# Eiropas Savienības L 202/2009

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2009.202.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 202 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 4. augusts |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2009.202.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 202

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 4. augusts

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 700/2009 (2009. gada 3. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 701/2009 (2009. gada 3. augusts), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1182/2008, ar ko iepriekš nosaka atbalsta summu sviesta privātai uzglabāšanai 2009. gadā | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 702/2009 (2009. gada 3. augusts), ar kuru groza un labo Regulu (EK) Nr. 555/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 479/2008 par vīna tirgus kopējo organizāciju attiecībā uz atbalsta programmām, tirdzniecību ar trešām valstīm, ražošanas potenciālu un kontroli vīna nozarē | 5 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/80/EK (2009. gada 13. jūlijs) par divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikāciju (kodificēta versija) (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komisijas Direktīva 2009/97/EK (2009. gada 3. augusts), ar ko groza Direktīvu 2003/90/EK un Direktīvu 2003/91/EK, ar ko noteikti attiecīgi Padomes Direktīvas 2002/53/EK un Padomes Direktīvas 2002/55/EK 7. panta īstenošanas pasākumi attiecībā uz pārbaudāmo pazīmju minimumu un konkrētu lauksaimniecības augu sugu šķirņu un dārzeņu sugu šķirņu pārbaudes nosacījumu minimumu (
  1
  ) | 29 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 700/2009 (2009. gada 3. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 701/2009 (2009. gada 3. augusts), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1182/2008, ar ko iepriekš nosaka atbalsta summu sviesta privātai uzglabāšanai 2009. gadā

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 702/2009 (2009. gada 3. augusts), ar kuru groza un labo Regulu (EK) Nr. 555/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 479/2008 par vīna tirgus kopējo organizāciju attiecībā uz atbalsta programmām, tirdzniecību ar trešām valstīm, ražošanas potenciālu un kontroli vīna nozarē

5

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/80/EK (2009. gada 13. jūlijs) par divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikāciju (kodificēta versija) (
  1
  )

1

16

*

Komisijas Direktīva 2009/97/EK (2009. gada 3. augusts), ar ko groza Direktīvu 2003/90/EK un Direktīvu 2003/91/EK, ar ko noteikti attiecīgi Padomes Direktīvas 2002/53/EK un Padomes Direktīvas 2002/55/EK 7. panta īstenošanas pasākumi attiecībā uz pārbaudāmo pazīmju minimumu un konkrētu lauksaimniecības augu sugu šķirņu un dārzeņu sugu šķirņu pārbaudes nosacījumu minimumu (
  1
  )

1

29

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2009/586/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2009. gada 16. februāris) saistībā ar Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību par sadarbību cīņā pret darbībām, kas vērstas pret konkurenci, noslēgšanu | 35 |
| Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību par sadarbību cīņā pret darbībām, kas vērstas pret konkurenci | 36 |
| | | 2009/587/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2009. gada 7. jūlijs) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Maltā | 42 |
| | | 2009/588/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2009. gada 7. jūlijs) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Lietuvā | 44 |
| | | 2009/589/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2009. gada 7. jūlijs) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Polijā | 46 |
| | | 2009/590/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2009. gada 7. jūlijs) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Rumānijā | 48 |
| | | 2009/591/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2009. gada 7. jūlijs) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Latvijā | 50 |
| | | 2009/592/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2009. gada 13. jūlijs), ar ko groza Lēmumu 2009/290/EK par Kopienas vidēja termiņa finansiālās palīdzības piešķiršanu Latvijai | 52 |
| | | 2009/593/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2009. gada 27. jūlijs), ar ko Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem groza attiecībā uz Banka Slovenije ārējo revidentu | 53 |
| | | Eiropas Centrālā banka |
| | | 2009/594/EK |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2009. gada 17. jūlijs), ar ko groza Lēmumu ECB/2006/17 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatu (ECB/2009/19) | 54 |
| | | PAMATNOSTĀDNES |
| | | Eiropas Centrālā banka |
| | | 2009/595/EK |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2009. gada 17. jūlijs), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2006/16 par grāmatvedības un finanšu ziņošanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā (ECB/2009/18) | 65 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2009/586/EK

*

Padomes Lēmums (2009. gada 16. februāris) saistībā ar Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību par sadarbību cīņā pret darbībām, kas vērstas pret konkurenci, noslēgšanu

35

Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību par sadarbību cīņā pret darbībām, kas vērstas pret konkurenci

36

2009/587/EK

*

Padomes Lēmums (2009. gada 7. jūlijs) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Maltā

42

2009/588/EK

*

Padomes Lēmums (2009. gada 7. jūlijs) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Lietuvā

44

2009/589/EK

*

Padomes Lēmums (2009. gada 7. jūlijs) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Polijā

46

2009/590/EK

*

Padomes Lēmums (2009. gada 7. jūlijs) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Rumānijā

48

2009/591/EK

*

Padomes Lēmums (2009. gada 7. jūlijs) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Latvijā

50

2009/592/EK

*

Padomes Lēmums (2009. gada 13. jūlijs), ar ko groza Lēmumu 2009/290/EK par Kopienas vidēja termiņa finansiālās palīdzības piešķiršanu Latvijai

52

2009/593/EK

*

Padomes Lēmums (2009. gada 27. jūlijs), ar ko Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem groza attiecībā uz Banka Slovenije ārējo revidentu

Banka Slovenije

53

Eiropas Centrālā banka

2009/594/EK

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2009. gada 17. jūlijs), ar ko groza Lēmumu ECB/2006/17 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatu (ECB/2009/19)

(ECB/2009/19)

54

PAMATNOSTĀDNES

Eiropas Centrālā banka

2009/595/EK

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2009. gada 17. jūlijs), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2006/16 par grāmatvedības un finanšu ziņošanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā (ECB/2009/18)

(ECB/2009/18)

65

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | | 2009/596/KĀDP |
| | * | Politikas un drošības Komitejas Lēmums EUJUST LEX/1/2009 (2009. gada 3. jūlijs), ar ko ieceļ amatā Eiropas Savienības Integrētās tiesiskuma misijas Irākā (EUJUST LEX) vadītāju | 82 |
| | | 2009/597/KĀDP |
| | * | Padomes Lēmums 2009/597/KĀDP (2009. gada 27. jūlijs) par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Horvātijas Republiku par Horvātijas Republikas piedalīšanos Eiropas Savienības militārajā operācijā ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas, un atturēt no šādiem nodarījumiem (operācija Atalanta) | 83 |
| Nolīgums starp Eiropas Savienību un Horvātijas Republiku par Horvātijas Republikas piedalīšanos Eiropas Savienības militārajā operācijā ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (operācija Atalanta) | 84 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

2009/596/KĀDP

*

Politikas un drošības Komitejas Lēmums EUJUST LEX/1/2009 (2009. gada 3. jūlijs), ar ko ieceļ amatā Eiropas Savienības Integrētās tiesiskuma misijas Irākā (EUJUST LEX) vadītāju

EUJUST LEX

82

2009/597/KĀDP

*

Padomes Lēmums 2009/597/KĀDP (2009. gada 27. jūlijs) par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Horvātijas Republiku par Horvātijas Republikas piedalīšanos Eiropas Savienības militārajā operācijā ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas, un atturēt no šādiem nodarījumiem (operācija Atalanta)

Atalanta

83

Nolīgums starp Eiropas Savienību un Horvātijas Republiku par Horvātijas Republikas piedalīšanos Eiropas Savienības militārajā operācijā ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (operācija Atalanta)

Atalanta

84

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 4.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 700/2009

(2009. gada 3. augusts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 4. augustā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 3. augustā

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 26,9 |
| ZZ | 26,9 |
| 0707 00 05 | MK | 25,2 |
| TR | 100,7 |
| ZZ | 63,0 |
| 0709 90 70 | TR | 99,9 |
| ZZ | 99,9 |
| 0805 50 10 | AR | 67,9 |
| UY | 60,3 |
| ZA | 67,3 |
| ZZ | 65,2 |
| 0806 10 10 | EG | 156,1 |
| MA | 135,1 |
| TR | 134,8 |
| ZA | 127,1 |
| ZZ | 138,3 |
| 0808 10 80 | AR | 121,2 |
| BR | 85,9 |
| CL | 86,1 |
| CN | 81,7 |
| NZ | 107,5 |
| US | 105,4 |
| ZA | 91,4 |
| ZZ | 97,0 |
| 0808 20 50 | AR | 105,2 |
| CL | 77,9 |
| TR | 147,8 |
| ZA | 102,4 |
| ZZ | 108,3 |
| 0809 20 95 | TR | 263,6 |
| US | 342,7 |
| ZZ | 303,2 |
| 0809 30 | TR | 148,5 |
| ZZ | 148,5 |
| 0809 40 05 | BA | 39,5 |
| ZZ | 39,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

26,9

ZZ

26,9

0707 00 05

MK

25,2

TR

100,7

ZZ

63,0

0709 90 70

TR

99,9

ZZ

99,9

0805 50 10

AR

67,9

UY

60,3

ZA

67,3

ZZ

65,2

0806 10 10

EG

156,1

MA

135,1

TR

134,8

ZA

127,1

ZZ

138,3

0808 10 80

AR

121,2

BR

85,9

CL

86,1

CN

81,7

NZ

107,5

US

105,4

ZA

91,4

ZZ

97,0

0808 20 50

AR

105,2

CL

77,9

TR

147,8

ZA

102,4

ZZ

108,3

0809 20 95

TR

263,6

US

342,7

ZZ

303,2

0809 30

TR

148,5

ZZ

148,5

0809 40 05

BA

39,5

ZZ

39,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 4.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 701/2009

(2009. gada 3. augusts),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1182/2008, ar ko iepriekš nosaka atbalsta summu sviesta privātai uzglabāšanai 2009. gadā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 43. panta a) un d) punktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Piena produktu pasaules tirgus cenas ir ievērojami kritušās, ko jo īpaši veicinājis piedāvājuma pieaugums pasaules tirgū un finanšu un ekonomiskās krīzes izraisīta pieprasījuma samazināšanās. Ievērojami kritušās piena produktu cenas Kopienas tirgū. Dažādie tirgus pasākumi, kurus veica kopš šā gada sākuma, veicinājuši Kopienas cenu stabilizāciju atbalsta cenu līmenī. Ir būtiski, ka šos tirgus atbalsta pasākumus, proti, privātu uzglabāšanu, turpina piemērot tik ilgi, cik vajadzīgs, lai novērstu turpmāku cenu kritumu un traucējumus Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Piena produktu pasaules tirgus cenas ir ievērojami kritušās, ko jo īpaši veicinājis piedāvājuma pieaugums pasaules tirgū un finanšu un ekonomiskās krīzes izraisīta pieprasījuma samazināšanās. Ievērojami kritušās piena produktu cenas Kopienas tirgū. Dažādie tirgus pasākumi, kurus veica kopš šā gada sākuma, veicinājuši Kopienas cenu stabilizāciju atbalsta cenu līmenī. Ir būtiski, ka šos tirgus atbalsta pasākumus, proti, privātu uzglabāšanu, turpina piemērot tik ilgi, cik vajadzīgs, lai novērstu turpmāku cenu kritumu un traucējumus Kopienas tirgū.

| (2) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 826/2008 (2) paredzēti kopīgi noteikumi par atbalsta piešķiršanu dažu lauksaimniecības produktu privātai uzglabāšanai. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 826/2008 (2) paredzēti kopīgi noteikumi par atbalsta piešķiršanu dažu lauksaimniecības produktu privātai uzglabāšanai.

| (3) | Ar 4. panta 2. punktu Komisijas 2008. gada 28. novembra Regulā (EK) Nr. 1182/2008, ar ko iepriekš nosaka atbalsta summu sviesta privātai uzglabāšanai 2009. gadā (3), paredzēts, ka sviesta novietošana līgumā paredzētajā uzglabāšanā notiek līdz 2009. gada 15. augustam. |
| --- | --- |

(3)

Ar 4. panta 2. punktu Komisijas 2008. gada 28. novembra Regulā (EK) Nr. 1182/2008, ar ko iepriekš nosaka atbalsta summu sviesta privātai uzglabāšanai 2009. gadā (3), paredzēts, ka sviesta novietošana līgumā paredzētajā uzglabāšanā notiek līdz 2009. gada 15. augustam.

| (4) | Ņemot vērā pašreizējo un sagaidāmo tirgus situāciju, jāturpina sniegt atbalstu par sviestu, kas novietots līgumā paredzētajā uzglabāšanā no 2009. gada 15. augusta līdz 2010. gada 28. februārim. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā pašreizējo un sagaidāmo tirgus situāciju, jāturpina sniegt atbalstu par sviestu, kas novietots līgumā paredzētajā uzglabāšanā no 2009. gada 15. augusta līdz 2010. gada 28. februārim.

| (5) | Lai nepieļautu tirgū pārmērīgu piedāvājumu, to produktu izņemšanai no noliktavas, kas novietoti uzglabāšanā pēc 2009. gada 15. augusta, jānotiek tikai no 2010. gada 16. augusta, un līgumā paredzētais uzglabāšanas laiks nedrīkst pārsniegt 365 dienas. |
| --- | --- |

(5)

Lai nepieļautu tirgū pārmērīgu piedāvājumu, to produktu izņemšanai no noliktavas, kas novietoti uzglabāšanā pēc 2009. gada 15. augusta, jānotiek tikai no 2010. gada 16. augusta, un līgumā paredzētais uzglabāšanas laiks nedrīkst pārsniegt 365 dienas.

| (6) | Ievērojot īpašo stāvokli sviesta uzglabāšanā, administratīvās efektivitātes un vienkāršošanas labad Regulas (EK) Nr. 826/2008 36. panta 6. punktā noteiktās pārbaudes jāveic vismaz attiecībā uz pusi no līgumiem. Tādēļ jāparedz atkāpe no minētā panta. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot īpašo stāvokli sviesta uzglabāšanā, administratīvās efektivitātes un vienkāršošanas labad Regulas (EK) Nr. 826/2008 36. panta 6. punktā noteiktās pārbaudes jāveic vismaz attiecībā uz pusi no līgumiem. Tādēļ jāparedz atkāpe no minētā panta.

| (7) | Ņemot vērā uzglabāšanas laika ilgumu saskaņā ar atbalsta pasākumu izmantošanas pagarinājumu, Regulas (EK) Nr. 826/2008 31. panta 1. punktā paredzētais atbalsta avansa maksājums jāsaskaņo attiecībā uz produktiem, kas novietoti uzglabāšanā pēc 2009. gada 15. augusta. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā uzglabāšanas laika ilgumu saskaņā ar atbalsta pasākumu izmantošanas pagarinājumu, Regulas (EK) Nr. 826/2008 31. panta 1. punktā paredzētais atbalsta avansa maksājums jāsaskaņo attiecībā uz produktiem, kas novietoti uzglabāšanā pēc 2009. gada 15. augusta.

| (8) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1182/2008. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1182/2008.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1182/2008 groza šādi.

| 1) | Regulas 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “1. pants
  Ar šo regulu ir paredzēts atbalsts par sālīta un nesālīta sviesta uzglabāšanu privātās noliktavās atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1234/2007 28. panta a) punktam attiecībā uz sviestu, kas novietots līgumā paredzētajā uzglabāšanā līdz 2010. gada 28. februārim.” |
| --- | --- |

1)

Regulas 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“1. pants

Ar šo regulu ir paredzēts atbalsts par sālīta un nesālīta sviesta uzglabāšanu privātās noliktavās atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1234/2007 28. panta a) punktam attiecībā uz sviestu, kas novietots līgumā paredzētajā uzglabāšanā līdz 2010. gada 28. februārim.”

| 2) | Regulas 4. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “2.   Novietošana līgumā paredzētajā uzglabāšanā notiek laikposmā:






  a) | no 2009. gada 1. janvāra līdz 15. augustam vai |
| --- | --- | --- |

2)

Regulas 4. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“2.   Novietošana līgumā paredzētajā uzglabāšanā notiek laikposmā:

a)

no 2009. gada 1. janvāra līdz 15. augustam vai

| b) | no 2009. gada 16. augusta līdz 2010. gada 28. februārim. |
| --- | --- |

b)

no 2009. gada 16. augusta līdz 2010. gada 28. februārim.

3.   Izņemt no noliktavas drīkst tikai:

| a) | no 2009. gada 16. augusta – attiecībā uz produktiem, kuri līgumā paredzētajā uzglabāšanā novietoti laikposmā, kas norādīts 2. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

no 2009. gada 16. augusta – attiecībā uz produktiem, kuri līgumā paredzētajā uzglabāšanā novietoti laikposmā, kas norādīts 2. punkta a) apakšpunktā;

| b) | no 2010. gada 16. augusta – attiecībā uz produktiem, kuri līgumā paredzētajā uzglabāšanā novietoti laikposmā, kas norādīts 2. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

no 2010. gada 16. augusta – attiecībā uz produktiem, kuri līgumā paredzētajā uzglabāšanā novietoti laikposmā, kas norādīts 2. punkta b) apakšpunktā.

4.   Līgumā paredzētā uzglabāšana beidzas

| a) | iepriekšējā dienā pirms produkta izņemšanas no noliktavas vai vēlākais tā februāra mēneša pēdējā dienā, kas ir nākamais pēc gada, kurā produkti novietoti noliktavā, – attiecībā uz produktiem, kuri līgumā paredzētajā uzglabāšanā novietoti laikposmā, kas norādīts 2. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

iepriekšējā dienā pirms produkta izņemšanas no noliktavas vai vēlākais tā februāra mēneša pēdējā dienā, kas ir nākamais pēc gada, kurā produkti novietoti noliktavā, – attiecībā uz produktiem, kuri līgumā paredzētajā uzglabāšanā novietoti laikposmā, kas norādīts 2. punkta a) apakšpunktā;

| b) | iepriekšējā dienā pirms produkta izņemšanas no noliktavas – attiecībā uz produktiem, kuri līgumā paredzētajā uzglabāšanā novietoti laikposmā, kas norādīts 2. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

iepriekšējā dienā pirms produkta izņemšanas no noliktavas – attiecībā uz produktiem, kuri līgumā paredzētajā uzglabāšanā novietoti laikposmā, kas norādīts 2. punkta b) apakšpunktā.

5.   Atbalstu var piešķirt tikai tad, ja līgumā paredzētais uzglabāšanas laikposms ir

| a) | no 90 līdz 227 dienām – attiecībā uz produktiem, kuri novietoti uzglabāšanā laikposmā, kas norādīts 2. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

no 90 līdz 227 dienām – attiecībā uz produktiem, kuri novietoti uzglabāšanā laikposmā, kas norādīts 2. punkta a) apakšpunktā;

| b) | ilgākais 365 dienas – attiecībā uz produktiem, kuri novietoti uzglabāšanā laikposmā, kas norādīts 2. punkta b) apakšpunktā.” |
| --- | --- |

b)

ilgākais 365 dienas – attiecībā uz produktiem, kuri novietoti uzglabāšanā laikposmā, kas norādīts 2. punkta b) apakšpunktā.”

| 3) | Regulas 6. pantā iekļauj šādus punktus:
  “3.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 826/2008 31. panta 2. punkta, atbalsta avansa maksājums par sviestu, kas novietots līgumā paredzētajā uzglabāšanā laikposmā, kurš norādīts šīs regulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā, nepārsniedz atbalsta apjomu, kāds pienākas par 168 dienu ilgu uzglabāšanas laiku.
  4.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 826/2008 36. panta 6. punkta, līgumā noteiktā uzglabāšanas laika beigās par pārbaudi atbildīgā iestāde visu izņemšanas laiku no 2009. gada augusta līdz 2010. gada februārim attiecībā vismaz uz pusi no līgumu skaita izlases veidā pārbauda uzglabāšanā esošā sviesta svaru un identifikāciju.” |
| --- | --- |

3)

Regulas 6. pantā iekļauj šādus punktus:

“3.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 826/2008 31. panta 2. punkta, atbalsta avansa maksājums par sviestu, kas novietots līgumā paredzētajā uzglabāšanā laikposmā, kurš norādīts šīs regulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā, nepārsniedz atbalsta apjomu, kāds pienākas par 168 dienu ilgu uzglabāšanas laiku.

4.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 826/2008 36. panta 6. punkta, līgumā noteiktā uzglabāšanas laika beigās par pārbaudi atbildīgā iestāde visu izņemšanas laiku no 2009. gada augusta līdz 2010. gada februārim attiecībā vismaz uz pusi no līgumu skaita izlases veidā pārbauda uzglabāšanā esošā sviesta svaru un identifikāciju.”

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 3. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 223, 21.8.2008., 3. lpp.

2

(3)  OV L 319, 29.11.2008., 49. lpp.

3

---

| 4.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 702/2009

(2009. gada 3. augusts),

ar kuru groza un labo Regulu (EK) Nr. 555/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 479/2008 par vīna tirgus kopējo organizāciju attiecībā uz atbalsta programmām, tirdzniecību ar trešām valstīm, ražošanas potenciālu un kontroli vīna nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 103.za un 85.x pantu,

tā kā:

| (1) | Lai mazinātu dalībvalstu administratīvo slogu un ņemot vērā milzīgo informācijas apjomu, ko tās paziņojušas tabulu kopumā Komisijas Regulas (EK) Nr. 555/2008 (2) ietvaros, un faktu, ka bieži vien to tiesību akti ir pieejami elektroniski, šķiet atbilstīgi paredzēt, ka Komisija saskaņā ar šīs regulas 2. panta 2. punktā noteikto tiek informēta par tiesību aktiem, kas saistīti ar atbalsta programmu projektiem, paziņojot par vietni, kurā attiecīgie tiesību akti ir pieejami. |
| --- | --- |

(1)

Lai mazinātu dalībvalstu administratīvo slogu un ņemot vērā milzīgo informācijas apjomu, ko tās paziņojušas tabulu kopumā Komisijas Regulas (EK) Nr. 555/2008 (2) ietvaros, un faktu, ka bieži vien to tiesību akti ir pieejami elektroniski, šķiet atbilstīgi paredzēt, ka Komisija saskaņā ar šīs regulas 2. panta 2. punktā noteikto tiek informēta par tiesību aktiem, kas saistīti ar atbalsta programmu projektiem, paziņojot par vietni, kurā attiecīgie tiesību akti ir pieejami.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 555/2008 10. panta b) apakšpunktā ir kļūdaini norādīti minētajā pantā noteiktie nosacījumi. Tā kā minētajā pantā nav noteikti nosacījumi, bet gan tie ir izklāstīti minētajā regulā, ir jāveic attiecīgi labojumi minētā apakšpunkta formulējumā. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 555/2008 10. panta b) apakšpunktā ir kļūdaini norādīti minētajā pantā noteiktie nosacījumi. Tā kā minētajā pantā nav noteikti nosacījumi, bet gan tie ir izklāstīti minētajā regulā, ir jāveic attiecīgi labojumi minētā apakšpunkta formulējumā.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 555/2008 19. pants paredz ieguldījumu pasākuma finanšu vadību. Lai nodrošinātu labāku līdzekļu izmantojumu, atbilstīgs risinājums ir paredzēt iespēju veikt maksājumus pēc konkrēta pasākuma atsevišķu darbību izpildes, vienlaikus nodrošinot to, ka tiks pabeigts pasākums kopumā saskaņā ar attiecīgajā pieteikumā paredzēto. Turklāt, lai atvieglotu ieguldījumu projektu īstenošanu pašreizējās ekonomiskās un finanšu krīzes kontekstā, 2009. un 2010. gadā ir jāpalielina avansa maksājumu maksimums. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 555/2008 19. pants paredz ieguldījumu pasākuma finanšu vadību. Lai nodrošinātu labāku līdzekļu izmantojumu, atbilstīgs risinājums ir paredzēt iespēju veikt maksājumus pēc konkrēta pasākuma atsevišķu darbību izpildes, vienlaikus nodrošinot to, ka tiks pabeigts pasākums kopumā saskaņā ar attiecīgajā pieteikumā paredzēto. Turklāt, lai atvieglotu ieguldījumu projektu īstenošanu pašreizējās ekonomiskās un finanšu krīzes kontekstā, 2009. un 2010. gadā ir jāpalielina avansa maksājumu maksimums.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.n un 180. pantu dalībvalstis var piešķirt valsts atbalstu atbilstoši attiecīgajiem Kopienas noteikumiem par valsts atbalstu minētās regulas 103.p, 103.t un 103.u pantā norādītajiem pasākumiem. Lai gan Līguma 87. un 89. pants attiecas uz Regulas (EK) Nr. 1234/2007 1. panta 1. punktā minēto produktu ražošanu un tirdzniecību, Līguma 88. pants nav attiecināms uz maksājumiem, ko dalībvalstis veikušas atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.n panta 4. punktam saskaņā ar minēto regulu. Tādējādi par valsts atbalstu nav jāsniedz paziņojums veidā, kāds noteikts Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (3), un tās īstenošanas noteikumos, jāparedz vienkāršota paziņošana, lai nodrošinātu, ka iespējams pārbaudīt šādu maksājumu atbilstību valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.n un 180. pantu dalībvalstis var piešķirt valsts atbalstu atbilstoši attiecīgajiem Kopienas noteikumiem par valsts atbalstu minētās regulas 103.p, 103.t un 103.u pantā norādītajiem pasākumiem. Lai gan Līguma 87. un 89. pants attiecas uz Regulas (EK) Nr. 1234/2007 1. panta 1. punktā minēto produktu ražošanu un tirdzniecību, Līguma 88. pants nav attiecināms uz maksājumiem, ko dalībvalstis veikušas atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.n panta 4. punktam saskaņā ar minēto regulu. Tādējādi par valsts atbalstu nav jāsniedz paziņojums veidā, kāds noteikts Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (3), un tās īstenošanas noteikumos, jāparedz vienkāršota paziņošana, lai nodrošinātu, ka iespējams pārbaudīt šādu maksājumu atbilstību valsts atbalsta noteikumiem.

| (5) | Ja ražotāji atsauc pieteikumu piemaksai par izaršanu vai izar tikai daļu, vai neizar neko no pieteikumā norādītās platības, tas apdraud šim pasākumam paredzēto Kopienas līdzekļu lietderīgu izlietojumu. Papildus Regulas (EK) Nr. 555/2008 70. panta 2. punktā jau paredzētajiem sodiem ir lietderīgi paredzēt, ka dalībvalstis var pieņemt lēmumu, ka attiecīgo ražotāju pieteikumam nav piešķirama prioritāte nākamajos finanšu gados. |
| --- | --- |

(5)

Ja ražotāji atsauc pieteikumu piemaksai par izaršanu vai izar tikai daļu, vai neizar neko no pieteikumā norādītās platības, tas apdraud šim pasākumam paredzēto Kopienas līdzekļu lietderīgu izlietojumu. Papildus Regulas (EK) Nr. 555/2008 70. panta 2. punktā jau paredzētajiem sodiem ir lietderīgi paredzēt, ka dalībvalstis var pieņemt lēmumu, ka attiecīgo ražotāju pieteikumam nav piešķirama prioritāte nākamajos finanšu gados.

| (6) | Vienotas procentuālās daļas piemērošana attiecībā uz pieteikumu pieņemšanu nozīmē neproporcionālu administratīvo slogu dalībvalstīm gadījumos, ja pieteikumi izaršanai aptver samērā mazu platību. Tāpēc ir atbilstīgi atbrīvot dalībvalstis no šīs procentuālās daļas piemērošanas attiecībā uz pieteikumu pieņemšanu, ja pieteikumos, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu, minētā platība nesasniedz attiecīgu robežvērtību. |
| --- | --- |

(6)

Vienotas procentuālās daļas piemērošana attiecībā uz pieteikumu pieņemšanu nozīmē neproporcionālu administratīvo slogu dalībvalstīm gadījumos, ja pieteikumi izaršanai aptver samērā mazu platību. Tāpēc ir atbilstīgi atbrīvot dalībvalstis no šīs procentuālās daļas piemērošanas attiecībā uz pieteikumu pieņemšanu, ja pieteikumos, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu, minētā platība nesasniedz attiecīgu robežvērtību.

| (7) | Regulas (EK) Nr. 555/2008 VI pielikumā ir pieprasīta informācija par summām, kas samaksātas attiecībā uz vienotā maksājuma shēmas (VMS) maksājumiem par vīna dārziem. Minētās regulas VII pielikumā ir pieprasīta informācija par to vīna dārzu platību, uz kuriem attiecas VMS maksājums, un vidējo maksājuma summu. Tomēr, tiklīdz tiesības ir piešķirtas, vairs nav iespējams noteikt, kuram zemes izmantojumam tās sākotnēji bija piešķirtas, kā arī prasītājiem vairs nav jānorāda, vai viņu ikgadējais pieteikums uz VMS attiecas vīnogulāju platībām. Turklāt Komisijai tiek sniegta apkopota VMS informācija saskaņā ar Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 795/2004, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot vienreizējo maksājumu shēmu, kura paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (4). Vēl minētā informācija attieksies arī uz zemi, kas tiek izmantota vīnogulāju audzēšanai. Tāpēc no attiecīgajām Regulas (EK) Nr. 555/2008 tabulām jāsvītro rindas, kurās pieprasīta informācija par VMS maksājumiem. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (EK) Nr. 555/2008 VI pielikumā ir pieprasīta informācija par summām, kas samaksātas attiecībā uz vienotā maksājuma shēmas (VMS) maksājumiem par vīna dārziem. Minētās regulas VII pielikumā ir pieprasīta informācija par to vīna dārzu platību, uz kuriem attiecas VMS maksājums, un vidējo maksājuma summu. Tomēr, tiklīdz tiesības ir piešķirtas, vairs nav iespējams noteikt, kuram zemes izmantojumam tās sākotnēji bija piešķirtas, kā arī prasītājiem vairs nav jānorāda, vai viņu ikgadējais pieteikums uz VMS attiecas vīnogulāju platībām. Turklāt Komisijai tiek sniegta apkopota VMS informācija saskaņā ar Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 795/2004, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot vienreizējo maksājumu shēmu, kura paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (4). Vēl minētā informācija attieksies arī uz zemi, kas tiek izmantota vīnogulāju audzēšanai. Tāpēc no attiecīgajām Regulas (EK) Nr. 555/2008 tabulām jāsvītro rindas, kurās pieprasīta informācija par VMS maksājumiem.

| (8) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 555/2008. |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 555/2008.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 555/2008 groza šādi.

| 1. | Regulas 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai savus tiesību aktus, kas saistīti ar pirmajā daļā minētajiem atbalsta programmu projektiem, tiklīdz tie pieņemti vai grozīti. To var paveikt, informējot Komisiju par vietni, kurā attiecīgie tiesību akti ir publiski pieejami.” |
| --- | --- |

1.

Regulas 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai savus tiesību aktus, kas saistīti ar pirmajā daļā minētajiem atbalsta programmu projektiem, tiklīdz tie pieņemti vai grozīti. To var paveikt, informējot Komisiju par vietni, kurā attiecīgie tiesību akti ir publiski pieejami.”

| 2. | Regulas 10. panta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:






  “b) | pasākuma turpinājums, vajadzības gadījumā pēc pielāgojumiem, atbilst šīs regulas nosacījumiem.” |
| --- | --- | --- |

2.

Regulas 10. panta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:

“b)

pasākuma turpinājums, vajadzības gadījumā pēc pielāgojumiem, atbilst šīs regulas nosacījumiem.”

| 3. | Regulas 19. pantu aizstāj ar šādu tekstu:
  “19. pants

  Finanšu vadība

  1.   Atbalstu izmaksā, tiklīdz ir noskaidrots, ka atsevišķa darbība vai visas atbalsta pieteikumā ietvertās darbības atbilstīgi dalībvalsts izvēlētajam pasākuma vadības veidam ir īstenotas un pārbaudītas uz vietas.
  Gadījumos, kad atbalstu parasti izmaksā tikai pēc visu darbību īstenošanas, atkāpjoties no pirmās daļas, atbalstu izmaksā atsevišķām īstenotām darbībām, ja atlikušās darbības nav iespējams veikt nepārvaramas varas vai ārkārtēju apstākļu dēļ, kā minēts Regulas (EK) Nr. 73/2009 (5) 31. pantā.
  Ja pārbaudēs tiek atklāts, ka atbalsta pieteikumā ietverto darbību kopums nav pilnībā īstenots citu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar force majeure vai ārkārtējiem apstākļiem, kā minēts Regulas (EK) Nr. 73/2009 31. pantā, un atbalsts ir izmaksāts pēc atsevišķām darbībām, kas ir daļa no atbalsta pieteikumā ietverto darbību kopuma, dalībvalstis pieņem lēmumu atgūt izmaksāto atbalstu.
  2.   Ieguldījumu atbalsta saņēmēji no kompetentajām maksājumu aģentūrām var pieprasīt avansa maksājumu, ja tāda iespēja ir iekļauta valsts atbalsta programmā.
  Avansu apjoms nepārsniedz 20 % no valsts atbalsta, kas saistīts ar ieguldījumu, un tā izmaksāšanas priekšnoteikums ir bankas garantija vai līdzvērtīgs nodrošinājums, kas atbilst 110 % no avansa apjoma. Tomēr tādu ieguldījumu gadījumā, par kuriem 2009. un 2010. gadā ir pieņemts atsevišķs lēmums piešķirt atbalstu, avansa apjomu var palielināt līdz 50 % no valsts atbalsta, kas saistīts ar šo ieguldījumu.
  Nodrošinājumu atbrīvo, tiklīdz kompetentā maksājumu aģentūra konstatē, ka faktisko izdevumu apjoms, kas atbilst ar ieguldījumu saistītajam valsts atbalstam, pārsniedz avansa apjomu. |
| --- | --- |

3.

Regulas 19. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“19. pants

Finanšu vadība

1.   Atbalstu izmaksā, tiklīdz ir noskaidrots, ka atsevišķa darbība vai visas atbalsta pieteikumā ietvertās darbības atbilstīgi dalībvalsts izvēlētajam pasākuma vadības veidam ir īstenotas un pārbaudītas uz vietas.

Gadījumos, kad atbalstu parasti izmaksā tikai pēc visu darbību īstenošanas, atkāpjoties no pirmās daļas, atbalstu izmaksā atsevišķām īstenotām darbībām, ja atlikušās darbības nav iespējams veikt nepārvaramas varas vai ārkārtēju apstākļu dēļ, kā minēts Regulas (EK) Nr. 73/2009 (5) 31. pantā.

Ja pārbaudēs tiek atklāts, ka atbalsta pieteikumā ietverto darbību kopums nav pilnībā īstenots citu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar force majeure vai ārkārtējiem apstākļiem, kā minēts Regulas (EK) Nr. 73/2009 31. pantā, un atbalsts ir izmaksāts pēc atsevišķām darbībām, kas ir daļa no atbalsta pieteikumā ietverto darbību kopuma, dalībvalstis pieņem lēmumu atgūt izmaksāto atbalstu.

2.   Ieguldījumu atbalsta saņēmēji no kompetentajām maksājumu aģentūrām var pieprasīt avansa maksājumu, ja tāda iespēja ir iekļauta valsts atbalsta programmā.

Avansu apjoms nepārsniedz 20 % no valsts atbalsta, kas saistīts ar ieguldījumu, un tā izmaksāšanas priekšnoteikums ir bankas garantija vai līdzvērtīgs nodrošinājums, kas atbilst 110 % no avansa apjoma. Tomēr tādu ieguldījumu gadījumā, par kuriem 2009. un 2010. gadā ir pieņemts atsevišķs lēmums piešķirt atbalstu, avansa apjomu var palielināt līdz 50 % no valsts atbalsta, kas saistīts ar šo ieguldījumu.

Nodrošinājumu atbrīvo, tiklīdz kompetentā maksājumu aģentūra konstatē, ka faktisko izdevumu apjoms, kas atbilst ar ieguldījumu saistītajam valsts atbalstam, pārsniedz avansa apjomu.

| 4. | Regulas II sadaļas III nodaļā pievieno 37.a pantu ar šādu tekstu:
  “37.a pants

  Paziņojums, kas saistīts ar valsts atbalstu

  1.   Neatkarīgi no šīs regulas 5. panta 8. punkta, 16. panta trešās daļas un 20. panta otrās daļas gadījumos, kad dalībvalstis piešķir valsts atbalstu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (6) 103.n panta 4. punktu, tās paziņo Komisijai šādu informāciju:






  a) | attiecīgā gadījumā tādu atbalsta pasākumu sarakstu, kurus saskaņā ar Līguma 87., 88. un 89. pantu jau drīkst izmantot programmu īstenošanā, vai iemeslu, kāpēc attiecīgais valsts atbalsts ir atbrīvots no paziņošanas pienākuma; |
| --- | --- | --- |

4.

Regulas II sadaļas III nodaļā pievieno 37.a pantu ar šādu tekstu:

“37.a pants

Paziņojums, kas saistīts ar valsts atbalstu

1.   Neatkarīgi no šīs regulas 5. panta 8. punkta, 16. panta trešās daļas un 20. panta otrās daļas gadījumos, kad dalībvalstis piešķir valsts atbalstu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (6) 103.n panta 4. punktu, tās paziņo Komisijai šādu informāciju:

a)

attiecīgā gadījumā tādu atbalsta pasākumu sarakstu, kurus saskaņā ar Līguma 87., 88. un 89. pantu jau drīkst izmantot programmu īstenošanā, vai iemeslu, kāpēc attiecīgais valsts atbalsts ir atbrīvots no paziņošanas pienākuma;

| b) | pārējos gadījumos elementus, kas ir nepieciešami novērtēšanai saskaņā ar konkurences noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

pārējos gadījumos elementus, kas ir nepieciešami novērtēšanai saskaņā ar konkurences noteikumiem.

2.   Ja ir piemērojams 1. punkta a) apakšpunkts, dalībvalstis aizpilda VIII.c pielikuma 1. tabulu,

| a) | norādot, vai atbalsts tiks piešķirts, ievērojot Komisijas Regulu (EK) Nr. 1535/2007 (7) par de minimis atbalstu primārajai ražošanai lauksaimniecības nozarē vai Komisijas Regulu (EK) Nr. 1998/2006 (8) par de minimis atbalstu lauksaimniecības produktu pārstrādei un realizācijai; vai |
| --- | --- |

a)

norādot, vai atbalsts tiks piešķirts, ievērojot Komisijas Regulu (EK) Nr. 1535/2007 (7) par de minimis atbalstu primārajai ražošanai lauksaimniecības nozarē vai Komisijas Regulu (EK) Nr. 1998/2006 (8) par de minimis atbalstu lauksaimniecības produktu pārstrādei un realizācijai; vai

| b) | norādot reģistrācijas numuru un atsauci uz Komisijas atbrīvojuma regulu, kas pieņemta, pamatojoties uz Padomes Regulu (EK) Nr. 994/98 (9), saskaņā ar kuru pasākums tika ieviests; vai |
| --- | --- |

b)

norādot reģistrācijas numuru un atsauci uz Komisijas atbrīvojuma regulu, kas pieņemta, pamatojoties uz Padomes Regulu (EK) Nr. 994/98 (9), saskaņā ar kuru pasākums tika ieviests; vai

| c) | norādot lietas un atsauces numuru, saskaņā ar kuru Komisija ir atzinusi pasākumu par savietojamu ar Līgumu. |
| --- | --- |

c)

norādot lietas un atsauces numuru, saskaņā ar kuru Komisija ir atzinusi pasākumu par savietojamu ar Līgumu.

3.   Ja ir piemērojams 1. punkta b) apakšpunkts, dalībvalstis nosūta Komisijai:

| a) | VIII.c pielikuma 2. tabulu par katru no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.p, 103.t un 103.u pantā minētajiem pasākumiem, par kuriem piešķirts valsts atbalsts; |
| --- | --- |

a)

VIII.c pielikuma 2. tabulu par katru no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.p, 103.t un 103.u pantā minētajiem pasākumiem, par kuriem piešķirts valsts atbalsts;

| b) | VIII.c pielikuma 3. tabulu par valsts atbalstu, kas piešķirts pasākumu veicināšanai trešo valstu tirgos, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.p pantā; |
| --- | --- |

b)

VIII.c pielikuma 3. tabulu par valsts atbalstu, kas piešķirts pasākumu veicināšanai trešo valstu tirgos, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.p pantā;

| c) | VIII.c pielikuma 4. tabulu, ja valsts atbalsts piešķirts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.t pantā minētajam ražas apdrošināšanas pasākumam; |
| --- | --- |

c)

VIII.c pielikuma 4. tabulu, ja valsts atbalsts piešķirts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.t pantā minētajam ražas apdrošināšanas pasākumam;

| d) | VIII.c pielikuma 5. tabulu, ja valsts atbalsts piešķirts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.u pantā minētajam ieguldījumu pasākumam. |
| --- | --- |

d)

VIII.c pielikuma 5. tabulu, ja valsts atbalsts piešķirts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.u pantā minētajam ieguldījumu pasākumam.

4.   Elementi, kas tiek paziņoti jebkurā VIII.c pielikuma tabulu formā, ir spēkā visu programmas norises laiku, neskarot citas programmās veiktās izmaiņas.

5.   Neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.n panta 4. punktu un neskarot šīs regulas 3. panta 2. punktu, dalībvalstis, kas piešķir valsts atbalstu, pielāgo atbalsta programmu nākotnes vajadzībām, aizpildot attiecīgās VIII.b pielikuma tabulas vēlākais līdz 2009. gada 15. oktobrim. Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.k panta 2. punkts attiecas uz šiem pielāgojumiem.

| 5. | Regulas 70. pantā pievieno šādu punktu:
  “3.   Ja ražotājs attiecīgajā finanšu gadā atsauca pieteikumu piemaksai par izaršanu vai izara tikai daļu vai neko no pieteikumā norādītās platības, dalībvalstis var pieņemt lēmumu nenoteikt viņam prioritāti jebkurā nākamajā finanšu gadā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 85.s panta 5. punkta b) apakšpunktu.” |
| --- | --- |

5.

Regulas 70. pantā pievieno šādu punktu:

“3.   Ja ražotājs attiecīgajā finanšu gadā atsauca pieteikumu piemaksai par izaršanu vai izara tikai daļu vai neko no pieteikumā norādītās platības, dalībvalstis var pieņemt lēmumu nenoteikt viņam prioritāti jebkurā nākamajā finanšu gadā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 85.s panta 5. punkta b) apakšpunktu.”

| 6. | Regulas 71. pantā pievieno šādu punktu:
  “3.   Neskarot 1. punktu, vienotas procentuālās daļas piemērošana attiecībā uz pieteikumu pieņemšanu neattiecas uz dalībvalstīm, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 85.s panta 2. punktu paziņoja par pieteikumiem, kas tiesīgi saņemt atbalstu un attiecas uz platību, kas nepārsniedz 50 hektārus.” |
| --- | --- |

6.

Regulas 71. pantā pievieno šādu punktu:

“3.   Neskarot 1. punktu, vienotas procentuālās daļas piemērošana attiecībā uz pieteikumu pieņemšanu neattiecas uz dalībvalstīm, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 85.s panta 2. punktu paziņoja par pieteikumiem, kas tiesīgi saņemt atbalstu un attiecas uz platību, kas nepārsniedz 50 hektārus.”

| 7. | Regulas VI pielikumā svītro pirmo rindu, kas attiecas uz vienreizējā maksājuma shēmu. |
| --- | --- |

7.

Regulas VI pielikumā svītro pirmo rindu, kas attiecas uz vienreizējā maksājuma shēmu.

| 8. | Regulas VII pielikumā svītro pirmo rindu, kas attiecas uz vienreizējā maksājuma shēmu. |
| --- | --- |

8.

Regulas VII pielikumā svītro pirmo rindu, kas attiecas uz vienreizējā maksājuma shēmu.

| 9. | Aiz VIII.b pielikuma iekļauj VIII.c pielikumu, kura teksts ir izklāstīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

9.

Aiz VIII.b pielikuma iekļauj VIII.c pielikumu, kura teksts ir izklāstīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

1. panta 4. un 9. punktu piemēro no 2009. gada 1. augusta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 3. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 170, 30.6.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

3

(4)  OV L 141, 30.4.2004., 1. lpp.

4

(5)  OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.”

5

(6)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

6

(7)  OV L 337, 21.12.2007., 35. lpp.

7

(8)  OV L 379, 28.12.2006., 5. lpp.

8

(9)  OV L 142, 14.5.1998., 1. lpp.”

9

---

PIELIKUMS

“VIII.c PIELIKUMS

1.   tabula

Informācija par atbalsta shēmām, kas jau ir atļautas saskaņā ar Līguma 87., 88. un 89. pantu, vai informācija par attiecīga pasākuma atbrīvojumu no paziņošanas pienākuma
   (1)

| | Dalībvalsts (2): ... |
| --- | --- |

Dalībvalsts (2): ...

| | Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (ja piemērojams): ... |
| --- | --- |

Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (ja piemērojams): ...

| Pasākuma kods | Atbalsta pasākuma nosaukums | Shēmas juridiskā pamata norāde | Atbalsta pasākuma ilgums |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Pasākuma kods

Atbalsta pasākuma nosaukums

Shēmas juridiskā pamata norāde

Atbalsta pasākuma ilgums

Norādīt attiecīgi:

| — | pasākumiem, kas ietverti de minimis regulā: “Viss šā pasākuma ietvaros sniegtais atbalsts būs saskaņā ar de minimis Regulu (EK) Nr. 1535/2007 (primārā ražošana) vai Regulu (EK) Nr. 1998/2006” (lauksaimniecības produktu pārstrāde un tirdzniecība) (3), |
| --- | --- |

—

pasākumiem, kas ietverti de minimis regulā: “Viss šā pasākuma ietvaros sniegtais atbalsts būs saskaņā ar de minimis Regulu (EK) Nr. 1535/2007 (primārā ražošana) vai Regulu (EK) Nr. 1998/2006” (lauksaimniecības produktu pārstrāde un tirdzniecība) (3),

| — | apstiprinātām atbalsta shēmām: atsauci uz Komisijas valsts atbalsta apstiprinājuma lēmumu, tostarp valsts atbalsta numuru un atsauces uz apstiprinājuma vēstuli, |
| --- | --- |

—

apstiprinātām atbalsta shēmām: atsauci uz Komisijas valsts atbalsta apstiprinājuma lēmumu, tostarp valsts atbalsta numuru un atsauces uz apstiprinājuma vēstuli,

| — | grupu atbrīvojuma atbalstam: norādi uz attiecīgo Grupu atbrīvojuma regulu (t. i., Regulu (EK) Nr. 1857/2006 vai Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008 (4) un reģistrācijas numuru. |
| --- | --- |

—

grupu atbrīvojuma atbalstam: norādi uz attiecīgo Grupu atbrīvojuma regulu (t. i., Regulu (EK) Nr. 1857/2006 vai Komisijas Regulu (EK) Nr. 800/2008 (4) un reģistrācijas numuru.

2.   tabula

Vispārējās informācijas lapa
   (5)

| | Dalībvalsts (6): ... |
| --- | --- |

Dalībvalsts (6): ...

| | Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (vajadzības gadījumā): ... |
| --- | --- |

Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (vajadzības gadījumā): ...

1.   Atbalsta identificēšana

| 1.1. | Atbalsta shēmas nosaukums (vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums):
  ... |
| --- | --- |

1.1.

Atbalsta shēmas nosaukums (vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums):

...

| 1.2. | Īss atbalsta mērķa apraksts:
  ...
  Primārais mērķis (lūdzu, atzīmēt tikai vienu):






   | trešo valstu veicināšana (Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.p pants) |
| --- | --- | --- |
|  | ražas apdrošināšana (Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.t pants) |
|  | ieguldījums (Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.u pants) |

1.2.

Īss atbalsta mērķa apraksts:

...

Primārais mērķis (lūdzu, atzīmēt tikai vienu):



trešo valstu veicināšana (Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.p pants)



ražas apdrošināšana (Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.t pants)



ieguldījums (Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.u pants)

| 1.3. | Atbalsta shēma – individuālais atbalsts
  Šis paziņojums attiecas uz:






   | atbalsta shēmu |
| --- | --- | --- |
|  | individuālo atbalstu |

1.3.

Atbalsta shēma – individuālais atbalsts

Šis paziņojums attiecas uz:



atbalsta shēmu



individuālo atbalstu

2.   Valsts līmeņa juridiskais pamats

Valsts līmeņa juridiskā pamata nosaukums, tostarp īstenošanas noteikumi:

...

...

...

3.   Atbalsta saņēmēji

| 3.1. | Atbalsta saņēmēja(-u) atrašanās vieta






   | reģionā(-os), kas atbalstu nesaņem |
| --- | --- | --- |
|  | reģionā(-os), kas ir tiesīgs(-i) saņemt atbalstu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (noteikt 3. vai zemāku NUTS līmeni) |
|  | reģionā(-os), kas ir tiesīgs(-i) saņemt atbalstu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu (noteikt 2. vai zemāku NUTS līmeni) |
|  | jaukta: (precizēt) ... |

3.1.

Atbalsta saņēmēja(-u) atrašanās vieta



reģionā(-os), kas atbalstu nesaņem



reģionā(-os), kas ir tiesīgs(-i) saņemt atbalstu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (noteikt 3. vai zemāku NUTS līmeni)



reģionā(-os), kas ir tiesīgs(-i) saņemt atbalstu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu (noteikt 2. vai zemāku NUTS līmeni)



jaukta: (precizēt) ...

| 3.2. | Individuālā atbalsta gadījumā: | Atbalsta saņēmēja nosaukums: ... |
| --- | --- | --- |

3.2.

Individuālā atbalsta gadījumā:

Atbalsta saņēmēja nosaukums: ...

| | Atbalsta saņēmēja tips:






   | MVU
  Darba ņēmēju skaits: ...
  Gada apgrozījums: ...
  Gada bilance: ...
  Neatkarība: ... |
| --- | --- | --- |
|  | liels uzņēmums |

Atbalsta saņēmēja tips:



MVU

Darba ņēmēju skaits: ...

Gada apgrozījums: ...

Gada bilance: ...

Neatkarība: ...



liels uzņēmums

| 3.3. | Atbalsta shēmas gadījumā: | Atbalsta saņēmēju tips:






   | visas firmas (lielas firmas un mazi un vidēji uzņēmumi) |
| --- | --- | --- | --- |
|  | tikai lieli uzņēmumi |
|  | mazi un vidēji uzņēmumi |
|  | vidēji uzņēmumi |
|  | mazi uzņēmumi |
|  | mikrouzņēmumi |
|  | šādi atbalsta saņēmēji: ... |

3.3.

Atbalsta shēmas gadījumā:

Atbalsta saņēmēju tips:



visas firmas (lielas firmas un mazi un vidēji uzņēmumi)



tikai lieli uzņēmumi



mazi un vidēji uzņēmumi



vidēji uzņēmumi



mazi uzņēmumi



mikrouzņēmumi



šādi atbalsta saņēmēji: ...

| | Paredzētais atbalsta saņēmēju skaits:






   | mazāk par 10 |
| --- | --- | --- |
|  | no 11 līdz 50 |
|  | no 51 līdz 100 |
|  | no 101 līdz 500 |
|  | no 501 līdz 1 000 |
|  | vairāk par 1 000 |

Paredzētais atbalsta saņēmēju skaits:



mazāk par 10



no 11 līdz 50



no 51 līdz 100



no 101 līdz 500



no 501 līdz 1 000



vairāk par 1 000

4.   Atbalsta veids un finansējuma līdzekļi

Atbalsta saņēmējam nodrošinātais atbalsta veids (precizēt; attiecīgajā gadījumā atsevišķi katram pasākumam) (piemēram, tiešā subsīdija, aizdevums ar atvieglotiem nosacījumiem u. tml.):

...

...

3.   tabula

Papildu informācijas lapa par atbalstu trešo valstu tirgu veicināšanai (Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.p pants)
   (7)

| | Dalībvalsts (8): ... |
| --- | --- |

Dalībvalsts (8): ...

| | Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (vajadzības gadījumā): ... |
| --- | --- |

Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (vajadzības gadījumā): ...

Ar šo apstiprina, ka::

|  | reklāmas kampaņa nav piešķirta attiecībā uz īpašiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |
|  | reklāmas kampaņa neietver citu dalībvalstu produktu tirdzniecības mazināšanas vai nomelnošanas risku; |
|  | reklāmas kampaņa atbilst Regulas (EK) Nr. 3/2008 principiem, tostarp prasībai, ka reklāmas kampaņa nav piešķirta attiecībā uz zīmola nosaukumiem. (Lai to pierādītu, ir jānorāda elementi, kas apliecina Regulas (EK) Nr. 3/2008 principu ievērošanu.) |



reklāmas kampaņa nav piešķirta attiecībā uz īpašiem uzņēmumiem;



reklāmas kampaņa neietver citu dalībvalstu produktu tirdzniecības mazināšanas vai nomelnošanas risku;



reklāmas kampaņa atbilst Regulas (EK) Nr. 3/2008 principiem, tostarp prasībai, ka reklāmas kampaņa nav piešķirta attiecībā uz zīmola nosaukumiem. (Lai to pierādītu, ir jānorāda elementi, kas apliecina Regulas (EK) Nr. 3/2008 principu ievērošanu.)

4.   tabula

Papildu informācijas lapa par atbalstu ražas apdrošināšanas prēmiju izmaksai (Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.t pants)
   (9)

| | Dalībvalsts (10): ... |
| --- | --- |

Dalībvalsts (10): ...

| | Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (vajadzības gadījumā): ... |
| --- | --- |

Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (vajadzības gadījumā): ...

| 1. | Ar šo apstiprina, ka:






   | atbalsta pasākums neparedz apdrošināšanas prēmiju izmaksu par labu lieliem uzņēmumiem un/vai uzņēmumiem, kas aktīvi darbojas lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības jomā, |
| --- | --- | --- |
|  | riska segšanas iespēja nav saistīta tikai ar vienu apdrošināšanas uzņēmumu vai uzņēmumu grupu, |
|  | atbalsts nav atkarīgs no apdrošināšanas līguma, kas tiek noslēgts ar attiecīgajā valstī reģistrēto uzņēmumu. |

1.



atbalsta pasākums neparedz apdrošināšanas prēmiju izmaksu par labu lieliem uzņēmumiem un/vai uzņēmumiem, kas aktīvi darbojas lauksaimniecības produktu pārstrādes un tirdzniecības jomā,



riska segšanas iespēja nav saistīta tikai ar vienu apdrošināšanas uzņēmumu vai uzņēmumu grupu,



atbalsts nav atkarīgs no apdrošināšanas līguma, kas tiek noslēgts ar attiecīgajā valstī reģistrēto uzņēmumu.

| 2. | Apdrošināšana segs šādus zaudējumus, attiecībā uz kuriem prēmija tiks daļēji finansēta saskaņā ar attiecīgā atbalsta pasākumu:






   | a) | tikai zaudējumus, ko izraisījuši nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi, kas pielīdzināmi dabas katastrofām atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1857/2006 2. panta 8. punktā minētajai definīcijai, |
| --- | --- | --- | --- |

2.



a)

tikai zaudējumus, ko izraisījuši nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi, kas pielīdzināmi dabas katastrofām atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1857/2006 2. panta 8. punktā minētajai definīcijai,



| b) | iepriekš minētos zaudējumus, kā arī citus klimatisko apstākļu izraisītus zaudējumus, |
| --- | --- |

b)

iepriekš minētos zaudējumus, kā arī citus klimatisko apstākļu izraisītus zaudējumus,



| c) | zaudējumus, ko izraisījušas dzīvnieku vai augu slimības vai kaitēkļu invāzijas (gan apvienojumā ar citiem šajā punktā minētajiem zaudējumiem, gan atsevišķi). |
| --- | --- |

c)

zaudējumus, ko izraisījušas dzīvnieku vai augu slimības vai kaitēkļu invāzijas (gan apvienojumā ar citiem šajā punktā minētajiem zaudējumiem, gan atsevišķi).

| 3. | Piedāvātā atbalsta intensitāte: ...%






  NB! | Ja ir attiecināms tikai pirmais iepriekš minētais gadījums (saskaņā ar 2.a punktu), maksimālā atbalsta likme ir 80 %, visos pārējos gadījumos (t. i., ja ir atzīmēts 2. punkta b) un/vai c) lodziņš), likme ir 50 %.
  Šie nosacījumi attiecas gan uz valsts, gan Kopienas iemaksu summas kumulāciju maksimālo intensitāti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.n panta 4. punktu. |
| --- | --- | --- |

3.

Piedāvātā atbalsta intensitāte: ...%

NB!

Ja ir attiecināms tikai pirmais iepriekš minētais gadījums (saskaņā ar 2.a punktu), maksimālā atbalsta likme ir 80 %, visos pārējos gadījumos (t. i., ja ir atzīmēts 2. punkta b) un/vai c) lodziņš), likme ir 50 %.

Šie nosacījumi attiecas gan uz valsts, gan Kopienas iemaksu summas kumulāciju maksimālo intensitāti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.n panta 4. punktu.

5.   tabula

Papildu informācijas lapa par atbalstu ieguldījumiem (Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.u pants)
   (11)

| | Dalībvalsts (12): ... |
| --- | --- |

Dalībvalsts (12): ...

| | Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (vajadzības gadījumā): ... |
| --- | --- |

Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (vajadzības gadījumā): ...

1.   Atbalsta darbības joma un saņēmēji

| 1.1. | Atbalsts ir piešķirts šādiem materiāliem un nemateriāliem ieguldījumiem, kas uzlabo vispārējo uzņēmuma veiktspēju (lūdzu, atzīmēt atbilstošo):






   | pārstrādes iekārtām, |
| --- | --- | --- |
|  | vīna darītavas infrastruktūrai, |
|  | vīna tirdzniecībai. |

1.1.

Atbalsts ir piešķirts šādiem materiāliem un nemateriāliem ieguldījumiem, kas uzlabo vispārējo uzņēmuma veiktspēju (lūdzu, atzīmēt atbilstošo):



pārstrādes iekārtām,



vīna darītavas infrastruktūrai,



vīna tirdzniecībai.

| 1.2. | Atbalsts attiecas uz (lūdzu, atzīmēt atbilstošo):







   | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XI.b pielikumā minēto produktu ražošanu un tirdzniecību; |
| --- | --- | --- |
|  | ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XI.b pielikumā minēto produktu saistītu jaunu produktu, procesu un tehnoloģiju izstrādi. |

1.2.

Atbalsts attiecas uz (lūdzu, atzīmēt atbilstošo):



Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XI.b pielikumā minēto produktu ražošanu un tirdzniecību;



ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XI.b pielikumā minēto produktu saistītu jaunu produktu, procesu un tehnoloģiju izstrādi.

| 1.3. | Ar šo apstiprina, ka atbalsts nav piešķirts grūtībās nonākušam uzņēmumam Kopienas vadlīniju, kas attiecas uz valsts atbalstu grūtībās nonākušu firmu glābšanai un pārstrukturēšanai, nozīmē:






   | jā |
| --- | --- | --- |

1.3.

Ar šo apstiprina, ka atbalsts nav piešķirts grūtībās nonākušam uzņēmumam Kopienas vadlīniju, kas attiecas uz valsts atbalstu grūtībās nonākušu firmu glābšanai un pārstrukturēšanai, nozīmē:



jā

| 1.4. | Ir paredzēts, ka šis paziņojums ir daļa no Lauksaimniecības vadlīnijām, līdz ar to attiecīgajā gadījumā apstiprina:






  1.4.1. |  | IV.B.2. a) punkts [Regulas (EK) Nr. 800/2008 15. pants]; šajā gadījumā ar šo apstiprina, ka: |
| --- | --- | --- | --- |
|  | atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 800/2008 15. pantā izklāstītajiem nosacījumiem (valsts atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem) |

1.4.

Ir paredzēts, ka šis paziņojums ir daļa no Lauksaimniecības vadlīnijām, līdz ar to attiecīgajā gadījumā apstiprina:

1.4.1.



IV.B.2. a) punkts [Regulas (EK) Nr. 800/2008 15. pants]; šajā gadījumā ar šo apstiprina, ka:



atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 800/2008 15. pantā izklāstītajiem nosacījumiem (valsts atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem)

| 1.4.2. |  | IV.B.2. b) punkts [Regulas (EK) Nr. 800/2008 13. pants]; šajā gadījumā ar šo apstiprina, ka: |
| --- | --- | --- |
|  | atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 800/2008 13. pantā izklāstītajiem nosacījumiem (reģionālais atbalsts ieguldījumiem) |

1.4.2.



IV.B.2. b) punkts [Regulas (EK) Nr. 800/2008 13. pants]; šajā gadījumā ar šo apstiprina, ka:



atbalsts atbilst Regulas (EK) Nr. 800/2008 13. pantā izklāstītajiem nosacījumiem (reģionālais atbalsts ieguldījumiem)

| 1.4.3. |  | IV.B.2. c) punkts [Komisijas vadlīnijas par valsts reģionālo atbalstu 2007.–2013. gadam (13)]; šajā gadījumā ar šo apstiprina, ka: |
| --- | --- | --- |
|  | atbalsts atbilst Komisijas vadlīnijās par valsts reģionālo atbalstu 2007.–2013. gadam izklāstītajiem nosacījumiem (šajā gadījumā šāda atbalsta novērtējumu veic, pamatojoties uz Vadlīnijām par valsts reģionālo atbalstu. Ir jāaizpilda vispārējās paziņojuma veidlapas attiecīgā daļa (Komisijas Regulas (EK) Nr. 1627/2006 (14) pielikums). |

1.4.3.



IV.B.2. c) punkts [Komisijas vadlīnijas par valsts reģionālo atbalstu 2007.–2013. gadam (13)]; šajā gadījumā ar šo apstiprina, ka:



atbalsts atbilst Komisijas vadlīnijās par valsts reģionālo atbalstu 2007.–2013. gadam izklāstītajiem nosacījumiem (šajā gadījumā šāda atbalsta novērtējumu veic, pamatojoties uz Vadlīnijām par valsts reģionālo atbalstu. Ir jāaizpilda vispārējās paziņojuma veidlapas attiecīgā daļa (Komisijas Regulas (EK) Nr. 1627/2006 (14) pielikums).

| 1.4.4. |  | IV.B.2. d) punkts [atbalsts vidēji lieliem uzņēmumiem, kas atrodas reģionos, kuri nav tiesīgi saņemt reģionālo atbalstu]; šajā gadījumā: |
| --- | --- | --- |

1.4.4.



IV.B.2. d) punkts [atbalsts vidēji lieliem uzņēmumiem, kas atrodas reģionos, kuri nav tiesīgi saņemt reģionālo atbalstu]; šajā gadījumā:

ir tādi atbalsta saņēmēji, kas ir MVU:

|  | jā |
| --- | --- |
|  | nē |



jā



nē

Ja jā, ir piemērojams iepriekš minētais 1.4.1. punkts [Lauksaimniecības vadlīniju IV.B.2 a) punkts].

Ja nē, ar šo ir apstiprināts, ka atbalsts tiks piešķirts tikai vidēji lieliem uzņēmumiem (t. i., mazāk nekā 750 darbinieku un/vai mazāk nekā EUR 200 milj. liels apgrozījums):

|  | jā |
| --- | --- |



jā

Šajā gadījumā jāaizpilda vispārējās paziņojuma veidlapas attiecīgā daļa (Regulas (EK) Nr. 1627/2006 pielikums) par attiecināmajiem izdevumiem.

2.   Individuālais atbalsts

Materiālie ieguldījumi var pārsniegt EUR 25 milj. vai atbalsts – EUR 12 milj.:

|  | jā |
| --- | --- |
|  | nē |



jā



nē

Ja jā, šeit ir sniegta visa informācija, lai varētu veikt individuālu atbalsta novērtējumu:

...

3.   Atbalsta intensitāte

| NB! | Šie nosacījumi attiecas uz gan valsts, gan Kopienas iemaksu kumulētās summas maksimālo intensitāti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.n panta 4. punktu. |
| --- | --- |

NB!

Šie nosacījumi attiecas uz gan valsts, gan Kopienas iemaksu kumulētās summas maksimālo intensitāti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.n panta 4. punktu.

| 3.1. | Ja atbalsta saņēmēji ir MVU (Regulas (EK) Nr. 800/2008 15. pants), maksimālā atbalsta intensitāte attiecībā uz materiāliem ieguldījumiem ir šāda:






  3.1.1. | attālākajos reģionos : ... (maks. 75 %) |
| --- | --- | --- |

3.1.

Ja atbalsta saņēmēji ir MVU (Regulas (EK) Nr. 800/2008 15. pants), maksimālā atbalsta intensitāte attiecībā uz materiāliem ieguldījumiem ir šāda:

3.1.1.

attālākajos reģionos : ... (maks. 75 %)

| 3.1.2. | Egejas jūras nelielajās salās (15): ... (maks. 65 %) |
| --- | --- |

3.1.2.

Egejas jūras nelielajās salās (15): ... (maks. 65 %)

| 3.1.3. | reģionos, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu: ... (maks. 50 %) |
| --- | --- |

3.1.3.

reģionos, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu: ... (maks. 50 %)

| 3.1.4. | citos reģionos: ... (maks. 40 %) |
| --- | --- |

3.1.4.

citos reģionos: ... (maks. 40 %)

| 3.2. | Attiecībā uz atbalstu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 800/2008 13. pantā (reģionālais atbalsts ieguldījumiem) vai Komisijas vadlīnijās par nacionālo reģionālo atbalstu 2007.–2013. gadam, maksimālā atbalsta intensitāte ir šāda:






  3.2.1. | attiecībā uz MVU:






  3.2.1.1. | attiecībā uz atbilstīgiem ieguldījumiem Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajos reģionos: ... (maks.: 50 % vai maksimālais apjoms, kas noteikts attiecīgajai dalībvalstij apstiprinātajā reģionālajā kartē 2007.–2013. gadam) |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.

Attiecībā uz atbalstu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 800/2008 13. pantā (reģionālais atbalsts ieguldījumiem) vai Komisijas vadlīnijās par nacionālo reģionālo atbalstu 2007.–2013. gadam, maksimālā atbalsta intensitāte ir šāda:

3.2.1.

attiecībā uz MVU:

3.2.1.1.

attiecībā uz atbilstīgiem ieguldījumiem Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajos reģionos: ... (maks.: 50 % vai maksimālais apjoms, kas noteikts attiecīgajai dalībvalstij apstiprinātajā reģionālajā kartē 2007.–2013. gadam)

| 3.2.1.2. | attiecībā uz atbilstīgiem ieguldījumiem citos reģionos, kas ir tiesīgi saņemt reģionālo atbalstu: ... (maks.: 40 % vai maksimālais apjoms, kas noteikts attiecīgajai dalībvalstij apstiprinātajā reģionālajā kartē 2007.–2013. gadam) |
| --- | --- |

3.2.1.2.

attiecībā uz atbilstīgiem ieguldījumiem citos reģionos, kas ir tiesīgi saņemt reģionālo atbalstu: ... (maks.: 40 % vai maksimālais apjoms, kas noteikts attiecīgajai dalībvalstij apstiprinātajā reģionālajā kartē 2007.–2013. gadam)

| 3.2.2. | attiecībā uz vidēji lieliem uzņēmumiem Regulas (EK) Nr. 1698/2005 28. panta 3. punkta nozīmē (nevis MVU, bet uzņēmumiem, kuros ir mazāk nekā 750 darbinieku vai mazāk nekā EUR 200 milj. apgrozījums):






  3.2.2.1. | attiecībā uz atbilstīgiem ieguldījumiem reģionos, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu: ... (maks.: 25 % vai maksimālais apjoms, kas noteikts attiecīgajai dalībvalstij apstiprinātajā reģionālajā kartē 2007.–2013. gadam) |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

attiecībā uz vidēji lieliem uzņēmumiem Regulas (EK) Nr. 1698/2005 28. panta 3. punkta nozīmē (nevis MVU, bet uzņēmumiem, kuros ir mazāk nekā 750 darbinieku vai mazāk nekā EUR 200 milj. apgrozījums):

3.2.2.1.

attiecībā uz atbilstīgiem ieguldījumiem reģionos, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu: ... (maks.: 25 % vai maksimālais apjoms, kas noteikts attiecīgajai dalībvalstij apstiprinātajā reģionālajā kartē 2007.–2013. gadam)

| 3.2.2.2. | attiecībā uz atbilstīgiem ieguldījumiem citos reģionos, kas ir tiesīgi saņemt reģionālo atbalstu: ... (maks.: 20 % vai maksimālais apjoms, kas noteikts attiecīgajai dalībvalstij apstiprinātajā reģionālajā kartē 2007.–2013. gadam) |
| --- | --- |

3.2.2.2.

attiecībā uz atbilstīgiem ieguldījumiem citos reģionos, kas ir tiesīgi saņemt reģionālo atbalstu: ... (maks.: 20 % vai maksimālais apjoms, kas noteikts attiecīgajai dalībvalstij apstiprinātajā reģionālajā kartē 2007.–2013. gadam)

| 3.2.3. | Ir tādi atbalsta saņēmēji, kas ir lielāki nekā 3.2.2. punktā minētie vidēji lielie uzņēmumi (t. i., lielie uzņēmumi):






   | jā |
| --- | --- | --- |
|  | nē |

3.2.3.

Ir tādi atbalsta saņēmēji, kas ir lielāki nekā 3.2.2. punktā minētie vidēji lielie uzņēmumi (t. i., lielie uzņēmumi):



jā



nē

Ja jā, ar šo ir apstiprināts, ka maksimālā atbalsta intensitāte ir vienāda ar maksimālo apjomu vai mazāka par to, kas noteikts attiecīgajai dalībvalstij apstiprinātajā reģionālajā kartē 2007.–2013. gadam:

|  | jā |
| --- | --- |



jā

Šajā gadījumā maksimālā atbalsta intensitāte ir jāpiemin iepriekš minētajā reģionālajā atbalsta kartē.

Attiecīgā maksimālā atbalsta intensitāte atbilstīgajā reģionālajā atbalsta mapē ir: ... %.

| 3.3. | maksimālā atbalsta intensitāte attiecībā uz ieguldījumu atbalstu par labu vidēji lieliem uzņēmumiem reģionos, kas nav tiesīgi saņemt atbalstu, ir: ... (maks.: 20 %). |
| --- | --- |

3.3.

maksimālā atbalsta intensitāte attiecībā uz ieguldījumu atbalstu par labu vidēji lieliem uzņēmumiem reģionos, kas nav tiesīgi saņemt atbalstu, ir: ... (maks.: 20 %).

4.   Atbilstības kritēriji un izdevumi

| 4.1. | Ar šo ir apstiprināts, ka:






   | atbalsts neatbalsta ieguldījumus, kuriem kopējā tirgus organizācija, tostarp ELGF finansētās tiešā atbalsta shēmas, nosaka ražošanas vai Kopienas atbalsta ierobežojumus attiecībā uz individuāliem lauksaimniekiem, lauku saimniecībām vai pārstrādes uzņēmumiem un kas varētu palielināt ražošanas apjomu virs šiem ierobežojumiem; |
| --- | --- | --- |
|  | atbalsts neattiecas uz lietota aprīkojuma iegādi, ja tas tiek sniegts vidēji lieliem vai lieliem uzņēmumiem. |

4.1.

Ar šo ir apstiprināts, ka:



atbalsts neatbalsta ieguldījumus, kuriem kopējā tirgus organizācija, tostarp ELGF finansētās tiešā atbalsta shēmas, nosaka ražošanas vai Kopienas atbalsta ierobežojumus attiecībā uz individuāliem lauksaimniekiem, lauku saimniecībām vai pārstrādes uzņēmumiem un kas varētu palielināt ražošanas apjomu virs šiem ierobežojumiem;



atbalsts neattiecas uz lietota aprīkojuma iegādi, ja tas tiek sniegts vidēji lieliem vai lieliem uzņēmumiem.

| 4.2. | Attiecībā uz atbalstu ieguldījumiem reģionos, kas nav tiesīgi saņemt reģionālo atbalstu:
  Attiecināmie ieguldījumu izdevumi pilnībā atbilst Komisijas vadlīnijās par valsts reģionālo atbalstu 2007.–2013. gadam uzskaitītajiem attiecināmajiem izdevumiem:






   | jā |
| --- | --- | --- |
|  | nē |

4.2.

Attiecībā uz atbalstu ieguldījumiem reģionos, kas nav tiesīgi saņemt reģionālo atbalstu:

Attiecināmie ieguldījumu izdevumi pilnībā atbilst Komisijas vadlīnijās par valsts reģionālo atbalstu 2007.–2013. gadam uzskaitītajiem attiecināmajiem izdevumiem:



jā



nē

Ja nē un atbalsta saņēmēji ir MVU, ar šo ir apstiprināts, ka attiecināmie izdevumi atbilst Regulas (EK) Nr. 800/2008 15. panta 3. punktam:

|  | jā |
| --- | --- |



jā

5.   Cita informācija

Paziņojumam ir pievienoti dokumenti, kas parāda, ka atbalsts paredzēts skaidri definētiem mērķiem, kas atspoguļo identificētās strukturālās un teritoriālās vajadzības un strukturālos trūkumus:

|  | jā |
| --- | --- |
|  | nē |



jā



nē

Ja jā, minētos dokumentus pievieno šīs papildu informācijas lapas pielikumā.”

---

(1)  Šīs regulas 37.a panta 2. punktā minētais paziņojums.

1

(2)  Izmantot OP akronīmu.

2

OP

(3)  Lūdzu, norādīt piemērojamo regulu.

3

(4)  Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (Vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp.).

4

(5)  Šīs regulas 37.a panta 3. punkta a) apakšpunktā minētais paziņojums.

5

(6)  Izmantot OP akronīmu.

6

OP

(7)  Šīs regulas 37.a panta 3. punkta b) apakšpunktā minētais paziņojums.

7

(8)  Izmantot OP akronīmu.

8

OP

(9)  Šīs regulas 37.a panta 3. punkta c) apakšpunktā minētais paziņojums.

9

(10)  Izmantot OP akronīmu.

10

OP

(11)  Šīs regulas 37.a panta 3. punkta d) apakšpunktā minētais paziņojums.

11

(12)  Izmantot OP akronīmu.

12

OP

(13)  OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.

13

(14)  OV L 302, 1.11.2006., 10. lpp.

14

(15)  Padomes Regula (EEK) Nr. 2019/93 (OV L 184, 27.7.1993., 1. lpp.).

15

---

DIREKTĪVAS

| 4.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/16

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2009/80/EK

(2009. gada 13. jūlijs)

par divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikāciju

(kodificēta versija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Padomes Direktīva 93/29/EEK (1993. gada 14. jūnijs) par divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikāciju (3) ir būtiski grozīta (4). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā direktīva būtu jākodificē. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīva 93/29/EEK (1993. gada 14. jūnijs) par divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikāciju (3) ir būtiski grozīta (4). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā direktīva būtu jākodificē.

| (2) | Direktīva 93/29/EEK ir viena no atsevišķajām direktīvām saistībā ar EK tipa apstiprināšanas sistēmu, kas noteikta ar Padomes Direktīvu 92/61/EEK (1992. gada 30. jūnijs) par divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanu, ko atcēla ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/24/EK (2002. gada 18. marts), kas attiecas uz divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu (5), un nosaka divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu dizaina un uzbūves tehniskos priekšrakstus attiecībā uz vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikāciju. Šie tehniskie priekšraksti ir vērsti uz dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu, lai nodrošinātu EK tipa apstiprinājuma procedūru, kas noteikta Direktīvā 2002/24/EK un jāpiemēro katram transportlīdzekļa tipam. Tātad Direktīvas 2002/24/EK noteikumi par transportlīdzekļu sistēmām, detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām attiecas uz šo direktīvu. |
| --- | --- |

(2)

Direktīva 93/29/EEK ir viena no atsevišķajām direktīvām saistībā ar EK tipa apstiprināšanas sistēmu, kas noteikta ar Padomes Direktīvu 92/61/EEK (1992. gada 30. jūnijs) par divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanu, ko atcēla ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/24/EK (2002. gada 18. marts), kas attiecas uz divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājumu (5), un nosaka divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu dizaina un uzbūves tehniskos priekšrakstus attiecībā uz vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikāciju. Šie tehniskie priekšraksti ir vērsti uz dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu, lai nodrošinātu EK tipa apstiprinājuma procedūru, kas noteikta Direktīvā 2002/24/EK un jāpiemēro katram transportlīdzekļa tipam. Tātad Direktīvas 2002/24/EK noteikumi par transportlīdzekļu sistēmām, detaļām un atsevišķām tehniskām vienībām attiecas uz šo direktīvu.

| (3) | Lai atvieglotu piekļuvi ārpuskopienas valstu tirgiem, šīs direktīvas prasības būtu jāvienādo ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Noteikumiem Nr. 60 (6). |
| --- | --- |

(3)

Lai atvieglotu piekļuvi ārpuskopienas valstu tirgiem, šīs direktīvas prasības būtu jāvienādo ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Noteikumiem Nr. 60 (6).

| (4) | Šai direktīvai nebūtu jāskar dalībvalstu pienākumi attiecībā uz termiņiem direktīvas transponēšanai valsts tiesībās un tās piemērošanai, kā izklāstīts III pielikuma B daļā, |
| --- | --- |

(4)

Šai direktīvai nebūtu jāskar dalībvalstu pienākumi attiecībā uz termiņiem direktīvas transponēšanai valsts tiesībās un tās piemērošanai, kā izklāstīts III pielikuma B daļā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Šī direktīva attiecas uz vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikāciju visu tipu transportlīdzekļiem, kas minēti Direktīvas 2002/24/EK 1. pantā.

2. pants

Procedūra, saskaņā ar kuru piešķir EK detaļas tipa apstiprinājumu divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem saistībā ar vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikāciju, un nosacījumi par tādu transportlīdzekļu brīvu apriti ir paredzēti Direktīvas 2002/24/EK II un III nodaļā.

3. pants

1.   Saskaņā ar Direktīvas 2002/24/EK 11. panta noteikumiem ar šo tiek atzīta šīs direktīvas prasību līdzvērtība ar ANO/EEK Noteikumiem Nr. 60.

2.   Dalībvalstu iestādes, kas izsniedz EK detaļas tipa apstiprinājumus, pieņem apstiprinājumus, kuri piešķirti saskaņā ar 1. punktā minēto ANO/EEK noteikumu prasībām, tāpat kā detaļas tipa apstiprinājuma zīmes kā alternatīvu atbilstošiem apstiprinājumiem, kas piešķirti saskaņā ar šīs direktīvas prasībām.

4. pants

Šo direktīvu var grozīt saskaņā ar Direktīvas 2002/24/EK 18. panta 2. punktā minēto procedūru, lai:

| a) | ņemtu vērā jebkurus grozījumus 3. pantā minētajos ANO/EEK Noteikumos; |
| --- | --- |

a)

ņemtu vērā jebkurus grozījumus 3. pantā minētajos ANO/EEK Noteikumos;

| b) | pielāgotu I un II pielikumu tehnikas attīstībai. |
| --- | --- |

b)

pielāgotu I un II pielikumu tehnikas attīstībai.

5. pants

1.   Dalībvalstis, pamatojoties uz vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikāciju, nedrīkst:

| — | atteikties piešķirt divriteņu vai trīsriteņu mehāniskā transportlīdzekļa EK tipa apstiprinājumu vai |
| --- | --- |

—

atteikties piešķirt divriteņu vai trīsriteņu mehāniskā transportlīdzekļa EK tipa apstiprinājumu vai

| — | aizliegt divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu reģistrāciju, pārdošanu vai nodošanu ekspluatācijā, |
| --- | --- |

—

aizliegt divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu reģistrāciju, pārdošanu vai nodošanu ekspluatācijā,

ja vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikācija atbilst šīs direktīvas prasībām.

2.   Dalībvalstis atsaka EK tipa apstiprinājumu jebkuram jauna tipa divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajam transportlīdzeklim, ja tas neatbilst vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikācijas prasībām, kas noteiktas šajā direktīvā.

3.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

6. pants

Direktīvu 93/29/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar direktīvu, kā izklāstīts III pielikuma A daļā, atceļ, neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem direktīvas transponēšanai valsts tiesībās un tās piemērošanai, kā izklāstīts III pielikuma B daļā.

Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu IV pielikumā.

7. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2010. gada 1. janvāra.

8. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 13. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. ERLANDSSON

---

(1)  OV C 325, 30.12.2006., 28. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2007. gada 19. jūnija Atzinums (OV C 146 E, 12.6.2008., 72. lpp.) un Padomes 2009. gada 7. jūlija Lēmums.

2

(3)  OV L 188, 29.7.1993., 1. lpp.

3

(4)  Sk. III pielikuma A daļu.

4

(5)  OV L 124, 9.5.2002., 1. lpp.

5

(6)  E/ECE/TRANS/505 – Add. 59.

6

Add.

---

I PIELIKUMS

PRASĪBAS, KAS ATTIECAS UZ DIVRITEŅU VAI TRĪSRITEŅU MEHĀNISKO TRANSPORTLĪDZEKĻU EK DETAĻAS TIPA APSTIPRINĀJUMU ATTIECĪBĀ UZ TO VADĪBAS IERĪČU, SIGNALIZATORU UN INDIKATORU IDENTIFIKĀCIJU

1.   DEFINĪCIJAS

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1.1. | “vadības ierīce” ir tā transportlīdzekļa daļa vai detaļa, ko tieši iedarbina vadītājs un kas izraisa izmaiņas transportlīdzekļa vai kādas tā daļas stāvoklī vai darbībā; |
| --- | --- |

1.1.

“vadības ierīce” ir tā transportlīdzekļa daļa vai detaļa, ko tieši iedarbina vadītājs un kas izraisa izmaiņas transportlīdzekļa vai kādas tā daļas stāvoklī vai darbībā;

| 1.2. | “signalizators” ir signāls, kas norāda ierīces ieslēgšanu, darbību vai aizdomīgu vai bojātu stāvokli, vai nedarbošanos; |
| --- | --- |

1.2.

“signalizators” ir signāls, kas norāda ierīces ieslēgšanu, darbību vai aizdomīgu vai bojātu stāvokli, vai nedarbošanos;

| 1.3. | “indikators” ir ierīce, kas sniedz informāciju par sistēmas vai tās daļas pareizu darbību vai stāvokli, piemēram, šķidruma līmenis; |
| --- | --- |

1.3.

“indikators” ir ierīce, kas sniedz informāciju par sistēmas vai tās daļas pareizu darbību vai stāvokli, piemēram, šķidruma līmenis;

| 1.4. | “simbols” ir kontūra, kas ļauj identificēt vadības ierīci, signalizatoru vai indikatoru. |
| --- | --- |

1.4.

“simbols” ir kontūra, kas ļauj identificēt vadības ierīci, signalizatoru vai indikatoru.

2.   PRASĪBAS

2.1.   Identifikācija

Uz transportlīdzekļa uzstādot vadības ierīces, signalizatorus un indikatorus, kas parādīti 2.1.5. punktā, tos identificē saskaņā ar šādām prasībām:

| 2.1.1. | Šie simboli ir skaidri saskatāmi uz fona. |
| --- | --- |

2.1.1.

Šie simboli ir skaidri saskatāmi uz fona.

| 2.1.2. | Simbols atrodas uz identificētās vadības ierīces vai vadības ierīces signalizatora, vai tā tiešā tuvumā. Ja tas nav iespējams, tad simbolu un vadības ierīci vai signalizatoru savieno ar nepārtrauktu, iespējami īsu svītru. |
| --- | --- |

2.1.2.

Simbols atrodas uz identificētās vadības ierīces vai vadības ierīces signalizatora, vai tā tiešā tuvumā. Ja tas nav iespējams, tad simbolu un vadības ierīci vai signalizatoru savieno ar nepārtrauktu, iespējami īsu svītru.

| 2.1.3. | Priekšējos tālās gaismas lukturus simbolizē paralēli horizontāli stari un priekšējos tuvās gaismas lukturus – paralēli lejupvērsti stari. |
| --- | --- |

2.1.3.

Priekšējos tālās gaismas lukturus simbolizē paralēli horizontāli stari un priekšējos tuvās gaismas lukturus – paralēli lejupvērsti stari.

| 2.1.4. | Tās izmantojot optiskajā signalizatorā, tālāk norādītajām krāsām ir šāda nozīme:
  —   sarkana: briesmas,
  —   dzintara krāsa: brīdinājums,
  —   zaļa: drošība.
  Zilā krāsa paredzēta tikai priekšējo tālās gaismas lukturu signalizatoriem. |
| --- | --- |

2.1.4.

Tās izmantojot optiskajā signalizatorā, tālāk norādītajām krāsām ir šāda nozīme:

—   sarkana: briesmas,

—   dzintara krāsa: brīdinājums,

—   zaļa: drošība.

Zilā krāsa paredzēta tikai priekšējo tālās gaismas lukturu signalizatoriem.

| 2.1.5. | Simbolu nozīme un identifikācija







  1. attēls


  Priekšējā luktura vadības ierīce – Priekšējais tālās gaismas lukturis

  Indikatora krāsa: zila. | |
| --- | --- | --- |
| 2. attēls


  Priekšējā luktura vadības ierīce – Priekšējais tuvās gaismas lukturis

  Indikatora krāsa: zaļa. | |
| 3. attēls


  Pagriezienu rādītāji

  Piezīme: ja kreisā un labā virziena indikatoram ir atsevišķie signalizatori, tad arī abas bultas drīkst būt atsevišķi.
  Indikatora krāsa: zaļa. | |
| 4. attēls


  Bojājumu signālierīce

  Divas iespējas:






  — | identifikācijas signāls novietots blakus
  indikatora krāsa: sarkana
  vai |

2.1.5.

Simbolu nozīme un identifikācija

1. attēls

Priekšējā luktura vadības ierīce – Priekšējais tālās gaismas lukturis

Indikatora krāsa: zila.

Image

2. attēls

Priekšējā luktura vadības ierīce – Priekšējais tuvās gaismas lukturis

Indikatora krāsa: zaļa.

Image

3. attēls

Pagriezienu rādītāji

Piezīme: ja kreisā un labā virziena indikatoram ir atsevišķie signalizatori, tad arī abas bultas drīkst būt atsevišķi.

Indikatora krāsa: zaļa.

Image

4. attēls

Bojājumu signālierīce

Divas iespējas:

—

identifikācijas signāls novietots blakus

indikatora krāsa: sarkana

vai

| — | vienlaikus darbojas pagriezienu rādītāji (abas bultiņas 3. attēlā) |
| --- | --- |

—

vienlaikus darbojas pagriezienu rādītāji (abas bultiņas 3. attēlā)

Image

5. attēls

Manuālā iedarbināšanas ierīce

Indikatora krāsa: dzintara krāsa.

Image

6. attēls

Skaņas signālierīce

Image

7. attēls

Degvielas līmenis

Indikatora krāsa: dzintara krāsa.

Image

8. attēls

Motora dzesēšanas šķidruma temperatūra

Indikatora krāsa: sarkana.

Image

9. attēls

Akumulatora uzlādējums

Indikatora krāsa: sarkana.

Image

10. attēls

Motora eļļas līmenis

Indikatora krāsa: sarkana.

Image

11. attēls

Priekšējais miglas lukturis (3)

Indikatora krāsa: zaļa.

Image

12. attēls

Pakaļējais miglas lukturis (3)

Signalizatora krāsa: dzintara.

Image

13. attēls

Motora aizdedzes vai izslēgšanas vadības ierīce izslēgtā/neitrālā stāvoklī

Image

14. attēls

Motora aizdedzes vai izslēgšanas vadības ierīce ieslēgtā/“darba” stāvoklī

Image

15. attēls

Apgaismojuma slēdzis

Signalizatora krāsa: zaļa.

Image

16. attēls

Gabarītgaismas lukturi

Piezīme: ja vadības ierīce nav atsevišķi, tad to var apzīmēt/identificēt ar simbolu, kas parādīts 15. attēlā.

Signalizatora krāsa: zaļa.

Image

17. attēls

Indikators “neitrāls pārnesums”

Indikatora krāsa: zaļa.

Image

18. attēls

Elektriskais palaidējs/starteris

Image

| (1) | Norobežotās zonas var būt nepārtrauktas. |
| --- | --- |

(1)

Norobežotās zonas var būt nepārtrauktas.

| (2) | Šā simbola tumšo daļu var aizstāt ar siluetu; šīs shēmas bezkrāsainā daļa tad var būt pilnīgi tumša. |
| --- | --- |

(2)

Šā simbola tumšo daļu var aizstāt ar siluetu; šīs shēmas bezkrāsainā daļa tad var būt pilnīgi tumša.

| (3) | Ja priekšējiem un pakaļējiem miglas lukturiem izmanto vienotu vadības ierīci, tad jāizmanto priekšējo miglas lukturu simbols. |
| --- | --- |

(3)

Ja priekšējiem un pakaļējiem miglas lukturiem izmanto vienotu vadības ierīci, tad jāizmanto priekšējo miglas lukturu simbols.

Papildinājums

Paraugmodeļa struktūra simboliem, kas norādīti 2.1.5. punktā

Image

Paraugmodelis sastāv no:

| 1) | kvadrātveida pamata ar malu 50 mm, šis izmērs ir līdzvērtīgs oriģināla nominālajam izmēram “a”; |
| --- | --- |

1)

kvadrātveida pamata ar malu 50 mm, šis izmērs ir līdzvērtīgs oriģināla nominālajam izmēram “a”;

| 2) | pamata apļa 56 mm diametrā, kura laukums aptuveni ir vienāds ar kvadrātveida pamatu (1); |
| --- | --- |

2)

pamata apļa 56 mm diametrā, kura laukums aptuveni ir vienāds ar kvadrātveida pamatu (1);

| 3) | otra apļa 50 mm diametrā, kas ievilkts kvadrātveida pamatā (1); |
| --- | --- |

3)

otra apļa 50 mm diametrā, kas ievilkts kvadrātveida pamatā (1);

| 4) | otra kvadrāta, kura virsotnes balstās uz pamata apļa (2) un malas ir paralēlas kvadrātveida pamatam (1); |
| --- | --- |

4)

otra kvadrāta, kura virsotnes balstās uz pamata apļa (2) un malas ir paralēlas kvadrātveida pamatam (1);

| 5) un 6) | diviem taisnstūriem, kuru laukumi vienādi ar kvadrātveida pamatu (1), to malas veido taisnus leņķus, un katra no tām sadala kvadrātveida pamata pretējās malas simetriski; |
| --- | --- |

5) un 6)

diviem taisnstūriem, kuru laukumi vienādi ar kvadrātveida pamatu (1), to malas veido taisnus leņķus, un katra no tām sadala kvadrātveida pamata pretējās malas simetriski;

| 7) | otra kvadrāta, kura malas iet caur kvadrātveida pamata (1) un pamata apļa (2) krustpunktiem un ir noliektas 45° leņķī, tādējādi nodrošinot paraugmodelim lielākos horizontālos un vertikālos izmērus; |
| --- | --- |

7)

otra kvadrāta, kura malas iet caur kvadrātveida pamata (1) un pamata apļa (2) krustpunktiem un ir noliektas 45° leņķī, tādējādi nodrošinot paraugmodelim lielākos horizontālos un vertikālos izmērus;

| 8) | neregulāra astoņstūra, ko veido taisnes, kuras noliektas 30° leņķī pret kvadrāta (7) malām. |
| --- | --- |

8)

neregulāra astoņstūra, ko veido taisnes, kuras noliektas 30° leņķī pret kvadrāta (7) malām.

Paraugmodelis ir nolikts uz koordinātu tīkla, kura apakšmalas mērs ir 12,5 mm un atbilst kvadrātveida pamatam (1).

---

II PIELIKUMS

1. papildinājums

Informācijas dokuments, kas attiecas uz kāda tipa divriteņu vai trīsriteņu mehāniskā transportlīdzekļa vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikāciju

(jāpievieno pieteikumam par EK detaļas tipa apstiprināšanu, ja to neiesniedz kopā ar pieteikumu par EK transportlīdzekļa tipa apstiprināšanu)

Kārtas Nr. (piešķir pieteikuma iesniedzējs):

Divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru detaļas tipa EK apstiprinājuma pieteikumā iekļauj informāciju, kas noteikta Direktīvas 2002/24/EK II pielikuma 1. iedaļas A daļā:

| — | 0.1, |
| --- | --- |

—

0.1,

| — | 0.2, |
| --- | --- |

—

0.2,

| — | no 0.4 līdz 0.6, |
| --- | --- |

—

no 0.4 līdz 0.6,

| — | 9.2.1. |
| --- | --- |

—

9.2.1.

2. papildinājums

Administratīvās iestādes nosaukums

EK detaļas tipa apstiprinājuma sertifikāts attiecībā uz divriteņu vai trīsriteņu mehāniskā transportlīdzekļa tipa vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikāciju

PARAUGS

Ziņojums Nr. ... tehniskais dienests ... datums ...

EK detaļas tipa apstiprinājuma Nr. ... Attiecinājums uz citu tipu Nr. ...

| 1. | Transportlīdzekļa marka ... |
| --- | --- |

1.

Transportlīdzekļa marka ...

| 2. | Transportlīdzekļa tips un jebkura versija un variants ... |
| --- | --- |

2.

Transportlīdzekļa tips un jebkura versija un variants ...

| 3. | Ražotāja nosaukums un adrese ... |
| --- | --- |

3.

Ražotāja nosaukums un adrese ...

| 4. | Ražotāja pilnvarotā pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese ...
  ... |
| --- | --- |

4.

Ražotāja pilnvarotā pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese ...

...

| 5. | Datums, kad transportlīdzekli nodod testēšanai ... |
| --- | --- |

5.

Datums, kad transportlīdzekli nodod testēšanai ...

| 6. | EK detaļas tipa apstiprinājums piešķirts/noraidīts (1) |
| --- | --- |

6.

EK detaļas tipa apstiprinājums piešķirts/noraidīts (1)

| 7. | Vieta ... |
| --- | --- |

7.

Vieta ...

| 8. | Datums ... |
| --- | --- |

8.

Datums ...

| 9. | Paraksts ... |
| --- | --- |

9.

Paraksts ...

---

(1)  Lieko svītrot.

1

---

III PIELIKUMS

A   DAĻA

Atceltā direktīva ar grozījumu

(minēta 6. pantā)

| Padomes Direktīva 93/29/EEK | (OV L 188, 29.7.1993., 1. lpp.) |
| --- | --- |
| Komisijas Direktīva 2000/74/EK | (OV L 300, 29.11.2000., 24. lpp.) |

Padomes Direktīva 93/29/EEK

(OV L 188, 29.7.1993., 1. lpp.)

Komisijas Direktīva 2000/74/EK

(OV L 300, 29.11.2000., 24. lpp.)

B   DAĻA

Termiņu uzskaitījums transponēšanai valsts tiesībās un piemērošanai

(minēts 6. pantā)

| Direktīva | Termiņš transponēšanai | Piemērošanas datums |
| --- | --- | --- |
| 93/29/EEK | 1994. gada 14. decembris | 1995. gada 14. jūnijs (1) |
| 2000/74/EK | 2001. gada 31. decembris | 2002. gada 1. janvāris (2) |

Direktīva

Termiņš transponēšanai

Piemērošanas datums

93/29/EEK

1994. gada 14. decembris

1995. gada 14. jūnijs (1)

2000/74/EK

2001. gada 31. decembris

2002. gada 1. janvāris (2)

---

(1)  Saskaņā ar Direktīvas 93/29/EEK 5. panta 1. punkta trešo daļu:

“No dienas, kas minēta pirmajā daļā, dalībvalstis nedrīkst ar vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikāciju saistītu iemeslu dēļ aizliegt sākt tādu transportlīdzekļu ekspluatāciju, kuri atbilst šīs direktīvas prasībām.”

Minētais datums ir 1994. gada 14. decembris; sk. Direktīvas 93/29/EEK 5. panta 1. punkta pirmo daļu.

(2)  Saskaņā ar Direktīvas 2000/74/EK 2. pantu:

2

“1.   No 2002. gada 1. janvāra dalībvalstis, pamatojoties uz vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikāciju, nedrīkst:

| — | atteikties piešķirt divriteņu vai trīsriteņu mehāniskā transportlīdzekļa EK tipa apstiprinājumu vai |
| --- | --- |

—

atteikties piešķirt divriteņu vai trīsriteņu mehāniskā transportlīdzekļa EK tipa apstiprinājumu vai

| — | aizliegt divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu reģistrāciju, pārdošanu vai nodošanu ekspluatācijā, |
| --- | --- |

—

aizliegt divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu reģistrāciju, pārdošanu vai nodošanu ekspluatācijā,

ja vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikācija atbilst prasībām, kas noteiktas Direktīvā 93/29/EEK, kuru groza ar šo direktīvu.

2.   No 2002. gada 1. jūlija dalībvalstis atsaka EK tipa apstiprinājumu jebkuram jauna tipa divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajam transportlīdzeklim, ja tas neatbilst vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikācijas prasībām, kas noteiktas Direktīvā 93/29/EEK, kuru groza ar šo direktīvu.”

---

IV PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Direktīva 93/29/EEK | Direktīva 2000/74/EK | Šī direktīva |
| --- | --- | --- |
| 1. un 2. pants | | 1. un 2. pants |
| 3. panta pirmā daļa | | 3. panta 1. punkts |
| 3. panta otrā daļa | | 3. panta 2. punkts |
| 4. panta ievadvārdi | | 4. panta ievadvārdi |
| 4. panta pirmais ievilkums | | 4. panta a) punkts |
| 4. panta otrais ievilkums | | 4. panta b) punkts |
| 5. panta 1. punkts | | — |
| | 2. panta 1. punkts | 5. panta 1. punkts |
| | 2. panta 2. punkts | 5. panta 2. punkts |
| 5. panta 2. punkts | | 5. panta 3. punkts |
| — | | 6. un 7. pants |
| 6. pants | | 8. pants |
| I un II pielikums | | I un II pielikums |
| — | | III pielikums |
| — | | IV pielikums |

Direktīva 93/29/EEK

Direktīva 2000/74/EK

Šī direktīva

1. un 2. pants

1. un 2. pants

3. panta pirmā daļa

3. panta 1. punkts

3. panta otrā daļa

3. panta 2. punkts

4. panta ievadvārdi

4. panta ievadvārdi

4. panta pirmais ievilkums

4. panta a) punkts

4. panta otrais ievilkums

4. panta b) punkts

5. panta 1. punkts

—

2. panta 1. punkts

5. panta 1. punkts

2. panta 2. punkts

5. panta 2. punkts

5. panta 2. punkts

5. panta 3. punkts

—

6. un 7. pants

6. pants

8. pants

I un II pielikums

I un II pielikums

—

III pielikums

—

IV pielikums

---

| 4.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/29 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/29

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2009/97/EK

(2009. gada 3. augusts),

ar ko groza Direktīvu 2003/90/EK un Direktīvu 2003/91/EK, ar ko noteikti attiecīgi Padomes Direktīvas 2002/53/EK un Padomes Direktīvas 2002/55/EK 7. panta īstenošanas pasākumi attiecībā uz pārbaudāmo pazīmju minimumu un konkrētu lauksaimniecības augu sugu šķirņu un dārzeņu sugu šķirņu pārbaudes nosacījumu minimumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvu 2002/53/EK par lauksaimniecības augu sugu šķirņu kopējo katalogu (1) un jo īpaši tās 7. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvu 2002/55/EK par dārzeņu sēklu tirdzniecību (2) un jo īpaši tās 7. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Direktīvu 2003/90/EK (3) un Komisijas Direktīvu 2003/91/EK (4) pieņēma, lai nodrošinātu, ka dalībvalstu katalogos iekļautās šķirnes atbilstu Kopienas Augu šķirņu biroja (CPVO) noteiktajām vadlīnijām par pārbaudāmo pazīmju minimumu, kas jāņem vērā, veicot dažādu sugu pārbaudes, un par nosacījumu minimumu, kas jāņem vērā, veicot šķirņu pārbaudes, ja šādas vadlīnijas ir noteiktas. Minētajās direktīvās paredzēts, ka citām šķirnēm piemērojamas Starptautiskās jaunu augu šķirņu aizsardzības savienības (UPOV) vadlīnijas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Direktīvu 2003/90/EK (3) un Komisijas Direktīvu 2003/91/EK (4) pieņēma, lai nodrošinātu, ka dalībvalstu katalogos iekļautās šķirnes atbilstu Kopienas Augu šķirņu biroja (CPVO) noteiktajām vadlīnijām par pārbaudāmo pazīmju minimumu, kas jāņem vērā, veicot dažādu sugu pārbaudes, un par nosacījumu minimumu, kas jāņem vērā, veicot šķirņu pārbaudes, ja šādas vadlīnijas ir noteiktas. Minētajās direktīvās paredzēts, ka citām šķirnēm piemērojamas Starptautiskās jaunu augu šķirņu aizsardzības savienības (UPOV) vadlīnijas.

| (2) | Tikmēr CPVO ir izstrādājusi turpmākas vadlīnijas vairākām citām sugām un atjauninājusi spēkā esošās vadlīnijas. |
| --- | --- |

(2)

Tikmēr CPVO ir izstrādājusi turpmākas vadlīnijas vairākām citām sugām un atjauninājusi spēkā esošās vadlīnijas.

| (3) | Attiecībā uz Direktīvu 2003/90/EK jāpievieno vadlīnijas jaunām sugām, kuras nesen iekļautas sugu sarakstos, kuri minēti Padomes Direktīvā 66/401/EK (5) un Padomes Direktīvā 66/402/EK (6). |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz Direktīvu 2003/90/EK jāpievieno vadlīnijas jaunām sugām, kuras nesen iekļautas sugu sarakstos, kuri minēti Padomes Direktīvā 66/401/EK (5) un Padomes Direktīvā 66/402/EK (6).

| (4) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 2003/90/EK un Direktīva 2003/91/EK. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīva 2003/90/EK un Direktīva 2003/91/EK.

| (5) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības, dārzkopības un mežsaimniecības sēklu un pavairošanas materiāla pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības, dārzkopības un mežsaimniecības sēklu un pavairošanas materiāla pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 2003/90/EK I un II pielikumu aizstāj ar šīs direktīvas pielikuma A daļas tekstu.

2. pants

Direktīvas 2003/91/EK pielikumus aizstāj šīs direktīvas pielikuma B daļas tekstu.

3. pants

Dalībvalstis var pieņemt lēmumu piemērot pārbaudēm, kuras sāktas līdz 2010. gada 1. janvārim, Direktīvu 2003/90/EK un Direktīvu 2003/91/EK tajā redakcijā, ko piemēroja, pirms tika izdarīti grozījumi ar šo direktīvu.

4. pants

Dalībvalstis vēlākais līdz 2009. gada 31. decembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Tās piemēro minētos noteikumus no 2010. gada 1. janvāra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

5. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

6. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 3. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 193, 20.7.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 193, 20.7.2002., 33. lpp.

2

(3)  OV L 254, 8.10.2003., 7. lpp.

3

(4)  OV L 254, 8.10.2003., 11. lpp.

4

(5)  OJ 125, 11.7.1966., 2298/66. lpp.

5

(6)  OJ 125, 11.7.1966., 2309/66. lpp.

6

---

PIELIKUMS

A   DAĻA

I PIELIKUMS

Direktīvas 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto sugu saraksts, kurām jāatbilst CPVO pārbaužu protokoliem

| Zinātniskais nosaukums | Nosaukums latviešu valodā | CPVO protokols |
| --- | --- | --- |
| Pisum sativum L. | Lauka zirņi | TP 7/1, 6.11.2003 |
| Vicia faba L. | Lauka pupas | TP Broadbean/1, 25.3.2004 |
| Brassica napus L. | Rapsis | TP 36/1, 25.3.2004 |
| Helianthus annuus L. | Saulespuķes | TP 81/1, 31.10.2002 |
| Linum usitatissimum L. | Šķiedras lini, eļļas lini | TP 57/1, 21.3.2007 |
| Avena nuda L. | Kailgraudu auzas | TP 20/1, 6.11.2003 |
| Avena sativa L. (arī A. byzantina K. Koch) | Auzas, arī Bizantijas auzas | TP 20/1, 6.11.2003 |
| Hordeum vulgare L. | Mieži | TP 19/2, 6.11.2003 |
| Oryza sativa L. | Rīsi | TP 16/1, 18.11.2004 |
| Secale cereale L. | Rudzi | TP 58/1, 31.10.2002 |
| xTriticosecale Wittm. ex A. Camus | Hibrīdi, kas radušies, krustojot Triticum ģints sugu ar Secale ģints sugu | TP 121/2, 22.1.2007 |
| Triticum aestivum L. | Kvieši | TP 3/4, 23.6.2008 |
| Triticum durum Desf. | Cietie kvieši | TP 120/2, 6.11.2003 |
| Zea mays L. | Kukurūza | TP 2/2, 15.11.2001 |
| Solanum tuberosum L. | Kartupeļi | TP 23/2, 1.12.2005 |

Zinātniskais nosaukums

Nosaukums latviešu valodā

CPVO protokols

Pisum sativum L.

Lauka zirņi

TP 7/1, 6.11.2003

Vicia faba L.

Lauka pupas

TP Broadbean/1, 25.3.2004

Brassica napus L.

Rapsis

TP 36/1, 25.3.2004

Helianthus annuus L.

Saulespuķes

TP 81/1, 31.10.2002

Linum usitatissimum L.

Šķiedras lini, eļļas lini

TP 57/1, 21.3.2007

Avena nuda L.

Kailgraudu auzas

TP 20/1, 6.11.2003

Avena sativa L. (arī A. byzantina K. Koch)

Auzas, arī Bizantijas auzas

TP 20/1, 6.11.2003

Hordeum vulgare L.

Mieži

TP 19/2, 6.11.2003

Oryza sativa L.

Rīsi

TP 16/1, 18.11.2004

Secale cereale L.

Rudzi

TP 58/1, 31.10.2002

xTriticosecale Wittm. ex A. Camus

Hibrīdi, kas radušies, krustojot Triticum ģints sugu ar Secale ģints sugu

TP 121/2, 22.1.2007

Triticum aestivum L.

Kvieši

TP 3/4, 23.6.2008

Triticum durum Desf.

Cietie kvieši

TP 120/2, 6.11.2003

Zea mays L.

Kukurūza

TP 2/2, 15.11.2001

Solanum tuberosum L.

Kartupeļi

TP 23/2, 1.12.2005

Šo protokolu teksts atrodams CPVO tīmekļa vietnē (www.cpvo.europa.eu).

II PIELIKUMS

Direktīvas 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto sugu saraksts, kurām jāatbilst UPOV pārbaužu vadlīnijām

| Zinātniskais nosaukums | Nosaukums latviešu valodā | UPOV vadlīnijas |
| --- | --- | --- |
| Beta vulgaris L. | Lopbarības bietes | TG/150/3, 4.11.1994 |
| Agrostis canina L. | Suņu smilga | TG/30/6, 12.10.1990 |
| Agrostis gigantea Roth. | Lielā smilga | TG/30/6, 12.10.1990 |
| Agrostis stolonifera L. | Ložņu smilga | TG/30/6, 12.10.1990 |
| Agrostis capillaris L. | Parastā smilga | TG/30/6, 12.10.1990 |
| Bromus catharticus Vahl | Akotu lāčauza | TG/180/3, 4.4.2001 |
| Bromus sitchensis Trin. | Sitkas lāčauza | TG/180/3, 4.4.2001 |
| Dactylis glomerata L. | Kamolzāle | TG/31/8, 17.4.2002 |
| Festuca arundinacea Schreber | Niedru auzene | TG/39/8, 17.4.2002 |
| Festuca filiformis Pourr. | Šaurlapu aitu auzene | TG/67/5, 5.4.2006 |
| Festuca ovina L. | Aitu auzene | TG/67/5, 5.4.2006 |
| Festuca pratensis Huds. | Pļavas auzene | TG/39/8, 17.4.2002 |
| Festuca rubra L. | Sarkanā auzene | TG/67/5, 5.4.2006 |
| Festuca trachyphylla (Hack.) Krajina | Asā auzene | TG/67/5, 5.4.2006 |
| Lolium multiflorum Lam. | Daudzziedu airene | TG/4/8, 5.4.2006 |
| Lolium perenne L. | Ganību airene | TG/4/8, 5.4.2006 |
| Lolium x boucheanum Kunth | Hibrīdā airene | TG/4/8, 5.4.2006 |
| Phleum nodosum L. | Gumainais timotiņš | TG/34/6, 7.11.1984 |
| Phleum pratense L. | Timotiņš | TG/34/6, 7.11.1984 |
| Poa pratensis L. | Pļavas skarene | TG/33/6, 12.10.1990 |
| Lupinus albus L. | Baltā lupīna | TG/66/4, 31.3.2004 |
| Lupinus angustifolius L. | Šaurlapu lupīna | TG/66/4, 31.3.2004 |
| Lupinus luteus L. | Dzeltenā lupīna | TG/66/4, 31.3.2004 |
| Medicago sativa L. | Lucerna | TG/6/5, 6.4.2005 |
| Medicago x varia T. Martyn | Hibrīdā lucerna | TG/6/5, 6.4.2005 |
| Trifolium pratense L. | Sarkanais āboliņš | TG/5/7, 4.4.2001 |
| Trifolium repens L. | Baltais āboliņš | TG/38/7, 9.4.2003 |
| Vicia sativa L. | Sējas vīķis | TG/32/6, 21.10.1988 |
| Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb. | Lopbarības kāļi | TG/89/6, 4.4.2001 |
| Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers. | Lopbarības rutki | TG/178/3, 4.4.2001 |
| Arachis hypogea L. | Zemesrieksti | TG/93/3, 13.11.1985 |
| Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs | Ripsis | TG/185/3, 17.4.2002 |
| Carthamus tinctorius L. | Saflors | TG/134/3, 12.10.1990 |
| Gossypium spp. | Kokvilna | TG/88/6, 4.4.2001 |
| Papaver somniferum L. | Magones | TG/166/3, 24.3.1999 |
| Sinapis alba L. | Baltās sinepes | TG/179/3, 4.4.2001 |
| Glycine max (L.) Merrill | Sojas pupas | TG/80/6, 1.4.1998 |
| Sorghum bicolor (L.) Moench | Sorgo | TG/122/3, 6.10.1989 |

Zinātniskais nosaukums

Nosaukums latviešu valodā

UPOV vadlīnijas

Beta vulgaris L.

Lopbarības bietes

TG/150/3, 4.11.1994

Agrostis canina L.

Suņu smilga

TG/30/6, 12.10.1990

Agrostis gigantea Roth.

Lielā smilga

TG/30/6, 12.10.1990

Agrostis stolonifera L.

Ložņu smilga

TG/30/6, 12.10.1990

Agrostis capillaris L.

Parastā smilga

TG/30/6, 12.10.1990

Bromus catharticus Vahl

Akotu lāčauza

TG/180/3, 4.4.2001

Bromus sitchensis Trin.

Sitkas lāčauza

TG/180/3, 4.4.2001

Dactylis glomerata L.

Kamolzāle

TG/31/8, 17.4.2002

Festuca arundinacea Schreber

Niedru auzene

TG/39/8, 17.4.2002

Festuca filiformis Pourr.

Šaurlapu aitu auzene

TG/67/5, 5.4.2006

Festuca ovina L.

Aitu auzene

TG/67/5, 5.4.2006

Festuca pratensis Huds.

Pļavas auzene

TG/39/8, 17.4.2002

Festuca rubra L.

Sarkanā auzene

TG/67/5, 5.4.2006

Festuca trachyphylla (Hack.) Krajina

Asā auzene

TG/67/5, 5.4.2006

Lolium multiflorum Lam.

Daudzziedu airene

TG/4/8, 5.4.2006

Lolium perenne L.

Ganību airene

TG/4/8, 5.4.2006

Lolium x boucheanum Kunth

Hibrīdā airene

TG/4/8, 5.4.2006

Phleum nodosum L.

Gumainais timotiņš

TG/34/6, 7.11.1984

Phleum pratense L.

Timotiņš

TG/34/6, 7.11.1984

Poa pratensis L.

Pļavas skarene

TG/33/6, 12.10.1990

Lupinus albus L.

Baltā lupīna

TG/66/4, 31.3.2004

Lupinus angustifolius L.

Šaurlapu lupīna

TG/66/4, 31.3.2004

Lupinus luteus L.

Dzeltenā lupīna

TG/66/4, 31.3.2004

Medicago sativa L.

Lucerna

TG/6/5, 6.4.2005

Medicago x varia T. Martyn

Hibrīdā lucerna

TG/6/5, 6.4.2005

Trifolium pratense L.

Sarkanais āboliņš

TG/5/7, 4.4.2001

Trifolium repens L.

Baltais āboliņš

TG/38/7, 9.4.2003

Vicia sativa L.

Sējas vīķis

TG/32/6, 21.10.1988

Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb.

Lopbarības kāļi

TG/89/6, 4.4.2001

Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers.

Lopbarības rutki

TG/178/3, 4.4.2001

Arachis hypogea L.

Zemesrieksti

TG/93/3, 13.11.1985

Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs

Ripsis

TG/185/3, 17.4.2002

Carthamus tinctorius L.

Saflors

TG/134/3, 12.10.1990

Gossypium spp.

Kokvilna

TG/88/6, 4.4.2001

Papaver somniferum L.

Magones

TG/166/3, 24.3.1999

Sinapis alba L.

Baltās sinepes

TG/179/3, 4.4.2001

Glycine max (L.) Merrill

Sojas pupas

TG/80/6, 1.4.1998

Sorghum bicolor (L.) Moench

Sorgo

TG/122/3, 6.10.1989

Šo vadlīniju teksts atrodams UPOV tīmekļa vietnē (www.upov.int).

B   DAĻA

B

DAĻA

I PIELIKUMS

Direktīvas 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto sugu saraksts, kurām jāatbilst CPVO pārbaužu protokoliem

| Zinātniskais nosaukums | Nosaukums latviešu valodā | CPVO protokols |
| --- | --- | --- |
| Allium cepa L. (Cepa grupa) | Sīpoli un dārza sīpoli | TP 46/2, 1.4.2009 |
| Allium cepa L. (Aggregatum grupa) | Šalotes | TP 46/2, 1.4.2009 |
| Allium porrum L. | Puravi | TP 85/2, 1.4.2009 |
| Allium sativum L. | Ķiploki | TP 162/1, 25.3.2004 |
| Allium schoenoprasum L. | Maurloki | TP 198/1, 1.4.2009 |
| Apium graveolens L. | Selerijas | TP 82/1, 13.3.2008 |
| Apium graveolens L. | Sakņu selerijas | TP 74/1, 13.3.2008 |
| Asparagus officinalis L. | Sparģeļi | TP 130/1, 27.3.2002 |
| Beta vulgaris L. | Bietes, ieskaitot Cheltenham bietes | TP 60/1, 1.4.2009 |
| Brassica oleracea L. | Ziedkāposti | TP 45/1, 15.11.2001 |
| Brassica oleracea L. | Sparģeļkāposti jeb brokoļi | TP 151/2, 21.3.2007 |
| Brassica oleracea L. | Briseles kāposti | TP 54/2, 1.12.2005 |
| Brassica oleracea L. | Kolrābji | TP 65/1, 25.3.2004 |
| Brassica oleracea L. | Savojas kāposti, baltie galviņkāposti un sarkanie galviņkāposti | TP 48/2, 1.12.2005 |
| Brassica rapa L. | Ķīnas kāposti | TP 105/1, 13.3.2008 |
| Capsicum annuum L. | Sīvie dārzeņpipari vai dārzeņpipari | TP 76/2, 21.3.2007 |
| Cichorium endivia L. | Krokaino un platlapu endīvijas | TP 118/2, 1.12.2005 |
| Cichorium intybus L. | Sakņu cigoriņi | TP 172/2, 1.12.2005 |
| Cichorium intybus L. | Vitlufa cigoriņi | TP 173/1, 25.3.2004 |
| Citrullus lanatus (Thumb.) Matsum. et Nakai | Arbūzi | TP 142/1, 21.3.2007 |
| Cucumis melo L. | Melones | TP 104/2, 21.3.2007 |
| Cucumis sativus L. | Gurķi un īsaugļu gurķi | TP 61/2, 13.3.2008 |
| Cucurbita pepo L. | Kabači vai tumšzaļie kabači | TP 119/1, 25.3.2004 |
| Cynara cardunculus L. | Artišoki un lapu artišoki | TP 184/1, 25.3.2004 |
| Daucus carota L. | Galda burkāni un lopbarības burkāni | TP 49/3, 13.3.2008 |
| Foeniculum vulgare Mill. | Fenheļi | TP 183/1, 25.3.2004 |
| Lactuca sativa L. | Dārza salāti | TP 13/4, 1.4.2009 |
| Lycopersicon esculentum Mill. | Tomāti | TP 44/3, 21.3.2007 |
| Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill | Pētersīļi | TP 136/1, 21.3.2007 |
| Phaseolus coccineus L. | Daudzziedu pupiņas | TP 9/1, 21.3.2007 |
| Phaseolus vulgaris L. | Krūmu pupiņas un kāršu pupiņas | TP 12/3, 1.4.2009 |
| Pisum sativum L. (partim) | Šķautnainie zirņi, lobāmie zirņi un cukurzirņi | TP 7/1, 6.11.2003 |
| Raphanus sativus L. | Redīsi | TP 64/1, 27.3.2002 |
| Solanum melongena L. | Baklažāni | TP 117/1, 13.3.2008 |
| Spinacia oleracea L. | Spināti | TP 55/2, 13.3.2008 |
| Valerianella locusta (L.) Laterr. | Lauka salāti | TP 75/2, 21.3.2007 |
| Vicia faba L. (partim) | Dārza pupas | TP Broadbean/1, 25.3.2004 |
| Zea mays L. (partim) | Cukurkukurūza un uzplīstošā kukurūza | TP 2/2, 15.11.2001 |

Zinātniskais nosaukums

Nosaukums latviešu valodā

CPVO protokols

Allium cepa L. (Cepa grupa)

Sīpoli un dārza sīpoli

TP 46/2, 1.4.2009

Allium cepa L. (Aggregatum grupa)

Šalotes

TP 46/2, 1.4.2009

Allium porrum L.

Puravi

TP 85/2, 1.4.2009

Allium sativum L.

Ķiploki

TP 162/1, 25.3.2004

Allium schoenoprasum L.

Maurloki

TP 198/1, 1.4.2009

Apium graveolens L.

Selerijas

TP 82/1, 13.3.2008

Apium graveolens L.

Sakņu selerijas

TP 74/1, 13.3.2008

Asparagus officinalis L.

Sparģeļi

TP 130/1, 27.3.2002

Beta vulgaris L.

Bietes, ieskaitot Cheltenham bietes

TP 60/1, 1.4.2009

Brassica oleracea L.

Ziedkāposti

TP 45/1, 15.11.2001

Brassica oleracea L.

Sparģeļkāposti jeb brokoļi

TP 151/2, 21.3.2007

Brassica oleracea L.

Briseles kāposti

TP 54/2, 1.12.2005

Brassica oleracea L.

Kolrābji

TP 65/1, 25.3.2004

Brassica oleracea L.

Savojas kāposti, baltie galviņkāposti un sarkanie galviņkāposti

TP 48/2, 1.12.2005

Brassica rapa L.

Ķīnas kāposti

TP 105/1, 13.3.2008

Capsicum annuum L.

Sīvie dārzeņpipari vai dārzeņpipari

TP 76/2, 21.3.2007

Cichorium endivia L.

Krokaino un platlapu endīvijas

TP 118/2, 1.12.2005

Cichorium intybus L.

Sakņu cigoriņi

TP 172/2, 1.12.2005

Cichorium intybus L.

Vitlufa cigoriņi

TP 173/1, 25.3.2004

Citrullus lanatus (Thumb.) Matsum. et Nakai

Arbūzi

TP 142/1, 21.3.2007

Cucumis melo L.

Melones

TP 104/2, 21.3.2007

Cucumis sativus L.

Gurķi un īsaugļu gurķi

TP 61/2, 13.3.2008

Cucurbita pepo L.

Kabači vai tumšzaļie kabači

TP 119/1, 25.3.2004

Cynara cardunculus L.

Artišoki un lapu artišoki

TP 184/1, 25.3.2004

Daucus carota L.

Galda burkāni un lopbarības burkāni

TP 49/3, 13.3.2008

Foeniculum vulgare Mill.

Fenheļi

TP 183/1, 25.3.2004

Lactuca sativa L.

Dārza salāti

TP 13/4, 1.4.2009

Lycopersicon esculentum Mill.

Tomāti

TP 44/3, 21.3.2007

Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

Pētersīļi

TP 136/1, 21.3.2007

Phaseolus coccineus L.

Daudzziedu pupiņas

TP 9/1, 21.3.2007

Phaseolus vulgaris L.

Krūmu pupiņas un kāršu pupiņas

TP 12/3, 1.4.2009

Pisum sativum L. (partim)

Šķautnainie zirņi, lobāmie zirņi un cukurzirņi

TP 7/1, 6.11.2003

Raphanus sativus L.

Redīsi

TP 64/1, 27.3.2002

Solanum melongena L.

Baklažāni

TP 117/1, 13.3.2008

Spinacia oleracea L.

Spināti

TP 55/2, 13.3.2008

Valerianella locusta (L.) Laterr.

Lauka salāti

TP 75/2, 21.3.2007

Vicia faba L. (partim)

Dārza pupas

TP Broadbean/1, 25.3.2004

Zea mays L. (partim)

Cukurkukurūza un uzplīstošā kukurūza

TP 2/2, 15.11.2001

Šo protokolu teksts atrodams CPVO tīmekļa vietnē (www.cpvo.europa.eu).

II PIELIKUMS

Direktīvas 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto sugu saraksts, kurām jāatbilst UPOV pārbaužu vadlīnijām

| Zinātniskais nosaukums | Nosaukums latviešu valodā | UPOV vadlīnijas |
| --- | --- | --- |
| Allium fistulosum L. | Lielloku sīpoli | TG/161/3, 1.4.1998 |
| Beta vulgaris L. | Mangoldi vai lapu bietes | TG/106/4, 31.3.2004 |
| Brassica oleracea L. | Virziņkāposti | TG/90/6, 31.3.2004 |
| Brassica rapa L. | Rāceņi | TG/37/10, 4.4.2001 |
| Cichorium intybus L. | Liellapu cigoriņi vai itāļu cigoriņi | TG/154/3, 18.10.1996 |
| Cucurbita maxima Duchesne | Lielaugļu ķirbji | TG/155/4, 28.3.2007 |
| Raphanus sativus L. | Rutki | TG/63/6, 24.3.1999 |
| Rheum rhabarbarum L. | Rabarberi | TG/62/6, 24.3.1999 |
| Scorzonera hispanica L. | Melnsakne | TG/116/3, 21.10.1988 |

Zinātniskais nosaukums

Nosaukums latviešu valodā

UPOV vadlīnijas

Allium fistulosum L.

Lielloku sīpoli

TG/161/3, 1.4.1998

Beta vulgaris L.

Mangoldi vai lapu bietes

TG/106/4, 31.3.2004

Brassica oleracea L.

Virziņkāposti

TG/90/6, 31.3.2004

Brassica rapa L.

Rāceņi

TG/37/10, 4.4.2001

Cichorium intybus L.

Liellapu cigoriņi vai itāļu cigoriņi

TG/154/3, 18.10.1996

Cucurbita maxima Duchesne

Lielaugļu ķirbji

TG/155/4, 28.3.2007

Raphanus sativus L.

Rutki

TG/63/6, 24.3.1999

Rheum rhabarbarum L.

Rabarberi

TG/62/6, 24.3.1999

Scorzonera hispanica L.

Melnsakne

TG/116/3, 21.10.1988

Šo vadlīniju teksts atrodams UPOV tīmekļa vietnē (www.upov.int).

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 4.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/35 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/35

---

PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 16. februāris)

saistībā ar Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību par sadarbību cīņā pret darbībām, kas vērstas pret konkurenci, noslēgšanu

(2009/586/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 83. pantu un 308. pantu saistībā ar 300. panta 3. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Ņemot vērā konkurences problēmu arvien lielāko starptautisko dimensiju, šajā jomā būtu jāstiprina starptautiska sadarbība. |
| --- | --- |

(1)

Ņemot vērā konkurences problēmu arvien lielāko starptautisko dimensiju, šajā jomā būtu jāstiprina starptautiska sadarbība.

| (2) | Pareiza un efektīva konkurences tiesību aktu īstenošana ir svarīga, lai efektīvi darbotos tirgi un starptautiskā tirdzniecība. |
| --- | --- |

(2)

Pareiza un efektīva konkurences tiesību aktu īstenošana ir svarīga, lai efektīvi darbotos tirgi un starptautiskā tirdzniecība.

| (3) | Starptautisko tiesību aktu savstarpējas atzīšanas principu izstrāde un īstenošana, izpildot Kopienas un Dienvidkorejas konkurences tiesību aktus, nodrošinās lielāku efektivitāti to piemērošanā. |
| --- | --- |

(3)

Starptautisko tiesību aktu savstarpējas atzīšanas principu izstrāde un īstenošana, izpildot Kopienas un Dienvidkorejas konkurences tiesību aktus, nodrošinās lielāku efektivitāti to piemērošanā.

| (4) | Tādēļ Komisija ir sagatavojusi nolīgumu ar Korejas Republikas valdību par Kopienas un Dienvidkorejas konkurences noteikumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Komisija ir sagatavojusi nolīgumu ar Korejas Republikas valdību par Kopienas un Dienvidkorejas konkurences noteikumu piemērošanu.

| (5) | Tā kā Nolīgums par apvienošanos un pārņemšanu, uz ko attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par uzņēmumu koncentrācijas kontroli (2), kas savukārt pamatā ir balstīta uz 308. pantu, šis lēmums arī būtu jābalsta uz minēto pantu. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā Nolīgums par apvienošanos un pārņemšanu, uz ko attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par uzņēmumu koncentrācijas kontroli (2), kas savukārt pamatā ir balstīta uz 308. pantu, šis lēmums arī būtu jābalsta uz minēto pantu.

| (6) | Šis nolīgums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(6)

Šis nolīgums būtu jāapstiprina,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību par sadarbību cīņā pret darbībām, kas vērstas pret konkurenci.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Kopienai (3).

Briselē, 2009. gada 16. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

O. LIŠKA

---

(1)  2008. gada 4. decembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

2

(3)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

NOLĪGUMS

starp Eiropas Kopienu un Korejas Republikas valdību par sadarbību cīņā pret darbībām, kas vērstas pret konkurenci

EIROPAS KOPIENA,

no vienas puses, un

KOREJAS REPUBLIKAS VALDĪBA,

no otras puses,

(turpmāk “Puses”);

ATZĪSTOT, ka savstarpējā saite starp valstu ekonomikām kļūst arvien ciešāka un jo īpaši to var attiecināt uz Eiropas Kopienas un Korejas Republikas ekonomiku,

NORĀDOT, ka Eiropas Kopiena un Korejas Republika uzskata, ka stabila un efektīva konkurences tiesību aktu īstenošana ir nozīmīga efektīvai sadarbībai attiecīgajos tirgos, kā arī abu Pušu patērētāju ekonomiskajai labklājībai un tirdzniecības nodrošināšanai starp tām,

NORĀDOT, ka Pušu sadarbība un – attiecīgos gadījumos – to koordinācija konkurences tiesību aktu piemērošanā pastiprinātu Pušu konkurences tiesību aktu stabilu un efektīvu īstenošanu,

ATKĀRTOTI ATZĪSTOT, ka Pušu konkurences iestāžu sadarbība sekmēs to attiecību uzlabošanu un pastiprināšanu,

ŅEMOT VĒRĀ, ka dažkārt iespējamas atšķirības attiecībā uz Pušu konkurences tiesību aktu piemērošanu rīcībai vai darījumiem, kas skar abu Pušu būtiskas intereses,

IEVĒROJOT pārskatīto Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Padomes 1995. gada 27. un 28. jūlijā pieņemto Ieteikumu par dalībvalstu sadarbību, lai novērstu darbības, kas vērstas pret konkurenci un kas ietekmē starptautisko tirdzniecību,

ŅEMOT VĒRĀ Saprašanās memorandu, ko 2004. gada 28. oktobrī noslēdza Eiropas Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāts un Korejas Republikas Godīgas tirdzniecības komisija,

IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.

1. pants

Mērķis un definīcijas

1.   Šā nolīguma mērķis ir sekmēt abu Pušu konkurences tiesību aktu efektīvu īstenošanu, veicinot Pušu konkurences iestāžu sadarbību un koordināciju, un novērst vai samazināt konfliktu iespēju starp Pusēm visos jautājumos, kas attiecas uz katras Puses konkurences tiesību aktu piemērošanu.

2.   Šajā nolīgumā ietvertie jēdzieni tiek definēti šādi:

| a) | jēdziens “pret konkurenci vērstas darbības” nozīmē visas darbības, par kurām kompetentās iestādes var piemērot sankcijas vai citus korektīvus pasākumus saskaņā ar vienas Puses vai abu Pušu konkurences tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

jēdziens “pret konkurenci vērstas darbības” nozīmē visas darbības, par kurām kompetentās iestādes var piemērot sankcijas vai citus korektīvus pasākumus saskaņā ar vienas Puses vai abu Pušu konkurences tiesību aktiem;

| b) | jēdzieni “konkurences iestāde” un “konkurences iestādes” nozīmē:






  i) | attiecībā uz Eiropas Kopienu – Eiropas Kopienu Komisiju ar tās pienākumiem saskaņā ar Eiropas Kopienas konkurences tiesību aktiem; un |
| --- | --- | --- |

b)

jēdzieni “konkurences iestāde” un “konkurences iestādes” nozīmē:

i)

attiecībā uz Eiropas Kopienu – Eiropas Kopienu Komisiju ar tās pienākumiem saskaņā ar Eiropas Kopienas konkurences tiesību aktiem; un

| ii) | attiecībā uz Korejas Republiku – Korejas Godīgas tirdzniecības komisiju; |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz Korejas Republiku – Korejas Godīgas tirdzniecības komisiju;

| c) | jēdziens “dalībvalsts kompetentā iestāde” ir katras Eiropas Kopienas dalībvalsts iestāde, kuras kompetencē ir konkurences tiesību aktu piemērošana. Pēc šā nolīguma parakstīšanas Eiropas Kopienu Komisija paziņos Korejas valdībai šo iestāžu sarakstu. Komisija iesniegs Korejas valdībai atjauninātu sarakstu ikreiz, kad tas vajadzīgs; |
| --- | --- |

c)

jēdziens “dalībvalsts kompetentā iestāde” ir katras Eiropas Kopienas dalībvalsts iestāde, kuras kompetencē ir konkurences tiesību aktu piemērošana. Pēc šā nolīguma parakstīšanas Eiropas Kopienu Komisija paziņos Korejas valdībai šo iestāžu sarakstu. Komisija iesniegs Korejas valdībai atjauninātu sarakstu ikreiz, kad tas vajadzīgs;

| d) | jēdziens “konkurences tiesību akti” nozīmē:






  i) | attiecībā uz Eiropas Kopienu – Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 81., 82. un 85. pantu, Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli attiecībā uz uzņēmumu koncentrāciju, to īstenošanas regulas, kā arī visus to grozījumus; un |
| --- | --- | --- |

d)

jēdziens “konkurences tiesību akti” nozīmē:

i)

attiecībā uz Eiropas Kopienu – Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 81., 82. un 85. pantu, Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli attiecībā uz uzņēmumu koncentrāciju, to īstenošanas regulas, kā arī visus to grozījumus; un

| ii) | attiecībā uz Korejas Republiku – Likumu par monopolu regulēšanu un godīgu tirdzniecību, kā arī tā īstenošanas noteikumus un visus tā grozījumus; |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz Korejas Republiku – Likumu par monopolu regulēšanu un godīgu tirdzniecību, kā arī tā īstenošanas noteikumus un visus tā grozījumus;

| e) | jēdziens “izpildes pasākumi” nozīmē konkurences tiesību aktu jebkāda veida piemērošanu, izmantojot izmeklēšanu vai procedūras, ko veic Puses kompetentā iestāde. |
| --- | --- |

e)

jēdziens “izpildes pasākumi” nozīmē konkurences tiesību aktu jebkāda veida piemērošanu, izmantojot izmeklēšanu vai procedūras, ko veic Puses kompetentā iestāde.

2. pants

Paziņojumi

1.   Katras Puses konkurences iestāde paziņo otras Puses konkurences iestādei par izpildes pasākumiem, kas, kā uzskata paziņotāja kompetentā iestāde, var ietekmēt būtiskas otras Puses intereses.

2.   Izpildes pasākumi, kas var ietekmēt būtiskas otras Puses intereses un attiecas uz otras Puses izpildes pasākumiem, inter alia ietver:

| a) | izpildes pasākumus, kas ir vērsti pret otras Puses valstspiederīgo vai valstspiederīgajiem (Eiropas Kopienas gadījumā – pret Eiropas Kopienas dalībvalstu valstspiederīgo vai valstspiederīgajiem) vai pret uzņēmumu vai uzņēmumiem, kas reģistrēti vai organizēti saskaņā ar tiesību aktiem un noteikumiem, kuri piemērojami otras Puses teritorijā; |
| --- | --- |

a)

izpildes pasākumus, kas ir vērsti pret otras Puses valstspiederīgo vai valstspiederīgajiem (Eiropas Kopienas gadījumā – pret Eiropas Kopienas dalībvalstu valstspiederīgo vai valstspiederīgajiem) vai pret uzņēmumu vai uzņēmumiem, kas reģistrēti vai organizēti saskaņā ar tiesību aktiem un noteikumiem, kuri piemērojami otras Puses teritorijā;

| b) | izpildes pasākumi pret darbībām, kas vērstas pret konkurenci, izņemot koncentrācijas gadījumus, kas arī lielā mērā notiek vai ir notikuši otras Puses teritorijā; |
| --- | --- |

b)

izpildes pasākumi pret darbībām, kas vērstas pret konkurenci, izņemot koncentrācijas gadījumus, kas arī lielā mērā notiek vai ir notikuši otras Puses teritorijā;

| c) | izpildes pasākumi, kas ir saistīti ar koncentrāciju, kurā viena vai vairākas darījuma puses ir uzņēmums, kas reģistrēts vai organizēts saskaņā ar tiesību aktiem un noteikumiem, kuri piemērojami otras Puses teritorijā; |
| --- | --- |

c)

izpildes pasākumi, kas ir saistīti ar koncentrāciju, kurā viena vai vairākas darījuma puses ir uzņēmums, kas reģistrēts vai organizēts saskaņā ar tiesību aktiem un noteikumiem, kuri piemērojami otras Puses teritorijā;

| d) | izpildes pasākumi, kas ir saistīti ar koncentrāciju, kurā uzņēmums, kas kontrolē vienu vai vairākas darījuma puses, ir uzņēmums, kas reģistrēts vai organizēts saskaņā ar tiesību aktiem un noteikumiem, kuri piemērojami otras Puses teritorijā; |
| --- | --- |

d)

izpildes pasākumi, kas ir saistīti ar koncentrāciju, kurā uzņēmums, kas kontrolē vienu vai vairākas darījuma puses, ir uzņēmums, kas reģistrēts vai organizēts saskaņā ar tiesību aktiem un noteikumiem, kuri piemērojami otras Puses teritorijā;

| e) | izpildes pasākumi, kas saistīti ar rīcību, ko uzskata par tādu rīcību, ko veicinājusi, pieprasījusi vai apstiprinājusi otra Puse; un |
| --- | --- |

e)

izpildes pasākumi, kas saistīti ar rīcību, ko uzskata par tādu rīcību, ko veicinājusi, pieprasījusi vai apstiprinājusi otra Puse; un

| f) | izpildes pasākumi, kas saistīti ar tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kuri nepārprotami pieprasa vai aizliedz rīcību otras Puses teritorijā vai ietver saistošus pienākumus minētajā teritorijā esošajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

f)

izpildes pasākumi, kas saistīti ar tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kuri nepārprotami pieprasa vai aizliedz rīcību otras Puses teritorijā vai ietver saistošus pienākumus minētajā teritorijā esošajiem uzņēmumiem.

3.   Paziņojumus par koncentrācijām saskaņā ar šā panta 1. punktu sniedz:

| a) | attiecībā uz Eiropas Kopienu:






  i) | uzsākot procedūras saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

a)

attiecībā uz Eiropas Kopienu:

i)

uzsākot procedūras saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu;

| ii) | paziņojot iebildumus; |
| --- | --- |

ii)

paziņojot iebildumus;

| b) | attiecībā uz Korejas Republiku:






  i) | ne vēlāk kā pēc tam, kad konkurences iestāde sagatavo rakstisku pieprasījumu pagarināt pārskatīšanas laikposmu vai pieprasīt iesniegt papildu materiālus par koncentrācijām, kas var izraisīt pret konkurenci vērstas sekas; un |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz Korejas Republiku:

i)

ne vēlāk kā pēc tam, kad konkurences iestāde sagatavo rakstisku pieprasījumu pagarināt pārskatīšanas laikposmu vai pieprasīt iesniegt papildu materiālus par koncentrācijām, kas var izraisīt pret konkurenci vērstas sekas; un

| ii) | izsniedzot pārbaudes ziņojumu. |
| --- | --- |

ii)

izsniedzot pārbaudes ziņojumu.

4.   Ja paziņojums ir nepieciešams saskaņā ar šā panta 1. punktu attiecībā uz jautājumiem, kas neattiecas uz koncentrācijām, paziņojumu sniedz:

| a) | attiecībā uz Eiropas Kopienu:






  i) | sniedzot iebildumus; |
| --- | --- | --- |

a)

attiecībā uz Eiropas Kopienu:

i)

sniedzot iebildumus;

| ii) | pieņemot lēmumu vai izlīgumu; |
| --- | --- |

ii)

pieņemot lēmumu vai izlīgumu;

| b) | attiecībā uz Korejas Republiku:






  i) | izsniedzot pārbaudes ziņojumu; |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz Korejas Republiku:

i)

izsniedzot pārbaudes ziņojumu;

| ii) | sagatavojot kriminālapsūdzību; |
| --- | --- |

ii)

sagatavojot kriminālapsūdzību;

| iii) | pieņemot lēmumu. |
| --- | --- |

iii)

pieņemot lēmumu.

5.   Paziņojumos jo īpaši ietver izmeklēšanā iesaistīto pušu vārdus vai nosaukumus, izvērtējamās darbības un tirgus, uz kuriem tās attiecas, attiecīgos tiesību aktu noteikumus un izpildes pasākumu datumu.

3. pants

Sadarbība izpildes jomā

1.   Katras Puses konkurences iestāde palīdz otras Puses konkurences iestādei īstenot tās izpildes pasākumus tiktāl, ciktāl šāda palīdzība atbilst palīdzības sniedzējas Puses normatīvajiem aktiem un minētās Puses būtiskām interesēm un tai pieejamo resursu robežās.

2.   Katras Puses konkurences iestāde, ievērojot attiecīgās Puses normatīvos aktus un šīs Puses būtiskas intereses:

| a) | informē otras Puses konkurences iestādi par tās izpildes pasākumiem, kas saistīti ar tādu darbību novēršanu, kas vērstas pret konkurenci, kuras, kā uzskata informētāja konkurences iestāde, var negatīvi ietekmēt konkurenci arī otras Puses teritorijā; |
| --- | --- |

a)

informē otras Puses konkurences iestādi par tās izpildes pasākumiem, kas saistīti ar tādu darbību novēršanu, kas vērstas pret konkurenci, kuras, kā uzskata informētāja konkurences iestāde, var negatīvi ietekmēt konkurenci arī otras Puses teritorijā;

| b) | nodrošina otras Puses konkurences iestādei jebkādu svarīgu informāciju, kas ir tās rīcībā un kas tai kļūst zināma, par darbībām, kas vērstas pret konkurenci, un kas, kā uzskata informācijas sniedzēja konkurences iestāde, var attiekties uz otras Puses konkurences iestādes izpildes pasākumiem vai pamatot tos; |
| --- | --- |

b)

nodrošina otras Puses konkurences iestādei jebkādu svarīgu informāciju, kas ir tās rīcībā un kas tai kļūst zināma, par darbībām, kas vērstas pret konkurenci, un kas, kā uzskata informācijas sniedzēja konkurences iestāde, var attiekties uz otras Puses konkurences iestādes izpildes pasākumiem vai pamatot tos;

| c) | pēc pieprasījuma un saskaņā ar šā nolīguma prasībām sniedz otras Puses konkurences iestādei savā rīcībā esošo informāciju, kas attiecas uz otras Puses konkurences iestādes izpildes pasākumiem. |
| --- | --- |

c)

pēc pieprasījuma un saskaņā ar šā nolīguma prasībām sniedz otras Puses konkurences iestādei savā rīcībā esošo informāciju, kas attiecas uz otras Puses konkurences iestādes izpildes pasākumiem.

4. pants

Izpildes pasākumu koordinācija

1.   Ja abu Pušu konkurences iestādes īsteno izpildes pasākumus attiecībā uz saistītiem jautājumiem, tās apsver savu izpildes pasākumu koordināciju tiktāl, ciktāl tas atbilst Pušu attiecīgajiem normatīvajiem aktiem.

2.   Apsverot konkrētu izpildes pasākumu koordināciju, minēto Pušu konkurences iestādēm cita starpā ir jāņem vērā šādi faktori:

| a) | šādas koordinācijas ietekme uz abu Pušu konkurences iestāžu iespējām sasniegt savu izpildes pasākumu mērķus; |
| --- | --- |

a)

šādas koordinācijas ietekme uz abu Pušu konkurences iestāžu iespējām sasniegt savu izpildes pasākumu mērķus;

| b) | Pušu konkurences iestāžu attiecīgās iespējas iegūt informāciju, kas nepieciešama, lai īstenotu izpildes pasākumus; |
| --- | --- |

b)

Pušu konkurences iestāžu attiecīgās iespējas iegūt informāciju, kas nepieciešama, lai īstenotu izpildes pasākumus;

| c) | iespējas novērst konfliktējošu saistību gadījumus un nevajadzīgu apgrūtinājumu personām, kas saistītas ar izpildes pienākumiem; |
| --- | --- |

c)

iespējas novērst konfliktējošu saistību gadījumus un nevajadzīgu apgrūtinājumu personām, kas saistītas ar izpildes pienākumiem;

| d) | iespējas ar koordinācijas palīdzību efektīvāk izmantot savus līdzekļus. |
| --- | --- |

d)

iespējas ar koordinācijas palīdzību efektīvāk izmantot savus līdzekļus.

3.   Attiecībā uz visiem koordinētiem izpildes pasākumiem katras Puses konkurences iestāde cenšas īstenot savus izpildes pasākumus, rūpīgi apsverot otras Puses konkurences iestādes izpildes pasākumu mērķus.

4.   Ja abu Pušu konkurences iestādes īsteno izpildes pasākumus attiecībā uz saistītiem jautājumiem, katras Puses konkurences iestāde pēc otras Puses konkurences iestādes pieprasījuma un gadījumos, kad tas atbilst pieprasītājas Puses būtiskām interesēm, apsver iespējas noskaidrot, vai uzņēmumi/personas, kas sniegušas konfidenciālu informāciju saistībā ar minētajiem izpildes pasākumiem, piekrīt sniegt šādu informāciju otras Puses konkurences iestādēm (“konfidencialitātes atcelšana”).

5.   Pienācīgi informējot otras Puses konkurences iestādi, jebkuras Puses konkurences iestāde var jebkurā laikā ierobežot izpildes pasākumu koordināciju un turpināt darbību, patstāvīgi īstenojot konkrētu izpildes pasākumu.

5. pants

Konfliktu novēršana (nolīguma Pušu būtisku interešu savstarpēja ievērošana)

1.   Katras Puses konkurences iestāde rūpīgi ievēro otras Puses būtiskas intereses visos tās izpildes pasākuma posmos, tostarp attiecībā uz lēmumiem par izpildes pasākuma uzsākšanu, izpildes pasākuma jomu un katrā gadījumā piemērojamo sankciju vai citu korektīvu pasākumu veidu.

2.   Ja īpaši izpildes pasākumi, ko paredzējusi vienas Puses konkurences iestāde, var ietekmēt otras Puses būtiskas intereses, tai, neskarot savas tiesības brīvi lemt, cik iespējams, jācenšas:

| a) | laikus paziņot otrai Pusei par būtiskām norisēm saistībā ar šo konkurences iestādi; |
| --- | --- |

a)

laikus paziņot otrai Pusei par būtiskām norisēm saistībā ar šo konkurences iestādi;

| b) | nodrošināt otrai Pusei iespēju sniegt piezīmes; un |
| --- | --- |

b)

nodrošināt otrai Pusei iespēju sniegt piezīmes; un

| c) | ņemt vērā otras Puses piebildes, vienlaikus pilnībā ievērojot katras Puses neatkarību lēmumu pieņemšanā. |
| --- | --- |

c)

ņemt vērā otras Puses piebildes, vienlaikus pilnībā ievērojot katras Puses neatkarību lēmumu pieņemšanā.

Šā panta 2. punkta piemērošana neskar pienākumus, kas Pusēm paredzēti saskaņā ar 2. panta 3. un 4. punktu.

3.   Ja kāda no Pusēm uzskata, ka tās konkurences iestādes izpildes pasākumi var negatīvi ietekmēt otras Puses būtiskas intereses, Pusēm, lai nodrošinātu konkurences interešu pienācīgu ievērošanu, papildus visiem citiem faktoriem, kas attiecīgā gadījumā var būt nozīmīgi, ir jāapsver šādi faktori:

| a) | pret konkurenci vērstu darbību ietekmes relatīvā nozīme attiecībā uz izpildītājas Puses būtiskām interesēm, salīdzinot ar ietekmi uz otras Puses būtiskām interesēm; |
| --- | --- |

a)

pret konkurenci vērstu darbību ietekmes relatīvā nozīme attiecībā uz izpildītājas Puses būtiskām interesēm, salīdzinot ar ietekmi uz otras Puses būtiskām interesēm;

| b) | vienas Puses teritorijā notiekošas pret konkurenci vērstas darbības vai darījumu relatīvā nozīme, salīdzinot ar darbību vai darījumiem, ko veic otras Puses teritorijā; |
| --- | --- |

b)

vienas Puses teritorijā notiekošas pret konkurenci vērstas darbības vai darījumu relatīvā nozīme, salīdzinot ar darbību vai darījumiem, ko veic otras Puses teritorijā;

| c) | cik lielā mērā tiktu ietekmēti otras Puses izpildes pasākumi attiecībā uz tām pašām fiziskām vai juridiskām personām; |
| --- | --- |

c)

cik lielā mērā tiktu ietekmēti otras Puses izpildes pasākumi attiecībā uz tām pašām fiziskām vai juridiskām personām;

| d) | cik lielā mērā fiziskas vai juridiskas privātpersonas tiks pakļautas abu Pušu pretrunīgām prasībām. |
| --- | --- |

d)

cik lielā mērā fiziskas vai juridiskas privātpersonas tiks pakļautas abu Pušu pretrunīgām prasībām.

6. pants

Savstarpēja tiesību atzīšana

1.   Ja Puses konkurences iestāde uzskata, ka pret konkurenci vērstas darbības, kas īstenotas otras Puses teritorijā, negatīvi ietekmē minētās Puses būtiskās intereses, šī konkurences iestāde, ņemot vērā, cik svarīgi ir izvairīties no konfliktiem par jurisdikciju, un ņemot vērā, ka otras Puses konkurences iestādei var būt iespējas efektīvāk īstenot izpildes pasākumus attiecībā uz šādām pret konkurenci vērstām rīcībām, var pieprasīt, lai otras Puses konkurences iestāde uzsāk atbilstīgus izpildes pasākumus.

2.   Pieprasījumā ir sniegta pēc iespējas konkrētāka informācija par to darbību būtību, kas vērstas pret konkurenci, un to ietekmi uz pieprasījuma iesniedzējas konkurences iestādes Puses interesēm, un tas ietver tādas sīkākas informācijas un citu sadarbības veidu piedāvājumu, ko pieprasījuma iesniedzēja konkurences iestāde spēj nodrošināt.

3.   Pieprasījuma saņēmēja konkurences iestāde rūpīgi apsver, vai uzsākt izpildes pasākumus vai paplašināt notiekošos izpildes pasākumus attiecībā uz darbībām, kas vērstas pret konkurenci un minētas pieprasījumā. Pieprasījuma saņēmēja konkurences iestāde informē pieprasījuma iesniedzēju konkurences iestādi par savu lēmumu, cik drīz vien praktiski iespējams. Ja uzsāk izpildes pasākumus, pieprasījuma saņēmēja konkurences iestāde sniedz informāciju pieprasījuma iesniedzējai konkurences iestādei par to iznākumu un – pēc iespējas – par nozīmīgiem starpposma notikumiem.

4.   Šis pants neierobežo pieprasījuma saņēmējas Puses konkurences iestādes rīcības brīvību saskaņā ar tās konkurences tiesību aktiem un izpildes politiku par to, vai uzsākt izpildes pasākumus attiecībā uz pieprasījumā noteiktajām pret konkurenci vērstajām darbībām; tas neliedz arī pieprasījuma iesniedzējas Puses konkurences iestādei atsaukt pieprasījumu.

7. pants

Konfidencialitāte

1.   Neatkarīgi no šā nolīguma citiem noteikumiem Pusēm nav pienākuma sniegt informāciju otrai Pusei, ja šādu informācijas paziņošanu aizliedz tās Puses normatīvie akti, kuras rīcībā ir šī informācija, vai šāda paziņošana būtu nesaderīga ar tās būtiskajām interesēm.

| 2. | a) | Saskaņā ar nolīgumu Eiropas Kopienai nav pienākuma paziņot Korejas Republikai konfidenciālu informāciju, uz ko attiecas Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 28. pants un Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 17. pants, izņemot informāciju, kas paziņota saskaņā ar šā nolīguma 4. panta 4. punktu. |
| --- | --- | --- |
| b) | Saskaņā ar nolīgumu Korejas Republikas valdībai nav pienākuma paziņot Eiropas Kopienai konfidenciālu informāciju, uz ko attiecas 62. pants Likumā par monopolu regulēšanu un godīgu tirdzniecību un 9. pants Likumā par informācijas izpaušanu, ko veic valsts aģentūras, izņemot informāciju, ko paziņo saskaņā ar šā nolīguma 4. panta 4. punkta noteikumiem. |

2.

a)

Saskaņā ar nolīgumu Eiropas Kopienai nav pienākuma paziņot Korejas Republikai konfidenciālu informāciju, uz ko attiecas Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2003 28. pants un Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 17. pants, izņemot informāciju, kas paziņota saskaņā ar šā nolīguma 4. panta 4. punktu.

b)

Saskaņā ar nolīgumu Korejas Republikas valdībai nav pienākuma paziņot Eiropas Kopienai konfidenciālu informāciju, uz ko attiecas 62. pants Likumā par monopolu regulēšanu un godīgu tirdzniecību un 9. pants Likumā par informācijas izpaušanu, ko veic valsts aģentūras, izņemot informāciju, ko paziņo saskaņā ar šā nolīguma 4. panta 4. punkta noteikumiem.

| 3. | a) | Informāciju, izņemot publiski pieejamu informāciju, ko Puse paziņo otrai Pusei saskaņā ar šo nolīgumu, saņēmēja Puse izmanto tikai, lai izmeklētu pret konkurenci vērstas darbības saskaņā ar saviem konkurences tiesību aktiem saistībā ar prasībā norādīto jautājumu. |
| --- | --- | --- |
| b) | Ja Puse paziņo konfidenciālu informāciju saskaņā ar šo nolīgumu, saņēmēja Puse nodrošina paziņotās informācijas konfidencialitāti atbilstoši tās normatīvajiem aktiem. |

3.

a)

Informāciju, izņemot publiski pieejamu informāciju, ko Puse paziņo otrai Pusei saskaņā ar šo nolīgumu, saņēmēja Puse izmanto tikai, lai izmeklētu pret konkurenci vērstas darbības saskaņā ar saviem konkurences tiesību aktiem saistībā ar prasībā norādīto jautājumu.

b)

Ja Puse paziņo konfidenciālu informāciju saskaņā ar šo nolīgumu, saņēmēja Puse nodrošina paziņotās informācijas konfidencialitāti atbilstoši tās normatīvajiem aktiem.

4.   Puse var prasīt, lai informācija, kas paziņota atbilstoši šim nolīgumam, tiktu izmantota atbilstoši tajā paredzētajiem noteikumiem. Informācijas saņēmēja Puse neizmanto šo informāciju tādā veidā, kas ir pretrunā ar šiem noteikumiem, bez otras Puses iepriekšējas rakstiskas piekrišanas.

5.   Katra Puse var ierobežot informāciju, ko tā paziņo otrai Pusei, ja otra Puse nespēj nodrošināt tās pieprasītās garantijas attiecībā uz konfidencialitāti, attiecībā uz tās noteiktajiem noteikumiem vai attiecībā uz to mērķu ierobežojumiem, kam informācija tiks izmantota.

6.   Šis pants ļauj saņēmējai Pusei izmantot vai atklāt informāciju, kas nav publiski pieejama, tiktāl, ciktāl:

| a) | informācijas sniedzēja Puse ir devusi iepriekšēju rakstisku piekrišanu informācijas izmantošanai vai atklāšanai; vai |
| --- | --- |

a)

informācijas sniedzēja Puse ir devusi iepriekšēju rakstisku piekrišanu informācijas izmantošanai vai atklāšanai; vai

| b) | ir pienākums tā rīkoties saskaņā ar informācijas saņēmējas Puses normatīvajiem aktiem. Tādā gadījumā informācijas saņēmēja Puse:






  i) | bez informācijas sniedzējas Puses iepriekšējas rakstiskas piekrišanas neveic darbības, kuru rezultātā rodas juridisks pienākums trešai personai vai citām iestādēm darīt zināmu konfidenciālu informāciju, kas sniegta saskaņā ar šo nolīgumu; |
| --- | --- | --- |

b)

ir pienākums tā rīkoties saskaņā ar informācijas saņēmējas Puses normatīvajiem aktiem. Tādā gadījumā informācijas saņēmēja Puse:

i)

bez informācijas sniedzējas Puses iepriekšējas rakstiskas piekrišanas neveic darbības, kuru rezultātā rodas juridisks pienākums trešai personai vai citām iestādēm darīt zināmu konfidenciālu informāciju, kas sniegta saskaņā ar šo nolīgumu;

| ii) | kad vien iespējams, par jebkādu informācijas izmantošanu vai atklāšanu iepriekš paziņo Pusei, kas sniegusi informāciju, un pēc pieprasījuma apspriežas ar otru Pusi un pienācīgi apsver tās būtiskās intereses; |
| --- | --- |

ii)

kad vien iespējams, par jebkādu informācijas izmantošanu vai atklāšanu iepriekš paziņo Pusei, kas sniegusi informāciju, un pēc pieprasījuma apspriežas ar otru Pusi un pienācīgi apsver tās būtiskās intereses;

| iii) | izmanto visus pieejamos līdzekļus saskaņā ar piemērojamiem normatīvajiem aktiem, lai saglabātu informācijas konfidencialitāti attiecībā uz trešās personas vai citu iestāžu pieteikumiem par attiecīgās informācijas atklāšanu, ja vien tā nevienojas citādi ar Pusi, kas sniegusi informāciju. |
| --- | --- |

iii)

izmanto visus pieejamos līdzekļus saskaņā ar piemērojamiem normatīvajiem aktiem, lai saglabātu informācijas konfidencialitāti attiecībā uz trešās personas vai citu iestāžu pieteikumiem par attiecīgās informācijas atklāšanu, ja vien tā nevienojas citādi ar Pusi, kas sniegusi informāciju.

7.   Eiropas Kopienas konkurences iestāde:

| a) | informēs tās dalībvalsts vai dalībvalstu kompetentās iestādes, kuru būtiskās intereses ietekmē paziņojumi, ko tai nosūtījusi Korejas konkurences iestāde; |
| --- | --- |

a)

informēs tās dalībvalsts vai dalībvalstu kompetentās iestādes, kuru būtiskās intereses ietekmē paziņojumi, ko tai nosūtījusi Korejas konkurences iestāde;

| b) | informēs šādas dalībvalsts vai dalībvalstu kompetentās iestādes par jebkuru sadarbību un izpildes pasākumu koordināciju; |
| --- | --- |

b)

informēs šādas dalībvalsts vai dalībvalstu kompetentās iestādes par jebkuru sadarbību un izpildes pasākumu koordināciju;

| c) | nodrošina, ka informācija, kas nav publiski pieejama, kura ir paziņota dalībvalsts vai dalībvalstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar a) un b) apakšpunktu, netiek izmantota citam nolūkam, izņemot tam, kas paredzēts šā nolīguma 1. panta 1. punktā, kā arī nodrošina, ka šāda informācija netiek atklāta. |
| --- | --- |

c)

nodrošina, ka informācija, kas nav publiski pieejama, kura ir paziņota dalībvalsts vai dalībvalstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar a) un b) apakšpunktu, netiek izmantota citam nolūkam, izņemot tam, kas paredzēts šā nolīguma 1. panta 1. punktā, kā arī nodrošina, ka šāda informācija netiek atklāta.

8. pants

Apspriedes

1.   Puses pēc jebkuras Puses pieprasījuma apspriežas par visiem jautājumiem, kas var rasties, īstenojot šo nolīgumu.

2.   Pušu konkurences iestādes tiekas vismaz reizi gadā un var:

| a) | apmainīties ar informāciju par to pašreizējiem izpildes centieniem un prioritātēm saistībā ar katras Puses konkurences tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

apmainīties ar informāciju par to pašreizējiem izpildes centieniem un prioritātēm saistībā ar katras Puses konkurences tiesību aktiem;

| b) | apmainīties ar informāciju par tautsaimniecības nozarēm, kas interesē abas Puses; |
| --- | --- |

b)

apmainīties ar informāciju par tautsaimniecības nozarēm, kas interesē abas Puses;

| c) | apspriest abpusēji interesējošus politikas jautājumus; un |
| --- | --- |

c)

apspriest abpusēji interesējošus politikas jautājumus; un

| d) | apspriest citus abpusēji interesējošus jautājumus, kas saistīti ar katras Puses konkurences tiesību aktu piemērošanu. |
| --- | --- |

d)

apspriest citus abpusēji interesējošus jautājumus, kas saistīti ar katras Puses konkurences tiesību aktu piemērošanu.

9. pants

Saziņa saskaņā ar nolīgumu

Ja vien šajā nolīgumā nav paredzēts citādi, saziņu saskaņā ar šo nolīgumu tieši īsteno Pušu konkurences iestādes. Tomēr paziņojumus saskaņā ar šā nolīguma 2. panta 3. punktu un pieprasījumus saskaņā ar 6. panta 1. punktu nepārprotami apstiprina rakstveidā, izmantojot diplomātiskos kanālus, un tajos ietver informāciju, ar kuru sākotnēji konkurences iestādes apmainījušās.

10. pants

Spēkā esošie tiesību akti

1.   Šo nolīgumu īsteno saskaņā ar Pušu normatīvajiem aktiem.

2.   Neko šajā nolīgumā nevar izmantot, lai ierobežotu jebkuras Puses politiku vai juridisko nostāju attiecībā uz jebkuru jautājumu, kas saistīts ar jurisdikciju.

3.   Neko šajā nolīgumā nevar uzskatīt par tādu, kas skar jebkuras Puses tiesības un pienākumus saskaņā ar citiem starptautiskiem nolīgumiem vai saskaņā ar Eiropas Kopienas vai Korejas Republikas tiesību aktiem.

11. pants

Stāšanās spēkā, darbības beigas un pārskatīšana

1.   Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad Puses ir viena otrai rakstveidā paziņojušas, ka to juridiskās prasības attiecībā uz šā nolīguma stāšanos spēkā ir izpildītas.

2.   Šis nolīgums paliek spēkā sešdesmit (60) dienas pēc tam, kad kāda Puse, izmantojot diplomātiskos kanālus, rakstiski paziņo otrai Pusei par nodomu izbeigt šo nolīgumu.

3.   Puses ne vēlāk kā piecus (5) gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā apsver šā nolīguma darbības pārskatīšanu, lai novērtētu savas sadarbības darbības, nosakot papildu jomas, kurās sadarbība būtu lietderīga, kā arī izvērtējot visus citus veidus, kā uzlabot nolīgumu. Puses piekrīt, ka minētā pārskatīšana cita starpā ietvers esošo un iespējamo gadījumu analīzi, lai noteiktu, vai viņu intereses varētu efektīvāk nodrošināt, ja sadarbība būtu ciešāka.

4.   Šo nolīgumu var grozīt ar pušu rakstisku savstarpēju piekrišanu. Šāds grozījums stājas spēkā saskaņā ar tām pašām procedūrām, kādas minētas šā panta 1. punktā.

TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvaroti atbilstošo iestāžu pārstāvji ir parakstījuši šo nolīgumu.

Sagatavots Seulā, 2009. gada 23. maijā, divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un korejiešu valodā. Atšķirību gadījumā teksts angļu un korejiešu valodā ir noteicošais attiecībā pret tekstiem citās valodās.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunitá Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapen vägnar

Image

Image

Image

За правителството на Република Корея

Por el Gobierno de la República de Corea

Za vládu Korejské republiky

For Republikken Koreas regering

Für die Regierung der Republik Korea

Korea Vabariigi Valitsuse nimel

Για την Κυβέρνηση της Δημοκρατίας της Κορέας

For the Government of the Republic of Korea

Pour le gouvernement de la République de Corée

Per il governo della Repubblica di Corea

Korejas Republikas valdības vārdā

Korėjos Respublikos Vyriausybės vardu

A Koreai Köztársaság kormánya részéről

Għall-Gvern tar-Repubblika tal-Korea

Voor de Regering van de Republiek Korea

W imieniu rządu Republiki Korei

Pelo Governo da República da Coreia

Pentru Guvernul Republicii Coreea

Za vládu Kórejskej republiky

Za Vlado Republike Korejo

Korean tasavallan hallituksen puolesta

På Republiken Koreas regerings vägnar

Image

Image

---

| 4.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/42 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/42

---

PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 7. jūlijs)

par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Maltā

(2009/587/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 104. panta 6. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Maltas izteiktos apsvērumus,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Līguma 104. pantu dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma 104. pantu dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

| (2) | Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis nodrošināt stabilas valdības finanses kā līdzekli, lai stiprinātu nosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicina nodarbinātību. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis nodrošināt stabilas valdības finanses kā līdzekli, lai stiprinātu nosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicina nodarbinātību.

| (3) | Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, ko paredz Līguma 104. pants, kuru sīkāk izskaidro Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (1), kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta sastāvdaļa, paredz pieņemt lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. Līgumam pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ir izklāstīti citi noteikumi par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu. Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93 (2) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi un definīcijas minētā protokola piemērošanai. |
| --- | --- |

(3)

Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, ko paredz Līguma 104. pants, kuru sīkāk izskaidro Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (1), kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta sastāvdaļa, paredz pieņemt lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. Līgumam pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ir izklāstīti citi noteikumi par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu. Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93 (2) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi un definīcijas minētā protokola piemērošanai.

| (4) | Ar Stabilitātes un izaugsmes pakta 2005. gada reformu tika meklētas iespējas uzlabot efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgstoši saglabāt valdības finanšu ilgtspējību. Tā mērķis bija nodrošināt jo īpaši to, lai ekonomiskais un budžeta stāvoklis būtu pilnībā ņemts vērā visos pārmērīga budžeta deficīta procedūras posmos. Tādējādi Stabilitātes un izaugsmes pakts kalpo par atbalstu valdības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot vērā situāciju ekonomikā. |
| --- | --- |

(4)

Ar Stabilitātes un izaugsmes pakta 2005. gada reformu tika meklētas iespējas uzlabot efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgstoši saglabāt valdības finanšu ilgtspējību. Tā mērķis bija nodrošināt jo īpaši to, lai ekonomiskais un budžeta stāvoklis būtu pilnībā ņemts vērā visos pārmērīga budžeta deficīta procedūras posmos. Tādējādi Stabilitātes un izaugsmes pakts kalpo par atbalstu valdības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot vērā situāciju ekonomikā.

| (5) | Līguma 104. panta 5. punktā noteikts, ka Komisija adresē Padomei atzinumu, ja tā uzskata, ka dalībvalstī pastāv vai var rasties pārmērīgs budžeta deficīts. Ņemot vērā savu ziņojumu saskaņā ar Līguma 104. panta 3. punktu un pamatojoties uz Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu saskaņā ar Līguma 104. panta 4. punktu, Komisija ir secinājusi, ka Maltā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Tāpēc Komisija ir adresējusi Padomei šādu atzinumu par Maltu 2009. gada 24. jūnijā (3). |
| --- | --- |

(5)

Līguma 104. panta 5. punktā noteikts, ka Komisija adresē Padomei atzinumu, ja tā uzskata, ka dalībvalstī pastāv vai var rasties pārmērīgs budžeta deficīts. Ņemot vērā savu ziņojumu saskaņā ar Līguma 104. panta 3. punktu un pamatojoties uz Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu saskaņā ar Līguma 104. panta 4. punktu, Komisija ir secinājusi, ka Maltā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Tāpēc Komisija ir adresējusi Padomei šādu atzinumu par Maltu 2009. gada 24. jūnijā (3).

| (6) | Līguma 104. panta 6. punkts paredz, ka – pirms tā, pamatojoties uz vispārēju novērtējumu, pieņem lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu – Padomei ir jāizskata jebkādi apsvērumi, ko var būt iesniegusi attiecīgā dalībvalsts. Maltas gadījumā šā vispārējā novērtējuma rezultātā ir izdarīti šajā lēmumā izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(6)

Līguma 104. panta 6. punkts paredz, ka – pirms tā, pamatojoties uz vispārēju novērtējumu, pieņem lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu – Padomei ir jāizskata jebkādi apsvērumi, ko var būt iesniegusi attiecīgā dalībvalsts. Maltas gadījumā šā vispārējā novērtējuma rezultātā ir izdarīti šajā lēmumā izklāstītie secinājumi.

| (7) | Saskaņā ar informāciju, ko Maltas iestādes paziņoja 2009. gada martā un ko pēc tam apstiprināja Eurostat, vispārējās valdības deficīts Maltā sasniedza 4,7 % no IKP 2008. gadā, tādējādi pārsniedzot atsauces vērtību – 3 % no IKP. Deficīts nav bijis tuvu atsauces vērtībai 3 % no IKP, un nevar uzskatīt, ka atsauces vērtība ir pārsniegta izņēmuma kārtā Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētajā nozīmē. Jo īpaši Līguma un Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē deficīts nav ārkārtas apstākļu vai 2008. gada spēcīgas ekonomiskās lejupslīdes rezultāts. Patiesi, faktiskais IKP pieaugums laikposmā no 2005. gada līdz 2007. gadam bija virs 3 % gadā, ievērojami lielāks nekā potenciālais pieaugums. Ekonomiskā izaugsme 2008. gadā palēninājās, bet saglabājās pozitīva: 1,6 % un saskaņā ar jaunākajiem datiem pēc pārskatīšanas tika noteikta 2,5 % līmenī. Turklāt nevar uzskatīt, ka atsauces vērtība ir pārsniegta tikai uz laiku. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozi plānots, ka deficīta attiecība samazināsies, bet saglabāsies virs robežvērtības prognozes aplūkotajā laikposmā 3,6 % no IKP 2009. gadā un, pieņemot, ka politika nemainīsies, 3,2 % no IKP 2010. gadā. Līdz ar to Līgumā minētais deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar informāciju, ko Maltas iestādes paziņoja 2009. gada martā un ko pēc tam apstiprināja Eurostat, vispārējās valdības deficīts Maltā sasniedza 4,7 % no IKP 2008. gadā, tādējādi pārsniedzot atsauces vērtību – 3 % no IKP. Deficīts nav bijis tuvu atsauces vērtībai 3 % no IKP, un nevar uzskatīt, ka atsauces vērtība ir pārsniegta izņēmuma kārtā Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētajā nozīmē. Jo īpaši Līguma un Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē deficīts nav ārkārtas apstākļu vai 2008. gada spēcīgas ekonomiskās lejupslīdes rezultāts. Patiesi, faktiskais IKP pieaugums laikposmā no 2005. gada līdz 2007. gadam bija virs 3 % gadā, ievērojami lielāks nekā potenciālais pieaugums. Ekonomiskā izaugsme 2008. gadā palēninājās, bet saglabājās pozitīva: 1,6 % un saskaņā ar jaunākajiem datiem pēc pārskatīšanas tika noteikta 2,5 % līmenī. Turklāt nevar uzskatīt, ka atsauces vērtība ir pārsniegta tikai uz laiku. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozi plānots, ka deficīta attiecība samazināsies, bet saglabāsies virs robežvērtības prognozes aplūkotajā laikposmā 3,6 % no IKP 2009. gadā un, pieņemot, ka politika nemainīsies, 3,2 % no IKP 2010. gadā. Līdz ar to Līgumā minētais deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (8) | Kopš 2003. gada vispārējās valdības parāds ir pārsniedzis atsauces vērtību 60 % no IKP un 2008. gadā sasniedza 64,1 % no IKP. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozi plānots, ka vispārējās valdības parāds turpinās palielināties, sasniedzot gandrīz 69 % 2010. gadā. Nevar uzskatīt, ka parāda attiecība pietiekami ātri samazinās un tuvinās atsauces vērtībai Līguma un Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē. Līdz ar to Līgumā minētais parāda kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(8)

Kopš 2003. gada vispārējās valdības parāds ir pārsniedzis atsauces vērtību 60 % no IKP un 2008. gadā sasniedza 64,1 % no IKP. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozi plānots, ka vispārējās valdības parāds turpinās palielināties, sasniedzot gandrīz 69 % 2010. gadā. Nevar uzskatīt, ka parāda attiecība pietiekami ātri samazinās un tuvinās atsauces vērtībai Līguma un Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē. Līdz ar to Līgumā minētais parāda kritērijs nav izpildīts.

| (9) | Gatavojot Padomes lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu atbilstīgi Līguma 104. panta 6. punktam, “būtiskos faktorus” saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 4. punktu drīkst ņemt vērā tikai tad, ja vienlaikus ir pilnībā izpildīti divi nosacījumi, proti, budžeta deficīts joprojām saglabājas tuvu atsauces vērtībai un atsauces vērtība tiek pārsniegta tikai uz laiku. Maltas gadījumā šie abi nosacījumi nav izpildīti. Tāpēc šā lēmuma pieņemšanas gaitā nav ņemti vērā būtiskie faktori, |
| --- | --- |

(9)

Gatavojot Padomes lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu atbilstīgi Līguma 104. panta 6. punktam, “būtiskos faktorus” saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 4. punktu drīkst ņemt vērā tikai tad, ja vienlaikus ir pilnībā izpildīti divi nosacījumi, proti, budžeta deficīts joprojām saglabājas tuvu atsauces vērtībai un atsauces vērtība tiek pārsniegta tikai uz laiku. Maltas gadījumā šie abi nosacījumi nav izpildīti. Tāpēc šā lēmuma pieņemšanas gaitā nav ņemti vērā būtiskie faktori,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No vispārējā novērtējuma var secināt, ka Maltā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts.

2. pants

Šā lēmuma adresāts ir Maltas Republika.

Briselē, 2009. gada 7. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. BILDT

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

1

(2)  OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp.

2

(3)  Visi ar pārmērīgā budžeta deficīta procedūru saistītie dokumenti par Maltu pieejami: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2

3

---

| 4.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/44 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/44

---

PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 7. jūlijs)

par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Lietuvā

(2009/588/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 104. panta 6. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Lietuvas izteiktos apsvērumus,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Līguma 104. pantu dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma 104. pantu dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

| (2) | Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis nodrošināt stabilas valdības finanses kā līdzekli, lai stiprinātu nosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicina nodarbinātību. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis nodrošināt stabilas valdības finanses kā līdzekli, lai stiprinātu nosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicina nodarbinātību.

| (3) | Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, ko paredz Līguma 104. pants, kuru sīkāk izskaidro Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (1), kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta sastāvdaļa, paredz pieņemt lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. Līgumam pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ir izklāstīti citi noteikumi par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu. Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93 (2) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi un definīcijas minētā protokola piemērošanai. |
| --- | --- |

(3)

Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, ko paredz Līguma 104. pants, kuru sīkāk izskaidro Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (1), kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta sastāvdaļa, paredz pieņemt lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. Līgumam pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ir izklāstīti citi noteikumi par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu. Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93 (2) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi un definīcijas minētā protokola piemērošanai.

| (4) | Ar Stabilitātes un izaugsmes pakta 2005. gada reformu tika meklētas iespējas uzlabot efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgstoši saglabāt valdības finanšu ilgtspējību. Tā mērķis bija nodrošināt jo īpaši to, lai ekonomiskais un budžeta stāvoklis būtu pilnībā ņemts vērā visos pārmērīga budžeta deficīta procedūras posmos. Tādējādi Stabilitātes un izaugsmes pakts kalpo par atbalstu valdības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot vērā situāciju ekonomikā. |
| --- | --- |

(4)

Ar Stabilitātes un izaugsmes pakta 2005. gada reformu tika meklētas iespējas uzlabot efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgstoši saglabāt valdības finanšu ilgtspējību. Tā mērķis bija nodrošināt jo īpaši to, lai ekonomiskais un budžeta stāvoklis būtu pilnībā ņemts vērā visos pārmērīga budžeta deficīta procedūras posmos. Tādējādi Stabilitātes un izaugsmes pakts kalpo par atbalstu valdības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot vērā situāciju ekonomikā.

| (5) | Līguma 104. panta 5. punktā noteikts, ka Komisija adresē Padomei atzinumu, ja tā uzskata, ka dalībvalstī pastāv vai var rasties pārmērīgs budžeta deficīts. Ņemot vērā savu ziņojumu saskaņā ar Līguma 104. panta 3. punktu un pamatojoties uz Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu saskaņā ar Līguma 104. panta 4. punktu, Komisija ir secinājusi, ka Lietuvā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Tāpēc Komisija ir adresējusi Padomei šādu atzinumu par Lietuvu 2009. gada 24. jūnijā (3). |
| --- | --- |

(5)

Līguma 104. panta 5. punktā noteikts, ka Komisija adresē Padomei atzinumu, ja tā uzskata, ka dalībvalstī pastāv vai var rasties pārmērīgs budžeta deficīts. Ņemot vērā savu ziņojumu saskaņā ar Līguma 104. panta 3. punktu un pamatojoties uz Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu saskaņā ar Līguma 104. panta 4. punktu, Komisija ir secinājusi, ka Lietuvā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Tāpēc Komisija ir adresējusi Padomei šādu atzinumu par Lietuvu 2009. gada 24. jūnijā (3).

| (6) | Līguma 104. panta 6. punkts paredz, ka – pirms tā, pamatojoties uz vispārēju novērtējumu, pieņem lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu – Padomei ir jāizskata jebkādi apsvērumi, ko var būt iesniegusi attiecīgā dalībvalsts. Lietuvas gadījumā šā vispārējā novērtējuma rezultātā ir izdarīti šajā lēmumā izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(6)

Līguma 104. panta 6. punkts paredz, ka – pirms tā, pamatojoties uz vispārēju novērtējumu, pieņem lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu – Padomei ir jāizskata jebkādi apsvērumi, ko var būt iesniegusi attiecīgā dalībvalsts. Lietuvas gadījumā šā vispārējā novērtējuma rezultātā ir izdarīti šajā lēmumā izklāstītie secinājumi.

| (7) | Saskaņā ar Lietuvas iestāžu paziņojumu par pārmērīga budžeta deficīta procedūru Lietuvas vispārējās valdības deficīts 2008. gadā sasniedza 3,2 % no IKP, tādējādi pārsniedzot atsauces vērtību 3 % no IKP. Deficīts ir bijis tuvu atsauces vērtībai 3 % no IKP, tomēr nevar uzskatīt, ka atsauces vērtība ir pārsniegta izņēmuma kārtā Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētajā nozīmē. Jo īpaši budžeta deficīts nav radies spēcīgas ekonomiskās lejupslīdes rezultātā 2008. gadā, kad IKP izaugsme no 8,9 % 2007. gadā samazinājās līdz 3,0 % 2008. gadā. Minētais gada izaugsmes vidējais rādītājs pats par sevi nav pietiekams pamats tam, lai pārmērīgu budžeta deficītu 2008. gadā uzskatītu par ārkārtas parādību. Turklāt nevar uzskatīt, ka atsauces vērtība ir pārsniegta tikai uz laiku. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozi, ņemot vērā 2009. gada budžetā paredzētos pasākumus un papildu budžetu, ko parlaments pieņēma maijā, deficīts 2009. gadā pieaugs līdz 5,4 % no IKP un 2010. gadā, ja netiks mainīta politika, – vēl līdz 8,0 % no IKP. Tādējādi līgumā paredzētais deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Lietuvas iestāžu paziņojumu par pārmērīga budžeta deficīta procedūru Lietuvas vispārējās valdības deficīts 2008. gadā sasniedza 3,2 % no IKP, tādējādi pārsniedzot atsauces vērtību 3 % no IKP. Deficīts ir bijis tuvu atsauces vērtībai 3 % no IKP, tomēr nevar uzskatīt, ka atsauces vērtība ir pārsniegta izņēmuma kārtā Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētajā nozīmē. Jo īpaši budžeta deficīts nav radies spēcīgas ekonomiskās lejupslīdes rezultātā 2008. gadā, kad IKP izaugsme no 8,9 % 2007. gadā samazinājās līdz 3,0 % 2008. gadā. Minētais gada izaugsmes vidējais rādītājs pats par sevi nav pietiekams pamats tam, lai pārmērīgu budžeta deficītu 2008. gadā uzskatītu par ārkārtas parādību. Turklāt nevar uzskatīt, ka atsauces vērtība ir pārsniegta tikai uz laiku. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozi, ņemot vērā 2009. gada budžetā paredzētos pasākumus un papildu budžetu, ko parlaments pieņēma maijā, deficīts 2009. gadā pieaugs līdz 5,4 % no IKP un 2010. gadā, ja netiks mainīta politika, – vēl līdz 8,0 % no IKP. Tādējādi līgumā paredzētais deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (8) | Vispārējās valdības parāds saglabājas krietni zem atsauces vērtības 60 % no IKP, un 2008. gadā tas bija 15,6 % no IKP. Tomēr saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozi plānots, ka vispārējās valdības parāds strauji palielināsies līdz 22,6 % no IKP 2009. gadā un līdz 31,9 % 2010. gadā galvenokārt saistībā ar gaidāmo primārā deficīta pieaugumu. |
| --- | --- |

(8)

Vispārējās valdības parāds saglabājas krietni zem atsauces vērtības 60 % no IKP, un 2008. gadā tas bija 15,6 % no IKP. Tomēr saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozi plānots, ka vispārējās valdības parāds strauji palielināsies līdz 22,6 % no IKP 2009. gadā un līdz 31,9 % 2010. gadā galvenokārt saistībā ar gaidāmo primārā deficīta pieaugumu.

| (9) | Saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu ir jāsniedz apsvērumi par sistēmiskām pensiju reformām, aicinot ieviest vairāku līmeņu sistēmu, kas ietver obligātu pilnībā finansētu pensiju līmeni. Lai gan minēto reformu īstenošana rada budžeta stāvokļa pārejošu pasliktināšanos, ilgtermiņā tas patiesi uzlabo valdības finanšu ilgtspējību. Pamatojoties uz Lietuvas iestāžu aplēsēm, šo reformu neto izmaksas 2008. gadā ir 1,0 % no IKP un, tā kā iemaksas ir uz laiku samazinātas no 5,5 % līdz 2,0 %, 2009. gadā tās ir 0,5 % un 2010. gadā 0,4 %. Atbilstoši Stabilitātes un izaugsmes paktam var ņemt vērā minēto reformu lineāri regresīvas neto izmaksas pārejas periodā un tikai gadījumos, kad deficīts saglabājas tuvu atsauces vērtībai. Attiecībā uz 2008. gadu vienīgais gads, kurā budžeta deficīts ir tuvu atsauces vērtībai, reformas neto izmaksas radīs koriģētu deficītu 2,6 % no IKP. Toties attiecībā uz 2009. un 2010. gadu Komisijas dienestu prognozētais budžeta deficīts nav tuvu atsauces vērtībai, un tāpēc pensiju reformas izmaksas nevar iekļaut aprēķinos. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu ir jāsniedz apsvērumi par sistēmiskām pensiju reformām, aicinot ieviest vairāku līmeņu sistēmu, kas ietver obligātu pilnībā finansētu pensiju līmeni. Lai gan minēto reformu īstenošana rada budžeta stāvokļa pārejošu pasliktināšanos, ilgtermiņā tas patiesi uzlabo valdības finanšu ilgtspējību. Pamatojoties uz Lietuvas iestāžu aplēsēm, šo reformu neto izmaksas 2008. gadā ir 1,0 % no IKP un, tā kā iemaksas ir uz laiku samazinātas no 5,5 % līdz 2,0 %, 2009. gadā tās ir 0,5 % un 2010. gadā 0,4 %. Atbilstoši Stabilitātes un izaugsmes paktam var ņemt vērā minēto reformu lineāri regresīvas neto izmaksas pārejas periodā un tikai gadījumos, kad deficīts saglabājas tuvu atsauces vērtībai. Attiecībā uz 2008. gadu vienīgais gads, kurā budžeta deficīts ir tuvu atsauces vērtībai, reformas neto izmaksas radīs koriģētu deficītu 2,6 % no IKP. Toties attiecībā uz 2009. un 2010. gadu Komisijas dienestu prognozētais budžeta deficīts nav tuvu atsauces vērtībai, un tāpēc pensiju reformas izmaksas nevar iekļaut aprēķinos.

| (10) | Gatavojot Padomes lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu atbilstīgi Līguma 104. panta 6. punktam, “būtiskos faktorus” saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 4. punktu drīkst ņemt vērā tikai tad, ja vienlaikus ir pilnībā izpildīti divi nosacījumi, proti, budžeta deficīts joprojām saglabājas tuvu atsauces vērtībai un atsauces vērtība tiek pārsniegta tikai uz laiku. Lietuvas gadījumā šie abi nosacījumi nav izpildīti. Tāpēc šā lēmuma pieņemšanas gaitā nav ņemti vērā būtiskie faktori, |
| --- | --- |

(10)

Gatavojot Padomes lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu atbilstīgi Līguma 104. panta 6. punktam, “būtiskos faktorus” saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 4. punktu drīkst ņemt vērā tikai tad, ja vienlaikus ir pilnībā izpildīti divi nosacījumi, proti, budžeta deficīts joprojām saglabājas tuvu atsauces vērtībai un atsauces vērtība tiek pārsniegta tikai uz laiku. Lietuvas gadījumā šie abi nosacījumi nav izpildīti. Tāpēc šā lēmuma pieņemšanas gaitā nav ņemti vērā būtiskie faktori,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No vispārējā novērtējuma var secināt, ka Lietuvā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Lietuvas Republikai.

Briselē, 2009. gada 7. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. BILDT

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

1

(2)  OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp.

2

(3)  Visi ar pārmērīgā budžeta deficīta procedūru saistītie dokumenti par Lietuvu atrodami šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2

3

---

| 4.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/46 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/46

---

PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 7. jūlijs)

par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Polijā

(2009/589/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 104. panta 6. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Polijas izteiktos apsvērumus,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Līguma 104. pantu dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma 104. pantu dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

| (2) | Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis nodrošināt stabilas valdības finanses kā līdzekli, lai stiprinātu nosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicina nodarbinātību. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis nodrošināt stabilas valdības finanses kā līdzekli, lai stiprinātu nosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicina nodarbinātību.

| (3) | Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, ko paredz Līguma 104. pants, kuru sīkāk izskaidro Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (1), kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta sastāvdaļa, paredz pieņemt lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. Līgumam pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ir izklāstīti citi noteikumi par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu. Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93 (2) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi un definīcijas minētā protokola piemērošanai. |
| --- | --- |

(3)

Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, ko paredz Līguma 104. pants, kuru sīkāk izskaidro Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (1), kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta sastāvdaļa, paredz pieņemt lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. Līgumam pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ir izklāstīti citi noteikumi par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu. Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93 (2) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi un definīcijas minētā protokola piemērošanai.

| (4) | Ar Stabilitātes un izaugsmes pakta 2005. gada reformu tika meklētas iespējas uzlabot efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgstoši saglabāt valdības finanšu ilgtspējību. Tā mērķis bija nodrošināt jo īpaši to, lai ekonomiskais un budžeta stāvoklis būtu pilnībā ņemts vērā visos pārmērīga budžeta deficīta procedūras posmos. Tādējādi Stabilitātes un izaugsmes pakts kalpo par atbalstu valdības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot vērā situāciju ekonomikā. |
| --- | --- |

(4)

Ar Stabilitātes un izaugsmes pakta 2005. gada reformu tika meklētas iespējas uzlabot efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgstoši saglabāt valdības finanšu ilgtspējību. Tā mērķis bija nodrošināt jo īpaši to, lai ekonomiskais un budžeta stāvoklis būtu pilnībā ņemts vērā visos pārmērīga budžeta deficīta procedūras posmos. Tādējādi Stabilitātes un izaugsmes pakts kalpo par atbalstu valdības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot vērā situāciju ekonomikā.

| (5) | Līguma 104. panta 5. punktā noteikts, ka Komisija adresē Padomei atzinumu, ja tā uzskata, ka dalībvalstī pastāv vai var rasties pārmērīgs budžeta deficīts. Ņemot vērā savu ziņojumu saskaņā ar Līguma 104. panta 3. punktu un pamatojoties uz Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu saskaņā ar 104. panta 4. punktu, Komisija ir secinājusi, ka Polijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Tāpēc Komisija ir adresējusi Padomei šādu atzinumu par Poliju 2009. gada 24. jūnijā (3). |
| --- | --- |

(5)

Līguma 104. panta 5. punktā noteikts, ka Komisija adresē Padomei atzinumu, ja tā uzskata, ka dalībvalstī pastāv vai var rasties pārmērīgs budžeta deficīts. Ņemot vērā savu ziņojumu saskaņā ar Līguma 104. panta 3. punktu un pamatojoties uz Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu saskaņā ar 104. panta 4. punktu, Komisija ir secinājusi, ka Polijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Tāpēc Komisija ir adresējusi Padomei šādu atzinumu par Poliju 2009. gada 24. jūnijā (3).

| (6) | Līguma 104. panta 6. punkts paredz, ka – pirms tā, pamatojoties uz vispārēju novērtējumu, pieņem lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu – Padomei ir jāizskata jebkādi apsvērumi, ko var būt iesniegusi attiecīgā dalībvalsts. Polijas gadījumā šā vispārējā novērtējuma rezultātā ir izdarīti šajā lēmumā izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(6)

Līguma 104. panta 6. punkts paredz, ka – pirms tā, pamatojoties uz vispārēju novērtējumu, pieņem lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu – Padomei ir jāizskata jebkādi apsvērumi, ko var būt iesniegusi attiecīgā dalībvalsts. Polijas gadījumā šā vispārējā novērtējuma rezultātā ir izdarīti šajā lēmumā izklāstītie secinājumi.

| (7) | Saskaņā ar 2009. gada aprīļa Polijas iestāžu paziņojumu par pārmērīga budžeta deficītu, ko pēc tam apstiprināja Eurostat, vispārējās valdības deficīts Polijā sasniedza 3,9 % no IKP 2008. gadā, tādējādi pārsniedzot atsauces vērtību – 3 % no IKP. Deficīts nav bijis tuvu atsauces vērtībai 3 % no IKP, un nevar uzskatīt, ka atsauces vērtība ir pārsniegta izņēmuma kārtā Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētajā nozīmē. Tas jo īpaši nav negaidītu norišu rezultāts Līguma un Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē. Lai gan 2008. gada pēdējā ceturksnī izaugsme palēninājās līdz 3,3 %, gadā un tādējādi ietekmēja ieņēmumu iekasēšanu gada pēdējā ceturksnī un vēl vairāk pasliktināja par prognozēto sliktāko budžeta rezultātu, kopumā IKP pieaugums 2008. gadā bija diezgan stabils – 4,9 %.
  Tiek lēsts, ka IKP potenciālā izaugsme ir aptuveni 4 1⁄2 % un ražošanas apjoma starpība sasniegusi 3 1⁄2 % no potenciālā IKP, kas liecina par labvēlīgiem cikliskiem apstākļiem. Turklāt nevar uzskatīt, ka atsauces vērtība ir pārsniegta tikai uz laiku. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozi gaidāms, ka vispārējās valdības deficīts 2009. gadā būs 6,6 % no IKP un, ja politika netiks mainīta, 2010. gadā būs 7,3 %, savukārt IKP samazināsies par 1,4 % 2009. gadā un palielināsies par 0,8 % 2010. gadā. Saskaņā ar Polijas iestāžu informāciju 2009. gadā budžeta deficīts palielināsies, un 2009. gada 22. jūnijā tās paziņoja arī to, ka valdības deficīts var būtiski pārsniegt 4,6 % no IKP, proti, aprēķinu, kas plānots 2009. gada pavasara paziņojumā par pārmērīgu budžeta deficītu (4). Tādējādi līgumā paredzētais deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar 2009. gada aprīļa Polijas iestāžu paziņojumu par pārmērīga budžeta deficītu, ko pēc tam apstiprināja Eurostat, vispārējās valdības deficīts Polijā sasniedza 3,9 % no IKP 2008. gadā, tādējādi pārsniedzot atsauces vērtību – 3 % no IKP. Deficīts nav bijis tuvu atsauces vērtībai 3 % no IKP, un nevar uzskatīt, ka atsauces vērtība ir pārsniegta izņēmuma kārtā Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētajā nozīmē. Tas jo īpaši nav negaidītu norišu rezultāts Līguma un Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē. Lai gan 2008. gada pēdējā ceturksnī izaugsme palēninājās līdz 3,3 %, gadā un tādējādi ietekmēja ieņēmumu iekasēšanu gada pēdējā ceturksnī un vēl vairāk pasliktināja par prognozēto sliktāko budžeta rezultātu, kopumā IKP pieaugums 2008. gadā bija diezgan stabils – 4,9 %.

Tiek lēsts, ka IKP potenciālā izaugsme ir aptuveni 4 1⁄2 % un ražošanas apjoma starpība sasniegusi 3 1⁄2 % no potenciālā IKP, kas liecina par labvēlīgiem cikliskiem apstākļiem. Turklāt nevar uzskatīt, ka atsauces vērtība ir pārsniegta tikai uz laiku. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozi gaidāms, ka vispārējās valdības deficīts 2009. gadā būs 6,6 % no IKP un, ja politika netiks mainīta, 2010. gadā būs 7,3 %, savukārt IKP samazināsies par 1,4 % 2009. gadā un palielināsies par 0,8 % 2010. gadā. Saskaņā ar Polijas iestāžu informāciju 2009. gadā budžeta deficīts palielināsies, un 2009. gada 22. jūnijā tās paziņoja arī to, ka valdības deficīts var būtiski pārsniegt 4,6 % no IKP, proti, aprēķinu, kas plānots 2009. gada pavasara paziņojumā par pārmērīgu budžeta deficītu (4). Tādējādi līgumā paredzētais deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (8) | Vispārējās valdības parāds saglabājas krietni zem atsauces vērtības – 60 % no IKP – un 2008. gadā tas bija 47,1 % no IKP. Tomēr Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozē lēsts, ka sakarā ar gaidāmo lielo deficīta pieaugumu, vispārējās valdības parāds, visticamāk, 2010. gadā sasniegs gandrīz 60 %, ar pieņēmumu, ka politika paliek nemainīga. |
| --- | --- |

(8)

Vispārējās valdības parāds saglabājas krietni zem atsauces vērtības – 60 % no IKP – un 2008. gadā tas bija 47,1 % no IKP. Tomēr Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozē lēsts, ka sakarā ar gaidāmo lielo deficīta pieaugumu, vispārējās valdības parāds, visticamāk, 2010. gadā sasniegs gandrīz 60 %, ar pieņēmumu, ka politika paliek nemainīga.

| (9) | Saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem jāsniedz apsvērumi par sistēmiskām pensiju reformām, aicinot ieviest vairāku līmeņu sistēmu, kas ietver obligātu pilnībā finansētu pensiju līmeni. Lai gan minēto reformu īstenošana rada budžeta stāvokļa pārejošu pasliktināšanos, ilgtermiņā tas patiesi uzlabo valdības finanšu ilgtspējību. Pamatojoties uz Polijas iestāžu aplēsēm, šīs reformas neto izmaksas būs līdz 2,9 % no IKP 2008. gadā, pieaugot līdz 3,2 % no IKP 2009. gadā, kā minēts Polijas iestāžu 22. jūnija vēstulē. Atbilstoši Stabilitātes un izaugsmes paktam var ņemt vērā minēto reformu lineāri regresīvas neto izmaksas pārejas periodā un tikai gadījumos, kad deficīts saglabājas tuvu atsauces vērtībai. Tā kā 2008.–2010. gadā budžeta deficīts nav tuvu atsauces vērtībai, pensiju reformas izmaksas nevar tik ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem jāsniedz apsvērumi par sistēmiskām pensiju reformām, aicinot ieviest vairāku līmeņu sistēmu, kas ietver obligātu pilnībā finansētu pensiju līmeni. Lai gan minēto reformu īstenošana rada budžeta stāvokļa pārejošu pasliktināšanos, ilgtermiņā tas patiesi uzlabo valdības finanšu ilgtspējību. Pamatojoties uz Polijas iestāžu aplēsēm, šīs reformas neto izmaksas būs līdz 2,9 % no IKP 2008. gadā, pieaugot līdz 3,2 % no IKP 2009. gadā, kā minēts Polijas iestāžu 22. jūnija vēstulē. Atbilstoši Stabilitātes un izaugsmes paktam var ņemt vērā minēto reformu lineāri regresīvas neto izmaksas pārejas periodā un tikai gadījumos, kad deficīts saglabājas tuvu atsauces vērtībai. Tā kā 2008.–2010. gadā budžeta deficīts nav tuvu atsauces vērtībai, pensiju reformas izmaksas nevar tik ņemtas vērā.

| (10) | Gatavojot Padomes lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu atbilstīgi Līguma 104. panta 6. punktam, “būtiskos faktorus” saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 4. punktu drīkst ņemt vērā tikai tad, ja vienlaikus ir pilnībā izpildīti divi nosacījumi, proti, budžeta deficīts joprojām saglabājas tuvu atsauces vērtībai un ka atsauces vērtība tiek pārsniegta tikai uz laiku. Polijas gadījumā šie abi nosacījumi nav izpildīti. Tāpēc šā lēmuma pieņemšanas gaitā nav ņemti vērā būtiskie faktori, |
| --- | --- |

(10)

Gatavojot Padomes lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu atbilstīgi Līguma 104. panta 6. punktam, “būtiskos faktorus” saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 4. punktu drīkst ņemt vērā tikai tad, ja vienlaikus ir pilnībā izpildīti divi nosacījumi, proti, budžeta deficīts joprojām saglabājas tuvu atsauces vērtībai un ka atsauces vērtība tiek pārsniegta tikai uz laiku. Polijas gadījumā šie abi nosacījumi nav izpildīti. Tāpēc šā lēmuma pieņemšanas gaitā nav ņemti vērā būtiskie faktori,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No vispārējā novērtējuma var secināt, ka Polijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Polijas Republikai.

Briselē, 2009. gada 7. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. BILDT

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

1

(2)  OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp.

2

(3)  Visi ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru saistītie dokumenti, kas attiecas uz Poliju, atrodami šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=m2

3

(4)  Finanšu ministra Rostowski kunga vēstule komisāram Almunia.

4

Rostowski

Almunia

---

| 4.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/48 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/48

---

PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 7. jūlijs)

par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Rumānijā

(2009/590/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 104. panta 6. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Līguma 104. pantu dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma 104. pantu dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

| (2) | Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis nodrošināt stabilas valdības finanses kā līdzekli, lai stiprinātu nosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicina nodarbinātību. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis nodrošināt stabilas valdības finanses kā līdzekli, lai stiprinātu nosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicina nodarbinātību.

| (3) | Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, ko paredz Līguma 104. pants, kuru sīkāk izskaidro Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (1), kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta sastāvdaļa, paredz pieņemt lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. Līgumam pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ir izklāstīti citi noteikumi par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu. Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93 (2) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi un definīcijas minētā protokola piemērošanai. |
| --- | --- |

(3)

Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, ko paredz Līguma 104. pants, kuru sīkāk izskaidro Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (1), kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta sastāvdaļa, paredz pieņemt lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. Līgumam pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ir izklāstīti citi noteikumi par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu. Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93 (2) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi un definīcijas minētā protokola piemērošanai.

| (4) | Ar Stabilitātes un izaugsmes pakta 2005. gada reformu tika meklētas iespējas uzlabot efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgstoši saglabāt valdības finanšu ilgtspējību. Tā mērķis bija nodrošināt jo īpaši to, lai ekonomiskais un budžeta stāvoklis būtu pilnībā ņemts vērā visos pārmērīga budžeta deficīta procedūras posmos. Tādējādi Stabilitātes un izaugsmes pakts kalpo par atbalstu valdības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot vērā situāciju ekonomikā. |
| --- | --- |

(4)

Ar Stabilitātes un izaugsmes pakta 2005. gada reformu tika meklētas iespējas uzlabot efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgstoši saglabāt valdības finanšu ilgtspējību. Tā mērķis bija nodrošināt jo īpaši to, lai ekonomiskais un budžeta stāvoklis būtu pilnībā ņemts vērā visos pārmērīga budžeta deficīta procedūras posmos. Tādējādi Stabilitātes un izaugsmes pakts kalpo par atbalstu valdības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot vērā situāciju ekonomikā.

| (5) | Līguma 104. panta 5. punktā noteikts, ka Komisija adresē Padomei atzinumu, ja tā uzskata, ka dalībvalstī pastāv vai var rasties pārmērīgs budžeta deficīts. Ņemot vērā savu ziņojumu saskaņā ar Līguma 104. panta 3. punktu un pamatojoties uz Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu saskaņā ar Līguma 104. panta 4. punktu, Komisija ir secinājusi, ka Rumānijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Tāpēc Komisija ir adresējusi Padomei šādu atzinumu par Rumāniju 2009. gada 13. maijā (3). |
| --- | --- |

(5)

Līguma 104. panta 5. punktā noteikts, ka Komisija adresē Padomei atzinumu, ja tā uzskata, ka dalībvalstī pastāv vai var rasties pārmērīgs budžeta deficīts. Ņemot vērā savu ziņojumu saskaņā ar Līguma 104. panta 3. punktu un pamatojoties uz Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu saskaņā ar Līguma 104. panta 4. punktu, Komisija ir secinājusi, ka Rumānijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Tāpēc Komisija ir adresējusi Padomei šādu atzinumu par Rumāniju 2009. gada 13. maijā (3).

| (6) | Līguma 104. panta 6. punkts paredz, ka – pirms tā, pamatojoties uz vispārēju novērtējumu, pieņem lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu – Padomei ir jāizskata jebkādi apsvērumi, ko var būt iesniegusi attiecīgā dalībvalsts. Rumānijas gadījumā šā vispārējā novērtējuma rezultātā ir izdarīti šajā lēmumā izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(6)

Līguma 104. panta 6. punkts paredz, ka – pirms tā, pamatojoties uz vispārēju novērtējumu, pieņem lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu – Padomei ir jāizskata jebkādi apsvērumi, ko var būt iesniegusi attiecīgā dalībvalsts. Rumānijas gadījumā šā vispārējā novērtējuma rezultātā ir izdarīti šajā lēmumā izklāstītie secinājumi.

| (7) | Saskaņā ar Rumānijas iestāžu 2009. gada aprīļa paziņojumu par pārmērīgu budžeta deficītu, ko pēc tam apstiprināja Eurostat, vispārējās valdības deficīts Rumānijā 2008. gadā sasniedza 5,4 % no IKP, tādējādi pārsniedzot atsauces vērtību – 3 % no IKP. Deficīts nav bijis tuvu atsauces vērtībai 3 % no IKP, un nevar uzskatīt, ka atsauces vērtība ir pārsniegta izņēmuma kārtā Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētajā nozīmē. Jo īpaši Līguma un Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē deficīts nav ārkārtas apstākļu vai 2008. gada spēcīgās ekonomiskās lejupslīdes rezultāts. Lai gan izaugsme gada pēdējā ceturksnī ir palēninājusies, kopējais IKP pieaugums no 6 % 2007. gadā strauji sasniedza 7,1 % 2008. gadā un krietni pārsniedza potenciālās izaugsmes rādītāju. Turklāt nevar uzskatīt, ka atsauces vērtība ir pārsniegta tikai uz laiku. Saskaņā ar Komisijas 2009. gada pavasara prognozi gaidāms, ka vispārējās valdības deficīts sasniegs 5,1 % no IKP 2009. gadā un, ja politika netiks mainīta, 5,6 % 2010. gadā. Minētā prognoze balstās uz to, ka IKP pieaugums 2009. gadā būs – 4,0 % un 2010. gadā 0 %. Komisijas prognozē ir ņemti vērā pasākumi, kas šim gadam paredzēti 2009. gada budžetā, kurš apstiprināts 2009. gada februārī, un papildu pasākumi, ko valdība pieņēma 2009. gada aprīlī. Līgumā minētais deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Rumānijas iestāžu 2009. gada aprīļa paziņojumu par pārmērīgu budžeta deficītu, ko pēc tam apstiprināja Eurostat, vispārējās valdības deficīts Rumānijā 2008. gadā sasniedza 5,4 % no IKP, tādējādi pārsniedzot atsauces vērtību – 3 % no IKP. Deficīts nav bijis tuvu atsauces vērtībai 3 % no IKP, un nevar uzskatīt, ka atsauces vērtība ir pārsniegta izņēmuma kārtā Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētajā nozīmē. Jo īpaši Līguma un Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē deficīts nav ārkārtas apstākļu vai 2008. gada spēcīgās ekonomiskās lejupslīdes rezultāts. Lai gan izaugsme gada pēdējā ceturksnī ir palēninājusies, kopējais IKP pieaugums no 6 % 2007. gadā strauji sasniedza 7,1 % 2008. gadā un krietni pārsniedza potenciālās izaugsmes rādītāju. Turklāt nevar uzskatīt, ka atsauces vērtība ir pārsniegta tikai uz laiku. Saskaņā ar Komisijas 2009. gada pavasara prognozi gaidāms, ka vispārējās valdības deficīts sasniegs 5,1 % no IKP 2009. gadā un, ja politika netiks mainīta, 5,6 % 2010. gadā. Minētā prognoze balstās uz to, ka IKP pieaugums 2009. gadā būs – 4,0 % un 2010. gadā 0 %. Komisijas prognozē ir ņemti vērā pasākumi, kas šim gadam paredzēti 2009. gada budžetā, kurš apstiprināts 2009. gada februārī, un papildu pasākumi, ko valdība pieņēma 2009. gada aprīlī. Līgumā minētais deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (8) | Vispārējās valdības parāds saglabājas krietni zem atsauces vērtības 60 % no IKP, un 2008. gadā tas bija 13,6 % no IKP. Tomēr saskaņā ar Komisijas 2009. gada pavasara prognozi lēsts, ka parāda attiecība pret IKP pieaugs, sasniedzot 18 1⁄4 % 2009. gadā un 22 3⁄4 % 2010. gadā. |
| --- | --- |

(8)

Vispārējās valdības parāds saglabājas krietni zem atsauces vērtības 60 % no IKP, un 2008. gadā tas bija 13,6 % no IKP. Tomēr saskaņā ar Komisijas 2009. gada pavasara prognozi lēsts, ka parāda attiecība pret IKP pieaugs, sasniedzot 18 1⁄4 % 2009. gadā un 22 3⁄4 % 2010. gadā.

| (9) | Saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem tika sniegti apsvērumi par sistēmiskām pensiju reformām, aicinot ieviest vairāku līmeņu sistēmu, kas ietver obligātu pilnībā finansētu pensiju līmeni. Lai gan minēto reformu īstenošana rada budžeta stāvokļa pārejošu pasliktināšanos, ilgtermiņā tas patiesi uzlabo valdības finanšu ilgtspējību. Pamatojoties uz Rumānijas iestāžu aplēsēm, šo reformu neto izmaksas 2008. gadā ir 0,2 % no IKP, 2009. gadā 0,3 %, 2010. gadā 0,4 % un 2011. gadā 0,4 %. Atbilstoši Stabilitātes un izaugsmes paktam var ņemt vērā minēto reformu lineāri regresīvas neto izmaksas pārejas periodā un tikai gadījumos, kad deficīts saglabājas tuvu atsauces vērtībai, bet Rumānijas gadījumā tas tā nav. Jebkurā gadījumā koriģētais valdības deficīts, iekļaujot tajā pensijas reformu izmaksas 2008. gadā, krietni pārsniegtu 3 % no IKP. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem tika sniegti apsvērumi par sistēmiskām pensiju reformām, aicinot ieviest vairāku līmeņu sistēmu, kas ietver obligātu pilnībā finansētu pensiju līmeni. Lai gan minēto reformu īstenošana rada budžeta stāvokļa pārejošu pasliktināšanos, ilgtermiņā tas patiesi uzlabo valdības finanšu ilgtspējību. Pamatojoties uz Rumānijas iestāžu aplēsēm, šo reformu neto izmaksas 2008. gadā ir 0,2 % no IKP, 2009. gadā 0,3 %, 2010. gadā 0,4 % un 2011. gadā 0,4 %. Atbilstoši Stabilitātes un izaugsmes paktam var ņemt vērā minēto reformu lineāri regresīvas neto izmaksas pārejas periodā un tikai gadījumos, kad deficīts saglabājas tuvu atsauces vērtībai, bet Rumānijas gadījumā tas tā nav. Jebkurā gadījumā koriģētais valdības deficīts, iekļaujot tajā pensijas reformu izmaksas 2008. gadā, krietni pārsniegtu 3 % no IKP.

| (10) | Gatavojot Padomes lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu atbilstīgi Līguma 104. panta 6. punktam, “būtiskos faktorus” saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 4. punktu drīkst ņemt vērā tikai tad, ja vienlaikus ir pilnībā izpildīti divi nosacījumi, proti, budžeta deficīts joprojām saglabājas tuvu atsauces vērtībai un ka atsauces vērtība tiek pārsniegta tikai uz laiku. Rumānijas gadījumā šie abi nosacījumi nav izpildīti. Tāpēc šā lēmuma pieņemšanas gaitā nav ņemti vērā būtiskie faktori, |
| --- | --- |

(10)

Gatavojot Padomes lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu atbilstīgi Līguma 104. panta 6. punktam, “būtiskos faktorus” saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 4. punktu drīkst ņemt vērā tikai tad, ja vienlaikus ir pilnībā izpildīti divi nosacījumi, proti, budžeta deficīts joprojām saglabājas tuvu atsauces vērtībai un ka atsauces vērtība tiek pārsniegta tikai uz laiku. Rumānijas gadījumā šie abi nosacījumi nav izpildīti. Tāpēc šā lēmuma pieņemšanas gaitā nav ņemti vērā būtiskie faktori,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No vispārējā novērtējuma var secināt, ka Rumānijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Rumānijai.

Briselē, 2009. gada 7. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. BILDT

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

1

(2)  OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp.

2

(3)  Visi ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru saistītie dokumenti par Rumāniju atrodami šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2

3

---

| 4.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/50 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/50

---

PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 7. jūlijs)

par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Latvijā

(2009/591/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 104. panta 6. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Latvijas izteiktos apsvērumus,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Līguma 104. pantu dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma 104. pantu dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

| (2) | Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis nodrošināt stabilas valdības finanses kā līdzekli, lai stiprinātu nosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicina nodarbinātību. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis nodrošināt stabilas valdības finanses kā līdzekli, lai stiprinātu nosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicina nodarbinātību.

| (3) | Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, ko paredz Līguma 104. pants, kuru sīkāk izskaidro Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (1), kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta sastāvdaļa, paredz pieņemt lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. Līgumam pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ir izklāstīti citi noteikumi par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu. Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93 (2) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi un definīcijas minētā protokola piemērošanai. |
| --- | --- |

(3)

Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, ko paredz Līguma 104. pants, kuru sīkāk izskaidro Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (1), kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta sastāvdaļa, paredz pieņemt lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. Līgumam pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ir izklāstīti citi noteikumi par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu. Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93 (2) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi un definīcijas minētā protokola piemērošanai.

| (4) | Ar Stabilitātes un izaugsmes pakta 2005. gada reformu tika meklētas iespējas uzlabot efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgstoši saglabāt valdības finanšu ilgtspēju. Tā mērķis bija nodrošināt jo īpaši to, lai ekonomiskais un budžeta stāvoklis būtu pilnībā ņemts vērā visos pārmērīga budžeta deficīta procedūras posmos. Tādējādi Stabilitātes un izaugsmes pakts kalpo par atbalstu valdības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot vērā situāciju ekonomikā. |
| --- | --- |

(4)

Ar Stabilitātes un izaugsmes pakta 2005. gada reformu tika meklētas iespējas uzlabot efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgstoši saglabāt valdības finanšu ilgtspēju. Tā mērķis bija nodrošināt jo īpaši to, lai ekonomiskais un budžeta stāvoklis būtu pilnībā ņemts vērā visos pārmērīga budžeta deficīta procedūras posmos. Tādējādi Stabilitātes un izaugsmes pakts kalpo par atbalstu valdības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot vērā situāciju ekonomikā.

| (5) | Līguma 104. panta 5. punktā noteikts, ka Komisija adresē Padomei atzinumu, ja tā uzskata, ka dalībvalstī pastāv vai var rasties pārmērīgs budžeta deficīts. Ņemot vērā savu ziņojumu saskaņā ar Līguma 104. panta 3. punktu un pamatojoties uz Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu saskaņā ar Līguma 104. panta 4. punktu, Komisija ir secinājusi, ka Latvijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Tāpēc Komisija ir nosūtījusi Padomei šādu atzinumu par Latviju 2009. gada 2. jūlijā (3). |
| --- | --- |

(5)

Līguma 104. panta 5. punktā noteikts, ka Komisija adresē Padomei atzinumu, ja tā uzskata, ka dalībvalstī pastāv vai var rasties pārmērīgs budžeta deficīts. Ņemot vērā savu ziņojumu saskaņā ar Līguma 104. panta 3. punktu un pamatojoties uz Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu saskaņā ar Līguma 104. panta 4. punktu, Komisija ir secinājusi, ka Latvijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Tāpēc Komisija ir nosūtījusi Padomei šādu atzinumu par Latviju 2009. gada 2. jūlijā (3).

| (6) | Līguma 104. panta 6. punkts paredz, ka – pirms tā, pamatojoties uz vispārēju novērtējumu, pieņem lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu – Padomei ir jāizskata jebkādi apsvērumi, ko var būt iesniegusi attiecīgā dalībvalsts. Latvijas gadījumā šā vispārējā novērtējuma rezultātā ir izdarīti šajā lēmumā izklāstītie secinājumi. |
| --- | --- |

(6)

Līguma 104. panta 6. punkts paredz, ka – pirms tā, pamatojoties uz vispārēju novērtējumu, pieņem lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu – Padomei ir jāizskata jebkādi apsvērumi, ko var būt iesniegusi attiecīgā dalībvalsts. Latvijas gadījumā šā vispārējā novērtējuma rezultātā ir izdarīti šajā lēmumā izklāstītie secinājumi.

| (7) | Saskaņā ar 2009. gada aprīļa paziņojumu par pārmērīga budžeta deficīta procedūru Latvijas valdības budžeta deficīts 2008. gadā sasniedza 4 % no IKP, tādējādi pārsniedzot atsauces vērtību 3 % no IKP. Turklāt deficīts nebija tuvs atsauces vērtībai, kas ir 3 % no IKP. Tomēr var uzskatīt, ka atsauces vērtība ir pārsniegta izņēmuma kārtā Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētajā nozīmē. Tas ir spēcīgas ekonomiskās lejupslīdes rezultāts Līguma un Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozi 2009. gadā faktiskā IKP izaugsme Latvijā būs ļoti negatīva, proti, ekonomikas izaugsme saruks par 13,1 % pēc krituma 2008. gadā par 4,6 %; jaunāki rādītāji liecina, ka ekonomikas izaugsme 2009. gadā saruks pat par 18 %.
  Tādējādi ir kļuvuši nereāli 2008. gada decembrī noteiktie mērķi saskaņā ar Kopienas maksājumu bilances atbalsta programmu, proti, 5,3 % no IKP 2009. gadā, 4,9 % no IKP 2010. gadā un mazāk par 3 % 2011. gadā. Katrā ziņā nevar uzskatīt, ka atsauces vērtība ir pārsniegta tikai uz laiku. Saskaņā ar Komisijas dienestu pavasara prognozi, kurā ņemti vērā 2009. gada budžeta pasākumi, kas iekļauti vienīgi 2008. gada decembrī grozītajā budžetā, tika pieņemts, ka deficīts palielināsies no 4 % no IKP 2008. gadā līdz 11,1 % no IKP 2009. gadā un, ja politika netiks mainīta, līdz 13,6 % no IKP 2010. gadā. Pēc tam, kad Latvijas iestādes 2009. gada jūnijā pieņēma jaunu konsolidācijas pasākumu paketi un norādīja uz iespējamiem pasākumiem 2010. gadā, valsts budžeta deficīts var sasniegt aptuveni 10 % no IKP 2009. gadā, 8,5 % 2010. gadā un 6 % 2011. gadā, ja pieņem, ka šie pasākumi tiek pilnībā īstenoti (4). Tāpēc budžeta deficīts, kas 2008. gadā izņēmuma kārtā pārsniedza atsauces vērtību, vairs nebija tuvs atsauces vērtībai, un nevar uzskatīt, ka atsauces vērtība pārsniegta uz laiku. Tādējādi Līgumā paredzētais deficīta kritērijs nav izpildīts. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar 2009. gada aprīļa paziņojumu par pārmērīga budžeta deficīta procedūru Latvijas valdības budžeta deficīts 2008. gadā sasniedza 4 % no IKP, tādējādi pārsniedzot atsauces vērtību 3 % no IKP. Turklāt deficīts nebija tuvs atsauces vērtībai, kas ir 3 % no IKP. Tomēr var uzskatīt, ka atsauces vērtība ir pārsniegta izņēmuma kārtā Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētajā nozīmē. Tas ir spēcīgas ekonomiskās lejupslīdes rezultāts Līguma un Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozi 2009. gadā faktiskā IKP izaugsme Latvijā būs ļoti negatīva, proti, ekonomikas izaugsme saruks par 13,1 % pēc krituma 2008. gadā par 4,6 %; jaunāki rādītāji liecina, ka ekonomikas izaugsme 2009. gadā saruks pat par 18 %.

Tādējādi ir kļuvuši nereāli 2008. gada decembrī noteiktie mērķi saskaņā ar Kopienas maksājumu bilances atbalsta programmu, proti, 5,3 % no IKP 2009. gadā, 4,9 % no IKP 2010. gadā un mazāk par 3 % 2011. gadā. Katrā ziņā nevar uzskatīt, ka atsauces vērtība ir pārsniegta tikai uz laiku. Saskaņā ar Komisijas dienestu pavasara prognozi, kurā ņemti vērā 2009. gada budžeta pasākumi, kas iekļauti vienīgi 2008. gada decembrī grozītajā budžetā, tika pieņemts, ka deficīts palielināsies no 4 % no IKP 2008. gadā līdz 11,1 % no IKP 2009. gadā un, ja politika netiks mainīta, līdz 13,6 % no IKP 2010. gadā. Pēc tam, kad Latvijas iestādes 2009. gada jūnijā pieņēma jaunu konsolidācijas pasākumu paketi un norādīja uz iespējamiem pasākumiem 2010. gadā, valsts budžeta deficīts var sasniegt aptuveni 10 % no IKP 2009. gadā, 8,5 % 2010. gadā un 6 % 2011. gadā, ja pieņem, ka šie pasākumi tiek pilnībā īstenoti (4). Tāpēc budžeta deficīts, kas 2008. gadā izņēmuma kārtā pārsniedza atsauces vērtību, vairs nebija tuvs atsauces vērtībai, un nevar uzskatīt, ka atsauces vērtība pārsniegta uz laiku. Tādējādi Līgumā paredzētais deficīta kritērijs nav izpildīts.

| (8) | Vispārējās valdības parāds 2008. gadā bija 19,5 % no IKP, t. i., joprojām bija ievērojami mazāks par atsauces vērtību 60 % no IKP. Tomēr tiek prognozēts, ka tam būs strauji augoša tendence (Komisijas dienestu pavasara prognozē teikts, ka 2009. gadā tas palielināsies līdz 34,1 % no IKP, savukārt 2010. gadā līdz 50,1 % no IKP, ja pieņem, ka Latvija pilnībā izmantos līdz 2011. gadam piešķirto starptautisko finanšu atbalstu). Ņemot vērā jaunos konsolidācijas pasākumus, ko pieņēma 2009. gada jūnijā, un turpmākos iestāžu norādītos 2010.–2012. gada konsolidācijas plānus, kā arī atkarībā no tā, vai valdība finanšu sektora stabilizācijas vajadzībām uzņemsies vēl lielākus parādus un kādā apjomā tie būs, bruto parāda attiecība 2012. gadā var pārsniegt atsauces vērtību 60 % no IKP, pat ja tiek veikti pietiekami korekcijas pasākumi. |
| --- | --- |

(8)

Vispārējās valdības parāds 2008. gadā bija 19,5 % no IKP, t. i., joprojām bija ievērojami mazāks par atsauces vērtību 60 % no IKP. Tomēr tiek prognozēts, ka tam būs strauji augoša tendence (Komisijas dienestu pavasara prognozē teikts, ka 2009. gadā tas palielināsies līdz 34,1 % no IKP, savukārt 2010. gadā līdz 50,1 % no IKP, ja pieņem, ka Latvija pilnībā izmantos līdz 2011. gadam piešķirto starptautisko finanšu atbalstu). Ņemot vērā jaunos konsolidācijas pasākumus, ko pieņēma 2009. gada jūnijā, un turpmākos iestāžu norādītos 2010.–2012. gada konsolidācijas plānus, kā arī atkarībā no tā, vai valdība finanšu sektora stabilizācijas vajadzībām uzņemsies vēl lielākus parādus un kādā apjomā tie būs, bruto parāda attiecība 2012. gadā var pārsniegt atsauces vērtību 60 % no IKP, pat ja tiek veikti pietiekami korekcijas pasākumi.

| (9) | Saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem tiks ņemta vērā ietekme uz budžetu, kāda būs pilnībā finansētajam pensiju līmenim, ko Latvijas valdība ieviesa ar sistēmisko pensiju reformu. Lai gan minēto reformu īstenošana rada īslaicīgu budžeta stāvokļa pasliktināšanos, tā viennozīmīgi uzlabo valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā. Pamatojoties uz Komisijas dienestu aplēsēm, šādas Latvijā veiktas reformas kopējās izmaksas 2008. gadā sasniedz 1,6 % no IKP, savukārt 2009. un 2010. gadā – 0,4 % 2009. gadā paredzētās iemaksu pagaidu samazināšanas dēļ no 8,0 % līdz 2,0 %. Paredzēts, ka sociālo iemaksu likme pilnībā finansētajā otrajā līmenī tiks paaugstināta līdz 4 % 2011. gadā un 6 % 2012. gadā; prognozē, ka tādējādi kopējās reformas izmaksas 2011.–2012. gadā palielināsies līdz attiecīgi 0,8 un 1,2 procentu punktiem no IKP. Atbilstoši Stabilitātes un izaugsmes paktam var ņemt vērā minēto reformu lineāri regresīvas neto izmaksas pārejas periodā un tikai gadījumos, kad deficīts saglabājas tuvu atsauces vērtībai. 2008. gadā budžeta deficīts nebija tuvs atsauces vērtībai, un arī Komisijas dienestu 2009. un 2010. gadam prognozētais deficīts nav tuvs atsauces vērtībai, tāpēc nevar ņemt vērā pensiju reformas izmaksas |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem tiks ņemta vērā ietekme uz budžetu, kāda būs pilnībā finansētajam pensiju līmenim, ko Latvijas valdība ieviesa ar sistēmisko pensiju reformu. Lai gan minēto reformu īstenošana rada īslaicīgu budžeta stāvokļa pasliktināšanos, tā viennozīmīgi uzlabo valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā. Pamatojoties uz Komisijas dienestu aplēsēm, šādas Latvijā veiktas reformas kopējās izmaksas 2008. gadā sasniedz 1,6 % no IKP, savukārt 2009. un 2010. gadā – 0,4 % 2009. gadā paredzētās iemaksu pagaidu samazināšanas dēļ no 8,0 % līdz 2,0 %. Paredzēts, ka sociālo iemaksu likme pilnībā finansētajā otrajā līmenī tiks paaugstināta līdz 4 % 2011. gadā un 6 % 2012. gadā; prognozē, ka tādējādi kopējās reformas izmaksas 2011.–2012. gadā palielināsies līdz attiecīgi 0,8 un 1,2 procentu punktiem no IKP. Atbilstoši Stabilitātes un izaugsmes paktam var ņemt vērā minēto reformu lineāri regresīvas neto izmaksas pārejas periodā un tikai gadījumos, kad deficīts saglabājas tuvu atsauces vērtībai. 2008. gadā budžeta deficīts nebija tuvs atsauces vērtībai, un arī Komisijas dienestu 2009. un 2010. gadam prognozētais deficīts nav tuvs atsauces vērtībai, tāpēc nevar ņemt vērā pensiju reformas izmaksas

| (10) | Gatavojot Padomes lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu atbilstīgi Līguma 104. panta 6. punktam, “būtiskos faktorus” saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 4. punktu drīkst ņemt vērā tikai tad, ja vienlaikus ir pilnībā izpildīti divi nosacījumi, proti, budžeta deficīts joprojām saglabājas tuvu atsauces vērtībai un atsauces vērtība tiek pārsniegta tikai uz laiku. Latvijas gadījumā šie abi nosacījumi nav izpildīti. Tāpēc šā lēmuma pieņemšanas gaitā nav ņemti vērā būtiskie faktori, |
| --- | --- |

(10)

Gatavojot Padomes lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu atbilstīgi Līguma 104. panta 6. punktam, “būtiskos faktorus” saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 4. punktu drīkst ņemt vērā tikai tad, ja vienlaikus ir pilnībā izpildīti divi nosacījumi, proti, budžeta deficīts joprojām saglabājas tuvu atsauces vērtībai un atsauces vērtība tiek pārsniegta tikai uz laiku. Latvijas gadījumā šie abi nosacījumi nav izpildīti. Tāpēc šā lēmuma pieņemšanas gaitā nav ņemti vērā būtiskie faktori,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No vispārējā novērtējuma var secināt, ka Latvijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Latvijas Republikai.

Briselē, 2009. gada 7. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. BILDT

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

1

(2)  OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp.

2

(3)  Visi ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru saistītie dokumenti, kas attiecas uz Latviju, atrodami šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2

3

(4)  Šajās aplēsēs ir ņemta vērā ietekme, kas būtu sociālo iemaksu pagaidu novirzīšanai no otrā pensiju līmeņa.

4

---

| 4.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/52 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/52

---

PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 13. jūlijs),

ar ko groza Lēmumu 2009/290/EK par Kopienas vidēja termiņa finansiālās palīdzības piešķiršanu Latvijai

(2009/592/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 332/2002 (2002. gada 18. februāris), ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (1), un jo īpaši tās 5. panta otro daļu saistībā ar tās 8. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas sniegts pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju (EFK),

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu 2009/289/EK (2) Padome nolēma piešķirt Latvijai savstarpējo palīdzību. Ar Lēmumu 2009/290/EK (3) Padome nolēma piešķirt Latvijai vidēja termiņa finansiālo palīdzību. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu 2009/289/EK (2) Padome nolēma piešķirt Latvijai savstarpējo palīdzību. Ar Lēmumu 2009/290/EK (3) Padome nolēma piešķirt Latvijai vidēja termiņa finansiālo palīdzību.

| (2) | Latviju skar tik liela apjoma un intensitātes finanšu krīze, ka ir jāpārskata ekonomiskie nosacījumi, kas bija paredzēti kā priekšnoteikums Kopienas finanšu palīdzības līdzekļu maksājumiem, lai ņemtu vērā to, kā būtiskais IKP samazinājums ietekmē budžetu. |
| --- | --- |

(2)

Latviju skar tik liela apjoma un intensitātes finanšu krīze, ka ir jāpārskata ekonomiskie nosacījumi, kas bija paredzēti kā priekšnoteikums Kopienas finanšu palīdzības līdzekļu maksājumiem, lai ņemtu vērā to, kā būtiskais IKP samazinājums ietekmē budžetu.

| (3) | Tāpēc Lēmums 2009/290/EK ir attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc Lēmums 2009/290/EK ir attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2009/290/EK groza šādi.

| 1) | Lēmuma 3. panta 5. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “a) | ieviest precīzi noteiktu vidēja termiņa fiskālo programmu, lai samazinātu valsts kopbudžeta deficītu zemāk par Līgumā paredzēto atsauces līmeni 3 % no IKP atbilstoši grafikam un konsolidācijas plānam, kas atbilst Padomes ieteikumiem Latvijai un ko pieņēma saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru;”. |
| --- | --- | --- |

1)

Lēmuma 3. panta 5. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“a)

ieviest precīzi noteiktu vidēja termiņa fiskālo programmu, lai samazinātu valsts kopbudžeta deficītu zemāk par Līgumā paredzēto atsauces līmeni 3 % no IKP atbilstoši grafikam un konsolidācijas plānam, kas atbilst Padomes ieteikumiem Latvijai un ko pieņēma saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru;”.

| 2) | Lēmuma 3. panta 5. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | ieviest 2009. gada budžetu un pieņemt 2010. gada budžetu ar ilgtspējīgiem pasākumiem, kas atbilst konsolidācijas plānām;”. |
| --- | --- | --- |

2)

Lēmuma 3. panta 5. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

ieviest 2009. gada budžetu un pieņemt 2010. gada budžetu ar ilgtspējīgiem pasākumiem, kas atbilst konsolidācijas plānām;”.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Latvijas Republikai.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2009. gada 13. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. BILDT

---

(1)  OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 79, 25.3.2009., 37. lpp.

2

(3)  OV L 79, 25.3.2009., 39. lpp.

3

---

| 4.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/53 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/53

---

PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 27. jūlijs),

ar ko Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem groza attiecībā uz Banka Slovenije ārējo revidentu

(2009/593/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Protokolu par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtiem, kas pievienots Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un jo īpaši tā 27.1. pantu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās Bankas Ieteikumu ECB/2009/12 (2009. gada 5. jūnijs) Eiropas Savienības Padomei par Banka Slovenije ārējo revidentu (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālās bankas (ECB) un Eurosistēmas valstu centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālās bankas (ECB) un Eurosistēmas valstu centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome.

| (2) | Banka Slovenje pašreizējā ārējā revidenta pilnvaras beigsies pēc 2008. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tādēļ ir jāieceļ jauns ārējais revidents laikposmam no 2009. finanšu gada. |
| --- | --- |

(2)

Banka Slovenje pašreizējā ārējā revidenta pilnvaras beigsies pēc 2008. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tādēļ ir jāieceļ jauns ārējais revidents laikposmam no 2009. finanšu gada.

| (3) | Banka Slovenje par savu ārējo revidentu no 2009. finanšu gada līdz 2011. finanšu gadam ir izvēlējusies Deloitte revizija d.o.o. |
| --- | --- |

(3)

Banka Slovenje par savu ārējo revidentu no 2009. finanšu gada līdz 2011. finanšu gadam ir izvēlējusies Deloitte revizija d.o.o.

| (4) | ECB Padome ieteica, ka Deloitte revizija d.o.o. būtu jāapstiprina par Banka Slovenje ārējo revidentu laikposmam no 2009. finanšu gada līdz 2011. finanšu gadam. |
| --- | --- |

(4)

ECB Padome ieteica, ka Deloitte revizija d.o.o. būtu jāapstiprina par Banka Slovenje ārējo revidentu laikposmam no 2009. finanšu gada līdz 2011. finanšu gadam.

| (5) | Ir lietderīgi ievērot ECB Padomes ieteikumu un atbilstīgi grozīt Lēmumu 1999/70/EK (2), |
| --- | --- |

(5)

Ir lietderīgi ievērot ECB Padomes ieteikumu un atbilstīgi grozīt Lēmumu 1999/70/EK (2),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Lēmuma 1999/70/EK 1. panta 13. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“13.   Ar šo par Banka Slovenije ārējo revidentu laikposmam no 2009. finanšu gada līdz 2011. finanšu gadam tiek apstiprināts Deloitte revizija d.o.o.”

2. pants

Šo lēmumu paziņo Eiropas Centrālajai bankai.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2009. gada 27. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. BILDT

---

(1)  OV C 132, 11.6.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 22, 29.1.1999., 69. lpp.

2

---

Eiropas Centrālā banka

| 4.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/54 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/54

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

(2009. gada 17. jūlijs),

ar ko groza Lēmumu ECB/2006/17 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatu

(ECB/2009/19)

(2009/594/EK)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 26.2. pantu,

tā kā:

| (1) | 2009. gada 7. maija Pamatnostādne ECB/2009/10, ar ko groza Pamatnostādni ECB/2000/7 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (1), Eurosistēmas atklātā tirgus operācijām un pastāvīgajām iespējām ļauj piekļūt kredītiestādēm, uz kurām, ņemot vērā to īpašo institucionālo statusu Kopienas tiesībās, attiecas kontrole, kas līdzvērtīga kompetentās iestādes veiktajai uzraudzībai. |
| --- | --- |

(1)

2009. gada 7. maija Pamatnostādne ECB/2009/10, ar ko groza Pamatnostādni ECB/2000/7 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (1), Eurosistēmas atklātā tirgus operācijām un pastāvīgajām iespējām ļauj piekļūt kredītiestādēm, uz kurām, ņemot vērā to īpašo institucionālo statusu Kopienas tiesībās, attiecas kontrole, kas līdzvērtīga kompetentās iestādes veiktajai uzraudzībai.

| (2) | 2009. gada 2. jūlija Lēmums ECB/2009/16 par nodrošināto obligāciju pirkšanas programmas īstenošanu (2) nosaka, ka tiek izveidota programma nodrošināto obligāciju pirkšanai. |
| --- | --- |

(2)

2009. gada 2. jūlija Lēmums ECB/2009/16 par nodrošināto obligāciju pirkšanas programmas īstenošanu (2) nosaka, ka tiek izveidota programma nodrošināto obligāciju pirkšanai.

| (3) | Lai atspoguļotu šīs pārmaiņas politikā, jāgroza 2006. gada 10. novembra Lēmums ECB/2006/17 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatu (3), |
| --- | --- |

(3)

Lai atspoguļotu šīs pārmaiņas politikā, jāgroza 2006. gada 10. novembra Lēmums ECB/2006/17 par Eiropas Centrālās bankas gada pārskatu (3),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Grozījumi

Lēmumu ECB/2006/17 groza šādi.

| 1) | Līguma 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Pamatnostādnes ECB/2006/16 1. pantā definētajiem terminiem ir tāda pati nozīme šajā lēmumā.” |
| --- | --- |

1)

Līguma 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Pamatnostādnes ECB/2006/16 1. pantā definētajiem terminiem ir tāda pati nozīme šajā lēmumā.”

| 2) | Lēmuma ECB/2006/17 I pielikumu un II pielikumu groza saskaņā ar šī lēmuma pielikumu. |
| --- | --- |

2)

Lēmuma ECB/2006/17 I pielikumu un II pielikumu groza saskaņā ar šī lēmuma pielikumu.

2. pants

Nobeiguma noteikums

Šis lēmums stājas spēkā 2009. gada 1. jūlijā.

Frankfurtē pie Mainas, 2009. gada 17. jūlijā.

ECB prezidents

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OV L 123, 19.5.2009., 99. lpp.

1

(2)  OV L 175, 4.7.2009., 18. lpp.

2

(3)  OV L 348, 11.12.2006., 38. lpp.

3

---

PIELIKUMS

PIELIKUMS Šādi groza Lēmuma ECB/2006/17 I un II pielikumu.

| 1) | I pielikuma tabulu “Aktīvi” aizstāj ar šādu tabulu:
  “AKTĪVI







  Bilances postenis | Bilances posteņu satura sistematizācija | Vērtēšanas princips |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi. |

1)

I pielikuma tabulu “Aktīvi” aizstāj ar šādu tabulu:

“AKTĪVI

Bilances postenis

Bilances posteņu satura sistematizācija

Vērtēšanas princips

1.

Zelts materiālā veidā, t. i., stieņi, monētas, plātnes, tīrradņi krājumos vai “ceļā”. Nemateriāls zelts, piemēram, atlikumi zelta pieprasījuma kontos (kopkontos), termiņnoguldījumi un prasības par zelta saņemšanu, kas radušās no šādiem darījumiem: i) vērtības paaugstināšanās vai pazemināšanās darījumi un ii) zelta atrašanās vietas vai raudzes mijmaiņas darījumi, ja starp darījuma noslēgšanu un norēķina dienu ir vairāk par vienu darba dienu

Tirgus vērtība

| 2. | Prasības pret ārpus euro zonas valstu rezidentiem, ārvalstu valūtā |
| --- | --- |

2.

Ārvalstu valūtā denominētas prasības pret darījumu partneriem, kas rezidē ārpus euro zonas, iekļaujot starptautiskās un pārnacionālās iestādes un centrālās bankas ārpus euro zonas

| 2.1. | Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) debitoru parādi |
| --- | --- |

2.1.

| a) | Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto))
  Valsts kvota bez SVF rīcībā esošiem atlikumiem euro. SVF kontu Nr. 2 (euro kontu administratīvajiem izdevumiem) var iekļaut šajā postenī vai postenī “Saistības euro pret ārpus euro zonas rezidentiem” |
| --- | --- |

a)

Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto))

Valsts kvota bez SVF rīcībā esošiem atlikumiem euro. SVF kontu Nr. 2 (euro kontu administratīvajiem izdevumiem) var iekļaut šajā postenī vai postenī “Saistības euro pret ārpus euro zonas rezidentiem”

| a) | Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)
  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

| b) | Īpašās aizņēmumtiesības
  Kopējais īpašo aizņēmumtiesību turējums (bruto) |
| --- | --- |

b)

Kopējais īpašo aizņēmumtiesību turējums (bruto)

| b) | Īpašās aizņēmumtiesības
  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

| c) | Pārējās prasības
  Vispārējais aizņemšanās mehānisms (GAB), aizdevumi saskaņā ar īpašiem aizņemšanās mehānismiem, noguldījumi Nabadzības samazināšanas un izaugsmes iespēju (PRGF) programmā |
| --- | --- |

c)

Vispārējais aizņemšanās mehānisms (GAB), aizdevumi saskaņā ar īpašiem aizņemšanās mehānismiem, noguldījumi Nabadzības samazināšanas un izaugsmes iespēju (PRGF) programmā

| c) | Pārējās prasības
  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

c)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

| 2.2. | Atlikumi bankās un ieguldījumi vērtspapīros, ārējie aizdevumi un citi ārējie aktīvi |
| --- | --- |

2.2.

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
  Norēķina konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi |
| --- | --- |

a)

Norēķina konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas
  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

| b) | Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
  Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas rezidenti |
| --- | --- |

b)

Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas rezidenti

| b) i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b) i)

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| b) ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b) ii)

Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| b) iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b) iii)

Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| b) iv) | Tirgojami kapitāla instrumenti
  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss |
| --- | --- |

b) iv)

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

| c) | Ārējie kredīti (noguldījumi) ārpus euro zonas rezidentiem, kas nav kredīti aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” |
| --- | --- |

c)

| c) | Ārējie kredīti
  Noguldījumi pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

c)

Noguldījumi pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa

| d) | Pārējie ārējie aktīvi
  Ārpus euro zonas banknotes un monētas |
| --- | --- |

d)

Ārpus euro zonas banknotes un monētas

| d) | Pārējie ārējie aktīvi
  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

d)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

| 3. | Prasības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem |
| --- | --- |

3.

| a) | Vērtspapīru ieguldījumi euro zonā, kas nav ieguldījumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
  Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši euro zonas rezidenti |
| --- | --- |

a)

Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši euro zonas rezidenti

| a) i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

a) i)

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| a) ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

a) ii)

Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| a) iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

a) iii)

Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| b) iv) | Tirgojami kapitāla instrumenti
  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss |
| --- | --- |

b) iv)

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

| b) | Pērējās prasības pret euro zonas rezidentiem, kas nav prasības aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
  Kredīti, noguldījumi, reversie repo darījumi, sīki aizdevumi |
| --- | --- |

b)

Kredīti, noguldījumi, reversie repo darījumi, sīki aizdevumi

| b) | Pārējās prasības
  Noguldījumi un citi kredīti pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

b)

Noguldījumi un citi kredīti pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa

4.   Prasības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

| 4.1. | Atlikumi bankās, ieguldījumi vērtspapīros un aizdevumi |
| --- | --- |

4.1.

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
  Norēķina konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi saistībā ar euro denominētu vērtspapīru pārvaldību |
| --- | --- |

a)

Norēķina konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi saistībā ar euro denominētu vērtspapīru pārvaldību

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas
  Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība

| b) | Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
  Kapitāla instrumenti, parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, visus emitējuši ārpus euro zonas rezidenti |
| --- | --- |

b)

Kapitāla instrumenti, parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, visus emitējuši ārpus euro zonas rezidenti

| b) i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b) i)

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| b) ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Cena pakļauta samazinājumam
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b) ii)

Cena pakļauta samazinājumam

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| b) iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Cena pakļauta samazinājumam
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b) iii)

Cena pakļauta samazinājumam

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| b) iv) | Tirgojami kapitāla instrumenti
  Tirgus cena |
| --- | --- |

b) iv)

Tirgus cena

| c) | Kredīti ārpus euro zonas rezidentiem, kas nav kredīti aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” |
| --- | --- |

c)

| c) | Kredīti ārpus euro zonas
  Noguldījumi pēc nominālvērtības |
| --- | --- |

c)

Noguldījumi pēc nominālvērtības

| d) | Vērtspapīri, ko emitējušas iestādes ārpus euro zonas, kas nav vērtspapīri aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
  Vērtspapīri, ko emitējušas pārnacionālas vai starptautiskas organizācijas, piem., Eiropas Investīciju banka, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas |
| --- | --- |

d)

Vērtspapīri, ko emitējušas pārnacionālas vai starptautiskas organizācijas, piem., Eiropas Investīciju banka, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas

| d) i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
  Tirgus cena
  Prēmijas/diskontus amortizē |
| --- | --- |

d) i)

Tirgus cena

Prēmijas/diskontus amortizē

| d) ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Uz cenu attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

d) ii)

Uz cenu attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| d) iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Cena pakļauta samazinājumam
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

d) iii)

Cena pakļauta samazinājumam

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| 4.2. | Kredīta iespēju prasības VKM II ietvaros |
| --- | --- |

4.2.

Aizdevumi saskaņā ar ERM II nosacījumiem

Nominālvērtība

| 5. | Kredīti euro euro zonas kredītiestādēm saistībā ar monetārās politikas operācijām |
| --- | --- |

5.

Posteņi no 5.1. līdz 5.5.: darījumi atbilstoši attiecīgajiem monetārās politikas instrumentiem, kas aprakstīti I pielikumā 2000. gada 31. augusta Pamatnostādnei ECB/2000/7 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (1)

| 5.1. | Galvenās refinansēšanas operācijas |
| --- | --- |

5.1.

Regulāri likviditāti nodrošinoši iknedēļas reversie darījumi, kuru termiņš parasti ir viena nedēļa

Nominālvērtība vai repo izmaksas

| 5.2. | Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas |
| --- | --- |

5.2.

Regulāri likviditāti nodrošinoši ikmēneša reversie darījumi, kuru termiņš parasti ir trīs mēneši

Nominālvērtība vai repo izmaksas

| 5.3. | Precizējošās reverse operācijas |
| --- | --- |

5.3.

Reversie darījumi, kas veikti kā ad hoc darījumi precizēšanas nolūkos

Nominālvērtība vai repo izmaksas

| 5.4. | Strukturālās reversās operācijas |
| --- | --- |

5.4.

Reversie darījumi, kuru mērķis ir saskaņot Eurosistēmas strukturālo pozīciju vis a vis finanšu sektoram

Nominālvērtība vai repo izmaksas

| 5.5. | Aizdevumu iespēja uz nakti |
| --- | --- |

5.5.

Diennakts likviditātes instruments ar noteiktu procentu likmi pret atbilstīgajiem aktīviem (pastāvīgā iespēja)

Nominālvērtība vai repo izmaksas

| 5.6. | Papildu nodrošinājuma pieprasījumu kredīti |
| --- | --- |

5.6.

Papildu kredīts kredītiestādēm, kas rodas no pakārtoto aktīvu vērtības pieauguma, attiecībā pret citu kredītu šīm pašām kredītiestādēm

Nominālvērtība vai cena

| 6. | Citas prasības euro pret euro zonas kredītiestādēm |
| --- | --- |

6.

Norēķina konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldību saskaņā ar aktīvu posteni “Euro zonas rezidentu vērtspapīri, kas denominēti euro”, ieskaitot darījumus, kas rodas no euro zonas bijušo ārvalstu valūtas rezervju pārveidošanas, un citas prasības. Korespondentkonti ārvalsts kredītiestādē euro zonā. Citas prasības un operācijas, kas nav saistītas ar Eurosistēmas monetārās politikas operācijām

Nominālvērtība vai cena

7.   Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro

| 7.1. | Monetārās politikas nolūkiem turētie vērtspapīri |
| --- | --- |

7.1.

Euro zonā emitēti vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas nolūkiem. ECB parāda sertifikāti, kas nopirkti precizēšanas vajadzībām

| i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

i)

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Cena pakļauta samazinājumam
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Cena pakļauta samazinājumam

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Cena pakļauta samazinājumam
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Cena pakļauta samazinājumam

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| 7.2. | Pārējie vērtspapīri |
| --- | --- |

7.2.

Vērtspapīri, kas nav iekļauti aktīvu postenī 7.1. “Monetārās politikas nolūkiem turētie vērtspapīri” un aktīvu postenī 11.3. “Pārējie finanšu aktīvi”; euro denominētas parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, tieši turēti naudas tirgus vērtspapīri, t. sk. valdības vērtspapīri, kas radušies laikā pirms EMS Kapitāla instrumenti

| i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

i)

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Cena pakļauta samazinājumam
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Cena pakļauta samazinājumam

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Cena pakļauta samazinājumam
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Cena pakļauta samazinājumam

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| iv) | Tirgojami kapitāla instrumenti
  Tirgus cena |
| --- | --- |

iv)

Tirgus cena

| 8. | Valdības parāds euro |
| --- | --- |

8.

Prasības pret valsti, kas radušās pirms EMS (netirgojamie vērtspapīri, aizdevumi)

Noguldījumi/aizdevumi pēc nominālvērtības, netirgojamie vērtspapīri pēc cenas

9.   Eurosistēmas iekšējās prasības

| 9.1. | Prasības, kas saistītas ar īstermiņa parādzīmēm, lai finansētu ECB parāda sertifikātu emisiju |
| --- | --- |

9.1.

Tikai ECB bilances postenis

VCB izdotās īstermiņa parādzīmes saskaņā ar atbalsta līgumu attiecībā uz ECB parāda sertifikātiem

Nominālvērtība

| 9.2. | Neto prasības, kas saistītas ar euro banknošu sadali Eurosistēmā |
| --- | --- |

9.2.

Prasības, kas saistītas ar ECB banknošu emisiju saskaņā ar 2001. gada 6. decembra Lēmumu ECB/2001/15 par euro banknošu emisiju (2)

Nominālvērtība

| 9.3. | Citi prasījumi Eurosistēmā (neto) |
| --- | --- |

9.3.

Šādu apakšposteņu neto pozīcija:

| a) | Neto prasības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t.i., prasību un saistību neto skaitlis - skatīt arī pasīvu posteni “Citas pasīvi Eurosistēmā (neto)” |
| --- | --- |

a)

Neto prasības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t.i., prasību un saistību neto skaitlis - skatīt arī pasīvu posteni “Citas pasīvi Eurosistēmā (neto)”

| a) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība

| b) | Citas Eurosistēmas iekšējās prasības, kas var rasties, iekļaujot ECB ienākuma no euro banknotēm pagaidu sadalījumu VCB |
| --- | --- |

b)

Citas Eurosistēmas iekšējās prasības, kas var rasties, iekļaujot ECB ienākuma no euro banknotēm pagaidu sadalījumu VCB

| b) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība

| 10. | Posteņi, kuros notiek norēķins |
| --- | --- |

10.

Norēķina kontu atlikumi (prasības), ietverot iekasējamo čeku plūsmu

Nominālvērtība

11.   Pārējie aktīvi

| 11.1. | Euro zonas monētas |
| --- | --- |

11.1.

Euro monētas

Nominālvērtība

| 11.2. | Materiālie un nemateriālie pamatlīdzekļi |
| --- | --- |

11.2.

Zeme un ēkas, mēbeles un iekārtas, ietverot datoriekārtas, programmatūra

Izmaksas, atskaitot amortizāciju

Amortizācija ir aktīva amortizējamās summas sistemātiska sadale uz tā ekspluatācijas laiku. Ekspluatācijas laiks ir laiks, kurā pamatlīdzeklis ir pieejams iestādes izmantošanai. Individuālu materiālo pamatlīdzekļu ekspluatācijas laiku var sistemātiski pārskatīt, ja prognozes atšķiras no iepriekšējām aplēsēm. Lielāki aktīvi var sastāvēt no komponentiem ar atšķirīgu ekspluatācijas laiku. Šādu komponentu ekspluatācijas laiku novērtē atsevišķi

Nemateriālo aktīvu cena iekļauj nemateriālā aktīva iegādes cenu. Citas tiešās vai netiešās izmaksas iekļauj izdevumos

Izdevumu kapitalizācija: limitēta (nesasniedzot EUR 10 000, atskaitot PVN, nav kapitalizējami)

| 11.3. | Citi finanšu aktīvi |
| --- | --- |

11.3.

| — | Līdzdalība un ieguldījumi meitasuzņēmumos, akcijas, kas tiek turētas stratēģiskiem/politikas mērķiem |
| --- | --- |

—

Līdzdalība un ieguldījumi meitasuzņēmumos, akcijas, kas tiek turētas stratēģiskiem/politikas mērķiem

| — | Vērtspapīri, t. sk. akcijas, un citi finanšu instrumenti un atlikumi, t. sk. noguldījumi ar noteiktu termiņu un norēķinu konti, kas tiek turēti kā iezīmēts portfelis |
| --- | --- |

—

Vērtspapīri, t. sk. akcijas, un citi finanšu instrumenti un atlikumi, t. sk. noguldījumi ar noteiktu termiņu un norēķinu konti, kas tiek turēti kā iezīmēts portfelis

| — | Reversā repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldīšanu saskaņā ar šo posteni |
| --- | --- |

—

Reversā repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldīšanu saskaņā ar šo posteni

| a) | Tirgojami akciju instrumenti
  Tirgus cena |
| --- | --- |

a)

Tirgus cena

| b) | Līdzdalība un nelikvīdas kapitāla daļas, un jebkuri citi akciju instrumenti, kas tiek turēti kā pastāvīgs ieguldījums
  Cena pakļauta samazinājumam |
| --- | --- |

b)

Cena pakļauta samazinājumam

| c) | Ieguldījumi filiālēs vai būtiska līdzdalība
  Tīrā aktīvu vērtība |
| --- | --- |

c)

Tīrā aktīvu vērtība

| d) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
  Tirgus cena
  Prēmijas/diskontus amortizē |
| --- | --- |

d)

Tirgus cena

Prēmijas/diskontus amortizē

| e) | Tirgojami vērtspapīri, kas klasificēti kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām vai tiek turēti kā pastāvīgs ieguldījums
  Cena pakļauta samazinājumam
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

e)

Cena pakļauta samazinājumam

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

| f) | Netirgojami vērtspapīri
  Cena pakļauta samazinājumam |
| --- | --- |

f)

Cena pakļauta samazinājumam

| g) | Atlikumi bankās un kredīti
  Nominālvērtība, kas izteikta atbilstoši valūtas kursa tirgus likmei, ja atlikumi/noguldījumi ir ārvalstu valūtās |
| --- | --- |

g)

Nominālvērtība, kas izteikta atbilstoši valūtas kursa tirgus likmei, ja atlikumi/noguldījumi ir ārvalstu valūtās

| 11.4. | Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas atšķirības |
| --- | --- |

11.4.

Nestandartizētu ārvalstu valūtas nākotnes darījumu, ārvalstu valūtas mijmaiņas līgumu, procentu likmes mijmaiņas līgumu, nestandartizētu procentu likmes nākotnes līgumu, nestandartizētu nākotnes darījumu ar vērtspapīriem un ārvalstu valūtas tūlītēju darījumu pārvērtēšanas rezultāti no darījuma dienas līdz norēķinu dienai

Neto pozīcija starp nākotnes un pašreizējo brīdi pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa

| 11.5. | Uzkrātie procenti un iepriekš samaksātie izdevumi |
| --- | --- |

11.5.

Ienākumi, kas nav saņemti, bet ir attiecināmi uz konkrēto pārskata periodu. Iepriekš apmaksātie izdevumi un uzkrātie procenti (t. i., uzkrātie procenti, kas nopirkti kopā ar vērtspapīru)

Nominālvērtība, ārvalsts valūtu pārrēķina pēc tirgus kursa

| 11.6. | Dažādi |
| --- | --- |

11.6.

| a) | Avansi, aizdevumi un citi mazie posteņi. Aizdevumi, kas piešķirti uz trasta pamata |
| --- | --- |

a)

Avansi, aizdevumi un citi mazie posteņi. Aizdevumi, kas piešķirti uz trasta pamata

| a) | Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem |
| --- | --- |

a)

Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem

| b) | Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem |
| --- | --- |

b)

Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem

| b) | Tirgus vērtība |
| --- | --- |

b)

Tirgus vērtība

| c) | Neto pensiju aktīvi |
| --- | --- |

c)

Neto pensiju aktīvi

| c) | kā 22. panta 3. punktā |
| --- | --- |

c)

kā 22. panta 3. punktā

| 12. | Gada zaudējumi |
| --- | --- |

12.

Nominālvērtība

| 2) | Tabulu “ECB gada bilance” II pielikumā aizstāj ar šādu:
  “ECB gada bilance











  (miljonos euro) |
| --- | --- |
| Aktīvi (4) | Pārskata gads | Iepriekšējais gads | Pasīvi | Pārskata gads | Iepriekšējais gads |
| 1. | Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi. |

2)

Tabulu “ECB gada bilance” II pielikumā aizstāj ar šādu:

“ECB gada bilance

(miljonos euro)

Aktīvi (4)

Pārskata gads

Iepriekšējais gads

Pasīvi

Pārskata gads

Iepriekšējais gads

1.

Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi.

| 2. | Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem |
| --- | --- |

2.

Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

| 2.1. | SVF debitoru parādi |
| --- | --- |

2.1.

SVF debitoru parādi

| 2.2. | Atlikumi bankās un ieguldījumi vērtspapīros, ārējie aizdevumi un citi ārējie aktīvi |
| --- | --- |

2.2.

Atlikumi bankās un ieguldījumi vērtspapīros, ārējie aizdevumi un citi ārējie aktīvi

| 3. | Prasības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem |
| --- | --- |

3.

Prasības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem

| 4. | Prasības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem |
| --- | --- |

4.

Prasības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

| 4.1. | Atlikumi bankās, ieguldījumi vērtspapīros un aizdevumi |
| --- | --- |

4.1.

Atlikumi bankās, ieguldījumi vērtspapīros un aizdevumi

| 4.2. | Kredīta iespēju prasības VKM II ietvaros |
| --- | --- |

4.2.

Kredīta iespēju prasības VKM II ietvaros

| 5. | Kredīti euro euro zonas kredītiestādēm saistībā ar monetārās politikas operācijām |
| --- | --- |

5.

Kredīti euro euro zonas kredītiestādēm saistībā ar monetārās politikas operācijām

| 5.1. | Galvenās refinansēšanas operācijas |
| --- | --- |

5.1.

Galvenās refinansēšanas operācijas

| 5.2. | Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas |
| --- | --- |

5.2.

Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas

| 5.3. | Precizējošās reverse operācijas |
| --- | --- |

5.3.

Precizējošās reverse operācijas

| 5.4. | Strukturālās reversās operācijas |
| --- | --- |

5.4.

Strukturālās reversās operācijas

| 5.5. | Aizdevumu iespēja uz nakti |
| --- | --- |

5.5.

Aizdevumu iespēja uz nakti

| 5.6. | Papildu nodrošinājuma pieprasījumu kredīti |
| --- | --- |

5.6.

Papildu nodrošinājuma pieprasījumu kredīti

| 6. | Citas prasības euro pret euro zonas kredītiestādēm |
| --- | --- |

6.

Citas prasības euro pret euro zonas kredītiestādēm

| 7. | Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro |
| --- | --- |

7.

Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro

| 7.1. | Monetārās politikas nolūkiem turētie vertspapīri |
| --- | --- |

7.1.

Monetārās politikas nolūkiem turētie vertspapīri

| 7.2. | Pārējie vērtspapīri |
| --- | --- |

7.2.

Pārējie vērtspapīri

| 8. | Valdības parāds euro |
| --- | --- |

8.

Valdības parāds euro

| 9. | Eurosistēmas iekšējās prasības |
| --- | --- |

9.

Eurosistēmas iekšējās prasības

| 9.1. | Prasības, kas saistītas ar īstermiņa parādzīmēm, lai finansētu ECB parāda sertifikātu emisiju |
| --- | --- |

9.1.

Prasības, kas saistītas ar īstermiņa parādzīmēm, lai finansētu ECB parāda sertifikātu emisiju

| 9.2. | Neto prasības, kas saistītas ar euro banknošu sadali Eurosistēmā |
| --- | --- |

9.2.

Neto prasības, kas saistītas ar euro banknošu sadali Eurosistēmā

| 9.3. | Citi prasījumi Eurosistēmā (neto) |
| --- | --- |

9.3.

Citi prasījumi Eurosistēmā (neto)

| 10. | Posteņi, kuros notiek norēķins |
| --- | --- |

10.

Posteņi, kuros notiek norēķins

| 11. | Pārējie aktīvi |
| --- | --- |

11.

Pārējie aktīvi

| 11.1. | Euro zonas monētas |
| --- | --- |

11.1.

Euro zonas monētas

| 11.2. | Materiālie un nemateriālie pamatlīdzekļi |
| --- | --- |

11.2.

Materiālie un nemateriālie pamatlīdzekļi

| 11.3. | Citi finanšu aktīvi |
| --- | --- |

11.3.

Citi finanšu aktīvi

| 11.4. | Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas atšķirības |
| --- | --- |

11.4.

Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas atšķirības

| 11.5. | Uzkrājumi un nākamo periodu izdevumi |
| --- | --- |

11.5.

Uzkrājumi un nākamo periodu izdevumi

| 11.6. | Dažādi |
| --- | --- |

11.6.

Dažādi

| 12. | Gada zaudējumi |
| --- | --- |

12.

Gada zaudējumi

| 1. | Banknotes apgrozībā |
| --- | --- |

1.

Banknotes apgrozībā

| 2. | Saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm, kas saistītas ar monetārās politikas operācijām |
| --- | --- |

2.

Saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm, kas saistītas ar monetārās politikas operācijām

| 2.1. | Pieprasījuma noguldījumu konti (ietverot obligāto rezervju sistēmu) |
| --- | --- |

2.1.

Pieprasījuma noguldījumu konti (ietverot obligāto rezervju sistēmu)

| 2.2. | Noguldījumu iespēja |
| --- | --- |

2.2.

Noguldījumu iespēja

| 2.3. | Termiņnoguldījumi |
| --- | --- |

2.3.

Termiņnoguldījumi

| 2.4. | Precizējošās reverse operācijas |
| --- | --- |

2.4.

Precizējošās reverse operācijas

| 2.5. | Papildu nodrošinājuma pieprasījumu noguldījumi |
| --- | --- |

2.5.

Papildu nodrošinājuma pieprasījumu noguldījumi

| 3. | Pārējās saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm |
| --- | --- |

3.

Pārējās saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm

| 4. | ECB emitētie parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

4.

ECB emitētie parāda vērtspapīri

| 5. | Euro saistības pret citiem euro zonas rezidentiem |
| --- | --- |

5.

Euro saistības pret citiem euro zonas rezidentiem

| 5.1. | Valdība |
| --- | --- |

5.1.

Valdība

| 5.2. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

5.2.

Pārējie pasīvi

| 6. | Saistības euro pret ārpus euro zonas rezidentiem |
| --- | --- |

6.

Saistības euro pret ārpus euro zonas rezidentiem

| 7. | Saistības ārvalstu valūtā pret euro zonas rezidentiem |
| --- | --- |

7.

Saistības ārvalstu valūtā pret euro zonas rezidentiem

| 8. | Saistības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas rezidentiem |
| --- | --- |

8.

Saistības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas rezidentiem

| 8.1. | Noguldījumi, kontu atlikumi un citas saistības |
| --- | --- |

8.1.

Noguldījumi, kontu atlikumi un citas saistības

| 8.2. | Kredīta iespēju saistības VKM II ietvaros |
| --- | --- |

8.2.

Kredīta iespēju saistības VKM II ietvaros

| 9. | Saistības pret SVF speciālo aizņēmuma tiesību ietvaros |
| --- | --- |

9.

Saistības pret SVF speciālo aizņēmuma tiesību ietvaros

| 10. | Eurosistēmas pasīvi |
| --- | --- |

10.

Eurosistēmas pasīvi

| 10.1. | Saistības, kas atbilst nodotajām ārvalstu rezervēm |
| --- | --- |

10.1.

Saistības, kas atbilst nodotajām ārvalstu rezervēm

| 10.2. | Pārējās Eurosistēmas saistības (neto) |
| --- | --- |

10.2.

Pārējās Eurosistēmas saistības (neto)

| 11. | Posteņi, kuros notiek norēķins |
| --- | --- |

11.

Posteņi, kuros notiek norēķins

| 12. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

12.

Pārējie pasīvi

| 12.1. | Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas atšķirības |
| --- | --- |

12.1.

Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas atšķirības

| 12.2. | Uzkrātie procenti un iepriekš saņemtais ienākums |
| --- | --- |

12.2.

Uzkrātie procenti un iepriekš saņemtais ienākums

| 12.3. | Dažādi |
| --- | --- |

12.3.

Dažādi

| 13. | Uzkrājums |
| --- | --- |

13.

Uzkrājums

| 14. | Pārvērtēšanas konti |
| --- | --- |

14.

Pārvērtēšanas konti

| 15. | Kapitāls un rezerves |
| --- | --- |

15.

Kapitāls un rezerves

| 15.1. | Kapitāls |
| --- | --- |

15.1.

Kapitāls

| 15.2. | Rezerves |
| --- | --- |

15.2.

Rezerves

| 16. | Gada peļņa |
| --- | --- |

16.

Gada peļņa

Aktīvi kopā

Pasīvi kopā

---

(1)  OV L 310, 11.12.2000., 1. lpp.

(2)  OV L 337, 20.12.2001., 52. lpp.”

(3)  ECB var publicēt arī precīzas euro summas vai summas, kas noapaļotas citā veidā.

(4)  Aktīvu tabulu var publicēt arī virs pasīvu tabulas.”

---

PAMATNOSTĀDNES

Eiropas Centrālā banka

| 4.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/65 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/65

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE

(2009. gada 17. jūlijs),

ar ko groza Pamatnostādni ECB/2006/16 par grāmatvedības un finanšu ziņošanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā

(ECB/2009/18)

(2009/595/EK)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus (tālāk tekstā – “ECBS Statūti”) un jo īpaši to 12.1., 14.3. un 26.4. pantu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) Ģenerālpadomes ieguldījumu saskaņā ar ECBS Statūtu 47.2. panta otro un trešo ievilkumu,

tā kā:

| (1) | 2009. gada 7. maija Pamatnostādne ECB/2009/10, ar ko groza Pamatnostādni ECB/2000/7 par Eurosistēmas monetāras politikas instrumentiem un procedūrām (1), Eurosistēmas atklātā tirgus operācijām un pastāvīgajām iespējām ļauj piekļūt kredītiestādēm, uz kurām, ņemot vērā to īpašo institucionālo statusu Kopienas tiesībās, attiecas kontrole, kas līdzvērtīga kompetentās iestādes veiktajai uzraudzībai. |
| --- | --- |

(1)

2009. gada 7. maija Pamatnostādne ECB/2009/10, ar ko groza Pamatnostādni ECB/2000/7 par Eurosistēmas monetāras politikas instrumentiem un procedūrām (1), Eurosistēmas atklātā tirgus operācijām un pastāvīgajām iespējām ļauj piekļūt kredītiestādēm, uz kurām, ņemot vērā to īpašo institucionālo statusu Kopienas tiesībās, attiecas kontrole, kas līdzvērtīga kompetentās iestādes veiktajai uzraudzībai.

| (2) | 2009. gada 2. jūlija Lēmums ECB/2009/16 par nodrošināto obligāciju pirkšanas programmas īstenošanu (2) nosaka, ka tiek izveidota programma nodrošināto obligāciju pirkšanai. |
| --- | --- |

(2)

2009. gada 2. jūlija Lēmums ECB/2009/16 par nodrošināto obligāciju pirkšanas programmas īstenošanu (2) nosaka, ka tiek izveidota programma nodrošināto obligāciju pirkšanai.

| (3) | Lai atspoguļotu šīs pārmaiņas politikā, jāgroza 2006. gada 10. novembra Lēmums ECB/2006/16 par grāmatvedības un finanšu ziņošanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā (3), |
| --- | --- |

(3)

Lai atspoguļotu šīs pārmaiņas politikā, jāgroza 2006. gada 10. novembra Lēmums ECB/2006/16 par grāmatvedības un finanšu ziņošanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā (3),

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Grozījumi

Pamatnostādni ECB/2006/16 groza šādi.

| 1) | Pamatnostādnes 1. panta 1. punktu papildina ar šādu definīciju:






  “i) | “kredītiestāde” ir a) kredītiestāde, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvas 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādātā redakcija) (4) 2. pantā un 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā, kā tie ieviesti nacionālajos tiesību aktos, ko uzrauga kompetentā iestāde; vai b) cita kredītiestāde Līguma 101. panta 2. punkta izpratnē, uz kuru attiecas kontrole, kas līdzvērtīga kompetentās iestādes veiktajai uzraudzībai. |
| --- | --- | --- |

1)

Pamatnostādnes 1. panta 1. punktu papildina ar šādu definīciju:

“i)

“kredītiestāde” ir a) kredītiestāde, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvas 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādātā redakcija) (4) 2. pantā un 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā, kā tie ieviesti nacionālajos tiesību aktos, ko uzrauga kompetentā iestāde; vai b) cita kredītiestāde Līguma 101. panta 2. punkta izpratnē, uz kuru attiecas kontrole, kas līdzvērtīga kompetentās iestādes veiktajai uzraudzībai.

| 2) | Pamatnostādnes ECB/2006/16 IV līdz VIII pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes pielikumu. |
| --- | --- |

2)

Pamatnostādnes ECB/2006/16 IV līdz VIII pielikumu groza saskaņā ar šīs pamatnostādnes pielikumu.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī pamatnostādne stājas spēkā 2009. gada 1. jūlijā.

3. pants

Adresāti

Šo pamatnostādni piemēro visām Eurosistēmas centrālajām bankām.

Frankfurtē pie Mainas, 2009. gada 17. jūlijā.

ECB Padomes vārdā –

ECB prezidents

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OV L 123, 19.5.2009., 99. lpp.

1

(2)  OV L 175, 4.7.2009., 18. lpp.

2

(3)  OV L 348, 11.12.2006., 1. lpp.

3

(4)  OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.”

4

---

PIELIKUMS

Pamatnostādnes ECB/2006/16 IV līdz VIII pielikumu groza šādi.

| 1. | IV pielikuma tabulu “Aktīvi” aizstāj ar šādu tabulu:
  “AKTĪVI










  Bilances postenis (2) | Bilances posteņu satura sistematizācija | Vērtēšanas princips | Piemērošanas apjoms (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktīvi |
| 1. | 1. | Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi | Zelts materiālā veidā, t. i., stieņi, monētas, plātnes, tīrradņi krājumos vai “ceļā”. Nemateriāls zelts, piemēram, atlikumi zelta pieprasījuma kontos (kopkontos), termiņnoguldījumi un prasības par zelta saņemšanu, kas radušās no šādiem darījumiem: i) vērtības paaugstināšanās vai pazemināšanās darījumi un ii) zelta atrašanās vietas vai raudzes mijmaiņas darījumi, ja starp darījuma noslēgšanu un norēķina dienu ir vairāk par vienu darba dienu | Tirgus vērtība | Obligāti |
| 2. | 2. | Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem | Ārvalstu valūtā denominētas prasības pret darījumu partneriem, kas rezidē ārpus euro zonas, iekļaujot starptautiskās un pārnacionālās iestādes un centrālās bankas ārpus euro zonas | | |
| 2.1. | 2.1. | Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) debitoru parādi | a) | Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)
  Valsts kvota bez SVF rīcībā esošiem atlikumiem euro. SVF kontu Nr. 2 (euro kontu administratīvajiem izdevumiem) var iekļaut šajā postenī vai postenī “Saistības euro pret ārpus euro zonas rezidentiem” |

1.

IV pielikuma tabulu “Aktīvi” aizstāj ar šādu tabulu:

“AKTĪVI

Bilances postenis (2)

Bilances posteņu satura sistematizācija

Vērtēšanas princips

Piemērošanas apjoms (3)

Aktīvi

1.

1.

Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi

Zelts materiālā veidā, t. i., stieņi, monētas, plātnes, tīrradņi krājumos vai “ceļā”. Nemateriāls zelts, piemēram, atlikumi zelta pieprasījuma kontos (kopkontos), termiņnoguldījumi un prasības par zelta saņemšanu, kas radušās no šādiem darījumiem: i) vērtības paaugstināšanās vai pazemināšanās darījumi un ii) zelta atrašanās vietas vai raudzes mijmaiņas darījumi, ja starp darījuma noslēgšanu un norēķina dienu ir vairāk par vienu darba dienu

Tirgus vērtība

Obligāti

2.

2.

Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

Ārvalstu valūtā denominētas prasības pret darījumu partneriem, kas rezidē ārpus euro zonas, iekļaujot starptautiskās un pārnacionālās iestādes un centrālās bankas ārpus euro zonas

2.1.

2.1.

Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) debitoru parādi

a)

Valsts kvota bez SVF rīcībā esošiem atlikumiem euro. SVF kontu Nr. 2 (euro kontu administratīvajiem izdevumiem) var iekļaut šajā postenī vai postenī “Saistības euro pret ārpus euro zonas rezidentiem”

| a) | Aizņēmumtiesības no rezerves kvotas (neto)
  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

| b) | Īpašās aizņēmumtiesības
  Kopējais īpašo aizņēmumtiesību turējums (bruto) |
| --- | --- |

b)

Kopējais īpašo aizņēmumtiesību turējums (bruto)

| b) | Īpašās aizņēmumtiesības
  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

| c) | Pārējās prasības
  Vispārējais aizņemšanās mehānisms (GAB), aizdevumi saskaņā ar īpašiem aizņemšanās mehānismiem, noguldījumi Nabadzības samazināšanas un izaugsmes iespēju (PRGF) programmā |
| --- | --- |

c)

Vispārējais aizņemšanās mehānisms (GAB), aizdevumi saskaņā ar īpašiem aizņemšanās mehānismiem, noguldījumi Nabadzības samazināšanas un izaugsmes iespēju (PRGF) programmā

| c) | Pārējās prasības
  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

c)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

2.2.

2.2.

Atlikumi bankās un ieguldījumi vērtspapīros, ārējie aizdevumi un citi ārējie aktīvi

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
  Norēķina konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi |
| --- | --- |

a)

Norēķina konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas
  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

| b) | Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
  Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas rezidenti |
| --- | --- |

b)

Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši ārpus euro zonas rezidenti

| b)i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)i)

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| b)ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)ii)

Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| b)iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)iii)

Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| b)iv) | Tirgojami kapitāla instrumenti
  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss |
| --- | --- |

b)iv)

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Obligāti

| c) | Ārējie kredīti (noguldījumi) ārpus euro zonas, kas nav kredīti aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” |
| --- | --- |

c)

| c) | Ārējie kredīti
  Noguldījumi pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

c)

Noguldījumi pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa

Obligāti

| d) | Pārējie ārējie aktīvi
  Ārpus euro zonas banknotes un monētas |
| --- | --- |

d)

Ārpus euro zonas banknotes un monētas

| d) | Pārējie ārējie aktīvi
  Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

d)

Nominālvērtība, pārrēķina pēc ārvalsts valūtas tirgus kursa

Obligāti

3.

3.

Prasības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem

| a) | Vērtspapīru ieguldījumi euro zonā, kas nav ieguldījumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
  Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši euro zonas rezidenti |
| --- | --- |

a)

Parādzīmes un obligācijas, vekseļi, nulles kupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, kapitāla instrumenti, kas tiek turēti kā daļa no ārējām rezervēm, kurus visus emitējuši euro zonas rezidenti

| a)i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

a)i)

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| a)ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

a)ii)

Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| a)iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

a)iii)

Uz cenu attiecas samazinājums un valūtas tirgus kurss

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| a)iv) | Tirgojami kapitāla instrumenti
  Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss |
| --- | --- |

a)iv)

Tirgus cena un ārvalsts valūtas maiņas kurss

Obligāti

| b) | Pārējās prasības pret euro zonas rezidentiem, kas nav prasības aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
  Kredīti, noguldījumi, reversie repo darījumi, sīki aizdevumi |
| --- | --- |

b)

Kredīti, noguldījumi, reversie repo darījumi, sīki aizdevumi

| b) | Pārējās prasības
  Noguldījumi un citi kredīti pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa |
| --- | --- |

b)

Noguldījumi un citi kredīti pēc nominālvērtības, ko pārrēķina pēc valūtas tirgus kursa

Obligāti

4.

4.

Prasības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

4.1.

4.1.

Atlikumi bankās, ieguldījumi vērtspapīros un aizdevumi

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas, kas nav atlikumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
  Norēķina konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu. Reversie repo darījumi saistībā ar euro denominētu vērtspapīru pārvaldību |
| --- | --- |

a)

Norēķina konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu. Reversie repo darījumi saistībā ar euro denominētu vērtspapīru pārvaldību

| a) | Atlikumi bankās ārpus euro zonas
  Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība

Obligāti

| b) | Vērtspapīru ieguldījumi ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
  Kapitāla instrumenti, parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, visus emitējuši ārpus euro zonas rezidenti |
| --- | --- |

b)

Kapitāla instrumenti, parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, īstermiņa parādzīmes, visus emitējuši ārpus euro zonas rezidenti

| b)i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)i)

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| b)ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Uz cenu attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)ii)

Uz cenu attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| b)iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Uz cenu attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

b)iii)

Uz cenu attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| b)iv) | Tirgojami kapitāla instrumenti
  Tirgus cena |
| --- | --- |

b)iv)

Tirgus cena

Obligāti

| c) | Kredīti ārpus euro zonas, kas nav ieguldījumi aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi” |
| --- | --- |

c)

| c) | Kredīti ārpus euro zonas
  Noguldījumi pēc nominālvērtības |
| --- | --- |

c)

Noguldījumi pēc nominālvērtības

Obligāti

| d) | Vērtspapīri, ko emitējušas iestādes ārpus euro zonas, kas nav vērtspapīri aktīvu postenī “Pārējie finanšu aktīvi”
  Vērtspapīri, ko emitējušas pārnacionālas vai starptautiskas organizācijas, piem., Eiropas Investīciju banka, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas |
| --- | --- |

d)

Vērtspapīri, ko emitējušas pārnacionālas vai starptautiskas organizācijas, piem., Eiropas Investīciju banka, neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas

| d)i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

d)i)

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| d)ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Uz cenu attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

d)ii)

Uz cenu attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| d)iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Uz cenu attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

d)iii)

Uz cenu attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

4.2.

4.2.

Kredīta iespēju prasības VKM II ietvaros

Aizdevumi saskaņā ar ERM II nosacījumiem

Nominālvērtība

Obligāti

5.

5.

Kredīti euro euro zonas kredītiestādēm saistībā ar monetārās politikas operācijām

Posteņi no 5.1. līdz 5.5.: darījumi atbilstoši attiecīgajiem monetārās politikas instrumentiem, kas aprakstīti I pielikumā 2000. gada 31. augusta Pamatnostādnei ECB/2000/7 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (4)

5.1.

5.1.

Galvenās refinansēšanas operācijas

Regulāri likviditāti nodrošinoši iknedēļas reversie darījumi, kuru termiņš parasti ir viena nedēļa

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

5.2.

5.2.

Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas

Regulāri likviditāti nodrošinoši ikmēneša reversie darījumi, kuru termiņš parasti ir trīs mēneši

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

5.3.

5.3.

Precizējošās reverse operācijas

Reversie darījumi, kas veikti kā ad hoc darījumi precizēšanas nolūkos

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

5.4.

5.4.

Strukturālās reversās operācijas

Reversie darījumi, kuru mērķis ir saskaņot Eurosistēmas strukturālo pozīciju vis à vis finanšu sektoram

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

5.5.

5.5.

Aizdevumu iespēja uz nakti

Diennakts likviditātes instrumenti ar noteiktu procentu likmi pret atbilstīgajiem aktīviem (pastāvīgā iespēja)

Nominālvērtība vai repo izmaksas

Obligāti

5.6.

5.6.

Papildu nodrošinājuma pieprasījumu kredīti

Papildu kredīts kredītiestādēm, kas rodas no pakārtoto aktīvu vērtības pieauguma, attiecībā pret citu kredītu šīm pašām kredītiestādēm

Nominālvērtība vai cena

Obligāti

6.

6.

Citas prasības euro pret euro zonas kredītiestādēm

Norēķina konti, termiņnoguldījumi, aizņēmumi uz dienu, reversie repo darījumi saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldību saskaņā ar aktīvu posteni “Euro zonas rezidentu vērtspapīri, kas denominēti euro”, ieskaitot darījumus, kas rodas no euro zonas bijušo ārvalstu valūtas rezervju pārveidošanas, un citas prasības. Korespondentkonti ārvalsts kredītiestādē euro zonā. Citas prasības un operācijas, kas nav saistītas ar Eurosistēmas monetārās politikas operācijām. Prasības, kas radušās no monetārās politikas operācijām, kuras uzsākusi NCB pirms pievienošanās Eurosistēmai

Nominālvērtība vai cena

Obligāti

7.

7.

Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro

7.1.

7.1.

Monetārās politikas nolūkiem turētie vērtspapīri

Euro zonā emitēti vērtspapīri, kas tiek turēti monetārās politikas nolūkiem. ECB parāda sertifikāti, kas nopirkti precizēšanas vajadzībām

| i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

i)

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Uz cenu attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Uz cenu attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Uz cenu attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Uz cenu attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

7.2.

7.2.

Pārējie vērtspapīri

Vērtspapīri, kas nav iekļauti aktīvu postenī 7.1. “Monetārās politikas nolūkiem turētie vērtspapīri” un aktīvu postenī 11.3. “Pārējie finanšu aktīvi”; euro denominētas parādzīmes un obligācijas, vekseļi, bezkupona obligācijas, tieši turēti naudas tirgus vērtspapīri, t. sk. valdības vērtspapīri, kas radušies laikā pirms EMS. Kapitāla instrumenti

| i) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

i)

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| ii) | Tirgojami vērtspapīri, kas tiek turēti līdz termiņa beigām
  Uz cenu attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

ii)

Uz cenu attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| iii) | Netirgojami vērtspapīri
  Uz cenu attiecas samazinājums
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

iii)

Uz cenu attiecas samazinājums

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Obligāti

| iv) | Tirgojami kapitāla instrumenti
  Tirgus cena |
| --- | --- |

iv)

Tirgus cena

Obligāti

8.

8.

Valdības parāds euro

Prasības pret valsti, kas radušās pirms EMS (netirgojamie vērtspapīri, aizdevumi)

Noguldījumi/aizdevumi pēc nominālvērtības, netirgojamie vērtspapīri pēc cenas

Obligāti

—

9.

Eurosistēmas iekšējās prasības (+)

—

9.1.

Līdzdalības daļa ECB (+)

Tikai NCB bilances postenis

Katras NCB kapitāla daļa ECB saskaņā ar Līgumu un attiecīgo parakstītā kapitāla atslēgu un iemaksas saskaņā ar ECBS Statūtu 49.2. pantu

Cena

Obligāti

—

9.2.

Prasības, kas ekvivalentas ārvalstu rezervju pārvedumam (+)

Tikai NCB bilances postenis

Prasības euro pret ECB attiecībā uz sākotnējiem (un papildu) ārvalstu rezervju pārvedumiem saskaņā ar Līguma noteikumiem

Nominālvērtība

Obligāti

—

9.3.

Prasības, kas saistītas ar īstermiņa parādzīmēm, lai finansētu ECB parāda sertifikātu emisiju (+)

Tikai ECB bilances postenis.

NCB izdotās īstermiņa parādzīmes saskaņā ar atbalsta līgumu attiecībā uz ECB parāda sertifikātiem

Nominālvērtība

Obligāti

—

9.4.

Neto prasības, kas saistītas ar euro banknošu sadali Eurosistēmā (+) (1)

Attiecībā uz NCB: neto prasības, kas saistītas ar banknošu izvietošanas atslēgas piemērošanu, t. i., iekļaujot ar ECB banknošu emisiju saistītos Eurosistēmas iekšējos atlikumus, kompensācijas summa un to līdzsvarojošais grāmatvedības ieraksts, kas noteikts ar 2001. gada 6. decembra lēmumu ECB/2001/16 par iesaistīto dalībvalstu NCB monetāro ienākumu sadalījumu no 2002. finanšu gada (5)

Attiecībā uz ECB: prasības saistībā ar ECB veikto banknošu emisiju saskaņā ar Lēmumu ECB/2001/15

Nominālvērtība

Obligāti

—

9.5.

Pārējās prasības Eurosistēmā (neto) (+)

Šādu apakšposteņu neto pozīcija

| a) | neto prasības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis – skatīt arī pasīvu posteni “Citas pasīvi Eurosistēmā (neto)” |
| --- | --- |

a)

neto prasības, kas rodas no TARGET2 kontu un NCB korespondentkontu atlikumiem, t. i., prasību un saistību neto skaitlis – skatīt arī pasīvu posteni “Citas pasīvi Eurosistēmā (neto)”

| a) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

a)

Nominālvērtība

Obligāti

| b) | prasības starpības dēļ starp apkopoto un pārdalīto monetāro ienākumu. Attiecas tikai uz periodu starp monetārā ienākuma iegrāmatošanu kā daļu no gada beigu procedūras un norēķinu katra gada janvāra pēdējā darba dienā |
| --- | --- |

b)

prasības starpības dēļ starp apkopoto un pārdalīto monetāro ienākumu. Attiecas tikai uz periodu starp monetārā ienākuma iegrāmatošanu kā daļu no gada beigu procedūras un norēķinu katra gada janvāra pēdējā darba dienā

| b) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

b)

Nominālvērtība

Obligāti

| c) | citas Eurosistēmas iekšējās prasības, kas var rasties, iekļaujot ECB ienākuma no euro banknotēm pagaidu sadalījumu NCB (1) |
| --- | --- |

c)

citas Eurosistēmas iekšējās prasības, kas var rasties, iekļaujot ECB ienākuma no euro banknotēm pagaidu sadalījumu NCB (1)

| c) | Nominālvērtība |
| --- | --- |

c)

Nominālvērtība

Obligāti

9.

10.

Posteņi, kuros notiek norēķins

Norēķina kontu atlikumi (prasības), ietverot iekasējamo čeku plūsmu

Nominālvērtība

Obligāti

9.

11.

Pārējie aktīvi

9.

11.1.

Euro zonas monētas

Euro monētas, ja NCB nav juridiskais emitents

Nominālvērtība

Obligāti

9.

11.2.

Materiālie un nemateriālie pamatlīdzekļi

Zeme un ēkas, mēbeles un iekārtas, ietverot datoriekārtas, programmatūra

Izmaksas, atskaitot amortizāciju

Amortizācijas likmes:

| — | datori un ar tiem saistītā aparatūra/programmatūra un motorizētie transportlīdzekļi
  4 gadi |
| --- | --- |

—

datori un ar tiem saistītā aparatūra/programmatūra un motorizētie transportlīdzekļi

4 gadi

| — | iekārtas, mēbeles un augi ēkā:
  10 gadi |
| --- | --- |

—

iekārtas, mēbeles un augi ēkā:

10 gadi

| — | ēkas un kapitalizēti būtiski atjaunošanas izdevumi:
  25 gadi |
| --- | --- |

—

ēkas un kapitalizēti būtiski atjaunošanas izdevumi:

25 gadi

Izdevumu kapitalizācija: limitēta (nesasniedzot EUR 10 000, atskaitot PVN, nav kapitalizējami)

Iesaka

9.

11.3.

Citi finanšu aktīvi

| — | Līdzdalība un ieguldījumi meitasuzņēmumos, akcijas, kas tiek turētas stratēģiskiem/politikas mērķiem |
| --- | --- |

—

Līdzdalība un ieguldījumi meitasuzņēmumos, akcijas, kas tiek turētas stratēģiskiem/politikas mērķiem

| — | Vērtspapīri, t. sk. akcijas, un citi finanšu instrumenti un atlikumi (piem., noguldījumi ar noteiktu termiņu un norēķinu konti), kas tiek turēti kā iezīmēts portfelis |
| --- | --- |

—

Vērtspapīri, t. sk. akcijas, un citi finanšu instrumenti un atlikumi (piem., noguldījumi ar noteiktu termiņu un norēķinu konti), kas tiek turēti kā iezīmēts portfelis

| — | Reversā repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldīšanu saskaņā ar šo posteni |
| --- | --- |

—

Reversā repo darījumi ar kredītiestādēm saistībā ar vērtspapīru portfeļu pārvaldīšanu saskaņā ar šo posteni

| a) | Tirgojami kapitāla instrumenti
  Tirgus cena |
| --- | --- |

a)

Tirgus cena

Iesaka

| b) | Līdzdalība un nelikvīdas kapitāla daļas, un jebkuri citi akciju instrumenti, kas tiek turēti kā pastāvīgs ieguldījums
  Cena pakļauta samazinājumam |
| --- | --- |

b)

Cena pakļauta samazinājumam

Iesaka

| c) | Ieguldījumi filiālēs vai būtiska līdzdalība
  Tīrā aktīvu vērtība |
| --- | --- |

c)

Tīrā aktīvu vērtība

Iesaka

| d) | Tirgojami vērtspapīri, kas netiek turēti līdz termiņa beigām
  Tirgus cena
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

d)

Tirgus cena

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Iesaka

| e) | Tirgojami vērtspapīri, kas klasificēti kā tādi, kas tiek turēti līdz termiņa beigām vai tiek turēti kā pastāvīgs ieguldījums
  Cena pakļauta samazinājumam
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

e)

Cena pakļauta samazinājumam

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Iesaka

| f) | Netirgojami vērtspapīri
  Cena pakļauta samazinājumam
  Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti |
| --- | --- |

f)

Cena pakļauta samazinājumam

Prēmijas vai diskonti tiek amortizēti

Iesaka

| g) | Atlikumi bankās un kredīti
  Nominālvērtība, kas izteikta atbilstoši valūtas kursa tirgus likmei, ja atlikumi vai noguldījumi ir ārvalstu valūtās |
| --- | --- |

g)

Nominālvērtība, kas izteikta atbilstoši valūtas kursa tirgus likmei, ja atlikumi vai noguldījumi ir ārvalstu valūtās

Iesaka

9.

11.4.

Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas atšķirības

Nestandartizētu ārvalstu valūtas nākotnes darījumu, ārvalstu valūtas mijmaiņas līgumu, procentu likmes mijmaiņas līgumu, nestandartizētu procentu likmes nākotnes līgumu, nestandartizētu nākotnes darījumu ar vērtspapīriem un ārvalstu valūtas tūlītēju darījumu pārvērtēšanas rezultāti no darījuma dienas līdz norēķinu dienai

Neto pozīcija starp nākotnes un pašreizējo brīdi pēc ārvalstu valūtas tirgus kursa

Obligāti

9.

11.5.

Uzkrātie procenti un iepriekš samaksātie izdevumi

Ienākumi, kas nav saņemti, bet ir attiecināmi uz konkrēto pārskata periodu. Iepriekš apmaksātie izdevumi un uzkrātie procenti (t. i., uzkrātie procenti, kas nopirkti kopā ar vērtspapīru)

Nominālvērtība, ārvalsts valūtu pārrēķina pēc tirgus kursa

Obligāti

9.

11.6.

Dažādi

Avansi, aizdevumi un citi mazie posteņi. Pārvērtēšanas pagaidu konti (tikai bilances postenis gada laikā: nerealizētie zaudējumi pārvērtēšanas datumos gada laikā, kas nav ietverti attiecīgos pārvērtēšanas kontos atbilstīgi pasīvu postenim “Pārvērtēšanas konti”). Aizdevumi, kas piešķirti uz trasta pamata. Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem. Monētas, kas denominētas nacionālajās (euro zonas) valūtas vienībās. Kārtējie izdevumi (neto uzkrātie zaudējumi), iepriekšējā gada zaudējumi (pirms sadales). Neto pensiju aktīvi

Nominālvērtība vai cena

Iesaka

Pārvērtēšanas pagaidu konti

Pārvērtēšanas starpība starp vidējo cenu un tirgus vērtību, ārvalsts valūtu pārrēķina pēc tirgus kursa

Pārvērtēšanas pagaidu konti: Obligāti

Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem

Tirgus vērtība

Ieguldījumi, kas saistīti ar klienta zelta noguldījumiem: Obligāti

—

12.

Gada zaudējumi

Nominālvērtība

Obligāti

| 2. | Tabula V pielikumā ar nosaukumu “Eurosistēmas konsolidētais nedēļas finanšu pārskats: forma, ko izmanto publikācijai pēc ceturkšņa beigām” tiek aizstāta ar šādu:
  “Eurosistēmas konsolidētais nedēļas finanšu pārskats: forma, ko izmanto publikācijai pēc ceturkšņa beigām













  (miljonos euro) |
| --- | --- |
| Aktīvi (6) | Atlikums ... | Starpība salīdzinājumā ar iepriekšējo nedēļu sakarā ar | Pasīvi | Atlikums ... | Starpība salīdzinājumā ar iepriekšējo nedēļu sakarā ar |
| darījumiem | ceturkšņa beigu korekcijām | darījumiem | ceturkšņa beigu korekcijām |
| 1. | Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi. |

2.

Tabula V pielikumā ar nosaukumu “Eurosistēmas konsolidētais nedēļas finanšu pārskats: forma, ko izmanto publikācijai pēc ceturkšņa beigām” tiek aizstāta ar šādu:

“Eurosistēmas konsolidētais nedēļas finanšu pārskats: forma, ko izmanto publikācijai pēc ceturkšņa beigām

(miljonos euro)

Aktīvi (6)

Atlikums ...

Starpība salīdzinājumā ar iepriekšējo nedēļu sakarā ar

Pasīvi

Atlikums ...

Starpība salīdzinājumā ar iepriekšējo nedēļu sakarā ar

darījumiem

ceturkšņa beigu korekcijām

darījumiem

ceturkšņa beigu korekcijām

1.

Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi.

| 2. | Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem |
| --- | --- |

2.

Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

| 2.1. | SVF debitoru parādi |
| --- | --- |

2.1.

SVF debitoru parādi

| 2.2. | Atlikumi bankās un ieguldījumi vērtspapīros, ārējie aizdevumi un citi ārējie aktīvi |
| --- | --- |

2.2.

Atlikumi bankās un ieguldījumi vērtspapīros, ārējie aizdevumi un citi ārējie aktīvi

| 3. | Prasības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem |
| --- | --- |

3.

Prasības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem

| 4. | Prasības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem |
| --- | --- |

4.

Prasības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

| 4.1. | Atlikumi bankās, ieguldījumi vērtspapīros un aizdevumi |
| --- | --- |

4.1.

Atlikumi bankās, ieguldījumi vērtspapīros un aizdevumi

| 4.2. | Kredīta iespēju prasības VKM II ietvaros |
| --- | --- |

4.2.

Kredīta iespēju prasības VKM II ietvaros

| 5. | Kredīti euro euro zonas kredītiestādēm saistībā ar monetārās politikas operācijām |
| --- | --- |

5.

Kredīti euro euro zonas kredītiestādēm saistībā ar monetārās politikas operācijām

| 5.1. | Galvenās refinansēšanas operācijas |
| --- | --- |

5.1.

Galvenās refinansēšanas operācijas

| 5.2. | Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas |
| --- | --- |

5.2.

Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas

| 5.3. | Precizējošās reverse operācijas |
| --- | --- |

5.3.

Precizējošās reverse operācijas

| 5.4. | Strukturālās reversās operācijas |
| --- | --- |

5.4.

Strukturālās reversās operācijas

| 5.5. | Aizdevumu iespēja uz nakti |
| --- | --- |

5.5.

Aizdevumu iespēja uz nakti

| 5.6. | Papildu nodrošinājuma pieprasījumu kredīti |
| --- | --- |

5.6.

Papildu nodrošinājuma pieprasījumu kredīti

| 6. | Citas prasības euro pret euro zonas |
| --- | --- |

6.

Citas prasības euro pret euro zonas

| 7. | Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro |
| --- | --- |

7.

Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro

| 7.1. | Monetārās politikas nolūkiem turētie vērtspapīri |
| --- | --- |

7.1.

Monetārās politikas nolūkiem turētie vērtspapīri

| 7.2. | Pārējie vērtspapīri |
| --- | --- |

7.2.

Pārējie vērtspapīri

| 8. | Valdības parāds euro |
| --- | --- |

8.

Valdības parāds euro

| 9. | Pārējie aktīvi |
| --- | --- |

9.

Pārējie aktīvi

| 1. | Banknotes apgrozībā |
| --- | --- |

1.

Banknotes apgrozībā

| 2. | Saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm, kas saistītas ar monetārās politikas operācijām |
| --- | --- |

2.

Saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm, kas saistītas ar monetārās politikas operācijām

| 2.1. | Pieprasījuma noguldījumu konti (ietverot obligāto rezervju sistēmu) |
| --- | --- |

2.1.

Pieprasījuma noguldījumu konti (ietverot obligāto rezervju sistēmu)

| 2.2. | Noguldījumu iespēja |
| --- | --- |

2.2.

Noguldījumu iespēja

| 2.3. | Termiņnoguldījumi |
| --- | --- |

2.3.

Termiņnoguldījumi

| 2.4. | Precizējošās reverse operācijas |
| --- | --- |

2.4.

Precizējošās reverse operācijas

| 2.5. | Papildu nodrošinājuma pieprasījumu noguldījumi |
| --- | --- |

2.5.

Papildu nodrošinājuma pieprasījumu noguldījumi

| 3. | Pārējās saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm |
| --- | --- |

3.

Pārējās saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm

| 4. | Emitētie parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

4.

Emitētie parāda vērtspapīri

| 5. | Euro saistības pret citiem euro zonas rezidentiem |
| --- | --- |

5.

Euro saistības pret citiem euro zonas rezidentiem

| 5.1. | Valdība |
| --- | --- |

5.1.

Valdība

| 5.2. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

5.2.

Pārējie pasīvi

| 6. | Saistības euro pret ārpus euro zonas rezidentiem |
| --- | --- |

6.

Saistības euro pret ārpus euro zonas rezidentiem

| 7. | Saistības ārvalstu valūtā pret euro zonas rezidentiem |
| --- | --- |

7.

Saistības ārvalstu valūtā pret euro zonas rezidentiem

| 8. | Saistības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas rezidentiem |
| --- | --- |

8.

Saistības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas rezidentiem

| 8.1. | Noguldījumi, kontu atlikumi un citas saistības |
| --- | --- |

8.1.

Noguldījumi, kontu atlikumi un citas saistības

| 8.2. | Kredīta iespēju saistības VKM II ietvaros |
| --- | --- |

8.2.

Kredīta iespēju saistības VKM II ietvaros

| 9. | Saistības pret SVF speciālo aizņēmuma tiesību ietvaros |
| --- | --- |

9.

Saistības pret SVF speciālo aizņēmuma tiesību ietvaros

| 10. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

10.

Pārējie pasīvi

| 11. | Pārvērtēšanas konti |
| --- | --- |

11.

Pārvērtēšanas konti

| 12. | Kapitāls un rezerves |
| --- | --- |

12.

Kapitāls un rezerves

Aktīvi kopā

Pasīvi kopā

Noapaļošanas dēļ kopējās summas un starpsummas var neatbilst.

| 3. | Tabula VI pielikumā ar nosaukumu “Eurosistēmas konsolidētais nedēļas finanšu pārskats: forma, ko izmanto publikācijai ceturkšņa laikā” tiek aizstāta ar šādu:
  “Eurosistēmas konsolidētais nedēļas finanšu pārskats: forma, ko izmanto publikācijai ceturkšņa laikā











  (miljonos euro) |
| --- | --- |
| Aktīvi (7) | Atlikums ... | Starpība salīdzinājumā ar iepriekšējo nedēļu sakarā ar | Pasīvi | Atlikums ... | Starpība salīdzinājumā ar iepriekšējo nedēļu sakarā ar |
| 1. | Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi. |

3.

Tabula VI pielikumā ar nosaukumu “Eurosistēmas konsolidētais nedēļas finanšu pārskats: forma, ko izmanto publikācijai ceturkšņa laikā” tiek aizstāta ar šādu:

“Eurosistēmas konsolidētais nedēļas finanšu pārskats: forma, ko izmanto publikācijai ceturkšņa laikā

(miljonos euro)

Aktīvi (7)

Atlikums ...

Starpība salīdzinājumā ar iepriekšējo nedēļu sakarā ar

Pasīvi

Atlikums ...

Starpība salīdzinājumā ar iepriekšējo nedēļu sakarā ar

1.

Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi.

| 2. | Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem |
| --- | --- |

2.

Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

| 2.1. | SVF debitoru parādi |
| --- | --- |

2.1.

SVF debitoru parādi

| 2.2. | Atlikumi bankās un ieguldījumi vērtspapīros, ārējie aizdevumi un citi ārējie aktīvi |
| --- | --- |

2.2.

Atlikumi bankās un ieguldījumi vērtspapīros, ārējie aizdevumi un citi ārējie aktīvi

| 3. | Prasības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem |
| --- | --- |

3.

Prasības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem

| 4. | Prasības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem |
| --- | --- |

4.

Prasības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

| 4.1. | Atlikumi bankās, ieguldījumi vērtspapīros un aizdevumi |
| --- | --- |

4.1.

Atlikumi bankās, ieguldījumi vērtspapīros un aizdevumi

| 4.2. | Kredīta iespēju prasības VKM II ietvaros |
| --- | --- |

4.2.

Kredīta iespēju prasības VKM II ietvaros

| 5. | Kredīti euro euro zonas kredītiestādēm saistībā ar monetārās politikas operācijām |
| --- | --- |

5.

Kredīti euro euro zonas kredītiestādēm saistībā ar monetārās politikas operācijām

| 5.1. | Galvenās refinansēšanas operācijas |
| --- | --- |

5.1.

Galvenās refinansēšanas operācijas

| 5.2. | Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas |
| --- | --- |

5.2.

Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas

| 5.3. | Precizējošās reverse operācijas |
| --- | --- |

5.3.

Precizējošās reverse operācijas

| 5.4. | Strukturālās reversās operācijas |
| --- | --- |

5.4.

Strukturālās reversās operācijas

| 5.5. | Aizdevumu iespēja uz nakti |
| --- | --- |

5.5.

Aizdevumu iespēja uz nakti

| 5.6. | Papildu nodrošinājuma pieprasījumu kredīti |
| --- | --- |

5.6.

Papildu nodrošinājuma pieprasījumu kredīti

| 6. | Citas prasības euro pret euro zonas |
| --- | --- |

6.

Citas prasības euro pret euro zonas

| 7. | Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro |
| --- | --- |

7.

Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro

| 7.1. | Monetārās politikas nolūkiem turētie vērtspapīri |
| --- | --- |

7.1.

Monetārās politikas nolūkiem turētie vērtspapīri

| 7.2. | Pārējie vērtspapīri |
| --- | --- |

7.2.

Pārējie vērtspapīri

| 8. | Valdības parāds euro |
| --- | --- |

8.

Valdības parāds euro

| 9. | Pārējie aktīvi |
| --- | --- |

9.

Pārējie aktīvi

| 1. | Banknotes apgrozībā |
| --- | --- |

1.

Banknotes apgrozībā

| 2. | Saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm, kas saistītas ar monetārās politikas operācijām |
| --- | --- |

2.

Saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm, kas saistītas ar monetārās politikas operācijām

| 2.1. | Pieprasījuma noguldījumu konti (ietverot obligāto rezervju sistēmu) |
| --- | --- |

2.1.

Pieprasījuma noguldījumu konti (ietverot obligāto rezervju sistēmu)

| 2.2. | Noguldījumu iespēja |
| --- | --- |

2.2.

Noguldījumu iespēja

| 2.3. | Termiņnoguldījumi |
| --- | --- |

2.3.

Termiņnoguldījumi

| 2.4. | Precizējošās reverse operācijas |
| --- | --- |

2.4.

Precizējošās reverse operācijas

| 2.5. | Papildu nodrošinājuma pieprasījumu noguldījumi |
| --- | --- |

2.5.

Papildu nodrošinājuma pieprasījumu noguldījumi

| 3. | Pārējās saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm |
| --- | --- |

3.

Pārējās saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm

| 4. | Emitētie parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

4.

Emitētie parāda vērtspapīri

| 5. | Euro saistības pret citiem euro zonas rezidentiem |
| --- | --- |

5.

Euro saistības pret citiem euro zonas rezidentiem

| 5.1. | Valdība |
| --- | --- |

5.1.

Valdība

| 5.2. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

5.2.

Pārējie pasīvi

| 6. | Saistības euro pret ārpus euro zonas rezidentiem |
| --- | --- |

6.

Saistības euro pret ārpus euro zonas rezidentiem

| 7. | Saistības ārvalstu valūtā pret euro zonas rezidentiem |
| --- | --- |

7.

Saistības ārvalstu valūtā pret euro zonas rezidentiem

| 8. | Saistības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas rezidentiem |
| --- | --- |

8.

Saistības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas rezidentiem

| 8.1. | Noguldījumi, kontu atlikumi un citas saistības |
| --- | --- |

8.1.

Noguldījumi, kontu atlikumi un citas saistības

| 8.2. | Kredīta iespēju saistības VKM II ietvaros |
| --- | --- |

8.2.

Kredīta iespēju saistības VKM II ietvaros

| 9. | Saistības pret SVF speciālo aizņēmuma tiesību ietvaros |
| --- | --- |

9.

Saistības pret SVF speciālo aizņēmuma tiesību ietvaros

| 10. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

10.

Pārējie pasīvi

| 11. | Pārvērtēšanas konti |
| --- | --- |

11.

Pārvērtēšanas konti

| 12. | Kapitāls un rezerves |
| --- | --- |

12.

Kapitāls un rezerves

Aktīvi kopā

Pasīvi kopā

Noapaļošanas dēļ kopējās summas un starpsummas var neatbilst.

| 4. | Tabulu “Eurosistēmas konsolidētā gada bilance” VII pielikumā aizstāj ar šādu:
  “Eurosistēmas konsolidētā gada bilance











  (miljonos euro) |
| --- | --- |
| Aktīvi (8) | Pārskata gads | Iepriekšējais gads | Pasīvi | Pārskata gads | Iepriekšējais gads |
| 1. | Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi. |

4.

Tabulu “Eurosistēmas konsolidētā gada bilance” VII pielikumā aizstāj ar šādu:

“Eurosistēmas konsolidētā gada bilance

(miljonos euro)

Aktīvi (8)

Pārskata gads

Iepriekšējais gads

Pasīvi

Pārskata gads

Iepriekšējais gads

1.

Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi.

| 2. | Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem |
| --- | --- |

2.

Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

| 2.1. | SVF debitoru parādi |
| --- | --- |

2.1.

SVF debitoru parādi

| 2.2. | Atlikumi bankās un ieguldījumi vērtspapīros, ārējie aizdevumi un citi ārējie aktīvi |
| --- | --- |

2.2.

Atlikumi bankās un ieguldījumi vērtspapīros, ārējie aizdevumi un citi ārējie aktīvi

| 3. | Prasības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem |
| --- | --- |

3.

Prasības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem

| 4. | Prasības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem |
| --- | --- |

4.

Prasības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

| 4.1. | Atlikumi bankās, ieguldījumi vērtspapīros un aizdevumi |
| --- | --- |

4.1.

Atlikumi bankās, ieguldījumi vērtspapīros un aizdevumi

| 4.2. | Kredīta iespēju prasības VKM II ietvaros |
| --- | --- |

4.2.

Kredīta iespēju prasības VKM II ietvaros

| 5. | Kredīti euro euro zonas kredītiestādēm saistībā ar monetārās politikas operācijām |
| --- | --- |

5.

Kredīti euro euro zonas kredītiestādēm saistībā ar monetārās politikas operācijām

| 5.1. | Galvenās refinansēšanas operācijas |
| --- | --- |

5.1.

Galvenās refinansēšanas operācijas

| 5.2. | Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas |
| --- | --- |

5.2.

Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas

| 5.3. | Precizējošās reverse operācijas |
| --- | --- |

5.3.

Precizējošās reverse operācijas

| 5.4. | Strukturālās reversās operācijas |
| --- | --- |

5.4.

Strukturālās reversās operācijas

| 5.5. | Aizdevumu iespēja uz nakti |
| --- | --- |

5.5.

Aizdevumu iespēja uz nakti

| 5.6. | Papildu nodrošinājuma pieprasījumu kredīti |
| --- | --- |

5.6.

Papildu nodrošinājuma pieprasījumu kredīti

| 6. | Citas prasības euro pret euro zonas |
| --- | --- |

6.

Citas prasības euro pret euro zonas

| 7. | Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro |
| --- | --- |

7.

Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro

| 7.1. | Monetārās politikas nolūkiem turētie vērtspapīri |
| --- | --- |

7.1.

Monetārās politikas nolūkiem turētie vērtspapīri

| 7.2. | Pārējie vērtspapīri |
| --- | --- |

7.2.

Pārējie vērtspapīri

| 8) | Valdības parāds euro |
| --- | --- |

8)

Valdības parāds euro

| 9. | Pārējie aktīvi |
| --- | --- |

9.

Pārējie aktīvi

| 1. | Banknotes apgrozībā |
| --- | --- |

1.

Banknotes apgrozībā

| 2. | Saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm, kas saistītas ar monetārās politikas operācijām |
| --- | --- |

2.

Saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm, kas saistītas ar monetārās politikas operācijām

| 2.1. | Pieprasījuma noguldījumu konti (ietverot obligāto rezervju sistēmu) |
| --- | --- |

2.1.

Pieprasījuma noguldījumu konti (ietverot obligāto rezervju sistēmu)

| 2.2. | Noguldījumu iespēja |
| --- | --- |

2.2.

Noguldījumu iespēja

| 2.3. | Termiņnoguldījumi |
| --- | --- |

2.3.

Termiņnoguldījumi

| 2.4. | Precizējošās reverse operācijas |
| --- | --- |

2.4.

Precizējošās reverse operācijas

| 2.5. | Papildu nodrošinājuma pieprasījumu noguldījumi |
| --- | --- |

2.5.

Papildu nodrošinājuma pieprasījumu noguldījumi

| 3. | Pārējās saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm |
| --- | --- |

3.

Pārējās saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm

| 4. | Emitētie parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

4.

Emitētie parāda vērtspapīri

| 5. | Euro saistības pret citiem euro zonas rezidentiem |
| --- | --- |

5.

Euro saistības pret citiem euro zonas rezidentiem

| 5.1. | Valdība |
| --- | --- |

5.1.

Valdība

| 5.2. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

5.2.

Pārējie pasīvi

| 6. | Saistības euro pret ārpus euro zonas rezidentiem |
| --- | --- |

6.

Saistības euro pret ārpus euro zonas rezidentiem

| 7. | Saistības ārvalstu valūtā pret euro zonas rezidentiem |
| --- | --- |

7.

Saistības ārvalstu valūtā pret euro zonas rezidentiem

| 8. | Saistības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas rezidentiem |
| --- | --- |

8.

Saistības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas rezidentiem

| 8.1. | Noguldījumi, kontu atlikumi un citas saistības |
| --- | --- |

8.1.

Noguldījumi, kontu atlikumi un citas saistības

| 8.2. | Kredīta iespēju saistības VKM II ietvaros |
| --- | --- |

8.2.

Kredīta iespēju saistības VKM II ietvaros

| 9. | Saistības pret SVF speciālo aizņēmuma tiesību ietvaros |
| --- | --- |

9.

Saistības pret SVF speciālo aizņēmuma tiesību ietvaros

| 10. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

10.

Pārējie pasīvi

| 11. | Pārvērtēšanas konti |
| --- | --- |

11.

Pārvērtēšanas konti

| 12. | Kapitāls un rezerves |
| --- | --- |

12.

Kapitāls un rezerves

Aktīvi kopā

Pasīvi kopā

Noapaļošanas dēļ kopējās summas un starpsummas var neatbilst.

| 5. | Tabulu “Centrālās bankas gada bilance” VIII pielikumā aizstāj ar šādu:
  “Centrālās bankas gada bilance
   (9)











  (miljonos euro) |
| --- | --- |
| Aktīvi (11) | Pārskata gads | Iepriekšējais gads | Pasīvi | Pārskata gads | Iepriekšējais gads |
| 1. | Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi. |

5.

Tabulu “Centrālās bankas gada bilance” VIII pielikumā aizstāj ar šādu:

“Centrālās bankas gada bilance
   (9)

(miljonos euro)

Aktīvi (11)

Pārskata gads

Iepriekšējais gads

Pasīvi

Pārskata gads

Iepriekšējais gads

1.

Zelts un zeltā izteiktie debitoru parādi.

| 2. | Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem |
| --- | --- |

2.

Prasības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

| 2.1. | SVF debitoru parādi |
| --- | --- |

2.1.

SVF debitoru parādi

| 2.2. | Atlikumi bankās un ieguldījumi vērtspapīros, ārējie aizdevumi un citi ārējie aktīvi |
| --- | --- |

2.2.

Atlikumi bankās un ieguldījumi vērtspapīros, ārējie aizdevumi un citi ārējie aktīvi

| 3. | Prasības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem |
| --- | --- |

3.

Prasības ārvalstu valūtā pret euro zonas valstu rezidentiem

| 4. | Prasības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem |
| --- | --- |

4.

Prasības euro pret ārpus euro zonas esošo valstu rezidentiem

| 4.1. | Atlikumi bankās, ieguldījumi vērtspapīros un aizdevumi |
| --- | --- |

4.1.

Atlikumi bankās, ieguldījumi vērtspapīros un aizdevumi

| 4.2. | Kredīta iespēju prasības VKM II ietvaros |
| --- | --- |

4.2.

Kredīta iespēju prasības VKM II ietvaros

| 5. | Kredīti euro euro zonas kredītiestādēm saistībā ar monetārās politikas operācijām |
| --- | --- |

5.

Kredīti euro euro zonas kredītiestādēm saistībā ar monetārās politikas operācijām

| 5.1. | Galvenās refinansēšanas operācijas |
| --- | --- |

5.1.

Galvenās refinansēšanas operācijas

| 5.2. | Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas |
| --- | --- |

5.2.

Ilgāka termiņa refinansēšanas operācijas

| 5.3. | Precizējošās reverse operācijas |
| --- | --- |

5.3.

Precizējošās reverse operācijas

| 5.4. | Strukturālās reversās operācijas |
| --- | --- |

5.4.

Strukturālās reversās operācijas

| 5.5. | Aizdevumu iespēja uz nakti |
| --- | --- |

5.5.

Aizdevumu iespēja uz nakti

| 5.6. | Papildu nodrošinājuma pieprasījumu kredīti |
| --- | --- |

5.6.

Papildu nodrošinājuma pieprasījumu kredīti

| 6. | Citas prasības euro pret euro zonas |
| --- | --- |

6.

Citas prasības euro pret euro zonas

| 7. | Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro |
| --- | --- |

7.

Euro zonas rezidentu vērtspapīri euro

| 7.1. | Monetārās politikas nolūkiem turētie vērtspapīri |
| --- | --- |

7.1.

Monetārās politikas nolūkiem turētie vērtspapīri

| 7.2. | Pārējie vērtspapīri |
| --- | --- |

7.2.

Pārējie vērtspapīri

| 8. | Valdības parāds euro |
| --- | --- |

8.

Valdības parāds euro

| 9. | Eurosistēmas iekšējās prasības |
| --- | --- |

9.

Eurosistēmas iekšējās prasības

| 9.1. | Līdzdalības daļa ECB |
| --- | --- |

9.1.

Līdzdalības daļa ECB

| 9.2. | Prasības, kas ekvivalentas ārvalstu rezervju pārvedumam |
| --- | --- |

9.2.

Prasības, kas ekvivalentas ārvalstu rezervju pārvedumam

| 9.3. | Prasības, kas saistītas ar īstermiņa parādzīmēm, lai finansētu ECB parāda sertifikātu emisiju |
| --- | --- |

9.3.

Prasības, kas saistītas ar īstermiņa parādzīmēm, lai finansētu ECB parāda sertifikātu emisiju

| 9.4. | Neto prasības, kas saistītas ar euro banknošu sadali Eurosistēmā (*) |
| --- | --- |

9.4.

Neto prasības, kas saistītas ar euro banknošu sadali Eurosistēmā (*)

| 9.5. | Pārējās prasības Eurosistēmā (neto) (*) |
| --- | --- |

9.5.

Pārējās prasības Eurosistēmā (neto) (*)

| 10. | Posteņi, kuros notiek norēķins |
| --- | --- |

10.

Posteņi, kuros notiek norēķins

| 11. | Pārējie aktīvi |
| --- | --- |

11.

Pārējie aktīvi

| 11.1. | Euro zonas monētas |
| --- | --- |

11.1.

Euro zonas monētas

| 11.2. | Materiālie un nemateriālie pamatlīdzekļi |
| --- | --- |

11.2.

Materiālie un nemateriālie pamatlīdzekļi

| 11.3. | Pārējie finanšu aktīvi |
| --- | --- |

11.3.

Pārējie finanšu aktīvi

| 11.4. | Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas atšķirības |
| --- | --- |

11.4.

Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas atšķirības

| 11.5. | Uzkrātie procenti un iepriekš samaksātie izdevumi (*) |
| --- | --- |

11.5.

Uzkrātie procenti un iepriekš samaksātie izdevumi (*)

| 11.6. | Dažādi |
| --- | --- |

11.6.

Dažādi

| 12. | Gada zaudējumi |
| --- | --- |

12.

Gada zaudējumi

| 1. | Banknotes apgrozībā (*) |
| --- | --- |

1.

Banknotes apgrozībā (*)

| 2. | Saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm, kas saistītas ar monetārās politikas operācijām |
| --- | --- |

2.

Saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm, kas saistītas ar monetārās politikas operācijām

| 2.1. | Pieprasījuma noguldījumu konti (ietverot obligāto rezervju sistēmu) |
| --- | --- |

2.1.

Pieprasījuma noguldījumu konti (ietverot obligāto rezervju sistēmu)

| 2.2. | Noguldījumu iespēja |
| --- | --- |

2.2.

Noguldījumu iespēja

| 2.3. | Termiņnoguldījumi |
| --- | --- |

2.3.

Termiņnoguldījumi

| 2.4. | Precizējošās reverse operācijas |
| --- | --- |

2.4.

Precizējošās reverse operācijas

| 2.5. | Papildu nodrošinājuma pieprasījumu noguldījumi |
| --- | --- |

2.5.

Papildu nodrošinājuma pieprasījumu noguldījumi

| 3. | Pārējās saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm |
| --- | --- |

3.

Pārējās saistības euro pret euro zonas kredītiestādēm

| 4. | Emitētie parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

4.

Emitētie parāda vērtspapīri

| 5. | Euro saistības pret citiem euro zonas rezidentiem |
| --- | --- |

5.

Euro saistības pret citiem euro zonas rezidentiem

| 5.1. | Valdība |
| --- | --- |

5.1.

Valdība

| 5.2. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

5.2.

Pārējie pasīvi

| 6. | Saistības euro pret ārpus euro zonas rezidentiem |
| --- | --- |

6.

Saistības euro pret ārpus euro zonas rezidentiem

| 7. | Saistības ārvalstu valūtā pret euro zonas rezidentiem |
| --- | --- |

7.

Saistības ārvalstu valūtā pret euro zonas rezidentiem

| 8. | Saistības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas rezidentiem |
| --- | --- |

8.

Saistības ārvalstu valūtā pret ārpus euro zonas rezidentiem

| 8.1. | Noguldījumi, kontu atlikumi un citas saistības |
| --- | --- |

8.1.

Noguldījumi, kontu atlikumi un citas saistības

| 8.2. | Kredīta iespēju saistības VKM II ietvaros |
| --- | --- |

8.2.

Kredīta iespēju saistības VKM II ietvaros

| 9. | Saistības pret SVF speciālo aizņēmuma tiesību ietvaros |
| --- | --- |

9.

Saistības pret SVF speciālo aizņēmuma tiesību ietvaros

| 10. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

10.

Pārējie pasīvi

| 10.1. | Pasīvi equivalent to the transfer of foreign reserves |
| --- | --- |

10.1.

Pasīvi equivalent to the transfer of foreign reserves

| 10.2. | Pasīvi related to promissory notes backing the issuance of ECB debt certificates |
| --- | --- |

10.2.

Pasīvi related to promissory notes backing the issuance of ECB debt certificates

| 10.3. | Net Pasīvi related to the allocation of euro banknotes within the Eurosystem (*) |
| --- | --- |

10.3.

Net Pasīvi related to the allocation of euro banknotes within the Eurosystem (*)

| 10.4. | Pārējie pasīvi within the Eurosystem (net) (*) |
| --- | --- |

10.4.

Pārējie pasīvi within the Eurosystem (net) (*)

| 11. | Items in course of settlement |
| --- | --- |

11.

Items in course of settlement

| 12. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

12.

Pārējie pasīvi

| 12.1. | Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas atšķirības |
| --- | --- |

12.1.

Ārpusbilances instrumentu pārvērtēšanas atšķirības

| 12.2. | Uzkrātie procenti un iepriekš saņemtais ienākums |
| --- | --- |

12.2.

Uzkrātie procenti un iepriekš saņemtais ienākums

| 12.3. | Dažādi |
| --- | --- |

12.3.

Dažādi

| 13. | Uzkrājums |
| --- | --- |

13.

Uzkrājums

| 14. | Pārvērtēšanas konti |
| --- | --- |

14.

Pārvērtēšanas konti

| 15. | Kapitāls un rezerves |
| --- | --- |

15.

Kapitāls un rezerves

| 15.1. | Kapitāls |
| --- | --- |

15.1.

Kapitāls

| 15.2. | Rezerves |
| --- | --- |

15.2.

Rezerves

| 16. | Gada peļņa |
| --- | --- |

16.

Gada peļņa

Aktīvi kopā

Pasīvi kopā

Noapaļošanas dēļ kopējās summas un starpsummas var neatbilst.

---

(1)  Postenis jāharmonizē. Sk. šīs pamatnostādnes 4. apsvērumu.

(2)  Numerācija pirmajā slejā attiecas uz bilances formām, kas sniegtas V, VI un VII pielikumā (Eurosistēmas nedēļas finanšu pārskati un gada konsolidētā bilance). Numerācija otrajā slejā attiecas uz bilances formu, kas sniegta VIII pielikumā (centrālās bankas gada bilance). Posteņi, kas apzīmēti ar “(+)”, Eurosistēmas nedēļas finanšu pārskatos ir konsolidēti.

(3)  Grāmatvedības principi, kas uzskaitīti šajā pielikumā, ir obligāti ECB kontiem un visiem būtiskajiem aktīviem un pasīviem NCB kontos Eurosistēmas nolūkos, t. i., tiem, kas ir būtiski Eurosistēmas darbībai.

(4)  OV L 310, 11.12.2000., 1. lpp.

(5)  OV L 337, 20.12.2001., 55. lpp.”

(6)  Aktīvu tabulu var publicēt arī virs pasīvu tabulas.”

(7)  Aktīvu tabulu var publicēt arī virs pasīvu tabulas.”

(8)  Aktīvu tabulu var publicēt arī virs pasīvu tabulas.”

(9)  Tādas informācijas nodošana atklātībai, kas saistīta ar apgrozībā esošām euro banknotēm, atlīdzību par Eurosistēmas iekšējām tīrajām prasībām/saistībām, kas radušās no euro banknošu izvietošanas Eurosistēmā, un monetārajiem ienākumiem, ir jāsaskaņo NCB publicējamos gada finanšu pārskatos. Saskaņojamie posteņi ir norādīti ar zvaigznīti IV, VIII un IX pielikumā.

(10)  Centrālās bankas var publicēt arī precīzas euro summas, vai summas, kas noapaļotas citā veidā.

(11)  Aktīvu tabulu var publicēt arī virs pasīvu tabulas.”

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 4.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/82 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/82

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS EUJUST LEX/1/2009

(2009. gada 3. jūlijs),

ar ko ieceļ amatā Eiropas Savienības Integrētās tiesiskuma misijas Irākā (EUJUST LEX) vadītāju

(2009/596/KĀDP)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 25. panta 3. daļu,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2009/475/KĀDP (2009. gada 11. jūnijs) par Eiropas Savienības Integrēto tiesiskuma misiju Irākā, EUJUST LEX
   (1), un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2009. gada 11. jūnijā pieņēma Vienoto rīcību 2009/475/KĀDP par Eiropas Savienības Integrēto tiesiskuma misiju Irākā, EUJUST LEX. Minētās vienotās rīcības termiņš beidzas 2010. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 11. jūnijā pieņēma Vienoto rīcību 2009/475/KĀDP par Eiropas Savienības Integrēto tiesiskuma misiju Irākā, EUJUST LEX. Minētās vienotās rīcības termiņš beidzas 2010. gada 30. jūnijā.

| (2) | Vienotās rīcības 2009/475/KĀDP 9. panta 2. punktā paredzēts pilnvarojums Politikas un drošības komitejai (PDK) pieņemt lēmumus par misijas vadītāja iecelšanu amatā. |
| --- | --- |

(2)

Vienotās rīcības 2009/475/KĀDP 9. panta 2. punktā paredzēts pilnvarojums Politikas un drošības komitejai (PDK) pieņemt lēmumus par misijas vadītāja iecelšanu amatā.

| (3) | Stephen WHITE kungs būtu jāieceļ misijas EUJUST LEX vadītāja amatā uz laiku līdz 2009. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

(3)

Stephen WHITE kungs būtu jāieceļ misijas EUJUST LEX vadītāja amatā uz laiku līdz 2009. gada 31. decembrim,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Stephen WHITE kungs ar šo tiek iecelts Eiropas Savienības Integrētās tiesiskuma misijas Irākā (EUJUST LEX) vadītāja amatā no 2009. gada 1. jūlija.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro līdz 2009. gada 31. decembrim.

Briselē, 2009. gada 3. jūlijā

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

O. SKOOG

---

(1)  OV L 156, 19.6.2009., 57. lpp.

1

---

| 4.8.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/83 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/83

---

PADOMES LĒMUMS 2009/597/KĀDP

(2009. gada 27. jūlijs)

par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Horvātijas Republiku par Horvātijas Republikas piedalīšanos Eiropas Savienības militārajā operācijā ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas, un atturēt no šādiem nodarījumiem (operācija Atalanta)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 24. pantu,

ņemot vērā prezidentvalsts ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2008. gada 10. novembrī pieņēma Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas, un atturēt no šādiem nodarījumiem (1) (operācija Atalanta). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2008. gada 10. novembrī pieņēma Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas, un atturēt no šādiem nodarījumiem (1) (operācija Atalanta).

| (2) | Minētās vienotās rīcības 10. panta 3. punktā paredzēts, ka saskaņā ar Līguma 24. pantu noslēgtajos līgumos jāietver sīki izstrādāta kārtība attiecībā uz trešo valstu līdzdalību. |
| --- | --- |

(2)

Minētās vienotās rīcības 10. panta 3. punktā paredzēts, ka saskaņā ar Līguma 24. pantu noslēgtajos līgumos jāietver sīki izstrādāta kārtība attiecībā uz trešo valstu līdzdalību.

| (3) | Saskaņā ar Padomes 2004. gada 13. septembrī doto atļauju prezidentvalsts ar Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāra/ augstā pārstāvja palīdzību ir apspriedusi Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Horvātijas Republiku par Horvātijas Republikas dalību operācijā Atalanta (turpmāk “nolīgums”). |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Padomes 2004. gada 13. septembrī doto atļauju prezidentvalsts ar Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāra/ augstā pārstāvja palīdzību ir apspriedusi Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Horvātijas Republiku par Horvātijas Republikas dalību operācijā Atalanta (turpmāk “nolīgums”).

| (4) | Ja nolīgumu noslēdz, tas būtu jāparaksta. |
| --- | --- |

(4)

Ja nolīgumu noslēdz, tas būtu jāparaksta.

| (5) | Nolīgums būtu jāpiemēro provizoriski, kamēr tas stāsies spēkā, |
| --- | --- |

(5)

Nolīgums būtu jāpiemēro provizoriski, kamēr tas stāsies spēkā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Eiropas Savienības vārdā tiek apstiprināta Nolīguma starp Eiropas Savienību un Horvātijas Republiku par Horvātijas Republikas piedalīšanos Eiropas Savienības militārajā operācijā ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas, un atturēt no šādiem nodarījumiem (operācija Atalanta) parakstīšana, ņemot vērā nolīguma noslēgšanu.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots iecelt personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt minēto nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu, lai tas būtu saistošs Eiropas Savienībai.

3. pants

Saskaņā ar nolīguma 10. panta 2. punktu, nolīgumu piemēro provizoriski no tā parakstīšanas brīža līdz tā spēkā stāšanās dienai.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

5. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2009. gada 27. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. BILDT

---

(1)  OV L 301, 12.11.2008., 33. lpp.

1

---

TULKOJUMS

NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un Horvātijas Republiku par Horvātijas Republikas piedalīšanos Eiropas Savienības militārajā operācijā ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (operācija Atalanta)

EIROPAS SAVIENĪBA (ES),

no vienas puses, un

Horvātijas Republika,

no otras puses,

turpmāk – “Puses”,

ŅEMOT VĒRĀ:

ka Padome ir pieņēmusi Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas, un atturēt no šādiem nodarījumiem (1) (operācija Atalanta),

ES uzaicinājumu Horvātijas Republikai piedalīties ES vadītā operācijā,

spēku formēšanas procesa sekmīgu pabeigšanu un ES operācijas komandiera un ES Militārās komitejas ieteikumu piekrist Horvātijas Republikas bruņoto spēku dalībai ES vadītajā operācijā,

Politikas un drošības komitejas Lēmumu ATALANTA/2/2009 (2009. gada 21. aprīlis), ar ko pieņem trešo valstu ieguldījumu Eiropas Savienības militārajā operācijā ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) (2) un Politikas un drošības komitejas Lēmumu ATALANTA/3/2009 (2009. gada 21. aprīlis) par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai, lai palīdzētu kavēt, novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē (Atalanta) (3), kurus abus grozīja ar Politikas un drošības komitejas Lēmumu ATALANTA/5/2009 (2009. gada 10. jūnijs) (4),

Horvātijas Republikas 2009. gada 3. aprīļa lēmumu piedalīties operācijā Atalanta,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Dalība operācijā

1.   Horvātijas Republika pievienojas Vienotajai rīcībai 2008/851/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas, un atturēt no šādiem nodarījumiem (operācija Atalanta) un jebkurai Vienotai rīcībai vai lēmumam, ar ko Eiropas Savienības Padome nolemj paplašināt ES krīzes militāras pārvarēšanas operāciju saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem un jebkādiem vajadzīgiem īstenošanas noteikumiem.

2.   Horvātijas Republikas ieguldījums operācijā Atalanta neskar Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju.

3.   Horvātijas Republika nodrošina, ka tās bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES krīzes militāras pārvarēšanas operācijā, veic savus pienākumus atbilstīgi:

| — | Vienotajai rīcībai 2008/851/KĀDP un tās iespējamiem turpmākiem grozījumiem, |
| --- | --- |

—

Vienotajai rīcībai 2008/851/KĀDP un tās iespējamiem turpmākiem grozījumiem,

| — | operācijas plānam, |
| --- | --- |

—

operācijas plānam,

| — | īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

—

īstenošanas pasākumiem.

4.   Horvātijas Republikas operācijai norīkotie bruņotie spēki un personāls veic pienākumus un darbojas vienīgi ES krīzes militāras pārvarēšanas operācijas interesēs.

5.   Horvātijas Republika laikus informē ES operācijas komandieri par jebkurām pārmaiņām attiecībā uz dalību operācijā.

2. pants

Bruņoto spēku statuss

1.   To bruņoto spēku un personāla statusu, ko Horvātijas Republika norīko darbam operācijā Atalanta, reglamentē ar nolīgumu par bruņoto spēku statusu, kuru Eiropas Savienība noslēgusi ar Somāliju, Džibutiju vai jebkuru citu reģiona valsti, ar kuru šādu nolīgumu noslēdz operācijas vajadzībām, vai ar vienpusēju deklarāciju par bruņoto spēku statusu, ar kuru nākusi klajā Kenija vai jebkura cita reģiona valsts, kas operācijas vajadzībām nāk klajā ar šādu deklarāciju.

2.   Uz štābu norīkoto bruņoto spēku un personāla statusu vai ārpus kopīgas operācijas norises vietas izvietotos vadības elementus reglamentē, savstarpēji vienojoties štābam uzņēmējā valstī, attiecīgiem vadības elementiem un Horvātijas Republikai.

3.   Neskarot 1. punktā minēto nolīgumu par bruņoto spēku statusu, bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES krīzes militāras pārvarēšanas operācijā, paliek Horvātijas Republikas jurisdikcijā.

4.   Horvātijas Republika ir atbildīga par visu to prasību izskatīšanu, kuras saistītas ar dalību operācijā Atalanta un kuras iesniedz tās bruņotie spēki un personāls, vai kuras attiecas uz tās bruņotajiem spēkiem un personālu. Horvātijas Republika ir atbildīga par jebkuras lietas ierosināšanu, jo īpaši par tiesvedības vai disciplināro procedūru sākšanu, pret tās bruņotajiem spēkiem un personāla pārstāvjiem saskaņā ar tās tiesību aktiem.

5.   Horvātijas Republika apņemas nākt klajā ar deklarāciju par atteikšanos no prasībām pret citām valstīm, kas piedalās operācijā Atalanta, un apņemas to darīt, parakstot šo nolīgumu.

6.   Eiropas Savienības dalībvalstis apņemas nākt klajā ar deklarāciju par atteikšanos no prasībām attiecībā uz Horvātijas Republikas dalību operācijā Atalanta un apņemas to darīt, parakstot šo nolīgumu.

3. pants

Nosacījumi aizturēto un apcietināto personu nodošanai tiesvedībai

Ja Horvātijas Republika piemēro savu jurisdikciju personām, kas veikušas pirātiskas darbības vai bruņotas laupīšanas vai ko tur aizdomās par šādiem nodarījumiem Somālijas teritoriālajos ūdeņos, tad šādas personas, kuras Eiropas Savienības vadītie jūras spēki (EUNAVFOR) ir arestējuši nolūkā nodot tiesvedībai un aizturējuši, un EUNAVFOR rīcībā nonākušo atsavināto īpašumu Horvātijas Republikai nodod saskaņā ar pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem, kas ir neatņemama šā nolīguma sastāvdaļa.

4. pants

Klasificēta informācija

Saistībā ar operāciju Atalanta piemēro noteikumus, kas minēti Eiropas Savienības un Horvātijas Republikas nolīgumā par klasificētas informācijas apmaiņas drošības procedūrām (5).

5. pants

Komandķēde

1.   Visi bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES krīzes militāras pārvarēšanas operācijā, paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.

2.   Valsts iestādes nodod operatīvo un taktisko vadību un/vai savu bruņoto spēku un personāla kontroli ES operācijas komandierim. ES operācijas komandierim ir tiesības savas pilnvaras deleģēt.

3.   Horvātijas Republikai ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operācijas ikdienas vadību kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā.

4.   ES operācijas komandieris pēc apspriešanās ar Horvātijas Republiku drīkst jebkurā laikā lūgt, lai Horvātijas Republika atsauc ieguldījumu.

5.   Horvātijas Republika ieceļ vecāko militāro pārstāvi (VMP), kas pārstāv tās nacionālo kontingentu ES krīzes militāras pārvarēšanas operācijā. Vecākais militārais pārstāvis apspriežas ar ES bruņoto spēku komandieri par visiem jautājumiem, kas skar operāciju, un ir atbildīgs par kontingenta ikdienas disciplīnu.

6. pants

Finansiālie aspekti

1.   Horvātijas Republika uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās dalību operācijā, izņemot izmaksas, ko sedz no kopējiem līdzekļiem, kā paredzēts šā nolīguma 1. panta 1. punktā minētajos juridiskajos instrumentos, kā arī Padomes Lēmumā 2008/975/KĀDP (2008. gada 18. decembris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena) (6).

2.   Operācija Atalanta sniedz materiāltehnisku atbalstu Horvātijas kontingentam, pamatojoties uz izdevumu atmaksas principu, saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti nolīguma 7. pantā minētajos īstenošanas pasākumos. Saistītu izdevumu administratīvo pārvaldi uztic Athena mehānismam.

3.   Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai nodarīts kaitējums attiecībā uz fiziskām vai juridiskām personām no valsts(-īm), kurā(-s) veic operāciju, Horvātijas Republika, ja ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju, ievērojot nosacījumus, kas attiecīgā gadījumā paredzēti nolīgumā par bruņoto spēku statusu, kā minēts nolīguma 2. panta 1. punktā.

7. pants

Nolīguma īstenošanas pasākumi

Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs/ augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā vai ES operācijas komandieris un Horvātijas Republikas attiecīgās iestādes vienojas par jebkuriem tehniskiem un administratīviem pasākumiem, kas vajadzīgi šā nolīguma īstenošanai.

8. pants

Saistību neievērošana

Ja kāda no Pusēm neievēro tās saistības, kas noteiktas iepriekš minētajos pantos, otrai Pusei ir tiesības izbeigt šā nolīguma darbību, par to paziņojot vienu mēnesi iepriekš.

9. pants

Domstarpību izšķiršana

Domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu Puses savstarpēji izšķir ar diplomātiskiem līdzekļiem.

10. pants

Stāšanās spēkā

1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.

2.   Šo nolīgumu provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas.

3.   Šis nolīgums paliek spēkā, kamēr Horvātijas Republika sniedz ieguldījumu operācijas darbībā.

Briselē, 2009. gada 27. jūlijā, divos oriģināleksemplāros angļu valodā

Eiropas Savienības vārdā –

Horvātijas Republikas vārdā –

---

(1)  OV L 301, 12.11.2008., 33. lpp.

1

(2)  OV L 109, 30.4.2009., 52. lpp.

2

(3)  OV L 119, 14.5.2009., 40. lpp.

3

(4)  OV L 148, 11.6.2009., 34. lpp.

4

(5)  OV L 116, 29.4.2006., 74. lpp.

5

(6)  OV L 345, 23.12.2008., 96. lpp.

6

PIELIKUMS

Noteikumi par nosacījumiem un kārtību, lai nodotu personas, ko tur aizdomās par pirātismu vai bruņotu laupīšanu Somālijas teritoriālajos ūdeņos un kurus ir aizturējuši Eiropas Savienības vadītie jūras spēki (EUNAVFOR), un par EUNAVFOR rīcībā nonākušā atsavinātā īpašuma nodošanu Horvātijas Republikai, kā arī par rīcību pēc šādas nodošanas

1.   Definīcijas

Šajā nolīgumā:

| a) | “pirātisms” ir pirātisms saskaņā ar ANO Jūras tiesību konvencijas 101. pantā sniegto definīciju; |
| --- | --- |

a)

“pirātisms” ir pirātisms saskaņā ar ANO Jūras tiesību konvencijas 101. pantā sniegto definīciju;

| b) | “bruņota laupīšana” ir a) punktā definētie nodarījumi, kas veikti valsts piekrastes teritoriālajos ūdeņos operācijas teritorijā; |
| --- | --- |

b)

“bruņota laupīšana” ir a) punktā definētie nodarījumi, kas veikti valsts piekrastes teritoriālajos ūdeņos operācijas teritorijā;

| c) | “nodotā persona” ir persona, kas tiek turēta aizdomās par to, ka tā plānojusi, veic vai ir veikusi pirātismu vai bruņotu laupīšanu, un ko EUNAVFOR nodod Horvātijas Republikai saskaņā ar šo nolīgumu. |
| --- | --- |

c)

“nodotā persona” ir persona, kas tiek turēta aizdomās par to, ka tā plānojusi, veic vai ir veikusi pirātismu vai bruņotu laupīšanu, un ko EUNAVFOR nodod Horvātijas Republikai saskaņā ar šo nolīgumu.

2.   Vispārīgi principi

| a) | Horvātijas Republika, pēc EUNAVFOR lūguma, var piekrist, ka EUNAVFOR nodod par pirātismu vai bruņotu laupīšanu aizturētās personas, kā arī ar to saistīto EUNAVFOR atsavināto īpašumu Horvātijas valsts kompetentajām iestādēm lietas izmeklēšanai un tiesvedībai. |
| --- | --- |

a)

Horvātijas Republika, pēc EUNAVFOR lūguma, var piekrist, ka EUNAVFOR nodod par pirātismu vai bruņotu laupīšanu aizturētās personas, kā arī ar to saistīto EUNAVFOR atsavināto īpašumu Horvātijas valsts kompetentajām iestādēm lietas izmeklēšanai un tiesvedībai.

| b) | EUNAVFOR saskaņā ar šo nolīgumu nodod šīs personas tikai kompetentajām Horvātijas Republikas tiesībaizsardzības iestādēm. |
| --- | --- |

b)

EUNAVFOR saskaņā ar šo nolīgumu nodod šīs personas tikai kompetentajām Horvātijas Republikas tiesībaizsardzības iestādēm.

| c) | Horvātijas Republika apliecina, ka pret personām, kas nodotas saskaņā ar šo nolīgumu, tā gan pirms nodošanas, gan arī pēc tam izturēsies cilvēciski un ievērojot starptautisko cilvēktiesību pienākumus, tostarp noteikumus pret spīdzināšanu un nežēlīgu, necilvēcisku vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, patvaļīgas aizturēšanas aizliegumu un saskaņā ar prasību nodrošināt taisnīgu tiesu. |
| --- | --- |

c)

Horvātijas Republika apliecina, ka pret personām, kas nodotas saskaņā ar šo nolīgumu, tā gan pirms nodošanas, gan arī pēc tam izturēsies cilvēciski un ievērojot starptautisko cilvēktiesību pienākumus, tostarp noteikumus pret spīdzināšanu un nežēlīgu, necilvēcisku vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, patvaļīgas aizturēšanas aizliegumu un saskaņā ar prasību nodrošināt taisnīgu tiesu.

3.   Izturēšanās pret nodotajām personām, tiesvedība un tiesāšana

| a) | Pret nodotajām personām izturas cilvēciski, un tās netiek spīdzinātas vai pakļautas nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai, tām nodrošina pienācīgus uzturēšanās apstākļus un uzturu, medicīnisku palīdzību un tiesības veikt reliģiskus rituālus. |
| --- | --- |

a)

Pret nodotajām personām izturas cilvēciski, un tās netiek spīdzinātas vai pakļautas nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai, tām nodrošina pienācīgus uzturēšanās apstākļus un uzturu, medicīnisku palīdzību un tiesības veikt reliģiskus rituālus.

| b) | Nodoto personu nekavējoties nodod tiesāšanai tiesnesim vai citai amatpersonai, kas ir ar likumu pilnvarota spriest tiesu un kura bez kavēšanās lemj par attiecīgās personas aizturēšanas likumību un, ja persona ir aizturēta nelikumīgi, nolemj to atbrīvot. |
| --- | --- |

b)

Nodoto personu nekavējoties nodod tiesāšanai tiesnesim vai citai amatpersonai, kas ir ar likumu pilnvarota spriest tiesu un kura bez kavēšanās lemj par attiecīgās personas aizturēšanas likumību un, ja persona ir aizturēta nelikumīgi, nolemj to atbrīvot.

| c) | Pieņemamā laikposmā nodotajām personām nodrošina tiesības uz tiesu vai tiesības uz atbrīvošanu. |
| --- | --- |

c)

Pieņemamā laikposmā nodotajām personām nodrošina tiesības uz tiesu vai tiesības uz atbrīvošanu.

| d) | Izvirzot kriminālapsūdzību, nodotajām personām nodrošina tiesības uz taisnīgu un atklātu tiesu tiesību aktos paredzētā kompetentā, neatkarīgā un objektīvā tiesu iestādē. |
| --- | --- |

d)

Izvirzot kriminālapsūdzību, nodotajām personām nodrošina tiesības uz taisnīgu un atklātu tiesu tiesību aktos paredzētā kompetentā, neatkarīgā un objektīvā tiesu iestādē.

| e) | Kriminālnoziegumā apsūdzēto nodoto personu uzskata par nevainīgu, kamēr tās vaina nav pierādīta saskaņā ar likumu. |
| --- | --- |

e)

Kriminālnoziegumā apsūdzēto nodoto personu uzskata par nevainīgu, kamēr tās vaina nav pierādīta saskaņā ar likumu.

| f) | Izvirzot kriminālapsūdzību, katrai nodotai personai vienlīdzīgi nodrošina šādas pamata garantijas:






  1) | nekavējoties un izvērstā veidā sev saprotamā valodā saņemt informāciju par izvirzītās apsūdzības iemesliem; |
| --- | --- | --- |

f)

Izvirzot kriminālapsūdzību, katrai nodotai personai vienlīdzīgi nodrošina šādas pamata garantijas:

1)

nekavējoties un izvērstā veidā sev saprotamā valodā saņemt informāciju par izvirzītās apsūdzības iemesliem;

| 2) | nodrošināt pietiekamu laiku un apstākļus aizstāvības sagatavošanai un sazināties ar paša izvēlētu aizstāvi; |
| --- | --- |

2)

nodrošināt pietiekamu laiku un apstākļus aizstāvības sagatavošanai un sazināties ar paša izvēlētu aizstāvi;

| 3) | nodrošināt lietas iztiesāšanu bez nepamatotas aizkavēšanas; |
| --- | --- |

3)

nodrošināt lietas iztiesāšanu bez nepamatotas aizkavēšanas;

| 4) | nodrošināt lietas iztiesāšanu personai klātesot, kā arī tiesības aizstāvēt sevi pašam vai izmantojot paša izvēlētu advokātu; saņemt informāciju par šīm tiesībām, ja personai nav aizstāvja; un, ja personas rīcībā nav pietiekamu līdzekļu, nodrošināt bezmaksas tiesisku palīdzību personai, ja tas vajadzīgs tiesvedības interesēs; |
| --- | --- |

4)

nodrošināt lietas iztiesāšanu personai klātesot, kā arī tiesības aizstāvēt sevi pašam vai izmantojot paša izvēlētu advokātu; saņemt informāciju par šīm tiesībām, ja personai nav aizstāvja; un, ja personas rīcībā nav pietiekamu līdzekļu, nodrošināt bezmaksas tiesisku palīdzību personai, ja tas vajadzīgs tiesvedības interesēs;

| 5) | nodrošināt to, ka izskata visus pret attiecīgo personu vērstos pierādījumus, tostarp personas aizturēšanu veikušo liecinieku ar zvērestu apliecinātās liecības, kā arī nodrošināt personas pieaicināto liecinieku klātbūtni un nopratināšanu, ievērojot tādus pašus nosacījumus, kādus piemēro lieciniekiem, kas liecina pret nodoto personu; |
| --- | --- |

5)

nodrošināt to, ka izskata visus pret attiecīgo personu vērstos pierādījumus, tostarp personas aizturēšanu veikušo liecinieku ar zvērestu apliecinātās liecības, kā arī nodrošināt personas pieaicināto liecinieku klātbūtni un nopratināšanu, ievērojot tādus pašus nosacījumus, kādus piemēro lieciniekiem, kas liecina pret nodoto personu;

| 6) | tiesības saņemt bezmaksas tulka pakalpojumus, ja persona nesaprot tiesā lietoto valodu vai nerunā tajā; |
| --- | --- |

6)

tiesības saņemt bezmaksas tulka pakalpojumus, ja persona nesaprot tiesā lietoto valodu vai nerunā tajā;

| 7) | tiesības netikt piespiestam liecināt pret sevi vai atzīt savu vainu. |
| --- | --- |

7)

tiesības netikt piespiestam liecināt pret sevi vai atzīt savu vainu.

| g) | Visām nodotajām un par nozieguma izdarīšanu notiesātajām personām ir tiesības iesniegt notiesājošo spriedumu un piespriesto sodu atkārtotai izskatīšanai vai pārsūdzēt to augstākas instances tiesā saskaņā ar Horvātijas Republikas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

g)

Visām nodotajām un par nozieguma izdarīšanu notiesātajām personām ir tiesības iesniegt notiesājošo spriedumu un piespriesto sodu atkārtotai izskatīšanai vai pārsūdzēt to augstākas instances tiesā saskaņā ar Horvātijas Republikas tiesību aktiem.

| h) | Horvātijas Republika nenodod nodotās personas citām valstīm lietas izmeklēšanai vai tiesvedībai bez iepriekšējas rakstiskas EUNAVFOR piekrišanas. |
| --- | --- |

h)

Horvātijas Republika nenodod nodotās personas citām valstīm lietas izmeklēšanai vai tiesvedībai bez iepriekšējas rakstiskas EUNAVFOR piekrišanas.

4.   Nāvessods

Nodotām personām nevar piespriest vai piemērot nāvessodu vai izvirzīt prasību par nāvessoda piespriešanu.

5.   Informācija un paziņojumi

| a) | Veicot nodošanu, sagatavo atbilstīgu dokumentu, ko paraksta EUNAVFOR pārstāvis un Horvātijas Republikas kompetentās tiesībaizsardzības iestādes pārstāvis. |
| --- | --- |

a)

Veicot nodošanu, sagatavo atbilstīgu dokumentu, ko paraksta EUNAVFOR pārstāvis un Horvātijas Republikas kompetentās tiesībaizsardzības iestādes pārstāvis.

| b) | EUNAVFOR nodod Horvātijas Republikai aizturēšanas datus par katru nodoto personu. Šie dati iespēju robežās ietver nodotās personas fizisko stāvokli aizturēšanas laikā, personas nodošanas laiku Horvātijas Republikas iestādēm, personas aizturēšanas iemeslus, laiku un vietu, kad tika sākta aizturēšana, kā arī attiecībā uz personas aizturēšanu pieņemtos lēmumus. |
| --- | --- |

b)

EUNAVFOR nodod Horvātijas Republikai aizturēšanas datus par katru nodoto personu. Šie dati iespēju robežās ietver nodotās personas fizisko stāvokli aizturēšanas laikā, personas nodošanas laiku Horvātijas Republikas iestādēm, personas aizturēšanas iemeslus, laiku un vietu, kad tika sākta aizturēšana, kā arī attiecībā uz personas aizturēšanu pieņemtos lēmumus.

| c) | Horvātijas Republika ir atbildīga, lai precīzi tiktu uzskaitīta katra nodotā persona, tostarp, bet neaprobežojoties ar, tā uzskaita atsavināto īpašumu, norāda personas fizisko stāvokli, tās ieslodzījuma vietu, pret to celtās apsūdzības un visus būtiskos lēmumus, kas pieņemti lietas izmeklēšanas un tiesvedības laikā. |
| --- | --- |

c)

Horvātijas Republika ir atbildīga, lai precīzi tiktu uzskaitīta katra nodotā persona, tostarp, bet neaprobežojoties ar, tā uzskaita atsavināto īpašumu, norāda personas fizisko stāvokli, tās ieslodzījuma vietu, pret to celtās apsūdzības un visus būtiskos lēmumus, kas pieņemti lietas izmeklēšanas un tiesvedības laikā.

| d) | Šī informācija būs pieejama ES un EUNAVFOR pārstāvjiem, ja tie vērsīsies ar rakstisku lūgumu Horvātijas Republikas Ārlietu ministrijā. |
| --- | --- |

d)

Šī informācija būs pieejama ES un EUNAVFOR pārstāvjiem, ja tie vērsīsies ar rakstisku lūgumu Horvātijas Republikas Ārlietu ministrijā.

| e) | Turklāt Horvātijas Republika sniedz EUNAVFOR informāciju par ieslodzījuma vietu, kurā tur saskaņā ar šo nolīgumu nodotu personu, par tās fiziskā stāvokļa pasliktināšanos un iespējamu sliktu izturēšanos pret to. ES un EUNAVFOR pārstāvjiem ir iespēja piekļūt katrai saskaņā ar šo nolīgumu nodotai personai, kamēr šī persona atrodas apcietinājumā, un minētajiem pārstāvjiem ir tiesības to nopratināt. |
| --- | --- |

e)

Turklāt Horvātijas Republika sniedz EUNAVFOR informāciju par ieslodzījuma vietu, kurā tur saskaņā ar šo nolīgumu nodotu personu, par tās fiziskā stāvokļa pasliktināšanos un iespējamu sliktu izturēšanos pret to. ES un EUNAVFOR pārstāvjiem ir iespēja piekļūt katrai saskaņā ar šo nolīgumu nodotai personai, kamēr šī persona atrodas apcietinājumā, un minētajiem pārstāvjiem ir tiesības to nopratināt.

| f) | Valsts un starptautiskām humānās palīdzības organizācijām pēc to lūguma ir atļauts apmeklēt saskaņā ar šo nolīgumu nodotās personas. |
| --- | --- |

f)

Valsts un starptautiskām humānās palīdzības organizācijām pēc to lūguma ir atļauts apmeklēt saskaņā ar šo nolīgumu nodotās personas.

| g) | Lai nodrošinātu to, ka EUNAVFOR spēj Horvātijas Republikai laikus nodrošināt palīdzību, nosūtot EUNAVFOR lieciniekus un sniedzot svarīgus pierādījumus, Horvātijas Republika paziņo EUNAVFOR par savu nodomu uzsākt kriminālvajāšanu pret jebkuru no nodotajām personām un iesniedz pierādījumu sniegšanas un liecību uzklausīšanas grafiku. |
| --- | --- |

g)

Lai nodrošinātu to, ka EUNAVFOR spēj Horvātijas Republikai laikus nodrošināt palīdzību, nosūtot EUNAVFOR lieciniekus un sniedzot svarīgus pierādījumus, Horvātijas Republika paziņo EUNAVFOR par savu nodomu uzsākt kriminālvajāšanu pret jebkuru no nodotajām personām un iesniedz pierādījumu sniegšanas un liecību uzklausīšanas grafiku.

6.   EUNAVFOR palīdzība

| a) | EUNAVFOR pieejamo līdzekļu un spēju robežās sniedz Horvātijas Republikai visu palīdzību, lai veiktu nodoto personu lietas izmeklēšanu un tiesvedību. |
| --- | --- |

a)

EUNAVFOR pieejamo līdzekļu un spēju robežās sniedz Horvātijas Republikai visu palīdzību, lai veiktu nodoto personu lietas izmeklēšanu un tiesvedību.

| b) | Jo īpaši EUNAVFOR:






  1) | sniedz aizturēšanas datus, kas sagatavoti saskaņā ar šo noteikumu 5. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

b)

Jo īpaši EUNAVFOR:

1)

sniedz aizturēšanas datus, kas sagatavoti saskaņā ar šo noteikumu 5. punkta b) apakšpunktu;

| 2) | rīkojas ar pierādījumiem saskaņā ar Horvātijas Republikas kompetento iestāžu prasībām, kā par to puses ir vienojušās 8. punktā izklāstītajos īstenošanas noteikumos; |
| --- | --- |

2)

rīkojas ar pierādījumiem saskaņā ar Horvātijas Republikas kompetento iestāžu prasībām, kā par to puses ir vienojušās 8. punktā izklāstītajos īstenošanas noteikumos;

| 3) | cenšas sagatavot liecinieku liecības vai ar zvērestu apliecinātas liecības, ko sniedzis EUNAVFOR personāls, kas bija iesaistīts notikumos, saistībā ar kuriem personas ir nodotas saskaņā ar šo nolīgumu; |
| --- | --- |

3)

cenšas sagatavot liecinieku liecības vai ar zvērestu apliecinātas liecības, ko sniedzis EUNAVFOR personāls, kas bija iesaistīts notikumos, saistībā ar kuriem personas ir nodotas saskaņā ar šo nolīgumu;

| 4) | nodod visu saistīto atsavināto īpašumu, kas ir EUNAVFOR rīcībā. |
| --- | --- |

4)

nodod visu saistīto atsavināto īpašumu, kas ir EUNAVFOR rīcībā.

7.   Saistība ar citām nodoto personu tiesībām

Nekas šajos noteikumos nav iecerēts, lai atkāptos, vai uzskatāms par tādu, kas var likt atkāpties no jebkādām tiesībām, kas saskaņā ar piemērojamiem valsts vai starptautiskiem tiesību aktiem ir nodotai personai.

8.   Īstenošanas pasākumi

| a) | Šo noteikumu piemērošanas nolūkā operatīvajiem, administratīvajiem un tehniskajiem jautājumiem var piemērot īstenošanas noteikumus, ko apstiprina Horvātijas Republikas kompetentās iestādes, no vienas puses, un ES kompetentās iestādes, kā arī to valstu kompetentās iestādes, kuras nodrošina EUNAVFOR ar savu kontingentu, no otras puses. |
| --- | --- |

a)

Šo noteikumu piemērošanas nolūkā operatīvajiem, administratīvajiem un tehniskajiem jautājumiem var piemērot īstenošanas noteikumus, ko apstiprina Horvātijas Republikas kompetentās iestādes, no vienas puses, un ES kompetentās iestādes, kā arī to valstu kompetentās iestādes, kuras nodrošina EUNAVFOR ar savu kontingentu, no otras puses.

| b) | Īstenošanas noteikumi var, inter alia, ietvert:






  1) | Horvātijas Republikas kompetentās tiesībaizsardzības iestādes, kas norādītas kā tādas, kurām EUNAVFOR var nodot personas; |
| --- | --- | --- |

b)

Īstenošanas noteikumi var, inter alia, ietvert:

1)

Horvātijas Republikas kompetentās tiesībaizsardzības iestādes, kas norādītas kā tādas, kurām EUNAVFOR var nodot personas;

| 2) | aizturēšanas vietas, kur nodotās personas tiks turētas; |
| --- | --- |

2)

aizturēšanas vietas, kur nodotās personas tiks turētas;

| 3) | tādu dokumentu (tostarp ar pierādījumu vākšanu saistītu dokumentu) apstrādi, kurus Horvātijas Republikas tiesībaizsardzības iestādēm iesniedz, nododot personu; |
| --- | --- |

3)

tādu dokumentu (tostarp ar pierādījumu vākšanu saistītu dokumentu) apstrādi, kurus Horvātijas Republikas tiesībaizsardzības iestādēm iesniedz, nododot personu;

| 4) | kontaktpunktus paziņojumu nosūtīšanai; |
| --- | --- |

4)

kontaktpunktus paziņojumu nosūtīšanai;

| 5) | nodošanas procedūrā izmantojamās veidlapas. |
| --- | --- |

5)

nodošanas procedūrā izmantojamās veidlapas.

---