, ili oboje, ili te poslove povjerava trećim stranama u slučaju uzgojne organizacije u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b), u zootehničkim certifikatima izdanima za uzgojno valjanu hibridnu svinju ili njezine zametne proizvode, ako se tako zahtijeva tim uzgojnim programom, navodi:

| (a) | rezultate tog testiranja rasta i razvoja; |
| --- | --- |

(a)

rezultate tog testiranja rasta i razvoja;

| (b) | ažurirane rezultate tog genetskog vrednovanja; i |
| --- | --- |

(b)

ažurirane rezultate tog genetskog vrednovanja; i

| (c) | genetska oštećenja i genetske posebnosti u vezi s tim uzgojnim programom koje utječu na tu uzgojno valjanu životinju ili donore tih zametnih proizvoda. |
| --- | --- |

(c)

genetska oštećenja i genetske posebnosti u vezi s tim uzgojnim programom koje utječu na tu uzgojno valjanu životinju ili donore tih zametnih proizvoda.

9.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 61. kojima se mijenjaju sadržaji zootehničkih certifikata navedeni u Prilogu V. radi njihovog ažuriranja kako bi se u obzir uzelo sljedeće:

| (a) | znanstveni napredak; |
| --- | --- |

(a)

znanstveni napredak;

| (b) | tehnički razvoj; |
| --- | --- |

(b)

tehnički razvoj;

| (c) | funkcioniranje unutarnjeg tržišta; ili |
| --- | --- |

(c)

funkcioniranje unutarnjeg tržišta; ili

| (d) | potrebu očuvanja vrijednih genetskih resursa. |
| --- | --- |

(d)

potrebu očuvanja vrijednih genetskih resursa.

10.   Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju modeli obrazaca za zootehničke certifikate za uzgojno valjane životinje i njihove zametne proizvode. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 62. stavka 2.

Članak 31.

Odstupanja od zahtjeva u vezi s izdavanjem, sadržajem i oblikom zootehničkih certifikata za trgovinu uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima

1.   Odstupajući od članka 30. stavka 2. točke (a), nadležno tijelo može odobriti da zametni proizvodi budu popraćeni zootehničkim certifikatom koji je na osnovi informacija dobivenih od uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije, izdao centar za prikupljanje ili pohranu sjemena, ili tim za prikupljanje ili proizvodnju zametaka, koji su odobreni za trgovinu unutar Unije tim zametnim proizvodima u skladu s pravom Unije o zdravlju životinja.

2.   Odstupajući od članka 30. stavka 6. točke (b), nadležno tijelo može odobriti da se ne koriste modeli obrazaca iz članka 30. stavka 6. točke (b) pod sljedećim uvjetima:

| (a) | u slučaju uzgojno valjanih goveda, svinja, ovaca i koza, informacije navedene u Prilogu V. dijelu 2. poglavlju I. ili Prilogu V. dijelu 3. poglavlju I. sadržane su u drugim dokumentima koji prate te uzgojno valjane životinje, koje je izdalo uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija; |
| --- | --- |

(a)

u slučaju uzgojno valjanih goveda, svinja, ovaca i koza, informacije navedene u Prilogu V. dijelu 2. poglavlju I. ili Prilogu V. dijelu 3. poglavlju I. sadržane su u drugim dokumentima koji prate te uzgojno valjane životinje, koje je izdalo uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija;

| (b) | u slučaju zametnih proizvoda goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara:






  i. | informacije o donorima tih zametnih proizvoda sadržane su u drugim dokumentima ili preslikama originalnog zootehničkog certifikata koji prate te zametne proizvode ili ih uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija ili drugi subjekti iz stavka 1. na zahtjev stavljaju na raspolaganje prije ili nakon slanja tih zametnih proizvoda; |
| --- | --- | --- |

(b)

u slučaju zametnih proizvoda goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara:

i.

informacije o donorima tih zametnih proizvoda sadržane su u drugim dokumentima ili preslikama originalnog zootehničkog certifikata koji prate te zametne proizvode ili ih uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija ili drugi subjekti iz stavka 1. na zahtjev stavljaju na raspolaganje prije ili nakon slanja tih zametnih proizvoda;

| ii. | informacije o sjemenu, jajnim stanicama ili zametcima sadržane su u drugim dokumentima koji prate to sjeme, te jajne stanice ili te zametke, koje je izdalo uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija ili drugi subjekt iz stavka 1. |
| --- | --- |

ii.

informacije o sjemenu, jajnim stanicama ili zametcima sadržane su u drugim dokumentima koji prate to sjeme, te jajne stanice ili te zametke, koje je izdalo uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija ili drugi subjekt iz stavka 1.

3.   Odstupajući od članka 30. stavka 7. točaka (a) i (b) te članka 30. stavka 8. točaka (a) i (b), ako su rezultati testiranja rasta i razvoja ili genetskog vrednovanja javno dostupni na internetskim stranicama, uzgojna udruženja, uzgojne organizacije ili drugi subjekti iz stavka 1. ovog članka mogu u zootehničkom certifikatu ili dokumentima iz stavka 2. točke (a) ovog članka uputiti na internetske stranice na kojima se može pristupiti tim rezultatima.

Članak 32.

Odstupanja od zahtjeva u vezi s oblikom zootehničkih certifikata izdanih za uzgojno valjane kopitare čistih pasmina

1.   Odstupajući od članka 30. stavka 6., u slučaju uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina informacije navedene u Prilogu V. dijelu 2. poglavlju I. sadržane su u jedinstvenom doživotnom identifikacijskom dokumentu za kopitare. Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 61. u vezi sa sadržajem i oblikom takvih identifikacijskih dokumenata.

2.   Komisija može donijeti provedbene akte kojima se utvrđuju modeli obrazaca jedinstvenog doživotnog identifikacijskog dokumenta za kopitare. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 62. stavka 2.

3.   Odstupajući od stavka 1., ako su ažurirani rezultati testiranja rasta i razvoja ili genetskog vrednovanja javno dostupni na internetskim stranicama, nadležna tijela mogu odobriti neuključivanje informacija navedenih u Prilogu V. dijelu 2. poglavlju I. točki 1. podtočki (m) u dokument iz stavka 1., pod uvjetom da uzgojno udruženje u tom dokumentu uputi na te internetske stranice.

4.   Odstupajući od stavka 1., nadležna tijela mogu odobriti da informacije navedene u Prilogu V. dijelu 2. poglavlju I. točki 1. podtočkama (m) i (n) budu sadržane u drugim dokumentima koje izdaje uzgojno udruženje za uzgojno valjane životinje čiste pasmine upisane u matičnu knjigu koju vodi to uzgojno udruženje.

Članak 33.

Odstupanja od zahtjeva u vezi s izdavanjem, sadržajem i oblikom zootehničkih certifikata za ulazak u Uniju uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda

1.   Odstupajući od članka 30. stavka 2. točke (c) i članka 30. stavka 5., zametni proizvodi mogu biti popraćeni zootehničkim certifikatom koji, u ime tijela koje se bavi uzgojem, a na osnovi informacija dobivenih od tog tijela koje se bavi uzgojem, izdaje centar za prikupljanje ili pohranu sjemena, ili tim za prikupljanje ili proizvodnju zametaka, koji su odobreni u svrhu ulaska u Uniju tih zametnih proizvoda u skladu s pravom Unije o zdravlju životinja.

2.   Odstupajući od članka 30. stavka 6. točke (b), modeli obrazaca iz članka 30. stavka 6. točke (b) ne moraju se koristiti ako:

| (a) | informacije navedene u relevantnim dijelovima i poglavljima Priloga V. sadržane su u drugim dokumentima koji prate uzgojno valjanu životinju ili njezine zametne proizvode; |
| --- | --- |

(a)

informacije navedene u relevantnim dijelovima i poglavljima Priloga V. sadržane su u drugim dokumentima koji prate uzgojno valjanu životinju ili njezine zametne proizvode;

| (b) | tijelo koje se bavi uzgojem, a koje provodi uzgojni program, ili drugi subjekt iz stavka 1. predočuju iscrpan popis tih dokumenata, izjavljuju da su informacije navedene u relevantnim dijelovima i poglavljima Priloga V. sadržane u tim dokumentima i potvrđuju sadržaj tih dokumenata. |
| --- | --- |

(b)

tijelo koje se bavi uzgojem, a koje provodi uzgojni program, ili drugi subjekt iz stavka 1. predočuju iscrpan popis tih dokumenata, izjavljuju da su informacije navedene u relevantnim dijelovima i poglavljima Priloga V. sadržane u tim dokumentima i potvrđuju sadržaj tih dokumenata.

3.   Odstupajući od članka 30. stavka 7. točaka (a) i (b) te članka 30. stavka 8. točaka (a) i (b), kada su rezultati testiranja rasta i razvoja ili genetskog vrednovanja javno dostupni na internetskim stranicama, tijela koja se bave uzgojem ili drugi subjekti iz stavka 1. ovog članka mogu u zootehničkom certifikatu ili drugim dokumentima iz stavka 2. točke (a) ovog članka uputiti na internetske stranice na kojima se može pristupiti tim rezultatima.

POGLAVLJE VIII.

Ulazak u Uniju uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda

Članak 34.

Uključivanje na popis tijela koja se bave uzgojem

1.   Komisija vodi, ažurira i objavljuje popis tijela koja se bave uzgojem.

2.   Na popis predviđen u stavku 1. Komisija uključuje samo tijelo koje se bavi uzgojem u pogledu kojega je od službenog tijela treće zemlje primila dokumentaciju kojom se dokazuje da tijelo koje se bavi uzgojem ispunjava sljedeće zahtjeve:

| (a) | provodi uzgojni program koji je istovrijedan uzgojnim programima odobrenima u skladu s člankom 8. stavkom 3., koje uzgojna udruženja provode na istoj pasmini odnosno koje uzgojne organizacije provode na istoj pasmini, liniji ili križancu u pogledu:






  i. | upisa uzgojno valjanih životinja u matične knjige ili njihove registracije u uzgojne upisnike; |
| --- | --- | --- |

(a)

provodi uzgojni program koji je istovrijedan uzgojnim programima odobrenima u skladu s člankom 8. stavkom 3., koje uzgojna udruženja provode na istoj pasmini odnosno koje uzgojne organizacije provode na istoj pasmini, liniji ili križancu u pogledu:

i.

upisa uzgojno valjanih životinja u matične knjige ili njihove registracije u uzgojne upisnike;

| ii. | prihvaćanja uzgojno valjanih životinja za uzgoj; |
| --- | --- |

ii.

prihvaćanja uzgojno valjanih životinja za uzgoj;

| iii. | upotrebe zametnih proizvoda uzgojno valjanih životinja za testiranje i uzgoj; |
| --- | --- |

iii.

upotrebe zametnih proizvoda uzgojno valjanih životinja za testiranje i uzgoj;

| iv. | metoda koje se koriste za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje; |
| --- | --- |

iv.

metoda koje se koriste za testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje;

| (b) | službeno tijelo u toj trećoj zemlji nadzire ga ili kontrolira; |
| --- | --- |

(b)

službeno tijelo u toj trećoj zemlji nadzire ga ili kontrolira;

| (c) | donijelo je pravilnik radi osiguranja da se uzgojno valjane životinje koje uzgojna udruženja upisuju u matične knjige ili koje uzgojne organizacije registriraju u uzgojne upisnike te potomci dobiveni od zametnih proizvoda takvih životinja upisuju ili da su prihvatljivi za upis bez diskriminacije s obzirom na njihovu zemlju podrijetla, u slučaju uzgojnih valjanih životinja čistih pasmina u matičnu knjigu iste pasmine, ili u slučaju uzgojno valjanih hibridnih svinja u uzgojni upisnik iste pasmine, linije ili križanca, koji vodi to tijelo koje se bavi uzgojem. |
| --- | --- |

(c)

donijelo je pravilnik radi osiguranja da se uzgojno valjane životinje koje uzgojna udruženja upisuju u matične knjige ili koje uzgojne organizacije registriraju u uzgojne upisnike te potomci dobiveni od zametnih proizvoda takvih životinja upisuju ili da su prihvatljivi za upis bez diskriminacije s obzirom na njihovu zemlju podrijetla, u slučaju uzgojnih valjanih životinja čistih pasmina u matičnu knjigu iste pasmine, ili u slučaju uzgojno valjanih hibridnih svinja u uzgojni upisnik iste pasmine, linije ili križanca, koji vodi to tijelo koje se bavi uzgojem.

3.   Komisija na popis predviđen u stavku 1. ovog članka također uključuje upućivanje na one treće zemlje koje imaju uspostavljene mjere koje se smatraju istovrijednima u skladu s člankom 35., uključujući upućivanje na sva tijela koja se bave uzgojem u tim trećim zemljama.

4.   Komisija, bez nepotrebne odgode, s popisa briše sva tijela koja se bave uzgojem, a koja više ne ispunjavaju barem jedan od zahtjeva iz stavka 2.

Članak 35.

Istovrijednost mjera koje se primjenjuju na uzgoj životinja u trećim zemljama

1.   Komisija može donijeti provedbene akte kojima se priznaje da su mjere koje se primjenjuju u trećoj zemlji istovrijedne mjerama koje se zahtijevaju ovom Uredbom u vezi sa sljedećim:

| (a) | priznavanjem uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija predviđenim u članku 4.; |
| --- | --- |

(a)

priznavanjem uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija predviđenim u članku 4.;

| (b) | odobravanjem uzgojnih programa uzgojnih društava i uzgojnih organizacija predviđenim u članku 8.; |
| --- | --- |

(b)

odobravanjem uzgojnih programa uzgojnih društava i uzgojnih organizacija predviđenim u članku 8.;

| (c) | upisom uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u matične knjige i registracijom uzgojno valjanih hibridnih svinja u uzgojne upisnike predviđenima u člancima 18., 20. i 23.; |
| --- | --- |

(c)

upisom uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u matične knjige i registracijom uzgojno valjanih hibridnih svinja u uzgojne upisnike predviđenima u člancima 18., 20. i 23.;

| (d) | prihvaćanjem uzgojno valjanih životinja za uzgoj predviđenim u člancima 21., 22. i 24.; |
| --- | --- |

(d)

prihvaćanjem uzgojno valjanih životinja za uzgoj predviđenim u člancima 21., 22. i 24.;

| (e) | upotrebom zametnih proizvoda uzgojno valjanih životinja u svrhu testiranja rasta i razvoja i uzgoja predviđenom u člancima 21. i 24.; |
| --- | --- |

(e)

upotrebom zametnih proizvoda uzgojno valjanih životinja u svrhu testiranja rasta i razvoja i uzgoja predviđenom u člancima 21. i 24.;

| (f) | testiranjem rasta i razvoja i genetskim vrednovanjem predviđenima u članku 25.; |
| --- | --- |

(f)

testiranjem rasta i razvoja i genetskim vrednovanjem predviđenima u članku 25.;

| (g) | službenim kontrolama subjekata predviđenima u članku 43.; |
| --- | --- |

(g)

službenim kontrolama subjekata predviđenima u članku 43.;

Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 62. stavka 2.

2.   Provedbeni akti iz stavka 1. donose se na temelju:

| (a) | iscrpnog ispitivanja informacija i podataka koje pruža treća zemlja koja traži priznavanje istovrijednosti svojih mjera s onima koje se zahtijevaju ovom Uredbom; |
| --- | --- |

(a)

iscrpnog ispitivanja informacija i podataka koje pruža treća zemlja koja traži priznavanje istovrijednosti svojih mjera s onima koje se zahtijevaju ovom Uredbom;

| (b) | zadovoljavajućeg rezultata kontrole koju provodi Komisija u skladu s člankom 57., prema potrebi. |
| --- | --- |

(b)

zadovoljavajućeg rezultata kontrole koju provodi Komisija u skladu s člankom 57., prema potrebi.

3.   Provedbenim aktima iz stavka 1. mogu se utvrditi detaljni aranžmani za ulazak uzgojno valjanih životinja čistih pasmina i njihovih zametnih proizvoda u Uniju iz dotične treće zemlje te oni mogu uključivati:

| (a) | oblik i sadržaj zootehničkih certifikata koji prate te uzgojno valjane životinje ili njihove zametne proizvode; |
| --- | --- |

(a)

oblik i sadržaj zootehničkih certifikata koji prate te uzgojno valjane životinje ili njihove zametne proizvode;

| (b) | posebne zahtjeve koji se primjenjuju na ulazak u Uniju tih životinja ili njihovih zametnih proizvoda te službene kontrole koje se provode na tim uzgojno valjanim životinjama ili njihovim zametnim proizvodima prilikom ulaska u Uniju; |
| --- | --- |

(b)

posebne zahtjeve koji se primjenjuju na ulazak u Uniju tih životinja ili njihovih zametnih proizvoda te službene kontrole koje se provode na tim uzgojno valjanim životinjama ili njihovim zametnim proizvodima prilikom ulaska u Uniju;

| (c) | ako je to potrebno, postupke za izradu i izmjenu popisa tijela koja se bave uzgojem i koja se nalaze u dotičnoj trećoj zemlji iz koje je dopušten ulazak u Uniju uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda. |
| --- | --- |

(c)

ako je to potrebno, postupke za izradu i izmjenu popisa tijela koja se bave uzgojem i koja se nalaze u dotičnoj trećoj zemlji iz koje je dopušten ulazak u Uniju uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda.

4.   Komisija, bez nepotrebne odgode, donosi provedbene akte kojima se stavljaju izvan snage provedbeni akti iz stavka 1. u slučajevima kada prestane biti ispunjen bilo koji od uvjeta za priznavanje istovrijednosti mjera koji je vrijedio u trenutku njihova donošenja. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 62. stavka 2.

Članak 36.

Upis u matične knjige ili registracija u uzgojne upisnike uzgojno valjanih životinja i potomstva dobivenog od zametnih proizvoda koji su ušli u Uniju

1.   Po prijavi uzgajivača, uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija upisuje u glavni dio svoje matične knjige ili registrira u svoj uzgojni upisnik sve uzgojno valjane životinje koje su ušle u Uniju i potomstvo dobiveno od zametnih proizvoda koji su ušli u Uniju ako:

| (a) | ta uzgojno valjana životinja ili donori tih zametnih proizvoda upisana(-i) je(-su) u matičnu knjigu ili registrirana(-i) u uzgojni upisnik koju(-i) vodi tijelo koje se bavi uzgojem u trećoj zemlji pošiljatelju; |
| --- | --- |

(a)

ta uzgojno valjana životinja ili donori tih zametnih proizvoda upisana(-i) je(-su) u matičnu knjigu ili registrirana(-i) u uzgojni upisnik koju(-i) vodi tijelo koje se bavi uzgojem u trećoj zemlji pošiljatelju;

| (b) | ti zametni proizvodi ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 21. stavku 1. ili stavku 2., ako je to zahtjev uzgojnog programa koji provodi to uzgojno udruženje ili ta uzgojna organizacija; |
| --- | --- |

(b)

ti zametni proizvodi ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 21. stavku 1. ili stavku 2., ako je to zahtjev uzgojnog programa koji provodi to uzgojno udruženje ili ta uzgojna organizacija;

| (c) | ta uzgojno valjana životinja ispunjava obilježja pasmine ili, u slučaju uzgojno valjanih hibridnih svinja, obilježja pasmine, linije ili križanca utvrđena u uzgojnom programu koji provodi to uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija; |
| --- | --- |

(c)

ta uzgojno valjana životinja ispunjava obilježja pasmine ili, u slučaju uzgojno valjanih hibridnih svinja, obilježja pasmine, linije ili križanca utvrđena u uzgojnom programu koji provodi to uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija;

| (d) | tijelo koje se bavi uzgojem iz točke (a) uključeno je na popis tijela koja se bave uzgojem predviđen u članku 34. |
| --- | --- |

(d)

tijelo koje se bavi uzgojem iz točke (a) uključeno je na popis tijela koja se bave uzgojem predviđen u članku 34.

2.   Države članice ili nadležna tijela ne smiju zabraniti, ograničiti niti spriječiti ulazak u Uniju uzgojno valjanih životinja ili njihovih zametnih proizvoda i naknadnu upotrebu tih uzgojno valjanih životinja ili njihovih zametnih proizvoda, iz zootehničkih ili genealoških razloga, ako su te uzgojno valjane životinje ili donori tih zametnih proizvoda upisani u matičnu knjigu ili registrirani u uzgojni upisnik koju(-i) vodi tijelo koje se bavi uzgojem, a koje je uključeno na popis tijela koja se bave uzgojem uspostavljen u skladu s člankom 34.

Članak 37.

Pregledi za pravo na konvencionalnu carinsku stopu za uzgojno valjane životinje čistih pasmina koje ulaze u Uniju

1.   Kada subjekt odgovoran za pošiljku uzgojno valjanih životinja čistih pasmina zatraži primjenu konvencionalne carinske stope na uzgojno valjane životinje čistih pasmina predviđenu u Uredbi (EEZ) br. 2658/87, za životinje iz te pošiljke vrijedi sljedeće:

| (a) | te životinje moraju biti popraćene:






  i. | zootehničkim certifikatom iz članka 30. stavka 5. ili članka 32.; |
| --- | --- | --- |

(a)

te životinje moraju biti popraćene:

i.

zootehničkim certifikatom iz članka 30. stavka 5. ili članka 32.;

| ii. | dokumentom u kojem se navodi da će one biti upisane u matičnu knjigu koju vodi uzgojno udruženje ili registrirane u uzgojni upisnik koji vodi uzgojna organizacija; |
| --- | --- |

ii.

dokumentom u kojem se navodi da će one biti upisane u matičnu knjigu koju vodi uzgojno udruženje ili registrirane u uzgojni upisnik koji vodi uzgojna organizacija;

| (b) | pregledi te pošiljke provode se na graničnim inspekcijskim postajama na kojima se provode dokumentacijski i identifikacijski pregledi te fizički pregledi iz članka 4. Direktive 91/496/EEZ. |
| --- | --- |

(b)

pregledi te pošiljke provode se na graničnim inspekcijskim postajama na kojima se provode dokumentacijski i identifikacijski pregledi te fizički pregledi iz članka 4. Direktive 91/496/EEZ.

2.   Svrha pregleda predviđenih u stavku 1. točki (b) je provjera:

| (a) | da je pošiljka popraćena dokumentima iz stavka 1. točke (a); |
| --- | --- |

(a)

da je pošiljka popraćena dokumentima iz stavka 1. točke (a);

| (b) | da sadržaj i etikete na pošiljci odgovaraju informacijama navedenima u dokumentima iz stavka 1 točke (a). |
| --- | --- |

(b)

da sadržaj i etikete na pošiljci odgovaraju informacijama navedenima u dokumentima iz stavka 1 točke (a).

POGLAVLJE IX.

Nadležna tijela koja provode uzgojni program na uzgojno valjanim životinjama čistih pasmina

Članak 38.

Nadležna tijela koja provode uzgojni program na uzgojno valjanim životinjama čistih pasmina

1.   Ako u državi članici ili na području na kojem djeluje nadležno tijelo ne postoji uzgojno društvo, udruga uzgajivača ili javno tijelo koje provodi uzgojni program na uzgojno valjanim govedima, svinjama, ovcama, kozama i kopitarima čistih pasmina, to nadležno tijelo može odlučiti provoditi uzgojni program za tu pasminu, pod sljedećim uvjetima:

| (a) | u državi članici ili na području na kojem to nadležno tijelo djeluje postoji potreba za održavanjem ili uvođenjem te pasmine; ili |
| --- | --- |

(a)

u državi članici ili na području na kojem to nadležno tijelo djeluje postoji potreba za održavanjem ili uvođenjem te pasmine; ili

| (b) | riječ je o ugroženoj pasmini. |
| --- | --- |

(b)

riječ je o ugroženoj pasmini.

2.   Nadležno tijelo koje provodi uzgojni program u skladu s ovim člankom poduzima potrebne mjere radi osiguranja da to nema negativne učinke na mogućnost:

| (a) | uzgojnih društava, udruga uzgajivača ili javnih tijela da budu priznati kao uzgojna udruženja u skladu s člankom 4. stavkom 3.; |
| --- | --- |

(a)

uzgojnih društava, udruga uzgajivača ili javnih tijela da budu priznati kao uzgojna udruženja u skladu s člankom 4. stavkom 3.;

| (b) | uzgojnih udruženja da se odobre njihovi uzgojni programi u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12. |
| --- | --- |

(b)

uzgojnih udruženja da se odobre njihovi uzgojni programi u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.

3.   Kada nadležno tijelo provodi uzgojni program na uzgojno valjanim životinjama čistih pasmina, nadležno tijelo mora:

| (a) | raspolagati dovoljnim brojem kvalificiranog osoblja te odgovarajućim objektima i opremom za učinkovitu provedbu tog uzgojnog programa; |
| --- | --- |

(a)

raspolagati dovoljnim brojem kvalificiranog osoblja te odgovarajućim objektima i opremom za učinkovitu provedbu tog uzgojnog programa;

| (b) | biti sposobno provoditi preglede potrebne za bilježenje rodoslovlja uzgojno valjanih životinja obuhvaćenih tim uzgojnim programom; |
| --- | --- |

(b)

biti sposobno provoditi preglede potrebne za bilježenje rodoslovlja uzgojno valjanih životinja obuhvaćenih tim uzgojnim programom;

| (c) | imati dovoljno veliku populaciju uzgojno valjanih životinja čistih pasmina i dovoljan broj uzgajivača na geografskom području obuhvaćenom tim uzgojnim programom; |
| --- | --- |

(c)

imati dovoljno veliku populaciju uzgojno valjanih životinja čistih pasmina i dovoljan broj uzgajivača na geografskom području obuhvaćenom tim uzgojnim programom;

| (d) | biti sposobno generirati podatke prikupljene o uzgojno valjanim životinjama čiste pasmine potrebne za provedbu tog uzgojnog programa ili osigurati generiranje tih podataka, te biti sposobno koristiti se tim podacima; |
| --- | --- |

(d)

biti sposobno generirati podatke prikupljene o uzgojno valjanim životinjama čiste pasmine potrebne za provedbu tog uzgojnog programa ili osigurati generiranje tih podataka, te biti sposobno koristiti se tim podacima;

| (e) | donijeti poslovnik kojim se:






  i. | uređuje rješavanje sporova s uzgajivačima koji sudjeluju u tom uzgojnom programu; |
| --- | --- | --- |

(e)

donijeti poslovnik kojim se:

i.

uređuje rješavanje sporova s uzgajivačima koji sudjeluju u tom uzgojnom programu;

| ii. | osigurava jednako postupanje prema uzgajivačima koji sudjeluju u tom uzgojnom programu; |
| --- | --- |

ii.

osigurava jednako postupanje prema uzgajivačima koji sudjeluju u tom uzgojnom programu;

| iii. | utvrđuju prava i obveze uzgajivača koji sudjeluju u tom uzgojnom programu. |
| --- | --- |

iii.

utvrđuju prava i obveze uzgajivača koji sudjeluju u tom uzgojnom programu.

4.   Uzgojni program iz stavka 1. sadržava:

| (a) | informacije o svojem cilju koji mora biti očuvanje pasmine, poboljšanje pasmine, stvaranje nove pasmine ili obnavljanje pasmine ili bilo koja kombinacija tih ciljeva; |
| --- | --- |

(a)

informacije o svojem cilju koji mora biti očuvanje pasmine, poboljšanje pasmine, stvaranje nove pasmine ili obnavljanje pasmine ili bilo koja kombinacija tih ciljeva;

| (b) | naziv pasmine obuhvaćene tim uzgojnim programom kako bi je se razlikovalo od sličnih uzgojno valjanih životinja čistih pasmina drugih pasmina upisanih u druge postojeće matične knjige; |
| --- | --- |

(b)

naziv pasmine obuhvaćene tim uzgojnim programom kako bi je se razlikovalo od sličnih uzgojno valjanih životinja čistih pasmina drugih pasmina upisanih u druge postojeće matične knjige;

| (c) | detaljna obilježja pasmine obuhvaćene tim uzgojnim programom, uključujući naznaku osnovnih osobina; |
| --- | --- |

(c)

detaljna obilježja pasmine obuhvaćene tim uzgojnim programom, uključujući naznaku osnovnih osobina;

| (d) | informacije o geografskom području na kojem se uzgojni program provodi; |
| --- | --- |

(d)

informacije o geografskom području na kojem se uzgojni program provodi;

| (e) | informacije o sustavu identificiranja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina kojima se mora osigurati da se uzgojno valjane životinje čistih pasmina upisuju u matičnu knjigu samo nakon što su identificirane pojedinačno i u skladu s pravom Unije o zdravlju životinja kojim se uređuje identifikacija i registracija životinja dotičnih vrsta; |
| --- | --- |

(e)

informacije o sustavu identificiranja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina kojima se mora osigurati da se uzgojno valjane životinje čistih pasmina upisuju u matičnu knjigu samo nakon što su identificirane pojedinačno i u skladu s pravom Unije o zdravlju životinja kojim se uređuje identifikacija i registracija životinja dotičnih vrsta;

| (f) | informacije o sustavu za bilježenje rodoslovlja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina upisanih ili registriranih i prihvatljivih za upis u matične knjige; |
| --- | --- |

(f)

informacije o sustavu za bilježenje rodoslovlja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina upisanih ili registriranih i prihvatljivih za upis u matične knjige;

| (g) | selekcijske i uzgojne ciljeve uzgojnog programa, uključujući naznaku osnovnih ciljeva tog uzgojnog programa i, kada je to primjenjivo, detaljne kriterije vrednovanja povezane s tim ciljevima za selekciju uzgojno valjanih životinja čistih pasmina; |
| --- | --- |

(g)

selekcijske i uzgojne ciljeve uzgojnog programa, uključujući naznaku osnovnih ciljeva tog uzgojnog programa i, kada je to primjenjivo, detaljne kriterije vrednovanja povezane s tim ciljevima za selekciju uzgojno valjanih životinja čistih pasmina;

| (h) | ako je za uzgojni program potrebno testiranje rasta i razvoja ili genetsko vrednovanje:






  i. | informacije o sustavima koji se koriste za generiranje, bilježenje, priopćavanje i upotrebu rezultata testiranja rasta i razvoja; |
| --- | --- | --- |

(h)

ako je za uzgojni program potrebno testiranje rasta i razvoja ili genetsko vrednovanje:

i.

informacije o sustavima koji se koriste za generiranje, bilježenje, priopćavanje i upotrebu rezultata testiranja rasta i razvoja;

| ii. | informacije o sustavima za genetsko vrednovanje i, kada je to primjenjivo, genomsko vrednovanje uzgojno valjanih životinja čistih pasmina; |
| --- | --- |

ii.

informacije o sustavima za genetsko vrednovanje i, kada je to primjenjivo, genomsko vrednovanje uzgojno valjanih životinja čistih pasmina;

| (i) | ako su utemeljeni dodatni dijelovi kako je predviđeno u članku 17. ili je glavni dio podijeljen u razrede kako je predviđeno u članku 16., pravila o podjeli matične knjige te kriterije ili postupke koji se primjenjuju za bilježenje životinja u te dijelove ili njihovu klasifikaciju u te razrede; |
| --- | --- |

(i)

ako su utemeljeni dodatni dijelovi kako je predviđeno u članku 17. ili je glavni dio podijeljen u razrede kako je predviđeno u članku 16., pravila o podjeli matične knjige te kriterije ili postupke koji se primjenjuju za bilježenje životinja u te dijelove ili njihovu klasifikaciju u te razrede;

| (j) | ako se u slučaju uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina uzgojnim programom zabranjuje ili ograničava upotreba jedne ili više reproduktivnih tehnika ili upotreba uzgojno valjanih životinja čistih pasmina za jednu ili više reproduktivnih tehnika kako je navedeno u članku 21. stavku 2., informacije o takvim zabranama ili ograničenjima; |
| --- | --- |

(j)

ako se u slučaju uzgojno valjanih kopitara čistih pasmina uzgojnim programom zabranjuje ili ograničava upotreba jedne ili više reproduktivnih tehnika ili upotreba uzgojno valjanih životinja čistih pasmina za jednu ili više reproduktivnih tehnika kako je navedeno u članku 21. stavku 2., informacije o takvim zabranama ili ograničenjima;

| (k) | ako nadležno tijelo povjeri specifične tehničke aktivnosti povezane s upravljanjem svojim uzgojnim programom trećim stranama, informacije o tim aktivnostima te imena i podatke za kontakt imenovanih trećih strana. |
| --- | --- |

(k)

ako nadležno tijelo povjeri specifične tehničke aktivnosti povezane s upravljanjem svojim uzgojnim programom trećim stranama, informacije o tim aktivnostima te imena i podatke za kontakt imenovanih trećih strana.

5.   Kada nadležno tijelo provodi uzgojni program na uzgojno valjanim kopitarima čiste pasmine, uz zahtjeve navedene u stavcima 3. i 4. primjenjuju se i zahtjevi navedeni u Prilogu I. dijelu 3. točkama 1., 2., 3., i Prilogu I. dijelu 3. točki 4. podtočkama(a) i (c)

6.   Kada nadležno tijelo provodi uzgojni program na uzgojno valjanim životinjama čiste pasmine, ono na transparentan i pravodoban način obavješćuje uzgajivače koji sudjeluju u tom uzgojnom programu o svim eventualnim promjenama uzgojnog programa.

7.   Kada nadležno tijelo provodi uzgojni program na uzgojno valjanim životinjama čiste pasmine, članak 3., članci od 13. do 22., članci 25. i 27., članak 28. stavak 2., članci 30., 31., 32. te članak 36. stavak 1. primjenjuju se mutatis mutandis.

POGLAVLJE X.

Službene kontrole i druge službene aktivnosti, upravna pomoć, suradnja i izvršavanje od strane država članica

Članak 39.

Određivanje nadležnih tijela

1.   Države članice određuju nadležna tijela odgovorna za provedbu službenih kontrola radi provjere usklađenosti subjekata s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi i provedbu drugih službenih aktivnosti kako bi se osigurala primjena tih pravila.

2.   Svaka država članica:

| (a) | sastavlja i ažurira popis nadležnih tijela koje je odredila u skladu s člankom 1., uključujući njihove podatke za kontakt; |
| --- | --- |

(a)

sastavlja i ažurira popis nadležnih tijela koje je odredila u skladu s člankom 1., uključujući njihove podatke za kontakt;

| (b) | na popisu predviđenom u točki (a) navodi adresu na koju se mora poslati sljedeće:






  i. | obavijesti iz članka 12.; ili |
| --- | --- | --- |

(b)

na popisu predviđenom u točki (a) navodi adresu na koju se mora poslati sljedeće:

i.

obavijesti iz članka 12.; ili

| ii. | informacije, zahtjevi ili obavijesti iz članaka 48. i 49.; |
| --- | --- |

ii.

informacije, zahtjevi ili obavijesti iz članaka 48. i 49.;

| (c) | objavljuje popis iz točke (a) na internetskim stranicama i o tim internetskim stranicama obavješćuje Komisiju. |
| --- | --- |

(c)

objavljuje popis iz točke (a) na internetskim stranicama i o tim internetskim stranicama obavješćuje Komisiju.

3.   Komisija sastavlja i ažurira popis internetskih stranica iz stavka 2. točke (c) i objavljuje ga.

Članak 40.

Usklađenost nadležnih tijela koja provode uzgojne programe

Odstupajući od odredaba ovog poglavlja, države članice poduzimaju potrebne mjere radi provjere jesu li nadležna tijela koja provode uzgojne programe u skladu s člankom 38. usklađena s pravilima utvrđenima u tom članku.

Članak 41.

Opće obveze nadležnih tijela

Nadležna tijela:

| (a) | imaju uspostavljene postupke ili aranžmane, ili oboje, kako bi osigurala i provjerila djelotvornost, prikladnost, nepristranost, kvalitetu i dosljednost službenih kontrola i drugih službenih aktivnosti koje ona provode; |
| --- | --- |

(a)

imaju uspostavljene postupke ili aranžmane, ili oboje, kako bi osigurala i provjerila djelotvornost, prikladnost, nepristranost, kvalitetu i dosljednost službenih kontrola i drugih službenih aktivnosti koje ona provode;

| (b) | imaju uspostavljene postupke ili aranžmane, ili oboje, kako bi osigurala da njihovo osoblje koje provodi službene kontrole i druge službene aktivnosti nije ni u kakvom sukobu interesa u vezi sa subjektima u odnosu na koje provodi službene kontrole i druge službene aktivnosti; |
| --- | --- |

(b)

imaju uspostavljene postupke ili aranžmane, ili oboje, kako bi osigurala da njihovo osoblje koje provodi službene kontrole i druge službene aktivnosti nije ni u kakvom sukobu interesa u vezi sa subjektima u odnosu na koje provodi službene kontrole i druge službene aktivnosti;

| (c) | raspolažu dovoljnim brojem primjereno kvalificiranog, osposobljenog i iskusnog osoblja, ili im takvo osoblje mora biti dostupno, kako bi se službene kontrole i druge službene aktivnosti mogle učinkovito i djelotvorno provesti; |
| --- | --- |

(c)

raspolažu dovoljnim brojem primjereno kvalificiranog, osposobljenog i iskusnog osoblja, ili im takvo osoblje mora biti dostupno, kako bi se službene kontrole i druge službene aktivnosti mogle učinkovito i djelotvorno provesti;

| (d) | raspolažu odgovarajućim i prikladno održavanim objektima i opremom kako bi osigurali da njihovo osoblje može učinkovito i djelotvorno provesti službene kontrole i druge službene aktivnosti; |
| --- | --- |

(d)

raspolažu odgovarajućim i prikladno održavanim objektima i opremom kako bi osigurali da njihovo osoblje može učinkovito i djelotvorno provesti službene kontrole i druge službene aktivnosti;

| (e) | imaju pravne ovlasti za provedbu službenih kontrola i drugih službenih aktivnosti te za poduzimanje djelovanja predviđenog u ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(e)

imaju pravne ovlasti za provedbu službenih kontrola i drugih službenih aktivnosti te za poduzimanje djelovanja predviđenog u ovoj Uredbi;

| (f) | imaju uspostavljene pravne postupke kako bi osigurala da njihovo osoblje ima pristup objektima i dokumentima te računalnim sustavima za upravljanje informacijama subjekata kako bi mogla propisno obavljati svoje zadaće. |
| --- | --- |

(f)

imaju uspostavljene pravne postupke kako bi osigurala da njihovo osoblje ima pristup objektima i dokumentima te računalnim sustavima za upravljanje informacijama subjekata kako bi mogla propisno obavljati svoje zadaće.

Članak 42.

Obveze nadležnih tijela u vezi s povjerljivosti

1.   Ne dovodeći u pitanje situacije kada se otkrivanje zahtijeva pravom Unije ili nacionalnim pravom, nadležna tijela od članova svojeg osoblja zahtijevaju da se obvežu da trećim stranama neće otkrivati informacije pribavljene prilikom obavljanja svojih dužnosti u kontekstu službenih kontrola i drugih službenih aktivnosti koje su po svojoj prirodi obuhvaćene poslovnom tajnom, osim ako postoji prevladavajući javni interes za njihovo otkrivanje.

2.   Informacije koje su obuhvaćene poslovnom tajnom iz stavka 1. uključuju informacije čije bi otkrivanje ugrozilo:

| (a) | svrhu službenih kontrola ili istraga; |
| --- | --- |

(a)

svrhu službenih kontrola ili istraga;

| (b) | zaštitu poslovnih interesa subjekta ili bilo koje druge fizičke ili pravne osobe; |
| --- | --- |

(b)

zaštitu poslovnih interesa subjekta ili bilo koje druge fizičke ili pravne osobe;

| (c) | zaštitu sudskih postupaka i pravnih savjeta. |
| --- | --- |

(c)

zaštitu sudskih postupaka i pravnih savjeta.

Članak 43.

Pravila o službenim kontrolama

1.   Nadležna tijela provode službene kontrole subjekata uz primjerenu učestalost uzimajući u obzir:

| (a) | rizik od neusklađenosti s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(a)

rizik od neusklađenosti s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi;

| (b) | dotadašnje ponašanje subjekata u pogledu rezultata službenih kontrola koje su nad njima provedene i njihovu usklađenost s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(b)

dotadašnje ponašanje subjekata u pogledu rezultata službenih kontrola koje su nad njima provedene i njihovu usklađenost s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi;

| (c) | pouzdanost i rezultate internih pregleda koje provode sami subjekti ili treće osobe na njihov zahtjev, a u svrhu provjere usklađenosti s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(c)

pouzdanost i rezultate internih pregleda koje provode sami subjekti ili treće osobe na njihov zahtjev, a u svrhu provjere usklađenosti s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi;

| (d) | bilo koje druge informacije koje mogu upućivati na neusklađenost s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(d)

bilo koje druge informacije koje mogu upućivati na neusklađenost s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi.

2.   Nadležna tijela provode službene kontrole u skladu s dokumentiranim postupcima koji sadržavaju upute za osoblje koje provodi službene kontrole.

3.   Službene kontrole provode se nakon prethodne obavijesti subjektu osim ako postoje razlozi za provedbu službenih kontrola bez prethodne obavijesti.

4.   Službene kontrole provode se, koliko god je to moguće, na način koji što manje opterećuje subjekte, ali tako da to ne utječe negativno na kvalitetu tih službenih kontrola.

5.   Nadležna tijela provode službene kontrole na isti način bez obzira na to da li uzgojno valjane životinje ili njihovi zametni proizvodi:

| (a) | potječu iz države članice u kojoj se provode službene kontrole ili iz neke druge države članice; ili |
| --- | --- |

(a)

potječu iz države članice u kojoj se provode službene kontrole ili iz neke druge države članice; ili

| (b) | ulaze u Uniju. |
| --- | --- |

(b)

ulaze u Uniju.

Članak 44.

Transparentnost službenih kontrola

Nadležno tijelo provodi službene kontrole uz visok stupanj transparentnosti te objavljuje relevantne informacije o organiziranju i provedbi službenih kontrola.

Članak 45.

Bilješke o službenim kontrolama

1.   Nadležna tijela sastavljaju bilješke o svakoj službenoj kontroli koju provode.

Te bilješke sadržavaju:

| (a) | opis svrhe službene kontrole; |
| --- | --- |

(a)

opis svrhe službene kontrole;

| (b) | primijenjene metode kontrole; |
| --- | --- |

(b)

primijenjene metode kontrole;

| (c) | rezultate službene kontrole; |
| --- | --- |

(c)

rezultate službene kontrole;

| (d) | prema potrebi, djelovanje koje subjekti moraju poduzeti na zahtjev nadležnih tijela kao rezultat službene kontrole. |
| --- | --- |

(d)

prema potrebi, djelovanje koje subjekti moraju poduzeti na zahtjev nadležnih tijela kao rezultat službene kontrole.

2.   Osim ako potrebe sudske istrage ili zaštite sudskog postupka nalažu drukčije, nadležna tijela stavljaju na raspolaganje subjektima koji su podvrgnuti službenoj kontroli presliku bilješki iz stavka 1.

Članak 46.

Obveze subjekata koji podliježu službenim kontrolama ili drugim službenim aktivnostima

1.   U mjeri u kojoj je to potrebno za provedbu službenih kontrola ili drugih službenih aktivnosti, subjekti, ako to od njih zatraže nadležna tijela, daju osoblju tih nadležnih tijela potreban pristup:

| (a) | svojoj opremi, prostorijama i drugim mjestima pod svojom kontrolom; |
| --- | --- |

(a)

svojoj opremi, prostorijama i drugim mjestima pod svojom kontrolom;

| (b) | svojem računalnom sustavu za upravljanje informacijama; |
| --- | --- |

(b)

svojem računalnom sustavu za upravljanje informacijama;

| (c) | svojim uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima pod svojom kontrolom; |
| --- | --- |

(c)

svojim uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima pod svojom kontrolom;

| (d) | svojim dokumentima i drugim relevantnim informacijama. |
| --- | --- |

(d)

svojim dokumentima i drugim relevantnim informacijama.

2.   Tijekom službenih kontrola i drugih službenih aktivnosti subjekti pomažu osoblju nadležnih tijela i surađuju s njime u ostvarenju njegovih zadaća.

Članak 47.

Djelovanja u slučaju utvrđene neusklađenosti

1.   Ako se utvrdi neusklađenost, nadležna tijela:

| (a) | poduzimaju sva djelovanja potrebna za utvrđivanje porijekla i razmjera te neusklađenosti kao i odgovornosti dotičnih subjekata; |
| --- | --- |

(a)

poduzimaju sva djelovanja potrebna za utvrđivanje porijekla i razmjera te neusklađenosti kao i odgovornosti dotičnih subjekata;

| (b) | poduzimaju odgovarajuće mjere kako bi osigurala da dotični subjekti isprave neusklađenost i spriječe njezino ponavljanje. |
| --- | --- |

(b)

poduzimaju odgovarajuće mjere kako bi osigurala da dotični subjekti isprave neusklađenost i spriječe njezino ponavljanje.

Prilikom odlučivanja o mjerama koje treba poduzeti nadležna tijela uzimaju u obzir prirodu neusklađenosti i dotadašnje ponašanje dotičnog subjekta u pogledu usklađenosti.

Posebno, prema potrebi, nadležna tijela:

| (a) | nalažu da uzgojno udruženje odgodi upis u matične knjige uzgojno valjanih životinja čistih pasmina ili da uzgojna organizacija odgodi registraciju u uzgojne registre uzgojno valjanih hibridnih svinja; |
| --- | --- |

(a)

nalažu da uzgojno udruženje odgodi upis u matične knjige uzgojno valjanih životinja čistih pasmina ili da uzgojna organizacija odgodi registraciju u uzgojne registre uzgojno valjanih hibridnih svinja;

| (b) | nalažu da se uzgojno valjane životinje ili njihovi zametni proizvodi ne koriste za uzgoj u skladu s ovom Uredbom; |
| --- | --- |

(b)

nalažu da se uzgojno valjane životinje ili njihovi zametni proizvodi ne koriste za uzgoj u skladu s ovom Uredbom;

| (c) | suspendiraju izdavanje zootehničkih certifikata uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije; |
| --- | --- |

(c)

suspendiraju izdavanje zootehničkih certifikata uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije;

| (d) | suspendiraju ili povlače odobrenje za uzgojni program koji provodi uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija ako to uzgojno udruženje ili ta uzgojna organizacija u svojim aktivnostima opetovano, kontinuirano ili općenito ne udovoljava zahtjevima uzgojnog programa odobrenog u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.; |
| --- | --- |

(d)

suspendiraju ili povlače odobrenje za uzgojni program koji provodi uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija ako to uzgojno udruženje ili ta uzgojna organizacija u svojim aktivnostima opetovano, kontinuirano ili općenito ne udovoljava zahtjevima uzgojnog programa odobrenog u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.;

| (e) | povlače priznanje uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije dano u skladu s člankom 4. stavkom 3. ako dotično uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija opetovano, kontinuirano ili općenito ne udovoljava zahtjevima iz članka 4. stavka 3.; |
| --- | --- |

(e)

povlače priznanje uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije dano u skladu s člankom 4. stavkom 3. ako dotično uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija opetovano, kontinuirano ili općenito ne udovoljava zahtjevima iz članka 4. stavka 3.;

| (f) | poduzimaju sve ostale mjere koje smatraju prikladnima kako bi se osigurala usklađenost s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(f)

poduzimaju sve ostale mjere koje smatraju prikladnima kako bi se osigurala usklađenost s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi.

2.   Nadležna tijela dostavljaju dotičnim subjektima ili njihovim predstavnicima:

| (a) | pisanu obavijest o svojoj odluci u vezi s djelovanjem ili mjerom koju treba poduzeti u skladu sa stavkom 1., zajedno s razlozima za tu odluku; |
| --- | --- |

(a)

pisanu obavijest o svojoj odluci u vezi s djelovanjem ili mjerom koju treba poduzeti u skladu sa stavkom 1., zajedno s razlozima za tu odluku;

| (b) | informacije o bilo kakvom pravu na žalbu protiv takvih odluka i o postupku te rokovima koji se primjenjuju. |
| --- | --- |

(b)

informacije o bilo kakvom pravu na žalbu protiv takvih odluka i o postupku te rokovima koji se primjenjuju.

3.   Nadležna tijela prate situaciju i mijenjaju, suspendiraju ili povlače mjere koje su poduzele u skladu s ovim člankom ovisno o težini neusklađenosti i postojanju jasnih dokaza o ponovnoj usklađenosti.

4.   Države članice mogu odlučiti da dotični subjekti moraju snositi sve troškove ili dio troškova koji su dotičnim nadležnim tijelima nastali na temelju ovog članka.

Članak 48.

Suradnja i upravna pomoć

1.   Kada neusklađenost potječe iz više od jedne države članice odnosno kada se proširi ili ima učinak u više od jedne države članice, nadležna tijela u tim državama članicama međusobno surađuju i pružaju jedna drugima upravnu pomoć kako bi osigurala ispravnu primjenu pravila predviđenih u ovoj Uredbi.

2.   Suradnja i upravna pomoć predviđene u stavku 1. mogu uključivati:

| (a) | obrazloženi zahtjev nadležnog tijela države članice („nadležno tijelo koje podnosi zahtjev”) za dostavu informacija od strane nadležnog tijela druge države članice („nadležno tijelo kojem je podnesen zahtjev”) koje su potrebne radi provedbe službenih kontrola ili praćenje stanja nakon njih; |
| --- | --- |

(a)

obrazloženi zahtjev nadležnog tijela države članice („nadležno tijelo koje podnosi zahtjev”) za dostavu informacija od strane nadležnog tijela druge države članice („nadležno tijelo kojem je podnesen zahtjev”) koje su potrebne radi provedbe službenih kontrola ili praćenje stanja nakon njih;

| (b) | u slučaju neusklađenosti koja bi mogla imati posljedice u drugim državama članicama, obavješćivanje nadležnih tijela tih drugih država članica od strane nadležnog tijela upoznatog s neusklađenošću; |
| --- | --- |

(b)

u slučaju neusklađenosti koja bi mogla imati posljedice u drugim državama članicama, obavješćivanje nadležnih tijela tih drugih država članica od strane nadležnog tijela upoznatog s neusklađenošću;

| (c) | pružanje potrebnih informacija i dokumenata od strane nadležnog tijela kojem je podnesen zahtjev nadležnom tijelu koje podnosi zahtjev bez nepotrebne odgode čim relevantne informacije i dokumenti postanu dostupni; |
| --- | --- |

(c)

pružanje potrebnih informacija i dokumenata od strane nadležnog tijela kojem je podnesen zahtjev nadležnom tijelu koje podnosi zahtjev bez nepotrebne odgode čim relevantne informacije i dokumenti postanu dostupni;

| (d) | provedba istraga ili službenih kontrola od strane nadležnog tijela kojem je podnesen zahtjev, a koje su potrebne radi:






  i. | pružanja nadležnom tijelu koje podnosi zahtjev svih potrebnih informacija i dokumenata, uključujući informacije o rezultatima takvih istraga ili službenih kontrola i, prema potrebi, poduzetih mjera; |
| --- | --- | --- |

(d)

provedba istraga ili službenih kontrola od strane nadležnog tijela kojem je podnesen zahtjev, a koje su potrebne radi:

i.

pružanja nadležnom tijelu koje podnosi zahtjev svih potrebnih informacija i dokumenata, uključujući informacije o rezultatima takvih istraga ili službenih kontrola i, prema potrebi, poduzetih mjera;

| ii. | provjere, ako je to potrebno na licu mjesta, usklađenosti, unutar svoje jurisdikcije, s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

ii.

provjere, ako je to potrebno na licu mjesta, usklađenosti, unutar svoje jurisdikcije, s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi;

| (e) | uz sporazum između dotičnih nadležnih tijela, sudjelovanje nadležnog tijela države članice u službenim kontrolama na licu mjesta koje provode nadležna tijela druge države članice. |
| --- | --- |

(e)

uz sporazum između dotičnih nadležnih tijela, sudjelovanje nadležnog tijela države članice u službenim kontrolama na licu mjesta koje provode nadležna tijela druge države članice.

3.   Ako službene kontrole provedene na uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima koji potječu iz druge države članice pokažu ponovljene slučajeve neusklađenosti s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi, nadležno tijelo države članice koje je provelo te službene kontrole o tome bez nepotrebne odgode obavješćuje Komisiju i nadležna tijela drugih država članica.

4.   Ovaj članak primjenjuju se ne dovodeći u pitanje nacionalna pravila:

| (a) | koja se primjenjuju na objavu dokumenata koji su predmet sudskog postupka ili su s njime povezani; |
| --- | --- |

(a)

koja se primjenjuju na objavu dokumenata koji su predmet sudskog postupka ili su s njime povezani;

| (b) | koja imaju za cilj zaštitu poslovnih interesa fizičkih ili pravnih osoba. |
| --- | --- |

(b)

koja imaju za cilj zaštitu poslovnih interesa fizičkih ili pravnih osoba.

5.   Cjelokupna komunikacija između nadležnih tijela u skladu s ovim člankom odvija se u pisanom obliku, na papiru ili u elektroničkom obliku.

Članak 49.

Obavješćivanje Komisije i država članica na osnovi informacija dobivenih od trećih zemalja

1.   Kada nadležna tijela prime informacije od treće zemlje koje ukazuju na neusklađenost s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi, ona bez nepotrebne odgode:

| (a) | o tim informacijama obavješćuju nadležna tijela drugih država članica za koja je poznato da ih se ta neusklađenost tiče; |
| --- | --- |

(a)

o tim informacijama obavješćuju nadležna tijela drugih država članica za koja je poznato da ih se ta neusklađenost tiče;

| (b) | ako su takve informacije relevantne ili bi mogle biti relevantne na razini Unije, o tim informacijama obavješćuju Komisiju. |
| --- | --- |

(b)

ako su takve informacije relevantne ili bi mogle biti relevantne na razini Unije, o tim informacijama obavješćuju Komisiju.

2.   Informacije dobivene putem službenih kontrola ili istraga provedenih u skladu s ovom Uredbom mogu se dostaviti trećim zemljama iz stavka 1., pod sljedećim uvjetima:

| (a) | nadležna tijela koja su pružila informacije pristaju na to; |
| --- | --- |

(a)

nadležna tijela koja su pružila informacije pristaju na to;

| (b) | poštuju se relevantna pravila Unije i nacionalna pravila koja se primjenjuju na dostavljanje osobnih podataka trećim zemljama. |
| --- | --- |

(b)

poštuju se relevantna pravila Unije i nacionalna pravila koja se primjenjuju na dostavljanje osobnih podataka trećim zemljama.

Članak 50.

Koordinirana pomoć i praćenje stanja od strane Komisije

1.   Komisija, bez odgode, koordinira mjere i djelovanja koja poduzimaju nadležna tijela u skladu s ovim poglavljem kada:

| (a) | informacije dostupne Komisiji ukazuju na postojanje aktivnosti koje su neusklađene ili se čini da su neusklađene s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi i tiču se više od jedne države članice; |
| --- | --- |

(a)

informacije dostupne Komisiji ukazuju na postojanje aktivnosti koje su neusklađene ili se čini da su neusklađene s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi i tiču se više od jedne države članice;

| (b) | nadležna tijela u dotičnim državama članicama ne mogu se usuglasiti o prikladnim djelovanjima za rješavanje neusklađenosti u skladu s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(b)

nadležna tijela u dotičnim državama članicama ne mogu se usuglasiti o prikladnim djelovanjima za rješavanje neusklađenosti u skladu s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi.

2.   U slučajevima iz stavka 1. Komisija može:

| (a) | zatražiti da joj nadležna tijela država članica kojih se tiču aktivnosti koje su neusklađene ili se čini da su neusklađene s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi podnesu izvješće o mjerama koje su poduzela; |
| --- | --- |

(a)

zatražiti da joj nadležna tijela država članica kojih se tiču aktivnosti koje su neusklađene ili se čini da su neusklađene s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi podnesu izvješće o mjerama koje su poduzela;

| (b) | u suradnji s državama članicama kojih se tiču aktivnosti koje su neusklađene ili se čini da su neusklađene s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi poslati inspekcijski tim radi provedbe kontrole koju provodi Komisija na licu mjesta; |
| --- | --- |

(b)

u suradnji s državama članicama kojih se tiču aktivnosti koje su neusklađene ili se čini da su neusklađene s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi poslati inspekcijski tim radi provedbe kontrole koju provodi Komisija na licu mjesta;

| (c) | zatražiti od nadležnih tijela države članice pošiljatelja i, prema potrebi, drugih dotičnih država članica da na odgovarajući način intenziviraju svoje službene kontrole te da joj podnesu izvješće o mjerama koje su poduzela; |
| --- | --- |

(c)

zatražiti od nadležnih tijela države članice pošiljatelja i, prema potrebi, drugih dotičnih država članica da na odgovarajući način intenziviraju svoje službene kontrole te da joj podnesu izvješće o mjerama koje su poduzela;

| (d) | podnijeti informacije o takvim slučajevima Odboru iz članka 62. stavka 1., zajedno s prijedlogom mjera za rješavanje slučajeva neusklađenosti iz stavka 1. točke (a) ovog članka; |
| --- | --- |

(d)

podnijeti informacije o takvim slučajevima Odboru iz članka 62. stavka 1., zajedno s prijedlogom mjera za rješavanje slučajeva neusklađenosti iz stavka 1. točke (a) ovog članka;

| (e) | poduzeti bilo koju drugu prikladnu mjeru. |
| --- | --- |

(e)

poduzeti bilo koju drugu prikladnu mjeru.

Članak 51.

Opće načelo financiranja službenih kontrola

Države članice osiguravaju odgovarajuća financijska sredstva kako bi nadležna tijela raspolagala osobljem i drugim resursima potrebnima za provedbu kontrola i drugih službenih aktivnosti.

Članak 52.

Sankcije

Države članice utvrđuju sankcije koje se primjenjuju na kršenja ove Uredbe i poduzimaju sve potrebne mjere radi osiguranja njihove primjena. Te sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.

Države članice obavješćuju Komisiju o tim odredbama do 1. studenoga 2018. te je obavješćuju, bez odgode, o svim naknadnim izmjenama koje na njih utječu.

POGLAVLJE XI.

Kontrole koje provodi Komisija

Odjeljak 1.

Kontrole koje Komisija provodi u državama članicama

Članak 53.

Kontrole koje Komisija provodi u državama članicama

1.   U području primjene ove Uredbe stručnjaci Komisije mogu provoditi kontrole u državama članicama kako bi prema potrebi:

| (a) | provjerili primjenu pravila predviđenih u ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(a)

provjerili primjenu pravila predviđenih u ovoj Uredbi;

| (b) | provjerili prakse izvršavanja i funkcioniranje službenih kontrolnih sustava kao i nadležnih tijela koja njima upravljaju; |
| --- | --- |

(b)

provjerili prakse izvršavanja i funkcioniranje službenih kontrolnih sustava kao i nadležnih tijela koja njima upravljaju;

| (c) | istražili i prikupili informacije:






  i. | o važnim ili učestalim problemima u vezi s primjenom ili izvršavanjem pravila predviđenih u ovoj Uredbi; |
| --- | --- | --- |

(c)

istražili i prikupili informacije:

i.

o važnim ili učestalim problemima u vezi s primjenom ili izvršavanjem pravila predviđenih u ovoj Uredbi;

| ii. | o novim problemima ili novom razvoju situacije u vezi s određenim praksama subjekata. |
| --- | --- |

ii.

o novim problemima ili novom razvoju situacije u vezi s određenim praksama subjekata.

2.   Kontrole predviđene u stavku 1. organiziraju se u suradnji s nadležnim tijelima država članica.

3.   Kontrole predviđene u stavku 1. mogu uključivati provjere na licu mjesta koje se provode u suradnji s nadležnim tijelima koja provode službene kontrole.

4.   Stručnjaci država članica mogu pružati pomoć stručnjacima Komisije. Stručnjacima država članica koji su u pratnji stručnjaka Komisije dodjeljuju se ista prava pristupa kao i stručnjacima Komisije.

Članak 54.

Izvješća Komisije o kontrolama koje provode njezini stručnjaci u državama članicama

1.   Komisija:

| (a) | priprema nacrt izvješća o nalazima i preporukama u pogledu nedostataka koje su utvrdili njezini stručnjaci tijekom kontrola predviđenih u članku 53. stavku 1.; |
| --- | --- |

(a)

priprema nacrt izvješća o nalazima i preporukama u pogledu nedostataka koje su utvrdili njezini stručnjaci tijekom kontrola predviđenih u članku 53. stavku 1.;

| (b) | šalje presliku nacrta izvješća iz točke (a) državi članici u kojoj su te kontrole provedene kako bi ta država članica dala svoje komentare; |
| --- | --- |

(b)

šalje presliku nacrta izvješća iz točke (a) državi članici u kojoj su te kontrole provedene kako bi ta država članica dala svoje komentare;

| (c) | uzima u obzir komentare države članice iz točke (b) ovog stavka pri pripremi završnog izvješća o nalazima kontrola predviđenih u članku 53. stavku 1. koje su proveli njezini stručnjaci u toj državi članici; |
| --- | --- |

(c)

uzima u obzir komentare države članice iz točke (b) ovog stavka pri pripremi završnog izvješća o nalazima kontrola predviđenih u članku 53. stavku 1. koje su proveli njezini stručnjaci u toj državi članici;

| (d) | objavljuje završno izvješće iz točke (c) i komentare države članice iz točke (b). |
| --- | --- |

(d)

objavljuje završno izvješće iz točke (c) i komentare države članice iz točke (b).

2.   Prema potrebi, Komisija može u svojem završnom izvješću iz stavka 1. točke (c) ovog članka državama članicama preporučiti poduzimanje korektivnih ili preventivnih djelovanja radi rješavanja specifičnih ili sistemskih nedostataka utvrđenih tijekom kontrola koje je Komisija provela u skladu s člankom 53. stavkom 1.

Članak 55.

Obveze država članica u vezi s kontrolama Komisije

1.   Države članice:

| (a) | na zahtjev stručnjaka Komisije, pružaju potrebnu tehničku pomoć te dostupnu dokumentaciju i drugu vrstu tehničke podrške kako bi tim stručnjacima omogućile učinkovitu i djelotvornu provedbu kontrola iz članka 53. stavka 1.; |
| --- | --- |

(a)

na zahtjev stručnjaka Komisije, pružaju potrebnu tehničku pomoć te dostupnu dokumentaciju i drugu vrstu tehničke podrške kako bi tim stručnjacima omogućile učinkovitu i djelotvornu provedbu kontrola iz članka 53. stavka 1.;

| (b) | pružaju potrebnu pomoć kako bi osigurali da stručnjaci Komisije imaju pristup svim prostorijama, uključujući njihove dijelove, i drugim mjestima, opremi te informacijama, uključujući računalne sustave za upravljanje informacijama kao i, prema potrebi, uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima potrebnima za provedbu kontrola iz članka 53. stavka 1. |
| --- | --- |

(b)

pružaju potrebnu pomoć kako bi osigurali da stručnjaci Komisije imaju pristup svim prostorijama, uključujući njihove dijelove, i drugim mjestima, opremi te informacijama, uključujući računalne sustave za upravljanje informacijama kao i, prema potrebi, uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima potrebnima za provedbu kontrola iz članka 53. stavka 1.

2.   Države članice provode odgovarajuće praćenje stanja s obzirom na preporuke navedene u završnom izvješću iz članka 54. stavka 1. točke (c) kako bi osigurale usklađenost s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi.

Članak 56.

Ozbiljan poremećaj u kontrolnom sustavu države članice

1.   Kada Komisija ima dokaze o ozbiljnom poremećaju u kontrolnom sustavu države članice i kada takav poremećaj može rezultirati raširenim kršenjem pravila predviđenih u ovoj Uredbi, Komisija donosi provedbene akte kojima utvrđuje jedno ili više od sljedećeg:

| (a) | posebne uvjete za trgovinu, ili zabranu trgovine uzgojno valjanim životinjama ili njihovim zametnim proizvodima kojih se tiče poremećaj u službenom kontrolnom sustavu; |
| --- | --- |

(a)

posebne uvjete za trgovinu, ili zabranu trgovine uzgojno valjanim životinjama ili njihovim zametnim proizvodima kojih se tiče poremećaj u službenom kontrolnom sustavu;

| (b) | sve ostale prikladne privremene mjere. |
| --- | --- |

(b)

sve ostale prikladne privremene mjere.

Ti provedbeni akti prestaju se primjenjivati kada taj poremećaj bude uklonjen.

Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 62. stavka 2.

2.   Mjere predviđene u stavku 1. donose se samo ako je Komisija zatražila od dotične države članice da ispravi situaciju u prikladnom roku, a država članica nije ju ispravila.

3.   Komisija prati situaciju iz stavka 1. i donosi provedbene akte kojima mijenja ili stavlja izvan snage donesene mjere, ovisno o načinu na koji se situacija razvija. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 62. stavka 2.

Odjeljak 2.

Kontrole koje Komisija provodi u trećim zemljama

Članak 57.

Kontrole koje Komisija provodi u trećim zemljama

1.   Stručnjaci Komisije mogu provoditi kontrole u trećoj zemlji kako bi prema potrebi:

| (a) | provjerili jesu li zakonodavstvo i sustavi te treće zemlje usklađeni ili istovrijedni sa zahtjevima utvrđenima u ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(a)

provjerili jesu li zakonodavstvo i sustavi te treće zemlje usklađeni ili istovrijedni sa zahtjevima utvrđenima u ovoj Uredbi;

| (b) | provjerili kapacitet kontrolnog sustava treće zemlje za osiguravanje da pošiljke uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda koje ulaze u Uniju budu usklađene s relevantnim zahtjevima iz poglavlja VIII. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(b)

provjerili kapacitet kontrolnog sustava treće zemlje za osiguravanje da pošiljke uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda koje ulaze u Uniju budu usklađene s relevantnim zahtjevima iz poglavlja VIII. ove Uredbe;

| (c) | prikupili informacije i podatke kojima će razjasniti razloge ponovljenih ili novih problema povezanih s uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima iz dotične treće zemlje koji ulaze u Uniju. |
| --- | --- |

(c)

prikupili informacije i podatke kojima će razjasniti razloge ponovljenih ili novih problema povezanih s uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima iz dotične treće zemlje koji ulaze u Uniju.

2.   Prilikom kontrola koje provodi Komisija iz stavka 1. posebno se vodi računa o:

| (a) | zootehničkom i genealoškom zakonodavstvu treće zemlje o uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima; |
| --- | --- |

(a)

zootehničkom i genealoškom zakonodavstvu treće zemlje o uzgojno valjanim životinjama i njihovim zametnim proizvodima;

| (b) | organizaciji nadležnih tijela treće zemlje, njihovim ovlastima i neovisnosti, nadzoru kojem podliježu i ovlastima koje imaju za djelotvorno izvršavanje zakonodavstva koje se primjenjuje; |
| --- | --- |

(b)

organizaciji nadležnih tijela treće zemlje, njihovim ovlastima i neovisnosti, nadzoru kojem podliježu i ovlastima koje imaju za djelotvorno izvršavanje zakonodavstva koje se primjenjuje;

| (c) | osposobljavanju osoblja u dotičnoj trećoj zemlji odgovornog za provedbu službenih kontrola u tijelima koja se bave uzgojem ili nadzora nad njima; |
| --- | --- |

(c)

osposobljavanju osoblja u dotičnoj trećoj zemlji odgovornog za provedbu službenih kontrola u tijelima koja se bave uzgojem ili nadzora nad njima;

| (d) | resursima koji su dostupni nadležnim tijelima treće zemlje; |
| --- | --- |

(d)

resursima koji su dostupni nadležnim tijelima treće zemlje;

| (e) | postojanju i funkcioniranju dokumentiranih kontrolnih postupaka i kontrolnih sustava zasnovanih na prioritetima; |
| --- | --- |

(e)

postojanju i funkcioniranju dokumentiranih kontrolnih postupaka i kontrolnih sustava zasnovanih na prioritetima;

| (f) | razmjeru i funkcioniranju kontrola uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda koji stižu iz ostalih trećih zemalja, a koje provode nadležna tijela treće zemlje; |
| --- | --- |

(f)

razmjeru i funkcioniranju kontrola uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda koji stižu iz ostalih trećih zemalja, a koje provode nadležna tijela treće zemlje;

| (g) | obećanjima koje treća zemlja može dati u pogledu usklađenosti ili istovrijednosti sa zahtjevima utvrđenima u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(g)

obećanjima koje treća zemlja može dati u pogledu usklađenosti ili istovrijednosti sa zahtjevima utvrđenima u ovoj Uredbi.

Članak 58.

Učestalost i organizacija kontrola koje Komisija provodi u trećim zemljama

1.   Učestalost kontrola u trećoj zemlji iz članka 57. stavka 1. utvrđuje se na temelju:

| (a) | načela i ciljeva pravila predviđenih u ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(a)

načela i ciljeva pravila predviđenih u ovoj Uredbi;

| (b) | količine i vrste uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda koji ulaze u Uniju iz te treće zemlje; |
| --- | --- |

(b)

količine i vrste uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda koji ulaze u Uniju iz te treće zemlje;

| (c) | rezultata kontrola iz članka 57. stavka 1. koje su već provedene; |
| --- | --- |

(c)

rezultata kontrola iz članka 57. stavka 1. koje su već provedene;

| (d) | rezultata službenih kontrola uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda koji ulaze u Uniju iz treće zemlje i svih ostalih službenih kontrola koje su provela nadležna tijela država članica; |
| --- | --- |

(d)

rezultata službenih kontrola uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda koji ulaze u Uniju iz treće zemlje i svih ostalih službenih kontrola koje su provela nadležna tijela država članica;

| (e) | svih ostalih informacija koje Komisija smatra prikladnima. |
| --- | --- |

(e)

svih ostalih informacija koje Komisija smatra prikladnima.

2.   Kako bi poboljšala učinkovitost i djelotvornost kontrola predviđenih u članku 57. stavku 1. Komisija može, prije nego počne provoditi takve kontrole, zahtijevati da dotična treća zemlja dostavi:

| (a) | informacije iz članka 34. stavka 2. ili članka 35. stavka 2. točke (a); |
| --- | --- |

(a)

informacije iz članka 34. stavka 2. ili članka 35. stavka 2. točke (a);

| (b) | kada je to prikladno i nužno, bilješke o kontrolama koje su provela nadležna tijela te treće zemlje. |
| --- | --- |

(b)

kada je to prikladno i nužno, bilješke o kontrolama koje su provela nadležna tijela te treće zemlje.

3.   Komisija može imenovati stručnjake iz država članica koji će pružati pomoć njezinim stručnjacima tijekom kontrola iz članka 57. stavka 1.

Članak 59.

Izvješća Komisije o kontrolama koje provode njezini stručnjaci u trećim zemljama

Komisija izvješćuje o nalazima svake kontrole provedene u skladu s člancima 57. i 58.

Ta izvješća sadržavaju preporuke, prema potrebi. Komisija objavljuje ta izvješća.

Članak 60.

Donošenje posebnih mjera u pogledu ulaska u Uniju uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda

1.   Ako postoje dokazi o raširenoj ozbiljnoj neusklađenosti s pravilima predviđenima u ovoj Uredbi u nekoj trećoj zemlji, Komisija donosi provedbene akte u vezi s jednim ili više od sljedećeg:

| (a) | zabranom ulaska u Uniju, kao uzgojno valjanih životinja ili njihovih zametnih proizvoda, životinja, ili njihovog sjemena, jajnih stanica ili zametaka koji potječu iz te treće zemlje; |
| --- | --- |

(a)

zabranom ulaska u Uniju, kao uzgojno valjanih životinja ili njihovih zametnih proizvoda, životinja, ili njihovog sjemena, jajnih stanica ili zametaka koji potječu iz te treće zemlje;

| (b) | zabranom upisa uzgojno valjanih životinja i potomstva dobivenog iz njihovih zametnih proizvoda koje potječu iz te treće zemlje u matične knjige koje vode uzgojna udruženja ili njihove registracije u uzgojne upisnike koje vode uzgojne organizacije; |
| --- | --- |

(b)

zabranom upisa uzgojno valjanih životinja i potomstva dobivenog iz njihovih zametnih proizvoda koje potječu iz te treće zemlje u matične knjige koje vode uzgojna udruženja ili njihove registracije u uzgojne upisnike koje vode uzgojne organizacije;

Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 62. stavka 2.

Uz te provedbene akte, ili umjesto njih, Komisija može učiniti jedno ili više od sljedećeg:

| (a) | izbrisati tu treću zemlja ili tijela koja se bave uzgojem iz te treće zemlje s popisa predviđenog u članku 34. stavku 1.; |
| --- | --- |

(a)

izbrisati tu treću zemlja ili tijela koja se bave uzgojem iz te treće zemlje s popisa predviđenog u članku 34. stavku 1.;

| (b) | poduzeti sve ostale prikladne mjere. |
| --- | --- |

(b)

poduzeti sve ostale prikladne mjere.

2.   Provedbenim aktima i drugim mjerama iz stavka 1. identificiraju se dotične uzgojno valjane životinje i njihovi zametni proizvodi putem njihovih oznaka iz Kombinirane nomenklature.

3.   Pri donošenju provedbenih akata i drugih mjere iz stavka 1., Komisija uzima u obzir:

| (a) | informacije prikupljene u skladu s člankom 58. stavkom 2.; |
| --- | --- |

(a)

informacije prikupljene u skladu s člankom 58. stavkom 2.;

| (b) | sve ostale informacije koje je pružila treća zemlja na koju se odnosi neusklađenost iz stavka 1.; |
| --- | --- |

(b)

sve ostale informacije koje je pružila treća zemlja na koju se odnosi neusklađenost iz stavka 1.;

| (c) | prema potrebi, rezultate kontrola iz članka 57. stavka 1. |
| --- | --- |

(c)

prema potrebi, rezultate kontrola iz članka 57. stavka 1.

4.   Komisija prati neusklađenost iz stavka 1. te u skladu s istim postupkom kao za njihovo donošenje mijenja donesene mjere ili ih stavlja izvan snage, ovisno o razvoju situacije.

POGLAVLJE XII.

Delegiranje i provedba

Članak 61.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 26. stavka 1., članka 29. stavka 5., članka 30. stavka 9. i članka 32. stavka 1. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 19. srpnja 2016. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 26. stavka 1., članka 29. stavka 5., članka 30. stavka 9. i članka 32. stavka 1. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 26. stavka 1., članka 29. stavka 5., članka 30. stavka 9. i članka 32. stavka 1. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 62.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže Stalni odbor za zootehniku osnovan Odlukom Vijeća 77/505/EEZ. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Ako Odbor ne da nikakvo mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta i primjenjuje se članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011.

3.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 8. Uredbe (EU) br. 182/2011 zajedno s člankom 5. te Uredbe.

Članak 63.

Prijelazne mjere povezane s datumom donošenja određenih provedbenih akata

Komisija donosi provedbene akte iz članka 7. stavka 5. i članka 30. stavka 10. do 1. svibnja 2017. U skladu s člankom 69. ti provedbeni akti primjenjuju se od 1. studenoga 2018.

POGLAVLJE XIII.

Završne odredbe

Članak 64.

Stavljanja izvan snage i prijelazne mjere

1.   Direktive 87/328/EEZ, 88/661/EEZ, 89/361/EEZ, 90/118/EEZ, 90/119/EEZ, 90/427/EEZ, 91/174/EEZ, 94/28/EZ i 2009/157/EZ te Odluka 96/463/EZ stavljaju se izvan snage.

2.   Upućivanja na direktive stavljene izvan snage i odluku stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga VII. ovoj Uredbi.

3.   Članak 8. stavak 1. Direktive 90/427/EEZ i dalje se primjenjuje do 21. travnja 2021.

4.   Organizacije uzgajivača, uzgojna društva, udruge uzgajivača, privatna poduzeća, ostale organizacije ili udruženja odobrena ili priznata u skladu s aktima iz stavka 1. koji su stavljeni izvan snage smatraju se odobrenima u skladu s ovom Uredbom; u svim ostalim pogledima oni podliježu pravilima predviđenima u ovoj Uredbi.

5.   Uzgojni programi koje provode subjekti iz stavka 4. smatraju se odobrenima u skladu s ovom Uredbom; u svim ostalim pogledima oni podliježu pravilima predviđenima u ovoj Uredbi.

6.   Kada subjekti iz stavka 4. već provode uzgojne programe u državi članici različitoj od države članice u kojoj su im oni odobreni ili priznati u skladu s aktima iz stavka 1. koji su stavljeni izvan snage, ti subjekti o tim aktivnostima obavješćuju nadležno tijelo koje im je dalo odobrenje ili ih je priznalo.

Nadležno tijelo iz prvog podstavka obavješćuje relevantno nadležno tijelo te druge države članice o obavljanju tih aktivnosti.

7.   Ako prije 19. srpnja 2016. subjekt iz stavka 4. u skladu s aktima iz stavka 1. koji su stavljeni izvan snage vodi matičnu knjigu s posebnim dijelom u koji se upisuju uzgojno valjane životinje čistih pasmina svinja iz druge države članice ili treće zemlje, koje imaju posebna obilježja po kojima se one razlikuju od populacije te pasmine obuhvaćene uzgojnim programom koji taj subjekt provodi, taj subjekt može nastaviti voditi taj posebni dio.

Članak 65.

Izmjene Uredbe (EU) br. 652/2014

Članak 30. Uredbe (EU) br. 652/2014 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Naslov se zamjenjuje sljedećim:
  „Referentni laboratoriji i centri Europske unije”. |
| --- | --- |

1.

Naslov se zamjenjuje sljedećim:

„Referentni laboratoriji i centri Europske unije”.

| 2. | Stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Bespovratna sredstva mogu se dodijeliti referentnim laboratorijima Europske unije iz članka 32. Uredbe (EZ) br. 882/2004 i referentnim centrima Europske unije iz članka 29. Uredbe (EU) 2016/1012 Europskog parlamenta i Vijeća (*1) za troškove koji im nastanu pri provedbi programa rada koje je odobrila Komisija.


  (*1)  Uredba (EU) 2016/1012 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zootehničkim i genealoškim uvjetima za uzgoj, trgovinu uzgojno valjanim životinjama čistih pasmina, uzgojno valjanim hibridnim svinjama i njihovim zametnim proizvodima kao i za njihov ulazak u Uniju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 652/2014, direktiva Vijeća 89/608/EEZ i 90/425/EEZ i stavljanju izvan snage određenih akata u području uzgoja životinja („Uredba o uzgoju životinja”) (SL L 171, 29.6.2016., str. 66.).”
  " |
| --- | --- |

2.

Stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Bespovratna sredstva mogu se dodijeliti referentnim laboratorijima Europske unije iz članka 32. Uredbe (EZ) br. 882/2004 i referentnim centrima Europske unije iz članka 29. Uredbe (EU) 2016/1012 Europskog parlamenta i Vijeća (*1) za troškove koji im nastanu pri provedbi programa rada koje je odobrila Komisija.

(*1)  Uredba (EU) 2016/1012 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zootehničkim i genealoškim uvjetima za uzgoj, trgovinu uzgojno valjanim životinjama čistih pasmina, uzgojno valjanim hibridnim svinjama i njihovim zametnim proizvodima kao i za njihov ulazak u Uniju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 652/2014, direktiva Vijeća 89/608/EEZ i 90/425/EEZ i stavljanju izvan snage određenih akata u području uzgoja životinja („Uredba o uzgoju životinja”) (SL L 171, 29.6.2016., str. 66.).”
  "

*1

| 3. | U stavku 2., točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | troškovi osoblja, bez obzira na njegov status, izravno uključenog u aktivnosti laboratorija i centara koje se provode u njihovom svojstvu referentnog laboratorija ili centra Europske unije;”. |
| --- | --- | --- |

3.

U stavku 2., točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

troškovi osoblja, bez obzira na njegov status, izravno uključenog u aktivnosti laboratorija i centara koje se provode u njihovom svojstvu referentnog laboratorija ili centra Europske unije;”.

Članak 66.

Izmjene Direktive 89/608/EEZ

Direktiva 89/608/EEZ mijenja se kako slijedi:

| 1. | Naslov se zamjenjuje sljedećim:

  „Direktiva Vijeća 89/608/EEZ od 21. studenoga 1989. o uzajamnoj pomoći među upravnim tijelima država članica i suradnji između potonjih i Komisije radi osiguranja pravilne primjene zakonodavstva o veterinarskim stvarima”. |
| --- | --- |

1.

Naslov se zamjenjuje sljedećim:

„Direktiva Vijeća 89/608/EEZ od 21. studenoga 1989. o uzajamnoj pomoći među upravnim tijelima država članica i suradnji između potonjih i Komisije radi osiguranja pravilne primjene zakonodavstva o veterinarskim stvarima”.

| 2. | Članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 1.
  Ovom se Direktivom propisuju načini na koje nadležna tijela u državama članicama, odgovorna za praćenje zakonodavstva o veterinarskim stvarima surađuju s onima u drugim državama članicama i s odgovarajućim službama Komisije kako bi se osigurala sukladnost s takvim zakonodavstvom.” |
| --- | --- |

2.

Članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 1.

Ovom se Direktivom propisuju načini na koje nadležna tijela u državama članicama, odgovorna za praćenje zakonodavstva o veterinarskim stvarima surađuju s onima u drugim državama članicama i s odgovarajućim službama Komisije kako bi se osigurala sukladnost s takvim zakonodavstvom.”

| 3. | U članku 2. stavku 1., druga alineja briše se; |
| --- | --- |

3.

U članku 2. stavku 1., druga alineja briše se;

| 4. | U članku 4. stavku 1., prva alineja zamjenjuje se sljedećim:






  „— | dostavlja tijelu koje je podnositelj zahtjeva sve podatke, potvrde, isprave ili njihove ovjerene preslike koje posjeduje ili koje može pribaviti kako je propisano u stavku 2. i koji su takvi da mu omogućuju da provjeri sukladnost s odredbama veterinarskog zakonodavstva,”. |
| --- | --- | --- |

4.

U članku 4. stavku 1., prva alineja zamjenjuje se sljedećim:

„—

dostavlja tijelu koje je podnositelj zahtjeva sve podatke, potvrde, isprave ili njihove ovjerene preslike koje posjeduje ili koje može pribaviti kako je propisano u stavku 2. i koji su takvi da mu omogućuju da provjeri sukladnost s odredbama veterinarskog zakonodavstva,”.

| 5. | Članak 5. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Na zahtjev tijela koje je podnositelj zahtjeva, tijelo kojem se upućuje zahtjev, poštujući važeće propise u državi članici u kojoj je smješteno, obavješćuje tijelo koje je podnositelj zahtjeva ili se brine o tome da ga se obavijesti o svim aktima ili odlukama nadležnih tijela koji se odnose se na primjenu zakonodavstva o veterinarskim stvarima.” |
| --- | --- |

5.

Članak 5. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Na zahtjev tijela koje je podnositelj zahtjeva, tijelo kojem se upućuje zahtjev, poštujući važeće propise u državi članici u kojoj je smješteno, obavješćuje tijelo koje je podnositelj zahtjeva ili se brine o tome da ga se obavijesti o svim aktima ili odlukama nadležnih tijela koji se odnose se na primjenu zakonodavstva o veterinarskim stvarima.”

| 6. | Članak 7. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 7.
  Na zahtjev tijela koje je podnositelj zahtjeva, tijelo kojem se upućuje zahtjev dostavlja mu sve odgovarajuće podatke koje posjeduje ili koje može pribaviti u skladu s člankom 4. stavkom 2., a posebno u obliku izvješćâ i drugih isprava ili njihovih ovjerenih preslika ili izvadaka iz takvih izvješća ili isprava o stvarno uočenim radnjama za koje tijelo koje je podnositelj zahtjeva smatra da su u suprotnosti sa zakonodavstvom o veterinarskim stvarima.” |
| --- | --- |

6.

Članak 7. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 7.

Na zahtjev tijela koje je podnositelj zahtjeva, tijelo kojem se upućuje zahtjev dostavlja mu sve odgovarajuće podatke koje posjeduje ili koje može pribaviti u skladu s člankom 4. stavkom 2., a posebno u obliku izvješćâ i drugih isprava ili njihovih ovjerenih preslika ili izvadaka iz takvih izvješća ili isprava o stvarno uočenim radnjama za koje tijelo koje je podnositelj zahtjeva smatra da su u suprotnosti sa zakonodavstvom o veterinarskim stvarima.”

| 7. | Članak 8. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Ako smatraju da je to korisno u vezi sa sukladnošću sa zakonodavstvom o veterinarskim stvarima, nadležna tijela svake od država članica:






  (a) | što je više moguće provode nadzor iz članka 6. ili nalažu njegovu provedbu; |
| --- | --- | --- |

7.

Članak 8. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Ako smatraju da je to korisno u vezi sa sukladnošću sa zakonodavstvom o veterinarskim stvarima, nadležna tijela svake od država članica:

(a)

što je više moguće provode nadzor iz članka 6. ili nalažu njegovu provedbu;

| (b) | dostavljaju što je prije moguće nadležnim tijelima drugih dotičnih država članica sve dostupne podatke, a naročito u obliku izvješćâ i drugih isprava ili njihovih preslika ili izvadaka iz takvih izvješća ili isprava o radnjama koje su u suprotnosti, ili za koje ona smatraju da su u suprotnosti sa zakonodavstvom o veterinarskim stvarima, a posebno o načinima i metodama koje se koriste u provedbi takvih radnji.” |
| --- | --- |

(b)

dostavljaju što je prije moguće nadležnim tijelima drugih dotičnih država članica sve dostupne podatke, a naročito u obliku izvješćâ i drugih isprava ili njihovih preslika ili izvadaka iz takvih izvješća ili isprava o radnjama koje su u suprotnosti, ili za koje ona smatraju da su u suprotnosti sa zakonodavstvom o veterinarskim stvarima, a posebno o načinima i metodama koje se koriste u provedbi takvih radnji.”

| 8. | Članak 9. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 9.

  1.   Nadležna tijela svake države članice dostavljaju Komisiji čim im budu dostupni:






  (a) | sve podatke za koje smatraju da su korisni u vezi s:






  — | robom za koju se sumnjalo ili se sumnja da je bila predmet transakcija koje su u suprotnosti sa zakonodavstvom o veterinarskim stvarima, |
| --- | --- | --- | --- |

8.

Članak 9. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 9.

1.   Nadležna tijela svake države članice dostavljaju Komisiji čim im budu dostupni:

(a)

sve podatke za koje smatraju da su korisni u vezi s:

—

robom za koju se sumnjalo ili se sumnja da je bila predmet transakcija koje su u suprotnosti sa zakonodavstvom o veterinarskim stvarima,

| — | metodama ili postupcima koji su se koristili ili se sumnja da su se koristili u suprotnosti s takvim zakonodavstvom; |
| --- | --- |

—

metodama ili postupcima koji su se koristili ili se sumnja da su se koristili u suprotnosti s takvim zakonodavstvom;

| (b) | sve podatke o nedostatcima ili manjkavostima navedenoga zakonodavstva čija je primjena to otkrila ili naznačila. |
| --- | --- |

(b)

sve podatke o nedostatcima ili manjkavostima navedenoga zakonodavstva čija je primjena to otkrila ili naznačila.

2.   Komisija dostavlja nadležnim tijelima svake države članice, čim joj budu na raspolaganju, sve podatke koji su takvi da omogućuju sukladnost s veterinarskim zakonodavstvom.”

| 9. | Članak 10. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1., uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Kada nadležna tijela države članice saznaju za radnje koje su u suprotnosti ili za koje se smatra da su u suprotnosti s propisima o veterinarskim stvarima, a koje su od posebnog interesa na razini Unije, a posebno:”; |
| --- | --- | --- |

9.

Članak 10. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1., uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Kada nadležna tijela države članice saznaju za radnje koje su u suprotnosti ili za koje se smatra da su u suprotnosti s propisima o veterinarskim stvarima, a koje su od posebnog interesa na razini Unije, a posebno:”;

| (b) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Podaci koji se odnose na fizičke ili pravne osobe priopćavaju se kako je predviđeno u stavku 1. samo u mjeri u kojoj je to potrebno da se omogući utvrđivanje radnji koje su u suprotnosti sa zakonodavstvom o veterinarskim stvarima.” |
| --- | --- |

(b)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Podaci koji se odnose na fizičke ili pravne osobe priopćavaju se kako je predviđeno u stavku 1. samo u mjeri u kojoj je to potrebno da se omogući utvrđivanje radnji koje su u suprotnosti sa zakonodavstvom o veterinarskim stvarima.”

| 10. | U članku 11. u uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:

  „Komisija i države članice, koje se sastaju u okviru Stalnog veterinarskog odbora:”. |
| --- | --- |

10.

U članku 11. u uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:

„Komisija i države članice, koje se sastaju u okviru Stalnog veterinarskog odbora:”.

| 11. | U članku 15. stavku 2., prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Stavak 1. ne sprečava korištenje podataka dobivenih na temelju ove Direktive u bilo kojim pravnim radnjama ili postupcima koji su naknadno pokrenuti zbog nepoštovanja zakonodavstva o veterinarskim stvarima ili u slučaju sprečavanja i otkrivanja nepravilnosti na štetu fondova Unije.” |
| --- | --- |

11.

U članku 15. stavku 2., prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Stavak 1. ne sprečava korištenje podataka dobivenih na temelju ove Direktive u bilo kojim pravnim radnjama ili postupcima koji su naknadno pokrenuti zbog nepoštovanja zakonodavstva o veterinarskim stvarima ili u slučaju sprečavanja i otkrivanja nepravilnosti na štetu fondova Unije.”

Članak 67.

Izmjene Direktive 90/425/EEZ

Direktiva 90/425/EEZ mijenja se kako slijedi:

| 1. | Naslov se zamjenjuje sljedećim:

  „Direktiva Vijeća 90/425/EEZ od 26. lipnja 1990. o veterinarskim pregledima koji se primjenjuju u trgovini određenim živim životinjama i proizvodima unutar Unije s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta”. |
| --- | --- |

1.

Naslov se zamjenjuje sljedećim:

„Direktiva Vijeća 90/425/EEZ od 26. lipnja 1990. o veterinarskim pregledima koji se primjenjuju u trgovini određenim živim životinjama i proizvodima unutar Unije s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta”.

| 2. | U članku 1., drugi stavak briše se. |
| --- | --- |

2.

U članku 1., drugi stavak briše se.

| 3. | Članak 2. mijenja se kako slijedi:






  (a) | točka 2. briše se; |
| --- | --- | --- |

3.

Članak 2. mijenja se kako slijedi:

(a)

točka 2. briše se;

| (b) | točka 6. zamjenjuje se sljedećim:






  „6. | „nadležno tijelo” znači središnje tijelo države članice nadležno za provedbu veterinarskih pregleda ili bilo koje tijelo na koje ono prenese tu nadležnost;”. |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 6. zamjenjuje se sljedećim:

„6.

„nadležno tijelo” znači središnje tijelo države članice nadležno za provedbu veterinarskih pregleda ili bilo koje tijelo na koje ono prenese tu nadležnost;”.

| 4. | U članku 3. stavku 1. točki (d), drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

  „Takvi certifikati ili dokumenti koje izdaje službeni veterinar odgovoran za gospodarstvo, centar ili organizaciju podrijetla moraju pratiti životinje i proizvode na njihovo odredište.” |
| --- | --- |

4.

U članku 3. stavku 1. točki (d), drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Takvi certifikati ili dokumenti koje izdaje službeni veterinar odgovoran za gospodarstvo, centar ili organizaciju podrijetla moraju pratiti životinje i proizvode na njihovo odredište.”

| 5. | Članak 4. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1., točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | da se osobe koje drže stoku i proizvode iz članka 1. pridržavaju nacionalnih zdravstvenih zahtjeva ili zdravstvenih zahtjeva Unije na koje se upućuje u ovoj Direktivi u svim fazama proizvodnje i stavljanja na tržište;”; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Članak 4. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1., točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

da se osobe koje drže stoku i proizvode iz članka 1. pridržavaju nacionalnih zdravstvenih zahtjeva ili zdravstvenih zahtjeva Unije na koje se upućuje u ovoj Direktivi u svim fazama proizvodnje i stavljanja na tržište;”;

| (b) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Države članice iz kojih se vrši otprema poduzimaju odgovarajuće mjere kako bi kaznile svako kršenje veterinarskih propisa od strane fizičkih ili pravnih osoba ako se utvrdi da su prekršena pravila Unije, a posebno ako se utvrdi da certifikati, dokumenti ili identifikacijske oznake ne odgovaraju statusu životinja ili njihovih gospodarstava s kojih potječu ili stvarnim obilježjima proizvoda.” |
| --- | --- |

(b)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Države članice iz kojih se vrši otprema poduzimaju odgovarajuće mjere kako bi kaznile svako kršenje veterinarskih propisa od strane fizičkih ili pravnih osoba ako se utvrdi da su prekršena pravila Unije, a posebno ako se utvrdi da certifikati, dokumenti ili identifikacijske oznake ne odgovaraju statusu životinja ili njihovih gospodarstava s kojih potječu ili stvarnim obilježjima proizvoda.”

| 6. | Članak 19. briše se. |
| --- | --- |

6.

Članak 19. briše se.

| 7. | U Prilogu A, poglavlje II. briše se. |
| --- | --- |

7.

U Prilogu A, poglavlje II. briše se.

Članak 68.

Prenošenje

Države članice stavljaju na snagu zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s člancima 66. i 67. do 1. studenoga 2018. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih mjera.

Kada države članice donose te mjera, one sadržavaju upućivanje na ovu Uredbu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. One sadržavaju i izjavu da se upućivanja u postojećim zakonima i drugim propisima na direktive stavljene izvan snage ovom Uredbom smatraju upućivanjima na ovu Uredbu. Države članice određuju načine tog upućivanja i način oblikovanja te izjave.

Članak 69.

Stupanje na snagu i primjenjivost

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 1. studenoga 2018.

Članak 65. primjenjuje se od 19. srpnja 2016.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 8. lipnja 2016.

Za Europski parlament

Predsjednik

M. SCHULZ

Za Vijeće

Predsjednik

A.G. KOENDERS

---

(1)  
  SL C 226, 16.7.2014., str. 70.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 12. travnja 2016. (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od 17. svibnja 2016.

2

(3)  Direktiva Vijeća 88/661/EEZ od 19. prosinca 1988. o zootehničkim standardima koji se primjenjuju na uzgojno valjane svinje (SL L 382, 31.12.1988., str. 36.).

3

(4)  Direktiva Vijeća 89/361/EEZ od 30. svibnja 1989. o uzgojno valjanim ovcama i kozama čistih pasmina (SL L 153, 6.6.1989., str. 30.).

4

(5)  Direktiva Vijeća 90/427/EEZ od 26. lipnja 1990. o zootehničkim i genealoškim uvjetima koji uređuju trgovinu kopitarima unutar Zajednice (SL L 224, 18.8.1990., str. 55.).

5

(6)  Direktiva Vijeća 91/174/EEZ od 25. ožujka 1991. o utvrđivanju zootehničkih i rodoslovnih zahtjeva za stavljanje na tržište životinja čistih pasmina i o izmjeni direktiva 77/504/EEZ i 90/425/EEZ (SL L 85, 5.4.1991., str. 37.).

6

(7)  Direktiva Vijeća 94/28/EZ od 23. lipnja 1994. o utvrđivanju načela koja se odnose na zootehničke i genealoške uvjete primjenjive na uvoz iz trećih zemalja životinja, njihovog sjemena, jajnih stanica i zametaka te o izmjeni Direktive 77/504/EEZ o čistokrvnim rasplodnim govedima (SL L 178, 12.7.1994., str. 66.).

7

(8)  Direktiva Vijeća 2009/157/EZ od 30. studenoga 2009. o uzgojno valjanim govedima čistih pasmina (SL L 323, 10.12.2009., str. 1.).

8

(9)  Direktiva Vijeća 87/328/EEZ od 18. lipnja 1987. o prihvaćanju za uzgoj uzgojno valjanih goveda čistih pasmina (SL L 167, 26.6.1987., str. 54.).

9

(10)  Direktiva Vijeća 90/118/EEZ od 5. ožujka 1990. o prihvaćanju za uzgoj uzgojno valjanih svinja čistih pasmina (SL L 71, 17.3.1990., str. 34.).

10

(11)  Direktiva Vijeća 90/119/EEZ od 5. ožujka 1990. o uzgoju uzgojno valjanih hibridnih svinja (SL L 71, 17.3.1990., str. 36.).

11

(12)  Odluka Vijeća 77/505/EEZ od 25. srpnja 1977. o uspostavljanju Stalnog odbora za zootehniku (SL L 206, 12.8.1977., str. 11.).

12

(13)  Odluka Vijeća 93/626/EEZ od 25. listopada 1993. o sklapanju Konvencije o biološkoj raznolikosti (SL L 309, 13.12.1993., str. 1.).

13

(14)  Odluka Vijeća 2014/283/EU od 14. travnja 2014. o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola iz Nagoye o pristupu genetskim resursima te poštenoj i pravičnoj podjeli dobiti koja proizlazi iz njihova korištenja, uz Konvenciju o biološkoj raznolikosti (SL L 150, 20.5.2014., str. 231.).

14

(15)  Uredba (EU) br. 511/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o mjerama usklađivanja za korisnike Protokola iz Nagoye o pristupu genetskim resursima te poštenoj i pravičnoj podjeli dobiti koja proizlazi iz njihova korištenja u Uniji (SL L 150, 20.5.2014., str. 59.).

15

(16)  Uredba (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (SL L 347, 20.12.2013., str. 487.).

16

(17)  Uredba (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o prenosivim bolestima životinja te o izmjeni i stavljanju izvan snage određenih akata u području zdravlja životinja („Zakon o zdravlju životinja”) (SL L 84, 31.3.2016., str. 1.).

17

(18)  Uredba (EU) br. 652/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o utvrđivanju odredaba za upravljanje rashodima koji se odnose na prehrambeni lanac, zdravlje i dobrobit životinja te na biljno zdravstvo i biljni reprodukcijski materijal, o izmjeni direktiva Vijeća 98/56/EZ, 2000/29/EZ i 2008/90/EZ, uredbi (EZ) br. 178/2002, (EZ) br. 882/2004 i (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća, Direktive 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 66/399/EEZ, 76/894/EEZ i 2009/470/EZ (SL L 189, 27.6.2014., str. 1.).

18

(19)  Odluka Vijeća 96/463/EZ od 23. srpnja 1996. o određivanju referentnog tijela odgovornog za usklađivanje metoda testiranja i procjene rezultata za uzgojno valjana goveda čistih pasmina (SL L 192, 2.8.1996., str. 19.).

19

(20)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 256, 7.9.1987., str. 1.).

20

(21)  Direktiva Vijeća 91/496/EEZ od 15. srpnja 1991. o utvrđivanju načela o organizaciji veterinarskih pregleda životinja koje se unose u Zajednicu iz trećih zemalja i o izmjeni direktiva 89/662/EEZ, 90/425/EEZ i 90/675/EEZ (SL L 268, 24.9.1991., str. 56.).

21

(22)  Direktiva Vijeća 97/78/EZ od 18. prosinca 1997. o utvrđivanju načela organizacije veterinarskih pregleda proizvoda koji ulaze u Zajednicu iz trećih zemalja (SL L 24, 30.1.1998., str. 9.).

22

(23)  Uredba (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o službenim kontrolama koje se provode radi provjeravanja poštivanja propisa o hrani i hrani za životinje te propisa o zdravlju i dobrobiti životinja (SL L 165, 30.4.2004., str. 1.).

23

(24)  
  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

24

(25)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

25

(26)  Odluka Komisije 84/247/EEZ od 27. travnja 1984. o načelima za priznavanje uzgojnih organizacija i udruženja koja vode ili uspostavljaju matične knjige uzgojno valjanih goveda čistih pasmina (SL L 125, 12.5.1984., str. 58.).

26

(27)  Odluka Komisije 84/419/EEZ od 19. srpnja 1984. o načelima za upis goveda u matične knjige (SL L 237, 5.9.1984., str. 11.).

27

(28)  Odluka Komisije 89/501/EEZ od 18. srpnja 1989. o utvrđivanju uvjeta za priznavanje i nadzor udruženja uzgajivača i uzgojnih organizacija koje uspostavljaju i vode matične knjige rasplodnih svinja čiste pasmine (SL L 247, 23.8.1989., str. 19.).

28

(29)  Odluka Komisije 89/502/EEZ od 18. srpnja 1989. o kriterijima kojima se uređuje upis uzgojno valjanih svinja čistih pasmina u matične knjige pasmina (SL L 247, 23.8.1989., str. 21.).

29

(30)  Odluka Komisije 89/504/EEZ od 18. srpnja 1989. o utvrđivanju uvjeta za priznavanje i nadzor uzgojnih udruženja, uzgojnih organizacija i privatnih poduzeća koji uspostavljaju i vode upisnike hibridnih uzgojno valjanih svinja (SL L 247, 23.8.1989., str. 31.).

30

(31)  Odluka Komisije 89/505/EEZ od 18. srpnja 1989. o utvrđivanju kriterija kojima se uređuje unos u registre hibridnih uzgojno valjanih svinja (SL L 247, 23.8.1989., str. 33.).

31

(32)  Odluka Komisije 89/507/EEZ od 18. srpnja 1989. o metodama za praćenje i procjenu genetske vrijednosti čistokrvnih i hibridnih uzgojno valjanih svinja (SL L 247, 23.8.1989., str. 43.).

32

(33)  Odluka Komisije 90/254/EEZ od 10. svibnja 1990. o utvrđivanju uvjeta za odobravanje uzgojnih organizacija i udruženja koja uspostavljaju ili vode matične knjige uzgojno valjanih ovaca i koza čistih pasmina (SL L 145, 8.6.1990., str. 30.).

33

(34)  Odluka Komisije 90/255/EEZ od 10. svibnja 1990. o utvrđivanju kriterija koji uređuju upis u matične knjige uzgojno valjanih ovaca i koza čistih pasmina (SL L 145, 8.6.1990., str. 32.).

34

(35)  Odluka Komisije 90/256/EEZ od 10. svibnja 1990. o utvrđivanju metoda za praćenje proizvodnosti i procjenu genetske vrijednosti uzgojno valjanih ovaca i koza čistih pasmina (SL L 145, 8.6.1990., str. 35.).

35

(36)  Odluka Komisije 90/257/EEZ od 10. svibnja 1990. o kriterijima prihvaćanja za uzgoj uzgojno valjanih ovaca i koza čistih pasmina i za korištenje njihovog sjemena, jajnih stanica i zametaka (SL L 145, 8.6.1990., str. 38.).

36

(37)  Odluka Komisije 92/353/EEZ od 11. lipnja 1992. o utvrđivanju uvjeta za odobravanje ili priznavanje organizacija i udruženja koji vode ili uspostavljaju matične knjige za registrirane kopitare (SL L 192, 11.7.1992., str. 63.).

37

(38)  Odluka Komisije 96/78/EZ od 10. siječnja 1996. o utvrđivanju kriterija za upis i registraciju uzgojno valjanih kopitara u matične knjige (SL L 19, 25.1.1996., str. 39.).

38

(39)  Odluka Komisije 2006/427/EZ od 20. lipnja 2006. o utvrđivanju metoda praćenje proizvodnosti i metoda za procjenu genetske vrijednosti uzgojno valjanih goveda čistih pasmina (SL L 169, 22.6.2006., str. 56.).

39

(40)  Odluka Komisije 92/354/EEZ od 11. lipnja 1992. o utvrđivanju određenih pravila za osiguranje koordinacije između organizacija i udruženja koji vode ili uspostavljaju matične knjige registriranih kopitara (SL L 192, 11.7.1992., str. 66.).

40

(41)  Odluka Komisije 89/503/EEZ od 18. srpnja 1989. o utvrđivanju certifikata za uzgojno valjane svinje čistih pasmina, njihovo sjeme, jajne stanice i zametke (SL L 247, 23.8.1989., str. 22.).

41

(42)  Odluka Komisije 89/506/EEZ od 18. srpnja 1989. o utvrđivanju certifikata za uzgojno valjane hibridne svinje, njihovo sjeme, jajne stanice i zametke (SL L 247, 23.8.1989., str. 34.).

42

(43)  Odluka Komisije 90/258/EEZ od 10. svibnja 1990. o zootehničkim certifikatima za uzgojno valjane ovce i koze čistih pasmina, njihovo sjeme, jajne stanice i zametke (SL L 145, 8.6.1990., str. 39.).

43

(44)  Odluka Komisije 96/79/EZ od 12. siječnja 1996. o zootehničkim certifikatima za sjeme, jajne stanice i zametke registriranih kopitara (SL L 19, 25.1.1996., str. 41.).

44

(45)  Odluka Komisije 96/509/EZ od 18. srpnja 1996. o utvrđivanju genealoških i zootehničkih uvjeta za uvoz sjemena određenih životinja (SL L 210, 20.8.1996., str. 47.).

45

(46)  Odluka Komisije 96/510/EZ od 18. srpnja 1996. o utvrđivanju rodovnika i zootehničkih certifikata za uvoz uzgojno valjanih životinja, njihovog sjemena, jajnih stanica i zametaka (SL L 210, 20.8.1996., str. 53.).

46

(47)  Odluka Komisije 2005/379/EZ od 17. svibnja 2005. o potvrdama pedigrea, posebno za čistokrvna uzgojno valjana goveda, njihovo sjeme, jajne stanice i zametke (SL L 125, 18.5.2005., str. 15.).

47

(48)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/262 оd 17. veljače 2015. o utvrđivanju pravila u skladu s direktivama Vijeća 90/427/EEZ i 2009/156/EZ s obzirom na metode za identifikaciju kopitara (Uredba o putovnici za kopitare) (SL L 59, 3.3.2015., str. 1.).

48

(49)  Direktiva Vijeća 89/608/EEZ od 21. studenoga 1989. o uzajamnoj pomoći među upravnim tijelima država članica i suradnji između potonjih i Komisije radi osiguranja pravilne primjene zakonodavstva o veterinarskim i zootehničkim stvarima (SL L 351, 2.12.1989., str. 34.).

49

(50)  Direktiva Vijeća 90/425/EEZ od 26. lipnja 1990. o veterinarskim i zootehničkim pregledima koji se primjenjuju trgovini određenim živim životinjama i proizvodima unutar Zajednice s ciljem uspostave unutarnjeg tržišta (SL L 224, 18.8.1990., str. 29.).

50

---

PRILOG I.

PRIZNAVANJE UZGOJNIH UDRUŽENJA I UZGOJNIH ORGANIZACIJA TE ODOBRAVANJE UZGOJNIH PROGRAMA IZ POGLAVLJA II.

DIO 1.

Zahtjevi za priznavanje uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija iz članka 4. stavka 3. točke (b)

| A | Udruge uzgajivača, uzgojna društva, privatna poduzeća koja posluju u zatvorenim sustavima proizvodnje te javna tijela moraju:






  1. | imati pravnu osobnost u skladu sa zakonodavstvom koje je na snazi u državi članici u kojoj se podnosi prijava za priznavanje; |
| --- | --- | --- |

A

1.

imati pravnu osobnost u skladu sa zakonodavstvom koje je na snazi u državi članici u kojoj se podnosi prijava za priznavanje;

| 2. | raspolagati dovoljnim brojem kvalificiranog osoblja, odgovarajućim objektima i opremom za učinkovitu provedbu svojih uzgojnih programa u pogledu kojih namjeravaju podnijeti prijavu za odobrenje u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.; |
| --- | --- |

2.

raspolagati dovoljnim brojem kvalificiranog osoblja, odgovarajućim objektima i opremom za učinkovitu provedbu svojih uzgojnih programa u pogledu kojih namjeravaju podnijeti prijavu za odobrenje u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.;

| 3. | biti sposobna provoditi preglede potrebne za bilježenje rodoslovlja uzgojno valjanih životinja koje treba obuhvatiti tim uzgojnim programima; |
| --- | --- |

3.

biti sposobna provoditi preglede potrebne za bilježenje rodoslovlja uzgojno valjanih životinja koje treba obuhvatiti tim uzgojnim programima;

| 4. | u pogledu svakog uzgojnog programa imati dovoljno veliku populaciju uzgojno valjanih životinja na geografskim područjima koja treba obuhvatiti tim uzgojnim programima; |
| --- | --- |

4.

u pogledu svakog uzgojnog programa imati dovoljno veliku populaciju uzgojno valjanih životinja na geografskim područjima koja treba obuhvatiti tim uzgojnim programima;

| 5. | biti sposobna generirati podatke prikupljene o uzgojno valjanim životinjama potrebne za provedbu tih uzgojnih programa ili osigurati generiranje tih podataka, te biti sposobna koristiti se tim podacima. |
| --- | --- |

5.

biti sposobna generirati podatke prikupljene o uzgojno valjanim životinjama potrebne za provedbu tih uzgojnih programa ili osigurati generiranje tih podataka, te biti sposobna koristiti se tim podacima.

| B | Uz zahtjeve iz točke A:






  1. | udruge uzgajivača, uzgojna društva i javna tijela moraju:






  (a) | imati dovoljan broj uzgajivača koji sudjeluju u svakom od njihovih uzgojnih programa; |
| --- | --- | --- | --- |

B

1.

udruge uzgajivača, uzgojna društva i javna tijela moraju:

(a)

imati dovoljan broj uzgajivača koji sudjeluju u svakom od njihovih uzgojnih programa;

| (b) | donijeti poslovnik:






  i. | kojim se uređuje rješavanje sporova s uzgajivačima koji sudjeluju u njihovim uzgojnim programima; |
| --- | --- | --- |

(b)

donijeti poslovnik:

i.

kojim se uređuje rješavanje sporova s uzgajivačima koji sudjeluju u njihovim uzgojnim programima;

| ii. | kojim se osigurava jednako postupanja prema uzgajivačima koji sudjeluju u njihovim uzgojnim programima; |
| --- | --- |

ii.

kojim se osigurava jednako postupanja prema uzgajivačima koji sudjeluju u njihovim uzgojnim programima;

| iii. | kojim se utvrđuju prava i obveze uzgajivača koji sudjeluju u njihovim uzgojnim programima te prava i obveze uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije; |
| --- | --- |

iii.

kojim se utvrđuju prava i obveze uzgajivača koji sudjeluju u njihovim uzgojnim programima te prava i obveze uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije;

| iv. | kojim se utvrđuju prava i obveze članova uzgajivača ako se pruža mogućnost članstva uzgajivača; |
| --- | --- |

iv.

kojim se utvrđuju prava i obveze članova uzgajivača ako se pruža mogućnost članstva uzgajivača;

| 2. | ništa u poslovniku iz stavka 1. točke (b) ne sprječava uzgajivače koji sudjeluju u uzgojim programima da:






  (a) | ostvaruju slobodan izbor pri odabiru i uzgoju svojih uzgojno valjanih životinja; |
| --- | --- | --- |

2.

ništa u poslovniku iz stavka 1. točke (b) ne sprječava uzgajivače koji sudjeluju u uzgojim programima da:

(a)

ostvaruju slobodan izbor pri odabiru i uzgoju svojih uzgojno valjanih životinja;

| (b) | ostvare upis potomstva tih uzgojno valjanih životinja u matične knjige ili registraciju u uzgojne upisnike u skladu s pravilima predviđenima u poglavlju IV. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(b)

ostvare upis potomstva tih uzgojno valjanih životinja u matične knjige ili registraciju u uzgojne upisnike u skladu s pravilima predviđenima u poglavlju IV. ove Uredbe;

| (c) | imaju vlasništvo nad svojim uzgojno valjanim životinjama; |
| --- | --- |

(c)

imaju vlasništvo nad svojim uzgojno valjanim životinjama;

DIO 2.

Zahtjevi za priznavanje uzgojnih programa koje provode uzgojna udruženja i uzgojne organizacije iz članka 8. stavka 3. i, kada je to primjenjivo, članka 12.

| 1. | Uzgojni program iz članka 8. stavka 3. i, kada je to primjenjivo, članka 12. sadržava:






  (a) | informacije o svojem cilju, a to je očuvanje pasmine, poboljšanje pasmine, linije ili križanca, stvaranje nove pasmine, linije ili križanca, obnavljanje pasmine, linije ili kombinacija tih ciljeva; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

informacije o svojem cilju, a to je očuvanje pasmine, poboljšanje pasmine, linije ili križanca, stvaranje nove pasmine, linije ili križanca, obnavljanje pasmine, linije ili kombinacija tih ciljeva;

| (b) | naziv pasmine u slučaju uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, ili naziv pasmine, linije ili križanca u slučaju uzgojno valjanih hibridnih svinja, obuhvaćene uzgojnim programom, kako bih ih se razlikovalo od sličnih uzgojno valjanih životinja drugih pasmina, linija ili križanaca upisanih ili registriranih u druge postojeće matične knjige ili uzgojne upisnike; |
| --- | --- |

(b)

naziv pasmine u slučaju uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, ili naziv pasmine, linije ili križanca u slučaju uzgojno valjanih hibridnih svinja, obuhvaćene uzgojnim programom, kako bih ih se razlikovalo od sličnih uzgojno valjanih životinja drugih pasmina, linija ili križanaca upisanih ili registriranih u druge postojeće matične knjige ili uzgojne upisnike;

| (c) | u slučaju uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, detaljna obilježja pasmine obuhvaćene uzgojnim programom, uključujući naznaku njezinih osnovnih osobina, |
| --- | --- |

(c)

u slučaju uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, detaljna obilježja pasmine obuhvaćene uzgojnim programom, uključujući naznaku njezinih osnovnih osobina,

| (d) | u slučaju uzgojno valjanih hibridnih svinja, detaljna obilježja pasmine, linije ili križanca obuhvaćene uzgojnim programom; |
| --- | --- |

(d)

u slučaju uzgojno valjanih hibridnih svinja, detaljna obilježja pasmine, linije ili križanca obuhvaćene uzgojnim programom;

| (e) | informacije o geografskom području na kojem se uzgojni program provodi ili se namjerava provoditi; |
| --- | --- |

(e)

informacije o geografskom području na kojem se uzgojni program provodi ili se namjerava provoditi;

| (f) | informacije o sustavu identificiranja uzgojno valjanih životinja kojim treba osigurati da te životinje budu upisane u matičnu knjigu ili registrirane u uzgojni upisnik kada su identificirane pojedinačno i u skladu s pravom Unije o zdravlju životinja kojim se uređuje identifikacija i registracija životinja dotičnih vrsta; |
| --- | --- |

(f)

informacije o sustavu identificiranja uzgojno valjanih životinja kojim treba osigurati da te životinje budu upisane u matičnu knjigu ili registrirane u uzgojni upisnik kada su identificirane pojedinačno i u skladu s pravom Unije o zdravlju životinja kojim se uređuje identifikacija i registracija životinja dotičnih vrsta;

| (g) | informacije o sustavu za bilježenje rodoslovlja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina upisanih u matične knjige i prihvatljivih za upis u njih ili uzgojno valjanih hibridnih svinja registriranih u uzgojne upisnike; |
| --- | --- |

(g)

informacije o sustavu za bilježenje rodoslovlja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina upisanih u matične knjige i prihvatljivih za upis u njih ili uzgojno valjanih hibridnih svinja registriranih u uzgojne upisnike;

| (h) | selekcijske i uzgojne ciljeve uzgojnog programa, uključujući naznaku osnovnih ciljeva tog uzgojnog programa i, kada je to primjenjivo, detaljne kriterije vrednovanja povezane s tim ciljevima, za selekciju uzgojno valjanih životinja; |
| --- | --- |

(h)

selekcijske i uzgojne ciljeve uzgojnog programa, uključujući naznaku osnovnih ciljeva tog uzgojnog programa i, kada je to primjenjivo, detaljne kriterije vrednovanja povezane s tim ciljevima, za selekciju uzgojno valjanih životinja;

| (i) | u slučaju uspostave nove pasmine ili u slučaju obnavljanja pasmine kako je navedeno u članku 19., informacije o detaljnim okolnostima koje opravdavaju uspostavu nove pasmine ili obnavljanje te pasmine; |
| --- | --- |

(i)

u slučaju uspostave nove pasmine ili u slučaju obnavljanja pasmine kako je navedeno u članku 19., informacije o detaljnim okolnostima koje opravdavaju uspostavu nove pasmine ili obnavljanje te pasmine;

| (j) | ako je za uzgojni program potrebno testiranje rasta ili genetsko vrednovanje:






  i. | informacije o sustavima koji se koriste za generiranje, bilježenje, priopćavanje i upotrebu rezultata testova rasta; |
| --- | --- | --- |

(j)

ako je za uzgojni program potrebno testiranje rasta ili genetsko vrednovanje:

i.

informacije o sustavima koji se koriste za generiranje, bilježenje, priopćavanje i upotrebu rezultata testova rasta;

| ii. | informacije o sustavima za genetsko vrednovanje i, kada je to primjenjivo, za genomsko vrednovanje uzgojno valjanih životinja; |
| --- | --- |

ii.

informacije o sustavima za genetsko vrednovanje i, kada je to primjenjivo, za genomsko vrednovanje uzgojno valjanih životinja;

| (k) | ako su utemeljeni dodatni dijelovi ili je glavni dio podijeljen u razrede, pravila o podjeli matične knjige te kriterije ili postupke koji se primjenjuju za bilježenje životinja u te dijelove ili njihovo razvrstavanje u te razrede; |
| --- | --- |

(k)

ako su utemeljeni dodatni dijelovi ili je glavni dio podijeljen u razrede, pravila o podjeli matične knjige te kriterije ili postupke koji se primjenjuju za bilježenje životinja u te dijelove ili njihovo razvrstavanje u te razrede;

| (l) | ako uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija povjeri specifične tehničke aktivnosti povezane s upravljanjem svojim uzgojnim programom trećim stranama kako je navedeno u članku 8. stavku 4., informacije o tim aktivnostima te imena i podatke za kontakt imenovanih trećih strana; |
| --- | --- |

(l)

ako uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija povjeri specifične tehničke aktivnosti povezane s upravljanjem svojim uzgojnim programom trećim stranama kako je navedeno u članku 8. stavku 4., informacije o tim aktivnostima te imena i podatke za kontakt imenovanih trećih strana;

| (m) | ako se uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija namjerava koristiti odstupanjem predviđenim u članku 31. stavku 1., informacije o centrima za prikupljanje ili pohranjivanje sjemena ili o timu za prikupljanje ili proizvodnju zametaka koji izdaju zootehničke certifikate te informacije o modalitetima izdavanja tih zootehničkih certifikata; |
| --- | --- |

(m)

ako se uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija namjerava koristiti odstupanjem predviđenim u članku 31. stavku 1., informacije o centrima za prikupljanje ili pohranjivanje sjemena ili o timu za prikupljanje ili proizvodnju zametaka koji izdaju zootehničke certifikate te informacije o modalitetima izdavanja tih zootehničkih certifikata;

| (n) | ako uzgojna organizacija na zootehničkim certifikatima izdanima za njezine uzgojno valjane hibridne svinje i njihove zametne proizvode, kako je navedeno u članku 30. stavku 8., odluči navesti informacije o rezultatima testiranja rasta i razvoja ili genetskog vrednovanja, genetskim oštećenjima i genetskim posebnostima, informacije o toj odluci. |
| --- | --- |

(n)

ako uzgojna organizacija na zootehničkim certifikatima izdanima za njezine uzgojno valjane hibridne svinje i njihove zametne proizvode, kako je navedeno u članku 30. stavku 8., odluči navesti informacije o rezultatima testiranja rasta i razvoja ili genetskog vrednovanja, genetskim oštećenjima i genetskim posebnostima, informacije o toj odluci.

| 2. | Uzgojnim programom obuhvaća se dovoljno velika populacija uzgojno valjanih životinja i dovoljan broj uzgajivača na geografskom području na kojemu se on provodi ili na kojemu se namjerava provoditi. |
| --- | --- |

2.

DIO 3.

Dodatni zahtjevi za uzgojna udruženja koja utemeljuju ili vode matične knjige za uzgojno valjane kopitare čistih pasmina

| 1. | Uz zahtjev za identifikaciju iz dijela 2. točke 1. podtočke (f) uzgojno valjani kopitari čistih pasmina upisuju se u matičnu knjigu samo ako su identificirani potvrdom o pripustu i, kada se to zahtjeva uzgojnim programom, kao „ždrijebe uz majku”.
  Odstupajući od prvog podstavka, država članica ili, ako ona tako odluči, njezino nadležno tijelo može ovlastiti uzgojno udruženje da upiše uzgojno valjane kopitare čistih pasmina u matičnu knjigu koju vodi to uzgojno udruženje ako su te životinje identificirane primjenom bilo koje druge prikladne metode kojom se pruža barem jednak stupanj pouzdanosti kao potvrdom o pripustu, kao što su kontrola roditeljstva zasnovana na analizi DNK-a ili analizi njihovih krvnih grupa, pod uvjetom da je to odobrenje u skladu s načelima koja je utvrdilo uzgojno udruženje koje vodi matičnu knjigu podrijetla te pasmine. |
| --- | --- |

1.

Odstupajući od prvog podstavka, država članica ili, ako ona tako odluči, njezino nadležno tijelo može ovlastiti uzgojno udruženje da upiše uzgojno valjane kopitare čistih pasmina u matičnu knjigu koju vodi to uzgojno udruženje ako su te životinje identificirane primjenom bilo koje druge prikladne metode kojom se pruža barem jednak stupanj pouzdanosti kao potvrdom o pripustu, kao što su kontrola roditeljstva zasnovana na analizi DNK-a ili analizi njihovih krvnih grupa, pod uvjetom da je to odobrenje u skladu s načelima koja je utvrdilo uzgojno udruženje koje vodi matičnu knjigu podrijetla te pasmine.

| 2. | Uz zahtjeve navedene u dijelu 2. uzgojni programi odobreni u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12. koji se provode za uzgojno valjane kopitare čistih pasmina sadržavaju:






  (a) | kada je to primjenjivo, uvjete za upis u glavni dio matične knjige uzgojno valjanih životinja čistih pasmina koje pripadaju nekoj drugoj pasmini ili specifičnoj liniji pastuha ili rodu kobile u okviru te druge pasmine; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

kada je to primjenjivo, uvjete za upis u glavni dio matične knjige uzgojno valjanih životinja čistih pasmina koje pripadaju nekoj drugoj pasmini ili specifičnoj liniji pastuha ili rodu kobile u okviru te druge pasmine;

| (b) | ako se tim uzgojnim programom zabranjuje ili ograničava upotreba jedne ili više reproduktivnih tehnika ili upotreba uzgojno valjanih životinja čistih pasmina za jednu ili više reproduktivnih tehnika kako je navedeno u članku 21. stavku 2., informacije o toj zabrani ili tom ograničenju; |
| --- | --- |

(b)

ako se tim uzgojnim programom zabranjuje ili ograničava upotreba jedne ili više reproduktivnih tehnika ili upotreba uzgojno valjanih životinja čistih pasmina za jednu ili više reproduktivnih tehnika kako je navedeno u članku 21. stavku 2., informacije o toj zabrani ili tom ograničenju;

| (c) | pravila u pogledu izdavanja potvrda o pripustu ili u pogledu korištenja drugih prikladnih metoda kako je navedeno u stavku 1. i, ako se to zahtijeva uzgojnim programom, u pogledu identifikacije kao „ždrijebe uz majku”. |
| --- | --- |

(c)

pravila u pogledu izdavanja potvrda o pripustu ili u pogledu korištenja drugih prikladnih metoda kako je navedeno u stavku 1. i, ako se to zahtijeva uzgojnim programom, u pogledu identifikacije kao „ždrijebe uz majku”.

| 3. | Sljedeći specifični zahtjevi, uz one navedene u dijelovima 1. i 2., primjenjuju se na uzgojno valjane kopitare čistih pasmina:






  (a) | kada uzgojno udruženje izjavi nadležnom tijelu da je matična knjiga koju je utemeljilo matična knjiga podrijetla pasmine obuhvaćene njegovim uzgojnim programom, to uzgojno udruženje mora:






  i. | posjedovati povijesne dokaze o utemeljenju te matične knjige i objaviti načela tog uzgojnog programa; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

(a)

kada uzgojno udruženje izjavi nadležnom tijelu da je matična knjiga koju je utemeljilo matična knjiga podrijetla pasmine obuhvaćene njegovim uzgojnim programom, to uzgojno udruženje mora:

i.

posjedovati povijesne dokaze o utemeljenju te matične knjige i objaviti načela tog uzgojnog programa;

| ii. | dokazati da u trenutku prijave iz članka 4. stavka 1. nije postojalo ni jedno poznato uzgojno udruženje ili tijelo koje se bavi uzgojem priznato u istoj ili drugoj državi članici ili u trećoj zemlji koje je utemeljilo matičnu knjigu za istu pasminu i koje provodi uzgojni program za tu pasminu zasnovan na načelima iz točke i.; |
| --- | --- |

ii.

dokazati da u trenutku prijave iz članka 4. stavka 1. nije postojalo ni jedno poznato uzgojno udruženje ili tijelo koje se bavi uzgojem priznato u istoj ili drugoj državi članici ili u trećoj zemlji koje je utemeljilo matičnu knjigu za istu pasminu i koje provodi uzgojni program za tu pasminu zasnovan na načelima iz točke i.;

| iii. | blisko surađivati s uzgojnim udruženjima iz točke (b), a posebno informirati, na transparentan i pravodoban način, ta uzgojna udruženja o svim promjenama načela iz točke i.; |
| --- | --- |

iii.

blisko surađivati s uzgojnim udruženjima iz točke (b), a posebno informirati, na transparentan i pravodoban način, ta uzgojna udruženja o svim promjenama načela iz točke i.;

| iv. | ako je to potrebno, uspostaviti nediskriminacijska pravila u pogledu svojih aktivnosti koje se odnose na matične knjige koje su za istu pasminu utemeljila tijela koja se bave uzgojem, a koja nisu uključena na popis predviđen u članku 34. |
| --- | --- |

iv.

ako je to potrebno, uspostaviti nediskriminacijska pravila u pogledu svojih aktivnosti koje se odnose na matične knjige koje su za istu pasminu utemeljila tijela koja se bave uzgojem, a koja nisu uključena na popis predviđen u članku 34.

| (b) | Kada uzgojno udruženje izjavi nadležnom tijelu da je matična knjiga koju je utemeljilo rodoslovnik pasmine obuhvaćene njegovim uzgojnim programom, to uzgojno udruženje:






  i. | uključuje u vlastiti uzgojni program načela koja je utvrdilo uzgojno udruženje iz točke (a) koje vodi matičnu knjigu podrijetla iste pasmine; |
| --- | --- | --- |

(b)

Kada uzgojno udruženje izjavi nadležnom tijelu da je matična knjiga koju je utemeljilo rodoslovnik pasmine obuhvaćene njegovim uzgojnim programom, to uzgojno udruženje:

i.

uključuje u vlastiti uzgojni program načela koja je utvrdilo uzgojno udruženje iz točke (a) koje vodi matičnu knjigu podrijetla iste pasmine;

| ii. | objavljuje informacije u pogledu upotrebe načela iz točke i. te njihov izvor; |
| --- | --- |

ii.

objavljuje informacije u pogledu upotrebe načela iz točke i. te njihov izvor;

| iii. | ima uspostavljene mehanizme radi osiguranja potrebnih prilagodbi pravila utvrđenih u svojem uzgojnom programu iz članka 8. stavka 3. i, kada je to primjenjivo, članka 12., promjenama tih načela koje je uvelo uzgojno udruženje iz točke (a) ovog stavka koje vodi matičnu knjigu podrijetla te pasmine. |
| --- | --- |

iii.

ima uspostavljene mehanizme radi osiguranja potrebnih prilagodbi pravila utvrđenih u svojem uzgojnom programu iz članka 8. stavka 3. i, kada je to primjenjivo, članka 12., promjenama tih načela koje je uvelo uzgojno udruženje iz točke (a) ovog stavka koje vodi matičnu knjigu podrijetla te pasmine.

| 4. | Sljedeća odstupanja primjenjuju se na zahtjeve za priznavanje uzgojnih udruženja za uzgojno valjane kopitare čistih pasmina:






  (a) | odstupajući od dijela 1. točke B podtočke 1. podtočke (b), ako za jednu pasminu na državnim područjima navedenima u Prilogu VI. postoji nekoliko uzgojnih udruženja koja vode matične knjige za tu pasminu i ako njihovi uzgojni programi iz članka 8. stavka 3. zajedno obuhvaćaju sva državna područja navedena u Prilogu VI., poslovnicima iz dijela 1. točke B. podtočke 1. podtočke (b) koje su utvrdila ta uzgojna udruženja:






  i. | može se predvidjeti da se uzgojno valjani kopitari čistih pasmina te pasmine moraju roditi na nekom određenom državnom području navedenom u Prilogu VI. kako bi ispunili uvjete za upis u matičnu knjigu dotične pasmine u svrhu prijave rođenja; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

(a)

odstupajući od dijela 1. točke B podtočke 1. podtočke (b), ako za jednu pasminu na državnim područjima navedenima u Prilogu VI. postoji nekoliko uzgojnih udruženja koja vode matične knjige za tu pasminu i ako njihovi uzgojni programi iz članka 8. stavka 3. zajedno obuhvaćaju sva državna područja navedena u Prilogu VI., poslovnicima iz dijela 1. točke B. podtočke 1. podtočke (b) koje su utvrdila ta uzgojna udruženja:

i.

može se predvidjeti da se uzgojno valjani kopitari čistih pasmina te pasmine moraju roditi na nekom određenom državnom području navedenom u Prilogu VI. kako bi ispunili uvjete za upis u matičnu knjigu dotične pasmine u svrhu prijave rođenja;

| ii. | mora se osigurati da se ograničenje predviđeno u točki i. ne primjenjuje na upis te pasmine u matičnu knjigu u svrhu razmnožavanja. |
| --- | --- |

ii.

mora se osigurati da se ograničenje predviđeno u točki i. ne primjenjuje na upis te pasmine u matičnu knjigu u svrhu razmnožavanja.

| (b) | odstupajući od točke 3. podtočke (a) ovog Dijela, ako je načela uzgojnog programa utvrdila isključivo međunarodna organizacija koja djeluje na globalnoj razini te ako u državi članici ne postoji uzgojno udruženje niti u trećoj zemlji postoji tijelo koje se bavi uzgojem koje vodi matičnu knjigu podrijetla te pasmine, nadležno tijelo u državi članici može priznati uzgojna udruženja koja vode rodoslovnik za tu pasminu, pod uvjetom da utvrde ciljeve i kriterije iz dijela 2. točke 1. podtočke (h) u skladu s načelima koja je utvrdila ta međunarodna organizacija i da ta načela:






  i. | to uzgojno udruženje stavi na raspolaganje nadležnom tijelu iz članka 4. stavka 3. u svrhu provjere; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstupajući od točke 3. podtočke (a) ovog Dijela, ako je načela uzgojnog programa utvrdila isključivo međunarodna organizacija koja djeluje na globalnoj razini te ako u državi članici ne postoji uzgojno udruženje niti u trećoj zemlji postoji tijelo koje se bavi uzgojem koje vodi matičnu knjigu podrijetla te pasmine, nadležno tijelo u državi članici može priznati uzgojna udruženja koja vode rodoslovnik za tu pasminu, pod uvjetom da utvrde ciljeve i kriterije iz dijela 2. točke 1. podtočke (h) u skladu s načelima koja je utvrdila ta međunarodna organizacija i da ta načela:

i.

to uzgojno udruženje stavi na raspolaganje nadležnom tijelu iz članka 4. stavka 3. u svrhu provjere;

| ii. | budu uvrštena u uzgojni program tog uzgojnog udruženja. |
| --- | --- |

ii.

budu uvrštena u uzgojni program tog uzgojnog udruženja.

| (c) | odstupajući od točke 3. podtočke (b) ovog Dijela, uzgojno udruženje koje vodi rodoslovnik može utemeljiti dodatne razrede u skladu s odlikama životinja, pod uvjetom da uzgojno valjani kopitari čistih pasmina koji su uneseni u te razrede glavnog dijela matične knjige podrijetla pasmine ili drugih rodoslovnika te pasmine mogu biti upisani u odgovarajuće razrede glavnog dijela tog rodoslovnika. |
| --- | --- |

(c)

odstupajući od točke 3. podtočke (b) ovog Dijela, uzgojno udruženje koje vodi rodoslovnik može utemeljiti dodatne razrede u skladu s odlikama životinja, pod uvjetom da uzgojno valjani kopitari čistih pasmina koji su uneseni u te razrede glavnog dijela matične knjige podrijetla pasmine ili drugih rodoslovnika te pasmine mogu biti upisani u odgovarajuće razrede glavnog dijela tog rodoslovnika.

---

PRILOG II.

UPIS U MATIČNE KNJIGE I REGISTRACIJA U UZGOJNE UPISNIKE IZ POGLAVLJA IV.

DIO 1.

Upis uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u matične knjige i bilježenje životinja u dodatne dijelove

POGLAVLJE I.

Upis uzgojno valjanih životinja čistih pasmina u glavni dio

| 1. | Zahtjevi iz članka 18. stavka 1. su sljedeći:






  (a) | životinja zadovoljava sljedeće kriterije roditeljstva:






  i. | za goveda, svinje, ovce i koze životinja potječe od roditelja i baka/djedova upisanih u glavni dio matične knjige za istu pasminu; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

(a)

životinja zadovoljava sljedeće kriterije roditeljstva:

i.

za goveda, svinje, ovce i koze životinja potječe od roditelja i baka/djedova upisanih u glavni dio matične knjige za istu pasminu;

| ii. | za kopitare životinja potječe od roditelja upisanih u glavni dio matične knjige za istu pasminu; |
| --- | --- |

ii.

za kopitare životinja potječe od roditelja upisanih u glavni dio matične knjige za istu pasminu;

| (b) | rodoslovlje životinje utvrđeno je u skladu s pravilima utvrđenima u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.; |
| --- | --- |

(b)

rodoslovlje životinje utvrđeno je u skladu s pravilima utvrđenima u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.;

| (c) | životinja je identificirana u skladu s pravom Unije o zdravlju životinja kojim se uređuje identifikacija i registracija životinja dotičnih vrsta i pravilima utvrđenima u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.; |
| --- | --- |

(c)

životinja je identificirana u skladu s pravom Unije o zdravlju životinja kojim se uređuje identifikacija i registracija životinja dotičnih vrsta i pravilima utvrđenima u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.;

| (d) | ako se životinjom trguje u Uniji ili ona ulazi u Uniju i ako se tu životinju namjerava upisati ili registrirati za upis u matičnu knjigu, ta životinja popraćena je zootehničkim certifikatom izdanim u skladu s člankom 30.; |
| --- | --- |

(d)

ako se životinjom trguje u Uniji ili ona ulazi u Uniju i ako se tu životinju namjerava upisati ili registrirati za upis u matičnu knjigu, ta životinja popraćena je zootehničkim certifikatom izdanim u skladu s člankom 30.;

| (e) | ako je životinja nastala iz zametnog proizvoda kojim se trguje u Uniji ili koji je ušao u Uniju i ako se tu životinju namjerava upisati ili registrirati za upis u matičnu knjigu, taj zametni proizvod popraćen je zootehničkim certifikatom izdanim u skladu s člankom 30. |
| --- | --- |

(e)

ako je životinja nastala iz zametnog proizvoda kojim se trguje u Uniji ili koji je ušao u Uniju i ako se tu životinju namjerava upisati ili registrirati za upis u matičnu knjigu, taj zametni proizvod popraćen je zootehničkim certifikatom izdanim u skladu s člankom 30.

| 2. | Odstupajući od točke 1. podtočke (a) podtočke ii. ovog Poglavlja, uzgojno udruženje koje provodi uzgojni program na uzgojno valjanim kopitarima čiste pasmine može u glavni dio svoje matične knjige upisati uzgojno valjanog kopitara čiste pasmine:






  (a) | koji je, u slučaju križanog uzgoja, upisan u glavni dio matične knjige različite pasmine, pod uvjetom da su ta druga pasmina i kriteriji za upis te uzgojno valjane životinje čiste pasmine utvrđeni u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.; ili |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

koji je, u slučaju križanog uzgoja, upisan u glavni dio matične knjige različite pasmine, pod uvjetom da su ta druga pasmina i kriteriji za upis te uzgojno valjane životinje čiste pasmine utvrđeni u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.; ili

| (b) | koji, u slučaju linijskog uzgoja, pripada određenoj liniji pastuha ili rodu kobile različite pasmine, pod uvjetom da su ta linija i rod te kriteriji za upis te uzgojno valjane životinje čiste pasmine utvrđeni u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12. |
| --- | --- |

(b)

koji, u slučaju linijskog uzgoja, pripada određenoj liniji pastuha ili rodu kobile različite pasmine, pod uvjetom da su ta linija i rod te kriteriji za upis te uzgojno valjane životinje čiste pasmine utvrđeni u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.

| 3. | Uz pravila utvrđena u točki 1. podtočki (c) ovog Poglavlja uzgojno udruženje koje u svoju matičnu knjigu upisuje uzgojno valjanog kopitara čiste pasmine, a koji je već upisan u matičnu knjigu koju je utemeljilo drugo uzgojno udruženje, koje provodi uzgojni program odobren u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12., upisuje tu uzgojno valjanu životinju čiste pasmine pod identifikacijskim brojem koji joj je dodijeljen na temelju Uredbe (EU) 2016/429 kojim se osigurava jedinstvenost i kontinuitet identifikacije te životinje te, osim u slučajevima kada su se dva dotična uzgojna udruženja dogovorila o odstupanju, pod istim imenom, uz navođenje oznake zemlje rođenja u skladu s međunarodnim sporazumima za dotičnu pasminu. |
| --- | --- |

3.

POGLAVLJE II.

Bilježenje životinja u dodatne dijelove

| 1. | Uvjeti iz članka 20. stavka 1. su sljedeći:






  (a) | životinja se identificira u skladu s pravom Unije o zdravlju životinja kojim se uređuje identifikacija i registracija životinja dotičnih vrsta i pravilima utvrđenima u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

životinja se identificira u skladu s pravom Unije o zdravlju životinja kojim se uređuje identifikacija i registracija životinja dotičnih vrsta i pravilima utvrđenima u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.;

| (b) | uzgojno udruženje procijenilo je da dotična životinja ima obilježja pasmine na koju se upućuje u Prilogu I. dijelu 2. točki 1. podtočki (c); |
| --- | --- |

(b)

uzgojno udruženje procijenilo je da dotična životinja ima obilježja pasmine na koju se upućuje u Prilogu I. dijelu 2. točki 1. podtočki (c);

| (c) | životinja, kada je to primjenjivo, ispunjava barem uvjete u pogledu minimalne razine rasta i razvoja utvrđene u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12. za one osobine za koje se uzgojno valjane životinje čiste pasmine upisane u glavni dio testiraju u skladu s Prilogom III. |
| --- | --- |

(c)

životinja, kada je to primjenjivo, ispunjava barem uvjete u pogledu minimalne razine rasta i razvoja utvrđene u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12. za one osobine za koje se uzgojno valjane životinje čiste pasmine upisane u glavni dio testiraju u skladu s Prilogom III.

| 2. | Uzgojno udruženje može primijeniti različite uvjete usklađenosti s obilježjima pasmine iz točke 1. podtočke (b) ovog Poglavlja ili uvjete u pogledu zahtjeva rasta i razvoja iz točke 1. podtočke (c) ovog Poglavlja ovisno o tome:






  (a) | pripada li životinja pasmini, premda nema poznato podrijetlo; ili |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

pripada li životinja pasmini, premda nema poznato podrijetlo; ili

| (b) | potječe li životinja iz programa križanog uzgoja navedenog u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12. |
| --- | --- |

(b)

potječe li životinja iz programa križanog uzgoja navedenog u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.

POGLAVLJE III.

Unaprjeđenje potomstva životinja zabilježenih u dodatnim dijelovima

| 1. | Uvjeti iz članka 20. stavka 2. su sljedeći:






  (a) | za goveda, svinje, ovce i koze ženska jedinka potječe od:






  i. | majke i bake s majčine strane koje su zabilježene u dodatnom dijelu matične knjige za istu pasminu kao što je predviđeno u članku 20. stavku 1.; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

(a)

za goveda, svinje, ovce i koze ženska jedinka potječe od:

i.

majke i bake s majčine strane koje su zabilježene u dodatnom dijelu matične knjige za istu pasminu kao što je predviđeno u članku 20. stavku 1.;

| ii. | oca i dva djeda koji su upisani u glavni dio matične knjige za istu pasminu. |
| --- | --- |

ii.

oca i dva djeda koji su upisani u glavni dio matične knjige za istu pasminu.

Potomstvo prve generacije koje potječe od ženske jedinke životinje iz uvodne rečenice prvog podstavka i muške jedinke uzgojno valjane životinje čiste pasmine upisane u glavni dio matične knjige za istu pasminu također se smatra uzgojno valjanom životinjom čiste pasmine te se upisuje ili registrira i prihvatljivo je za upis u glavni dio te matične knjige.

| (b) | za kopitare, životinja ispunjava uvjete za upis u glavni dio muških i ženskih jedinki koje potječu od životinja zabilježenih u dodatnom dijelu kao što je utvrđeno u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12. |
| --- | --- |

(b)

za kopitare, životinja ispunjava uvjete za upis u glavni dio muških i ženskih jedinki koje potječu od životinja zabilježenih u dodatnom dijelu kao što je utvrđeno u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.

| 2. | Odstupajući od točke 1. ovog Poglavlja i poglavlja I. točke 1. podtočke (a) podtočke i., država članica, ili ako tako odluči, njezino nadležno tijelo iz članka 4. stavka 3., može ovlastiti uzgojno udruženje, koje provodi uzgojni program za uzgojno valjane životinje čiste pasmine za ugrožene pasmine goveda, svinja, ovaca i koza ili „otpornu” pasminu ovce, da u glavni dio svoje matične knjige upiše životinju koja potječe od roditelja i baka/djedova upisanih ili zabilježenih u glavne ili dodatne dijelove matične knjige te pasmine.
  Država članica ili, ako ona tako odluči, njezino nadležno tijelo koje ovlašćuje uzgojno udruženje za korištenje tim odstupanjem osigurava:






  (a) | da je uzgojno udruženje opravdalo potrebu za korištenje odstupanjem, posebno dokazivanjem manjka muških jedinki uzgojno valjanih životinja te čiste pasmine za potrebe uzgoja; |
| --- | --- | --- |

2.

Država članica ili, ako ona tako odluči, njezino nadležno tijelo koje ovlašćuje uzgojno udruženje za korištenje tim odstupanjem osigurava:

(a)

da je uzgojno udruženje opravdalo potrebu za korištenje odstupanjem, posebno dokazivanjem manjka muških jedinki uzgojno valjanih životinja te čiste pasmine za potrebe uzgoja;

| (b) | da je uzgojno udruženje u svojoj matičnoj knjizi utemeljilo jedan dodatni dio ili više njih; |
| --- | --- |

(b)

da je uzgojno udruženje u svojoj matičnoj knjizi utemeljilo jedan dodatni dio ili više njih;

| (c) | da su pravila prema kojima uzgojno udruženje upisuje ili bilježi životinje u glavni ili dodatni dio te matične knjige utvrđena u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12. |
| --- | --- |

(c)

da su pravila prema kojima uzgojno udruženje upisuje ili bilježi životinje u glavni ili dodatni dio te matične knjige utvrđena u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.

Države članice koje se koriste ovim odstupanjem objavljuju pasmine za koje je to odstupanje odobreno u popisu iz članka 7.

DIO 2.

Registracija uzgojno valjanih hibridnih svinja u uzgojne upisnike

Zahtjevi iz članka 23. su sljedeći:

| (a) | uzgojno valjana hibridna svinja potječe od roditelja i baka/djedova upisanih u matične knjige ili registriranih u uzgojne upisnike; |
| --- | --- |

(a)

uzgojno valjana hibridna svinja potječe od roditelja i baka/djedova upisanih u matične knjige ili registriranih u uzgojne upisnike;

| (b) | uzgojno valjana hibridna svinja identificira se nakon rođenja u skladu s pravom Unije o zdravlju životinja kojim se uređuje identifikacija i registracija svinja i pravilima utvrđenima u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.; |
| --- | --- |

(b)

uzgojno valjana hibridna svinja identificira se nakon rođenja u skladu s pravom Unije o zdravlju životinja kojim se uređuje identifikacija i registracija svinja i pravilima utvrđenima u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.;

| (c) | uzgojno valjana hibridna svinja ima utvrđenu lozu u skladu s pravilima utvrđenima u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.; |
| --- | --- |

(c)

uzgojno valjana hibridna svinja ima utvrđenu lozu u skladu s pravilima utvrđenima u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.;

| (d) | uzgojno valjana hibridna svinja je, ako se to zahtijeva, popraćena zootehničkim certifikatom izdanim u skladu s člankom 30. |
| --- | --- |

(d)

uzgojno valjana hibridna svinja je, ako se to zahtijeva, popraćena zootehničkim certifikatom izdanim u skladu s člankom 30.

---

PRILOG III.

TESTIRANJE RASTA I RAZVOJA I GENETSKO VREDNOVANJE IZ ČLANKA 25.

DIO 1.

Opći zahtjevi

Kada uzgojna udruženja ili uzgojne organizacije, ili treće strane koje su ta uzgojna udruženja ili uzgojne organizacije imenovale u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b), provode testiranje rasta i razvoja ili genetsko vrednovanje, oni uspostavljaju i koriste metode za testiranje rasta i razvoja ili genetsko vrednovanje koje su znanstveno prihvatljive u skladu s utvrđenim zootehničkim načelima te uzimaju u obzir sljedeće, ako postoji:

| (a) | pravila i standarde koje su utvrdili relevantni referentni centri Europske unije predviđeni u članku 29. stavku 1.; ili |
| --- | --- |

(a)

pravila i standarde koje su utvrdili relevantni referentni centri Europske unije predviđeni u članku 29. stavku 1.; ili

| (b) | ako ta pravila i standardi ne postoje, načela koja je dogovorio ICAR. |
| --- | --- |

(b)

ako ta pravila i standardi ne postoje, načela koja je dogovorio ICAR.

DIO 2.

Zahtjevi za testiranje rasta i razvoja

| 1. | Testiranje rasta i razvoja provodi se na temelju jednog ili više sljedećih programa testiranja rasta i razvoja uspostavljenih u skladu s metodama iz dijela 1.:






  (a) | individualno testiranje rasta i razvoja samih uzgojno valjanih životinja ili uzgojno valjanih životinja na temelju njihovog potomstva, srodnika ili neizravnih srodnika u testnim stanicama; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

individualno testiranje rasta i razvoja samih uzgojno valjanih životinja ili uzgojno valjanih životinja na temelju njihovog potomstva, srodnika ili neizravnih srodnika u testnim stanicama;

| (b) | individualno testiranje rasta i razvoja samih uzgojno valjanih životinja ili uzgojno valjanih životinja na temelju njihovog potomstva, srodnika, neizravnih srodnika i drugih srodnika na poljoprivrednim gospodarstvima; |
| --- | --- |

(b)

individualno testiranje rasta i razvoja samih uzgojno valjanih životinja ili uzgojno valjanih životinja na temelju njihovog potomstva, srodnika, neizravnih srodnika i drugih srodnika na poljoprivrednim gospodarstvima;

| (c) | testiranje rasta i razvoja na temelju anketnih podataka prikupljenih na poljoprivrednim gospodarstvima, prodajnim mjestima, u klaonicama ili kod drugih subjekata; |
| --- | --- |

(c)

testiranje rasta i razvoja na temelju anketnih podataka prikupljenih na poljoprivrednim gospodarstvima, prodajnim mjestima, u klaonicama ili kod drugih subjekata;

| (d) | testiranje rasta i razvoja skupina suvremenika uzgojno valjanih životinja (usporedba skupina suvremenika); |
| --- | --- |

(d)

testiranje rasta i razvoja skupina suvremenika uzgojno valjanih životinja (usporedba skupina suvremenika);

| (e) | svi ostali programi testiranja rasta i razvoja koji se provode u skladu s metodama iz dijela 1. |
| --- | --- |

(e)

svi ostali programi testiranja rasta i razvoja koji se provode u skladu s metodama iz dijela 1.

Programi testiranja rasta i razvoja uspostavljaju se tako da omogućuju valjanu usporedbu uzgojno valjanih životinja. Potomstvo, srodnici ili neizravni srodnici koje treba testirati u testnim stanicama ili na poljoprivrednim gospodarstvima odabiru se objektivno i ne tretiraju se selektivno. U slučaju testiranja na poljoprivrednom gospodarstvu, raspodjeljuju se među poljoprivrednim gospodarstvima tako da se omogući valjana usporedba testiranih uzgojno valjanih životinja.

Uzgojna udruženja i uzgojne organizacije koje provode programe testiranja rasta i razvoja u testnim stanicama u skladu s metodama iz dijela 1. u protokolu testiranja utvrđuju uvjete prihvata uzgojno valjanih životinja, informacije o identitetu i prethodnim rezultatima testova životinja koje se testiraju, osobine koje se bilježe, metode testiranja koje se koriste i sve ostale relevantne informacije.

| 2. | Uzgojna udruženja i uzgojne organizacije u svojim uzgojnim programima odobrenima u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12. utvrđuju osobine koje se bilježe u vezi s ciljevima selekcije utvrđenima u tim uzgojnim programima. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kada je potrebno zabilježiti osobine povezane s proizvodnjom mlijeka, bilježe se podaci o proizvodnji mlijeka, osobine u pogledu sastava mlijeka i druge relevantne osobine utvrđene u metodama iz dijela 1. Mogu se zabilježiti i dodatni podaci o drugim osobinama mlijeka ili kvalitete mlijeka. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kada je potrebno zabilježiti osobine povezane s proizvodnjom mesa, bilježe se podaci o osobinama proizvodnje mesa i ostalim relevantnim osobinama utvrđenima u metodama iz dijela 1. Mogu se zabilježiti i dodatni podaci o drugim osobinama mesa ili kvalitete mesa. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kada je potrebno zabilježiti druge osobine koje nisu navedene u točkama 3. i 4. ovog Dijela, one se bilježe u skladu s metodama iz dijela 1. One mogu obuhvaćati osobine karakteristične za vrste i pasminu, kao što su konformacija tijela, plodnost, jednostavnost poroda, osobine povezane sa zdravljem, sposobnost preživljavanja potomstva, dugovječnost, kvaliteta tkiva, učinkovitost hrane za životinje, poslušnost, osobine održivosti i sve ostale relevantne osobine povezane s ciljevima selekcije uzgojnog programa odobrenog u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Podaci prikupljeni o osobinama iz točaka 3., 4. i 5. uključuju se u genetsko vrednovanje samo ako su dobiveni na temelju sustava bilježenja podataka utvrđenog u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Za svaku od zabilježenih osobina iz točaka 3., 4. i 5. u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12. navode se informacije o primijenjenim programima testiranja rasta i razvoja, primijenjenom protokolu testiranja i prema potrebi primijenjenoj metodi potvrđivanja rezultata testiranja. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ako se za osobine iz točaka 3., 4. i 5. provodi genetsko vrednovanje, bilježenjem tih osobina na kraju testiranja osigurava se procjena pouzdanih uzgojnih vrijednosti za te osobine. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Anketni podaci iz točke 1. podtočke (c) ovog Dijela smiju se bilježiti i uključiti u genetsko vrednovanje samo ako su potvrđeni u skladu s metodama iz dijela 1. |
| --- | --- |

9.

DIO 3.

Zahtjevi za genetsko vrednovanje

| 1. | Genetsko vrednovanje uzgojno valjanih životinja uključuje relevantne proizvodne i neproizvodne osobine iz dijela 2. povezana s ciljevima selekcije utvrđenima u uzgojnim programima odobrenima u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Genetsko vrednovanje uključuje samo one osobine iz dijela 2. u pogledu kojih je bilježenje provedeno onako kako je utvrđeno u uzgojnom programu odobrenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Uzgojne vrijednosti uzgojno valjanih životinja procjenjuju se u skladu s metodama iz dijela 1. na temelju:






  (a) | podataka o uzgojno valjanim životinjama prikupljenih testiranjem rasta i razvoja iz dijela 2.; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

podataka o uzgojno valjanim životinjama prikupljenih testiranjem rasta i razvoja iz dijela 2.;

| (b) | genomskih informacija prikupljenih o uzgojno valjanim životinjama; |
| --- | --- |

(b)

genomskih informacija prikupljenih o uzgojno valjanim životinjama;

| (c) | podataka dobivenih bilo kojom drugom metodom u skladu s metodama iz dijela 1.; ili |
| --- | --- |

(c)

podataka dobivenih bilo kojom drugom metodom u skladu s metodama iz dijela 1.; ili

| (d) | kombinacije informacija i podataka iz točaka (a), (b) i (c). |
| --- | --- |

(d)

kombinacije informacija i podataka iz točaka (a), (b) i (c).

| 4. | Statističke metode koje se primjenjuju za genetsko vrednovanje usklađene su s metodama iz dijela 1. Tim statističkim metodama jamči se nepristrano genetsko vrednovanje koja nije pod utjecajem glavnih okolišnim učinaka i strukture podataka te se njima uzimaju u obzir sve dostupne informacije o uzgojno valjanoj životinji, njezinu potomstvu, srodnicima, neizravnim srodnicima i drugim srodnicima ovisno o programu testiranja rasta i razvoja. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pouzdanost procijenjenih uzgojnih vrijednosti izračunava se u skladu s metodama iz dijela 1. Prilikom objave procijenjene uzgojne vrijednosti za uzgojno valjane životinje navodi se pouzdanost objavljenih uzgojnih vrijednosti i datum evaluacije. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Muške jedinke uzgojno valjanih goveda čistih pasmina čije je sjeme namijenjeno za umjetno osjemenjivanje podvrgavaju se genetskom vrednovanju. To genetsko vrednovanje provodi se za glavne proizvodne osobine povezane s uzgojnim programom kako su utvrđena u metodama iz dijela 1. i može se provesti za ostale relevantne proizvodne i neproizvodne osobine utvrđene u metodama iz dijela 1. Ako se za te osobine provodi genetsko vrednovanje na muškim jedinkama uzgojno valjanih goveda čistih pasmina čije je sjeme namijenjeno za umjetno osjemenjivanje, uzgojne vrijednosti za te osobine objavljuju se bez vrijednosti koje se odnose na životinje iz članka 21. stavka 1. točke (g) (bikovi bez potvrde). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Minimalna pouzdanost uzgojnih vrijednosti za muške jedinke uzgojno valjanih goveda čistih pasmina čije je sjeme namijenjeno za umjetno osjemenjivanje mora biti najmanje:






  (a) | u slučaju bikova koji pripadaju mliječnim pasminama (uključujući pasmine za dvostruku namjenu), 0,5 za glavne osobine povezane s proizvodnjom mlijeka ili za glavne složene indekse u kojima se kombiniraju uzgojne vrijednosti procijenjene za nekoliko pojedinačnih osobina; |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

u slučaju bikova koji pripadaju mliječnim pasminama (uključujući pasmine za dvostruku namjenu), 0,5 za glavne osobine povezane s proizvodnjom mlijeka ili za glavne složene indekse u kojima se kombiniraju uzgojne vrijednosti procijenjene za nekoliko pojedinačnih osobina;

| (b) | u slučaju bikova koji pripadaju mesnim pasminama (uključujući pasmine za dvostruku namjenu), 0,3 za glavne osobine povezane s proizvodnjom mesa ili za glavne složene indekse u kojima se kombiniraju uzgojne vrijednosti procijenjene za nekoliko pojedinačnih osobina. |
| --- | --- |

(b)

u slučaju bikova koji pripadaju mesnim pasminama (uključujući pasmine za dvostruku namjenu), 0,3 za glavne osobine povezane s proizvodnjom mesa ili za glavne složene indekse u kojima se kombiniraju uzgojne vrijednosti procijenjene za nekoliko pojedinačnih osobina.

| 8. | Zahtjevi u pogledu minimalnih pouzdanih vrijednosti iz točke 7. ne primjenjuju se na muške jedinke uzgojno valjanih goveda čistih pasmina koje:






  (a) | se koriste za testiranje u okviru kvantitativnih ograničenja potrebnih da bi uzgojno udruženje provelo ta testiranja kako je navedeno u članku 21. stavku 1. točki (g) (bikovi bez potvrde); ili |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

se koriste za testiranje u okviru kvantitativnih ograničenja potrebnih da bi uzgojno udruženje provelo ta testiranja kako je navedeno u članku 21. stavku 1. točki (g) (bikovi bez potvrde); ili

| (b) | sudjeluju u uzgojnom programu kojim se zahtijeva testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje i čiji je cilj očuvanje pasmine ili očuvanje genetske raznolikosti koja postoji u okviru pasmine. |
| --- | --- |

(b)

sudjeluju u uzgojnom programu kojim se zahtijeva testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje i čiji je cilj očuvanje pasmine ili očuvanje genetske raznolikosti koja postoji u okviru pasmine.

| 9. | Genomski vrednovane muške jedinke uzgojno valjanih goveda čistih pasmina smatrat će se prikladnima za umjetno osjemenjivanje ako je njihovo genomsko vrednovanje:






  (a) | potvrđeno u skladu s metodama iz dijela 1. za svaku genomski vrednovanu osobinu; |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

potvrđeno u skladu s metodama iz dijela 1. za svaku genomski vrednovanu osobinu;

| (b) | ponovno potvrđeno za svaku od tih osobina u redovnim intervalima te u bilo koje vrijeme ako dođe do znatnih promjena u genomskom vrednovanju, genetskom vrednovanju ili u referentnoj populaciji. |
| --- | --- |

(b)

ponovno potvrđeno za svaku od tih osobina u redovnim intervalima te u bilo koje vrijeme ako dođe do znatnih promjena u genomskom vrednovanju, genetskom vrednovanju ili u referentnoj populaciji.

| 10. | Uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija ili, na zahtjev tog uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije, treća strana koju je imenovalo to uzgojno udruženje ili ta uzgojna organizacija u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b) objavljuje informacije o genetskim oštećenjima i genetskim posebnostima uzgojno valjanih životinja povezanih s uzgojnim programom. |
| --- | --- |

10.

---

PRILOG IV.

REFERENTNI CENTRI EUROPSKE UNIJE IZ ČLANKA 29.

1.   Zahtjevi iz članka 29. stavka 4. točke (a)

Referentni centri Europske unije određeni u skladu s člankom 29.:

| (a) | imaju primjereno kvalificirano osoblje:






  i. | koje je odgovarajuće osposobljeno za:






  — | ako su ti centri određeni u skladu s člankom 29. stavkom 1., testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

imaju primjereno kvalificirano osoblje:

i.

koje je odgovarajuće osposobljeno za:

—

ako su ti centri određeni u skladu s člankom 29. stavkom 1., testiranje rasta i razvoja i genetsko vrednovanje uzgojno valjanih životinja čistih pasmina,

| — | ako su ti centri određeni u skladu s člankom 29. stavkom 2., očuvanje ugroženih vrsta; |
| --- | --- |

—

ako su ti centri određeni u skladu s člankom 29. stavkom 2., očuvanje ugroženih vrsta;

| ii. | kojem je naloženo da poštuje povjerljivost određenih tema, rezultata ili komunikacije; i |
| --- | --- |

ii.

kojem je naloženo da poštuje povjerljivost određenih tema, rezultata ili komunikacije; i

| iii. | koje posjeduje dovoljno znanje o istraživačkim aktivnostima na nacionalnoj razini, razini Unije i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

iii.

koje posjeduje dovoljno znanje o istraživačkim aktivnostima na nacionalnoj razini, razini Unije i međunarodnoj razini;

| (b) | posjeduju ili imaju pristup infrastrukturi, opremi i proizvodima potrebnima za obavljanje sljedećih zadaća:






  i. | ako su ti centri određeni u skladu s člankom 29. stavkom 1., iz točke 2.; i |
| --- | --- | --- |

(b)

posjeduju ili imaju pristup infrastrukturi, opremi i proizvodima potrebnima za obavljanje sljedećih zadaća:

i.

ako su ti centri određeni u skladu s člankom 29. stavkom 1., iz točke 2.; i

| ii. | ako su ti centri određeni u skladu s člankom 29. stavkom 2., iz točke 3.; |
| --- | --- |

ii.

ako su ti centri određeni u skladu s člankom 29. stavkom 2., iz točke 3.;

2.   Zadaće iz članka 29. stavka 4. točke (b) podtočke i. za referentne centre Europske unije određene u skladu s člankom 29. stavkom 1.

Referentni centri Europske unije određeni u skladu s člankom 29. stavkom 1.:

| (a) | rade s uzgojnim udruženjima i trećim stranama koje su ta uzgojna udruženja imenovala u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b) kako bi olakšali jedinstvenu primjenu metoda testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina iz članka 25.; |
| --- | --- |

(a)

rade s uzgojnim udruženjima i trećim stranama koje su ta uzgojna udruženja imenovala u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b) kako bi olakšali jedinstvenu primjenu metoda testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina iz članka 25.;

| (b) | informiraju uzgojna udruženja, treće strane koje su ta uzgojna udruženja imenovala u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b) ili nadležna tijela o metodama testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina; |
| --- | --- |

(b)

informiraju uzgojna udruženja, treće strane koje su ta uzgojna udruženja imenovala u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b) ili nadležna tijela o metodama testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina;

| (c) | redovito preispituju rezultate testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja koje provode uzgojna udruženja ili treće strane koje su ta uzgojna udruženja imenovala u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b) i podatke na kojima se temelje; |
| --- | --- |

(c)

redovito preispituju rezultate testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja koje provode uzgojna udruženja ili treće strane koje su ta uzgojna udruženja imenovala u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b) i podatke na kojima se temelje;

| (d) | uspoređuju metode testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina; |
| --- | --- |

(d)

uspoređuju metode testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina;

| (e) | na zahtjev Komisije ili države članice:






  i. | pružaju pomoć pri usklađivanju metoda testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina; |
| --- | --- | --- |

(e)

na zahtjev Komisije ili države članice:

i.

pružaju pomoć pri usklađivanju metoda testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina;

| ii. | daju preporuke za metode koje treba koristiti za testiranje rasta i razvoja i genetskog vrednovanja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina; |
| --- | --- |

ii.

daju preporuke za metode koje treba koristiti za testiranje rasta i razvoja i genetskog vrednovanja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina;

| iii. | uspostavljaju platformu za usporedbu rezultata metoda testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina koje se koriste u državama članicama, posebno:






  — | razvojem kontrolnih protokola za testiranje rasta i razvoja i genetskog vrednovanja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina koje se provode u državama članicama radi unapređenja usporedivosti rezultata i djelotvornosti uzgojnih programa, |
| --- | --- | --- |

iii.

uspostavljaju platformu za usporedbu rezultata metoda testiranja rasta i razvoja i genetskog vrednovanja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina koje se koriste u državama članicama, posebno:

—

razvojem kontrolnih protokola za testiranje rasta i razvoja i genetskog vrednovanja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina koje se provode u državama članicama radi unapređenja usporedivosti rezultata i djelotvornosti uzgojnih programa,

| — | provedbom međunarodne procjene stoke na temelju kombiniranih rezultata testova rasta i razvoja i genetskog vrednovanja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina koji se provode u državama članicama i trećim zemljama, |
| --- | --- |

—

provedbom međunarodne procjene stoke na temelju kombiniranih rezultata testova rasta i razvoja i genetskog vrednovanja uzgojno valjanih životinja čistih pasmina koji se provode u državama članicama i trećim zemljama,

| — | širenjem rezultata tih međunarodnih procjena, |
| --- | --- |

—

širenjem rezultata tih međunarodnih procjena,

| — | objavljivanjem konverzijskih formula i povezanih informacija na temelju kojih su formule uspostavljene; |
| --- | --- |

—

objavljivanjem konverzijskih formula i povezanih informacija na temelju kojih su formule uspostavljene;

| (f) | pružaju podatke o genetskom vrednovanju uzgojno valjanih životinja čistih pasmina i organiziraju osposobljavanje radi podrške uzgojnim udruženjima ili trećim stranama koje su ta uzgojna udruženja imenovala u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b), koji sudjeluju u međunarodnim usporedbama rezultata i genetskim vrednovanjima; |
| --- | --- |

(f)

pružaju podatke o genetskom vrednovanju uzgojno valjanih životinja čistih pasmina i organiziraju osposobljavanje radi podrške uzgojnim udruženjima ili trećim stranama koje su ta uzgojna udruženja imenovala u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b), koji sudjeluju u međunarodnim usporedbama rezultata i genetskim vrednovanjima;

| (g) | olakšavaju rješavanje problema koji nastaju u državama članicama, a koji su povezani s genetskim vrednovanjem uzgojno valjanih životinja čistih pasmina; |
| --- | --- |

(g)

olakšavaju rješavanje problema koji nastaju u državama članicama, a koji su povezani s genetskim vrednovanjem uzgojno valjanih životinja čistih pasmina;

| (h) | u okviru svojih zadaća surađuju s međunarodno priznatim organizacijama; |
| --- | --- |

(h)

u okviru svojih zadaća surađuju s međunarodno priznatim organizacijama;

| (i) | pružaju tehničku stručnu pomoć Stalnom odboru za zootehniku na zahtjev Komisije. |
| --- | --- |

(i)

pružaju tehničku stručnu pomoć Stalnom odboru za zootehniku na zahtjev Komisije.

3.   Zadaće iz članka 29. stavka 4. točke (b) podtočke ii. za referentne centre Europske unije određene u skladu s člankom 29. stavkom 2.

Referentni centri Europske unije određeni u skladu s člankom 29. stavkom 2.:

| (a) | rade s uzgojnim udruženjima, trećim stranama koje su uzgojna udruženja imenovala u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b), nadležnim tijelima i drugim tijelima država članica kako bi se olakšalo očuvanje ugroženih pasmina ili očuvala genetska raznolikost unutar tih pasmina; |
| --- | --- |

(a)

rade s uzgojnim udruženjima, trećim stranama koje su uzgojna udruženja imenovala u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b), nadležnim tijelima i drugim tijelima država članica kako bi se olakšalo očuvanje ugroženih pasmina ili očuvala genetska raznolikost unutar tih pasmina;

| (b) | informiraju uzgojna udruženja, treće strane koje su ta uzgojna udruženja imenovala u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b), nadležna tijela ili druga tijela o metodama koje se koriste za očuvanje ugroženih pasmina i očuvanje genetske raznolikosti unutar tih pasmina; |
| --- | --- |

(b)

informiraju uzgojna udruženja, treće strane koje su ta uzgojna udruženja imenovala u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b), nadležna tijela ili druga tijela o metodama koje se koriste za očuvanje ugroženih pasmina i očuvanje genetske raznolikosti unutar tih pasmina;

| (c) | na zahtjev Komisije:






  i. | osmišljavaju ili usklađuju metode koje se koriste za in situ i ex situ očuvanje ugroženih pasmina ili očuvanje genetske raznolikosti unutar tih pasmina ili pružaju pomoć pri takvom osmišljavanju ili usklađivanju; |
| --- | --- | --- |

(c)

na zahtjev Komisije:

i.

osmišljavaju ili usklađuju metode koje se koriste za in situ i ex situ očuvanje ugroženih pasmina ili očuvanje genetske raznolikosti unutar tih pasmina ili pružaju pomoć pri takvom osmišljavanju ili usklađivanju;

| ii. | osmišljavaju metode koje se koriste za karakterizaciju statusa ugroženih pasmina uzimajući u obzir njihovu genetsku raznolikost ili opasnost od nestanka zbog poljoprivrede ili pružaju pomoć pri njihovu osmišljavanju; |
| --- | --- |

ii.

osmišljavaju metode koje se koriste za karakterizaciju statusa ugroženih pasmina uzimajući u obzir njihovu genetsku raznolikost ili opasnost od nestanka zbog poljoprivrede ili pružaju pomoć pri njihovu osmišljavanju;

| iii. | potiču razmjenu informacija među državama članicama o očuvanju ugroženih pasmina ili očuvanju genetske raznolikosti unutar tih pasmina; |
| --- | --- |

iii.

potiču razmjenu informacija među državama članicama o očuvanju ugroženih pasmina ili očuvanju genetske raznolikosti unutar tih pasmina;

| iv. | organiziraju osposobljavanje kako bi podržali uzgojna udruženja, treće strane koje su ta uzgojna udruženja imenovala u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b), nadležna tijela i ostala tijela u očuvanju ugroženih pasmina ili očuvanju genetske raznolikosti unutar tih pasmina; |
| --- | --- |

iv.

organiziraju osposobljavanje kako bi podržali uzgojna udruženja, treće strane koje su ta uzgojna udruženja imenovala u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b), nadležna tijela i ostala tijela u očuvanju ugroženih pasmina ili očuvanju genetske raznolikosti unutar tih pasmina;

| v. | u okviru svojih zadaća, surađuju s europskim i međunarodno priznatim organizacijama; |
| --- | --- |

v.

u okviru svojih zadaća, surađuju s europskim i međunarodno priznatim organizacijama;

| vi. | u okviru svojih zadaća, pružaju tehničku stručnu pomoć Stalnom odboru za zootehniku. |
| --- | --- |

vi.

u okviru svojih zadaća, pružaju tehničku stručnu pomoć Stalnom odboru za zootehniku.

---

PRILOG V.

INFORMACIJE KOJE TREBA NAVESTI U ZOOTEHNIČKIM CERTIFIKATIMA IZ POGLAVLJA VII.

DIO 1.

Opći zahtjevi

U naslovu zootehničkog certifikata:

| (a) | navodi se je li životinja uzgojno valjana životinja čiste pasmine ili uzgojno valjana hibridna svinja te potječu li zametni proizvodi od uzgojno valjanih životinja čistih pasmina ili od uzgojno valjanih hibridnih svinja; |
| --- | --- |

(a)

navodi se je li životinja uzgojno valjana životinja čiste pasmine ili uzgojno valjana hibridna svinja te potječu li zametni proizvodi od uzgojno valjanih životinja čistih pasmina ili od uzgojno valjanih hibridnih svinja;

| (b) | sadržano je upućivanje na taksonomske vrste; |
| --- | --- |

(b)

sadržano je upućivanje na taksonomske vrste;

| (c) | navodi se je li pošiljka namijenjena trgovini ili ulasku u Uniju; |
| --- | --- |

(c)

navodi se je li pošiljka namijenjena trgovini ili ulasku u Uniju;

| (d) | sadržano je upućivanje na ovu Uredbu. |
| --- | --- |

(d)

sadržano je upućivanje na ovu Uredbu.

DIO 2.

Zootehnički certifikati za uzgojno valjane životinje čistih pasmina i njihove zametne proizvode

POGLAVLJE I.

Zootehnički certifikati iz članka 30. za uzgojno valjane životinje čistih pasmina

| 1. | Zootehnički certifikati iz članka 30. za uzgojno valjane životinje čistih pasmina sadržavaju sljedeće informacije:






  (a) | naziv uzgojnog udruženja koje ga izdaje ili, u slučaju ulaska u Uniju uzgojno valjane životinje čiste pasmine, naziv tijela koje se bavi uzgojem koje ga izdaje te, ako postoji, upućivanje na internetske stranice tog uzgojnog udruženja ili tijela koje se bavi uzgojem; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

naziv uzgojnog udruženja koje ga izdaje ili, u slučaju ulaska u Uniju uzgojno valjane životinje čiste pasmine, naziv tijela koje se bavi uzgojem koje ga izdaje te, ako postoji, upućivanje na internetske stranice tog uzgojnog udruženja ili tijela koje se bavi uzgojem;

| (b) | naziv matične knjige; |
| --- | --- |

(b)

naziv matične knjige;

| (c) | kada je to primjenjivo, odjeljak u okviru glavnog dijela u koji je upisana uzgojno valjana životinja čiste pasmine; |
| --- | --- |

(c)

kada je to primjenjivo, odjeljak u okviru glavnog dijela u koji je upisana uzgojno valjana životinja čiste pasmine;

| (d) | naziv pasmine uzgojno valjane životinje čiste pasmine; |
| --- | --- |

(d)

naziv pasmine uzgojno valjane životinje čiste pasmine;

| (e) | spol uzgojno valjane životinje čiste pasmine; |
| --- | --- |

(e)

spol uzgojno valjane životinje čiste pasmine;

| (f) | broj upisa u matičnu knjigu („broj upisa uzgojno valjane životinje čiste pasmine u matičnu knjigu”) uzgojno valjane životinje čiste pasmine; |
| --- | --- |

(f)

broj upisa u matičnu knjigu („broj upisa uzgojno valjane životinje čiste pasmine u matičnu knjigu”) uzgojno valjane životinje čiste pasmine;

| (g) | sustav identifikacije i pojedinačni identifikacijski broj dodijeljen uzgojno valjanoj životinji čiste pasmine:






  i. | u skladu s pravom Unije o zdravlju životinja kojim se uređuje identifikacija i registracija životinja dotičnih vrsta; ili |
| --- | --- | --- |

(g)

sustav identifikacije i pojedinačni identifikacijski broj dodijeljen uzgojno valjanoj životinji čiste pasmine:

i.

u skladu s pravom Unije o zdravlju životinja kojim se uređuje identifikacija i registracija životinja dotičnih vrsta; ili

| ii. | ako ne postoji pravo Unije o zdravlju životinja kojim se uređuje identifikacija i registracija životinja kojim se zahtjeva pojedinačni identifikacijski broj, u skladu s pravilima uzgojnog programa odobrenog u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.; ili |
| --- | --- |

ii.

ako ne postoji pravo Unije o zdravlju životinja kojim se uređuje identifikacija i registracija životinja kojim se zahtjeva pojedinačni identifikacijski broj, u skladu s pravilima uzgojnog programa odobrenog u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.; ili

| iii. | u slučaju ulaska u Uniju uzgojno valjane životinje čiste pasmine, u skladu sa zakonodavstvom treće zemlje; |
| --- | --- |

iii.

u slučaju ulaska u Uniju uzgojno valjane životinje čiste pasmine, u skladu sa zakonodavstvom treće zemlje;

| (h) | ako je to potrebno u skladu s člankom 22. stavcima 1. i 2., metodu koja se koristi za provjeru identiteta uzgojno valjanih životinja čistih pasmina koje se koriste za prikupljanje sjemena, jajnih stanica i zametaka te rezultate te provjere identiteta; |
| --- | --- |

(h)

ako je to potrebno u skladu s člankom 22. stavcima 1. i 2., metodu koja se koristi za provjeru identiteta uzgojno valjanih životinja čistih pasmina koje se koriste za prikupljanje sjemena, jajnih stanica i zametaka te rezultate te provjere identiteta;

| (i) | datum i zemlju rođenja uzgojno valjane životinje čiste pasmine; |
| --- | --- |

(i)

datum i zemlju rođenja uzgojno valjane životinje čiste pasmine;

| (j) | ime/naziv i adresu te, ako postoji, adresu elektroničke pošte uzgajivača (mjesto rođenja uzgojno valjane životinje čiste pasmine); |
| --- | --- |

(j)

ime/naziv i adresu te, ako postoji, adresu elektroničke pošte uzgajivača (mjesto rođenja uzgojno valjane životinje čiste pasmine);

| (k) | ime/naziv i adresu te, ako postoji, adresu elektroničke pošte vlasnika; |
| --- | --- |

(k)

ime/naziv i adresu te, ako postoji, adresu elektroničke pošte vlasnika;

| (l) | rodoslovlje:






  Otac
  Broj i dio matične knjige | Djed s očeve strane
  Broj i dio matične knjige |
| --- | --- | --- |
| | Baka s očeve strane
  Broj i dio matične knjige |
| Majka
  Broj i dio matične knjige | Djed s majčine strane
  Broj i dio matične knjige |
| | Baka s majčine strane
  Broj i dio matične knjige |

(l)

rodoslovlje:

Otac

Broj i dio matične knjige

Djed s očeve strane

Broj i dio matične knjige

Baka s očeve strane

Broj i dio matične knjige

Majka

Broj i dio matične knjige

Djed s majčine strane

Broj i dio matične knjige

Baka s majčine strane

Broj i dio matične knjige

| (m) | ako postoje, rezultate testiranja rasta i razvoja te ažurirane rezultate genetskog vrednovanja, uključujući datum tog vrednovanja te genetska oštećenja i genetske posebnosti povezane s uzgojnim programom koje se odnose na samu uzgojno valjanu životinju čiste pasmine; |
| --- | --- |

(m)

ako postoje, rezultate testiranja rasta i razvoja te ažurirane rezultate genetskog vrednovanja, uključujući datum tog vrednovanja te genetska oštećenja i genetske posebnosti povezane s uzgojnim programom koje se odnose na samu uzgojno valjanu životinju čiste pasmine;

| (n) | u slučaju skotnih ženskih jedinki, datum osjemenjivanja ili parenja te identifikaciju muške jedinke koja je izvršila oplodnju, što se može navesti u zasebnom dokumentu; |
| --- | --- |

(n)

u slučaju skotnih ženskih jedinki, datum osjemenjivanja ili parenja te identifikaciju muške jedinke koja je izvršila oplodnju, što se može navesti u zasebnom dokumentu;

| (o) | datum i mjesto izdavanja zootehničkog certifikata te ime, svojstvo i potpis osobe koju je za potpisivanje tog certifikata ovlastilo uzgojno udruženje izdavatelj certifikata ili, u slučaju ulaska u Uniju uzgojno valjane životinje čiste pasmine, tijelo koje se bavi uzgojem izdavatelj certifikata; ta osoba je predstavnik tog uzgojnog udruženja ili tijela koje se bavi uzgojem ili je predstavnik nadležnog tijela iz članka 30. stavka 2. točke (b). |
| --- | --- |

(o)

datum i mjesto izdavanja zootehničkog certifikata te ime, svojstvo i potpis osobe koju je za potpisivanje tog certifikata ovlastilo uzgojno udruženje izdavatelj certifikata ili, u slučaju ulaska u Uniju uzgojno valjane životinje čiste pasmine, tijelo koje se bavi uzgojem izdavatelj certifikata; ta osoba je predstavnik tog uzgojnog udruženja ili tijela koje se bavi uzgojem ili je predstavnik nadležnog tijela iz članka 30. stavka 2. točke (b).

| 2. | Ako su zootehnički certifikati izdani za skupinu uzgojno valjanih svinja čistih pasmina, informacije iz točke 1. ovog Poglavlja mogu se navesti u jednom zootehničkom certifikatu pod uvjetom da su te uzgojno valjane životinje čistih pasmina jednake dobi i da imaju istu genetsku majku i oca. |
| --- | --- |

2.

POGLAVLJE II.

Zootehnički certifikati iz članka 30. za sjeme uzgojno valjanih životinja čistih pasmina

Zootehnički certifikati iz članka 30. za sjeme uzgojno valjanih životinja čistih pasmina sadržavaju sljedeće informacije:

| (a) | sve informacije iz poglavlja I. ovog Dijela koje se odnose na uzgojno valjanu životinju čiste pasmine koja je dala sjeme; |
| --- | --- |

(a)

sve informacije iz poglavlja I. ovog Dijela koje se odnose na uzgojno valjanu životinju čiste pasmine koja je dala sjeme;

| (b) | informacije koje omogućuju identifikaciju sjemena, broj doza koje se šalju, mjesto i datum prikupljanja, naziv, adresu i broj odobrenja centra za prikupljanje ili pohranu sjemena te ime/naziv i adresu primatelja; |
| --- | --- |

(b)

informacije koje omogućuju identifikaciju sjemena, broj doza koje se šalju, mjesto i datum prikupljanja, naziv, adresu i broj odobrenja centra za prikupljanje ili pohranu sjemena te ime/naziv i adresu primatelja;

| (c) | za sjeme namijenjeno za testiranje uzgojno valjanih životinja čistih pasmina koje nisu bile podvrgnute testiranju rasta i razvoja ili genetskom vrednovanju, broj doza sjemena koji je u skladu s kvantitativnim ograničenjima iz članka 21. stavka 1. točke (g) te naziv i adresu uzgojnog udruženja ili treće strane koju je to uzgojno udruženje imenovalo u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b) odgovornog/odgovorne za provedbu tog testiranja u skladu s člankom 25. |
| --- | --- |

(c)

za sjeme namijenjeno za testiranje uzgojno valjanih životinja čistih pasmina koje nisu bile podvrgnute testiranju rasta i razvoja ili genetskom vrednovanju, broj doza sjemena koji je u skladu s kvantitativnim ograničenjima iz članka 21. stavka 1. točke (g) te naziv i adresu uzgojnog udruženja ili treće strane koju je to uzgojno udruženje imenovalo u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b) odgovornog/odgovorne za provedbu tog testiranja u skladu s člankom 25.

| (d) | datum i mjesto izdavanja zootehničkog certifikata te ime, svojstvo i potpis osobe koju je za potpisivanje tog certifikata ovlastilo uzgojno udruženje izdavatelj certifikata ili, u slučaju ulaska sjemena u Uniju, koju je ovlastilo tijelo koje se bavi uzgojem izdavatelj certifikata; ta osoba je predstavnik tog uzgojnog udruženja, tijela koje se bavi uzgojem ili subjekta iz članka 31. stavka 1. ili članka 33. stavka 1. ili predstavnik nadležnog tijela iz članka 30. stavka 2. točke (b). |
| --- | --- |

(d)

datum i mjesto izdavanja zootehničkog certifikata te ime, svojstvo i potpis osobe koju je za potpisivanje tog certifikata ovlastilo uzgojno udruženje izdavatelj certifikata ili, u slučaju ulaska sjemena u Uniju, koju je ovlastilo tijelo koje se bavi uzgojem izdavatelj certifikata; ta osoba je predstavnik tog uzgojnog udruženja, tijela koje se bavi uzgojem ili subjekta iz članka 31. stavka 1. ili članka 33. stavka 1. ili predstavnik nadležnog tijela iz članka 30. stavka 2. točke (b).

POGLAVLJE III.

Zootehnički certifikati iz članka 30. za jajne stanice uzgojno valjanih životinja čistih pasmina

Zootehnički certifikati iz članka 30. za jajne stanice uzgojno valjanih životinja čistih pasmina sadržavaju sljedeće informacije:

| (a) | sve informacije iz poglavlja I. ovog Dijela koje se odnose na žensku jedinku donatora koja je dala jajne stanice; |
| --- | --- |

(a)

sve informacije iz poglavlja I. ovog Dijela koje se odnose na žensku jedinku donatora koja je dala jajne stanice;

| (b) | informacije koje omogućuju identifikaciju jajnih stanica, broj slamki, mjesto i datum njihovog prikupljanja, naziv, adresu i broj odobrenja tima za prikupljanje ili proizvodnju zametaka te ime/naziv i adresu primatelja; |
| --- | --- |

(b)

informacije koje omogućuju identifikaciju jajnih stanica, broj slamki, mjesto i datum njihovog prikupljanja, naziv, adresu i broj odobrenja tima za prikupljanje ili proizvodnju zametaka te ime/naziv i adresu primatelja;

| (c) | ako u slamci ima više od jedne jajne stanice, jasan navod o broju jajnih stanica prikupljenih od iste uzgojno valjane životinje čiste pasmine; |
| --- | --- |

(c)

ako u slamci ima više od jedne jajne stanice, jasan navod o broju jajnih stanica prikupljenih od iste uzgojno valjane životinje čiste pasmine;

| (d) | datum i mjesto izdavanja zootehničkog certifikata te ime, svojstvo i potpis osobe koju je za potpisivanje tog certifikata ovlastilo uzgojno udruženje izdavatelj certifikata ili, u slučaju ulaska u Uniju jajnih stanica, koju je ovlastilo tijelo koje se bavi uzgojem izdavatelj certifikata; ta osoba je predstavnik tog uzgojnog udruženja ili tijela koje se bavi uzgojem ili subjekta iz članka 31. stavka 1. ili članka 33. stavka 1. ili je predstavnik nadležnog tijela iz članka 30. stavka 2. točke (b). |
| --- | --- |

(d)

datum i mjesto izdavanja zootehničkog certifikata te ime, svojstvo i potpis osobe koju je za potpisivanje tog certifikata ovlastilo uzgojno udruženje izdavatelj certifikata ili, u slučaju ulaska u Uniju jajnih stanica, koju je ovlastilo tijelo koje se bavi uzgojem izdavatelj certifikata; ta osoba je predstavnik tog uzgojnog udruženja ili tijela koje se bavi uzgojem ili subjekta iz članka 31. stavka 1. ili članka 33. stavka 1. ili je predstavnik nadležnog tijela iz članka 30. stavka 2. točke (b).

POGLAVLJE IV.

Zootehnički certifikati iz članka 30. za zametke uzgojno valjanih životinja čistih pasmina

Zootehnički certifikati iz članka 30. za zametke uzgojno valjanih životinja čistih pasmina sadržavaju sljedeće informacije:

| (a) | sve informacije iz poglavlja I. ovog Dijela koje se odnose na žensku jedinku donatora i mušku jedinku za oplodnju; |
| --- | --- |

(a)

sve informacije iz poglavlja I. ovog Dijela koje se odnose na žensku jedinku donatora i mušku jedinku za oplodnju;

| (b) | informacije koje omogućuju identifikaciju zametaka, broj slamki, mjesto i datum njihovog prikupljanja ili proizvodnje, naziv, adresu i broj odobrenja tima za prikupljanje ili proizvodnju zametaka te ime/naziv i adresu primatelja; |
| --- | --- |

(b)

informacije koje omogućuju identifikaciju zametaka, broj slamki, mjesto i datum njihovog prikupljanja ili proizvodnje, naziv, adresu i broj odobrenja tima za prikupljanje ili proizvodnju zametaka te ime/naziv i adresu primatelja;

| (c) | ako se u slamci nalazi više od jednog zametka, jasan navod o broju zametaka koji potječu od istih roditelja; |
| --- | --- |

(c)

ako se u slamci nalazi više od jednog zametka, jasan navod o broju zametaka koji potječu od istih roditelja;

| (d) | ime i svojstvo potpisnika, datum i mjesto izdavanja zootehničkog certifikata i potpis osobe koju je za potpisivanje tog certifikata ovlastilo uzgojno udruženje izdavatelj certifikata ili, u slučaju ulaska u Uniju zametaka, koju je ovlastilo tijelo koje se bavi uzgojem izdavatelj certifikata; ta osoba je predstavnik tog uzgojnog udruženja ili tijela koje se bavi uzgojem ili subjekta iz članka 31. stavka 1. ili članka 33. stavka 1. ili je predstavnik nadležnog tijela iz članka 30. stavka 2. točke (b). |
| --- | --- |

(d)

ime i svojstvo potpisnika, datum i mjesto izdavanja zootehničkog certifikata i potpis osobe koju je za potpisivanje tog certifikata ovlastilo uzgojno udruženje izdavatelj certifikata ili, u slučaju ulaska u Uniju zametaka, koju je ovlastilo tijelo koje se bavi uzgojem izdavatelj certifikata; ta osoba je predstavnik tog uzgojnog udruženja ili tijela koje se bavi uzgojem ili subjekta iz članka 31. stavka 1. ili članka 33. stavka 1. ili je predstavnik nadležnog tijela iz članka 30. stavka 2. točke (b).

DIO 3.

Zootehnički certifikati iz članka 30. za uzgojno valjane hibridne svinje i njihove zametne proizvode

POGLAVLJE I.

Zootehnički certifikati za uzgojno valjane hibridne svinje

| 1. | Zootehnički certifikati iz članka 30. za uzgojno valjane hibridne svinje sadržavaju sljedeće informacije:






  (a) | naziv uzgojne organizacije koja izdaje certifikat ili, u slučaju ulaska u Uniju uzgojno valjane hibridne svinje, naziv tijela koje se bavi uzgojem i, ako postoji, upućivanje na internetske stranice te uzgojne organizacije ili tijela koje se bavi uzgojem; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

naziv uzgojne organizacije koja izdaje certifikat ili, u slučaju ulaska u Uniju uzgojno valjane hibridne svinje, naziv tijela koje se bavi uzgojem i, ako postoji, upućivanje na internetske stranice te uzgojne organizacije ili tijela koje se bavi uzgojem;

| (b) | naziv uzgojnog upisnika; |
| --- | --- |

(b)

naziv uzgojnog upisnika;

| (c) | naziv pasmine, linije ili križanca uzgojno valjane hibridne svinje te roditelja i bake/djeda te svinje; |
| --- | --- |

(c)

naziv pasmine, linije ili križanca uzgojno valjane hibridne svinje te roditelja i bake/djeda te svinje;

| (d) | spol uzgojno valjane životinje čiste pasmine; |
| --- | --- |

(d)

spol uzgojno valjane životinje čiste pasmine;

| (e) | broj unosa u uzgojni upisnik („broj upisa uzgojno valjane hibridne svinje u uzgojni upisnik”) uzgojno valjane hibridne svinje; |
| --- | --- |

(e)

broj unosa u uzgojni upisnik („broj upisa uzgojno valjane hibridne svinje u uzgojni upisnik”) uzgojno valjane hibridne svinje;

| (f) | sustav identifikacije i pojedinačni identifikacijski broj dodijeljen uzgojno valjanoj hibridnoj svinji:






  i. | u skladu s pravom Unije o zdravlju životinja kojim se uređuje identifikacija i registracija svinja; |
| --- | --- | --- |

(f)

sustav identifikacije i pojedinačni identifikacijski broj dodijeljen uzgojno valjanoj hibridnoj svinji:

i.

u skladu s pravom Unije o zdravlju životinja kojim se uređuje identifikacija i registracija svinja;

| ii. | ako ne postoji pravo Unije o zdravlju životinja kojim se uređuje identifikacija i registracija životinja kojom se zahtjeva pojedinačni identifikacijski broj, u skladu s pravilima uzgojnog programa odobrenog u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.; ili |
| --- | --- |

ii.

ako ne postoji pravo Unije o zdravlju životinja kojim se uređuje identifikacija i registracija životinja kojom se zahtjeva pojedinačni identifikacijski broj, u skladu s pravilima uzgojnog programa odobrenog u skladu s člankom 8. stavkom 3. i, kada je to primjenjivo, člankom 12.; ili

| iii. | u slučaju ulaska u Uniju uzgojno valjane hibridne svinje, u skladu sa zakonodavstvom treće zemlje; |
| --- | --- |

iii.

u slučaju ulaska u Uniju uzgojno valjane hibridne svinje, u skladu sa zakonodavstvom treće zemlje;

| (g) | ako je to potrebno u skladu s člankom 22. stavkom 2., metodu koja se koristi za provjeru identiteta uzgojno valjane hibridne svinje i rezultate te provjere identiteta; |
| --- | --- |

(g)

ako je to potrebno u skladu s člankom 22. stavkom 2., metodu koja se koristi za provjeru identiteta uzgojno valjane hibridne svinje i rezultate te provjere identiteta;

| (h) | datum i zemlju rođenja uzgojno valjane hibridne svinje; |
| --- | --- |

(h)

datum i zemlju rođenja uzgojno valjane hibridne svinje;

| (i) | ime/naziv i adresu te, ako postoji, adresu elektroničke pošte uzgajivača (mjesto rođenja uzgojno valjane hibridne svinje); |
| --- | --- |

(i)

ime/naziv i adresu te, ako postoji, adresu elektroničke pošte uzgajivača (mjesto rođenja uzgojno valjane hibridne svinje);

| (j) | ime/naziv i adresu te, ako postoji, adresu elektroničke pošte vlasnika; |
| --- | --- |

(j)

ime/naziv i adresu te, ako postoji, adresu elektroničke pošte vlasnika;

| (k) | rodoslovlje:






  Otac
  Broj uzgojnog upisnika
  Pasmina, linija ili križanac | Djed s očeve strane
  Broj uzgojnog upisnika
  Pasmina, linija ili križanac |
| --- | --- | --- |
| Baka s očeve strane
  Broj uzgojnog upisnika
  Pasmina, linija ili križanac |
| Majka
  Broj uzgojnog upisnika
  Pasmina, linija ili križanac | Djed s majčine strane
  Broj uzgojnog upisnika
  Pasmina, linija ili križanac |
| Baka s majčine strane
  Broj uzgojnog upisnika
  Pasmina, linija ili križanac |

(k)

rodoslovlje:

Otac

Broj uzgojnog upisnika

Pasmina, linija ili križanac

Djed s očeve strane

Broj uzgojnog upisnika

Pasmina, linija ili križanac

Baka s očeve strane

Broj uzgojnog upisnika

Pasmina, linija ili križanac

Majka

Broj uzgojnog upisnika

Pasmina, linija ili križanac

Djed s majčine strane

Broj uzgojnog upisnika

Pasmina, linija ili križanac

Baka s majčine strane

Broj uzgojnog upisnika

Pasmina, linija ili križanac

| (l) | ako se takvo postupanje zahtijeva uzgojnim programom, rezultate testiranja rasta i razvoja ili ažurirane rezultate genetskog vrednovanja ili oboje, uključujući datum tog vrednovanja i genetska oštećenja te genetske posebnosti povezane s uzgojnim programom koje se odnose na samu uzgojno valjanu hibridnu svinju ili, u mjeri u kojoj je to poznato, na njezino potomstvo; |
| --- | --- |

(l)

ako se takvo postupanje zahtijeva uzgojnim programom, rezultate testiranja rasta i razvoja ili ažurirane rezultate genetskog vrednovanja ili oboje, uključujući datum tog vrednovanja i genetska oštećenja te genetske posebnosti povezane s uzgojnim programom koje se odnose na samu uzgojno valjanu hibridnu svinju ili, u mjeri u kojoj je to poznato, na njezino potomstvo;

| (m) | u slučaju skotnih ženskih jedinki, informaciju o datumu osjemenjivanja ili parenja te identifikaciju muške jedinke koja je izvršila oplodnju, što se može navesti u zasebnom dokumentu; |
| --- | --- |

(m)

u slučaju skotnih ženskih jedinki, informaciju o datumu osjemenjivanja ili parenja te identifikaciju muške jedinke koja je izvršila oplodnju, što se može navesti u zasebnom dokumentu;

| (n) | datum i mjesto izdavanja zootehničkog certifikata te ime, svojstvo i potpis osobe koju je za potpisivanje tog certifikata ovlastila uzgojna organizacija izdavatelj certifikata, ili u slučaju ulaska u Uniju uzgojno valjane hibridne svinje, koju je ovlastilo tijelo koje se bavi uzgojem izdavatelj certifikata; ta osoba je predstavnik te uzgojne organizacije ili tog tijela koje se bavi uzgojem ili je predstavnik nadležnog tijela iz članka 30. stavka 2. točke (b). |
| --- | --- |

(n)

datum i mjesto izdavanja zootehničkog certifikata te ime, svojstvo i potpis osobe koju je za potpisivanje tog certifikata ovlastila uzgojna organizacija izdavatelj certifikata, ili u slučaju ulaska u Uniju uzgojno valjane hibridne svinje, koju je ovlastilo tijelo koje se bavi uzgojem izdavatelj certifikata; ta osoba je predstavnik te uzgojne organizacije ili tog tijela koje se bavi uzgojem ili je predstavnik nadležnog tijela iz članka 30. stavka 2. točke (b).

| 2. | Ako su zootehnički certifikati izdani za skupinu uzgojno valjanih hibridnih svinja, informacije iz točke 1. ovog Poglavlja mogu se navesti u jednom zootehničkom certifikatu, pod uvjetom da su te uzgojno valjane hibridne svinje jednake dobi i da imaju istu genetsku majku i oca. |
| --- | --- |

2.

POGLAVLJE II.

Zootehnički certifikati iz članka 30. za sjeme uzgojno valjanih hibridnih svinja

Zootehnički certifikati iz članka 30. za sjeme uzgojno valjanih hibridnih svinja sadržavaju sljedeće informacije:

| (a) | sve informacije iz poglavlja I. ovog Dijela koje se odnose na uzgojno valjanu hibridnu svinju koja je dala sjeme; |
| --- | --- |

(a)

sve informacije iz poglavlja I. ovog Dijela koje se odnose na uzgojno valjanu hibridnu svinju koja je dala sjeme;

| (b) | informacije koje omogućuju identifikaciju sjemena, broj doza, datum prikupljanja, naziv, adresu i broj odobrenja centra za prikupljanje ili pohranu sjemena te ime/naziv i adresu primatelja; |
| --- | --- |

(b)

informacije koje omogućuju identifikaciju sjemena, broj doza, datum prikupljanja, naziv, adresu i broj odobrenja centra za prikupljanje ili pohranu sjemena te ime/naziv i adresu primatelja;

| (c) | za sjeme namijenjeno za testiranje rasta i razvoja ili genetsko vrednovanje uzgojno valjanih hibridnih svinja koje nisu bile podvrgnute takvom testiranju ili vrednovanju, broj doza sjemena koje su u skladu s kvantitativnim ograničenjima iz članka 24. stavka 1. točke (d) te naziv i adresu uzgojne organizacije ili treće strane koju je ta uzgojna organizacija imenovala u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b) i koja je odgovorna za provedbu tog testiranja u skladu s člankom 25.; |
| --- | --- |

(c)

za sjeme namijenjeno za testiranje rasta i razvoja ili genetsko vrednovanje uzgojno valjanih hibridnih svinja koje nisu bile podvrgnute takvom testiranju ili vrednovanju, broj doza sjemena koje su u skladu s kvantitativnim ograničenjima iz članka 24. stavka 1. točke (d) te naziv i adresu uzgojne organizacije ili treće strane koju je ta uzgojna organizacija imenovala u skladu s člankom 27. stavkom 1. točkom (b) i koja je odgovorna za provedbu tog testiranja u skladu s člankom 25.;

| (d) | datum i mjesto izdavanja zootehničkog certifikata te ime, svojstvo i potpis osobe koju je za potpisivanje tog certifikata ovlastila uzgojna organizacija izdavatelj certifikata ili, u slučaju ulaska sjemena u Uniju, koju je ovlastilo tijelo koje se bavi uzgojem izdavatelj certifikata; ta osoba je predstavnik te uzgojne organizacije ili tog tijela koje se bavi uzgojem ili subjekta iz članka 31. stavka 1. ili članka 33. stavka 1. ili je predstavnik nadležnog tijela iz članka 30. stavka 2. točke (b). |
| --- | --- |

(d)

datum i mjesto izdavanja zootehničkog certifikata te ime, svojstvo i potpis osobe koju je za potpisivanje tog certifikata ovlastila uzgojna organizacija izdavatelj certifikata ili, u slučaju ulaska sjemena u Uniju, koju je ovlastilo tijelo koje se bavi uzgojem izdavatelj certifikata; ta osoba je predstavnik te uzgojne organizacije ili tog tijela koje se bavi uzgojem ili subjekta iz članka 31. stavka 1. ili članka 33. stavka 1. ili je predstavnik nadležnog tijela iz članka 30. stavka 2. točke (b).

POGLAVLJE III.

Zootehnički certifikati iz članka 30. za jajne stanice uzgojno valjanih hibridnih svinja

Zootehnički certifikati iz članka 30. za jajne stanice uzgojno valjanih hibridnih svinja sadržavaju sljedeće informacije:

| (a) | sve informacije iz poglavlja I. ovog Dijela koje se odnose na žensku jedinku donatora koja je dala jajne stanice; |
| --- | --- |

(a)

sve informacije iz poglavlja I. ovog Dijela koje se odnose na žensku jedinku donatora koja je dala jajne stanice;

| (b) | informacije koje omogućuju identifikaciju jajnih stanica, broj slamki, datum prikupljanja, naziv, adresu i broj odobrenja tima za prikupljanje ili proizvodnju zametaka te ime/naziv i adresu primatelja; |
| --- | --- |

(b)

informacije koje omogućuju identifikaciju jajnih stanica, broj slamki, datum prikupljanja, naziv, adresu i broj odobrenja tima za prikupljanje ili proizvodnju zametaka te ime/naziv i adresu primatelja;

| (c) | ako u slamci ima više od jedne jajne stanice, jasan navod o broju jajnih stanica prikupljenih od iste uzgojno valjane hibridne svinje; |
| --- | --- |

(c)

ako u slamci ima više od jedne jajne stanice, jasan navod o broju jajnih stanica prikupljenih od iste uzgojno valjane hibridne svinje;

| (d) | datum i mjesto izdavanja certifikata te ime, svojstvo i potpis osobe koju je za potpisivanje tog certifikata ovlastila uzgojna organizacija izdavatelj certifikata ili, u slučaju ulaska u Uniju jajnih stanica, koju je ovlastilo tijelo koje se bavi uzgojem izdavatelj certifikata; ta osoba je predstavnik te uzgojne organizacije ili tog tijela koje se bavi uzgojem ili subjekta iz članka 31. stavka 1. ili članka 33. stavka 1. ili je predstavnik nadležnog tijela iz članka 30. stavka 2. točke (b). |
| --- | --- |

(d)

datum i mjesto izdavanja certifikata te ime, svojstvo i potpis osobe koju je za potpisivanje tog certifikata ovlastila uzgojna organizacija izdavatelj certifikata ili, u slučaju ulaska u Uniju jajnih stanica, koju je ovlastilo tijelo koje se bavi uzgojem izdavatelj certifikata; ta osoba je predstavnik te uzgojne organizacije ili tog tijela koje se bavi uzgojem ili subjekta iz članka 31. stavka 1. ili članka 33. stavka 1. ili je predstavnik nadležnog tijela iz članka 30. stavka 2. točke (b).

POGLAVLJE IV.

Zootehnički certifikati iz članka 30. za zametke uzgojno valjanih hibridnih svinja

Zootehnički certifikati iz članka 30. za zametke uzgojno valjanih hibridnih svinja sadržavaju sljedeće informacije:

| (a) | sve informacije iz poglavlja I. ovog Dijela koje se odnose na žensku jedinku donatora i mušku jedinku koja vrši oplodnju; |
| --- | --- |

(a)

sve informacije iz poglavlja I. ovog Dijela koje se odnose na žensku jedinku donatora i mušku jedinku koja vrši oplodnju;

| (b) | informacije koje omogućuju identifikaciju zametaka, broj slamki, mjesto i datum prikupljanja ili proizvodnje, naziv, adresu i broj odobrenja tima za prikupljanje ili proizvodnju zametaka te ime/naziv i adresu primatelja; |
| --- | --- |

(b)

informacije koje omogućuju identifikaciju zametaka, broj slamki, mjesto i datum prikupljanja ili proizvodnje, naziv, adresu i broj odobrenja tima za prikupljanje ili proizvodnju zametaka te ime/naziv i adresu primatelja;

| (c) | ako se u slamci nalazi više od jednog zametka, jasan navod o broju zametaka koji potječu od istih roditelja; |
| --- | --- |

(c)

ako se u slamci nalazi više od jednog zametka, jasan navod o broju zametaka koji potječu od istih roditelja;

| (d) | datum i mjesto izdavanja zootehničkog certifikata te ime, svojstvo i potpis osobe koju je za potpisivanje tog certifikata ovlastila uzgojna organizacija izdavatelj certifikata ili, u slučaju ulaska zametaka u Uniju, koju je ovlastilo tijelo koje se bavi uzgojem izdavatelj certifikata; ta osoba je predstavnik te uzgojne organizacije ili tog tijela koje se bavi uzgojem ili subjekta iz članka 31. stavka 1. ili članka 33. stavka 1. ili je predstavnik nadležnog tijela iz članka 30. stavka 2. točke (b). |
| --- | --- |

(d)

datum i mjesto izdavanja zootehničkog certifikata te ime, svojstvo i potpis osobe koju je za potpisivanje tog certifikata ovlastila uzgojna organizacija izdavatelj certifikata ili, u slučaju ulaska zametaka u Uniju, koju je ovlastilo tijelo koje se bavi uzgojem izdavatelj certifikata; ta osoba je predstavnik te uzgojne organizacije ili tog tijela koje se bavi uzgojem ili subjekta iz članka 31. stavka 1. ili članka 33. stavka 1. ili je predstavnik nadležnog tijela iz članka 30. stavka 2. točke (b).

---

PRILOG VI.

DRŽAVNA PODRUČJA IZ ČLANKA 2. TOČKE 21.

| 1. | Državno područje Kraljevine Belgije |
| --- | --- |

1.

Državno područje Kraljevine Belgije

| 2. | Državno područje Republike Bugarske |
| --- | --- |

2.

Državno područje Republike Bugarske

| 3. | Državno područje Republike Češke |
| --- | --- |

3.

Državno područje Republike Češke

| 4. | Državno područje Kraljevine Danske osim Farskih Otoka i Grenlanda |
| --- | --- |

4.

Državno područje Kraljevine Danske osim Farskih Otoka i Grenlanda

| 5. | Državno područje Savezne Republike Njemačke |
| --- | --- |

5.

Državno područje Savezne Republike Njemačke

| 6. | Državno područje Republike Estonije |
| --- | --- |

6.

Državno područje Republike Estonije

| 7. | Državno područje Irske |
| --- | --- |

7.

Državno područje Irske

| 8. | Državno područje Helenske Republike |
| --- | --- |

8.

Državno područje Helenske Republike

| 9. | Državno područje Kraljevine Španjolske osim Ceute i Melille |
| --- | --- |

9.

Državno područje Kraljevine Španjolske osim Ceute i Melille

| 10. | Državno područje Republike Francuske |
| --- | --- |

10.

Državno područje Republike Francuske

| 11. | Državno područje Republike Hrvatske |
| --- | --- |

11.

Državno područje Republike Hrvatske

| 12. | Državno područje Republike Italije |
| --- | --- |

12.

Državno područje Republike Italije

| 13. | Državno područje Republike Cipra |
| --- | --- |

13.

Državno područje Republike Cipra

| 14. | Državno područje Republike Latvije |
| --- | --- |

14.

Državno područje Republike Latvije

| 15. | Državno područje Republike Litve |
| --- | --- |

15.

Državno područje Republike Litve

| 16. | Državno područje Velikog Vojvodstva Luksemburga |
| --- | --- |

16.

Državno područje Velikog Vojvodstva Luksemburga

| 17. | Državno područje Mađarske |
| --- | --- |

17.

Državno područje Mađarske

| 18. | Državno područje Republike Malte |
| --- | --- |

18.

Državno područje Republike Malte

| 19. | Državno područje Kraljevine Nizozemske u Europi |
| --- | --- |

19.

Državno područje Kraljevine Nizozemske u Europi

| 20. | Državno područje Republike Austrije |
| --- | --- |

20.

Državno područje Republike Austrije

| 21. | Državno područje Republike Poljske |
| --- | --- |

21.

Državno područje Republike Poljske

| 22. | Državno područje Portugalske Republike |
| --- | --- |

22.

Državno područje Portugalske Republike

| 23. | Državno područje Rumunjske |
| --- | --- |

23.

Državno područje Rumunjske

| 24. | Državno područje Republike Slovenije |
| --- | --- |

24.

Državno područje Republike Slovenije

| 25. | Državno područje Slovačke Republike |
| --- | --- |

25.

Državno područje Slovačke Republike

| 26. | Državno područje Republike Finske |
| --- | --- |

26.

Državno područje Republike Finske

| 27. | Državno područje Kraljevine Švedske |
| --- | --- |

27.

Državno područje Kraljevine Švedske

| 28. | Državno područje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske |
| --- | --- |

28.

Državno područje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske

---

PRILOG VII.

KORELACIJSKA TABLICA

| Direktiva Vijeća 2009/157/EZ | Ova Uredba |
| --- | --- |
| Članak 1. | Članak 2. točke 9. i 12. |
| Članak 2. točke (a), (b) i (e) | Članak 3. stavak 1. |
| Članak 2. točka (c) | Članak 8. stavak 3. |
| Članak 2. točka (d) | Članak 4. stavak 3. |
| Članak 3. | Članak 18. stavak 1. |
| Članak 4. stavak 1. | Članak 7. stavak 1. |
| Članak 4. stavak 2. | Članak 7. stavak 5. |
| Članak 5. | Članak 30. stavak 1., članak 30. stavak 4. prvi podstavak, članak 30. stavak 6. i Prilog II. dio 1. poglavlje I. točka 1. podtočka (d) |
| Članak 6. točka (a) | Članak 26. stavak 1. i Prilog III. |
| Članak 6. točka (b) | Prilog I. dio 1. |
| Članak 6. točka (c) | Prilog I. dio 2. |
| Članak 6. točka (d) | Prilog II. dio 1. |
| Članak 6. točka (e) | Članak 30. stavci 9. i 10. i Prilog V. |
| Članak 7. stavak 1. | Članak 62. stavak 1. |
| Članak 7. stavak 2. | Članak 62. stavak 2. |
| Članak 8. | — |
| Članak 9. | — |
| Članak 10. | — |
| Članak 11. | — |

Direktiva Vijeća 2009/157/EZ

Ova Uredba

Članak 1.

Članak 2. točke 9. i 12.

Članak 2. točke (a), (b) i (e)

Članak 3. stavak 1.

Članak 2. točka (c)

Članak 8. stavak 3.

Članak 2. točka (d)

Članak 4. stavak 3.

Članak 3.

Članak 18. stavak 1.

Članak 4. stavak 1.

Članak 7. stavak 1.

Članak 4. stavak 2.

Članak 7. stavak 5.

Članak 5.

Članak 30. stavak 1., članak 30. stavak 4. prvi podstavak, članak 30. stavak 6. i Prilog II. dio 1. poglavlje I. točka 1. podtočka (d)

Članak 6. točka (a)

Članak 26. stavak 1. i Prilog III.

Članak 6. točka (b)

Prilog I. dio 1.

Članak 6. točka (c)

Prilog I. dio 2.

Članak 6. točka (d)

Prilog II. dio 1.

Članak 6. točka (e)

Članak 30. stavci 9. i 10. i Prilog V.

Članak 7. stavak 1.

Članak 62. stavak 1.

Članak 7. stavak 2.

Članak 62. stavak 2.

Članak 8.

—

Članak 9.

—

Članak 10.

—

Članak 11.

—

| Direktiva Vijeća 87/328/EEZ | Ova Uredba |
| --- | --- |
| Članak 1. | Članak 21. stavak 1. |
| Članak 2. stavak 1. | Članak 21. stavak 4. |
| Članak 2. stavak 2. | Članci 12. i 13. |
| Članak 2. stavak 3. | — |
| Članak 3. | Članak 22. stavci 1. i 3. |
| Članak 4. | Članak 21. stavak 5. |
| Članak 5. | Članak 29. stavak 1. |
| Članak 6. | — |
| Članak 7. | — |

Direktiva Vijeća 87/328/EEZ

Ova Uredba

Članak 1.

Članak 21. stavak 1.

Članak 2. stavak 1.

Članak 21. stavak 4.

Članak 2. stavak 2.

Članci 12. i 13.

Članak 2. stavak 3.

—

Članak 3.

Članak 22. stavci 1. i 3.

Članak 4.

Članak 21. stavak 5.

Članak 5.

Članak 29. stavak 1.

Članak 6.

—

Članak 7.

—

| Odluka Vijeća 96/463/EC | Ova Uredba |
| --- | --- |
| Članak 1. stavak 1. | Članak 29. stavak 1. |
| Članak 1. stavak 2. | Članak 29. stavak 4. točka (a) i točka (b) podtočka i. |
| Članak 2. | — |
| Prilog II. | Prilog IV. točke 1. i 2. |

Odluka Vijeća 96/463/EC

Ova Uredba

Članak 1. stavak 1.

Članak 29. stavak 1.

Članak 1. stavak 2.

Članak 29. stavak 4. točka (a) i točka (b) podtočka i.

Članak 2.

—

Prilog II.

Prilog IV. točke 1. i 2.

| Direktiva Vijeća 88/661/EEC | Ova Uredba |
| --- | --- |
| Članak 1. | Članak 2. točke 9., 10., 12. i 17. |
| Članak 2. stavak 1. | Članak 3. stavak 1., članak 4. stavak 3. i članak 8. stavak 3. |
| Članak 2. stavak 2. | — |
| Članak 3. | Članak 21. stavak 2. |
| Članak 4. stavak 1. | Članak 18. stavak 1. |
| Članak 4. stavak 2. | Članak 64. stavak 7. |
| Članak 4.a prvi stavak | Članak 7. stavak 1. |
| Članak 4.a drugi stavak | Članak 7. stavak 5. |
| Članak 5. | Članak 30. stavak 1., članak 30. stavak 4. prvi podstavak, članak 30. stavak 6. i Prilog II. dio 1. poglavlje I. točka 1. podtočka (d) |
| Članak 6. stavak 1. | Članak 30. stavci 9. i 10., Prilog I. dijelovi 1. i 2., Prilog II. dio 1., Prilog III. i Prilog V. |
| Članak 6. stavak 2. | — |
| Članak 7. stavak 1. | Članak 3. stavak 1., članak 4. stavak 3. i članak 8. stavak 3. |
| Članak 7. stavak 2. | Članak 1. stavak 3. |
| Članak 7.a | Članak 7. stavci 1. i 5. |
| Članak 8. | Članak 25. stavak 2. |
| Članak 9. | Članak 30. stavak 1., članak 30. stavak 4., prvi podstavak, članak 30. stavak 6. i Prilog II. dio 2. točka 1. podtočka (d) |
| Članak 10. stavak 1. | Članak 30. stavci 9. i 10., Prilog I. dijelovi 1. i 2., Prilog II. dio 2., Prilog III. i Prilog V. |
| Članak 10. stavak 2. | — |
| Članak 11. stavak 1. | Članak 62. stavak 1. |
| Članak 11. stavak 2. | Članak 62. stavak 2. |
| Članak 11. stavak 3. | Članak 62. stavak 2. |
| Članak 12. | Članak 1. stavak 3. |
| Članak 13. | — |
| Članak 14. | — |

Direktiva Vijeća 88/661/EEC

Ova Uredba

Članak 1.

Članak 2. točke 9., 10., 12. i 17.

Članak 2. stavak 1.

Članak 3. stavak 1., članak 4. stavak 3. i članak 8. stavak 3.

Članak 2. stavak 2.

—

Članak 3.

Članak 21. stavak 2.

Članak 4. stavak 1.

Članak 18. stavak 1.

Članak 4. stavak 2.

Članak 64. stavak 7.

Članak 4.a prvi stavak

Članak 7. stavak 1.

Članak 4.a drugi stavak

Članak 7. stavak 5.

Članak 5.

Članak 30. stavak 1., članak 30. stavak 4. prvi podstavak, članak 30. stavak 6. i Prilog II. dio 1. poglavlje I. točka 1. podtočka (d)

Članak 6. stavak 1.

Članak 30. stavci 9. i 10., Prilog I. dijelovi 1. i 2., Prilog II. dio 1., Prilog III. i Prilog V.

Članak 6. stavak 2.

—

Članak 7. stavak 1.

Članak 3. stavak 1., članak 4. stavak 3. i članak 8. stavak 3.

Članak 7. stavak 2.

Članak 1. stavak 3.

Članak 7.a

Članak 7. stavci 1. i 5.

Članak 8.

Članak 25. stavak 2.

Članak 9.

Članak 30. stavak 1., članak 30. stavak 4., prvi podstavak, članak 30. stavak 6. i Prilog II. dio 2. točka 1. podtočka (d)

Članak 10. stavak 1.

Članak 30. stavci 9. i 10., Prilog I. dijelovi 1. i 2., Prilog II. dio 2., Prilog III. i Prilog V.

Članak 10. stavak 2.

—

Članak 11. stavak 1.

Članak 62. stavak 1.

Članak 11. stavak 2.

Članak 62. stavak 2.

Članak 11. stavak 3.

Članak 62. stavak 2.

Članak 12.

Članak 1. stavak 3.

Članak 13.

—

Članak 14.

—

| Direktiva Vijeća 90/118/EEZ | Ova Uredba |
| --- | --- |
| Članak 1. | Članak 21. stavak 1. |
| Članak 2. stavak 1. | Članak 21. stavak 4. |
| Članak 2. stavak 2. | Članci 12. i 13. i članak 28. stavak 2. |
| Članak 2. stavak 3. | Članak 14. i članak 28. stavak 2. |
| Članak 3. | Članak 21. stavak 5. |
| Članak 4. | Članak 62. stavak 1. |
| Članak 5. | — |
| Članak 6. | — |

Direktiva Vijeća 90/118/EEZ

Ova Uredba

Članak 1.

Članak 21. stavak 1.

Članak 2. stavak 1.

Članak 21. stavak 4.

Članak 2. stavak 2.

Članci 12. i 13. i članak 28. stavak 2.

Članak 2. stavak 3.

Članak 14. i članak 28. stavak 2.

Članak 3.

Članak 21. stavak 5.

Članak 4.

Članak 62. stavak 1.

Članak 5.

—

Članak 6.

—

| Direktiva Vijeća 90/119/EEZ | Ova Uredba |
| --- | --- |
| Članak 1. | Članak 24. stavak 1. i članak 25. |
| Članak 2. | Članak 24. stavak 3. |
| Članak 3. | — |
| Članak 4. | — |

Direktiva Vijeća 90/119/EEZ

Ova Uredba

Članak 1.

Članak 24. stavak 1. i članak 25.

Članak 2.

Članak 24. stavak 3.

Članak 3.

—

Članak 4.

—

| Direktiva Vijeća 89/361/EEZ | Ova Uredba |
| --- | --- |
| Članak 1. stavak 1. | Članak 1. stavak 1. |
| Članak 1. stavak 2. | Članak 1. stavak 3. |
| Članak 2. | Članak 2. točke 9. i 12. |
| Članak 3. stavak 1. | Članak 3. stavak 1., članak 4. stavak 3. i članak 8. stavak 3. |
| Članak 3. stavak 2. | Članak 1. stavak 3. |
| Članak 4. | Prilog I. dijelovi 1. i 2., Prilog II. dio 2., Prilog III. |
| Članak 5. | Članak 7. stavci 1. i 5. |
| Članak 6. | Članak 30. stavak 1., članak 30. stavak 4. prvi podstavak, članak 30. stavak 6. i Prilog II. dio 1. poglavlje I. točka 1. podtočka (d) |
| Članak 7. | Članak 1. stavak 3. |
| Članak 8. | Članak 62. stavak 1. |
| Članak 9. | — |
| Članak 10. | — |

Direktiva Vijeća 89/361/EEZ

Ova Uredba

Članak 1. stavak 1.

Članak 1. stavak 1.

Članak 1. stavak 2.

Članak 1. stavak 3.

Članak 2.

Članak 2. točke 9. i 12.

Članak 3. stavak 1.

Članak 3. stavak 1., članak 4. stavak 3. i članak 8. stavak 3.

Članak 3. stavak 2.

Članak 1. stavak 3.

Članak 4.

Prilog I. dijelovi 1. i 2., Prilog II. dio 2., Prilog III.

Članak 5.

Članak 7. stavci 1. i 5.

Članak 6.

Članak 30. stavak 1., članak 30. stavak 4. prvi podstavak, članak 30. stavak 6. i Prilog II. dio 1. poglavlje I. točka 1. podtočka (d)

Članak 7.

Članak 1. stavak 3.

Članak 8.

Članak 62. stavak 1.

Članak 9.

—

Članak 10.

—

| Direktiva Vijeća 90/427/EEZ | Uredba Vijeća |
| --- | --- |
| Članak 1. | Članak 1. stavak 1. |
| Članak 2. | Članak 2. točke 9. i 12. |
| Članak 3. prvi podstavak | Članak 3. stavak 1. |
| Članak 3. drugi podstavak | Članak 1. stavak 3. |
| Članak 4. stavak 1. točka (a) | Prilog I. dijelovi 1. i 3. |
| Članak 4. stavak 1. točka (b) | Prilog II. dio 1. poglavlje I. točka 1. podtočka (c) |
| Članak 4. stavak 2. | Članak 4. stavak 3., članak 19. stavak 4., članak 33., članak 34. stavak 1. točka (c), članak 30. stavci 9. i 10., članak 32., Prilog I., Prilog II. dio 1. i Prilog V. |
| Članak 5. | Članak 7. stavci 1. i 5. |
| Članak 6. | Prilog II. dio 1. poglavlje I. točka 3. |
| Članak 7. | Prilog II. dio 1. i Prilog III. dio 1. |
| Članak 8. stavak 1. | Prilog II dio 1. poglavlje I. točka 1. podtočka (c) |
| Članak 8. stavak 2. | Članak 30. stavak 1., članak 30. stavak 4. prvi podstavak, članak 30. stavak 6., članak 32. i Prilog II. dio 1. poglavlje I. točka 1. podtočka (d) |
| Članak 9. | Članak 1. stavak 3. |
| Članak 10. | Članak 62. stavak 1. |
| Članak 11. | — |
| Članak 12. | — |
| Prilog | — |

Direktiva Vijeća 90/427/EEZ

Uredba Vijeća

Članak 1.

Članak 1. stavak 1.

Članak 2.

Članak 2. točke 9. i 12.

Članak 3. prvi podstavak

Članak 3. stavak 1.

Članak 3. drugi podstavak

Članak 1. stavak 3.

Članak 4. stavak 1. točka (a)

Prilog I. dijelovi 1. i 3.

Članak 4. stavak 1. točka (b)

Prilog II. dio 1. poglavlje I. točka 1. podtočka (c)

Članak 4. stavak 2.

Članak 4. stavak 3., članak 19. stavak 4., članak 33., članak 34. stavak 1. točka (c), članak 30. stavci 9. i 10., članak 32., Prilog I., Prilog II. dio 1. i Prilog V.

Članak 5.

Članak 7. stavci 1. i 5.

Članak 6.

Prilog II. dio 1. poglavlje I. točka 3.

Članak 7.

Prilog II. dio 1. i Prilog III. dio 1.

Članak 8. stavak 1.

Prilog II dio 1. poglavlje I. točka 1. podtočka (c)

Članak 8. stavak 2.

Članak 30. stavak 1., članak 30. stavak 4. prvi podstavak, članak 30. stavak 6., članak 32. i Prilog II. dio 1. poglavlje I. točka 1. podtočka (d)

Članak 9.

Članak 1. stavak 3.

Članak 10.

Članak 62. stavak 1.

Članak 11.

—

Članak 12.

—

Prilog

—

| Direktiva Vijeća 91/174/EEZ | Ova Uredba |
| --- | --- |
| Članak 1. | Članak 2. |
| Članak 2. | Članak 3., članak 35. stavak 1. i članak 45. stavak 1. |
| Članak 3. | — |
| Članak 4. | — |
| Članak 5. | — |
| Članak 6. | — |
| Članak 7. | — |
| Članak 8. | — |

Direktiva Vijeća 91/174/EEZ

Ova Uredba

Članak 1.

Članak 2.

Članak 2.

Članak 3., članak 35. stavak 1. i članak 45. stavak 1.

Članak 3.

—

Članak 4.

—

Članak 5.

—

Članak 6.

—

Članak 7.

—

Članak 8.

—

| Direktiva Vijeća 94/28/EC | Ova Uredba |
| --- | --- |
| Članak 1. stavak 1. | Članak 1. stavak 1. |
| Članak 1. stavak 2. | — |
| Članak 1. stavak 3. | — |
| Članak 1. stavak 4. | Članak 3. stavak 1. i članak 36. stavak 2. |
| Članak 2. | Članak 2. |
| Članak 3. | Članak 34. |
| Članak 4. | Članak 36. stavak 1. točke (a), (c) i (d), članak 37. stavak 1. točka (a) |
| Članak 5. | Članak 36. stavak 1. točke (b) i (d) |
| Članak 6. | Članak 36. stavak 1. točke (b) i (d) |
| Članak 7. | Članak 36. stavak 1. točke (b) i (d) |
| Članak 8. | Članak 39. stavak 2. |
| Članak 9. stavci 1. i 2. | Članak 37. stavak 1. točka (b) i članak 37. stavak 2. |
| Članak 9. stavak 3. | — |
| Članak 10. | Članci 57. i 60. |
| Članak 11. | — |
| Članak 12. | Članak 62. stavak 1. |
| Članak 13. | — |
| Članak 14. | — |
| Članak 15. | — |

Direktiva Vijeća 94/28/EC

Ova Uredba

Članak 1. stavak 1.

Članak 1. stavak 1.

Članak 1. stavak 2.

—

Članak 1. stavak 3.

—

Članak 1. stavak 4.

Članak 3. stavak 1. i članak 36. stavak 2.

Članak 2.

Članak 2.

Članak 3.

Članak 34.

Članak 4.

Članak 36. stavak 1. točke (a), (c) i (d), članak 37. stavak 1. točka (a)

Članak 5.

Članak 36. stavak 1. točke (b) i (d)

Članak 6.

Članak 36. stavak 1. točke (b) i (d)

Članak 7.

Članak 36. stavak 1. točke (b) i (d)

Članak 8.

Članak 39. stavak 2.

Članak 9. stavci 1. i 2.

Članak 37. stavak 1. točka (b) i članak 37. stavak 2.

Članak 9. stavak 3.

—

Članak 10.

Članci 57. i 60.

Članak 11.

—

Članak 12.

Članak 62. stavak 1.

Članak 13.

—

Članak 14.

—

Članak 15.

—

---

| 29.6.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 171/144 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 171/144

---

UREDBA (EU) 2016/1013 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 8. lipnja 2016.

o izmjeni Uredbe (EZ) br. 184/2005 o statistikama Zajednice u vezi s platnom bilancom, međunarodnom trgovinom uslugama i izravnim stranim ulaganjima

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 338. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Kao posljedica stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona ovlasti koje se dodjeljuju Komisiji Uredbom (EZ) br. 184/2005 Europskog parlamenta i Vijeća (3) trebale bi se uskladiti s člancima 290. i 291. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). |
| --- | --- |

(1)

Kao posljedica stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona ovlasti koje se dodjeljuju Komisiji Uredbom (EZ) br. 184/2005 Europskog parlamenta i Vijeća (3) trebale bi se uskladiti s člancima 290. i 291. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

| (2) | Statistike visoke kvalitete i usporedivosti u vezi s platnom bilancom, međunarodnom trgovinom uslugama i izravnim stranim ulaganjima (FDI) ključne su za one koji su zaduženi za javnu politiku u Uniji, istraživače i sve europske građane. Komisija (Eurostat) bi trebala poduzeti sve potrebne mjere da omogući jednostavan i korisnicima prilagođen internetski pristup skupovima podataka, kao i da korisnicima pruži intuitivni prikaz podataka. |
| --- | --- |

(2)

Statistike visoke kvalitete i usporedivosti u vezi s platnom bilancom, međunarodnom trgovinom uslugama i izravnim stranim ulaganjima (FDI) ključne su za one koji su zaduženi za javnu politiku u Uniji, istraživače i sve europske građane. Komisija (Eurostat) bi trebala poduzeti sve potrebne mjere da omogući jednostavan i korisnicima prilagođen internetski pristup skupovima podataka, kao i da korisnicima pruži intuitivni prikaz podataka.

| (3) | Europske statistike u vezi s platnom bilancom, međunarodnom trgovinom uslugama i FDI-jem od ključne su važnosti kako bi se osiguralo informirano stvaranje ekonomske politike i precizna ekonomska predviđanja. |
| --- | --- |

(3)

Europske statistike u vezi s platnom bilancom, međunarodnom trgovinom uslugama i FDI-jem od ključne su važnosti kako bi se osiguralo informirano stvaranje ekonomske politike i precizna ekonomska predviđanja.

| (4) | S obzirom na donošenje Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4), Komisija se putem Izjave (5) obvezala preispitati zakonodavne akte koji trenutačno sadržavaju upućivanja na regulatorni postupak s kontrolom s obzirom na kriterije utvrđene u UFEU-u. |
| --- | --- |

(4)

S obzirom na donošenje Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4), Komisija se putem Izjave (5) obvezala preispitati zakonodavne akte koji trenutačno sadržavaju upućivanja na regulatorni postupak s kontrolom s obzirom na kriterije utvrđene u UFEU-u.

| (5) | Uredba (EZ) br. 184/2005 sadržava upućivanja na regulatorni postupak s kontrolom te bi je stoga trebalo preispitati s obzirom na kriterije utvrđene u UFEU-u. |
| --- | --- |

(5)

Uredba (EZ) br. 184/2005 sadržava upućivanja na regulatorni postupak s kontrolom te bi je stoga trebalo preispitati s obzirom na kriterije utvrđene u UFEU-u.

| (6) | Radi usklađivanja Uredbe (EZ) br. 184/2005 s člancima 290. i 291. UFEU-a provedbene ovlasti koje su dodijeljene Komisiji trebale bi se zamijeniti ovlašću za donošenje delegiranih i provedbenih akata. |
| --- | --- |

(6)

Radi usklađivanja Uredbe (EZ) br. 184/2005 s člancima 290. i 291. UFEU-a provedbene ovlasti koje su dodijeljene Komisiji trebale bi se zamijeniti ovlašću za donošenje delegiranih i provedbenih akata.

| (7) | Ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a trebale bi se delegirati Komisiji kada je zbog ekonomskih ili tehničkih promjena potrebno ažurirati razine geografske podjele, razine podjele institucijskog sektora i razine podjele po gospodarskoj djelatnosti navedene u tablicama 6., 7. i 8. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 184/2005, pod uvjetom da se tim ažuriranjima ne utječe na teret izvješćivanja ni ne mijenja primjenjivi temeljni idejni okvir. Komisiji bi također trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. kada god je potrebno ukloniti ili smanjiti određene zahtjeve za tokove podataka u Prilogu I. toj Uredbi, pod uvjetom da se takvim uklanjanjem ili smanjenjem ne umanjuje kvaliteta statistika proizvedenih u skladu s ovom Uredbom. Takvim delegiranim aktima trebalo bi se obuhvatiti i produljenje roka za izvješće o nalazima studija o statistici o FDI-ju koja se temelji na konceptu krajnjeg vlasništva i statistici o FDI-ju u kojoj se razlikuju nove (greenfield) transakcije FDI-ja od preuzimanjâ. Komisija bi trebala osigurati da se tim delegiranim aktima državama članicama ili davateljima podataka ne nameće znatno dodatno opterećenje, koje prelazi ono što je neophodno za potrebe ove Uredbe, niti da se mijenja primjenjivi temeljni idejni okvir. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (6). Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(7)

Ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a trebale bi se delegirati Komisiji kada je zbog ekonomskih ili tehničkih promjena potrebno ažurirati razine geografske podjele, razine podjele institucijskog sektora i razine podjele po gospodarskoj djelatnosti navedene u tablicama 6., 7. i 8. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 184/2005, pod uvjetom da se tim ažuriranjima ne utječe na teret izvješćivanja ni ne mijenja primjenjivi temeljni idejni okvir. Komisiji bi također trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. kada god je potrebno ukloniti ili smanjiti određene zahtjeve za tokove podataka u Prilogu I. toj Uredbi, pod uvjetom da se takvim uklanjanjem ili smanjenjem ne umanjuje kvaliteta statistika proizvedenih u skladu s ovom Uredbom. Takvim delegiranim aktima trebalo bi se obuhvatiti i produljenje roka za izvješće o nalazima studija o statistici o FDI-ju koja se temelji na konceptu krajnjeg vlasništva i statistici o FDI-ju u kojoj se razlikuju nove (greenfield) transakcije FDI-ja od preuzimanjâ. Komisija bi trebala osigurati da se tim delegiranim aktima državama članicama ili davateljima podataka ne nameće znatno dodatno opterećenje, koje prelazi ono što je neophodno za potrebe ove Uredbe, niti da se mijenja primjenjivi temeljni idejni okvir. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (6). Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (8) | Kako bi se osigurali ujednačeni uvjeti za provedbu Uredbe (EZ) br. 184/2005, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti s ciljem usklađivanja načina izvješćivanja te strukture i periodičnosti izvješća o kvaliteti. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se osigurali ujednačeni uvjeti za provedbu Uredbe (EZ) br. 184/2005, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti s ciljem usklađivanja načina izvješćivanja te strukture i periodičnosti izvješća o kvaliteti. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011.

| (9) | Odbor za platnu bilancu iz članka 11. Uredbe (EZ) br. 184/2005 savjetuje Komisiju i pomaže joj u izvršavanju njezinih provedbenih ovlasti. U okviru strategije o novoj strukturi Europskog statističkog sustava (ESS), kojom se želi poboljšati koordinacija i partnerstvo u jasnoj piramidalnoj strukturi unutar ESS-a, Odbor za Europski statistički sustav (Odbor za ESS), osnovan Uredbom (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (7), trebao bi imati savjetodavnu ulogu i pomagati Komisiji u izvršavanju njezinih provedbenih ovlasti. U tu bi svrhu trebalo izmijeniti Uredbu (EZ) br. 184/2005 tako da se upućivanja na Odbor za platnu bilancu zamijene upućivanjem na Odbor za ESS. |
| --- | --- |

(9)

Odbor za platnu bilancu iz članka 11. Uredbe (EZ) br. 184/2005 savjetuje Komisiju i pomaže joj u izvršavanju njezinih provedbenih ovlasti. U okviru strategije o novoj strukturi Europskog statističkog sustava (ESS), kojom se želi poboljšati koordinacija i partnerstvo u jasnoj piramidalnoj strukturi unutar ESS-a, Odbor za Europski statistički sustav (Odbor za ESS), osnovan Uredbom (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (7), trebao bi imati savjetodavnu ulogu i pomagati Komisiji u izvršavanju njezinih provedbenih ovlasti. U tu bi svrhu trebalo izmijeniti Uredbu (EZ) br. 184/2005 tako da se upućivanja na Odbor za platnu bilancu zamijene upućivanjem na Odbor za ESS.

| (10) | Postojeća dobra operativna suradnja između nacionalnih središnjih banaka (NSB-ovi) i nacionalnih statističkih ureda (NSU-ovi) te između Eurostata i Europske središnje banke (ESB) predstavlja vrijednost koju bi trebalo zadržati i dodatno razviti s ciljem poboljšanja sveukupne dosljednosti i kvalitete makroekonomskih statistika poput statistike platne bilance, financijske statistike, statistike javnih financija i nacionalnih računa. NSB-ovi i NSU-ovi i dalje bi trebali biti snažno uključeni u postupak pripreme svih odluka koje se odnose na platnu bilancu, međunarodnu trgovinu uslugama i statistiku o FDI-ju svojim sudjelovanjem u relevantnim stručnim skupinama nadležnima za platnu bilancu, međunarodnu trgovinu uslugama i statistiku o FDI-ju. Suradnja između ESS-a i Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) koordinira se na strateškoj razini s Europskim statističkim forumom, koji je osnovan na temelju Memoranduma o razumijevanju o suradnji između članova Europskog statističkog sustava i članova Europskog sustava središnjih banaka potpisanog 24. travnja 2013. |
| --- | --- |

(10)

Postojeća dobra operativna suradnja između nacionalnih središnjih banaka (NSB-ovi) i nacionalnih statističkih ureda (NSU-ovi) te između Eurostata i Europske središnje banke (ESB) predstavlja vrijednost koju bi trebalo zadržati i dodatno razviti s ciljem poboljšanja sveukupne dosljednosti i kvalitete makroekonomskih statistika poput statistike platne bilance, financijske statistike, statistike javnih financija i nacionalnih računa. NSB-ovi i NSU-ovi i dalje bi trebali biti snažno uključeni u postupak pripreme svih odluka koje se odnose na platnu bilancu, međunarodnu trgovinu uslugama i statistiku o FDI-ju svojim sudjelovanjem u relevantnim stručnim skupinama nadležnima za platnu bilancu, međunarodnu trgovinu uslugama i statistiku o FDI-ju. Suradnja između ESS-a i Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) koordinira se na strateškoj razini s Europskim statističkim forumom, koji je osnovan na temelju Memoranduma o razumijevanju o suradnji između članova Europskog statističkog sustava i članova Europskog sustava središnjih banaka potpisanog 24. travnja 2013.

| (11) | Kako bi se dodatno ojačala suradnja između ESS-a i ESSB-a, Komisija bi trebala zatražiti mišljenje Odbora za monetarnu, financijsku i platnobilančnu statistiku osnovanog Odlukom Vijeća 2006/856/EZ (8) o svim pitanjima iz područja njegove nadležnosti, kako je navedeno u toj Odluci. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se dodatno ojačala suradnja između ESS-a i ESSB-a, Komisija bi trebala zatražiti mišljenje Odbora za monetarnu, financijsku i platnobilančnu statistiku osnovanog Odlukom Vijeća 2006/856/EZ (8) o svim pitanjima iz područja njegove nadležnosti, kako je navedeno u toj Odluci.

| (12) | Na temelju članka 127. stavka 4. i članka 282. stavka 5. UFEU-a trebalo bi provesti savjetovanje s ESB-om o svakom predloženom aktu Unije iz područja njegove nadležnosti. |
| --- | --- |

(12)

Na temelju članka 127. stavka 4. i članka 282. stavka 5. UFEU-a trebalo bi provesti savjetovanje s ESB-om o svakom predloženom aktu Unije iz područja njegove nadležnosti.

| (13) | Podatke potrebne za izradu europskih statistika u vezi s platnom bilancom, međunarodnom trgovinom uslugama i FDI-jem, države članice trebale bi dostaviti na vrijeme, u odgovarajućem obliku i tražene kvalitete. |
| --- | --- |

(13)

Podatke potrebne za izradu europskih statistika u vezi s platnom bilancom, međunarodnom trgovinom uslugama i FDI-jem, države članice trebale bi dostaviti na vrijeme, u odgovarajućem obliku i tražene kvalitete.

| (14) | Od donošenja Uredbe (EZ) br. 184/2005 međunarodni su se tokovi kapitala i pojačali i postali složeniji. Veća uporaba subjekata posebne namjene i pravnih struktura za usmjeravanje tokova kapitala otežala je praćenje takvih tokova radi osiguravanja njihove sljedivosti i izbjegavanja dvostrukog ili višestrukog obračunavanja. |
| --- | --- |

(14)

Od donošenja Uredbe (EZ) br. 184/2005 međunarodni su se tokovi kapitala i pojačali i postali složeniji. Veća uporaba subjekata posebne namjene i pravnih struktura za usmjeravanje tokova kapitala otežala je praćenje takvih tokova radi osiguravanja njihove sljedivosti i izbjegavanja dvostrukog ili višestrukog obračunavanja.

| (15) | Uredbu (EZ) br. 184/2005 trebalo bi stoga ažurirati kako bi se poboljšala transparentnost i granularnost podataka o platnoj bilanci, međunarodnoj trgovini uslugama i FDI-ju. |
| --- | --- |

(15)

Uredbu (EZ) br. 184/2005 trebalo bi stoga ažurirati kako bi se poboljšala transparentnost i granularnost podataka o platnoj bilanci, međunarodnoj trgovini uslugama i FDI-ju.

| (16) | Kako bi prikupile odgovarajuće informacije koje se zahtijevaju na temelju ove Uredbe, države članice trebale bi se koristiti svim relevantnim i primjerenim izvorima, uključujući administrativne izvore podataka poput registara poduzeća ili Registra EuroGroups. Transparentnost bi se također mogla povećati iskorištavanjem nedavnih inovacija poput globalnog identifikatora pravnih osoba, kao i registara o stvarnom vlasništvu uspostavljenih u okviru Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća (9). |
| --- | --- |

(16)

Kako bi prikupile odgovarajuće informacije koje se zahtijevaju na temelju ove Uredbe, države članice trebale bi se koristiti svim relevantnim i primjerenim izvorima, uključujući administrativne izvore podataka poput registara poduzeća ili Registra EuroGroups. Transparentnost bi se također mogla povećati iskorištavanjem nedavnih inovacija poput globalnog identifikatora pravnih osoba, kao i registara o stvarnom vlasništvu uspostavljenih u okviru Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća (9).

| (17) | Kako bi se razvila statistika o FDI-ju koja se temelji na konceptu krajnjeg vlasništva i statistika o FDI-ju u kojoj se razlikuju nove (greenfield) transakcije FDI-ja od FDI-ja čija su posljedica preuzimanja, kod kojih u zadanom razdoblju u pravilu ne dolazi do povećanja bruto ulaganja u državama članicama, trebalo bi razviti i ojačati odgovarajuću metodologiju u tim područjima. To bi trebalo učiniti u suradnji s relevantnim dionicima kao što su Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj, Međunarodni monetarni fond i Konferencija Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se razvila statistika o FDI-ju koja se temelji na konceptu krajnjeg vlasništva i statistika o FDI-ju u kojoj se razlikuju nove (greenfield) transakcije FDI-ja od FDI-ja čija su posljedica preuzimanja, kod kojih u zadanom razdoblju u pravilu ne dolazi do povećanja bruto ulaganja u državama članicama, trebalo bi razviti i ojačati odgovarajuću metodologiju u tim područjima. To bi trebalo učiniti u suradnji s relevantnim dionicima kao što su Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj, Međunarodni monetarni fond i Konferencija Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju.

| (18) | U pilot-studijama trebalo bi utvrditi uvjete, uključujući metodološki okvir za uvođenje novih prikupljanja podataka o godišnjoj statistici o FDI-ju te procijeniti troškove s tim povezanih prikupljanja podataka, kvalitetu statistike, kao i usporedivost među zemljama. Rezultati tih studija trebali bi biti predmet izvješća koje izrađuje Komisija te dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću. |
| --- | --- |

(18)

U pilot-studijama trebalo bi utvrditi uvjete, uključujući metodološki okvir za uvođenje novih prikupljanja podataka o godišnjoj statistici o FDI-ju te procijeniti troškove s tim povezanih prikupljanja podataka, kvalitetu statistike, kao i usporedivost među zemljama. Rezultati tih studija trebali bi biti predmet izvješća koje izrađuje Komisija te dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću.

| (19) | Kako bi se osigurala kvaliteta statističkih podataka koje dostavljaju države članice, Komisija bi trebala upotrebljavati odgovarajuće ovlasti iz članka 12. Uredbe (EZ) br. 223/2009. |
| --- | --- |

(19)

Kako bi se osigurala kvaliteta statističkih podataka koje dostavljaju države članice, Komisija bi trebala upotrebljavati odgovarajuće ovlasti iz članka 12. Uredbe (EZ) br. 223/2009.

| (20) | Uredbu (EZ) br. 184/2005 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(20)

Uredbu (EZ) br. 184/2005 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EZ) br. 184/2005 mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 2. dodaje se sljedeći stavak:

  „3.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 10. kada je zbog ekonomskih ili tehničkih promjena potrebno ažurirati razine geografske podjele, razine podjele institucijskog sektora i razine podjele po gospodarskoj djelatnosti navedene u tablicama 6., 7. i 8. Priloga I., pod uvjetom da se tim ažuriranjima ne utječe na teret izvješćivanja niti mijenja primjenjivi temeljni idejni okvir.
  Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 10. kad god je potrebno ukloniti ili smanjiti određene zahtjeve za tokove podataka u Prilogu I., pod uvjetom da se takvim uklanjanjem ili smanjenjem ne umanjuje kvaliteta statistike izrađene u skladu s ovom Uredbom.
  Pri izvršavanju tih ovlasti Komisija osigurava da se delegiranim aktima ne nameće znatno dodatno opterećenje državama članicama ili davateljima podataka.
  Nadalje, Komisija propisno opravdava svoja djelovanja predviđena u tim delegiranim aktima te prema potrebi uzima u obzir isplativost, uključujući opterećenje za davatelje podataka i troškove izrade u skladu s člankom 14. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (*1).


  (*1)  Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1101/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi povjerljivih statističkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica, Uredbe Vijeća (EZ) br. 322/97 o statistici Zajednice i Odluke Vijeća 89/382/EEZ, Euratom o osnivanju Odbora za statistički program Europskih zajednica (SL L 87, 31.3.2009., str. 164.).”." |
| --- | --- |

1.

U članku 2. dodaje se sljedeći stavak:

„3.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 10. kada je zbog ekonomskih ili tehničkih promjena potrebno ažurirati razine geografske podjele, razine podjele institucijskog sektora i razine podjele po gospodarskoj djelatnosti navedene u tablicama 6., 7. i 8. Priloga I., pod uvjetom da se tim ažuriranjima ne utječe na teret izvješćivanja niti mijenja primjenjivi temeljni idejni okvir.

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 10. kad god je potrebno ukloniti ili smanjiti određene zahtjeve za tokove podataka u Prilogu I., pod uvjetom da se takvim uklanjanjem ili smanjenjem ne umanjuje kvaliteta statistike izrađene u skladu s ovom Uredbom.

Pri izvršavanju tih ovlasti Komisija osigurava da se delegiranim aktima ne nameće znatno dodatno opterećenje državama članicama ili davateljima podataka.

Nadalje, Komisija propisno opravdava svoja djelovanja predviđena u tim delegiranim aktima te prema potrebi uzima u obzir isplativost, uključujući opterećenje za davatelje podataka i troškove izrade u skladu s člankom 14. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (*1).

(*1)  Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1101/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi povjerljivih statističkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica, Uredbe Vijeća (EZ) br. 322/97 o statistici Zajednice i Odluke Vijeća 89/382/EEZ, Euratom o osnivanju Odbora za statistički program Europskih zajednica (SL L 87, 31.3.2009., str. 164.).”."

*1

| 2. | Članak 4. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 4.
  Kriteriji i izvješća o kvaliteti

  1.   Za potrebe ove Uredbe kriteriji kvalitete određeni u članku 12. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća primjenjuju se na podatke koje treba prenijeti u skladu s člankom 5. ove Uredbe.


  2.   Države članice Komisiji (Eurostatu) podnose izvješće o kvaliteti prenesenih podataka („izvješće o kvaliteti”).


  3.   Primjenjujući kriterije kvalitete iz stavka 1. na podatke obuhvaćene ovom Uredbom, Komisija provedbenim aktima utvrđuje načine izvješćivanja te strukturu i periodičnost izvješća o kvaliteti. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 2.


  4.   Komisija (Eurostat) ocjenjuje kvalitetu prenesenih podataka na temelju odgovarajuće analize izvješća o kvaliteti uz pomoć Odbora za Europski statistički sustav iz članka 11. stavka 1., te izrađuje i objavljuje izvješće o kvaliteti europskih statistika obuhvaćenih ovom Uredbom. To se izvješće dostavlja na znanje Europskom parlamentu i Vijeću.


  5.   Države članice obavješćuju Komisiju (Eurostat) o svim glavnim metodološkim ili drugim vrstama promjena koje bi mogle utjecati na prenesene podatke, najkasnije tri mjeseca od početka primjene svake takve promjene. Komisija o svakoj takvoj obavijesti izvješćuje Europski parlament i druge države članice.”. |
| --- | --- |

2.

Članak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 4.

Kriteriji i izvješća o kvaliteti

1.   Za potrebe ove Uredbe kriteriji kvalitete određeni u članku 12. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća primjenjuju se na podatke koje treba prenijeti u skladu s člankom 5. ove Uredbe.

2.   Države članice Komisiji (Eurostatu) podnose izvješće o kvaliteti prenesenih podataka („izvješće o kvaliteti”).

3.   Primjenjujući kriterije kvalitete iz stavka 1. na podatke obuhvaćene ovom Uredbom, Komisija provedbenim aktima utvrđuje načine izvješćivanja te strukturu i periodičnost izvješća o kvaliteti. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 2.

4.   Komisija (Eurostat) ocjenjuje kvalitetu prenesenih podataka na temelju odgovarajuće analize izvješća o kvaliteti uz pomoć Odbora za Europski statistički sustav iz članka 11. stavka 1., te izrađuje i objavljuje izvješće o kvaliteti europskih statistika obuhvaćenih ovom Uredbom. To se izvješće dostavlja na znanje Europskom parlamentu i Vijeću.

5.   Države članice obavješćuju Komisiju (Eurostat) o svim glavnim metodološkim ili drugim vrstama promjena koje bi mogle utjecati na prenesene podatke, najkasnije tri mjeseca od početka primjene svake takve promjene. Komisija o svakoj takvoj obavijesti izvješćuje Europski parlament i druge države članice.”.

| 3. | Članak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 5.
  Tokovi podataka

  1.   Za potrebe prijenosa Komisiji (Eurostatu) statistika koja se proizvodi razvrstava se u skupine u skladu sa sljedećim tokovima podataka:






  (a) | mjesečna statistika platne bilance; |
| --- | --- | --- |

3.

Članak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 5.

Tokovi podataka

1.   Za potrebe prijenosa Komisiji (Eurostatu) statistika koja se proizvodi razvrstava se u skupine u skladu sa sljedećim tokovima podataka:

(a)

mjesečna statistika platne bilance;

| (b) | tromjesečna statistika platne bilance; |
| --- | --- |

(b)

tromjesečna statistika platne bilance;

| (c) | međunarodna trgovina uslugama; |
| --- | --- |

(c)

međunarodna trgovina uslugama;

| (d) | tokovi FDI-ja; |
| --- | --- |

(d)

tokovi FDI-ja;

| (e) | stanja FDI-ja. |
| --- | --- |

(e)

stanja FDI-ja.

2.   Komisija (Eurostat) i države članice, u suradnji s relevantnim međunarodnim partnerima, razvijaju odgovarajuću metodologiju za prikupljanje statistike o FDI-ju na temelju koncepta krajnjeg vlasništva uz načelo neposrednog ulagatelja i statistike o FDI-ju u kojoj se razlikuju nove (greenfield) transakcije FDI-ja od preuzimanjâ.

3.   Do 20. srpnja 2018. Komisija (Eurostat) uvodi pilot-studije koje trebaju provesti države članice u vezi s godišnjom statistikom o FDI-ju koja se temelji na konceptu krajnjeg vlasništva i statistikom o FDI-ju u kojoj se razlikuju nove (greenfield) transakcije FDI-ja od preuzimanjâ. Svrha je takvih studija utvrditi uvjete, uključujući potreban metodološki okvir za uvođenje novih prikupljanja podataka o godišnjoj statistici o FDI-ju, te procijeniti troškove s tim povezanih prikupljanja podataka, impliciranu kvalitetu statistike, kao i usporedivost među zemljama.

4.   Kako bi se olakšalo provođenje studija iz stavka 3., Unija državama članicama može pružiti financijsku potporu u obliku bespovratnih sredstava u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (*2).

5.   Do 20. srpnja 2019. Komisija (Eurostat) izrađuje izvješće o nalazima studija iz stavka 3. To se izvješće prosljeđuje Europskom parlamentu i Vijeću te se u njemu, prema potrebi, utvrđuju preostali uvjeti koje je potrebno ispuniti kako bi se razvila metodologija iz stavka 2.

6.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 10. kako bi rok za podnošenje izvješća utvrđen u stavku 5. ovog članka produljila za 12 mjeseci, ako se u Komisijinoj ocjeni pilot-studija iz tog stavka utvrdi potreba utvrđivanja preostalih uvjeta.

Pri izvršavanju tih ovlasti, Komisija osigurava da se delegiranim aktima ne nameće znatno dodatno opterećenje državama članicama ili davateljima podataka.

Nadalje, Komisija propisno opravdava svoja djelovanja predviđena u tim delegiranim aktima te prema potrebi uzima u obzir isplativost, uključujući opterećenje za davatelje podataka i troškove izrade u skladu s člankom 14. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 223/2009.

7.   Najkasnije 12 mjeseci od datuma izdavanja izvješća iz stavka 5. Komisija, prema potrebi, a posebno ovisno o Komisijinoj ocjeni rezultata pilot-studija iz stavka 3., podnosi prijedlog izmjena ove Uredbe radi utvrđivanja metodoloških i podatkovnih zahtjeva za godišnju statistiku o FDI-ju prema konceptu krajnjeg vlasništva te za godišnju statistiku o FDI-ju u kojoj se razlikuju nove (greenfield) transakcije FDI-ja od preuzimanjâ.

(*2)  Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).”."

*2

| 4. | Članak 9. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 9.
  Diseminacija

  1.   Komisija (Eurostat) diseminira europske statistike proizvedene na temelju ove Uredbe uz periodičnost sličnu onoj navedenoj u Prilogu I. Te se statistike stavljaju na raspolaganje na internetskim stranicama Komisije (Eurostata).


  2.   U skladu s člankom 18. Uredbe (EZ) br. 223/2009 te ne dovodeći u pitanje zaštitu statističke povjerljivosti, države članice i Komisija (Eurostat) osiguravaju diseminaciju podataka i metapodataka koji se zahtijevaju ovom Uredbom, kao i točnu metodologiju koja se koristila za njihovo prikupljanje.”. |
| --- | --- |

4.

Članak 9. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 9.

Diseminacija

1.   Komisija (Eurostat) diseminira europske statistike proizvedene na temelju ove Uredbe uz periodičnost sličnu onoj navedenoj u Prilogu I. Te se statistike stavljaju na raspolaganje na internetskim stranicama Komisije (Eurostata).

2.   U skladu s člankom 18. Uredbe (EZ) br. 223/2009 te ne dovodeći u pitanje zaštitu statističke povjerljivosti, države članice i Komisija (Eurostat) osiguravaju diseminaciju podataka i metapodataka koji se zahtijevaju ovom Uredbom, kao i točnu metodologiju koja se koristila za njihovo prikupljanje.”.

| 5. | Članak 10. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 10.
  Izvršavanje delegiranja ovlasti

  1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.


  2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 2. stavka 3. i članka 5. stavka 6. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 19. srpnja 2016. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.


  3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 2. stavka 3. i članka 5. stavka 6. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.


  4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (*3).


  5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.


  6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 2. stavka 3. i članka 5. stavka 6. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od tri mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za tri mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.



  (*3)  
  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.
  ”." |
| --- | --- |

5.

Članak 10. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 10.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 2. stavka 3. i članka 5. stavka 6. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 19. srpnja 2016. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 2. stavka 3. i članka 5. stavka 6. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (*3).

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 2. stavka 3. i članka 5. stavka 6. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od tri mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za tri mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

(*3)  
  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.
  ”."

*3

| 6. | Članak 11. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 11.
  Postupak odbora

  1.   Komisiji pomaže Odbor za Europski statistički sustav osnovan Uredbom (EZ) br. 223/2009. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (*4).


  2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.



  (*4)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).”." |
| --- | --- |

6.

Članak 11. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 11.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže Odbor za Europski statistički sustav osnovan Uredbom (EZ) br. 223/2009. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (*4).

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

(*4)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).”."

*4

| 7. | Članak 12. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 12.
  Izvješća o provedbi
  Komisija Europskom parlamentu i Vijeću do 28. veljače 2018. podnosi izvješće o provedbi ove Uredbe, a nakon toga svakih pet godina.
  U tom se izvješću posebno:






  (a) | ocjenjuje kvaliteta podataka o platnoj bilanci, međunarodnoj trgovini uslugama i FDI-ju; |
| --- | --- | --- |

7.

Članak 12. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 12.

Izvješća o provedbi

Komisija Europskom parlamentu i Vijeću do 28. veljače 2018. podnosi izvješće o provedbi ove Uredbe, a nakon toga svakih pet godina.

U tom se izvješću posebno:

(a)

ocjenjuje kvaliteta podataka o platnoj bilanci, međunarodnoj trgovini uslugama i FDI-ju;

| (b) | procjenjuju koristi za Uniju, države članice te za davatelje i korisnike statističkih podataka iz izrađenih statistika u odnosu na troškove; |
| --- | --- |

(b)

procjenjuju koristi za Uniju, države članice te za davatelje i korisnike statističkih podataka iz izrađenih statistika u odnosu na troškove;

| (c) | utvrđuju područja za moguća poboljšanja te izmjene koje se smatraju potrebnima s obzirom na dobivene rezultate.”. |
| --- | --- |

(c)

utvrđuju područja za moguća poboljšanja te izmjene koje se smatraju potrebnima s obzirom na dobivene rezultate.”.

| 8. | Umeće se sljedeći članak:

  „Članak 12.a
  Suradnja s drugim odborima
  O svim pitanjima koja su u nadležnosti Odbora za monetarnu, financijsku i platnobilančnu statistiku osnovanog Odlukom Vijeća 2006/856/EZ (*5), Komisija traži mišljenje tog odbora u skladu s tom Odlukom.


  (*5)  Odluka Vijeća 2006/856/EZ od 13. studenoga 2006. o osnivanju Odbora za monetarnu, financijsku i platnobilančnu statistiku (SL L 332, 30.11.2006., str. 21.).”." |
| --- | --- |

8.

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 12.a

Suradnja s drugim odborima

O svim pitanjima koja su u nadležnosti Odbora za monetarnu, financijsku i platnobilančnu statistiku osnovanog Odlukom Vijeća 2006/856/EZ (*5), Komisija traži mišljenje tog odbora u skladu s tom Odlukom.

(*5)  Odluka Vijeća 2006/856/EZ od 13. studenoga 2006. o osnivanju Odbora za monetarnu, financijsku i platnobilančnu statistiku (SL L 332, 30.11.2006., str. 21.).”."

*5

| 9. | Prilog I. mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

9.

Prilog I. mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 8. lipnja 2016.

Za Europski parlament

Predsjednik

M. SCHULZ

Za Vijeće

Predsjednik

A.G. KOENDERS

---

(1)  
  SL C 31, 30.1.2015., str. 3.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 10. svibnja 2016. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 30. svibnja 2016.

2

(3)  Uredba (EZ) br. 184/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. siječnja 2005. o statistikama Zajednice u vezi s platnom bilancom, međunarodnom trgovinom uslugama i izravnim stranim ulaganjima (SL L 35, 8.2.2005., str. 23.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

4

(5)  
  SL L 55, 28.2.2011., str. 19.

5

(6)  
  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

6

(7)  Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1101/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi povjerljivih statističkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica, Uredbe Vijeća (EZ) br. 322/97 o statistici Zajednice i Odluke Vijeća 89/382/EEZ, Euratom o osnivanju Odbora za statistički program Europskih zajednica (SL L 87, 31.3.2009., str. 164.).

7

(8)  Odluka Vijeća 2006/856/EZ od 13. studenoga 2006. o osnivanju Odbora za monetarnu, financijsku i platnobilančnu statistiku (SL L 332, 30.11.2006., str. 21.).

8

(9)  Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.).

9

---

PRILOG

Prilog I. Uredbi (EZ) br. 184/2005 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Uvodni tekst u tablici 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „Učestalost: tromjesečna
  Prvo referentno razdoblje: prvo tromjesečje 2014.
  Rok: T+85 od 2014. do 2016.; T+82 od 2017. (2)


  (2)  Prijelaz na T+82 nije obvezan za države članice koje ne sudjeluju u monetarnoj uniji.”." |
| --- | --- |

1.

Uvodni tekst u tablici 2. zamjenjuje se sljedećim:

„Učestalost: tromjesečna

Prvo referentno razdoblje: prvo tromjesečje 2014.

Rok: T+85 od 2014. do 2016.; T+82 od 2017. (2)

(2)  Prijelaz na T+82 nije obvezan za države članice koje ne sudjeluju u monetarnoj uniji.”."

| 2. | U tablici 2. u dijelu E „Stanje međunarodnih ulaganja”, unos „Izvedeni financijski instrumenti (osim pričuva) i dioničke opcije zaposlenika” zamjenjuje se sljedećim:












  „Izvedeni financijski instrumenti (osim pričuva) i dioničke opcije zaposlenika
  Prema sektoru rezidenta (Sektor 2). | Geo 2 (1) | | | Geo 2 (1) | | | Geo 2 (1)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

U tablici 2. u dijelu E „Stanje međunarodnih ulaganja”, unos „Izvedeni financijski instrumenti (osim pričuva) i dioničke opcije zaposlenika” zamjenjuje se sljedećim:

„Izvedeni financijski instrumenti (osim pričuva) i dioničke opcije zaposlenika

Prema sektoru rezidenta (Sektor 2).

Geo 2 (1)

Geo 2 (1)

Geo 2 (1)”

| 3. | Tablica 4.1. mijenja se kako slijedi:






  (a) | unos „Izravna ulaganja u inozemstvo (DIA) – transakcije” zamjenjuje se sljedećim:








  „Izravna ulaganja u inozemstvo (DIA) – transakcije | Geo 6 | Geo 6 (*) | Geo 6 (*)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Tablica 4.1. mijenja se kako slijedi:

(a)

unos „Izravna ulaganja u inozemstvo (DIA) – transakcije” zamjenjuje se sljedećim:

„Izravna ulaganja u inozemstvo (DIA) – transakcije

Geo 6

Geo 6 (*)

Geo 6 (*)”

| (b) | unos „Izravna ulaganja u izvještajno gospodarstvo (DIRE) – transakcije” zamjenjuje se sljedećim:








  „Izravna ulaganja u izvještajno gospodarstvo (DIRE) – transakcije | Geo 6 | Geo 6 (*) | Geo 6 (*)” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

unos „Izravna ulaganja u izvještajno gospodarstvo (DIRE) – transakcije” zamjenjuje se sljedećim:

„Izravna ulaganja u izvještajno gospodarstvo (DIRE) – transakcije

Geo 6

Geo 6 (*)

Geo 6 (*)”

| (c) | dodaje se sljedeća bilješka:






  „(*) | Geo 6: Geo 6 podebljanim slovima, obavezno od referentne godine 2015. nadalje.”. |
| --- | --- | --- |

(c)

dodaje se sljedeća bilješka:

„(*)

| 4. | Tablica 4.2. mijenja se kako slijedi:






  (a) | unos „Izravna ulaganja u inozemstvo (DIA) – dohodak”zamjenjuje se sljedećim:








  „Izravna ulaganja u inozemstvo (DIA) – dohodak | Geo 6 | Geo 6 (*) | Geo 6 (*)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4.

Tablica 4.2. mijenja se kako slijedi:

(a)

unos „Izravna ulaganja u inozemstvo (DIA) – dohodak”zamjenjuje se sljedećim:

„Izravna ulaganja u inozemstvo (DIA) – dohodak

Geo 6

Geo 6 (*)

Geo 6 (*)”

| (b) | unos „Izravna ulaganja u izvještajno gospodarstvo (DIRE) – dohodak” zamjenjuje se sljedećim:








  „Izravna ulaganja u izvještajno gospodarstvo (DIRE) – dohodak | Geo 6 | Geo 6 (*) | Geo 6 (*)” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

unos „Izravna ulaganja u izvještajno gospodarstvo (DIRE) – dohodak” zamjenjuje se sljedećim:

„Izravna ulaganja u izvještajno gospodarstvo (DIRE) – dohodak

Geo 6

Geo 6 (*)

Geo 6 (*)”

| (c) | dodaje se sljedeća bilješka:






  „(*) | Geo 6: Geo 6 podebljanim slovima, obavezno od referentne godine 2015. nadalje.”. |
| --- | --- | --- |

(c)

dodaje se sljedeća bilješka:

„(*)

| 5. | Tablica 5.1. mijenja se kako slijedi:






  (a) | unos „Izravna ulaganja u inozemstvo (DIA)” zamjenjuje se sljedećim:








  „Izravna ulaganja u inozemstvo (DIA) | Geo6 | Geo 6 (*) | Geo 6 (*)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

5.

Tablica 5.1. mijenja se kako slijedi:

(a)

unos „Izravna ulaganja u inozemstvo (DIA)” zamjenjuje se sljedećim:

„Izravna ulaganja u inozemstvo (DIA)

Geo6

Geo 6 (*)

Geo 6 (*)”

| (b) | unos „Izravna ulaganja u izvještajno gospodarstvo (DIRE)” zamjenjuje se sljedećim:








  „Izravna ulaganja u izvještajno gospodarstvo (DIRE) | Geo 6 | Geo 6 (*) | Geo 6 (*)” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

unos „Izravna ulaganja u izvještajno gospodarstvo (DIRE)” zamjenjuje se sljedećim:

„Izravna ulaganja u izvještajno gospodarstvo (DIRE)

Geo 6

Geo 6 (*)

Geo 6 (*)”

| (c) | dodaje se sljedeća bilješka:






  „(*) | Geo 6: Geo 6 podebljanim slovima, obavezno od referentne godine 2015. nadalje.”. |
| --- | --- | --- |

(c)

dodaje se sljedeća bilješka:

„(*)

---

(2)  Prijelaz na T+82 nije obvezan za države članice koje ne sudjeluju u monetarnoj uniji.”.”

---

| 29.6.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 171/153 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 171/153

---

UREDBA (EU) 2016/1014 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 8. lipnja 2016.

o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu izuzeća za trgovce robom

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (1),

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) investicijska društva čija se osnovna djelatnost sastoji isključivo od pružanja investicijskih usluga ili obavljanja aktivnosti povezanih s financijskim instrumentima iz odjeljka C točaka 5., 6., 7., 9. i 10. Priloga I. Direktivi 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5) te na koje se Direktiva Vijeća 93/22/EEZ (6) nije primjenjivala 31. prosinca 2006. („trgovci robom”) izuzimaju se od zahtjeva za velike izloženosti i od kapitalnih zahtjeva. Ta se izuzeća primjenjuju do 31. prosinca 2017. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (4) investicijska društva čija se osnovna djelatnost sastoji isključivo od pružanja investicijskih usluga ili obavljanja aktivnosti povezanih s financijskim instrumentima iz odjeljka C točaka 5., 6., 7., 9. i 10. Priloga I. Direktivi 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5) te na koje se Direktiva Vijeća 93/22/EEZ (6) nije primjenjivala 31. prosinca 2006. („trgovci robom”) izuzimaju se od zahtjeva za velike izloženosti i od kapitalnih zahtjeva. Ta se izuzeća primjenjuju do 31. prosinca 2017.

| (2) | Uredbom (EU) br. 575/2013 zahtijeva se i da Komisija do 31. prosinca 2015. pripremi izviješće o odgovarajućem režimu bonitetnog nadzora nad trgovcima robom. Nadalje, tom se Uredbom zahtijeva od Komisije da do istoga datuma pripremi izvješće o odgovarajućem režimu bonitetnog nadzora nad investicijskim društvima općenito. Prema potrebi nakon tih izvješća podnose se i prijedlozi zakonodavnih akata. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EU) br. 575/2013 zahtijeva se i da Komisija do 31. prosinca 2015. pripremi izviješće o odgovarajućem režimu bonitetnog nadzora nad trgovcima robom. Nadalje, tom se Uredbom zahtijeva od Komisije da do istoga datuma pripremi izvješće o odgovarajućem režimu bonitetnog nadzora nad investicijskim društvima općenito. Prema potrebi nakon tih izvješća podnose se i prijedlozi zakonodavnih akata.

| (3) | Preispitivanje bonitetnog tretmana investicijskih društava („preispitivanje investicijskih društava”), uključujući trgovce robom, trenutačno se provodi, ali još uvijek nije dovršeno. Do dovršetka tog preispitivanja i donošenja novog zakonodavstva koje bi, ovisno o preispitivanju, moglo biti potrebno, doći će tek nakon 31. prosinca 2017. |
| --- | --- |

(3)

Preispitivanje bonitetnog tretmana investicijskih društava („preispitivanje investicijskih društava”), uključujući trgovce robom, trenutačno se provodi, ali još uvijek nije dovršeno. Do dovršetka tog preispitivanja i donošenja novog zakonodavstva koje bi, ovisno o preispitivanju, moglo biti potrebno, doći će tek nakon 31. prosinca 2017.

| (4) | U okviru postojećeg režima nakon 31. prosinca 2017. trgovci robom podlijegat će zahtjevima za velike izloženosti i kapitalnim zahtjevima. Time bi ih se moglo primorati na znatno povećanje iznosa regulatornog kapitala koji im je potreban kako bi nastavili sa svojim aktivnostima, što bi moglo dovesti do povećanja povezanih troškova obavljanja takvih aktivnosti. |
| --- | --- |

(4)

U okviru postojećeg režima nakon 31. prosinca 2017. trgovci robom podlijegat će zahtjevima za velike izloženosti i kapitalnim zahtjevima. Time bi ih se moglo primorati na znatno povećanje iznosa regulatornog kapitala koji im je potreban kako bi nastavili sa svojim aktivnostima, što bi moglo dovesti do povećanja povezanih troškova obavljanja takvih aktivnosti.

| (5) | Do odluke o primjeni zahtjeva za velike izloženosti i kapitalnih zahtjeva na trgovce robom ne bi trebalo doći kao posljedica isteka izuzeća. Naprotiv, ta bi odluka trebala biti temeljito obrazložena, utemeljena na zaključcima preispitivanja investicijskih društava te bi trebala biti jasno izražena u zakonodavstvu. |
| --- | --- |

(5)

Do odluke o primjeni zahtjeva za velike izloženosti i kapitalnih zahtjeva na trgovce robom ne bi trebalo doći kao posljedica isteka izuzeća. Naprotiv, ta bi odluka trebala biti temeljito obrazložena, utemeljena na zaključcima preispitivanja investicijskih društava te bi trebala biti jasno izražena u zakonodavstvu.

| (6) | Stoga je potrebno odrediti novi datum do kojeg bi se trebala nastaviti primjenjivati izuzeća za trgovce robom. Uredbu (EU) br. 575/2013 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(6)

Stoga je potrebno odrediti novi datum do kojeg bi se trebala nastaviti primjenjivati izuzeća za trgovce robom. Uredbu (EU) br. 575/2013 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EU) br. 575/2013 mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 493. stavku 1. druga rečenica zamjenjuje se sljedećim:

  „Ovo se izuzeće može primijeniti do 31. prosinca 2020. ili do datuma stupanja na snagu bilo kojih izmjena u skladu sa stavkom 2. ovog članka, ovisno o tome što nastupi ranije.”. |
| --- | --- |

1.

U članku 493. stavku 1. druga rečenica zamjenjuje se sljedećim:

„Ovo se izuzeće može primijeniti do 31. prosinca 2020. ili do datuma stupanja na snagu bilo kojih izmjena u skladu sa stavkom 2. ovog članka, ovisno o tome što nastupi ranije.”.

| 2. | U članku 498. stavku 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Ovo se izuzeće primjenjuje do 31. prosinca 2020. ili do datuma stupanja na snagu bilo kojih izmjena u skladu sa stavcima 2. i 3., ovisno o tome što nastupi ranije.”. |
| --- | --- |

2.

U članku 498. stavku 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Ovo se izuzeće primjenjuje do 31. prosinca 2020. ili do datuma stupanja na snagu bilo kojih izmjena u skladu sa stavcima 2. i 3., ovisno o tome što nastupi ranije.”.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 8. lipnja 2016.

Za Europski parlament

Predsjednik

M. SCHULZ

Za Vijeće

Predsjednik

A.G. KOENDERS

---

(1)  
  SL C 130, 13.4.2016., str. 1.

1

(2)  Mišljenje od 27. travnja 2016. (još nije objavljeno u Službenom listu).

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 11. svibnja 2016. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 30. svibnja 2016.

3

(4)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

4

(5)  Direktiva 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o tržištima financijskih instrumenata te o izmjeni direktiva Vijeća 85/611/EEZ i 93/6/EEZ i Direktive 2000/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 93/22/EEZ (SL L 145, 30.4.2004., str. 1.).

5

(6)  Direktiva Vijeća 93/22/EEZ od 10. svibnja 1993. o investicijskim uslugama u području vrijednosnih papira (SL L 141, 11.6.1993., str. 27.).

6

---