# Europos Sąjungos L 222/2016

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 222 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 59 metai2016m. rugpjūčio 17d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 222

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

59 metai2016m. rugpjūčio 17d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2016 m. rugpjūčio 16 d. Komisijos reglamentas (ES) 2016/1379, kuriuo atsisakoma leisti vartoti tam tikrus maisto produktų sveikumo teiginius, nesusijusius su susirgimo rizikos mažinimu ir su vaikų vystymusi ir sveikata (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2016 m. rugpjūčio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1380 dėl nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo Deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 55 straipsnio 2 dalies a punkto dėl kilmės taisyklių, taikomų Ekvadoro kilmės tuno regioninei kumuliacijai | 4 |
| | * | 2016 m. rugpjūčio 16 d. Komisijos reglamentas (ES) 2016/1381, kuriuo atsisakoma leisti vartoti maisto produktų sveikumo teiginį, susijusį su vaikų vystymusi ir sveikata (
  1
  ) | 8 |
| | * | 2016 m. rugpjūčio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1382, kuriuo atšaukiamas penkių eksportuojančių gamintojų įsipareigojimo priėmimas Įgyvendinimo sprendimu 2013/707/ES, kuriuo patvirtinamas pasiūlyto įsipareigojimo, susijusio su antidempingo ir antisubsidijų tyrimais dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamų fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio ir jų pagrindinių sudėtinių dalių (t. y. elementų), priėmimas galutinių priemonių taikymo laikotarpiui | 10 |
| | | 2016 m. rugpjūčio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1383, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 22 |
| | * | 2016 m. rugpjūčio 2 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) 2016/1384, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) dėl turimų vertybinių popierių statistikos (ECB/2016/22) | 24 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2014 m. spalio 1 d. Komisijos sprendimas (ES) 2016/1385 dėl valstybės pagalbos SA.27408 (C 24/10) (ex NN 37/10, ex CP 19/09), kurią Kastilijos-La Mančos valdžios institucijos suteikė skaitmeninės antžeminės televizijos diegimui atokiuose ir mažiau urbanizuotuose Kastilijos-La Mančos regionuose
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 6846)

   (
  1
  ) | 52 |
| | | GAIRĖS |
| | * | 2016 m. rugpjūčio 2 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2016/1386, kuriomis keičiamos Gairės ECB/2013/7 dėl turimų vertybinių popierių statistikos (ECB/2016/23) | 85 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2016 m. rugpjūčio 16 d. Komisijos reglamentas (ES) 2016/1379, kuriuo atsisakoma leisti vartoti tam tikrus maisto produktų sveikumo teiginius, nesusijusius su susirgimo rizikos mažinimu ir su vaikų vystymusi ir sveikata (
  1
  )

1

1

*

2016 m. rugpjūčio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1380 dėl nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo Deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 55 straipsnio 2 dalies a punkto dėl kilmės taisyklių, taikomų Ekvadoro kilmės tuno regioninei kumuliacijai

4

*

2016 m. rugpjūčio 16 d. Komisijos reglamentas (ES) 2016/1381, kuriuo atsisakoma leisti vartoti maisto produktų sveikumo teiginį, susijusį su vaikų vystymusi ir sveikata (
  1
  )

1

8

*

2016 m. rugpjūčio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1382, kuriuo atšaukiamas penkių eksportuojančių gamintojų įsipareigojimo priėmimas Įgyvendinimo sprendimu 2013/707/ES, kuriuo patvirtinamas pasiūlyto įsipareigojimo, susijusio su antidempingo ir antisubsidijų tyrimais dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamų fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio ir jų pagrindinių sudėtinių dalių (t. y. elementų), priėmimas galutinių priemonių taikymo laikotarpiui

10

2016 m. rugpjūčio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1383, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

22

*

2016 m. rugpjūčio 2 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) 2016/1384, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) dėl turimų vertybinių popierių statistikos (ECB/2016/22)

24

SPRENDIMAI

*

2014 m. spalio 1 d. Komisijos sprendimas (ES) 2016/1385 dėl valstybės pagalbos SA.27408 (C 24/10) (ex NN 37/10, ex CP 19/09), kurią Kastilijos-La Mančos valdžios institucijos suteikė skaitmeninės antžeminės televizijos diegimui atokiuose ir mažiau urbanizuotuose Kastilijos-La Mančos regionuose
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 6846)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 6846)

1

52

GAIRĖS

*

2016 m. rugpjūčio 2 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2016/1386, kuriomis keičiamos Gairės ECB/2013/7 dėl turimų vertybinių popierių statistikos (ECB/2016/23)

85

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2016 8 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 8 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 222/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2016/1379

2016 m. rugpjūčio 16 d.

kuriuo atsisakoma leisti vartoti tam tikrus maisto produktų sveikumo teiginius, nesusijusius su susirgimo rizikos mažinimu ir su vaikų vystymusi ir sveikata

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1924/2006 dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą (1), ypač į jo 18 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (EB) Nr. 1924/2006 maisto produktų sveikumo teiginiai draudžiami, jeigu jie nėra leisti vartoti Komisijos laikantis to reglamento reikalavimų ir nėra įtraukti į leidžiamų vartoti teiginių sąrašą; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (EB) Nr. 1924/2006 maisto produktų sveikumo teiginiai draudžiami, jeigu jie nėra leisti vartoti Komisijos laikantis to reglamento reikalavimų ir nėra įtraukti į leidžiamų vartoti teiginių sąrašą;

| (2) | Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 taip pat nustatyta, kad paraiškas leisti vartoti maisto produktų sveikumo teiginius maisto tvarkymo subjektai gali teikti valstybės narės nacionalinei kompetentingai institucijai. Nacionalinė kompetentinga institucija turi perduoti reikalavimus atitinkančias paraiškas Europos maisto saugos tarnybai (EFSA) (toliau – Tarnyba) moksliniam vertinimui atlikti ir Komisijai bei valstybėms narėms susipažinti; |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 taip pat nustatyta, kad paraiškas leisti vartoti maisto produktų sveikumo teiginius maisto tvarkymo subjektai gali teikti valstybės narės nacionalinei kompetentingai institucijai. Nacionalinė kompetentinga institucija turi perduoti reikalavimus atitinkančias paraiškas Europos maisto saugos tarnybai (EFSA) (toliau – Tarnyba) moksliniam vertinimui atlikti ir Komisijai bei valstybėms narėms susipažinti;

| (3) | Tarnyba pateikia nuomonę dėl atitinkamo sveikumo teiginio; |
| --- | --- |

(3)

Tarnyba pateikia nuomonę dėl atitinkamo sveikumo teiginio;

| (4) | Komisija, atsižvelgdama į Tarnybos nuomonę, sprendžia dėl leidimo vartoti sveikumo teiginius suteikimo; |
| --- | --- |

(4)

Komisija, atsižvelgdama į Tarnybos nuomonę, sprendžia dėl leidimo vartoti sveikumo teiginius suteikimo;

| (5) | gavus bendrovės „E-piim production Ltd“ paraišką, pateiktą pagal Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 13 straipsnio 5 dalį, Tarnyba paprašyta pateikti nuomonę dėl sveikumo teiginio, susijusio su Lactobacillus plantarum TENSIA®, esančiu „HarmonyTM“ prekės ženklo puskiečio edamo tipo „širdies sūrio“ sudėtyje, ir normalaus kraujospūdžio palaikymu (klausimas Nr. EFSA-Q-2014-00097 (2)). Pareiškėjo pasiūlytas teiginys suformuluotas taip: „Reguliarus „HarmonyTM“ prekės ženklo sūrio „Südamejuust“ („širdies sūrio“), kurio sudėtyje yra Lactobacillus plantarum TENSIA®, vartojimas po 50 g kasdien bent aštuonias savaites padeda išlaikyti sveiką širdies bei kraujagyslių sistemą / sveiką širdį, nes mažina kraujospūdį / širdies simbolis“ |
| --- | --- |

(5)

gavus bendrovės „E-piim production Ltd“ paraišką, pateiktą pagal Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 13 straipsnio 5 dalį, Tarnyba paprašyta pateikti nuomonę dėl sveikumo teiginio, susijusio su Lactobacillus plantarum TENSIA®, esančiu „HarmonyTM“ prekės ženklo puskiečio edamo tipo „širdies sūrio“ sudėtyje, ir normalaus kraujospūdžio palaikymu (klausimas Nr. EFSA-Q-2014-00097 (2)). Pareiškėjo pasiūlytas teiginys suformuluotas taip: „Reguliarus „HarmonyTM“ prekės ženklo sūrio „Südamejuust“ („širdies sūrio“), kurio sudėtyje yra Lactobacillus plantarum TENSIA®, vartojimas po 50 g kasdien bent aštuonias savaites padeda išlaikyti sveiką širdies bei kraujagyslių sistemą / sveiką širdį, nes mažina kraujospūdį / širdies simbolis“

| (6) | 2014 m. spalio 1 d. Komisija ir valstybės narės gavo Tarnybos mokslinę nuomonę, kurioje remdamasi pateiktais duomenimis Tarnyba padarė išvadą, kad tarp Lactobacillus plantarum TENSIA®, esančio „HarmonyTM“ prekės ženklo puskiečio edamo tipo „širdies sūrio“ sudėtyje, vartojimo ir normalaus kraujospūdžio palaikymo priežastinio ryšio nėra. Teiginys neatitinka Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 nustatytų reikalavimų, todėl jo nereikėtų leisti vartoti; |
| --- | --- |

(6)

2014 m. spalio 1 d. Komisija ir valstybės narės gavo Tarnybos mokslinę nuomonę, kurioje remdamasi pateiktais duomenimis Tarnyba padarė išvadą, kad tarp Lactobacillus plantarum TENSIA®, esančio „HarmonyTM“ prekės ženklo puskiečio edamo tipo „širdies sūrio“ sudėtyje, vartojimo ir normalaus kraujospūdžio palaikymo priežastinio ryšio nėra. Teiginys neatitinka Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 nustatytų reikalavimų, todėl jo nereikėtų leisti vartoti;

| (7) | gavus bendrovės „British Specialist Nutrition Association Ltd“ paraišką, pateiktą pagal Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 13 straipsnio 5 dalį, Tarnyba paprašyta pateikti nuomonę dėl sveikumo teiginio, susijusio su angliavandenių tirpalų vartojimu ir fizinio pajėgumo palaikymu per ištvermės treniruotę (klausimas Nr. EFSA-Q-2014-00058 (3)). Pareiškėjo pasiūlytas teiginys suformuluotas taip: „Angliavandenių tirpalai padeda palaikyti ištvermę per ilgesnę ištvermės treniruotę“; Tarnybos prašymu, pareiškėjas nurodė, kad maisto produktai, kurie yra šio sveikumo teiginio objektas, yra susiję su angliavandenių tirpalais, kurių sudėtyje nėra elektrolitų ir kad, dėl deklaruojamo poveikio, angliavandenių tirpalai turėtų būti lyginami su vandeniu arba su vandens elektrolitiniais tirpalais; |
| --- | --- |

(7)

gavus bendrovės „British Specialist Nutrition Association Ltd“ paraišką, pateiktą pagal Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 13 straipsnio 5 dalį, Tarnyba paprašyta pateikti nuomonę dėl sveikumo teiginio, susijusio su angliavandenių tirpalų vartojimu ir fizinio pajėgumo palaikymu per ištvermės treniruotę (klausimas Nr. EFSA-Q-2014-00058 (3)). Pareiškėjo pasiūlytas teiginys suformuluotas taip: „Angliavandenių tirpalai padeda palaikyti ištvermę per ilgesnę ištvermės treniruotę“; Tarnybos prašymu, pareiškėjas nurodė, kad maisto produktai, kurie yra šio sveikumo teiginio objektas, yra susiję su angliavandenių tirpalais, kurių sudėtyje nėra elektrolitų ir kad, dėl deklaruojamo poveikio, angliavandenių tirpalai turėtų būti lyginami su vandeniu arba su vandens elektrolitiniais tirpalais;

| (8) | 2014 m. spalio 1 d. Komisija ir valstybės narės gavo Tarnybos mokslinę nuomonę, kurioje remiantis pateiktais duomenimis padaryta išvada, kad tarp angliavandenių tirpalų vartojimo ir fizinio pajėgumo palaikymo atliekant ištvermės pratimus, palyginti su vandens arba vandens elektrolitinių tirpalų vartojimu, priežastinio ryšio nėra. Teiginys neatitinka Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 nustatytų reikalavimų, todėl jo nereikėtų leisti vartoti; |
| --- | --- |

(8)

2014 m. spalio 1 d. Komisija ir valstybės narės gavo Tarnybos mokslinę nuomonę, kurioje remiantis pateiktais duomenimis padaryta išvada, kad tarp angliavandenių tirpalų vartojimo ir fizinio pajėgumo palaikymo atliekant ištvermės pratimus, palyginti su vandens arba vandens elektrolitinių tirpalų vartojimu, priežastinio ryšio nėra. Teiginys neatitinka Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 nustatytų reikalavimų, todėl jo nereikėtų leisti vartoti;

| (9) | pagal Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 16 straipsnio 6 dalį Komisijos gautos pareiškėjų pastabos buvo apsvarstytos nustatant šiame reglamente numatytas priemones; |
| --- | --- |

(9)

pagal Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 16 straipsnio 6 dalį Komisijos gautos pareiškėjų pastabos buvo apsvarstytos nustatant šiame reglamente numatytas priemones;

| (10) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede išvardyti sveikumo teiginiai neįtraukiami į Sąjungos leidžiamų vartoti teiginių sąrašą, nustatytą pagal Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 13 straipsnio 3 dalį.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. rugpjūčio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 404, 2006 12 30, p. 9.

1

(2)  EFSA Journal 2014;12(10):3842.

2

Journal

(3)  EFSA Journal 2014;12(10):3836.

3

Journal

---

PRIEDAS

Atmesti sveikumo teiginiai

| Paraiška ir atitinkamos Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 nuostatos | Maistinė ar kita medžiaga, maisto produktas ar maisto produktų kategorija | Teiginys | EFSA nuomonės nuoroda |
| --- | --- | --- | --- |
| 13 straipsnio 5 dalies sveikumo teiginys, kuris grindžiamas naujausiais moksliniais duomenimis ir (arba) prie kurio pridedamas prašymas užtikrinti nuosavybės teise priklausančių duomenų apsaugą | Lactobacillus plantarum TENSIA®, esantis „HarmonyTM“ prekės ženklo puskiečio edamo tipo „širdies sūrio“ sudėtyje | Reguliarus „HarmonyTM“ prekės ženklo sūrio „Südamejuust“ („širdies sūrio“), kurio sudėtyje yra Lactobacillus
  plantarum TENSIA®, vartojimas po 50 g kasdien bent aštuonias savaites padeda išlaikyti sveiką širdies bei kraujagyslių sistemą / sveiką širdį, nes mažina kraujospūdį / širdies simbolis. | Q-2014-00097 |
| 13 straipsnio 5 dalies sveikumo teiginys, kuris grindžiamas naujausiais moksliniais duomenimis ir (arba) prie kurio pridedamas prašymas užtikrinti nuosavybės teise priklausančių duomenų apsaugą | Angliavandenių tirpalai | Angliavandenių tirpalai padeda palaikyti ištvermę per ilgesnę ištvermės treniruotę. | Q-2014-00058 |

Paraiška ir atitinkamos Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 nuostatos

Maistinė ar kita medžiaga, maisto produktas ar maisto produktų kategorija

Teiginys

EFSA nuomonės nuoroda

13 straipsnio 5 dalies sveikumo teiginys, kuris grindžiamas naujausiais moksliniais duomenimis ir (arba) prie kurio pridedamas prašymas užtikrinti nuosavybės teise priklausančių duomenų apsaugą

Lactobacillus plantarum TENSIA®, esantis „HarmonyTM“ prekės ženklo puskiečio edamo tipo „širdies sūrio“ sudėtyje

Reguliarus „HarmonyTM“ prekės ženklo sūrio „Südamejuust“ („širdies sūrio“), kurio sudėtyje yra Lactobacillus
  plantarum TENSIA®, vartojimas po 50 g kasdien bent aštuonias savaites padeda išlaikyti sveiką širdies bei kraujagyslių sistemą / sveiką širdį, nes mažina kraujospūdį / širdies simbolis.

Q-2014-00097

13 straipsnio 5 dalies sveikumo teiginys, kuris grindžiamas naujausiais moksliniais duomenimis ir (arba) prie kurio pridedamas prašymas užtikrinti nuosavybės teise priklausančių duomenų apsaugą

Angliavandenių tirpalai

Angliavandenių tirpalai padeda palaikyti ištvermę per ilgesnę ištvermės treniruotę.

Q-2014-00058

---

| 2016 8 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 222/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 8 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 222/4

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/1380

2016 m. rugpjūčio 16 d.

dėl nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo Deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 55 straipsnio 2 dalies a punkto dėl kilmės taisyklių, taikomų Ekvadoro kilmės tuno regioninei kumuliacijai

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (1), ypač į jo 64 straipsnio 6 dalį ir 66 straipsnio b dalį,

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1384/2014 (2) Sąjunga nuo 2015 m. sausio 1 d. iki 2016 m. gruodžio 31 d. Ekvadorui taiko muitų tarifų lengvatas pagal laikiną abipusį susitarimą siekiant išvengti nereikalingo prekybos tarp Sąjungos ir Ekvadoro trikdymo po to, kai 2014 m. gruodžio 12 d. buvo parafuotas protokolas dėl Ekvadoro prisijungimo prie Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo (3); |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1384/2014 (2) Sąjunga nuo 2015 m. sausio 1 d. iki 2016 m. gruodžio 31 d. Ekvadorui taiko muitų tarifų lengvatas pagal laikiną abipusį susitarimą siekiant išvengti nereikalingo prekybos tarp Sąjungos ir Ekvadoro trikdymo po to, kai 2014 m. gruodžio 12 d. buvo parafuotas protokolas dėl Ekvadoro prisijungimo prie Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo (3);

| (2) | siekiant taikyti Reglamentu (ES) Nr. 1384/2014 suteiktas lengvatas, taikomos Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (4) I dalies IV antraštinės dalies 2 skyriaus 1 skirsnyje nustatytos kilmės taisyklės, įskaitant regioninės kumuliacijos taisykles pagal kilmę, taikomas šalių grupei, apimančiai Boliviją, Kolumbiją, Kosta Riką, Ekvadorą, Salvadorą, Gvatemalą, Hondūrą, Nikaragvą, Panamą, Peru ir Venesuelą. Nuo 2014 m. sausio 1 d. regioninę kumuliaciją buvo galima taikyti tik tos pačios regioninės grupės šalims, kurioms eksporto į Sąjungą metu pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 978/2012 (5) taikoma bendroji lengvatų sistema (BLS); |
| --- | --- |

(2)

siekiant taikyti Reglamentu (ES) Nr. 1384/2014 suteiktas lengvatas, taikomos Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (4) I dalies IV antraštinės dalies 2 skyriaus 1 skirsnyje nustatytos kilmės taisyklės, įskaitant regioninės kumuliacijos taisykles pagal kilmę, taikomas šalių grupei, apimančiai Boliviją, Kolumbiją, Kosta Riką, Ekvadorą, Salvadorą, Gvatemalą, Hondūrą, Nikaragvą, Panamą, Peru ir Venesuelą. Nuo 2014 m. sausio 1 d. regioninę kumuliaciją buvo galima taikyti tik tos pačios regioninės grupės šalims, kurioms eksporto į Sąjungą metu pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 978/2012 (5) taikoma bendroji lengvatų sistema (BLS);

| (3) | Reglamentas (EEB) Nr. 2454/93 buvo panaikintas 2016 m. gegužės 1 d. ir nuo tos datos kilmės taisyklės, taikomos muitų tarifų lengvatų taikymo Ekvadoro kilmės prekėms tikslais yra nustatytos Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 (6) II antraštinės dalies 2 skyriaus 2 skirsnio 2 ir 3 poskirsniuose ir Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447 (7) II antraštinės dalies 2 skyriaus 2 skirsnio 2–9 poskirsniuose. Deleguotajame reglamente (ES) 2015/2446 numatytos tos pačios taisyklės dėl kumuliacijos, kaip ir Reglamente (EEB) Nr. 2454/93; |
| --- | --- |

(3)

Reglamentas (EEB) Nr. 2454/93 buvo panaikintas 2016 m. gegužės 1 d. ir nuo tos datos kilmės taisyklės, taikomos muitų tarifų lengvatų taikymo Ekvadoro kilmės prekėms tikslais yra nustatytos Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 (6) II antraštinės dalies 2 skyriaus 2 skirsnio 2 ir 3 poskirsniuose ir Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447 (7) II antraštinės dalies 2 skyriaus 2 skirsnio 2–9 poskirsniuose. Deleguotajame reglamente (ES) 2015/2446 numatytos tos pačios taisyklės dėl kumuliacijos, kaip ir Reglamente (EEB) Nr. 2454/93;

| (4) | nuo 2016 m. sausio 1 d., Kolumbijai, Peru, Kosta Rikai, Salvadorui, Gvatemalai, Hondūrui, Nikaragvai ir Panamai, kurios yra įtrauktos į tą pačią regioninę grupę, kaip ir Ekvadoras, BLS lengvatos nebėra taikomos. Todėl nuo 2016 m. sausio 1 d., paruošti arba konservuoti tunai ir dryžieji tunai, klasifikuojami Suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos (SS) 1604 14 subpozicijoje, ir paruošti arba konservuoti tunai, dryžieji tunai arba kitos Euthynnus genties žuvys, klasifikuojamos Kombinuotosios nomenklatūros (KN) 1604 20 70 subpozicijoje, negali būti laikomos Ekvadoro kilmės pagal toms šalims taikomas regioninės kumuliacijos taisykles Reglamentu (ES) Nr. 1384/2014 suteikiamų muitų tarifų lengvatų taikymo tikslais; |
| --- | --- |

(4)

nuo 2016 m. sausio 1 d., Kolumbijai, Peru, Kosta Rikai, Salvadorui, Gvatemalai, Hondūrui, Nikaragvai ir Panamai, kurios yra įtrauktos į tą pačią regioninę grupę, kaip ir Ekvadoras, BLS lengvatos nebėra taikomos. Todėl nuo 2016 m. sausio 1 d., paruošti arba konservuoti tunai ir dryžieji tunai, klasifikuojami Suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos (SS) 1604 14 subpozicijoje, ir paruošti arba konservuoti tunai, dryžieji tunai arba kitos Euthynnus genties žuvys, klasifikuojamos Kombinuotosios nomenklatūros (KN) 1604 20 70 subpozicijoje, negali būti laikomos Ekvadoro kilmės pagal toms šalims taikomas regioninės kumuliacijos taisykles Reglamentu (ES) Nr. 1384/2014 suteikiamų muitų tarifų lengvatų taikymo tikslais;

| (5) | 2016 m. balandžio 4 d. Ekvadoras pateikė prašymą leisti nukrypti nuo lengvatinės kilmės taisyklių taikymo, kad Ekvadoro žuvų perdirbimo pramonė paruoštų arba konservuotų tunų ir dryžųjų tunų, klasifikuojamų SS 1604 14 subpozicijoje, ir paruoštų arba konservuotų tunų, dryžųjų tunų arba kitų Euthynnus genties žuvų, klasifikuojamų Kombinuotosios nomenklatūros (KN) 1604 20 70 subpozicijoje, kilmės nustatymo tikslais Kolumbijos, Peru, Kosta Rikos, Salvadoro, Gvatemalos, Hondūro, Nikaragvos ir Panamos kilmės žaliavas pagal regioninę kumuliaciją galėtų laikyti Ekvadoro kilmės žaliavomis. Nukrypti leidžiančią nuostatą buvo prašoma leisti taikyti nuo 2016 m. sausio 1 d. Šį pradinį prašymą papildanti informacija buvo pateikta 2016 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

(5)

2016 m. balandžio 4 d. Ekvadoras pateikė prašymą leisti nukrypti nuo lengvatinės kilmės taisyklių taikymo, kad Ekvadoro žuvų perdirbimo pramonė paruoštų arba konservuotų tunų ir dryžųjų tunų, klasifikuojamų SS 1604 14 subpozicijoje, ir paruoštų arba konservuotų tunų, dryžųjų tunų arba kitų Euthynnus genties žuvų, klasifikuojamų Kombinuotosios nomenklatūros (KN) 1604 20 70 subpozicijoje, kilmės nustatymo tikslais Kolumbijos, Peru, Kosta Rikos, Salvadoro, Gvatemalos, Hondūro, Nikaragvos ir Panamos kilmės žaliavas pagal regioninę kumuliaciją galėtų laikyti Ekvadoro kilmės žaliavomis. Nukrypti leidžiančią nuostatą buvo prašoma leisti taikyti nuo 2016 m. sausio 1 d. Šį pradinį prašymą papildanti informacija buvo pateikta 2016 m. birželio 30 d.;

| (6) | savo prašyme leisti taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą Ekvadoras paaiškino, kad dideli šviežių tunų, reikalingų Ekvadoro į Sąjungą eksportuojamo paruošto ir konservuoto tuno gamybai, kiekiai sužvejojami Centrinės Amerikos ir Andų regiono šalyse. Jei nebūtų suteikta kumuliacijos su tai pačiai regioninei grupei priklausančiomis šalimis galimybė, Ekvadoro kilmės paruošto ir konservuoto tuno eksportas į Sąjungą sumažėtų 30 %; |
| --- | --- |

(6)

savo prašyme leisti taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą Ekvadoras paaiškino, kad dideli šviežių tunų, reikalingų Ekvadoro į Sąjungą eksportuojamo paruošto ir konservuoto tuno gamybai, kiekiai sužvejojami Centrinės Amerikos ir Andų regiono šalyse. Jei nebūtų suteikta kumuliacijos su tai pačiai regioninei grupei priklausančiomis šalimis galimybė, Ekvadoro kilmės paruošto ir konservuoto tuno eksportas į Sąjungą sumažėtų 30 %;

| (7) | tuo tarpu, 2016 m. balandžio 16 d. prie Ekvadoro pakrantės įvyko 7,8 balų žemės drebėjimas. Labai nukentėjo Ekvadoro žuvininkystės sektoriaus svarbiausios veiklos zonos: Manabi provincija ir Mantos vietovės. Taip pat pranešta apie didžiulę turtinę žalą, įskaitant žalą infrastruktūrai, dėl kurios žuvų perdirbimo pramonės padėtis Ekvadore dar labiau pablogėjo; |
| --- | --- |

(7)

tuo tarpu, 2016 m. balandžio 16 d. prie Ekvadoro pakrantės įvyko 7,8 balų žemės drebėjimas. Labai nukentėjo Ekvadoro žuvininkystės sektoriaus svarbiausios veiklos zonos: Manabi provincija ir Mantos vietovės. Taip pat pranešta apie didžiulę turtinę žalą, įskaitant žalą infrastruktūrai, dėl kurios žuvų perdirbimo pramonės padėtis Ekvadore dar labiau pablogėjo;

| (8) | atsižvelgiant į aplinkybes, Ekvadoro prašyme nurodytas priežastis ir toliau pasireiškiantį neigiamą žemės drebėjimo poveikį žuvies perdirbimo pramonei, Ekvadorui turėtų būti leista pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 64 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą laikinai nukrypti nuo Deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 55 straipsnio 2 dalies a punkte nustatyto reikalavimo. Atitinkamai, Kolumbijos, Peru, Kosta Rikos, Salvadoro, Gvatemalos, Hondūro, Nikaragvos ir Panamos kilmės žaliavos, naudojamos paruoštiems ir konservuotiems tunams ir dryžiesiems tunams, klasifikuojamiems SS 1604 14 subpozicijoje, ir paruoštiems arba konservuotiems tunams, dryžiesiems tunams arba kitoms Euthynnus genties žuvims, klasifikuojamoms Kombinuotosios nomenklatūros (KN) 1604 20 70 subpozicijoje, gaminti, turėtų būti laikomos Ekvadoro kilmės, jei įvykdomos tam tikros sąlygos; |
| --- | --- |

(8)

atsižvelgiant į aplinkybes, Ekvadoro prašyme nurodytas priežastis ir toliau pasireiškiantį neigiamą žemės drebėjimo poveikį žuvies perdirbimo pramonei, Ekvadorui turėtų būti leista pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 64 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą laikinai nukrypti nuo Deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 55 straipsnio 2 dalies a punkte nustatyto reikalavimo. Atitinkamai, Kolumbijos, Peru, Kosta Rikos, Salvadoro, Gvatemalos, Hondūro, Nikaragvos ir Panamos kilmės žaliavos, naudojamos paruoštiems ir konservuotiems tunams ir dryžiesiems tunams, klasifikuojamiems SS 1604 14 subpozicijoje, ir paruoštiems arba konservuotiems tunams, dryžiesiems tunams arba kitoms Euthynnus genties žuvims, klasifikuojamoms Kombinuotosios nomenklatūros (KN) 1604 20 70 subpozicijoje, gaminti, turėtų būti laikomos Ekvadoro kilmės, jei įvykdomos tam tikros sąlygos;

| (9) | siekiant išvengti prekybos sutrikimų ir palengvinti Ekvadorui pagal Reglamentą (ES) Nr. 1384/2014 suteiktų muitų tarifų lengvatų tikslų įgyvendinimą, laikina nukrypti leidžianti nuostata turėtų būti taikoma 2016 m. sausio 1 d. – 2016 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu; |
| --- | --- |

(9)

siekiant išvengti prekybos sutrikimų ir palengvinti Ekvadorui pagal Reglamentą (ES) Nr. 1384/2014 suteiktų muitų tarifų lengvatų tikslų įgyvendinimą, laikina nukrypti leidžianti nuostata turėtų būti taikoma 2016 m. sausio 1 d. – 2016 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu;

| (10) | atsižvelgiant į tai, kaip gali būti įrodoma Kolumbijos, Peru, Kosta Rikos, Salvadoro, Gvatemalos, Hondūro, Nikaragvos ir Panamos žaliavų kilmė, kumuliacija gali taip pat būti taikoma remiantis Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimu arba, atitinkamai, Susitarimu, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija (8); |
| --- | --- |

(10)

atsižvelgiant į tai, kaip gali būti įrodoma Kolumbijos, Peru, Kosta Rikos, Salvadoro, Gvatemalos, Hondūro, Nikaragvos ir Panamos žaliavų kilmė, kumuliacija gali taip pat būti taikoma remiantis Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimu arba, atitinkamai, Susitarimu, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija (8);

| (11) | siekdamas užtikrinti tinkamą priemonių, būtinų taikyti kumuliaciją su Kolumbija, Peru, Kosta Rika, Salvadoru, Gvatemala, Hondūru, Nikaragva ir Panama, veikimą, Ekvadoras turėtų užtikrinti, kad būtų įdiegtos administracinio bendradarbiavimo priemonės; |
| --- | --- |

(11)

siekdamas užtikrinti tinkamą priemonių, būtinų taikyti kumuliaciją su Kolumbija, Peru, Kosta Rika, Salvadoru, Gvatemala, Hondūru, Nikaragva ir Panama, veikimą, Ekvadoras turėtų užtikrinti, kad būtų įdiegtos administracinio bendradarbiavimo priemonės;

| (12) | siekdamos suteikti galimybę veiksmingai stebėti nukrypti leidžiančios nuostatos veikimą, Ekvadoro valdžios institucijos nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo pabaigoje turėtų pranešti Komisijai pagal nukrypti leidžiančią nuostatą išduotų A formos kilmės sertifikatų duomenis; |
| --- | --- |

(12)

siekdamos suteikti galimybę veiksmingai stebėti nukrypti leidžiančios nuostatos veikimą, Ekvadoro valdžios institucijos nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo pabaigoje turėtų pranešti Komisijai pagal nukrypti leidžiančią nuostatą išduotų A formos kilmės sertifikatų duomenis;

| (13) | siekiant išvengti tolesnio nukrypti leidžiančios nuostatos įgyvendinimo vėlavimo, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka; |
| --- | --- |

(13)

siekiant išvengti tolesnio nukrypti leidžiančios nuostatos įgyvendinimo vėlavimo, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka;

| (14) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(14)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Taikant kumuliaciją, kaip nurodyta Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 86 straipsnio 1 dalies b punkte ir nukrypstant nuo to reglamento 86 straipsnio 2 dalies a punkto, Ekvadorui 2016 m. sausio 1 d. – 2016 m. balandžio 30 d. laikotarpiu suteikiama teisė naudoti Kolumbijos Peru, Kosta Rikos, Salvadoro, Gvatemalos, Hondūro, Nikaragvos arba Panamos kilmės žaliavas paruoštiems arba konservuotiems tunams ir dryžiesiems tunams, klasifikuojamiems SS 1604 14 subpozicijoje, ir paruoštiems arba konservuotiems tunams, dryžiesiems tunams arba kitoms Euthynnus genties žuvims, klasifikuojamoms Kombinuotosios nomenklatūros (KN) 1604 20 70 subpozicijoje, gaminti.

Pirmoje pastraipoje nurodytų produktų kilmės įrodymas parengiamas pagal Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 97l straipsnį.

2.   Taikant kumuliaciją, kaip nurodyta Deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 55 straipsnio 1 dalies b punkte ir nukrypstant nuo to reglamento 55 straipsnio 2 dalies a punkto, Ekvadorui 2016 m. gegužės 1 d. – 2016 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu suteikiama teisė naudoti Kolumbijos Peru, Kosta Rikos, Salvadoro, Gvatemalos, Hondūro, Nikaragvos arba Panamos kilmės žaliavas paruoštiems arba konservuotiems tunams ir dryžiesiems tunams, klasifikuojamiems SS 1604 14 subpozicijoje, ir paruoštiems arba konservuotiems tunams, dryžiesiems tunams arba kitoms Euthynnus genties žuvims, klasifikuojamoms Kombinuotosios nomenklatūros (KN) 1604 20 70 subpozicijoje, gaminti.

Pirmoje pastraipoje nurodytų produktų kilmės įrodymas parengiamas pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447 76 straipsnio nuostatas.

3.   Ekvadoro kompetentingos institucijos, kurių prašoma išduoti A formos prekių kilmės sertifikatus šio straipsnio 1 ir 2 dalyje nurodytiems produktams, gali taip pat pasiremti EUR 1 judėjimo sertifikatu, Kolumbijos, Peru, Kosta Rikos, Salvadoro, Gvatemalos, Hondūro, Nikaragvos arba Panamos išduotu pagal Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo arba, atitinkamai, Susitarimo, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija, nuostatas.

4.   Ekvadoras užtikrina, kad būtų įdiegtos administracinio bendradarbiavimo priemonės, kurios yra būtinos siekiant taikyti kumuliaciją su Kolumbija, Peru, Kosta Rika, Salvadoru, Gvatemala, Hondūru, Nikaragva ir Panama.

5.   Laikoma, kad nuoroda į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447 74 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytas „ypatingas aplinkybes“ yra taikoma 1 ir 2 dalyje nurodytiems produktams, kurių eksporto metu A formos prekių kilmės sertifikatas nebuvo išduotas.

2 straipsnis

Iki 2017 m. sausio 31 d. Ekvadoro kompetentingos institucijos perduoda Komisijai pranešimą apie kiekius ir vertes, dėl kurių 1 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytos nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo tikslais buvo išduoti A formos kilmės sertifikatai, ir tų sertifikatų serijos numerius.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. rugpjūčio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 269, 2013 10 10, p. 1.

1

(2)  
  2014 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1384/2014 dėl Ekvadoro kilmės prekėms taikomo muitų tarifų režimo (OL L 372, 2014 12 30, p. 5).

2

(3)  
  OL L 354, 2012 12 21, p. 3.

3

(4)  
  1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 2454/93, išdėstantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (OL L 253, 1993 10 11, p. 1).

4

(5)  
  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 978/2012, kuriuo taikoma bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistema ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 732/2008 (OL L 303, 2012 10 31, p. 1).

5

(6)  
  2015 m. liepos 28 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2446, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013 papildomas išsamiomis taisyklėmis, kuriomis patikslinamos kai kurios Sąjungos muitinės kodekso nuostatos (OL L 343, 2015 12 29, p. 1).

6

(7)  
  2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2447, kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, nuostatų įgyvendinimo taisyklės (OL L 343, 2015 12 29, p. 558).

7

(8)  
  OL L 346, 2012 12 15, p. 3.

8

---

| 2016 8 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 222/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 8 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 222/8

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2016/1381

2016 m. rugpjūčio 16 d.

kuriuo atsisakoma leisti vartoti maisto produktų sveikumo teiginį, susijusį su vaikų vystymusi ir sveikata

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1924/2006 dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą (1), ypač į jo 17 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (EB) Nr. 1924/2006 maisto produktų sveikumo teiginiai draudžiami, jeigu jie nėra leisti vartoti Komisijos laikantis to reglamento reikalavimų ir nėra įtraukti į leidžiamų vartoti teiginių sąrašą; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (EB) Nr. 1924/2006 maisto produktų sveikumo teiginiai draudžiami, jeigu jie nėra leisti vartoti Komisijos laikantis to reglamento reikalavimų ir nėra įtraukti į leidžiamų vartoti teiginių sąrašą;

| (2) | Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 taip pat nustatyta, kad paraiškas leisti vartoti maisto produktų sveikumo teiginius maisto tvarkymo subjektai gali teikti valstybės narės nacionalinei kompetentingai institucijai. Nacionalinė kompetentinga institucija turi perduoti reikalavimus atitinkančias paraiškas Europos maisto saugos tarnybai (EFSA) (toliau – Tarnyba); |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 taip pat nustatyta, kad paraiškas leisti vartoti maisto produktų sveikumo teiginius maisto tvarkymo subjektai gali teikti valstybės narės nacionalinei kompetentingai institucijai. Nacionalinė kompetentinga institucija turi perduoti reikalavimus atitinkančias paraiškas Europos maisto saugos tarnybai (EFSA) (toliau – Tarnyba);

| (3) | gavusi paraišką Tarnyba nedelsdama apie ją informuoja kitas valstybes nares bei Komisiją ir pateikia nuomonę dėl atitinkamo sveikumo teiginio; |
| --- | --- |

(3)

gavusi paraišką Tarnyba nedelsdama apie ją informuoja kitas valstybes nares bei Komisiją ir pateikia nuomonę dėl atitinkamo sveikumo teiginio;

| (4) | Komisija, atsižvelgdama į Tarnybos nuomonę, sprendžia dėl leidimo vartoti sveikumo teiginius suteikimo; |
| --- | --- |

(4)

Komisija, atsižvelgdama į Tarnybos nuomonę, sprendžia dėl leidimo vartoti sveikumo teiginius suteikimo;

| (5) | gavus bendrovės „Cross Vetpharm Group UK Ltd“ paraišką, pateiktą pagal Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 14 straipsnio 1 dalies b punktą, Tarnyba paprašyta pateikti nuomonę dėl sveikumo teiginio, susijusio su beta galaktozidaze, gaunama iš Kluyveromyces lactis preparate Colief®
  ir diskomforto virškinimo trakte sumažėjimu (klausimas Nr. EFSA-Q-2014-00404 (2)). Pareiškėjo pasiūlytas teiginys suformuluotas taip: „Colief®
  / laktazės fermentas mažina kūdikių maisto laktozės krūvį ir švelnina blogo laktozės virškinimo padarinius nuo dieglių kenčiantiems kūdikiams, kurių organizmas negali veiksmingai suvirškinti maiste esančios laktozės“; |
| --- | --- |

(5)

gavus bendrovės „Cross Vetpharm Group UK Ltd“ paraišką, pateiktą pagal Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 14 straipsnio 1 dalies b punktą, Tarnyba paprašyta pateikti nuomonę dėl sveikumo teiginio, susijusio su beta galaktozidaze, gaunama iš Kluyveromyces lactis preparate Colief®
  ir diskomforto virškinimo trakte sumažėjimu (klausimas Nr. EFSA-Q-2014-00404 (2)). Pareiškėjo pasiūlytas teiginys suformuluotas taip: „Colief®
  / laktazės fermentas mažina kūdikių maisto laktozės krūvį ir švelnina blogo laktozės virškinimo padarinius nuo dieglių kenčiantiems kūdikiams, kurių organizmas negali veiksmingai suvirškinti maiste esančios laktozės“;

| (6) | 2015 m. liepos 17 d. Komisija ir valstybės narės gavo Tarnybos mokslinę nuomonę, kurioje padaryta išvada, kad trūksta mokslinių duomenų nustatyti priežastinį ryšį tarp beta galaktozidazės, gaunamos iš Kluyveromyces lactis preparate Colief®
  , vartojimo ir diskomforto virškinimo trakte sumažėjimo. Teiginys neatitinka Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 nustatytų reikalavimų, todėl jo nereikėtų leisti vartoti; |
| --- | --- |

(6)

2015 m. liepos 17 d. Komisija ir valstybės narės gavo Tarnybos mokslinę nuomonę, kurioje padaryta išvada, kad trūksta mokslinių duomenų nustatyti priežastinį ryšį tarp beta galaktozidazės, gaunamos iš Kluyveromyces lactis preparate Colief®
  , vartojimo ir diskomforto virškinimo trakte sumažėjimo. Teiginys neatitinka Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 nustatytų reikalavimų, todėl jo nereikėtų leisti vartoti;

| (7) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede išvardyti sveikumo teiginiai neįtraukiami į Sąjungos leidžiamų vartoti teiginių sąrašą, nustatytą pagal Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 14 straipsnio 1 dalį.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. rugpjūčio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 404, 2006 12 30, p. 9.

1

(2)  EFSA Journal 2015;13(7):4187.

2

Journal

---

PRIEDAS

Atmestas sveikumo teiginys

| Paraiška ir atitinkamos Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 nuostatos | Maistinė ar kita medžiaga, maisto produktas ar maisto produktų kategorija | Teiginys | EFSA nuomonės nuoroda |
| --- | --- | --- | --- |
| 14 straipsnio 1 dalies b punkte numatytas sveikumo teiginys, susijęs su vaikų vystymusi ir sveikata | Colief® | Colief® / laktazės fermentas mažina kūdikių maisto laktozės krūvį ir švelnina blogo laktozės virškinimo padarinius nuo dieglių kenčiantiems kūdikiams, kurių organizmas negali veiksmingai suvirškinti maiste esančios laktozės. | Q-2014-00404 |

Paraiška ir atitinkamos Reglamento (EB) Nr. 1924/2006 nuostatos

Maistinė ar kita medžiaga, maisto produktas ar maisto produktų kategorija

Teiginys

EFSA nuomonės nuoroda

14 straipsnio 1 dalies b punkte numatytas sveikumo teiginys, susijęs su vaikų vystymusi ir sveikata

Colief®

Colief® / laktazės fermentas mažina kūdikių maisto laktozės krūvį ir švelnina blogo laktozės virškinimo padarinius nuo dieglių kenčiantiems kūdikiams, kurių organizmas negali veiksmingai suvirškinti maiste esančios laktozės.

Q-2014-00404

---

| 2016 8 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 222/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 8 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 222/10

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/1382

2016 m. rugpjūčio 16 d.

kuriuo atšaukiamas penkių eksportuojančių gamintojų įsipareigojimo priėmimas Įgyvendinimo sprendimu 2013/707/ES, kuriuo patvirtinamas pasiūlyto įsipareigojimo, susijusio su antidempingo ir antisubsidijų tyrimais dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos siunčiamų fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio ir jų pagrindinių sudėtinių dalių (t. y. elementų), priėmimas galutinių priemonių taikymo laikotarpiui

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis antidempingo reglamentas), ypač į jo 8 straipsnį,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (2) (toliau – pagrindinis antisubsidijų reglamentas), ypač į jo 13 straipsnį,

informuodama valstybes nares,

kadangi:

A.   ĮSIPAREIGOJIMAS IR KITOS GALIOJANČIOS PRIEMONĖS

ĮSIPAREIGOJIMAS IR KITOS GALIOJANČIOS PRIEMONĖS

| (1) | Reglamentu (ES) Nr. 513/2013 (3) Europos Komisija (toliau – Komisija) nustatė laikinąjį antidempingo muitą į Europos Sąjungą (toliau – Sąjunga) importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio (toliau – moduliai) ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams ir plokštelėms). |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (ES) Nr. 513/2013 (3) Europos Komisija (toliau – Komisija) nustatė laikinąjį antidempingo muitą į Europos Sąjungą (toliau – Sąjunga) importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) siunčiamiems fotovoltiniams moduliams iš kristalinio silicio (toliau – moduliai) ir jų pagrindinėms sudėtinėms dalims (t. y. elementams ir plokštelėms).

3

| (2) | Grupė eksportuojančių gamintojų įgaliojo Kinijos įrenginių ir elektronikos gaminių importo ir eksporto prekybos rūmus (toliau – CCCME) Komisijai jų vardu pateikti įsipareigojimą dėl kainos, ir tai buvo padaryta. Iš šio įsipareigojimo dėl kainos sąlygų akivaizdu, kad jį sudaro visų eksportuojančių gamintojų individualių įsipareigojimų dėl kainos rinkinys, kurį administravimo praktiškumo sumetimais koordinuoja CCCME. |
| --- | --- |

(2)

Grupė eksportuojančių gamintojų įgaliojo Kinijos įrenginių ir elektronikos gaminių importo ir eksporto prekybos rūmus (toliau – CCCME) Komisijai jų vardu pateikti įsipareigojimą dėl kainos, ir tai buvo padaryta. Iš šio įsipareigojimo dėl kainos sąlygų akivaizdu, kad jį sudaro visų eksportuojančių gamintojų individualių įsipareigojimų dėl kainos rinkinys, kurį administravimo praktiškumo sumetimais koordinuoja CCCME.

| (3) | Komisija šį įsipareigojimą dėl kainos, susijusį su laikinuoju antidempingo muitu, priėmė Sprendimu 2013/423/ES (4). Reglamentu (ES) Nr. 748/2013 (5) Komisija iš dalies pakeitė Reglamentą (ES) Nr. 513/2013 ir nustatė šiam įsipareigojimui, susijusiam su laikinuoju antidempingo muitu, priimti būtinus techninius pakeitimus. |
| --- | --- |

(3)

Komisija šį įsipareigojimą dėl kainos, susijusį su laikinuoju antidempingo muitu, priėmė Sprendimu 2013/423/ES (4). Reglamentu (ES) Nr. 748/2013 (5) Komisija iš dalies pakeitė Reglamentą (ES) Nr. 513/2013 ir nustatė šiam įsipareigojimui, susijusiam su laikinuoju antidempingo muitu, priimti būtinus techninius pakeitimus.

4

5

| (4) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1238/2013 (6) Taryba į Sąjungą importuojamiems KLR kilmės arba iš KLR siunčiamiems moduliams ir elementams (toliau – nagrinėjamieji produktai) nustatė galutinį antidempingo muitą. Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1239/2013 (7) Taryba taip pat nustatė galutinį kompensacinį muitą į Sąjungą importuojamiems nagrinėjamiesiems produktams. |
| --- | --- |

(4)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1238/2013 (6) Taryba į Sąjungą importuojamiems KLR kilmės arba iš KLR siunčiamiems moduliams ir elementams (toliau – nagrinėjamieji produktai) nustatė galutinį antidempingo muitą. Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1239/2013 (7) Taryba taip pat nustatė galutinį kompensacinį muitą į Sąjungą importuojamiems nagrinėjamiesiems produktams.

6

7

| (5) | Gavusi pranešimą apie iš dalies pakeistą eksportuojančių gamintojų grupės (toliau – eksportuojantys gamintojai) kartu su CCCME pasiūlytą įsipareigojimą dėl kainos, Įgyvendinimo sprendimu 2013/707/ES (8) Komisija patvirtino iš dalies pakeisto įsipareigojimo dėl kainos (toliau – įsipareigojimas) priėmimą galutinių priemonių taikymo laikotarpiui. Šio sprendimo priede išvardyti eksportuojantys gamintojai, kurių įsipareigojimas buvo priimtas, inter alia:






  a) | „Delsolar (Wujiang) Ltd“ ir su ja susijusi bendrovė Sąjungoje, kurioms bendrai taikomas papildomas TARIC kodas B792 (toliau – „Delsolar“); |
| --- | --- | --- |

(5)

Gavusi pranešimą apie iš dalies pakeistą eksportuojančių gamintojų grupės (toliau – eksportuojantys gamintojai) kartu su CCCME pasiūlytą įsipareigojimą dėl kainos, Įgyvendinimo sprendimu 2013/707/ES (8) Komisija patvirtino iš dalies pakeisto įsipareigojimo dėl kainos (toliau – įsipareigojimas) priėmimą galutinių priemonių taikymo laikotarpiui. Šio sprendimo priede išvardyti eksportuojantys gamintojai, kurių įsipareigojimas buvo priimtas, inter alia:

8

inter alia

a)

„Delsolar (Wujiang) Ltd“ ir su ja susijusi bendrovė Sąjungoje, kurioms bendrai taikomas papildomas TARIC kodas B792 (toliau – „Delsolar“);

| b) | „CNPV Dongying Solar power Co. Ltd“, kuriai taikomas papildomas TARIC kodas B813 (toliau – CNPV); |
| --- | --- |

b)

„CNPV Dongying Solar power Co. Ltd“, kuriai taikomas papildomas TARIC kodas B813 (toliau – CNPV);

| c) | „MOTECH (Suzhou) RENEWABLE ENERGY CO. LTD“, kuriai taikomas papildomas TARIC kodas B852 (toliau – MOTECH); |
| --- | --- |

c)

„MOTECH (Suzhou) RENEWABLE ENERGY CO. LTD“, kuriai taikomas papildomas TARIC kodas B852 (toliau – MOTECH);

| d) | „Xi'an LONGi Silicon Materials Corp.“ ir „Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd“, kurioms bendrai taikomas papildomas TARIC kodas B897 (toliau –„Xi'an LONGi“), ir |
| --- | --- |

d)

„Xi'an LONGi Silicon Materials Corp.“ ir „Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd“, kurioms bendrai taikomas papildomas TARIC kodas B897 (toliau –„Xi'an LONGi“), ir

| e) | „LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co. Ltd“ ir su ja susijusi bendrovė Sąjungoje, kurioms bendrai taikomas TARIC papildomas kodas B898 (toliau –„LERRI Solar“). |
| --- | --- |

e)

„LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co. Ltd“ ir su ja susijusi bendrovė Sąjungoje, kurioms bendrai taikomas TARIC papildomas kodas B898 (toliau –„LERRI Solar“).

| (6) | Įgyvendinimo sprendimu 2014/657/ES (9) Komisija priėmė eksportuojančių gamintojų ir CCCME pasiūlymą dėl paaiškinimų, susijusių su įsipareigojimo vykdymu nagrinėjamųjų į įsipareigojimą įtrauktų produktų atžvilgiu, t. y. eksportuojančių gamintojų gaminamų KLR kilmės arba iš jos siunčiamų modulių ir elementų, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 8541 40 90 (TARIC kodai 8541409021, 8541409029, 8541409031 ir 8541409039) (toliau – į įsipareigojimą įtrauktas produktas). 4 konstatuojamojoje dalyje nurodyti antidempingo ir kompensaciniai muitai kartu su įsipareigojimu bendrai vadinami „priemonėmis“. |
| --- | --- |

(6)

Įgyvendinimo sprendimu 2014/657/ES (9) Komisija priėmė eksportuojančių gamintojų ir CCCME pasiūlymą dėl paaiškinimų, susijusių su įsipareigojimo vykdymu nagrinėjamųjų į įsipareigojimą įtrauktų produktų atžvilgiu, t. y. eksportuojančių gamintojų gaminamų KLR kilmės arba iš jos siunčiamų modulių ir elementų, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 8541 40 90 (TARIC kodai 8541409021, 8541409029, 8541409031 ir 8541409039) (toliau – į įsipareigojimą įtrauktas produktas). 4 konstatuojamojoje dalyje nurodyti antidempingo ir kompensaciniai muitai kartu su įsipareigojimu bendrai vadinami „priemonėmis“.

9

| (7) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 2015/866 (10) Komisija atšaukė trijų eksportuojančių gamintojų įsipareigojimo priėmimą. |
| --- | --- |

(7)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 2015/866 (10) Komisija atšaukė trijų eksportuojančių gamintojų įsipareigojimo priėmimą.

10

| (8) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/1403 (11) Komisija atšaukė kito eksportuojančio gamintojo įsipareigojimo priėmimą. |
| --- | --- |

(8)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/1403 (11) Komisija atšaukė kito eksportuojančio gamintojo įsipareigojimo priėmimą.

11

| (9) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/2018 (12) Komisija atšaukė dviejų eksportuojančių gamintojų įsipareigojimo priėmimą. |
| --- | --- |

(9)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/2018 (12) Komisija atšaukė dviejų eksportuojančių gamintojų įsipareigojimo priėmimą.

12

| (10) | 2015 m. gruodžio 5 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą (13) Komisija inicijavo priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą pagal pagrindinio antidempingo reglamento 11 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(10)

2015 m. gruodžio 5 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą (13) Komisija inicijavo priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą pagal pagrindinio antidempingo reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

13

| (11) | 2015 m. gruodžio 5 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą (14) Komisija inicijavo priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 18 straipsnį. |
| --- | --- |

(11)

2015 m. gruodžio 5 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą (14) Komisija inicijavo priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą pagal pagrindinio antisubsidijų reglamento 18 straipsnį.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

14

| (12) | 2015 m. gruodžio 5 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą (15) Komisija taip pat inicijavo dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio antidempingo reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir pagrindinio antisubsidijų reglamento 19 straipsnį. |
| --- | --- |

(12)

2015 m. gruodžio 5 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu apie inicijavimą (15) Komisija taip pat inicijavo dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio antidempingo reglamento 11 straipsnio 3 dalį ir pagrindinio antisubsidijų reglamento 19 straipsnį.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

15

| (13) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/115 (16) Komisija atšaukė kito eksportuojančio gamintojo įsipareigojimo priėmimą. |
| --- | --- |

(13)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/115 (16) Komisija atšaukė kito eksportuojančio gamintojo įsipareigojimo priėmimą.

16

| (14) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/185 (17) Komisija išplėtė galutinio antidempingo muito, Reglamentu (ES) Nr. 1238/2013 nustatyto Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš jos siunčiamiems nagrinėjamiesiems produktams, taikymą importuojamiems nagrinėjamiesiems produktams, siunčiamiems iš Malaizijos ir Taivano ir deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip Malaizijos ir Taivano kilmės. |
| --- | --- |

(14)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/185 (17) Komisija išplėtė galutinio antidempingo muito, Reglamentu (ES) Nr. 1238/2013 nustatyto Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš jos siunčiamiems nagrinėjamiesiems produktams, taikymą importuojamiems nagrinėjamiesiems produktams, siunčiamiems iš Malaizijos ir Taivano ir deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip Malaizijos ir Taivano kilmės.

17

| (15) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/184 (18) Komisija išplėtė galutinio kompensacinio muito, Reglamentu (ES) Nr. 1239/2013 nustatyto Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš jos siunčiamiems nagrinėjamiesiems produktams, taikymą importuojamiems nagrinėjamiesiems produktams, siunčiamiems iš Malaizijos ir Taivano ir deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip Malaizijos ir Taivano kilmės. |
| --- | --- |

(15)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/184 (18) Komisija išplėtė galutinio kompensacinio muito, Reglamentu (ES) Nr. 1239/2013 nustatyto Kinijos Liaudies Respublikos kilmės arba iš jos siunčiamiems nagrinėjamiesiems produktams, taikymą importuojamiems nagrinėjamiesiems produktams, siunčiamiems iš Malaizijos ir Taivano ir deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip Malaizijos ir Taivano kilmės.

18

| (16) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/1045 (19) Komisija atšaukė dar vieno eksportuojančio gamintojo įsipareigojimo priėmimą. |
| --- | --- |

(16)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/1045 (19) Komisija atšaukė dar vieno eksportuojančio gamintojo įsipareigojimo priėmimą.

19

B.   ĮSIPAREIGOJIMO SĄLYGOS, LEIDŽIANČIOS ATŠAUKTI ĮSIPAREIGOJIMO PRIĖMIMĄ NESANT PAŽEIDIMO

ĮSIPAREIGOJIMO SĄLYGOS, LEIDŽIANČIOS ATŠAUKTI ĮSIPAREIGOJIMO PRIĖMIMĄ NESANT PAŽEIDIMO

| (17) | Įsipareigojime nustatyta, kad Komisija gali įsipareigojimo taikymo metu atšaukti jo priėmimą, jeigu paaiškėja, kad stebėsena ir vykdymo užtikrinimas yra neįmanomi, įskaitant bet kokį sąlygų pasikeitimą. |
| --- | --- |

(17)

Įsipareigojime nustatyta, kad Komisija gali įsipareigojimo taikymo metu atšaukti jo priėmimą, jeigu paaiškėja, kad stebėsena ir vykdymo užtikrinimas yra neįmanomi, įskaitant bet kokį sąlygų pasikeitimą.

| (18) | Be to, bet kuris eksportuojantis gamintojas taip pat jį gali savanoriškai atšaukti bet kuriuo taikymo momentu. |
| --- | --- |

(18)

Be to, bet kuris eksportuojantis gamintojas taip pat jį gali savanoriškai atšaukti bet kuriuo taikymo momentu.

C.   PAGRINDAS ATŠAUKTI „DELSOLAR“ IR „MOTECH“ ĮSIPAREIGOJIMO PRIĖMIMĄ

PAGRINDAS ATŠAUKTI „DELSOLAR“ IR „MOTECH“ ĮSIPAREIGOJIMO PRIĖMIMĄ

| (19) | Abi įmonės, „Delsolar“ ir MOTECH, turi susijusias šalis Taivane, kurios, atlikus 14 ir 15 konstatuojamosios dalyse nurodytus priemonių vengimo tyrimus, buvo nuo jų atleistos. |
| --- | --- |

(19)

Abi įmonės, „Delsolar“ ir MOTECH, turi susijusias šalis Taivane, kurios, atlikus 14 ir 15 konstatuojamosios dalyse nurodytus priemonių vengimo tyrimus, buvo nuo jų atleistos.

| (20) | Komisija išnagrinėjo šio atleidimo nuo priemonių poveikį įsipareigojimo įvykdomumui. Dėl šių išimčių pasikeičia aplinkybės, kurios buvo įsipareigojimo priėmimo metu. Jų tikslas – į Sąjungą importuojamiems nagrinėjamiesiems produktams, kuriuos „Delsolar“ ir MOTECH susijusios šalys pagamino Taivane, netaikyti priemonių. Tokie importuojami produktai nepatenka į įsipareigojimo taikymo sritį. |
| --- | --- |

(20)

Komisija išnagrinėjo šio atleidimo nuo priemonių poveikį įsipareigojimo įvykdomumui. Dėl šių išimčių pasikeičia aplinkybės, kurios buvo įsipareigojimo priėmimo metu. Jų tikslas – į Sąjungą importuojamiems nagrinėjamiesiems produktams, kuriuos „Delsolar“ ir MOTECH susijusios šalys pagamino Taivane, netaikyti priemonių. Tokie importuojami produktai nepatenka į įsipareigojimo taikymo sritį.

| (21) | Komisija mano, kad, netaikant priemonių tokiems į Sąjungą importuojamiems produktams, kyla didelė kryžminio kompensavimo rizika. Iš tiesų, susijusios šalys, kurios, atlikus priemonių vengimo tyrimą, buvo atleistos nuo priemonių, gali nagrinėjamąjį produktą parduoti tiems patiems Sąjungos klientams, kuriems parduodamas produktas, kuriam taikomas įsipareigojimas, o tokių sandorių kainos gali būti nustatytos taip, kad būtų kompensuojama įsipareigojimu nustatyta minimali importo kaina. Komisija neturi galimybės stebėti produktų pardavimo tiems patiems Sąjungos klientams pagal įsipareigojimą ir iš Taivano. |
| --- | --- |

(21)

Komisija mano, kad, netaikant priemonių tokiems į Sąjungą importuojamiems produktams, kyla didelė kryžminio kompensavimo rizika. Iš tiesų, susijusios šalys, kurios, atlikus priemonių vengimo tyrimą, buvo atleistos nuo priemonių, gali nagrinėjamąjį produktą parduoti tiems patiems Sąjungos klientams, kuriems parduodamas produktas, kuriam taikomas įsipareigojimas, o tokių sandorių kainos gali būti nustatytos taip, kad būtų kompensuojama įsipareigojimu nustatyta minimali importo kaina. Komisija neturi galimybės stebėti produktų pardavimo tiems patiems Sąjungos klientams pagal įsipareigojimą ir iš Taivano.

| (22) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad dėl pirmiau nurodytų išimčių „Delsolar“ ir MOTECH įsipareigojimo stebėsena yra neįmanoma. |
| --- | --- |

(22)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad dėl pirmiau nurodytų išimčių „Delsolar“ ir MOTECH įsipareigojimo stebėsena yra neįmanoma.

D.   SAVANORIŠKAS „LERRI SOLAR“, „XI'AN LONGI“ IR „CNPV“ ĮSIPAREIGOJIMŲ ATŠAUKIMAS

SAVANORIŠKAS „LERRI SOLAR“, „XI'AN LONGI“ IR „CNPV“ ĮSIPAREIGOJIMŲ ATŠAUKIMAS

| (23) | 2016 m. kovo mėn. „LERRI Solar“ pranešė Komisijai pageidaujanti atšaukti savo įsipareigojimą. |
| --- | --- |

(23)

2016 m. kovo mėn. „LERRI Solar“ pranešė Komisijai pageidaujanti atšaukti savo įsipareigojimą.

| (24) | 2016 m. gegužės mėn. „Xi'an LONGi“ ir CNPV pranešė Komisijai, kad taip pat pageidauja atšaukti savo įsipareigojimą. |
| --- | --- |

(24)

2016 m. gegužės mėn. „Xi'an LONGi“ ir CNPV pranešė Komisijai, kad taip pat pageidauja atšaukti savo įsipareigojimą.

E.   RAŠYTINIAI PAREIŠKIMAI IR KLAUSYMAI

RAŠYTINIAI PAREIŠKIMAI IR KLAUSYMAI

| (25) | Vadovaujantis pagrindinio antidempingo reglamento 8 straipsnio 9 dalimi ir pagrindinio antisubsidijų reglamento 13 straipsnio 9 dalimi suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti pastabas ir būti išklausytoms. „Delsolar“ ir MOTECH pateikė pastabų. |
| --- | --- |

(25)

Vadovaujantis pagrindinio antidempingo reglamento 8 straipsnio 9 dalimi ir pagrindinio antisubsidijų reglamento 13 straipsnio 9 dalimi suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti pastabas ir būti išklausytoms. „Delsolar“ ir MOTECH pateikė pastabų.

i)   
  „Delsolar“

„Delsolar“

| (26) | „Delsolar“ nesutiko su tuo, kad dėl jos susijusiai šaliai Taivane suteiktos išimties pasikeičia aplinkybės. 4 konstatuojamojoje dalyje nurodytų pradinių tyrimų metu „Delsolar“ pranešė Komisijai apie susijungimą su Taivano įmone, ir Komisija tam neprieštaravo. Kadangi „Delsolar“ susijusios šalies Taivane gaminamam nagrinėjamajam produktui nei prieš priemonių vengimo tyrimus, nei po jų priemonės nebuvo taikomos, padėtis yra tokia pati, kaip ir prieš pradedant priemonių vengimo tyrimus. |
| --- | --- |

(26)

„Delsolar“ nesutiko su tuo, kad dėl jos susijusiai šaliai Taivane suteiktos išimties pasikeičia aplinkybės. 4 konstatuojamojoje dalyje nurodytų pradinių tyrimų metu „Delsolar“ pranešė Komisijai apie susijungimą su Taivano įmone, ir Komisija tam neprieštaravo. Kadangi „Delsolar“ susijusios šalies Taivane gaminamam nagrinėjamajam produktui nei prieš priemonių vengimo tyrimus, nei po jų priemonės nebuvo taikomos, padėtis yra tokia pati, kaip ir prieš pradedant priemonių vengimo tyrimus.

| (27) | Komisija šio argumento priimti negali. |
| --- | --- |

(27)

Komisija šio argumento priimti negali.

| (28) | Visų pirma, Komisija primena, kad tiriamuoju laikotarpiu importo iš trečiųjų šalių, išskyrus KLR, į Sąjungą rinkos dalis sudarė 6,8 % Sąjungos rinkos. Būtent importo iš Taivano rinkos dalis buvo 0,8 % (Reglamento (ES) Nr. 513/2013 12 lentelė). Iš šių skaičių matyti, kad eksportas iš įsipareigojimą pasiūliusių įmonių, vykdančių gamybą Taivane ir susijusių su Kinijos įmonėmis, buvo nedidelio masto. |
| --- | --- |

(28)

Visų pirma, Komisija primena, kad tiriamuoju laikotarpiu importo iš trečiųjų šalių, išskyrus KLR, į Sąjungą rinkos dalis sudarė 6,8 % Sąjungos rinkos. Būtent importo iš Taivano rinkos dalis buvo 0,8 % (Reglamento (ES) Nr. 513/2013 12 lentelė). Iš šių skaičių matyti, kad eksportas iš įsipareigojimą pasiūliusių įmonių, vykdančių gamybą Taivane ir susijusių su Kinijos įmonėmis, buvo nedidelio masto.

| (29) | Tačiau dėl to, kad pagal pagrindinio antidempingo reglamento 13 straipsnio 4 dalį ir pagrindinio antisubsidijų reglamento 23 straipsnio 6 dalį buvo taikomos išimtys, galima numatyti, jog „Delsolar“ susijusi šalis Taivane į Sąjungą eksportuos didelį modulių ir elementų kiekį. |
| --- | --- |

(29)

Tačiau dėl to, kad pagal pagrindinio antidempingo reglamento 13 straipsnio 4 dalį ir pagrindinio antisubsidijų reglamento 23 straipsnio 6 dalį buvo taikomos išimtys, galima numatyti, jog „Delsolar“ susijusi šalis Taivane į Sąjungą eksportuos didelį modulių ir elementų kiekį.

| (30) | Sprendimas atšaukti įsipareigojimo priėmimą priimtas dėl kryžminio kompensavimo rizikos, kurios Komisija negali stebėti. Klausimas, ar trečiosios šalies įrenginiuose gaminamoms prekėms yra taikomos priemonės, nesusijęs su rizikos stebėsenos vertinimu. Išimtis yra susijusi su nagrinėjamojo produkto, kurį gamina „Delsolar“ susijusi šalis Taivane, importu, konkrečiai skirtu Sąjungos rinkai. Todėl kyla didelė kryžminio kompensavimo rizika. Rizikos stebėsenos vertinimas taip pat vykdomas atsižvelgiant į konkretų atvejį ir gali keistis įsipareigojimo galiojimo laikotarpiu, kadangi tam tikra rizika realizuojasi ar atsiranda nauja, o Komisija gali geriau vertinti konkrečių atvejų stebėsenos praktinius aspektus. Vėlgi šiuo atžvilgiu nėra svarbu, ar prieš pradedant priemonių vengimo tyrimą importui buvo taikomos priemonės. |
| --- | --- |

(30)

Sprendimas atšaukti įsipareigojimo priėmimą priimtas dėl kryžminio kompensavimo rizikos, kurios Komisija negali stebėti. Klausimas, ar trečiosios šalies įrenginiuose gaminamoms prekėms yra taikomos priemonės, nesusijęs su rizikos stebėsenos vertinimu. Išimtis yra susijusi su nagrinėjamojo produkto, kurį gamina „Delsolar“ susijusi šalis Taivane, importu, konkrečiai skirtu Sąjungos rinkai. Todėl kyla didelė kryžminio kompensavimo rizika. Rizikos stebėsenos vertinimas taip pat vykdomas atsižvelgiant į konkretų atvejį ir gali keistis įsipareigojimo galiojimo laikotarpiu, kadangi tam tikra rizika realizuojasi ar atsiranda nauja, o Komisija gali geriau vertinti konkrečių atvejų stebėsenos praktinius aspektus. Vėlgi šiuo atžvilgiu nėra svarbu, ar prieš pradedant priemonių vengimo tyrimą importui buvo taikomos priemonės.

| (31) | „Delsolar“ taip pat teigė, kad vien tik priemonių netaikymas jos susijusiai šaliai Taivane nėra pagrindas daryti išvadą, kad „Delsolar“ įsipareigojimo stebėsena tampa neįmanoma. „Delsolar“ nuomone, padidėjusi kryžminio kompensavimo rizika yra tik hipotetiška. Kadangi įsipareigojimu draudžiama parduoti produktus tiems patiems klientams, dėl bet kokio pažeidimo „Delsolar“ įsipareigojimas gali būti atšauktas. Šiuo atžvilgiu „Delsolar“ nurodė, kad ji neparduoda į įsipareigojimą įtraukto produkto tam pačiam klientui, kuriam jos susijusi šalis Taivane parduoda nagrinėjamąjį produktą. Ar laikomasi įsipareigojimo, galima patikrinti vykdant apsilankymus vietoje „Delsolar“ ir jos susijusios šalies Taivane patalpose. Be to, „Delsolar“ teigė, kad Komisija, vykdydama 14 ir 15 konstatuojamosiose dalyse nurodytus priemonių vengimo tyrimus, jos susijusią šalį Taivane laikė tikruoju gamintoju, nevengiančiu taikyti priemones. Taigi bet koks įtarimas dėl galimos kryžminio kompensavimo rizikos yra visiškai teorinis. |
| --- | --- |

(31)

„Delsolar“ taip pat teigė, kad vien tik priemonių netaikymas jos susijusiai šaliai Taivane nėra pagrindas daryti išvadą, kad „Delsolar“ įsipareigojimo stebėsena tampa neįmanoma. „Delsolar“ nuomone, padidėjusi kryžminio kompensavimo rizika yra tik hipotetiška. Kadangi įsipareigojimu draudžiama parduoti produktus tiems patiems klientams, dėl bet kokio pažeidimo „Delsolar“ įsipareigojimas gali būti atšauktas. Šiuo atžvilgiu „Delsolar“ nurodė, kad ji neparduoda į įsipareigojimą įtraukto produkto tam pačiam klientui, kuriam jos susijusi šalis Taivane parduoda nagrinėjamąjį produktą. Ar laikomasi įsipareigojimo, galima patikrinti vykdant apsilankymus vietoje „Delsolar“ ir jos susijusios šalies Taivane patalpose. Be to, „Delsolar“ teigė, kad Komisija, vykdydama 14 ir 15 konstatuojamosiose dalyse nurodytus priemonių vengimo tyrimus, jos susijusią šalį Taivane laikė tikruoju gamintoju, nevengiančiu taikyti priemones. Taigi bet koks įtarimas dėl galimos kryžminio kompensavimo rizikos yra visiškai teorinis.

| (32) | Komisija šį argumentą atmeta. 14 ir 15 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priemonių vengimo tyrimų metu nustatyta, kad „Delsolar“ susijusi šalis Taivane nevengė priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio antidempingo reglamento 13 straipsnyje ir pagrindinio antisubsidijų reglamento 23 straipsnyje. Tačiau šių tyrimų metu nebuvo svarstoma su „Delsolar“ įsipareigojimu susijusi rizika. Nė viena padaryta išvada nereiškia, kad nebuvo vengiama laikytis įsipareigojimo kryžminio kainų kompensavimo atžvilgiu. Priešingai, „Delsolar“ susijusiai šaliai Taivane suteikta išimtis gerokai padidina „Delsolar“ įsipareigojimo vengimo riziką. Tokia išimtis reiškia konkretų ketinimą produktus parduoti Sąjungai. Taigi Komisijai reikėtų stebėti pardavimą, vykdomą ne tik pagal įsipareigojimą, bet ir vykdomą iš Taivano. Dėl šios priežasties „Delsolar“ įsipareigojimo stebėsena yra praktiškai neįmanoma. Atsižvelgdama į tai, Komisija taip pat primena, kad stebėti įsipareigojimą jo vykdymo laikotarpiu buvo vis sudėtingiau, visų pirma dėl Malaizijoje ir Taivane nustatytų vengimo atvejų. Komisija neturi galimybės stebėti iš Taivano vykdomo pardavimo, kuriam netaikomas įsipareigojimas. Be to, Komisija primena, kad ji „Delsolar“ pasiūlė galimybių, kuriomis pasinaudojus įsipareigojimas taptų praktiškai įmanomas, tačiau „Delsolar“ atsisakė į jas atsižvelgti. |
| --- | --- |

(32)

Komisija šį argumentą atmeta. 14 ir 15 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priemonių vengimo tyrimų metu nustatyta, kad „Delsolar“ susijusi šalis Taivane nevengė priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio antidempingo reglamento 13 straipsnyje ir pagrindinio antisubsidijų reglamento 23 straipsnyje. Tačiau šių tyrimų metu nebuvo svarstoma su „Delsolar“ įsipareigojimu susijusi rizika. Nė viena padaryta išvada nereiškia, kad nebuvo vengiama laikytis įsipareigojimo kryžminio kainų kompensavimo atžvilgiu. Priešingai, „Delsolar“ susijusiai šaliai Taivane suteikta išimtis gerokai padidina „Delsolar“ įsipareigojimo vengimo riziką. Tokia išimtis reiškia konkretų ketinimą produktus parduoti Sąjungai. Taigi Komisijai reikėtų stebėti pardavimą, vykdomą ne tik pagal įsipareigojimą, bet ir vykdomą iš Taivano. Dėl šios priežasties „Delsolar“ įsipareigojimo stebėsena yra praktiškai neįmanoma. Atsižvelgdama į tai, Komisija taip pat primena, kad stebėti įsipareigojimą jo vykdymo laikotarpiu buvo vis sudėtingiau, visų pirma dėl Malaizijoje ir Taivane nustatytų vengimo atvejų. Komisija neturi galimybės stebėti iš Taivano vykdomo pardavimo, kuriam netaikomas įsipareigojimas. Be to, Komisija primena, kad ji „Delsolar“ pasiūlė galimybių, kuriomis pasinaudojus įsipareigojimas taptų praktiškai įmanomas, tačiau „Delsolar“ atsisakė į jas atsižvelgti.

| (33) | Galiausiai, „Delsolar“ pareiškė, kad jos padėtis yra palyginama su bet kurios įmonės, kuri yra įsipareigojimo šalis, turinti susijusias įmones, kurių gamybos įrenginiai yra valstybėse, kurioms netaikomos priemonės, padėtimi. Todėl vien dėl to, kad egzistuoja ryšys, per se nereiškia, kad įsipareigojimo stebėsena yra neįmanoma. |
| --- | --- |

(33)

Galiausiai, „Delsolar“ pareiškė, kad jos padėtis yra palyginama su bet kurios įmonės, kuri yra įsipareigojimo šalis, turinti susijusias įmones, kurių gamybos įrenginiai yra valstybėse, kurioms netaikomos priemonės, padėtimi. Todėl vien dėl to, kad egzistuoja ryšys, per se nereiškia, kad įsipareigojimo stebėsena yra neįmanoma.

per se

| (34) | Komisija atmeta šį argumentą ir primena savo argumentus, išdėstytus 27 ir 29 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(34)

Komisija atmeta šį argumentą ir primena savo argumentus, išdėstytus 27 ir 29 konstatuojamosiose dalyse.

ii)   MOTECH

MOTECH

| (35) | Panašiai kaip ir „Delsolar“, MOTECH teigė, kad Komisija 4 konstatuojamojoje dalyje nurodytų pradinių tyrimų metu žinojo apie jos ryšį su jos susijusia šalimi Taivane. Priimdama MOTECH įsipareigojimą, Komisija patvirtino, kad priemonių vengimo nenustatyta. |
| --- | --- |

(35)

Panašiai kaip ir „Delsolar“, MOTECH teigė, kad Komisija 4 konstatuojamojoje dalyje nurodytų pradinių tyrimų metu žinojo apie jos ryšį su jos susijusia šalimi Taivane. Priimdama MOTECH įsipareigojimą, Komisija patvirtino, kad priemonių vengimo nenustatyta.

| (36) | Visų pirma, Komisija šiuo atžvilgiu nurodo savo sprendimą atmesti panašius „Delsolar“ pateiktus argumentus. |
| --- | --- |

(36)

Visų pirma, Komisija šiuo atžvilgiu nurodo savo sprendimą atmesti panašius „Delsolar“ pateiktus argumentus.

| (37) | Be to, Komisija šį argumentą taip pat atmeta dėl šių priežasčių. Priimdama įsipareigojimą Komisija iš tikrųjų atlieka bendrą rizikos stebėsenos analizę. Tai, kad įsipareigojimas yra priimtas, per se nereiškia, kad nenustatyta priemonių vengimo. Komisija mano, kad dėl MOTECH susijusiai šaliai Taivane suteiktos išimties padidėja kryžminio kompensavimo rizika, kaip nurodyta 21 konstatuojamojoje dalyje. Atsižvelgdama į tai, Komisija primena, kad stebėti įsipareigojimą jo vykdymo laikotarpiu buvo vis sudėtingiau, visų pirma dėl Malaizijoje ir Taivane nustatytų vengimo atvejų. Komisija neturi galimybės stebėti produktų pardavimo tiems patiems Sąjungos klientams ir pagal įsipareigojimą, ir iš Taivano. |
| --- | --- |

(37)

Be to, Komisija šį argumentą taip pat atmeta dėl šių priežasčių. Priimdama įsipareigojimą Komisija iš tikrųjų atlieka bendrą rizikos stebėsenos analizę. Tai, kad įsipareigojimas yra priimtas, per se nereiškia, kad nenustatyta priemonių vengimo. Komisija mano, kad dėl MOTECH susijusiai šaliai Taivane suteiktos išimties padidėja kryžminio kompensavimo rizika, kaip nurodyta 21 konstatuojamojoje dalyje. Atsižvelgdama į tai, Komisija primena, kad stebėti įsipareigojimą jo vykdymo laikotarpiu buvo vis sudėtingiau, visų pirma dėl Malaizijoje ir Taivane nustatytų vengimo atvejų. Komisija neturi galimybės stebėti produktų pardavimo tiems patiems Sąjungos klientams ir pagal įsipareigojimą, ir iš Taivano.

per se

| (38) | MOTECH taip pat pareiškė, kad suteikdama išimtį jos susijusiai šaliai Taivane Komisija patvirtino, kad MOTECH ir jos susijusios šalies Taivane atžvilgiu vengimo ir kryžminio kompensavimo nenustatyta. Komisija galėtų stebėti importą iš MOTECH ir jos susijusios šalies Taivane, kadangi abi įmonės importuoja produktus į Sąjungą pagal atskirus papildomus TARIC kodus. |
| --- | --- |

(38)

MOTECH taip pat pareiškė, kad suteikdama išimtį jos susijusiai šaliai Taivane Komisija patvirtino, kad MOTECH ir jos susijusios šalies Taivane atžvilgiu vengimo ir kryžminio kompensavimo nenustatyta. Komisija galėtų stebėti importą iš MOTECH ir jos susijusios šalies Taivane, kadangi abi įmonės importuoja produktus į Sąjungą pagal atskirus papildomus TARIC kodus.

| (39) | Komisija šį argumentą atmeta. 14 ir 15 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priemonių vengimo tyrimų metu suteikta išimtimi patvirtinama, kad nenustatyta, jog MOTECH susijusi šalis Taivane vengia priemonių. Tačiau ši išvada nėra svarbi vertinant 21 ir 22 konstatuojamosiose dalyse nurodyto įsipareigojimo įvykdomumą. Komisija išnagrinėjo šios išimties poveikį ir padarė išvadą, kad kryžminio kompensavimo rizika padidėjo. Komisija, padarydama išvadą, kad ji neturi galimybės stebėti produktų pardavimo tiems patiems Sąjungos klientams ir pagal įsipareigojimą, ir iš Taivano, taip pat atsižvelgė į patirtį, įgytą vykdant įsipareigojimo stebėseną. |
| --- | --- |

(39)

Komisija šį argumentą atmeta. 14 ir 15 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priemonių vengimo tyrimų metu suteikta išimtimi patvirtinama, kad nenustatyta, jog MOTECH susijusi šalis Taivane vengia priemonių. Tačiau ši išvada nėra svarbi vertinant 21 ir 22 konstatuojamosiose dalyse nurodyto įsipareigojimo įvykdomumą. Komisija išnagrinėjo šios išimties poveikį ir padarė išvadą, kad kryžminio kompensavimo rizika padidėjo. Komisija, padarydama išvadą, kad ji neturi galimybės stebėti produktų pardavimo tiems patiems Sąjungos klientams ir pagal įsipareigojimą, ir iš Taivano, taip pat atsižvelgė į patirtį, įgytą vykdant įsipareigojimo stebėseną.

F.   ĮSIPAREIGOJIMO PRIĖMIMO ATŠAUKIMAS IR GALUTINIŲ MUITŲ NUSTATYMAS

ĮSIPAREIGOJIMO PRIĖMIMO ATŠAUKIMAS IR GALUTINIŲ MUITŲ NUSTATYMAS

| (40) | Todėl, vadovaudamasi pagrindinio antidempingo reglamento 8 straipsnio 9 dalimi, pagrindinio antisubsidijų reglamento 13 straipsnio 9 dalimi, taip pat įsipareigojimo sąlygomis, Komisija padarė išvadą, kad įsipareigojimo priėmimas bendrovių „Delsolar“, CNPV, MOTECH, „Xi'an LONGi“ ir „LERRI Solar“ ir su jomis susijusių Sąjungos bendrovių atžvilgiu turi būti atšauktas. |
| --- | --- |

(40)

Todėl, vadovaudamasi pagrindinio antidempingo reglamento 8 straipsnio 9 dalimi, pagrindinio antisubsidijų reglamento 13 straipsnio 9 dalimi, taip pat įsipareigojimo sąlygomis, Komisija padarė išvadą, kad įsipareigojimo priėmimas bendrovių „Delsolar“, CNPV, MOTECH, „Xi'an LONGi“ ir „LERRI Solar“ ir su jomis susijusių Sąjungos bendrovių atžvilgiu turi būti atšauktas.

| (41) | Taigi vadovaujantis pagrindinio antidempingo reglamento 8 straipsnio 9 dalimi ir pagrindinio antisubsidijų reglamento 13 straipsnio 9 dalimi, Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1238/2013 1 straipsniu nustatytas galutinis antidempingo muitas ir Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1239/2013 1 straipsniu nustatytas galutinis kompensacinis muitas importuojamam KLR kilmės arba iš jos siunčiamam nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino „Delsolar“ (papildomas TARIC kodas B792), CNPV (papildomas TARIC kodas B813), MOTECH (papildomas TARIC kodas B852), „Xi'an LONGi“ (papildomas TARIC kodas B897) ir „LERRI Solar“ (papildomas TARIC kodas B898), automatiškai taikomi nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. |
| --- | --- |

(41)

Taigi vadovaujantis pagrindinio antidempingo reglamento 8 straipsnio 9 dalimi ir pagrindinio antisubsidijų reglamento 13 straipsnio 9 dalimi, Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1238/2013 1 straipsniu nustatytas galutinis antidempingo muitas ir Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1239/2013 1 straipsniu nustatytas galutinis kompensacinis muitas importuojamam KLR kilmės arba iš jos siunčiamam nagrinėjamajam produktui, kurį pagamino „Delsolar“ (papildomas TARIC kodas B792), CNPV (papildomas TARIC kodas B813), MOTECH (papildomas TARIC kodas B852), „Xi'an LONGi“ (papildomas TARIC kodas B897) ir „LERRI Solar“ (papildomas TARIC kodas B898), automatiškai taikomi nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

| (42) | Informacijos tikslais šio reglamento priedo lentelėje išvardijami eksportuojantys gamintojai, kurių atžvilgiu nedaromas poveikis įsipareigojimo priėmimui Įgyvendinimo sprendimu 2013/707/ES, |
| --- | --- |

(42)

Informacijos tikslais šio reglamento priedo lentelėje išvardijami eksportuojantys gamintojai, kurių atžvilgiu nedaromas poveikis įsipareigojimo priėmimui Įgyvendinimo sprendimu 2013/707/ES,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įsipareigojimo priėmimas dėl

| a) | „Delsolar (Wujiang) Ltd“ ir su ja susijusios bendrovės Sąjungoje, kurioms bendrai taikomas papildomas TARIC kodas B792; |
| --- | --- |

a)

„Delsolar (Wujiang) Ltd“ ir su ja susijusios bendrovės Sąjungoje, kurioms bendrai taikomas papildomas TARIC kodas B792;

| b) | „CNPV Dongying Solar power Co. Ltd“, kuriai taikomas papildomas TARIC kodas B813; |
| --- | --- |

b)

„CNPV Dongying Solar power Co. Ltd“, kuriai taikomas papildomas TARIC kodas B813;

| c) | „MOTECH (Suzhou) RENEWABLE ENERGY CO. LTD“, kuriai taikomas papildomas TARIC kodas B852; |
| --- | --- |

c)

„MOTECH (Suzhou) RENEWABLE ENERGY CO. LTD“, kuriai taikomas papildomas TARIC kodas B852;

| d) | „Xi'an LONGi Silicon Materials Corp.“ ir „Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd“, kurioms bendrai taikomas papildomas TARIC kodas B897, ir |
| --- | --- |

d)

„Xi'an LONGi Silicon Materials Corp.“ ir „Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd“, kurioms bendrai taikomas papildomas TARIC kodas B897, ir

| e) | „LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co. Ltd“ ir su ja susijusios bendrovės Sąjungoje, kurioms bendrai taikomas TARIC papildomas kodas B898, |
| --- | --- |

e)

„LERRI Solar Technology (Zhejiang) Co. Ltd“ ir su ja susijusios bendrovės Sąjungoje, kurioms bendrai taikomas TARIC papildomas kodas B898,

yra atšaukiamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. rugpjūčio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

1

(2)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 55.

2

(3)  
  OL L 152, 2013 6 5, p. 5.

3

(4)  
  OL L 209, 2013 8 3, p. 26.

4

(5)  
  OL L 209, 2013 8 3, p. 1.

5

(6)  
  OL L 325, 2013 12 5, p. 1.

6

(7)  
  OL L 325, 2013 12 5, p. 66.

7

(8)  
  OL L 325, 2013 12 5, p. 214.

8

(9)  
  OL L 270, 2014 9 11, p. 6.

9

(10)  
  OL L 139, 2015 6 5, p. 30.

10

(11)  
  OL L 218, 2015 8 19, p. 1.

11

(12)  
  OL L 295, 2015 11 12, p. 23.

12

(13)  
  OL C 405, 2015 12 5, p. 8.

13

(14)  
  OL C 405, 2015 12 5, p. 20.

14

(15)  
  OL C 405, 2015 12 5, p. 33.

15

(16)  
  OL L 23, 2016 1 29, p. 47.

16

(17)  
  OL L 37, 2016 2 12, p. 76.

17

(18)  
  OL L 37, 2016 2 12, p. 56.

18

(19)  
  OL L 170, 2016 6 29, p. 5.

19

---

PRIEDAS

Bendrovių sąrašas:

| Bendrovės pavadinimas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- |
| Jiangsu Aide Solar Energy Technology Co. Ltd | B798 |
| Alternative Energy (AE) Solar Co. Ltd | B799 |
| Anhui Chaoqun Power Co. Ltd | B800 |
| Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd | B802 |
| Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd
  Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd | B801 |
| Anhui Titan PV Co. Ltd | B803 |
| Xi'an SunOasis (Prime) Company, Limited
  TBEA SOLAR CO. LTD
  XINJIANG SANG'O SOLAR EQUIPMENT | B804 |
| Changzhou NESL Solartech Co. Ltd | B806 |
| Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd | B807 |
| CHINALAND SOLAR ENERGY CO. LTD | B808 |
| ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd | B811 |
| CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD
  ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD
  HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD | B812 |
| CSG PVtech Co. Ltd | B814 |
| China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd
  CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd
  CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd
  China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd
  China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd | B809 |
| Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd | B816 |
| EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd
  SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD
  JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD | B817 |
| ERA Solar Co. Ltd | B818 |
| GD Solar Co. Ltd | B820 |
| Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co. Ltd
  Greenway Solar-Tech (Huaian) Co. Ltd | B821 |
| Konca Solar Cell Co. Ltd
  Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co. Ltd
  Jiangsu Zhongneng Polysilicon Technology Development Co. Ltd
  GCL-Poly (Suzhou) Energy Limited
  GCL-Poly Solar Power System Integration (Taicang) Co. Ltd
  GCL SOLAR POWER (SUZHOU) LIMITED | B850 |
| Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd | B822 |
| Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd | B824 |
| Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd | B826 |
| Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd | B827 |
| HENGJI PV-TECH ENERGY CO. Ltd | B828 |
| Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd | B829 |
| Jetion Solar (China) Co. Ltd
  Junfeng Solar (Jiangsu) Co. Ltd
  Jetion Solar (Jiangyin) Co. Ltd | B830 |
| Jiangsu Green Power PV Co. Ltd | B831 |
| Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd | B832 |
| Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd | B833 |
| Jiangsu Runda PV Co. Ltd | B834 |
| Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd
  Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd | B835 |
| Jiangsu Seraphim Solar System Co. Ltd | B836 |
| Jiangsu Shunfeng Photovoltic Technology Co. Ltd
  Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd
  Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd | B837 |
| Jiangsu Sinski PV Co. Ltd | B838 |
| Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd | B839 |
| Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd | B840 |
| Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd | B841 |
| Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
  LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
  LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd | B793 |
| Jiangyin Hareon Power Co. Ltd
  Hareon Solar Technology Co. Ltd
  Taicang Hareon Solar Co. Ltd
  Hefei Hareon Solar Technology Co. Ltd
  Jiangyin Xinhui Solar Energy Co. Ltd
  Altusvia Energy (Taicang) Co. Ltd | B842 |
| Jiangyin Shine Science and Technology Co. Ltd | B843 |
| JingAo Solar Co. Ltd
  Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
  JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
  Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
  Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd | B794 |
| Jinko Solar Co. Ltd
  Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
  ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
  ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD | B845 |
| Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd | B795 |
| Juli New Energy Co. Ltd | B846 |
| Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd | B847 |
| King-PV Technology Co. Ltd | B848 |
| Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan) | B849 |
| Lightway Green New Energy Co. Ltd
  Lightway Green New Energy (Zhuozhou) Co. Ltd | B851 |
| Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd | B853 |
| NICE SUN PV CO. LTD
  LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD | B854 |
| Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co. Ltd | B856 |
| Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd | B857 |
| Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd | B858 |
| Ningbo Osda Solar Co. Ltd | B859 |
| Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co. Ltd | B860 |
| Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd | B861 |
| Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd | B862 |
| Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd | B863 |
| Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd | B864 |
| Perlight Solar Co. Ltd | B865 |
| Phono Solar Technology Co. Ltd
  Sumec Hardware & Tools Co. Ltd | B866 |
| RISEN ENERGY CO. LTD | B868 |
| SHANDONG LINUO PHOTOVOLTAIC HI-TECH CO. LTD | B869 |
| SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY Science & TECHNOLOGY CO. LTD
  SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD | B870 |
| Shanghai BYD Co. Ltd
  BYD(Shangluo)Industrial Co. Ltd | B871 |
| Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd
  Shanghai Chaori International Trading Co. Ltd | B872 |
| Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd
  Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd | B873 |
| SHANGHAI SHANGHONG ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD | B874 |
| SHANGHAI SOLAR ENERGY S&T CO. LTD
  Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd
  Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd | B875 |
| Shanghai ST Solar Co. Ltd
  Jiangsu ST Solar Co. Ltd | B876 |
| Shenzhen Sacred Industry Co.Ltd | B878 |
| Shenzhen Topray Solar Co. Ltd
  Shanxi Topray Solar Co. Ltd
  Leshan Topray Cell Co. Ltd | B880 |
| Sopray Energy Co. Ltd
  Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd | B881 |
| SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
  NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
  Ningbo Sun Earth Solar Power Co. Ltd | B882 |
| SUZHOU SHENGLONG PV-TECH CO. LTD | B883 |
| TDG Holding Co. Ltd | B884 |
| Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd
  Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd
  Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd | B885 |
| Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd | B886 |
| Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd | B877 |
| Shenzhen Sungold Solar Co. Ltd | B879 |
| Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd | B889 |
| Wuxi Saijing Solar Co. Ltd | B890 |
| Wuxi Shangpin Solar Energy Science and Technology Co. Ltd | B891 |
| Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd | B892 |
| Wuxi Suntech Power Co. Ltd
  Suntech Power Co. Ltd
  Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
  Luoyang Suntech Power Co. Ltd
  Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
  Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd | B796 |
| Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd
  Wuxi Machinery & Equipment Import & Export Co. Ltd
  Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd | B893 |
| Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Valstybinė įmonė Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation
  Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd | B896 |
| Yingli Energy (China) Co. Ltd
  Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd | B797 |
| Yuhuan BLD Solar Technology Co. Ltd
  Zhejiang BLD Solar Technology Co. Ltd | B899 |
| Yuhuan Sinosola Science & Technology Co. Ltd | B900 |
| Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd | B902 |
| Zhejiang Fengsheng Electrical Co. Ltd | B903 |
| Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd | B904 |
| Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd | B905 |
| Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd
  Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd | B906 |
| Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd | B907 |
| Zhejiang Koly Energy Co. Ltd | B908 |
| Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd
  Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd | B910 |
| Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd | B911 |
| Zhejiang Shinew Photoelectronic Technology Co. Ltd | B912 |
| Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company
  Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd | B914 |
| Zhejiang Sunrupu New Energy Co. Ltd | B915 |
| Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd | B916 |
| Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd
  Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd | B917 |
| Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd
  WANXIANG IMPORT & EXPORT CO. LTD | B918 |
| ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD | B920 |
| Zhongli Talesun Solar Co. Ltd | B922 |

Bendrovės pavadinimas

Papildomas TARIC kodas

Jiangsu Aide Solar Energy Technology Co. Ltd

B798

Alternative Energy (AE) Solar Co. Ltd

B799

Anhui Chaoqun Power Co. Ltd

B800

Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

B802

Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd

Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd

B801

Anhui Titan PV Co. Ltd

B803

Xi'an SunOasis (Prime) Company, Limited

TBEA SOLAR CO. LTD

XINJIANG SANG'O SOLAR EQUIPMENT

B804

Changzhou NESL Solartech Co. Ltd

B806

Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd

B807

CHINALAND SOLAR ENERGY CO. LTD

B808

ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd

B811

CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD

ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD

HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD

B812

CSG PVtech Co. Ltd

B814

China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd

CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd

CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd

China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd

China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd

B809

Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd

B816

EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd

SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD

JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD

B817

ERA Solar Co. Ltd

B818

GD Solar Co. Ltd

B820

Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co. Ltd

Greenway Solar-Tech (Huaian) Co. Ltd

B821

Konca Solar Cell Co. Ltd

Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co. Ltd

Jiangsu Zhongneng Polysilicon Technology Development Co. Ltd

GCL-Poly (Suzhou) Energy Limited

GCL-Poly Solar Power System Integration (Taicang) Co. Ltd

GCL SOLAR POWER (SUZHOU) LIMITED

B850

Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd

B822

Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd

B824

Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd

B826

Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd

B827

HENGJI PV-TECH ENERGY CO. Ltd

B828

Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd

B829

Jetion Solar (China) Co. Ltd

Junfeng Solar (Jiangsu) Co. Ltd

Jetion Solar (Jiangyin) Co. Ltd

B830

Jiangsu Green Power PV Co. Ltd

B831

Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd

B832

Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd

B833

Jiangsu Runda PV Co. Ltd

B834

Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd

Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd

B835

Jiangsu Seraphim Solar System Co. Ltd

B836

Jiangsu Shunfeng Photovoltic Technology Co. Ltd

Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd

Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd

B837

Jiangsu Sinski PV Co. Ltd

B838

Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd

B839

Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd

B840

Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd

B841

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd

LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd

LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd

B793

Jiangyin Hareon Power Co. Ltd

Hareon Solar Technology Co. Ltd

Taicang Hareon Solar Co. Ltd

Hefei Hareon Solar Technology Co. Ltd

Jiangyin Xinhui Solar Energy Co. Ltd

Altusvia Energy (Taicang) Co. Ltd

B842

Jiangyin Shine Science and Technology Co. Ltd

B843

JingAo Solar Co. Ltd

Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd

JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd

Hefei JA Solar Technology Co. Ltd

Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd

B794

Jinko Solar Co. Ltd

Jinko Solar Import and Export Co. Ltd

ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD

ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD

B845

Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd

Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd

Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd

B795

Juli New Energy Co. Ltd

B846

Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd

B847

King-PV Technology Co. Ltd

B848

Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan)

B849

Lightway Green New Energy Co. Ltd

Lightway Green New Energy (Zhuozhou) Co. Ltd

B851

Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd

B853

NICE SUN PV CO. LTD

LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD

B854

Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co. Ltd

B856

Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd

B857

Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd

B858

Ningbo Osda Solar Co. Ltd

B859

Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co. Ltd

B860

Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd

B861

Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd

B862

Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd

B863

Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd

B864

Perlight Solar Co. Ltd

B865

Phono Solar Technology Co. Ltd

Sumec Hardware & Tools Co. Ltd

B866

RISEN ENERGY CO. LTD

B868

SHANDONG LINUO PHOTOVOLTAIC HI-TECH CO. LTD

B869

SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY Science & TECHNOLOGY CO. LTD

SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD

B870

Shanghai BYD Co. Ltd

BYD(Shangluo)Industrial Co. Ltd

B871

Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

Shanghai Chaori International Trading Co. Ltd

B872

Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd

Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd

B873

SHANGHAI SHANGHONG ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD

B874

SHANGHAI SOLAR ENERGY S&T CO. LTD

Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd

Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd

B875

Shanghai ST Solar Co. Ltd

Jiangsu ST Solar Co. Ltd

B876

Shenzhen Sacred Industry Co.Ltd

B878

Shenzhen Topray Solar Co. Ltd

Shanxi Topray Solar Co. Ltd

Leshan Topray Cell Co. Ltd

B880

Sopray Energy Co. Ltd

Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd

B881

SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD

NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD

Ningbo Sun Earth Solar Power Co. Ltd

B882

SUZHOU SHENGLONG PV-TECH CO. LTD

B883

TDG Holding Co. Ltd

B884

Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd

Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd

Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd

B885

Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd

B886

Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd

B877

Shenzhen Sungold Solar Co. Ltd

B879

Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd

B889

Wuxi Saijing Solar Co. Ltd

B890

Wuxi Shangpin Solar Energy Science and Technology Co. Ltd

B891

Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd

B892

Wuxi Suntech Power Co. Ltd

Suntech Power Co. Ltd

Wuxi Sunshine Power Co. Ltd

Luoyang Suntech Power Co. Ltd

Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd

Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd

B796

Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd

Wuxi Machinery & Equipment Import & Export Co. Ltd

Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd

B893

Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd

Valstybinė įmonė Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation

Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd

B896

Yingli Energy (China) Co. Ltd

Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd

Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd

B797

Yuhuan BLD Solar Technology Co. Ltd

Zhejiang BLD Solar Technology Co. Ltd

B899

Yuhuan Sinosola Science & Technology Co. Ltd

B900

Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd

B902

Zhejiang Fengsheng Electrical Co. Ltd

B903

Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd

B904

Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd

B905

Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd

Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd

B906

Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd

B907

Zhejiang Koly Energy Co. Ltd

B908

Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd

Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd

B910

Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

B911

Zhejiang Shinew Photoelectronic Technology Co. Ltd

B912

Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company

Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd

B914

Zhejiang Sunrupu New Energy Co. Ltd

B915

Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd

B916

Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd

Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd

B917

Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd

WANXIANG IMPORT & EXPORT CO. LTD

B918

ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD

B920

Zhongli Talesun Solar Co. Ltd

B922

---

| 2016 8 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 222/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 8 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 222/22

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2016/1383

2016 m. rugpjūčio 16 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2016 m. rugpjūčio 16 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato generalinis direktorius

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  
  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 155,7 |
| ZZ | 155,7 |
| 0707 00 05 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0709 93 10 | TR | 137,2 |
| ZZ | 137,2 |
| 0805 50 10 | AR | 198,9 |
| CL | 145,4 |
| MA | 99,8 |
| TR | 156,0 |
| UY | 201,1 |
| ZA | 143,4 |
| ZZ | 157,4 |
| 0806 10 10 | EG | 214,0 |
| MA | 178,5 |
| TR | 144,7 |
| ZZ | 179,1 |
| 0808 10 80 | AR | 116,0 |
| BR | 102,1 |
| CL | 115,8 |
| CN | 125,7 |
| NZ | 141,1 |
| PE | 106,8 |
| US | 139,9 |
| UY | 93,8 |
| ZA | 98,9 |
| ZZ | 115,6 |
| 0808 30 90 | AR | 99,0 |
| CL | 108,0 |
| TR | 144,2 |
| ZA | 128,5 |
| ZZ | 119,9 |
| 0809 30 10 , 0809 30 90 | TR | 133,5 |
| ZZ | 133,5 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

155,7

ZZ

155,7

0707 00 05

TR

116,3

ZZ

116,3

0709 93 10

TR

137,2

ZZ

137,2

0805 50 10

AR

198,9

CL

145,4

MA

99,8

TR

156,0

UY

201,1

ZA

143,4

ZZ

157,4

0806 10 10

EG

214,0

MA

178,5

TR

144,7

ZZ

179,1

0808 10 80

AR

116,0

BR

102,1

CL

115,8

CN

125,7

NZ

141,1

PE

106,8

US

139,9

UY

93,8

ZA

98,9

ZZ

115,6

0808 30 90

AR

99,0

CL

108,0

TR

144,2

ZA

128,5

ZZ

119,9

0809 30 10 , 0809 30 90

TR

133,5

ZZ

133,5

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 2016 8 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 222/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 8 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 222/24

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO REGLAMENTAS (ES) 2016/1384

2016 m. rugpjūčio 2 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) dėl turimų vertybinių popierių statistikos (ECB/2016/22)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 5 straipsnį,

atsižvelgdama į 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos Centrinio Banko renkamos statistinės informacijos (1), ypač į jo 5 straipsnio 1 dalį ir 6 straipsnio 4 dalį,

pasitarusi su Europos Komisija,

kadangi:

| (1) | papildomi turimų vertybinių popierių statistikos požymiai, kurie yra išsamesni nei šiuo metu reikalaujami pagal Europos Centrinio Banko reglamentą (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) (2), yra reikalingi tam, kad būtų užtikrinta, jog Europos centrinių bankų sistemai (ECBS) suteikta atitinkama informacija apie bankų grupių turimus vertybinius popierius. Šie papildomi požymiai leis išsamiau išanalizuoti finansų sistemos riziką ir pozicijas. Tai savo ruožtu leis išsamiau analizuoti pinigų politikos perdavimo mechanizmą. Ypač svarbu išplėsti teikiamos kredito rizikos ir apskaitos informacijos sritį dėl finansinio stabilumo analizės, o tokie duomenys taip pat bus naudingi riziką ribojančiais priežiūros tikslais. Tai reikalinga taip pat tam, kad būtų galima įvertinti Eurosistemos rizikos poziciją kitų sandorių šalių atžvilgiu pinigų politikos operacijose. Tam tikrų reglamento nuostatų struktūra taip pat turėtų būti iš dalies pakeista, tam, kad būtų paaiškinti atskaitingųjų agentų statistinės atskaitomybės reikalavimai dėl sektoriaus ir grupės duomenų; |
| --- | --- |

(1)

papildomi turimų vertybinių popierių statistikos požymiai, kurie yra išsamesni nei šiuo metu reikalaujami pagal Europos Centrinio Banko reglamentą (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) (2), yra reikalingi tam, kad būtų užtikrinta, jog Europos centrinių bankų sistemai (ECBS) suteikta atitinkama informacija apie bankų grupių turimus vertybinius popierius. Šie papildomi požymiai leis išsamiau išanalizuoti finansų sistemos riziką ir pozicijas. Tai savo ruožtu leis išsamiau analizuoti pinigų politikos perdavimo mechanizmą. Ypač svarbu išplėsti teikiamos kredito rizikos ir apskaitos informacijos sritį dėl finansinio stabilumo analizės, o tokie duomenys taip pat bus naudingi riziką ribojančiais priežiūros tikslais. Tai reikalinga taip pat tam, kad būtų galima įvertinti Eurosistemos rizikos poziciją kitų sandorių šalių atžvilgiu pinigų politikos operacijose. Tam tikrų reglamento nuostatų struktūra taip pat turėtų būti iš dalies pakeista, tam, kad būtų paaiškinti atskaitingųjų agentų statistinės atskaitomybės reikalavimai dėl sektoriaus ir grupės duomenų;

| (2) | be to, saugotojų atskaitomybės reikalavimai turėtų būti paaiškinti, kad būtų išvengta dvigubo duomenų apie vertybinius popierius teikimo, kai juos teiktų keletas saugotojų, euro zonos rezidentų, pavyzdžiui, subsaugotojų atveju; |
| --- | --- |

(2)

be to, saugotojų atskaitomybės reikalavimai turėtų būti paaiškinti, kad būtų išvengta dvigubo duomenų apie vertybinius popierius teikimo, kai juos teiktų keletas saugotojų, euro zonos rezidentų, pavyzdžiui, subsaugotojų atveju;

| (3) | todėl Reglamentas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(3)

todėl Reglamentas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Daliniai pakeitimai

Reglamentas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 punktas pakeičiamas taip:
  „3.   įstaiga– kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (*1) 4 straipsnio 1 dalies 3 punkte;

  (*1)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).“;" |
| --- | --- | --- |

1.

1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 punktas pakeičiamas taip:

„3.   įstaiga– kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (*1) 4 straipsnio 1 dalies 3 punkte;

įstaiga

*1

(*1)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).“;"

*1

| b) | įterpiami šie 3a–3d punktai:






  „3a) | patronuojančioji įmonė – kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/34/ES (*2) 2 straipsnio 9 punkte; |
| --- | --- | --- |

b)

įterpiami šie 3a–3d punktai:

„3a)

patronuojančioji įmonė – kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/34/ES (*2) 2 straipsnio 9 punkte;

*2

| 3b) | patronuojamoji įmonė:






  a) | patronuojamoji įmonė – kaip apibrėžta Direktyvos 2013/34/ES 2 straipsnio 10 punkte; |
| --- | --- | --- |

3b)

patronuojamoji įmonė:

a)

patronuojamoji įmonė – kaip apibrėžta Direktyvos 2013/34/ES 2 straipsnio 10 punkte;

| b) | bet kokia įmonė, kuriai patronuojančioji įmonė veiksmingai daro lemiamą įtaką. |
| --- | --- |

b)

bet kokia įmonė, kuriai patronuojančioji įmonė veiksmingai daro lemiamą įtaką.

Patronuojamųjų įmonių patronuojamosios įmonės taip pat laikomos pirmosios visas šias įmones patronuojančios įmonės patronuojamosiomis įmonėmis;

| 3c) | finansų įstaiga – kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 26 punkte; |
| --- | --- |

3c)

finansų įstaiga – kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 26 punkte;

| 3d) | draudimo bendrovės filialas – draudimo arba perdraudimo bendrovės juridinio asmens teisių neturinti atstovybė arba filialas, tačiau ne pagrindinė buveinė; |
| --- | --- |

3d)

draudimo bendrovės filialas – draudimo arba perdraudimo bendrovės juridinio asmens teisių neturinti atstovybė arba filialas, tačiau ne pagrindinė buveinė;

(*2)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/34/ES dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB ir panaikinamos Tarybos direktyvos 78/660/EEB ir 83/349/EEB (OL L 182, 2013 6 29, p. 19).“;"

*2

| c) | 4 punktas pakeičiamas taip:
  „4.   bankų grupė– įstaigos, įtrauktos į bankų grupei vadovaujančios įmonės konsolidavimo sritį pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 18 straipsnio 1 dalį, 18 straipsnio 4 dalį, 18 straipsnio 8 dalį, 19 straipsnio 1 dalį, 19 straipsnio 3 dalį ir 23 straipsnį;“; |
| --- | --- |

c)

4 punktas pakeičiamas taip:

„4.   bankų grupė– įstaigos, įtrauktos į bankų grupei vadovaujančios įmonės konsolidavimo sritį pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 18 straipsnio 1 dalį, 18 straipsnio 4 dalį, 18 straipsnio 8 dalį, 19 straipsnio 1 dalį, 19 straipsnio 3 dalį ir 23 straipsnį;“;

bankų grupė

| d) | 10 punktas pakeičiamas taip:
  „10.   bankų grupei vadovaujanti įmonė– bet kuris subjektas iš toliau nurodytų:
  a)   ES patronuojančioji įstaiga– kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 29 punkte, visas nuorodas į valstybę narę šioje apibrėžtyje laikant nuorodomis į dalyvaujančią valstybę narę;
  b)   ES patronuojančioji finansų kontroliuojančioji bendrovė– kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 31 punkte, visas nuorodas į valstybę narę šioje apibrėžtyje laikant nuorodomis į dalyvaujančią valstybę narę;
  c)   ES patronuojančioji mišrią veiklą vykdanti finansų kontroliuojančioji bendrovė– kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 33 punkte, visas nuorodas į valstybę narę šioje apibrėžtyje laikant nuorodomis į dalyvaujančią valstybę narę;
  d)   centrinė įstaiga– įstaiga dalyvaujančioje valstybėje narėje, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 10 straipsnyje;“; |
| --- | --- |

d)

10 punktas pakeičiamas taip:

„10.   bankų grupei vadovaujanti įmonė– bet kuris subjektas iš toliau nurodytų:

bankų grupei vadovaujanti įmonė

a)   ES patronuojančioji įstaiga– kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 29 punkte, visas nuorodas į valstybę narę šioje apibrėžtyje laikant nuorodomis į dalyvaujančią valstybę narę;

ES patronuojančioji įstaiga

b)   ES patronuojančioji finansų kontroliuojančioji bendrovė– kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 31 punkte, visas nuorodas į valstybę narę šioje apibrėžtyje laikant nuorodomis į dalyvaujančią valstybę narę;

ES patronuojančioji finansų kontroliuojančioji bendrovė

c)   ES patronuojančioji mišrią veiklą vykdanti finansų kontroliuojančioji bendrovė– kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 33 punkte, visas nuorodas į valstybę narę šioje apibrėžtyje laikant nuorodomis į dalyvaujančią valstybę narę;

ES patronuojančioji mišrią veiklą vykdanti finansų kontroliuojančioji bendrovė

d)   centrinė įstaiga– įstaiga dalyvaujančioje valstybėje narėje, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 10 straipsnyje;“;

centrinė įstaiga

| e) | 11 punktas išbraukiamas; |
| --- | --- |

e)

11 punktas išbraukiamas;

| f) | 13 punktas pakeičiamas taip:
  „13.   saugomi vertybiniai popieriai– vertybiniai popieriai, kuriuos investuotojų vardu tiesiogiai saugo ir administruoja saugotojai arba netiesiogiai – pats klientas;“; |
| --- | --- |

f)

13 punktas pakeičiamas taip:

„13.   saugomi vertybiniai popieriai– vertybiniai popieriai, kuriuos investuotojų vardu tiesiogiai saugo ir administruoja saugotojai arba netiesiogiai – pats klientas;“;

saugomi vertybiniai popieriai

| g) | pridedami šie 18–24 punktai:
  „18.   juridinis asmuo– kitas nei fizinis asmuo subjektas, kuris pagal šalies, kurioje subjektas yra rezidentas, nacionalinę teisę laikomas turinčiu juridinio asmens statusą, leidžiantį subjektui tos šalies nacionalinėje teisės sistemoje turėti juridines teises ir pareigas;
  19.   sektoriaus duomenys– pagal 3 straipsnį teikiami duomenys;
  20.   grupės duomenys– pagal 3a straipsnį teikiami duomenys;
  21.   dalyvaujanti valstybė narė– kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 2533/98 1 straipsnio 3 dalyje;
  22.   klientas– fizinis arba juridinis asmuo, taip pat kitas saugotojas, kuriam saugotojas teikia saugojimo arba susijusias paslaugas;
  23.   pagal kiekvieną subjektą– teikiami duomenys susiję su kiekvieno atskiro bankų grupės subjekto, t. y. patronuojančiosios įmonės ir kiekvienos jos patronuojamosios įmonės, turimais vertybiniais popieriais;
  24.   pagal grupę– teikiami duomenys apima informaciją apie visos grupės turimus vertybinius popierius.“; |
| --- | --- |

g)

pridedami šie 18–24 punktai:

„18.   juridinis asmuo– kitas nei fizinis asmuo subjektas, kuris pagal šalies, kurioje subjektas yra rezidentas, nacionalinę teisę laikomas turinčiu juridinio asmens statusą, leidžiantį subjektui tos šalies nacionalinėje teisės sistemoje turėti juridines teises ir pareigas;

juridinis asmuo

19.   sektoriaus duomenys– pagal 3 straipsnį teikiami duomenys;

sektoriaus duomenys

20.   grupės duomenys– pagal 3a straipsnį teikiami duomenys;

grupės duomenys

21.   dalyvaujanti valstybė narė– kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 2533/98 1 straipsnio 3 dalyje;

dalyvaujanti valstybė narė

22.   klientas– fizinis arba juridinis asmuo, taip pat kitas saugotojas, kuriam saugotojas teikia saugojimo arba susijusias paslaugas;

klientas

23.   pagal kiekvieną subjektą– teikiami duomenys susiję su kiekvieno atskiro bankų grupės subjekto, t. y. patronuojančiosios įmonės ir kiekvienos jos patronuojamosios įmonės, turimais vertybiniais popieriais;

pagal kiekvieną subjektą

24.   pagal grupę– teikiami duomenys apima informaciją apie visos grupės turimus vertybinius popierius.“;

pagal grupę

| 2. | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Faktinę atskaitingąją visumą sudaro sektoriaus duomenų atskaitingieji agentai ir grupės duomenų atskaitingieji agentai (toliau kartu – faktiniai atskaitingieji agentai):






  a) | sektoriaus duomenų atskaitingieji agentai yra reziduojančios PFI, IF, FPB, DB ir saugotojai; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Faktinę atskaitingąją visumą sudaro sektoriaus duomenų atskaitingieji agentai ir grupės duomenų atskaitingieji agentai (toliau kartu – faktiniai atskaitingieji agentai):

a)

sektoriaus duomenų atskaitingieji agentai yra reziduojančios PFI, IF, FPB, DB ir saugotojai;

| b) | grupės duomenų atskaitingieji agentai yra:






  i) | bankų grupių vadovaujančios įmonės ir |
| --- | --- | --- |

b)

grupės duomenų atskaitingieji agentai yra:

i)

bankų grupių vadovaujančios įmonės ir

| ii) | dalyvaujančiose valstybėse narėse įsteigtos įstaigos arba finansų įstaigos, kurios nepriklauso bankų grupei; |
| --- | --- |

ii)

dalyvaujančiose valstybėse narėse įsteigtos įstaigos arba finansų įstaigos, kurios nepriklauso bankų grupei;

jei Valdančioji taryba pagal 4 dalį nustatė, kad jos yra faktinės atskaitingosios visumos dalis ir pranešė apie jų atskaitomybės įsipareigojimus pagal 5 dalį.“

| b) | 3–8 dalys pakeičiamos taip:

  „3.   Faktiniams atskaitingiesiems agentams taikomi visi atskaitomybės reikalavimai, išskyrus atvejus, kai taikoma kuri nors leidžianti nukrypti nuostata, nustatyta vadovaujantis 4, 4a arba 4b straipsniu.


  4.   Valdančioji taryba gali nuspręsti, kad grupės duomenų atskaitingasis agentas yra faktinės atskaitingosios visumos dalis, jei 1 dalies b punkto i papunktyje nurodytos bankų grupės arba 1 dalies b punkto ii papunktyje nurodytos įstaigos arba finansų įstaigos viso balanso turto vertė yra:






  a) | didesnė nei 0,5 % viso Sąjungos bankų grupių konsoliduoto balanso turto (toliau – 0,5 % riba) pagal naujausius ECB prieinamus duomenis, t. y.:






  i) | prieš 5 dalyje nurodytą informavimą buvusių kalendorinių metų gruodžio pabaigos duomenis, arba, jei jų nėra |
| --- | --- | --- | --- |

b)

3–8 dalys pakeičiamos taip:

„3.   Faktiniams atskaitingiesiems agentams taikomi visi atskaitomybės reikalavimai, išskyrus atvejus, kai taikoma kuri nors leidžianti nukrypti nuostata, nustatyta vadovaujantis 4, 4a arba 4b straipsniu.

4.   Valdančioji taryba gali nuspręsti, kad grupės duomenų atskaitingasis agentas yra faktinės atskaitingosios visumos dalis, jei 1 dalies b punkto i papunktyje nurodytos bankų grupės arba 1 dalies b punkto ii papunktyje nurodytos įstaigos arba finansų įstaigos viso balanso turto vertė yra:

a)

didesnė nei 0,5 % viso Sąjungos bankų grupių konsoliduoto balanso turto (toliau – 0,5 % riba) pagal naujausius ECB prieinamus duomenis, t. y.:

i)

prieš 5 dalyje nurodytą informavimą buvusių kalendorinių metų gruodžio pabaigos duomenis, arba, jei jų nėra

| ii) | buvusių metų gruodžio pabaigos duomenis; |
| --- | --- |

ii)

buvusių metų gruodžio pabaigos duomenis;

arba

| b) | lygi 0,5 % ribai arba mažesnė už ją, jei grupės duomenų atskaitingasis agentas atitinka tam tikrus kiekybinius arba kokybinius kriterijus, dėl kurių jis yra svarbus euro zonos finansų sistemos stabilumui ir veikimui, pavyzdžiui, dėl jo sąsajos su kitomis euro zonos finansinėmis įstaigomis, veiklos skirtingų jurisdikcijų teritorijose, unikalumo, organizacinės struktūros sudėtingumo, ir (arba) atskirai euro zonos valstybei narei, pavyzdžiui, dėl grupės duomenų atskaitingojo agento sąlyginės svarbos tam tikrame banko paslaugų rinkos segmente vienoje arba daugiau euro zonos valstybių narių. |
| --- | --- |

b)

lygi 0,5 % ribai arba mažesnė už ją, jei grupės duomenų atskaitingasis agentas atitinka tam tikrus kiekybinius arba kokybinius kriterijus, dėl kurių jis yra svarbus euro zonos finansų sistemos stabilumui ir veikimui, pavyzdžiui, dėl jo sąsajos su kitomis euro zonos finansinėmis įstaigomis, veiklos skirtingų jurisdikcijų teritorijose, unikalumo, organizacinės struktūros sudėtingumo, ir (arba) atskirai euro zonos valstybei narei, pavyzdžiui, dėl grupės duomenų atskaitingojo agento sąlyginės svarbos tam tikrame banko paslaugų rinkos segmente vienoje arba daugiau euro zonos valstybių narių.

5.   Atitinkamas NCB informuoja grupės duomenų atskaitinguosius agentus apie Valdančiosios tarybos sprendimą, priimtą vadovaujantis 4 dalimi, bei apie jų prievoles pagal šį reglamentą.

6.   Nedarant poveikio 10 straipsniui, grupės duomenų atskaitingasis agentas, kuris pagal 5 dalį informuotas jau prasidėjus pirmam duomenų teikimui pagal šį reglamentą, pradeda teikti duomenis ne vėliau nei praėjus šešiems mėnesiams nuo informavimo dienos.

7.   Pagal 5 dalį informuotas grupės duomenų atskaitingasis agentas praneša atitinkamam NCB apie savo pavadinimo arba juridinės formos pokyčius, susijungimus arba restruktūrizaciją ir apie visus kitus jo atskaitomybės prievolėms turinčius įtakos įvykius bei aplinkybes per 14 dienų nuo tokių įvykių bei aplinkybių atsiradimo dienos.

8.   Pagal 5 dalį informuotam grupės duomenų atskaitingajam agentui šiame reglamente nustatyti reikalavimai taikomi tol, kol atitinkamas NCB nepateikia tai paneigiančio pranešimo.“;

| 3. | 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | pavadinimas pakeičiamas taip:


  „Statistinės atskaitomybės reikalavimai sektoriaus duomenų atskaitingiesiems agentams“; |
| --- | --- | --- |

3.

3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

pavadinimas pakeičiamas taip:

„Statistinės atskaitomybės reikalavimai sektoriaus duomenų atskaitingiesiems agentams“;

„Statistinės atskaitomybės reikalavimai sektoriaus duomenų atskaitingiesiems agentams“;

| b) | 2 dalies a, b ir c punktai keičiami taip:






  „a) | vertybinius popierius, kuriuos jie saugo klientams rezidentams, kurie neteikia duomenų apie savo turimus vertybinius popierius pagal 1 dalį, kaip nustatyta I priedo 1 skyriaus 3 dalyje; |
| --- | --- | --- |

b)

2 dalies a, b ir c punktai keičiami taip:

„a)

vertybinius popierius, kuriuos jie saugo klientams rezidentams, kurie neteikia duomenų apie savo turimus vertybinius popierius pagal 1 dalį, kaip nustatyta I priedo 1 skyriaus 3 dalyje;

| b) | vertybinius popierius, kuriuos jie saugo nefinansiniams klientams, kurie yra kitų euro zonos valstybių narių rezidentai, kaip nustatyta I priedo 1 skyriaus 4 dalyje; |
| --- | --- |

b)

vertybinius popierius, kuriuos jie saugo nefinansiniams klientams, kurie yra kitų euro zonos valstybių narių rezidentai, kaip nustatyta I priedo 1 skyriaus 4 dalyje;

| c) | euro zonos subjektų išleistus vertybinius popierius, kuriuos jie saugo klientams, kurie yra ne euro zonos valstybių narių rezidentai, ir klientams, kurie yra ne Sąjungos rezidentai, kaip nustatyta I priedo 1 skyriaus 5 dalyje.“; |
| --- | --- |

c)

euro zonos subjektų išleistus vertybinius popierius, kuriuos jie saugo klientams, kurie yra ne euro zonos valstybių narių rezidentai, ir klientams, kurie yra ne Sąjungos rezidentai, kaip nustatyta I priedo 1 skyriaus 5 dalyje.“;

| c) | 3 ir 4 dalys išbraukiamos; |
| --- | --- |

c)

3 ir 4 dalys išbraukiamos;

| d) | 5 ir 6 dalys pakeičiamos taip:

  „5.   Sektoriaus duomenų atskaitingieji agentai, vadovaudamiesi atitinkamo NCB nurodymas, teikia: a) duomenis pagal kiekvieną vertybinį popierių apie mėnesio arba ketvirčio finansinius sandorius ir, jei atitinkamas NCB paprašo – apie kitus apimties pokyčius arba b) finansiniams sandoriams suskaičiuoti reikalingą statistinę informaciją vienu iš I priedo 1 skyriaus 1 dalyje nurodytų būdų. Kiti duomenų apie sandorius rengimo reikalavimai ir gairės nustatyti II priedo 3 dalyje.


  6.   Sektoriaus duomenų atskaitingieji agentai, jei taip jiems nurodo atitinkamas NCB, kas ketvirtį arba kas mėnesį teikia duomenis apie ketvirčio pabaigos arba mėnesio pabaigos likučius ir, vadovaudamiesi 5 dalimi, – ataskaitinio ketvirčio ar mėnesio statistinę informaciją apie turimus vertybinius popierius be ISIN kodo pagal I priedo 1 skyriaus 7 dalį. Ši dalis netaikoma sektoriaus duomenų atskaitingiesiems agentams, kuriems pagal 4 arba 4b straipsnį taikoma leidžianti nukrypti nuostata.“; |
| --- | --- |

d)

5 ir 6 dalys pakeičiamos taip:

„5.   Sektoriaus duomenų atskaitingieji agentai, vadovaudamiesi atitinkamo NCB nurodymas, teikia: a) duomenis pagal kiekvieną vertybinį popierių apie mėnesio arba ketvirčio finansinius sandorius ir, jei atitinkamas NCB paprašo – apie kitus apimties pokyčius arba b) finansiniams sandoriams suskaičiuoti reikalingą statistinę informaciją vienu iš I priedo 1 skyriaus 1 dalyje nurodytų būdų. Kiti duomenų apie sandorius rengimo reikalavimai ir gairės nustatyti II priedo 3 dalyje.

6.   Sektoriaus duomenų atskaitingieji agentai, jei taip jiems nurodo atitinkamas NCB, kas ketvirtį arba kas mėnesį teikia duomenis apie ketvirčio pabaigos arba mėnesio pabaigos likučius ir, vadovaudamiesi 5 dalimi, – ataskaitinio ketvirčio ar mėnesio statistinę informaciją apie turimus vertybinius popierius be ISIN kodo pagal I priedo 1 skyriaus 7 dalį. Ši dalis netaikoma sektoriaus duomenų atskaitingiesiems agentams, kuriems pagal 4 arba 4b straipsnį taikoma leidžianti nukrypti nuostata.“;

| e) | 7 ir 8 dalys išbraukiamos; |
| --- | --- |

e)

7 ir 8 dalys išbraukiamos;

| f) | pridedamos šios 12 ir 13 dalys:

  „12.   Atitinkamas NCB reikalauja, kad PFI, teikdama duomenis pagal kiekvieną vertybinį popierių apie savo turimus vertybinius popierius su ISIN kodu, pagal 3 straipsnio 1 dalį, teiktų žymą „turėtojo išleisti vertybiniai popieriai“, kaip nurodyta I priedo 1 skyriaus 2 dalyje.


  13.   Atitinkamas NCB gali reikalauti, kad PFI, teikdama statistinę informaciją apie savo turimus vertybinius popierius be ISIN, pagal 3 straipsnio 6 dalį, teiktų žymą „turėtojo išleisti vertybiniai popieriai“, kaip nurodyta I priedo 1 skyriaus 7 dalyje.“; |
| --- | --- |

f)

pridedamos šios 12 ir 13 dalys:

„12.   Atitinkamas NCB reikalauja, kad PFI, teikdama duomenis pagal kiekvieną vertybinį popierių apie savo turimus vertybinius popierius su ISIN kodu, pagal 3 straipsnio 1 dalį, teiktų žymą „turėtojo išleisti vertybiniai popieriai“, kaip nurodyta I priedo 1 skyriaus 2 dalyje.

13.   Atitinkamas NCB gali reikalauti, kad PFI, teikdama statistinę informaciją apie savo turimus vertybinius popierius be ISIN, pagal 3 straipsnio 6 dalį, teiktų žymą „turėtojo išleisti vertybiniai popieriai“, kaip nurodyta I priedo 1 skyriaus 7 dalyje.“;

| 4. | įterpiami šie 3a ir 3b straipsniai:

  „3a straipsnis
  Statistinės atskaitomybės reikalavimai grupės duomenų atskaitingiesiems agentams

  1.   Grupės duomenų atskaitingieji agentai kas ketvirtį atitinkamam NCB teikia duomenis pagal kiekvieną vertybinį popierių apie vertybinių popierių ketvirčio pabaigos likučius, kuriuos turi jie arba jų grupės, taip pat subjektai nerezidentai. Tokie duomenys teikiami bendrąja verte, iš grupės turimų vertybinių popierių neatimant tos pačios grupės subjektų išleistų vertybinių popierių. Tokie duomenys teikiami pagal atitinkamo NCB nustatytus duomenų teikimo nurodymus.
  Grupės duomenų atskaitingieji agentai teikia duomenis apie turimus vertybinius popierius kaip nurodyta I priedo 2 skyriuje.


  2.   Grupės duomenų atskaitingieji agentai, kurie turi teikti duomenis pagal 1 dalį, duomenis teikia pagal grupę arba pagal kiekvieną subjektą apie patronuojančiosios įmonės ir (arba) jos patronuojamųjų įmonių turimas priemones pagal I priedo 2 skyriaus lenteles.


  3.   Atitinkamas NCB reikalauja, kad grupės duomenų atskaitingieji agentai teiktų duomenis kas ketvirtį, pagal kiekvieną vertybinį popierių, su žyma „emitentas priklauso atskaitingajai grupei (rizikos ribojimo sritis)“, ir „emitentas priklauso atskaitingajai grupei (apskaitos sritis)“, pagal kiekvieną vertybinį popierių, apie vertybinius popierius su ISIN kodu arba be jo, kuriuos turi jų grupė, pagal I priedo 2 skyrių.


  4.   Grupės duomenų atskaitingieji agentai pagal 2 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktį laikosi šio reglamento dėl tos atskiros įstaigos arba finansų įstaigos turimų vertybinių popierių.



  3b straipsnis
  Bendrieji statistinės atskaitomybės reikalavimai

  1.   Šiame reglamente nustatyti atskaitomybės reikalavimai, įskaitant visas nukrypti leidžiančias nuostatas, nedaro poveikio atskaitomybės reikalavimams, nustatytiems: a) Europos Centrinio Banko reglamente (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) (*3); b) Europos Centrinio Banko reglamente (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) (*4); ir c) Europos Centrinio Banko reglamente (ES) Nr. 1374/2014 (ECB/2014/50).


  2.   Duomenys pagal kiekvieną vertybinį popierių apie ketvirčio pabaigos arba mėnesio pabaigos likučius ir, vadovaujantis 3 straipsnio 5 dalimi, – ataskaitinio ketvirčio arba mėnesio statistinė informacija teikiama pagal II priedo 1, 2, 4, 5, 6, 7 ir 8 dalis ir laikantis 5, 5a ir 5b straipsnyje nurodytų apskaitos taisyklių.



  (*3)  
  2013 m. spalio 18 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) Nr. 1073/2013 dėl investicinių fondų turto ir įsipareigojimų statistikos (ECB/2013/38) (OL L 297, 2013 11 7, p. 73)."


  (*4)  
  2013 m. spalio 18 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) Nr. 1075/2013 dėl finansinių priemonių bendrovių, užsiimančių pakeitimo vertybiniais popieriais sandoriais, turto ir įsipareigojimų statistikos (ECB/2013/40) (OL L 297, 2013 11 7, p. 107).“;" |
| --- | --- |

4.

įterpiami šie 3a ir 3b straipsniai:

„3a straipsnis

Statistinės atskaitomybės reikalavimai grupės duomenų atskaitingiesiems agentams

1.   Grupės duomenų atskaitingieji agentai kas ketvirtį atitinkamam NCB teikia duomenis pagal kiekvieną vertybinį popierių apie vertybinių popierių ketvirčio pabaigos likučius, kuriuos turi jie arba jų grupės, taip pat subjektai nerezidentai. Tokie duomenys teikiami bendrąja verte, iš grupės turimų vertybinių popierių neatimant tos pačios grupės subjektų išleistų vertybinių popierių. Tokie duomenys teikiami pagal atitinkamo NCB nustatytus duomenų teikimo nurodymus.

Grupės duomenų atskaitingieji agentai teikia duomenis apie turimus vertybinius popierius kaip nurodyta I priedo 2 skyriuje.

2.   Grupės duomenų atskaitingieji agentai, kurie turi teikti duomenis pagal 1 dalį, duomenis teikia pagal grupę arba pagal kiekvieną subjektą apie patronuojančiosios įmonės ir (arba) jos patronuojamųjų įmonių turimas priemones pagal I priedo 2 skyriaus lenteles.

3.   Atitinkamas NCB reikalauja, kad grupės duomenų atskaitingieji agentai teiktų duomenis kas ketvirtį, pagal kiekvieną vertybinį popierių, su žyma „emitentas priklauso atskaitingajai grupei (rizikos ribojimo sritis)“, ir „emitentas priklauso atskaitingajai grupei (apskaitos sritis)“, pagal kiekvieną vertybinį popierių, apie vertybinius popierius su ISIN kodu arba be jo, kuriuos turi jų grupė, pagal I priedo 2 skyrių.

4.   Grupės duomenų atskaitingieji agentai pagal 2 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktį laikosi šio reglamento dėl tos atskiros įstaigos arba finansų įstaigos turimų vertybinių popierių.

3b straipsnis

Bendrieji statistinės atskaitomybės reikalavimai

1.   Šiame reglamente nustatyti atskaitomybės reikalavimai, įskaitant visas nukrypti leidžiančias nuostatas, nedaro poveikio atskaitomybės reikalavimams, nustatytiems: a) Europos Centrinio Banko reglamente (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38) (*3); b) Europos Centrinio Banko reglamente (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) (*4); ir c) Europos Centrinio Banko reglamente (ES) Nr. 1374/2014 (ECB/2014/50).

2.   Duomenys pagal kiekvieną vertybinį popierių apie ketvirčio pabaigos arba mėnesio pabaigos likučius ir, vadovaujantis 3 straipsnio 5 dalimi, – ataskaitinio ketvirčio arba mėnesio statistinė informacija teikiama pagal II priedo 1, 2, 4, 5, 6, 7 ir 8 dalis ir laikantis 5, 5a ir 5b straipsnyje nurodytų apskaitos taisyklių.

(*3)  
  2013 m. spalio 18 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) Nr. 1073/2013 dėl investicinių fondų turto ir įsipareigojimų statistikos (ECB/2013/38) (OL L 297, 2013 11 7, p. 73)."

*3

(*4)  
  2013 m. spalio 18 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) Nr. 1075/2013 dėl finansinių priemonių bendrovių, užsiimančių pakeitimo vertybiniais popieriais sandoriais, turto ir įsipareigojimų statistikos (ECB/2013/40) (OL L 297, 2013 11 7, p. 107).“;"

*4

| 5. | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | pavadinimas keičiamas taip:


  „Sektoriaus duomenų atskaitingiesiems agentams leidžiančios nukrypti nuostatos“; |
| --- | --- | --- |

5.

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

pavadinimas keičiamas taip:

„Sektoriaus duomenų atskaitingiesiems agentams leidžiančios nukrypti nuostatos“;

„Sektoriaus duomenų atskaitingiesiems agentams leidžiančios nukrypti nuostatos“;

| b) | 1 dalies įžanginė formuluotė keičiama taip:

  „Kiekvienas atitinkamas NCB savo nuožiūra gali taikyti sektoriaus duomenų atskaitingiesiems agentams šias leidžiančias nukrypti nuostatas:“; |
| --- | --- |

b)

1 dalies įžanginė formuluotė keičiama taip:

„Kiekvienas atitinkamas NCB savo nuožiūra gali taikyti sektoriaus duomenų atskaitingiesiems agentams šias leidžiančias nukrypti nuostatas:“;

| c) | 5 dalies b punktas keičiamas taip:






  „b) | NCB gali iš dalies arba visiškai atleisti saugotojus nuo 3 straipsnio 2 dalies b ir c punktuose nustatytų atskaitomybės reikalavimų vykdymo, jei visų vertybinių popierių, kuriuos saugotojai laiko visiems klientams nerezidentams, suma yra mažesnė nei 10 mlrd. EUR;“; |
| --- | --- | --- |

c)

5 dalies b punktas keičiamas taip:

„b)

NCB gali iš dalies arba visiškai atleisti saugotojus nuo 3 straipsnio 2 dalies b ir c punktuose nustatytų atskaitomybės reikalavimų vykdymo, jei visų vertybinių popierių, kuriuos saugotojai laiko visiems klientams nerezidentams, suma yra mažesnė nei 10 mlrd. EUR;“;

| d) | 6, 6a ir 7 dalys išbraukiamos; |
| --- | --- |

d)

6, 6a ir 7 dalys išbraukiamos;

| e) | 8 dalis keičiama taip:

  „8.   Sektoriaus duomenų atskaitingųjų agentų, kuriems taikoma 1, 2, 2a, 3 arba 4 dalyje nurodyta leidžianti nukrypti nuostata, atžvilgiu, NCB, vadovaudamiesi 3 straipsnio 1 dalyje nustatytais reikalavimais, ir toliau kasmet renka suvestinius duomenis arba duomenis pagal kiekvieną vertybinį popierių apie vertybinių popierių, kuriuos tokie atskaitingieji agentai turi arba saugo, kiekį.“; |
| --- | --- |

e)

8 dalis keičiama taip:

„8.   Sektoriaus duomenų atskaitingųjų agentų, kuriems taikoma 1, 2, 2a, 3 arba 4 dalyje nurodyta leidžianti nukrypti nuostata, atžvilgiu, NCB, vadovaudamiesi 3 straipsnio 1 dalyje nustatytais reikalavimais, ir toliau kasmet renka suvestinius duomenis arba duomenis pagal kiekvieną vertybinį popierių apie vertybinių popierių, kuriuos tokie atskaitingieji agentai turi arba saugo, kiekį.“;

| f) | 9 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

f)

9 dalis išbraukiama;

| g) | 11 ir 12 dalys išbraukiamos; |
| --- | --- |

g)

11 ir 12 dalys išbraukiamos;

| h) | pridedama ši 13 dalis:

  „13.   NCB gali taikyti PFI nuo 3 straipsnio 12 dalyje nustatytų atskaitomybės reikalavimų leidžiančias nukrypti nuostatas, jei tuos duomenis NCB gali išvesti iš duomenų, surinktų iš kitų šaltinių.“; |
| --- | --- |

h)

pridedama ši 13 dalis:

„13.   NCB gali taikyti PFI nuo 3 straipsnio 12 dalyje nustatytų atskaitomybės reikalavimų leidžiančias nukrypti nuostatas, jei tuos duomenis NCB gali išvesti iš duomenų, surinktų iš kitų šaltinių.“;

| 6. | Įterpiami šie 4a ir 4b straipsniai:

  „4a straipsnis
  Grupės duomenų atskaitingiesiems agentams leidžiančios nukrypti nuostatos

  1.   NCB gali taikyti grupės duomenų atskaitingiesiems agentams šias nuo 3a straipsnyje nustatytų atskaitomybės reikalavimų leidžiančias nukrypti nuostatas:






  a) | vadovaujantis šio reglamento reikalavimais, NCB gali leisti grupės duomenų atskaitingiesiems agentams teikti statistinę informaciją, apimančią 95 % jų arba jų grupės turimų vertybinių popierių sumos, pagal kiekvieną vertybinį popierių, jei likę 5 % grupės turimų vertybinių popierių nėra išleisti vienintelio emitento; |
| --- | --- | --- |

6.

Įterpiami šie 4a ir 4b straipsniai:

„4a straipsnis

Grupės duomenų atskaitingiesiems agentams leidžiančios nukrypti nuostatos

1.   NCB gali taikyti grupės duomenų atskaitingiesiems agentams šias nuo 3a straipsnyje nustatytų atskaitomybės reikalavimų leidžiančias nukrypti nuostatas:

a)

vadovaujantis šio reglamento reikalavimais, NCB gali leisti grupės duomenų atskaitingiesiems agentams teikti statistinę informaciją, apimančią 95 % jų arba jų grupės turimų vertybinių popierių sumos, pagal kiekvieną vertybinį popierių, jei likę 5 % grupės turimų vertybinių popierių nėra išleisti vienintelio emitento;

| b) | NCB gali reikalauti, kad grupės duomenų atskaitingieji agentai teiktų išsamesnę informaciją apie vertybinių popierių, kuriems taikoma leidžianti nukrypti nuostata pagal a punktą, rūšį. |
| --- | --- |

b)

NCB gali reikalauti, kad grupės duomenų atskaitingieji agentai teiktų išsamesnę informaciją apie vertybinių popierių, kuriems taikoma leidžianti nukrypti nuostata pagal a punktą, rūšį.

2.   NCB gali taikyti nuo grupės duomenų atskaitingųjų agentų atskaitomybės reikalavimų dėl žymos „emitentas priklauso atskaitingajai grupei (rizikos ribojimo sritis)“ leidžiančias nukrypti nuostatas, pagal kiekvieną vertybinį popierių, kaip nustatyta 3a straipsnio 3 dalyje, jei tuos duomenis NCB gali išvesti iš duomenų, surinktų iš kitų šaltinių.

3.   Dvejų metų laikotarpiui nuo pirmo duomenų teikimo pagal 10b straipsnio 2 dalį, NCB gali taikyti nuo grupės duomenų atskaitingųjų agentų atskaitomybės reikalavimų leidžiančias nukrypti nuostatas dėl duomenų teikimo pagal kiekvieną subjektą, nustatyto I priedo 2 skyriuje subjektams, kurie yra ne Sąjungos rezidentai, jei NCB gali išvesti I priedo 2 skyriaus informaciją apie subjektus, kurie visi yra ne Sąjungos rezidentai.

4b straipsnis

Bendros leidžiančios nukrypti nuostatos ir visoms leidžiančioms nukrypti nuostatoms taikytina sistema

1.   NCB gali taikyti nuo šiame reglamente nustatytų atskaitomybės reikalavimų leidžiančias nukrypti nuostatas, jei faktiniai atskaitingieji agentai teikia tuos pačius duomenis pagal: a) Europos Centrinio Banko reglamentą (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) (*5); b) Reglamentą (ES) Nr. 1073/2013 (ECB/2013/38); c) Reglamentą (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) arba d) Reglamentą (ES) Nr. 1374/2014 (ECB/2014/50); arba jei NCB gali išvesti tuos pačius duomenis kitais būdais, vadovaudamiesi III priede nustatytais būtinaisiais statistikos standartais.

2.   NCB užtikrina, kad būtų tenkinamos šiame straipsnyje, 4 ir 4a straipsniuose nustatytos sąlygos, kad būtų galima prireikus taikyti leidžiančias nukrypti nuostatas, jas atnaujinti arba nutraukti jų taikymą nuo kiekvienų kalendorinių metų pradžios.

3.   NCB gali faktiniams atskaitingiesiems agentams, kuriems taikytos leidžiančios nukrypti nuostatos pagal šį straipsnį, 4 straipsnį arba 4a straipsnį, taikyti papildomus atskaitomybės reikalavimus, kai NCB mano, kad reikia išsamesnių duomenų. Faktiniai atskaitingieji agentai, gavę atitinkamo NCB prašymą, pateikia reikalaujamą informaciją per 15 darbo dienų.

4.   Tačiau faktiniai atskaitingieji agentai, kuriems NCB taiko leidžiančias nukrypti nuostatas, gali vykdyti visus atskaitomybės reikalavimus. Faktinis atskaitingasis agentas, kuris pasirenka nesinaudoti atitinkamo NCB taikomomis leidžiančiomis nukrypti nuostatomis, turi gauti to NCB sutikimą prieš pasinaudodamas vėliau pradėtomis taikyti leidžiančiomis nukrypti nuostatomis.

(*5)  
  2013 m. rugsėjo 24 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) Nr. 1071/2013 dėl pinigų finansų įstaigų sektoriaus balanso (ECB/2013/33) (OL L 297, 2013 11 7, p. 1).“;"

*5

| 7. | 5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | pavadinimas keičiamas taip:


  „Apskaitos taisyklės teikiant sektoriaus duomenis“; |
| --- | --- | --- |

7.

5 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

pavadinimas keičiamas taip:

„Apskaitos taisyklės teikiant sektoriaus duomenis“;

„Apskaitos taisyklės teikiant sektoriaus duomenis“;

| b) | 1 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

b)

1 dalis išbraukiama;

| c) | 4 dalis išbraukiama; |
| --- | --- |

c)

4 dalis išbraukiama;

| 8. | įterpiami šie 5a ir 5b straipsniai:

  „5a straipsnis
  Apskaitos taisyklės teikiant grupės duomenis

  1.   Nedarant poveikio šalių apskaitos praktikoms, grupės duomenų atskaitingieji agentai teikia duomenis apie vertybinius popierius II priedo 4 ir 8 dalyse nurodytomis vertėmis.


  2.   Nedarant poveikio šalių apskaitos praktikai ir užskaitos priemonėms, grupės duomenų atskaitingieji agentai statistikos tikslais duomenis apie turimus vertybinius popierius pateikia bendrąja verte. Būtent grupės duomenų atskaitingųjų agentų duomenys apie turimus vertybinius popierius, kuriuos išleido pats atskaitingasis agentas, bei duomenys apie 2 straipsnio 4 dalyje nustatytos atskaitingosios grupės atskirų teisės subjektų turimus vertybinius popierius, kuriuos subjektai išleido patys, taip pat teikiami.



  5b straipsnis
  Bendrosios apskaitos taisyklės

  1.   Jei šiame reglamente nenumatyta kitaip, apskaitos taisyklės, kurių faktiniai atskaitingieji agentai laikosi atskaitomybės pagal šį reglamentą tikslais, yra nustatytos aktuose, į nacionalinę teisę perkeliančiuose Tarybos direktyvą 86/635/EEB (*6), arba, jei tai netaikytina, bet kuriuose kituose nacionaliniuose arba tarptautiniuose standartuose, kurie taikomi faktiniams atskaitingiesiems agentams.


  2.   Pagal vertybinių popierių skolinimo sandorius paskolinti arba pagal atpirkimo sandorius parduoti turimi vertybiniai popieriai įrašomi pradinio savininko balanse, ir neturi būti apskaitomi laikinojo turėtojo balanse, jeigu yra tvirtas įsipareigojimas atlikti atvirkštinę operaciją, o ne vien tik galimybė tai padaryti. Jeigu laikinasis turėtojas parduoda vertybinius popierius, šis pardavimas turi būti apskaitytas kaip tiesioginis vertybinių popierių sandoris ir laikinasis turėtojas turi atsiskaityti apie jį kaip apie atitinkamo vertybinių popierių portfelio neigiamą poziciją.



  (*6)  
  1986 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyva 86/635/EEB dėl bankų ir kitų finansų įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 372, 1986 12 31, p. 1).“;" |
| --- | --- |

8.

įterpiami šie 5a ir 5b straipsniai:

„5a straipsnis

Apskaitos taisyklės teikiant grupės duomenis

1.   Nedarant poveikio šalių apskaitos praktikoms, grupės duomenų atskaitingieji agentai teikia duomenis apie vertybinius popierius II priedo 4 ir 8 dalyse nurodytomis vertėmis.

2.   Nedarant poveikio šalių apskaitos praktikai ir užskaitos priemonėms, grupės duomenų atskaitingieji agentai statistikos tikslais duomenis apie turimus vertybinius popierius pateikia bendrąja verte. Būtent grupės duomenų atskaitingųjų agentų duomenys apie turimus vertybinius popierius, kuriuos išleido pats atskaitingasis agentas, bei duomenys apie 2 straipsnio 4 dalyje nustatytos atskaitingosios grupės atskirų teisės subjektų turimus vertybinius popierius, kuriuos subjektai išleido patys, taip pat teikiami.

5b straipsnis

Bendrosios apskaitos taisyklės

1.   Jei šiame reglamente nenumatyta kitaip, apskaitos taisyklės, kurių faktiniai atskaitingieji agentai laikosi atskaitomybės pagal šį reglamentą tikslais, yra nustatytos aktuose, į nacionalinę teisę perkeliančiuose Tarybos direktyvą 86/635/EEB (*6), arba, jei tai netaikytina, bet kuriuose kituose nacionaliniuose arba tarptautiniuose standartuose, kurie taikomi faktiniams atskaitingiesiems agentams.

2.   Pagal vertybinių popierių skolinimo sandorius paskolinti arba pagal atpirkimo sandorius parduoti turimi vertybiniai popieriai įrašomi pradinio savininko balanse, ir neturi būti apskaitomi laikinojo turėtojo balanse, jeigu yra tvirtas įsipareigojimas atlikti atvirkštinę operaciją, o ne vien tik galimybė tai padaryti. Jeigu laikinasis turėtojas parduoda vertybinius popierius, šis pardavimas turi būti apskaitytas kaip tiesioginis vertybinių popierių sandoris ir laikinasis turėtojas turi atsiskaityti apie jį kaip apie atitinkamo vertybinių popierių portfelio neigiamą poziciją.

(*6)  
  1986 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyva 86/635/EEB dėl bankų ir kitų finansų įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 372, 1986 12 31, p. 1).“;"

*6

| 9. | 6 straipsnis pakeičiamas taip:

  „6 straipsnis
  Sektoriaus duomenų savalaikiškumas
  NCB perduoda ECB:






  a) | ketvirtinius sektoriaus duomenis pagal kiekvieną vertybinį popierių, vadovaujantis 3 straipsnio 1, 2, 2a ir 5 dalimi iki 70-os kalendorinės dienos 18 val. CET, pasibaigus ketvirčiui, už kurį teikiami duomenys, arba |
| --- | --- | --- |

9.

6 straipsnis pakeičiamas taip:

„6 straipsnis

Sektoriaus duomenų savalaikiškumas

NCB perduoda ECB:

a)

ketvirtinius sektoriaus duomenis pagal kiekvieną vertybinį popierių, vadovaujantis 3 straipsnio 1, 2, 2a ir 5 dalimi iki 70-os kalendorinės dienos 18 val. CET, pasibaigus ketvirčiui, už kurį teikiami duomenys, arba

| b) | mėnesinius sektoriaus duomenis pagal kiekvieną vertybinį popierių, vadovaujantis 3 straipsnio 5 dalimi ir I priedo 1 skyriaus 1 dalimi, vienu iš šių i ir ii punktuose išdėstytų būdų:






  i) | kas ketvirtį už tris ataskaitinio ketvirčio mėnesius iki 63-ios kalendorinės dienos 18 val. CET, pasibaigus ketvirčiui, už kurį teikiami duomenys, arba |
| --- | --- | --- |

b)

mėnesinius sektoriaus duomenis pagal kiekvieną vertybinį popierių, vadovaujantis 3 straipsnio 5 dalimi ir I priedo 1 skyriaus 1 dalimi, vienu iš šių i ir ii punktuose išdėstytų būdų:

i)

kas ketvirtį už tris ataskaitinio ketvirčio mėnesius iki 63-ios kalendorinės dienos 18 val. CET, pasibaigus ketvirčiui, už kurį teikiami duomenys, arba

| ii) | kas mėnesį už kiekvieną ataskaitinio ketvirčio mėnesį iki 63-ios kalendorinės dienos 18 val. CET, pasibaigus mėnesiui, už kurį teikiami duomenys.“; |
| --- | --- |

ii)

kas mėnesį už kiekvieną ataskaitinio ketvirčio mėnesį iki 63-ios kalendorinės dienos 18 val. CET, pasibaigus mėnesiui, už kurį teikiami duomenys.“;

| 10. | įterpiami šie 6a ir 6b straipsniai:

  „6a straipsnis
  Grupės duomenų savalaikiškumas
  NCB perduoda NCB ketvirtinius grupės duomenis pagal kiekvieną vertybinį popierių, vadovaudamasis 3a straipsnio 1 dalimi ir I priedo 2 skyriumi iki 55-os kalendorinės dienos 18 val. CET, pasibaigus ketvirčiui, už kurį teikiami duomenys.


  6b straipsnis
  Bendrasis savalaikiškumas

  1.   NCB nusprendžia, iki kada jiems reikia gauti duomenis iš faktinių atskaitingųjų agentų, kad būtų įmanoma atlikti būtinas kokybės kontrolės procedūras ir laiku pateikti duomenis iki 6 ir 6a straipsniuose nustatytų terminų.


  2.   Jeigu 6 arba 6a straipsnyje nurodytas terminas sutampa su TARGET2 uždarymo diena, jis pratęsiamas iki kitos TARGET2 veikimo dienos, apie kurią pranešama ECB interneto svetainėje.“; |
| --- | --- |

10.

įterpiami šie 6a ir 6b straipsniai:

„6a straipsnis

Grupės duomenų savalaikiškumas

NCB perduoda NCB ketvirtinius grupės duomenis pagal kiekvieną vertybinį popierių, vadovaudamasis 3a straipsnio 1 dalimi ir I priedo 2 skyriumi iki 55-os kalendorinės dienos 18 val. CET, pasibaigus ketvirčiui, už kurį teikiami duomenys.

6b straipsnis

Bendrasis savalaikiškumas

1.   NCB nusprendžia, iki kada jiems reikia gauti duomenis iš faktinių atskaitingųjų agentų, kad būtų įmanoma atlikti būtinas kokybės kontrolės procedūras ir laiku pateikti duomenis iki 6 ir 6a straipsniuose nustatytų terminų.

2.   Jeigu 6 arba 6a straipsnyje nurodytas terminas sutampa su TARGET2 uždarymo diena, jis pratęsiamas iki kitos TARGET2 veikimo dienos, apie kurią pranešama ECB interneto svetainėje.“;

| 11. | įterpiamas šis 10b straipsnis:

  „10b straipsnis
  Pirmasis duomenų teikimas po Europos Centrinio Banko reglamento (ES) 2016/1384 (ECB/2016/22) (*7) įsigaliojimo dienos

  1.   Pirmasis sektoriaus duomenų teikimas pagal 3 straipsnį pradedamas teikiant 2018 m. rugsėjo ataskaitinio laikotarpio duomenis.


  2.   Pirmasis grupės duomenų teikimas pagal 3a straipsnį pradedamas teikiant 2018 m. rugsėjo ataskaitinio laikotarpio duomenis.



  (*7)  
  2016 m. rugpjūčio 2 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) 2016/1384, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) dėl turimų vertybinių popierių statistikos (ECB/2016/22) (OL L 222, 2016 8 17, p. 24).“;" |
| --- | --- |

11.

įterpiamas šis 10b straipsnis:

„10b straipsnis

Pirmasis duomenų teikimas po Europos Centrinio Banko reglamento (ES) 2016/1384 (ECB/2016/22) (*7) įsigaliojimo dienos

1.   Pirmasis sektoriaus duomenų teikimas pagal 3 straipsnį pradedamas teikiant 2018 m. rugsėjo ataskaitinio laikotarpio duomenis.

2.   Pirmasis grupės duomenų teikimas pagal 3a straipsnį pradedamas teikiant 2018 m. rugsėjo ataskaitinio laikotarpio duomenis.

(*7)  
  2016 m. rugpjūčio 2 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) 2016/1384, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) dėl turimų vertybinių popierių statistikos (ECB/2016/22) (OL L 222, 2016 8 17, p. 24).“;"

*7

| 12. | I ir II priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą. |
| --- | --- |

12.

I ir II priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Baigiamoji nuostata

Šis reglamentas įsigalioja 2018 m. spalio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse pagal Sutartis.

Priimta Frankfurte prie Maino 2016 m. rugpjūčio 2 d.

ECB valdančiosios tarybos vardu

ECB Pirmininkas

Mario DRAGHI

---

(1)  
  OL L 318, 1998 11 27, p. 8.

1

(2)  
  2012 m. spalio 17 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) Nr. 1011/2012 dėl turimų vertybinių popierių statistikos (ECB/2012/24) (OL L 305, 2012 11 1, p. 6).

2

---

PRIEDAS

1.

| a) | įterpiama ši nauja antraštė prieš antraštę „1 dalis“:


  „1 SKYRIUS: SEKTORIAUS DUOMENYS“; |
| --- | --- |

a)

įterpiama ši nauja antraštė prieš antraštę „1 dalis“:

„1 SKYRIUS: SEKTORIAUS DUOMENYS“;

| b) | 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | 1 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:

  „PFI, IF ir saugotojai, teikiantys duomenis apie savo turimus arba klientams, kurie yra rezidentai, saugomus vertybinius popierius, teikia statistinę informaciją vienu iš šių būdų:“; |
| --- | --- | --- |

b)

1 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

1 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:

„PFI, IF ir saugotojai, teikiantys duomenis apie savo turimus arba klientams, kurie yra rezidentai, saugomus vertybinius popierius, teikia statistinę informaciją vienu iš šių būdų:“;

| ii) | 3 dalis pakeičiama taip:






  „3. | Saugotojai, teikiantys duomenis apie: i) vertybinius popierius, kuriuos jie saugo nefinansiniams klientams, kurie yra kitų euro zonos valstybių narių rezidentai, ir ii) euro zonos subjektų išleistus vertybinius popierius, kuriuos jie saugo klientams, kurie yra ne euro zonos valstybių narių rezidentai ir klientams, kurie yra ne Sąjungos rezidentai, statistinę informaciją teikia vienu iš 2 dalyje nurodytų būdų.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.

| c) | 2 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | pirmos pastraipos pirmas sakinys pakeičiamas taip:

  „Toliau pateiktos lentelės laukuose duomenis apie kiekvieną vertybinį popierių su ISIN kodu, priskirtą vertybinių popierių kategorijoms „skolos vertybiniai popieriai“ (F.31 ir F.32), „biržinės akcijos“ (F.511) arba „investicinių fondų akcijos arba vienetai“ (F.521 ir F.522), teikia PFI, IF, FPB arba DB priskiriami finansiniai investuotojai ir saugotojai, nurodydami savo turimus vertybinius popierius.“; |
| --- | --- | --- |

c)

2 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

pirmos pastraipos pirmas sakinys pakeičiamas taip:

„Toliau pateiktos lentelės laukuose duomenis apie kiekvieną vertybinį popierių su ISIN kodu, priskirtą vertybinių popierių kategorijoms „skolos vertybiniai popieriai“ (F.31 ir F.32), „biržinės akcijos“ (F.511) arba „investicinių fondų akcijos arba vienetai“ (F.521 ir F.522), teikia PFI, IF, FPB arba DB priskiriami finansiniai investuotojai ir saugotojai, nurodydami savo turimus vertybinius popierius.“;

| ii) | 2 dalies pabaigoje virš lentelės įterpiamas šis sakinys:

  „Atitinkamas NCB taip pat gali nuspręsti reikalauti, kad PFI teiktų 8 lauko duomenis.“; |
| --- | --- |

ii)

2 dalies pabaigoje virš lentelės įterpiamas šis sakinys:

„Atitinkamas NCB taip pat gali nuspręsti reikalauti, kad PFI teiktų 8 lauko duomenis.“;

| iii) | lentelės 2b laukas pakeičiamas taip:






  „2b | Atskaitomybės pagrindas“; |
| --- | --- | --- |

iii)

lentelės 2b laukas pakeičiamas taip:

„2b

Atskaitomybės pagrindas“;

| iv) | Į lentelę įterpiamas šis 8 laukas:






  „8 | Turėtojo išleisti vertybiniai popieriai“; |
| --- | --- | --- |

iv)

Į lentelę įterpiamas šis 8 laukas:

„8

Turėtojo išleisti vertybiniai popieriai“;

| d) | 3 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | pavadinimas pakeičiamas taip:


  „Duomenys apie vertybinius popierius su ISIN kodu, saugomus rezidentams, kurie nėra finansiniai klientai, ir kitiems finansiniams klientams, kurie neprivalo teikti duomenų apie savo turimus vertybinius popierius“; |
| --- | --- | --- |

d)

3 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

pavadinimas pakeičiamas taip:

„Duomenys apie vertybinius popierius su ISIN kodu, saugomus rezidentams, kurie nėra finansiniai klientai, ir kitiems finansiniams klientams, kurie neprivalo teikti duomenų apie savo turimus vertybinius popierius“;

| ii) | pirmos pastraipos pirmas sakinys pakeičiamas taip:

  „Toliau pateiktos lentelės laukuose duomenis apie kiekvieną vertybinį popierių su ISIN kodu, priskirtą vertybinių popierių kategorijoms „skolos vertybiniai popieriai“ (F.31 ir F.32), „biržinės akcijos“ (F.511) arba „investicinių fondų akcijos arba vienetai“ (F.521 ir F.522), teikia saugotojai, nurodydami rezidentams, kurie nėra finansiniai klientai, ir kitiems finansiniams klientams, kurie neteikia duomenų apie savo turimus vertybinius popierius, saugomus vertybinius popierius.“; |
| --- | --- |

ii)

pirmos pastraipos pirmas sakinys pakeičiamas taip:

„Toliau pateiktos lentelės laukuose duomenis apie kiekvieną vertybinį popierių su ISIN kodu, priskirtą vertybinių popierių kategorijoms „skolos vertybiniai popieriai“ (F.31 ir F.32), „biržinės akcijos“ (F.511) arba „investicinių fondų akcijos arba vienetai“ (F.521 ir F.522), teikia saugotojai, nurodydami rezidentams, kurie nėra finansiniai klientai, ir kitiems finansiniams klientams, kurie neteikia duomenų apie savo turimus vertybinius popierius, saugomus vertybinius popierius.“;

| iii) | lentelės 2b ir 3 laukai pakeičiami taip:






  „2b | Atskaitomybės pagrindas |
| --- | --- | --- |
| 3 | Kliento sektorius:






  — | Draudimo bendrovės (S.128) |

iii)

lentelės 2b ir 3 laukai pakeičiami taip:

„2b

Atskaitomybės pagrindas

3

Kliento sektorius:

—

Draudimo bendrovės (S.128)

| — | Pensijų fondai (S.129) |
| --- | --- |

—

Pensijų fondai (S.129)

| — | Kiti finansiniai tarpininkai, išskyrus draudimo bendroves ir pensijų fondus (S.125), finansiniai pagalbininkai (S.126) ir priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai (S.127), išskyrus finansinių priemonių bendroves, užsiimančias pakeitimo vertybiniais popieriais sandoriais |
| --- | --- |

—

Kiti finansiniai tarpininkai, išskyrus draudimo bendroves ir pensijų fondus (S.125), finansiniai pagalbininkai (S.126) ir priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai (S.127), išskyrus finansinių priemonių bendroves, užsiimančias pakeitimo vertybiniais popieriais sandoriais

| — | Ne finansų bendrovės (S.11) |
| --- | --- |

—

Ne finansų bendrovės (S.11)

| — | Valdžios sektorius (S.13) (*1) |
| --- | --- |

—

Valdžios sektorius (S.13) (*1)

| — | Namų ūkiai ir ne pelno institucijos, teikiančios paslaugas namų ūkiams (S.14 + S.15) (*2) |
| --- | --- |

—

Namų ūkiai ir ne pelno institucijos, teikiančios paslaugas namų ūkiams (S.14 + S.15) (*2)

| iv) | lentelės 9 ir 10 laukai pakeičiami taip:






  „9 | Kliento įstaiga |
| --- | --- | --- |
| 10 | Kliento įstaiga, kuriai taikomi tiesioginės atskaitomybės reikalavimai“; |

iv)

lentelės 9 ir 10 laukai pakeičiami taip:

„9

Kliento įstaiga

10

Kliento įstaiga, kuriai taikomi tiesioginės atskaitomybės reikalavimai“;

| e) | 4 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | Pavadinimas pakeičiamas taip:


  „Duomenys apie vertybinius popierius su ISIN kodu, saugomus klientams, kurie yra kitų euro zonos valstybių narių rezidentai“; |
| --- | --- | --- |

e)

4 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

Pavadinimas pakeičiamas taip:

„Duomenys apie vertybinius popierius su ISIN kodu, saugomus klientams, kurie yra kitų euro zonos valstybių narių rezidentai“;

| ii) | pirmos pastraipos pirmas sakinys pakeičiamas taip:

  „Toliau pateiktos lentelės laukuose duomenis apie kiekvieną vertybinį popierių su ISIN kodu, priskirtą vertybinių popierių kategorijoms „skolos vertybiniai popieriai“ (F.31 ir F.32), „biržinės akcijos“ (F.511) arba „investicinių fondų akcijos arba vienetai“ (F.521 ir F.522), teikia saugotojai, nurodydami nefinansiniams klientams, kurie reziduoja kitose euro zonos valstybėse narėse, saugomus vertybinius popierius.“; |
| --- | --- |

ii)

pirmos pastraipos pirmas sakinys pakeičiamas taip:

„Toliau pateiktos lentelės laukuose duomenis apie kiekvieną vertybinį popierių su ISIN kodu, priskirtą vertybinių popierių kategorijoms „skolos vertybiniai popieriai“ (F.31 ir F.32), „biržinės akcijos“ (F.511) arba „investicinių fondų akcijos arba vienetai“ (F.521 ir F.522), teikia saugotojai, nurodydami nefinansiniams klientams, kurie reziduoja kitose euro zonos valstybėse narėse, saugomus vertybinius popierius.“;

| iii) | lentelės 2b,3 ir 4 laukai pakeičiami taip:






  „2b | Atskaitomybės pagrindas |
| --- | --- | --- |
| 3 | Kliento sektorius:






  — | Namų ūkiai (S.14) |

iii)

lentelės 2b,3 ir 4 laukai pakeičiami taip:

„2b

Atskaitomybės pagrindas

3

Kliento sektorius:

—

Namų ūkiai (S.14)

| — | Kiti nefinansiniai klientai, išskyrus namų ūkius |
| --- | --- |

—

Kiti nefinansiniai klientai, išskyrus namų ūkius

4

Kliento šalis“;

| f) | 5 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | pavadinimas pakeičiamas taip:


  „Duomenys apie vertybinius popierius su ISIN kodu, išleistus euro zonos rezidentų, saugomus klientams, kurie yra ne euro zonos valstybių narių arba ne Sąjungos rezidentai“; |
| --- | --- | --- |

f)

5 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

pavadinimas pakeičiamas taip:

„Duomenys apie vertybinius popierius su ISIN kodu, išleistus euro zonos rezidentų, saugomus klientams, kurie yra ne euro zonos valstybių narių arba ne Sąjungos rezidentai“;

| ii) | pirmos pastraipos pirmas sakinys pakeičiamas taip:

  „Toliau pateiktos lentelės laukuose duomenis apie euro zonos rezidentų išleistą kiekvieną vertybinį popierių su ISIN kodu, priskirtą vertybinių popierių kategorijoms „skolos vertybiniai popieriai“ (F.31 ir F.32), „biržinės akcijos“ (F.511) arba „investicinių fondų akcijos arba vienetai“ (F.521 ir F.522), teikia saugotojai, nurodydami klientams, kurie yra ne euro zonos valstybių narių arba ne Sąjungos rezidentai, saugomus vertybinius popierius.“; |
| --- | --- |

ii)

pirmos pastraipos pirmas sakinys pakeičiamas taip:

„Toliau pateiktos lentelės laukuose duomenis apie euro zonos rezidentų išleistą kiekvieną vertybinį popierių su ISIN kodu, priskirtą vertybinių popierių kategorijoms „skolos vertybiniai popieriai“ (F.31 ir F.32), „biržinės akcijos“ (F.511) arba „investicinių fondų akcijos arba vienetai“ (F.521 ir F.522), teikia saugotojai, nurodydami klientams, kurie yra ne euro zonos valstybių narių arba ne Sąjungos rezidentai, saugomus vertybinius popierius.“;

| iii) | lentelės 2b,3 ir 4 laukai pakeičiami taip:






  „2b | Atskaitomybės pagrindas |
| --- | --- | --- |
| 3 | Kliento sektorius (*3):






  — | Valdžia ir centrinis bankas |

iii)

lentelės 2b,3 ir 4 laukai pakeičiami taip:

„2b

Atskaitomybės pagrindas

3

Kliento sektorius (*3):

—

Valdžia ir centrinis bankas

| — | Kiti klientai, išskyrus valdžią ir centrinį banką |
| --- | --- |

—

Kiti klientai, išskyrus valdžią ir centrinį banką

4

Kliento šalis

| g) | 6 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

g)

6 dalis išbraukiama.

| h) | 7 dalis pakeičiama taip:

  „7 DALIS

  Duomenys apie turimus vertybinius popierius be ISIN kodo

  Toliau pateiktoje lentelėje duomenis apie kiekvieną vertybinį popierių be ISIN kodo, priskirtą vertybinių popierių kategorijoms „skolos vertybiniai popieriai“ (F.31 ir F.32), „biržinės akcijos“ (F.511) arba „investicinių fondų akcijos arba vienetai“ (F.521 ir F.522), gali teikti PFI, IF, FPB ar DB priskiriami finansiniai investuotojai ir saugotojai. Jie teikia duomenis vadovaudamiesi šiomis taisyklėmis ir suderinę su II priedo sąvokų apibrėžtimis:






  a) | investuotojai, teikiantys duomenis apie savo turimus vertybinius popierius, teikia tokius ketvirčio arba mėnesinius duomenis:






  i) | 1–4 laukų duomenys (vietoje 2 ir 4 laukų gali būti teikiami 5 lauko duomenys), 6–13 laukų duomenys ir 14 lauko duomenys arba 15 ir 16 laukų duomenys už ataskaitinį ketvirtį arba mėnesį pagal kiekvieną vertybinį popierių vartojant identifikavimo kodus, pvz., CUSIP, SEDOL, NCB identifikavimo kodą ir t. t. arba |
| --- | --- | --- | --- |

h)

7 dalis pakeičiama taip:

„7 DALIS

Duomenys apie turimus vertybinius popierius be ISIN kodo

Toliau pateiktoje lentelėje duomenis apie kiekvieną vertybinį popierių be ISIN kodo, priskirtą vertybinių popierių kategorijoms „skolos vertybiniai popieriai“ (F.31 ir F.32), „biržinės akcijos“ (F.511) arba „investicinių fondų akcijos arba vienetai“ (F.521 ir F.522), gali teikti PFI, IF, FPB ar DB priskiriami finansiniai investuotojai ir saugotojai. Jie teikia duomenis vadovaudamiesi šiomis taisyklėmis ir suderinę su II priedo sąvokų apibrėžtimis:

a)

investuotojai, teikiantys duomenis apie savo turimus vertybinius popierius, teikia tokius ketvirčio arba mėnesinius duomenis:

i)

1–4 laukų duomenys (vietoje 2 ir 4 laukų gali būti teikiami 5 lauko duomenys), 6–13 laukų duomenys ir 14 lauko duomenys arba 15 ir 16 laukų duomenys už ataskaitinį ketvirtį arba mėnesį pagal kiekvieną vertybinį popierių vartojant identifikavimo kodus, pvz., CUSIP, SEDOL, NCB identifikavimo kodą ir t. t. arba

| ii) | suvestiniai 2–4 laukų duomenys (vietoje 2 ir 4 laukų gali būti teikiami 5 lauko duomenys), 6–13 laukų duomenys ir 14 lauko duomenys arba 15 ir 16 laukų duomenys už ataskaitinį ketvirtį arba mėnesį. |
| --- | --- |

ii)

suvestiniai 2–4 laukų duomenys (vietoje 2 ir 4 laukų gali būti teikiami 5 lauko duomenys), 6–13 laukų duomenys ir 14 lauko duomenys arba 15 ir 16 laukų duomenys už ataskaitinį ketvirtį arba mėnesį.

Atitinkamas NCB gali reikalauti, kad PFI taip pat teiktų 17 lauko duomenis.

Duomenis apie turimus vertybinius popierius teikiančių investuotojų teikiami duomenys

| Laukas | Apibrėžimas |
| --- | --- |
| 1 | Vertybinio popieriaus identifikavimo kodas (NCB identifikavimo kodas, CUSIP, SEDOL, kita) |
| 2 | Vienetų kiekis arba suvestinė nominalioji vertė (1) |
| 3 | Atskaitomybės pagrindas |
| 4 | Kainos vertė |
| 5 | Rinkos vertė |
| 6 | Priemonė:






  — | Trumpalaikiai skolos vertybiniai popieriai (F.31) |

Laukas

Apibrėžimas

1

Vertybinio popieriaus identifikavimo kodas (NCB identifikavimo kodas, CUSIP, SEDOL, kita)

2

Vienetų kiekis arba suvestinė nominalioji vertė (1)

3

Atskaitomybės pagrindas

4

Kainos vertė

5

Rinkos vertė

6

Priemonė:

—

Trumpalaikiai skolos vertybiniai popieriai (F.31)

| — | Ilgalaikiai skolos vertybiniai popieriai (F.32) |
| --- | --- |

—

Ilgalaikiai skolos vertybiniai popieriai (F.32)

| — | Biržinės akcijos (F.511) |
| --- | --- |

—

Biržinės akcijos (F.511)

| — | Pinigų rinkos fondų (PRF) akcijos arba vienetai (F.521) |
| --- | --- |

—

Pinigų rinkos fondų (PRF) akcijos arba vienetai (F.521)

| — | Ne PRF investicinių fondų akcijos arba vienetai (F.522). |
| --- | --- |

—

Ne PRF investicinių fondų akcijos arba vienetai (F.522).

7

Investuotojų, teikiančių duomenis apie savo turimus vertybinius popierius, sektorius arba subsektorius:

| — | Centrinis bankas (S.121) |
| --- | --- |

—

Centrinis bankas (S.121)

| — | Indėlių bendrovės, išskyrus centrinį banką (S.122) |
| --- | --- |

—

Indėlių bendrovės, išskyrus centrinį banką (S.122)

| — | Pinigų rinkos fondai (S.123) |
| --- | --- |

—

Pinigų rinkos fondai (S.123)

| — | Investiciniai fondai, išskyrus pinigų rinkos fondus (S.124) |
| --- | --- |

—

Investiciniai fondai, išskyrus pinigų rinkos fondus (S.124)

| — | Finansinių priemonių bendrovės, užsiimančios pakeitimo vertybiniais popieriais sandoriais |
| --- | --- |

—

Finansinių priemonių bendrovės, užsiimančios pakeitimo vertybiniais popieriais sandoriais

| — | Draudimo bendrovės (S.128) |
| --- | --- |

—

Draudimo bendrovės (S.128)

8

Emitento sektorius arba subsektorius:

| — | Centrinis bankas (S.121) |
| --- | --- |

—

Centrinis bankas (S.121)

| — | Indėlių bendrovės, išskyrus centrinį banką (S.122) |
| --- | --- |

—

Indėlių bendrovės, išskyrus centrinį banką (S.122)

| — | Pinigų rinkos fondai (S.123) |
| --- | --- |

—

Pinigų rinkos fondai (S.123)

| — | Investiciniai fondai, išskyrus pinigų rinkos fondus (S.124) |
| --- | --- |

—

Investiciniai fondai, išskyrus pinigų rinkos fondus (S.124)

| — | Kiti finansiniai tarpininkai, išskyrus draudimo bendroves ir pensijų fondus (S.125) |
| --- | --- |

—

Kiti finansiniai tarpininkai, išskyrus draudimo bendroves ir pensijų fondus (S.125)

| — | Finansiniai pagalbininkai (S.126) |
| --- | --- |

—

Finansiniai pagalbininkai (S.126)

| — | Priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai (S.127) |
| --- | --- |

—

Priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai (S.127)

| — | Draudimo bendrovės (S.128) |
| --- | --- |

—

Draudimo bendrovės (S.128)

| — | Pensijų fondai (S.129) |
| --- | --- |

—

Pensijų fondai (S.129)

| — | Ne finansų bendrovės (S.11) |
| --- | --- |

—

Ne finansų bendrovės (S.11)

| — | Valdžios sektorius (S.13) (2) |
| --- | --- |

—

Valdžios sektorius (S.13) (2)

| — | Namų ūkiai (S.14) |
| --- | --- |

—

Namų ūkiai (S.14)

| — | Namų ūkiams paslaugas teikiančios ne pelno institucijos (S.15) |
| --- | --- |

—

Namų ūkiams paslaugas teikiančios ne pelno institucijos (S.15)

9

Portfelinės investicijos arba tiesioginės investicijos

10

Emitentų paskirstymas pagal šalį

11

Vertybinių popierių valiuta

12

Emisijos data

13

Termino pabaigos diena

14

Finansiniai sandoriai

15

Patikslinimai dėl perkainojimo

16

Kiti apimties pokyčiai

17

Turėtojo išleisti vertybiniai popieriai

| b) | Saugotojai, teikiantys duomenis apie finansiniams klientams, kurie yra rezidentai, neprivalantys teikti duomenų apie savo turimus vertybinius popierius, ir nefinansiniams klientams saugomus vertybinius popierius, teikia tokius ketvirčio arba mėnesinius duomenis:






  i) | 1–4 laukų duomenys (vietoje 2 ir 4 laukų gali būti teikiami 5 lauko duomenys), 6–14 laukų duomenys ir 15 lauko duomenys arba 16 ir 17 laukų duomenys už ataskaitinį ketvirtį arba mėnesį pagal kiekvieną vertybinį popierių vartojant identifikavimo kodus, pvz., CUSIP, SEDOL, NCB identifikavimo kodą ir t. t. arba |
| --- | --- | --- |

b)

Saugotojai, teikiantys duomenis apie finansiniams klientams, kurie yra rezidentai, neprivalantys teikti duomenų apie savo turimus vertybinius popierius, ir nefinansiniams klientams saugomus vertybinius popierius, teikia tokius ketvirčio arba mėnesinius duomenis:

i)

1–4 laukų duomenys (vietoje 2 ir 4 laukų gali būti teikiami 5 lauko duomenys), 6–14 laukų duomenys ir 15 lauko duomenys arba 16 ir 17 laukų duomenys už ataskaitinį ketvirtį arba mėnesį pagal kiekvieną vertybinį popierių vartojant identifikavimo kodus, pvz., CUSIP, SEDOL, NCB identifikavimo kodą ir t. t. arba

| ii) | suvestiniai 2–4 laukų duomenys (vietoje 2 ir 4 laukų gali būti teikiami 5 lauko duomenys), 6–14 laukų duomenys ir 15 lauko duomenys arba 16 ir 17 laukų duomenys už ataskaitinį ketvirtį arba mėnesį. |
| --- | --- |

ii)

suvestiniai 2–4 laukų duomenys (vietoje 2 ir 4 laukų gali būti teikiami 5 lauko duomenys), 6–14 laukų duomenys ir 15 lauko duomenys arba 16 ir 17 laukų duomenys už ataskaitinį ketvirtį arba mėnesį.

Saugotojai, teikiantys duomenis apie DB turimus vertybinius popierius pagal 3 straipsnio 2a dalį, taip pat teikia 18 arba 19 lauko duomenis.

Saugotojų teikiami duomenys

| Laukas | Apibrėžimas |
| --- | --- |
| 1 | Vertybinio popieriaus identifikavimo kodas (NCB identifikavimo kodas, CUSIP, SEDOL, kita) |
| 2 | Vienetų kiekis arba suvestinė nominalioji vertė (3) |
| 3 | Atskaitomybės pagrindas |
| 4 | Kainos vertė |
| 5 | Rinkos vertė |
| 6 | Priemonė:






  — | Trumpalaikiai skolos vertybiniai popieriai (F.31) |

Laukas

Apibrėžimas

1

Vertybinio popieriaus identifikavimo kodas (NCB identifikavimo kodas, CUSIP, SEDOL, kita)

2

Vienetų kiekis arba suvestinė nominalioji vertė (3)

3

Atskaitomybės pagrindas

4

Kainos vertė

5

Rinkos vertė

6

Priemonė:

—

Trumpalaikiai skolos vertybiniai popieriai (F.31)

| — | Ilgalaikiai skolos vertybiniai popieriai (F.32) |
| --- | --- |

—

Ilgalaikiai skolos vertybiniai popieriai (F.32)

| — | Biržinės akcijos (F.511) |
| --- | --- |

—

Biržinės akcijos (F.511)

| — | Pinigų rinkos fondų (PRF) akcijos arba vienetai (F.521) |
| --- | --- |

—

Pinigų rinkos fondų (PRF) akcijos arba vienetai (F.521)

| — | Ne PRF investicinių fondų akcijos arba vienetai (F.522) |
| --- | --- |

—

Ne PRF investicinių fondų akcijos arba vienetai (F.522)

7

Klientų, apie kuriuos saugotojai teikia duomenis, sektorius arba subsektorius:

| — | Draudimo bendrovės (S.128) |
| --- | --- |

—

Draudimo bendrovės (S.128)

| — | Pensijų fondai (S.129) |
| --- | --- |

—

Pensijų fondai (S.129)

| — | Kiti finansiniai tarpininkai, išskyrus draudimo bendroves ir pensijų fondus (S.125), finansiniai pagalbininkai (S.126) ir priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai (S.127), išskyrus finansinių priemonių bendroves, užsiimančias pakeitimo vertybiniais popieriais sandoriais |
| --- | --- |

—

Kiti finansiniai tarpininkai, išskyrus draudimo bendroves ir pensijų fondus (S.125), finansiniai pagalbininkai (S.126) ir priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai (S.127), išskyrus finansinių priemonių bendroves, užsiimančias pakeitimo vertybiniais popieriais sandoriais

| — | Ne finansų bendrovės (S.11) |
| --- | --- |

—

Ne finansų bendrovės (S.11)

| — | Valdžios sektorius (S.13) (4) |
| --- | --- |

—

Valdžios sektorius (S.13) (4)

| — | Namų ūkiai ir namų ūkiams paslaugas teikiančios ne pelno institucijos (S.14 + S.15) (5) |
| --- | --- |

—

Namų ūkiai ir namų ūkiams paslaugas teikiančios ne pelno institucijos (S.14 + S.15) (5)

8

Emitento sektorius arba subsektorius:

| — | Centrinis bankas (S.121) |
| --- | --- |

—

Centrinis bankas (S.121)

| — | Indėlių bendrovės, išskyrus centrinį banką (S.122) |
| --- | --- |

—

Indėlių bendrovės, išskyrus centrinį banką (S.122)

| — | Pinigų rinkos fondai (S.123) |
| --- | --- |

—

Pinigų rinkos fondai (S.123)

| — | Investiciniai fondai, išskyrus pinigų rinkos fondus (S.124) |
| --- | --- |

—

Investiciniai fondai, išskyrus pinigų rinkos fondus (S.124)

| — | Kiti finansiniai tarpininkai, išskyrus draudimo bendroves ir pensijų fondus (S.125) |
| --- | --- |

—

Kiti finansiniai tarpininkai, išskyrus draudimo bendroves ir pensijų fondus (S.125)

| — | Finansiniai pagalbininkai (S.126) |
| --- | --- |

—

Finansiniai pagalbininkai (S.126)

| — | Priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai (S.127) |
| --- | --- |

—

Priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai (S.127)

| — | Draudimo bendrovės (S.128) |
| --- | --- |

—

Draudimo bendrovės (S.128)

| — | Pensijų fondai (S.129) |
| --- | --- |

—

Pensijų fondai (S.129)

| — | Ne finansų bendrovės (S.11) |
| --- | --- |

—

Ne finansų bendrovės (S.11)

| — | Valdžios sektorius (S.13) |
| --- | --- |

—

Valdžios sektorius (S.13)

| — | Namų ūkiai (S.14) |
| --- | --- |

—

Namų ūkiai (S.14)

| — | Namų ūkiams paslaugas teikiančios ne pelno institucijos (S.15) |
| --- | --- |

—

Namų ūkiams paslaugas teikiančios ne pelno institucijos (S.15)

9

Portfelinės investicijos arba tiesioginės investicijos

10

Investuotojų paskirstymas pagal šalį

11

Emitentų paskirstymas pagal šalį

12

Vertybinių popierių valiuta

13

Emisijos data

14

Termino pabaigos diena

15

Finansiniai sandoriai

16

Patikslinimai dėl perkainojimo

17

Kiti apimties pokyčiai

18

Kliento įstaiga

19

Kliento įstaiga, kuriai taikomi tiesioginės atskaitomybės reikalavimai

| i) | 8 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | pirmos pastraipos pirmas sakinys pakeičiamas taip:

  „Toliau pateiktos lentelės laukuose duomenis apie kiekvieną vertybinį popierių su ISIN kodu, priskirtą vertybinių popierių kategorijoms „skolos vertybiniai popieriai“ (F.31 ir F.32), „biržinės akcijos“ (F.511) arba „investicinių fondų akcijos arba vienetai“ (F.521 ir F.522), DB teikia kasmet, nurodydamos savo turimus vertybinius popierius.“; |
| --- | --- | --- |

i)

8 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

pirmos pastraipos pirmas sakinys pakeičiamas taip:

„Toliau pateiktos lentelės laukuose duomenis apie kiekvieną vertybinį popierių su ISIN kodu, priskirtą vertybinių popierių kategorijoms „skolos vertybiniai popieriai“ (F.31 ir F.32), „biržinės akcijos“ (F.511) arba „investicinių fondų akcijos arba vienetai“ (F.521 ir F.522), DB teikia kasmet, nurodydamos savo turimus vertybinius popierius.“;

| ii) | lentelė pakeičiama taip:






  Laukas | Apibrėžimas |
| --- | --- | --- |
| 1 | ISIN kodas |
| 2 | Vienetų kiekis arba suvestinė nominalioji vertė |
| 2b | Atskaitomybės pagrindas |
| 3 | Rinkos vertė |
| 4 | Geografinis turėtojų paskirstymas (pagal atskiras EEE šalis ir EEE nepriklausančias šalis) |
| 5 | Priemonė:






  — | Trumpalaikiai skolos vertybiniai popieriai (F.31) |

ii)

lentelė pakeičiama taip:

Laukas

Apibrėžimas

1

ISIN kodas

2

Vienetų kiekis arba suvestinė nominalioji vertė

2b

Atskaitomybės pagrindas

3

Rinkos vertė

4

Geografinis turėtojų paskirstymas (pagal atskiras EEE šalis ir EEE nepriklausančias šalis)

5

Priemonė:

—

Trumpalaikiai skolos vertybiniai popieriai (F.31)

| — | Ilgalaikiai skolos vertybiniai popieriai (F.32) |
| --- | --- |

—

Ilgalaikiai skolos vertybiniai popieriai (F.32)

| — | Biržinės akcijos (F.511) |
| --- | --- |

—

Biržinės akcijos (F.511)

| — | Pinigų rinkos fondų (PRF) akcijos arba vienetai (F.521) |
| --- | --- |

—

Pinigų rinkos fondų (PRF) akcijos arba vienetai (F.521)

| — | Ne PRF investicinių fondų akcijos arba vienetai (F.522) |
| --- | --- |

—

Ne PRF investicinių fondų akcijos arba vienetai (F.522)

6

Emitento sektorius arba subsektorius:

| — | Centrinis bankas (S.121) |
| --- | --- |

—

Centrinis bankas (S.121)

| — | Indėlių bendrovės, išskyrus centrinį banką (S.122) |
| --- | --- |

—

Indėlių bendrovės, išskyrus centrinį banką (S.122)

| — | Pinigų rinkos fondai (S.123) |
| --- | --- |

—

Pinigų rinkos fondai (S.123)

| — | Investiciniai fondai, išskyrus pinigų rinkos fondus (S.124) |
| --- | --- |

—

Investiciniai fondai, išskyrus pinigų rinkos fondus (S.124)

| — | Kiti finansiniai tarpininkai, išskyrus draudimo bendroves ir pensijų fondus (S.125) |
| --- | --- |

—

Kiti finansiniai tarpininkai, išskyrus draudimo bendroves ir pensijų fondus (S.125)

| — | Finansiniai pagalbininkai (S.126) |
| --- | --- |

—

Finansiniai pagalbininkai (S.126)

| — | Priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai (S.127) |
| --- | --- |

—

Priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai (S.127)

| — | Draudimo bendrovės (S.128) |
| --- | --- |

—

Draudimo bendrovės (S.128)

| — | Pensijų fondai (S.129) |
| --- | --- |

—

Pensijų fondai (S.129)

| — | Ne finansų bendrovės (S.11) |
| --- | --- |

—

Ne finansų bendrovės (S.11)

| — | Valdžios sektorius (S.13) |
| --- | --- |

—

Valdžios sektorius (S.13)

| — | Namų ūkiai (S.14) |
| --- | --- |

—

Namų ūkiai (S.14)

| — | Namų ūkiams paslaugas teikiančios ne pelno institucijos (S.15) |
| --- | --- |

—

Namų ūkiams paslaugas teikiančios ne pelno institucijos (S.15)

7

Emitentų paskirstymas pagal šalį

8

Vertybinių popierių valiuta

| iii) | Įterpiamas šis 2 skyrius:


  „2 SKYRIUS: GRUPĖS DUOMENYS

  1 DALIS

  Duomenys apie turimus vertybinius popierius su ISIN kodu

  Toliau pateiktos lentelės laukuose duomenis apie kiekvieną vertybinį popierių su ISIN kodu, priskirtą vertybinių popierių kategorijoms „skolos vertybiniai popieriai“ (F.31 ir F.32), „biržinės akcijos“ (F.511) arba „investicinių fondų akcijos arba vienetai“ (F.521 ir F.522), teikia grupės duomenų atskaitingieji agentai, nurodydami grupės turimus vertybinius popierius. Jie teikia duomenis vadovaudamiesi šiomis taisyklėmis ir suderinę su II priedo sąvokų apibrėžtimis:






  a) | teikiami 1–8 ir 12–30 laukų duomenys; |
| --- | --- | --- |

iii)

Įterpiamas šis 2 skyrius:

„2 SKYRIUS: GRUPĖS DUOMENYS

1 DALIS

Duomenys apie turimus vertybinius popierius su ISIN kodu

Toliau pateiktos lentelės laukuose duomenis apie kiekvieną vertybinį popierių su ISIN kodu, priskirtą vertybinių popierių kategorijoms „skolos vertybiniai popieriai“ (F.31 ir F.32), „biržinės akcijos“ (F.511) arba „investicinių fondų akcijos arba vienetai“ (F.521 ir F.522), teikia grupės duomenų atskaitingieji agentai, nurodydami grupės turimus vertybinius popierius. Jie teikia duomenis vadovaudamiesi šiomis taisyklėmis ir suderinę su II priedo sąvokų apibrėžtimis:

a)

teikiami 1–8 ir 12–30 laukų duomenys;

| b) | teikiami 31–33 ir 35–37 laukų duomenys, jei taikomas vidaus reitingais pagrįstas (IRB) metodas reguliuojamojo kapitalo skaičiavimui arba jei galima gauti duomenis kitais būdais; |
| --- | --- |

b)

teikiami 31–33 ir 35–37 laukų duomenys, jei taikomas vidaus reitingais pagrįstas (IRB) metodas reguliuojamojo kapitalo skaičiavimui arba jei galima gauti duomenis kitais būdais;

| c) | teikiami 34–37 laukų duomenys, jei netaikomas IRB metodas reguliuojamojo kapitalo skaičiavimui arba jei galima gauti duomenis kitais būdais; |
| --- | --- |

c)

teikiami 34–37 laukų duomenys, jei netaikomas IRB metodas reguliuojamojo kapitalo skaičiavimui arba jei galima gauti duomenis kitais būdais;

Atitinkamas NCB taip pat gali nuspręsti reikalauti, kad grupės duomenų atskaitingieji agentai teiktų 9–11 laukų duomenis, ir, jei dar neteikiama pagal b arba c punktus, 31–37 laukų duomenis.

| Laukas | Apibrėžimas | Atskaitomybės lygmuo (6)

  (G = Grupė/E = Subjektas) |
| --- | --- | --- |
| 1.   Su turėtoju susijusi informacija |
| 1 | Turėtojo identifikavimo kodas | E |
| 2 | Turėtojo juridinio asmens identifikatorius (JAI) | E |
| 3 | Turėtojo pavadinimas | E |
| 4 | Turėtojo šalis | E |
| 5. | Turėtojo sektorius | E |
| 6. | Turėtojo tiesioginės patronuojančiosios įmonės identifikavimo kodas | E |
| 2.   Su priemone susijusi informacija |
| 7 | ISIN kodas | E |
| 8 | Vienetų kiekis arba suvestinė nominalioji vertė | E |
| 9 | Atskaitomybės pagrindas | E |
| 10 | Rinkos vertė | E |
| 11 | Emitentas priklauso atskaitingajai grupei (rizikos ribojimo sritis) | G |
| 12 | Emitentas priklauso atskaitingajai grupei (apskaitos sritis) | G. |
| 3.   Su apskaita ir rizika susijusi informacija |
| 13 | Restruktūrizavimo ir sąlygų pakeitimo statusas | G |
| 14 | Restruktūrizavimo ir sąlygų pakeitimo statuso data | G |
| 15 | Priemonės įsipareigojimų įvykdymo statusas | G |
| 16 | Priemonės įsipareigojimų įvykdymo statuso data | G |
| 17 | Emitento įsipareigojimų neįvykdymo statusas | G |
| 18 | Emitento įsipareigojimų neįvykdymo statuso data | G |
| 19 | Priemonės įsipareigojimų neįvykdymo statusas | G |
| 20 | Priemonės įsipareigojimų neįvykdymo statuso data | G |
| 21 | Apskaitos standartas | G ir E |
| 22 | Balansinė vertė | E |
| 23 | Vertės sumažėjimo rūšis | E |
| 24 | Vertės sumažėjimo įvertinimo metodas | E |
| 25 | Sukauptas vertės sumažėjimas | E |
| 26 | Suvaržymo šaltiniai | E |
| 27 | Priemonių apskaitos klasifikacija | E |
| 28 | Rizikos ribojimo portfelis | E |
| 29 | Sukaupti tikrosios vertės pokyčiai dėl kredito rizikos | E |
| 30 | Nuo įsipareigojimų neįvykdymo sukauptos atgautos sumos | E |
| 31 | Emitento įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė (PD) | G |
| 32 | Nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo (LGD) ekonominio nuosmukio metu | G |
| 33 | LGD ekonomikai funkcionuojant sklandžiai | G |
| 34 | Rizikos koeficientas | G |
| 35 | Pozicijos vertė (taip pat vadinama pozicija įsipareigojimų neįvykdymo atveju) | E |
| 36 | Kapitalo apskaičiavimo metodas rizikos ribojimo tikslais | E |
| 37 | Pozicijos klasė | E |

Laukas

Apibrėžimas

Atskaitomybės lygmuo (6)

(G = Grupė/E = Subjektas)

Su turėtoju susijusi informacija

1

Turėtojo identifikavimo kodas

E

2

Turėtojo juridinio asmens identifikatorius (JAI)

E

3

Turėtojo pavadinimas

E

4

Turėtojo šalis

E

5.

Turėtojo sektorius

E

6.

Turėtojo tiesioginės patronuojančiosios įmonės identifikavimo kodas

E

Su priemone susijusi informacija

7

ISIN kodas

E

8

Vienetų kiekis arba suvestinė nominalioji vertė

E

9

Atskaitomybės pagrindas

E

10

Rinkos vertė

E

11

Emitentas priklauso atskaitingajai grupei (rizikos ribojimo sritis)

G

12

Emitentas priklauso atskaitingajai grupei (apskaitos sritis)

G.

Su apskaita ir rizika susijusi informacija

13

Restruktūrizavimo ir sąlygų pakeitimo statusas

G

14

Restruktūrizavimo ir sąlygų pakeitimo statuso data

G

15

Priemonės įsipareigojimų įvykdymo statusas

G

16

Priemonės įsipareigojimų įvykdymo statuso data

G

17

Emitento įsipareigojimų neįvykdymo statusas

G

18

Emitento įsipareigojimų neįvykdymo statuso data

G

19

Priemonės įsipareigojimų neįvykdymo statusas

G

20

Priemonės įsipareigojimų neįvykdymo statuso data

G

21

Apskaitos standartas

G ir E

22

Balansinė vertė

E

23

Vertės sumažėjimo rūšis

E

24

Vertės sumažėjimo įvertinimo metodas

E

25

Sukauptas vertės sumažėjimas

E

26

Suvaržymo šaltiniai

E

27

Priemonių apskaitos klasifikacija

E

28

Rizikos ribojimo portfelis

E

29

Sukaupti tikrosios vertės pokyčiai dėl kredito rizikos

E

30

Nuo įsipareigojimų neįvykdymo sukauptos atgautos sumos

E

31

Emitento įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė (PD)

G

32

Nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo (LGD) ekonominio nuosmukio metu

G

33

LGD ekonomikai funkcionuojant sklandžiai

G

34

Rizikos koeficientas

G

35

Pozicijos vertė (taip pat vadinama pozicija įsipareigojimų neįvykdymo atveju)

E

36

Kapitalo apskaičiavimo metodas rizikos ribojimo tikslais

E

37

Pozicijos klasė

E

2 DALIS

Duomenys apie turimus vertybinius popierius be ISIN kodo

Toliau pateiktos lentelės laukuose duomenis apie kiekvieną vertybinį popierių be ISIN kodo, priskirtą vertybinių popierių kategorijoms „skolos vertybiniai popieriai“ (F.31 ir F.32), „biržinės akcijos“ (F.511) arba „investicinių fondų akcijos arba vienetai“ (F.521 ir F.522), teikia grupės duomenų atskaitingieji agentai, nurodydami grupės turimus vertybinius popierius. Jie teikia duomenis vadovaudamiesi šiomis taisyklėmis ir suderinę su II priede nustatytomis sąvokų apibrėžtimis:

| a) | teikiami 1–7, 11 ir 13–52 laukų duomenys yra pagal kiekvieną vertybinį popierių vartojant identifikavimo kodus, pvz., CUSIP, SEDOL, NCB identifikavimo kodą ir t. t.; |
| --- | --- |

a)

teikiami 1–7, 11 ir 13–52 laukų duomenys yra pagal kiekvieną vertybinį popierių vartojant identifikavimo kodus, pvz., CUSIP, SEDOL, NCB identifikavimo kodą ir t. t.;

| b) | teikiami 53–55 ir 57–59 laukų duomenys, jei taikomas IRB metodas reguliuojamojo kapitalo skaičiavimui arba jei galima gauti duomenis kitais būdais; |
| --- | --- |

b)

teikiami 53–55 ir 57–59 laukų duomenys, jei taikomas IRB metodas reguliuojamojo kapitalo skaičiavimui arba jei galima gauti duomenis kitais būdais;

| c) | teikiami 56–59 laukų duomenys, jei netaikomas IRB metodas reguliuojamojo kapitalo skaičiavimui arba jei galima gauti duomenis kitais būdais. |
| --- | --- |

c)

teikiami 56–59 laukų duomenys, jei netaikomas IRB metodas reguliuojamojo kapitalo skaičiavimui arba jei galima gauti duomenis kitais būdais.

Atitinkamas NCB taip pat gali nuspręsti reikalauti, kad grupės duomenų atskaitingieji agentai teiktų 8–10, 12 laukų duomenis, ir, jei dar neteikiama pagal b arba c punktus, 53–59 laukų duomenis.

| Laukas | Apibrėžimas | Atskaitomybės lygmuo (7)

  (G = Grupė/E = Subjektas) |
| --- | --- | --- |
| 1.   Su turėtoju susijusi informacija |
| 1 | Turėtojo identifikavimo kodas | E |
| 2 | Turėtojo JAI | E |
| 3 | Turėtojo pavadinimas | E |
| 4 | Turėtojo šalis | E |
| 5 | Turėtojo sektorius | E |
| 6 | Turėtojo tiesioginės patronuojančiosios įmonės identifikavimo kodas | E |
| 2.   Su priemone susijusi informacija |
| 7 | Vertybinio popieriaus identifikavimo kodas (NCB identifikavimo kodas, CUSIP, SEDOL, kita) | E |
| 8 | Vienetų kiekis arba suvestinė nominalioji vertė | E |
| 9 | Atskaitomybės pagrindas | E |
| 10 | Kainos vertė | E |
| 11 | Rinkos vertė (8) | E |
| 12 | Emitentas priklauso atskaitingajai grupei (rizikos ribojimo sritis) | G |
| 13 | Emitentas priklauso atskaitingajai grupei (apskaitos sritis) | G |
| 14 | Priemonė:






  — | Trumpalaikiai skolos vertybiniai popieriai (F.31) |

Laukas

Apibrėžimas

Atskaitomybės lygmuo (7)

(G = Grupė/E = Subjektas)

Su turėtoju susijusi informacija

1

Turėtojo identifikavimo kodas

E

2

Turėtojo JAI

E

3

Turėtojo pavadinimas

E

4

Turėtojo šalis

E

5

Turėtojo sektorius

E

6

Turėtojo tiesioginės patronuojančiosios įmonės identifikavimo kodas

E

Su priemone susijusi informacija

7

Vertybinio popieriaus identifikavimo kodas (NCB identifikavimo kodas, CUSIP, SEDOL, kita)

E

8

Vienetų kiekis arba suvestinė nominalioji vertė

E

9

Atskaitomybės pagrindas

E

10

Kainos vertė

E

11

Rinkos vertė (8)

E

12

Emitentas priklauso atskaitingajai grupei (rizikos ribojimo sritis)

G

13

Emitentas priklauso atskaitingajai grupei (apskaitos sritis)

G

14

Priemonė:

—

Trumpalaikiai skolos vertybiniai popieriai (F.31)

| — | Ilgalaikiai skolos vertybiniai popieriai (F.32) |
| --- | --- |

—

Ilgalaikiai skolos vertybiniai popieriai (F.32)

| — | Biržinės akcijos (F.511) |
| --- | --- |

—

Biržinės akcijos (F.511)

| — | Pinigų rinkos fondų (PRF) akcijos arba vienetai (F.521) |
| --- | --- |

—

Pinigų rinkos fondų (PRF) akcijos arba vienetai (F.521)

| — | Ne PRF investicinių fondų akcijos arba vienetai (F.522). |
| --- | --- |

—

Ne PRF investicinių fondų akcijos arba vienetai (F.522).

E

15

Vertybinių popierių valiuta

E

16

Emisijos data

E

17

Termino pabaigos diena

E

18

Pradinio turto klasifikacija

E

19

Turto pakeitimo vertybiniais popieriais rūšis

E

20

Vertybinių popierių statusas

E

21

Vertybinių popierių statuso data

E

22

Įsiskolinimas už priemonę

E

23

Įsiskolinimo už priemonę data

E

24

Priemonės prioritetiškumo tipas

E

25

Įkaito geografinė vieta

E

26

Garanto identifikavimo kodas

E

27

Emitento identifikavimo kodas

E

28

Emitento JAI

E

29

Emitento pavadinimas

E

30

Emitentų paskirstymas pagal šalį

E

31

Emitento sektorius arba subsektorius:

| — | Centrinis bankas (S.121) |
| --- | --- |

—

Centrinis bankas (S.121)

| — | Indėlių bendrovės, išskyrus centrinį banką (S.122) |
| --- | --- |

—

Indėlių bendrovės, išskyrus centrinį banką (S.122)

| — | Pinigų rinkos fondai (S.123) |
| --- | --- |

—

Pinigų rinkos fondai (S.123)

| — | Investiciniai fondai, išskyrus pinigų rinkos fondus (S.124) |
| --- | --- |

—

Investiciniai fondai, išskyrus pinigų rinkos fondus (S.124)

| — | Kiti finansiniai tarpininkai, išskyrus draudimo bendroves ir pensijų fondus (S.125) |
| --- | --- |

—

Kiti finansiniai tarpininkai, išskyrus draudimo bendroves ir pensijų fondus (S.125)

| — | Finansiniai pagalbininkai (S.126) |
| --- | --- |

—

Finansiniai pagalbininkai (S.126)

| — | Priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai (S.127) |
| --- | --- |

—

Priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai (S.127)

| — | Draudimo bendrovės (S.128) |
| --- | --- |

—

Draudimo bendrovės (S.128)

| — | Pensijų fondai (S.129) |
| --- | --- |

—

Pensijų fondai (S.129)

| — | Ne finansų bendrovės (S.11) |
| --- | --- |

—

Ne finansų bendrovės (S.11)

| — | Valdžios sektorius (S.13) (9) |
| --- | --- |

—

Valdžios sektorius (S.13) (9)

| — | Namų ūkiai (S.14) |
| --- | --- |

—

Namų ūkiai (S.14)

| — | Namų ūkiams paslaugas teikiančios ne pelno institucijos (S.15) |
| --- | --- |

—

Namų ūkiams paslaugas teikiančios ne pelno institucijos (S.15)

E

32

Emitento NACE sektorius

E

33

Subjekto statusas

E

34

Subjekto statuso data

E

Su apskaita ir rizika susijusi informacija

35.

Restruktūrizavimo ir sąlygų pakeitimo statusas

G

36

Restruktūrizavimo ir sąlygų pakeitimo statuso data

G

37

Priemonės įsipareigojimų įvykdymo statusas

G

38

Priemonės įsipareigojimų įvykdymo statuso data

G

39

Emitento įsipareigojimų neįvykdymo statusas

G

40

Emitento įsipareigojimų neįvykdymo statuso data

G

41

Priemonės įsipareigojimų neįvykdymo statusas

G

42

Priemonės įsipareigojimų neįvykdymo statuso data

G

43

Apskaitos standartas

G ir E

44

Balansinė vertė

E

45

Vertės sumažėjimo rūšis

E

46

Vertės sumažėjimo įvertinimo metodas

E

47

Sukauptas vertės sumažėjimas

E

48

Suvaržymo šaltiniai

E

49

Priemonių apskaitos klasifikacija

E

50

Rizikos ribojimo portfelis

E

51

Sukaupti tikrosios vertės pokyčiai dėl kredito rizikos

E

52

Nuo įsipareigojimų neįvykdymo sukauptos atgautos sumos

E

53

Emitento PD

G

54

LGD ekonominiais nuosmukiais

G

55

LGD ekonomikai funkcionuojant sklandžiai

G

56

Rizikos koeficientas

G

57

Pozicijos vertė (taip pat vadinama pozicija įsipareigojimų neįvykdymo atveju)

E

58

Kapitalo apskaičiavimo metodas rizikos ribojimo tikslais

E

59

Pozicijos klasė

E

2.

| a) | 2 dalies lentelės sektorius ir 7 apibrėžtis pakeičiami taip:












  „7. | Finansinių priemonių bendrovės (S.125A) |
| --- | --- | --- |

a)

2 dalies lentelės sektorius ir 7 apibrėžtis pakeičiami taip:

„7.

Finansinių priemonių bendrovės (S.125A)

Finansinių priemonių bendrovės (FPB) – pakeitimo vertybiniais popieriais sandorius vykdančios įmonės. Instituciniam vienetui nustatytus kriterijus tenkinančios FPB priskiriamos S.125 subsektoriui, kitu atveju jos laikomos neatsiejama patronuojančiosios bendrovės dalimi.“;

| b) | 4 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | lentelės devintas laukas pakeičiamas taip:

  „Atskaitomybės pagrindas“; |
| --- | --- | --- |

b)

4 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

lentelės devintas laukas pakeičiamas taip:

„Atskaitomybės pagrindas“;

| ii) | Į lentelę įtraukiamos šios apibrėžtys:






  „Emisijos data | Diena, kurią emitentas platintojui už užmokestį pateikia vertybinius popierius. Tai yra diena, kai investuotojai pirmą kartą gali įsigyti konkrečių vertybinių popierių.
  Suskaidytosios obligacijos atveju šis stulpelis nurodo dieną, kai prekiaujama atkarpa ir (arba) pagrindine suma. |
| --- | --- | --- |
| Termino pabaigos diena | Diena, kai skolos priemonė faktiškai išperkama. |
| Turėtojo išleisti vertybiniai popieriai | Nurodo, ar vertybinius popierius išleido turėtojas. |
| Pradinio turto klasifikacija | Priemonės klasifikacija |
| Turto pakeitimo vertybiniais popieriais rūšis | Turto, teikiamo kaip garantija, rūšis. |
| Vertybinių popierių statusas | Papildomas požymis, kuris nurodo vertybinio popieriaus statusą, jis gali nurodyti, ar priemonė yra „gyvybinga“ ar ne, pavyzdžiui, jos atžvilgiu neįvykdyti įsipareigojimai, suėjęs jos išpirkimo terminas arba jie iš anksto išpirkti. |
| Vertybinių popierių statuso data | Data, kai įsigaliojo vertybinių popierių statusas, kurio duomenys teikiami pagal lauką „Vertybinių popierių statusas“. |
| Įsiskolinimas už priemonę | Suvestinė pagrindinės sumos, palūkanų ir bet kokio likusio mokesčio, kurie privalomi pagal sutartį ir kurių mokėjimo terminas yra praleistas, neapmokėta suma ataskaitinę dieną. Duomenys apie šią sumą privalo visada būti teikiami. Duomenys teikiami pažymint skaičiumi „0“, jei su priemone susijęs mokėjimas ataskaitinę dieną nebuvo praleistas. |
| Įsiskolinimo už priemonę data | Praleisto įsiskolinimo už priemonę data pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 (*4) V priedo 2 dalies 48 punktą. Tai pati pirmiausia data, kai ataskaitinę dieną mokėjimas už priemonę buvo praleistas, ir apie tai turi būti pranešta, jei atsiskaitymas už priemonę yra praleistas ataskaitinę dieną. |
| Priemonės prioritetiškumo tipas | Priemonės prioritetiškumo tipas nurodo, ar už priemonę yra garantuota ar ne, jos reitingo lygį ir ar ji apsaugota, ar ne. |
| Įkaito geografinė vieta | Įkaito geografinis paskirstymas. |
| Garanto identifikavimo kodas | Standartinis kodas, dėl kurio susitarta su atitinkamu NCB, kuris unikaliai identifikuoja garantą bei informaciją apie vartojamo kodo identifikatoriaus rūšį, pavyzdžiui, juridinio asmens identifikatorius, ES identifikatorius arba nacionalinis identifikatorius. |

ii)

Į lentelę įtraukiamos šios apibrėžtys:

„Emisijos data

Diena, kurią emitentas platintojui už užmokestį pateikia vertybinius popierius. Tai yra diena, kai investuotojai pirmą kartą gali įsigyti konkrečių vertybinių popierių.

Suskaidytosios obligacijos atveju šis stulpelis nurodo dieną, kai prekiaujama atkarpa ir (arba) pagrindine suma.

Termino pabaigos diena

Diena, kai skolos priemonė faktiškai išperkama.

Turėtojo išleisti vertybiniai popieriai

Nurodo, ar vertybinius popierius išleido turėtojas.

Pradinio turto klasifikacija

Priemonės klasifikacija

Turto pakeitimo vertybiniais popieriais rūšis

Turto, teikiamo kaip garantija, rūšis.

Vertybinių popierių statusas

Papildomas požymis, kuris nurodo vertybinio popieriaus statusą, jis gali nurodyti, ar priemonė yra „gyvybinga“ ar ne, pavyzdžiui, jos atžvilgiu neįvykdyti įsipareigojimai, suėjęs jos išpirkimo terminas arba jie iš anksto išpirkti.

Vertybinių popierių statuso data

Data, kai įsigaliojo vertybinių popierių statusas, kurio duomenys teikiami pagal lauką „Vertybinių popierių statusas“.

Įsiskolinimas už priemonę

Suvestinė pagrindinės sumos, palūkanų ir bet kokio likusio mokesčio, kurie privalomi pagal sutartį ir kurių mokėjimo terminas yra praleistas, neapmokėta suma ataskaitinę dieną. Duomenys apie šią sumą privalo visada būti teikiami. Duomenys teikiami pažymint skaičiumi „0“, jei su priemone susijęs mokėjimas ataskaitinę dieną nebuvo praleistas.

Įsiskolinimo už priemonę data

Praleisto įsiskolinimo už priemonę data pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 (*4) V priedo 2 dalies 48 punktą. Tai pati pirmiausia data, kai ataskaitinę dieną mokėjimas už priemonę buvo praleistas, ir apie tai turi būti pranešta, jei atsiskaitymas už priemonę yra praleistas ataskaitinę dieną.

Priemonės prioritetiškumo tipas

Priemonės prioritetiškumo tipas nurodo, ar už priemonę yra garantuota ar ne, jos reitingo lygį ir ar ji apsaugota, ar ne.

Įkaito geografinė vieta

Įkaito geografinis paskirstymas.

Garanto identifikavimo kodas

Standartinis kodas, dėl kurio susitarta su atitinkamu NCB, kuris unikaliai identifikuoja garantą bei informaciją apie vartojamo kodo identifikatoriaus rūšį, pavyzdžiui, juridinio asmens identifikatorius, ES identifikatorius arba nacionalinis identifikatorius.

| c) | Įterpiamos šios 5, 6, 7 ir 8 dalys:

  „5 DALIS

  Bendrojo pobūdžio apibrėžimai







  Laukas | Apibrėžimas |
| --- | --- | --- |
| Juridinio asmens identifikatorius | Nuorodos kodas pagal Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO) 17442 standartą, kuris priskirtas juridiniam asmeniui, kuriam reikalingas juridinio asmens identifikatorius (JAI). JAI kodas leidžia unikaliai pasauliniu mastu identifikuoti subjektus, kuriems reikia JAI kodo. |
| ES identifikatorius | ES identifikatorius – įprastai vartojamas identifikavimo kodas, dėl kurio susitarta su atitinkamu NCB, kuris aiškiai identifikuoja bet kurį subjektą ES. |
| Nacionalinis identifikatorius | Nacionalinis identifikatorius – įprastai vartojamas identifikavimo kodas, dėl kurio susitarta su atitinkamu NCB, kuris aiškiai identifikuoja bet kurį subjektą jo rezidavimo šalyje. |
| Rizikos ribojimu pagrįsta konsolidavimo apimtis | Rizikos ribojimu pagrįsta konsolidavimo sritis yra susijusi su Reglamento (ES) Nr. 575/2013 pirmos dalies II antraštinės dalies 2 skyriuje apibrėžta konsolidavimo sritimi. |
| Tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai | Tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai (TFAS), apibrėžti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1606/2002 2 straipsnyje (10). |
| Konsolidavimo apskaitos sritis | Konsolidavimo apskaitos sritis susijusi su finansinės atskaitomybės konsolidavimo apimtimi pagal TFAS arba, jei tai netaikytina, pagal bet kokius kitus nacionalinius arba tarptautinius standartus, kurie taikomi faktiniams atskaitingiesiems agentams. |
| NACE klasifikacija | Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1893/2006 (11) statistinį klasifikatorių NACE 2 red. kitų sandorio šalių klasifikacija pagal jų ekonominę veiklą.
  NACE kodas – NACE kodo antras, trečias arba ketvirtas lygmuo pagal Reglamentą (EB) Nr. 1893/2006. |
| IRB metodas | Vidaus reitingais pagrįstas (IRB) metodas, apskaičiuoti pagal riziką įvertintų pozicijų sumas pagal Reglamentą (ES) Nr. 575/2013. |
| Atskaitomybės lygmuo | Atskaitomybės lygmuo nurodo, ar duomenys teikiami pagal kiekvieną subjektą ar grupę, kaip nurodyta 1 straipsnio 23 ir 24 punktuose. Atitinkamam NCB sutikus, turėtų būti taikomi suderinti apskaitos ir konsolidavimo principai subjekto lygiu, t. y. informacijai subjekto lygiu, kiek tai įmanoma, turėtų būti taikomos grupės apskaitos taisyklės. |
| Ataskaitinė diena | Paskutinė ataskaitinio laikotarpio, už kurį teikiami duomenys, diena, t. y. ketvirčio pabaiga pagal 6a straipsnį. |

c)

Įterpiamos šios 5, 6, 7 ir 8 dalys:

„5 DALIS

Bendrojo pobūdžio apibrėžimai

Laukas

Apibrėžimas

Juridinio asmens identifikatorius

Nuorodos kodas pagal Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO) 17442 standartą, kuris priskirtas juridiniam asmeniui, kuriam reikalingas juridinio asmens identifikatorius (JAI). JAI kodas leidžia unikaliai pasauliniu mastu identifikuoti subjektus, kuriems reikia JAI kodo.

ES identifikatorius

ES identifikatorius – įprastai vartojamas identifikavimo kodas, dėl kurio susitarta su atitinkamu NCB, kuris aiškiai identifikuoja bet kurį subjektą ES.

Nacionalinis identifikatorius

Nacionalinis identifikatorius – įprastai vartojamas identifikavimo kodas, dėl kurio susitarta su atitinkamu NCB, kuris aiškiai identifikuoja bet kurį subjektą jo rezidavimo šalyje.

Rizikos ribojimu pagrįsta konsolidavimo apimtis

Rizikos ribojimu pagrįsta konsolidavimo sritis yra susijusi su Reglamento (ES) Nr. 575/2013 pirmos dalies II antraštinės dalies 2 skyriuje apibrėžta konsolidavimo sritimi.

Tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai

Tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai (TFAS), apibrėžti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1606/2002 2 straipsnyje (10).

Konsolidavimo apskaitos sritis

Konsolidavimo apskaitos sritis susijusi su finansinės atskaitomybės konsolidavimo apimtimi pagal TFAS arba, jei tai netaikytina, pagal bet kokius kitus nacionalinius arba tarptautinius standartus, kurie taikomi faktiniams atskaitingiesiems agentams.

NACE klasifikacija

Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1893/2006 (11) statistinį klasifikatorių NACE 2 red. kitų sandorio šalių klasifikacija pagal jų ekonominę veiklą.

NACE kodas – NACE kodo antras, trečias arba ketvirtas lygmuo pagal Reglamentą (EB) Nr. 1893/2006.

IRB metodas

Vidaus reitingais pagrįstas (IRB) metodas, apskaičiuoti pagal riziką įvertintų pozicijų sumas pagal Reglamentą (ES) Nr. 575/2013.

Atskaitomybės lygmuo

Atskaitomybės lygmuo nurodo, ar duomenys teikiami pagal kiekvieną subjektą ar grupę, kaip nurodyta 1 straipsnio 23 ir 24 punktuose. Atitinkamam NCB sutikus, turėtų būti taikomi suderinti apskaitos ir konsolidavimo principai subjekto lygiu, t. y. informacijai subjekto lygiu, kiek tai įmanoma, turėtų būti taikomos grupės apskaitos taisyklės.

Ataskaitinė diena

Paskutinė ataskaitinio laikotarpio, už kurį teikiami duomenys, diena, t. y. ketvirčio pabaiga pagal 6a straipsnį.

6 DALIS

Turėtojo požymių apibrėžtis

| Laukas | Apibrėžimas |
| --- | --- |
| Turėtojo identifikavimo kodas | Standartinis kodas, dėl kurio susitarta su atitinkamu NCB, kuris unikaliai identifikuoja turėtoją bei informaciją apie vartojamo kodo identifikatoriaus rūšį, pavyzdžiui, ES identifikatorius arba nacionalinis identifikatorius. |
| Turėtojo tiesioginės patronuojančiosios įmonės identifikavimo kodas | Standartinis kodas, dėl kurio susitarta su atitinkamu NCB, kuris unikaliai identifikuoja tiesioginį juridinį asmenį, kurio teisiškai priklausoma dalimi yra turėtojas, bei informaciją apie vartojamo kodo identifikatoriaus rūšį, pavyzdžiui, juridinio asmens identifikatorius, ES identifikatorius arba nacionalinis identifikatorius. |
| Emitentas priklauso atskaitingajai grupei (rizikos ribojimo sritis) | Nurodo, kad vertybinius popierius išleido tos pačios rizikos ribojimu pagrįstos konsolidavimo srities grupės subjektas. |
| Emitentas priklauso atskaitingajai grupei (apskaitos sritis) | Nurodo, kad vertybinius popierius išleido tos pačios apskaitos konsolidavimo srities grupės subjektas. |

Laukas

Apibrėžimas

Turėtojo identifikavimo kodas

Standartinis kodas, dėl kurio susitarta su atitinkamu NCB, kuris unikaliai identifikuoja turėtoją bei informaciją apie vartojamo kodo identifikatoriaus rūšį, pavyzdžiui, ES identifikatorius arba nacionalinis identifikatorius.

Turėtojo tiesioginės patronuojančiosios įmonės identifikavimo kodas

Standartinis kodas, dėl kurio susitarta su atitinkamu NCB, kuris unikaliai identifikuoja tiesioginį juridinį asmenį, kurio teisiškai priklausoma dalimi yra turėtojas, bei informaciją apie vartojamo kodo identifikatoriaus rūšį, pavyzdžiui, juridinio asmens identifikatorius, ES identifikatorius arba nacionalinis identifikatorius.

Emitentas priklauso atskaitingajai grupei (rizikos ribojimo sritis)

Nurodo, kad vertybinius popierius išleido tos pačios rizikos ribojimu pagrįstos konsolidavimo srities grupės subjektas.

Emitentas priklauso atskaitingajai grupei (apskaitos sritis)

Nurodo, kad vertybinius popierius išleido tos pačios apskaitos konsolidavimo srities grupės subjektas.

7 DALIS

Emitento požymių apibrėžtis

| Laukas | Apibrėžimas |
| --- | --- |
| Emitento identifikavimo kodas | Standartinis kodas, dėl kurio susitarta su atitinkamu NCB, kuris unikaliai identifikuoja emitentą bei informaciją apie vartojamo kodo identifikatoriaus rūšį, pavyzdžiui, ES identifikatorius arba nacionalinis identifikatorius. |
| Subjekto statusas | Papildomas požymis, apimantis informaciją apie emisiją atliekantį subjektą, įskaitant įsipareigojimų neįvykdymo statusą ir informaciją apie priežastis, kodėl subjektas gali nevykdyti įsipareigojimų pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 178 straipsnį, bei bet kokią kitą informaciją apie emisiją atliekančio subjekto statusą, pavyzdžiui, jei įvyko susijungimas, įsigijimas ir t. t. |
| Subjekto statuso data | Subjekto statuso pasikeitimo data. |

Laukas

Apibrėžimas

Emitento identifikavimo kodas

Standartinis kodas, dėl kurio susitarta su atitinkamu NCB, kuris unikaliai identifikuoja emitentą bei informaciją apie vartojamo kodo identifikatoriaus rūšį, pavyzdžiui, ES identifikatorius arba nacionalinis identifikatorius.

Subjekto statusas

Papildomas požymis, apimantis informaciją apie emisiją atliekantį subjektą, įskaitant įsipareigojimų neįvykdymo statusą ir informaciją apie priežastis, kodėl subjektas gali nevykdyti įsipareigojimų pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 178 straipsnį, bei bet kokią kitą informaciją apie emisiją atliekančio subjekto statusą, pavyzdžiui, jei įvyko susijungimas, įsigijimas ir t. t.

Subjekto statuso data

Subjekto statuso pasikeitimo data.

8 DALIS

Su apskaita ir rizika susijusių požymių apibrėžimas

| Laukas | Apibrėžimas |
| --- | --- |
| Restruktūrizavimo ir sąlygų pakeitimo statusas | Priemonių, kurios buvo restruktūrizuotos ir kurių sąlygos pakeistos, identifikavimas. |
| Restruktūrizavimo ir sąlygų pakeitimo statuso data | Data, kai įsigaliojo restruktūrizavimo arba sąlygų pakeitimo statusas, kaip nurodyta duomenų požymyje „Restruktūrizavimo ir sąlygų pakeitimo statusas“. |
| Priemonės įsipareigojimų įvykdymo statusas | Neveiksnių priemonių nustatymas pagal įgyvendinimo Reglamentą (ES) Nr. 680/2014. |
| Priemonės įsipareigojimų įvykdymo statuso data | Data, kai įsigaliojo arba pasikeitė priemonės įsipareigojimų įvykdymo statusas, kaip nurodyta duomenų požymyje „Priemonės įsipareigojimų įvykdymo statusas“. |
| Emitento įsipareigojimų neįvykdymo statusas | Emitento įsipareigojimų neįvykdymo statuso nustatymas pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 178 straipsnį. |
| Emitento įsipareigojimų neįvykdymo statuso data | Data, kai įsigaliojo arba pasikeitė įsipareigojimų neįvykdymo statusas, kaip nurodyta duomenų požymyje „Emitento įsipareigojimų neįvykdymo statusas“. |
| Priemonės įsipareigojimų neįvykdymo statusas | Priemonės įsipareigojimų neįvykdymo statuso nustatymas pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 178 straipsnį. |
| Priemonės įsipareigojimų neįvykdymo statuso data | Data, kai įsigaliojo arba pasikeitė įsipareigojimų neįvykdymo statusas, kaip nurodyta duomenų požymyje „Priemonės įsipareigojimų neįvykdymo statusas“. |
| Apskaitos standartas | Atskaitingojo agento naudojamas apskaitos standartas. |
| Balansinė vertė | Balansinė vertė pagal įgyvendinimo Reglamento (ES) Nr. 680/2014 V priedą. |
| Vertės sumažėjimo rūšis | Vertės sumažėjimo rūšis pagal taikomus apskaitos standartus. |
| Vertės sumažėjimo įvertinimo metodas | Metodas, pagal kurį vertinamas vertės sumažėjimas, jei priemonės vertė sumažėja pagal jai taikomus apskaitos standartus. Kolektyviniai ir individualūs metodai yra atskirti. |
| Sukauptas vertės sumažėjimas | Ataskaitinę dieną priemonės atžvilgiu laikomų ar priskirtų atidėjinių padengti nuostoliams suma. Šis duomenų požymis taikomas priemonėms, kurių vertė sumažėjo pagal taikomą apskaitos standartą. |
| Suvaržymo šaltiniai | Sandorio, kurio pozicija yra suvaržyta pagal įgyvendinimo Reglamentą (ES) Nr. 680/2014, rūšis. Turtas yra traktuojamas kaip suvaržytas, jei jis buvo įkeistas arba jei jam taikomas koks nors susitarimas, kurio ji negali nutraukti be pasekmių, skirtas priemonę apsaugoti, įkeisti arba padidinti jos kredito vertę. |
| Priemonių apskaitos klasifikacija | Apskaitos portfelis, kai priemonė įrašoma pagal atskaitingojo agento taikomus apskaitos standartus. |
| Rizikos ribojimo portfelis | Prekybos knygos ir ne prekybos knygos pozicijų klasifikacija. Priemonės prekybos knygoje kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 86 punkte. |
| Sukaupti tikrosios vertės pokyčiai dėl kredito rizikos | Sukaupti tikrosios vertės pokyčiai dėl kredito rizikos pagal įgyvendinimo Reglamento (ES) Nr. 680/2014 V priedo 2 punkto 46 papunktį. |
| Nuo įsipareigojimų neįvykdymo sukauptos atgautos sumos | Visa nuo įsipareigojimų neįvykdymo dienos atgauta suma. |
| Emitento įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė | Emitento įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė per metus, apibrėžta vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 575/2013 160, 163, 179 ir 180 straipsniais. |
| Nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo ekonominio nuosmukio metu | Sumos, kuri dėl pozicijos galėtų būti prarasta ekonominio nuosmukio laikotarpiais dėl įsipareigojimų neįvykdymo per vienerių metų laikotarpį, santykis su suma, kuri įsipareigojimų neįvykdymo atveju išliktų neprarasta, pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 181 straipsnį. |
| Nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo ekonomikai funkcionuojant sklandžiai | Sumos, kuri dėl pozicijos galėtų būti prarasta, kai ekonomika funkcionuoja sklandžiai, dėl įsipareigojimų neįvykdymo per vienerių metų laikotarpį, su suma, kuri įsipareigojimų neįvykdymo atveju išliktų neprarasta, santykis. |
| Rizikos koeficientas | Su pozicija susiję rizikos koeficientai pagal Reglamentą (ES) Nr. 575/2013. |
| Pozicijos vertė (taip pat vadinama pozicija įsipareigojimų neįvykdymo atveju) | Pozicijos vertė atlikus kredito rizikos sumažinimą ir kredito perskaičiavimo koeficientai pagal įgyvendinimo Reglamentą (ES) Nr. 680/2014. |
| Kapitalo apskaičiavimo metodas rizikos ribojimo tikslais | Metodo, naudojamo apskaičiuoti pagal riziką įvertintų pozicijų sumas, identifikavimas Reglamento (ES) Nr. 575/2013 92 straipsnio 3 dalies a ir f punktų tikslais. |
| Pozicijos klasė | Pozicijos klasė, apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 575/2013.“ |

Laukas

Apibrėžimas

Restruktūrizavimo ir sąlygų pakeitimo statusas

Priemonių, kurios buvo restruktūrizuotos ir kurių sąlygos pakeistos, identifikavimas.

Restruktūrizavimo ir sąlygų pakeitimo statuso data

Data, kai įsigaliojo restruktūrizavimo arba sąlygų pakeitimo statusas, kaip nurodyta duomenų požymyje „Restruktūrizavimo ir sąlygų pakeitimo statusas“.

Priemonės įsipareigojimų įvykdymo statusas

Neveiksnių priemonių nustatymas pagal įgyvendinimo Reglamentą (ES) Nr. 680/2014.

Priemonės įsipareigojimų įvykdymo statuso data

Data, kai įsigaliojo arba pasikeitė priemonės įsipareigojimų įvykdymo statusas, kaip nurodyta duomenų požymyje „Priemonės įsipareigojimų įvykdymo statusas“.

Emitento įsipareigojimų neįvykdymo statusas

Emitento įsipareigojimų neįvykdymo statuso nustatymas pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 178 straipsnį.

Emitento įsipareigojimų neįvykdymo statuso data

Data, kai įsigaliojo arba pasikeitė įsipareigojimų neįvykdymo statusas, kaip nurodyta duomenų požymyje „Emitento įsipareigojimų neįvykdymo statusas“.

Priemonės įsipareigojimų neįvykdymo statusas

Priemonės įsipareigojimų neįvykdymo statuso nustatymas pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 178 straipsnį.

Priemonės įsipareigojimų neįvykdymo statuso data

Data, kai įsigaliojo arba pasikeitė įsipareigojimų neįvykdymo statusas, kaip nurodyta duomenų požymyje „Priemonės įsipareigojimų neįvykdymo statusas“.

Apskaitos standartas

Atskaitingojo agento naudojamas apskaitos standartas.

Balansinė vertė

Balansinė vertė pagal įgyvendinimo Reglamento (ES) Nr. 680/2014 V priedą.

Vertės sumažėjimo rūšis

Vertės sumažėjimo rūšis pagal taikomus apskaitos standartus.

Vertės sumažėjimo įvertinimo metodas

Metodas, pagal kurį vertinamas vertės sumažėjimas, jei priemonės vertė sumažėja pagal jai taikomus apskaitos standartus. Kolektyviniai ir individualūs metodai yra atskirti.

Sukauptas vertės sumažėjimas

Ataskaitinę dieną priemonės atžvilgiu laikomų ar priskirtų atidėjinių padengti nuostoliams suma. Šis duomenų požymis taikomas priemonėms, kurių vertė sumažėjo pagal taikomą apskaitos standartą.

Suvaržymo šaltiniai

Sandorio, kurio pozicija yra suvaržyta pagal įgyvendinimo Reglamentą (ES) Nr. 680/2014, rūšis. Turtas yra traktuojamas kaip suvaržytas, jei jis buvo įkeistas arba jei jam taikomas koks nors susitarimas, kurio ji negali nutraukti be pasekmių, skirtas priemonę apsaugoti, įkeisti arba padidinti jos kredito vertę.

Priemonių apskaitos klasifikacija

Apskaitos portfelis, kai priemonė įrašoma pagal atskaitingojo agento taikomus apskaitos standartus.

Rizikos ribojimo portfelis

Prekybos knygos ir ne prekybos knygos pozicijų klasifikacija. Priemonės prekybos knygoje kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 86 punkte.

Sukaupti tikrosios vertės pokyčiai dėl kredito rizikos

Sukaupti tikrosios vertės pokyčiai dėl kredito rizikos pagal įgyvendinimo Reglamento (ES) Nr. 680/2014 V priedo 2 punkto 46 papunktį.

Nuo įsipareigojimų neįvykdymo sukauptos atgautos sumos

Visa nuo įsipareigojimų neįvykdymo dienos atgauta suma.

Emitento įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė

Emitento įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė per metus, apibrėžta vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 575/2013 160, 163, 179 ir 180 straipsniais.

Nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo ekonominio nuosmukio metu

Sumos, kuri dėl pozicijos galėtų būti prarasta ekonominio nuosmukio laikotarpiais dėl įsipareigojimų neįvykdymo per vienerių metų laikotarpį, santykis su suma, kuri įsipareigojimų neįvykdymo atveju išliktų neprarasta, pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 181 straipsnį.

Nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo ekonomikai funkcionuojant sklandžiai

Sumos, kuri dėl pozicijos galėtų būti prarasta, kai ekonomika funkcionuoja sklandžiai, dėl įsipareigojimų neįvykdymo per vienerių metų laikotarpį, su suma, kuri įsipareigojimų neįvykdymo atveju išliktų neprarasta, santykis.

Rizikos koeficientas

Su pozicija susiję rizikos koeficientai pagal Reglamentą (ES) Nr. 575/2013.

Pozicijos vertė (taip pat vadinama pozicija įsipareigojimų neįvykdymo atveju)

Pozicijos vertė atlikus kredito rizikos sumažinimą ir kredito perskaičiavimo koeficientai pagal įgyvendinimo Reglamentą (ES) Nr. 680/2014.

Kapitalo apskaičiavimo metodas rizikos ribojimo tikslais

Metodo, naudojamo apskaičiuoti pagal riziką įvertintų pozicijų sumas, identifikavimas Reglamento (ES) Nr. 575/2013 92 straipsnio 3 dalies a ir f punktų tikslais.

Pozicijos klasė

Pozicijos klasė, apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 575/2013.“

---

(*1)  Jei įmanoma, centrinės valdžios (S.1311), krašto (regiono) valdžios (S.1312), vietos valdžios (S.1313) ir socialinės apsaugos fondų (S.1314) subsektorių duomenys teikiami juos nurodant atskirai.

*1

(*2)  Atitinkamas NCB gali reikalauti, kad faktiniai atskaitingieji agentai atskirai nurodytų namų ūkių (S.14) ir namų ūkiams paslaugas teikiančių ne pelno institucijų (S.15) subsektorius.“;

*2

(*3)  Šiuo atveju taikoma 2008 m. nacionalinių sąskaitų sistemoje nustatyta sektorių klasifikacija, nes 2010 m. ESS netaikoma“;

*3

(1)  Suvestiniai duomenys: vienetų skaičius arba suvestinė nominalioji vertė tokia pati kaip kainos vertė (žr. 4 lauką).

1

(2)  Jei įmanoma, centrinės valdžios (S.1311), krašto (regiono) valdžios (S.1312), vietos valdžios (S.1313) ir socialinės apsaugos fondų (S.1314) subsektorių duomenys teikiami juos nurodant atskirai.

2

(3)  Suvestiniai duomenys: vienetų skaičius arba suvestinė nominalioji vertė tokia pati kaip kainos vertė (žr. 4 lauką).

3

(4)  Jei įmanoma, centrinės valdžios (S.1311), krašto (regiono) valdžios (S.1312), vietos valdžios (S.1313) ir socialinės apsaugos fondų (S.1314) subsektorių duomenys teikiami juos nurodant atskirai.

4

(5)  Jei įmanoma, namų ūkių (S.14) ir namų ūkiams paslaugas teikiančių ne pelno institucijų (S.15) subsektorių duomenys teikiami juos nurodant atskirai.“;

5

(6)  Jei taikoma 4a straipsnio 3 dalyje nustatyta leidžianti nukrypti nuostata, duomenys laukams, susijusiems su duomenų teikimu pagal kiekvieną subjektą, turėtų būti teikiami pagal atitinkamas nacionalines taisykles, kurias nustato NCB, taikantis leidžiančią nukrypti nuostatą, užtikrindamas, kad privalomų suskirstymų duomenys yra homogeniški.

6

(7)  Jei taikoma 4a straipsnio 3 dalyje nustatyta leidžianti nukrypti nuostata, duomenys laukams, susijusiems su duomenų teikimu pagal kiekvieną subjektą, turėtų būti teikiami pagal atitinkamas nacionalines taisykles, kurias nustato NCB, taikantis leidžiančią nukrypti nuostatą, užtikrindamas, kad privalomų suskirstymų duomenys yra homogeniški.

7

(8)  Kiti patikslinimai (pavyzdžiui, balansinė vertė) gali būti vartojami kai įmanoma, jei negalima gauti duomenų apie rinkos vertę.

8

(9)  Jei įmanoma, centrinės valdžios (S.1311), krašto (regiono) valdžios (S.1312), vietos valdžios (S.1313) ir socialinės apsaugos fondų (S.1314) subsektorių duomenys teikiami juos nurodant atskirai.“

9

(*4)  
  2014 m. balandžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 680/2014, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 nustatomi įstaigų priežiūros ataskaitų teikimo techniniai įgyvendinimo standartai (OL L 191, 2014 6 28, p. 1).“ ;

*4

(10)  
  2002 m. liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo (OL L 243, 2002 9 11, p. 1).

10

(11)  
  2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1893/2006, nustatantis statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (OL L 393, 2006 12 30, p. 1).

11

---

SPRENDIMAI

| 2016 8 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 222/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 8 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 222/52

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2016/1385

2014 m. spalio 1 d.

dėl valstybės pagalbos SA.27408 (C 24/10) (ex NN 37/10, ex CP 19/09), kurią Kastilijos-La Mančos valdžios institucijos suteikė skaitmeninės antžeminės televizijos diegimui atokiuose ir mažiau urbanizuotuose Kastilijos-La Mančos regionuose

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 6846)

(Tekstas autentiškas tik ispanų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas pagal minėtas nuostatas ir atsižvelgdama į šias pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2009 m. sausio 14 d. Komisija gavo įmonės Radiodifusión Digital SL (toliau – įmonė Radiodifusión) skundą, o 2009 m. gegužės 18 d. – įmonės SES Astra S.A. (toliau – įmonė Astra) skundą. Abiejuose skunduose minima Ispanijos valdžios institucijų patvirtinta valstybės pagalbos schema dėl perėjimo nuo analoginės prie skaitmeninės televizijos atokiuose ir mažiau urbanizuotuose Ispanijos regionuose. Ginčijama schema pagrįsta 2005 m. birželio 14 d. Įstatymu 10/2005 dėl skubių priemonių skaitmeninės antžeminės televizijos diegimui skatinti, kabelinei televizijai liberalizuoti ir įvairovei remti (1). Kiti siekiant pereiti prie skaitmeninės antžeminės televizijos priimti teisės aktai, be kita ko, yra šie: 2005 m. liepos 29 d. Karaliaus dekretas 944/2005 dėl Nacionalinio skaitmeninės antžeminės televizijos techninio plano (toliau – Nacionalinis techninis planas) patvirtinimo (2); 2005 m. liepos 29 d. Karaliaus dekretas 945/2005 dėl skaitmeninės antžeminės televizijos transliavimo paslaugų teikimo bendrųjų nuostatų patvirtinimo; 2005 m. liepos 29 d. Įsakymas ITC/2476/2005 dėl skaitmeninės antžeminės televizijos transliavimo paslaugų teikimo bendrųjų nuostatų ir tvarkos patvirtinimo; 2006 m. liepos 28 d. Karaliaus dekretas 920/2006 dėl radijo ir kabelinės televizijos transliavimo paslaugų teikimo bendrųjų nuostatų patvirtinimo. |
| --- | --- |

(1)

2009 m. sausio 14 d. Komisija gavo įmonės Radiodifusión Digital SL (toliau – įmonė Radiodifusión) skundą, o 2009 m. gegužės 18 d. – įmonės SES Astra S.A. (toliau – įmonė Astra) skundą. Abiejuose skunduose minima Ispanijos valdžios institucijų patvirtinta valstybės pagalbos schema dėl perėjimo nuo analoginės prie skaitmeninės televizijos atokiuose ir mažiau urbanizuotuose Ispanijos regionuose. Ginčijama schema pagrįsta 2005 m. birželio 14 d. Įstatymu 10/2005 dėl skubių priemonių skaitmeninės antžeminės televizijos diegimui skatinti, kabelinei televizijai liberalizuoti ir įvairovei remti (1). Kiti siekiant pereiti prie skaitmeninės antžeminės televizijos priimti teisės aktai, be kita ko, yra šie: 2005 m. liepos 29 d. Karaliaus dekretas 944/2005 dėl Nacionalinio skaitmeninės antžeminės televizijos techninio plano (toliau – Nacionalinis techninis planas) patvirtinimo (2); 2005 m. liepos 29 d. Karaliaus dekretas 945/2005 dėl skaitmeninės antžeminės televizijos transliavimo paslaugų teikimo bendrųjų nuostatų patvirtinimo; 2005 m. liepos 29 d. Įsakymas ITC/2476/2005 dėl skaitmeninės antžeminės televizijos transliavimo paslaugų teikimo bendrųjų nuostatų ir tvarkos patvirtinimo; 2006 m. liepos 28 d. Karaliaus dekretas 920/2006 dėl radijo ir kabelinės televizijos transliavimo paslaugų teikimo bendrųjų nuostatų patvirtinimo.

Radiodifusión Digital SL

Radiodifusión

SES Astra S.A.

Astra

1

2

| (2) | Šios priemonės taikomos visoje Ispanijos teritorijoje, tačiau Komisija pradėjo dvi atskiras procedūras: vieną – skirtą visai Ispanijai už Kastilijos-La Mančos srities ribų ir kitą – skirtą būtent Kastilijos-La Mančos sričiai. Nors pagalbos priemonė abiem atvejais yra tokia pati ir susiduria su tokiomis pačiomis problemomis, Kastilijoje-La Mančoje esama tam tikrų specifinių klausimų, kurie yra nelabai svarbūs (arba visai nesvarbūs) kalbant apie bendrą Ispanijos atvejį. Konkrečiai įmonės Radiodifusión skundas yra susijęs tik su Kastilijos-La Mančos atveju, nes Kastilijos-La Mančos regioninė valdžia pagalbos schemą pritaikė kitaip lyginant su modeliu, naudotu kituose regionuose, ir Kastilijos-La Mančos atveju buvo būtina atlikti išsamų ekonominio tyrimo vertinimą. |
| --- | --- |

(2)

Šios priemonės taikomos visoje Ispanijos teritorijoje, tačiau Komisija pradėjo dvi atskiras procedūras: vieną – skirtą visai Ispanijai už Kastilijos-La Mančos srities ribų ir kitą – skirtą būtent Kastilijos-La Mančos sričiai. Nors pagalbos priemonė abiem atvejais yra tokia pati ir susiduria su tokiomis pačiomis problemomis, Kastilijoje-La Mančoje esama tam tikrų specifinių klausimų, kurie yra nelabai svarbūs (arba visai nesvarbūs) kalbant apie bendrą Ispanijos atvejį. Konkrečiai įmonės Radiodifusión skundas yra susijęs tik su Kastilijos-La Mančos atveju, nes Kastilijos-La Mančos regioninė valdžia pagalbos schemą pritaikė kitaip lyginant su modeliu, naudotu kituose regionuose, ir Kastilijos-La Mančos atveju buvo būtina atlikti išsamų ekonominio tyrimo vertinimą.

Radiodifusión

| (3) | Abiem atvejais 2010 m. rugsėjo 29 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą argumentuodama, kad valstybės pagalbos schema diskriminuojami platformos operatoriai. Sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą (toliau – Sprendimas pradėti procedūrą) 2010 m. gruodžio 11 d. paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3). Buvo gautos pastabos iš trijų suinteresuotųjų šalių: 2011 m. sausio 11 d. – iš įmonės Radiodifusión, o 2011 m. vasario 4 d. – iš įmonių Abertis ir SES Astra S.A. (toliau – įmonė Astra). |
| --- | --- |

(3)

Abiem atvejais 2010 m. rugsėjo 29 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą argumentuodama, kad valstybės pagalbos schema diskriminuojami platformos operatoriai. Sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą (toliau – Sprendimas pradėti procedūrą) 2010 m. gruodžio 11 d. paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3). Buvo gautos pastabos iš trijų suinteresuotųjų šalių: 2011 m. sausio 11 d. – iš įmonės Radiodifusión, o 2011 m. vasario 4 d. – iš įmonių Abertis ir SES Astra S.A. (toliau – įmonė Astra).

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

3

Radiodifusión

Abertis

SES Astra S.A.

Astra

| (4) | 2011 m. sausio 19 d. ir vasario 9 d. pastabos buvo perduotos Ispanijai, kuriai buvo suteikta galimybė pareikšti nuomonę šiuo klausimu. 2011 m. vasario 18 d. ir 2011 m. kovo 8 d. Ispanijos Karalystės nuolatinė atstovybė pristatė Kastilijos-La Mančos autonominės Vyriausybės pastabas (Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha, toliau – JCCM) trečiosioms šalims ir paprašė jų pastabų. 2011 m. gegužės 27 d. ir 2012 m. rugpjūčio 9 d. Komisija Ispanijai išsiuntė prašymus pateikti informaciją, į kuriuos ši (JCCM) atsakė atitinkamai 2011 m. birželio 10 d. ir 2012 m. rugsėjo 10 d.2011 m. rugpjūčio 20 d. Komisija įmonei Radiodifusión išsiuntė prašymą pateikti informaciją, į kurį ši atsakė 2011 m. rugsėjo 29 d.2011 m. spalio 14 d., 2011 m. lapkričio 15 d. ir 2012 m. gruodžio 6 d. JCCM savo iniciatyva pateikė papildomos informacijos. Be to, 2011 m. gegužės 18 d. buvo surengtas susitikimas tarp Komisijos ir Ispanijos valdžios institucijų bei JCCM. |
| --- | --- |

(4)

2011 m. sausio 19 d. ir vasario 9 d. pastabos buvo perduotos Ispanijai, kuriai buvo suteikta galimybė pareikšti nuomonę šiuo klausimu. 2011 m. vasario 18 d. ir 2011 m. kovo 8 d. Ispanijos Karalystės nuolatinė atstovybė pristatė Kastilijos-La Mančos autonominės Vyriausybės pastabas (Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha, toliau – JCCM) trečiosioms šalims ir paprašė jų pastabų. 2011 m. gegužės 27 d. ir 2012 m. rugpjūčio 9 d. Komisija Ispanijai išsiuntė prašymus pateikti informaciją, į kuriuos ši (JCCM) atsakė atitinkamai 2011 m. birželio 10 d. ir 2012 m. rugsėjo 10 d.2011 m. rugpjūčio 20 d. Komisija įmonei Radiodifusión išsiuntė prašymą pateikti informaciją, į kurį ši atsakė 2011 m. rugsėjo 29 d.2011 m. spalio 14 d., 2011 m. lapkričio 15 d. ir 2012 m. gruodžio 6 d. JCCM savo iniciatyva pateikė papildomos informacijos. Be to, 2011 m. gegužės 18 d. buvo surengtas susitikimas tarp Komisijos ir Ispanijos valdžios institucijų bei JCCM.

Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha

Radiodifusión

| (5) | 2013 m. gegužės 15 d. JCCM pateikė informacijos apie tai, kaip buvo organizuotas konkursas eksploatavimui ir priežiūrai skirtai pagalbai gauti, o 2013 m. gruodžio 20 d. pateikė informacijos apie Ispanijoje atliekamas procedūras dėl baudos skyrimo įmonei Radiodifusión ir ją patronuojančiajai įmonei INGEST bei pastabas dėl vykdomų pokalbių tarp Komisijos ir Ispanijos valdžios institucijų valstybės pagalbos SA 28599 klausimais. 2014 m. birželio 6 d. JCCM pateikė pastabas, siekdama įrodyti, jog jos veiksmai atitinka „rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą“ ir ES viešųjų pirkimų standartus. Be to, buvo įvairių apsikeitimų tyrimų rezultatais tarp Komisijos ir JCCM. |
| --- | --- |

(5)

2013 m. gegužės 15 d. JCCM pateikė informacijos apie tai, kaip buvo organizuotas konkursas eksploatavimui ir priežiūrai skirtai pagalbai gauti, o 2013 m. gruodžio 20 d. pateikė informacijos apie Ispanijoje atliekamas procedūras dėl baudos skyrimo įmonei Radiodifusión ir ją patronuojančiajai įmonei INGEST bei pastabas dėl vykdomų pokalbių tarp Komisijos ir Ispanijos valdžios institucijų valstybės pagalbos SA 28599 klausimais. 2014 m. birželio 6 d. JCCM pateikė pastabas, siekdama įrodyti, jog jos veiksmai atitinka „rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą“ ir ES viešųjų pirkimų standartus. Be to, buvo įvairių apsikeitimų tyrimų rezultatais tarp Komisijos ir JCCM.

Radiodifusión

INGEST

| (6) | 2013 m. birželio 20 d. Komisija priėmė galutinį neigiamą sprendimą dėl valstybės pagalbos SA 28599 skaitmeninės antžeminės televizijos diegimui atokiuose ir mažiau urbanizuotuose regionuose (už Kastilijos-La Mančos ribų) (4). |
| --- | --- |

(6)

2013 m. birželio 20 d. Komisija priėmė galutinį neigiamą sprendimą dėl valstybės pagalbos SA 28599 skaitmeninės antžeminės televizijos diegimui atokiuose ir mažiau urbanizuotuose regionuose (už Kastilijos-La Mančos ribų) (4).

4

2.   PRIEMONĖS APRAŠYMAS

PRIEMONĖS APRAŠYMAS

2.1.   APLINKYBĖS

2.1.1.   Skundo pateikėjai

Skundo pateikėjai

| (7) | Įmonė Radiodifusión yra vietos telekomunikacijų ir antžeminės televizijos platformos operatorius, užregistruotas Telekomunikacijų rinkos komisijos (Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones, toliau – CMT) operatorių registre viešajam telekomunikacijų tinklui valdyti ir elektroninių ryšių (ypač radijo ir televizijos transliavimo) paslaugoms teikti. |
| --- | --- |

(7)

Įmonė Radiodifusión yra vietos telekomunikacijų ir antžeminės televizijos platformos operatorius, užregistruotas Telekomunikacijų rinkos komisijos (Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones, toliau – CMT) operatorių registre viešajam telekomunikacijų tinklui valdyti ir elektroninių ryšių (ypač radijo ir televizijos transliavimo) paslaugoms teikti.

Radiodifusión

Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones

| (8) | Įmonė Radiodifusión pranešė, kad finansavimo schemos Kastilijoje-La Mančoje buvo paskirtos platformos operatoriams, kurie jau valdė tinklą, apimantį nacionalinę teritoriją. Tokiu būdu visi alternatyvieji tinklai (t. y. vietos tinklų operatoriai) į jas nebuvo įtraukti. Pasak įmonės Radiodifusión, ginčijama schema trukdo esamai konkurencijai vietos mastu ir potencialiai kompetencijai regioniniu bei nacionaliniu mastu. |
| --- | --- |

(8)

Įmonė Radiodifusión pranešė, kad finansavimo schemos Kastilijoje-La Mančoje buvo paskirtos platformos operatoriams, kurie jau valdė tinklą, apimantį nacionalinę teritoriją. Tokiu būdu visi alternatyvieji tinklai (t. y. vietos tinklų operatoriai) į jas nebuvo įtraukti. Pasak įmonės Radiodifusión, ginčijama schema trukdo esamai konkurencijai vietos mastu ir potencialiai kompetencijai regioniniu bei nacionaliniu mastu.

Radiodifusión

Radiodifusión

| (9) | Įmonė Radiodifusión taip pat tvirtino, kad didžioji dalis Kastilijos-La Mančos srities investicijų buvo panaudota ne jau esamiems analoginiams transliavimo centrams modernizuoti, o naujiems steigti. Įmonė Radiodifusión šį teiginį pagrindė palyginusi savivaldybių, kurios gavo investicijų, ir savivaldybių, kuriose yra analoginių transliavimo centrų, sąrašus. Apytiksliai 80 % savivaldybių, kurios gavo investicijų, neturėjo analoginio transliavimo centro prieš įdiegiant schemą. Įmonė Radiodifusión taip pat pabrėžė, kad antžeminio tinklo skaitmeninimas nereikalavo masinio naujų centrų kūrimo. Taigi jiems modernizuoti skirta lėšų suma buvo nepagrįstai didelė. |
| --- | --- |

(9)

Įmonė Radiodifusión taip pat tvirtino, kad didžioji dalis Kastilijos-La Mančos srities investicijų buvo panaudota ne jau esamiems analoginiams transliavimo centrams modernizuoti, o naujiems steigti. Įmonė Radiodifusión šį teiginį pagrindė palyginusi savivaldybių, kurios gavo investicijų, ir savivaldybių, kuriose yra analoginių transliavimo centrų, sąrašus. Apytiksliai 80 % savivaldybių, kurios gavo investicijų, neturėjo analoginio transliavimo centro prieš įdiegiant schemą. Įmonė Radiodifusión taip pat pabrėžė, kad antžeminio tinklo skaitmeninimas nereikalavo masinio naujų centrų kūrimo. Taigi jiems modernizuoti skirta lėšų suma buvo nepagrįstai didelė.

Radiodifusión

Radiodifusión

Radiodifusión

| (10) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, įmonė Radiodifusión padarė išvadą, kad pagrindinis subsidijų tikslas buvo ne esamo tinklo skaitmeninimas, o modernesnio ir platesnio tinklo sukūrimas, kuris leistų tradiciniams operatoriams (ypač įmonėms TelecomCLM ir Abertis) aktyviau konkuruoti vietos transliuotojų ir mobiliosios televizijos ryšio perdavimo paslaugų rinkoje. Atsižvelgdama į aplinkybes, įmonė Radiodifusión mano. kad neįmanoma pagrįsti, kodėl nebuvo vykdoma atvira ir skaidri procedūra subsidijoms paskirstyti, kadangi bet kuris tinklo operatorius būtų galėjęs steigti naujus centrus. Todėl įmonė Radiodifusióntaip pat atkreipia dėmesį į tinklų operatorių rinkos iškraipymą. |
| --- | --- |

(10)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, įmonė Radiodifusión padarė išvadą, kad pagrindinis subsidijų tikslas buvo ne esamo tinklo skaitmeninimas, o modernesnio ir platesnio tinklo sukūrimas, kuris leistų tradiciniams operatoriams (ypač įmonėms TelecomCLM ir Abertis) aktyviau konkuruoti vietos transliuotojų ir mobiliosios televizijos ryšio perdavimo paslaugų rinkoje. Atsižvelgdama į aplinkybes, įmonė Radiodifusión mano. kad neįmanoma pagrįsti, kodėl nebuvo vykdoma atvira ir skaidri procedūra subsidijoms paskirstyti, kadangi bet kuris tinklo operatorius būtų galėjęs steigti naujus centrus. Todėl įmonė Radiodifusióntaip pat atkreipia dėmesį į tinklų operatorių rinkos iškraipymą.

Radiodifusión

TelecomCLM

Abertis

Radiodifusión

Radiodifusión

| (11) | Antras skundo pateikėjas yra įmonė SES Astra, palydovinės platformos operatorius. Įsteigtas 1985 m., tai buvo pirmasis privatus palydovinio ryšio operatorius Europoje. Įmonė Astra Europos ir užsienio klientams teikia plačią transliavimo ir plačiajuosčio ryšio sprendimų pasiūlą. Ji tiesiogiai transliuoja televizijos ir radijo programas milijonams gyventojų ir teikia interneto prieigos bei tinklo paslaugas viešojo sektoriaus ir privatiems vartotojams. |
| --- | --- |

(11)

Antras skundo pateikėjas yra įmonė SES Astra, palydovinės platformos operatorius. Įsteigtas 1985 m., tai buvo pirmasis privatus palydovinio ryšio operatorius Europoje. Įmonė Astra Europos ir užsienio klientams teikia plačią transliavimo ir plačiajuosčio ryšio sprendimų pasiūlą. Ji tiesiogiai transliuoja televizijos ir radijo programas milijonams gyventojų ir teikia interneto prieigos bei tinklo paslaugas viešojo sektoriaus ir privatiems vartotojams.

SES Astra

Astra

| (12) | Įmonė Astra tvirtina, kad priemonė pažeidžia technologinio neutralumo principą, nes remia vien tik antžeminio transliavimo skaitmeninimą. Kad įrodytų, jog palydovinė platforma yra reali alternatyva, įmonė Astra mini Kantabrijos atvejį. 2008 m. sausio mėn. šios autonominės srities regioninė valdžia surengė konkursą skaitmeninės televizijos aprėpčiai plėsti visoje Kantabrijos teritorijoje ir pasirinko įmonę Astra, kad ši transliuotų nemokamus kanalus per savo platformą. Tačiau 2008 m. lapkričio mėn. regioninė valdžia šią sutartį nutraukė. Pasak įmonės Astra, valdžios institucijos nutraukė sutartį tik sužinojusios, kad centrinė valdžia ketina finansuoti analoginio antžeminio tinklo modernizavimą. Ir iš tiesų Kantabrijos valdžios institucijos 2008 m. lapkričio 7 d. raštu paaiškino, kad sutartis nutraukta dėl centrinės valdžios tuo laikotarpiu priimtų sprendimų skaitmeninės televizijos aprėpčiai visoje Ispanijos teritorijoje išplėsti (5). Taigi, kaip teigia skundo pateikėjas, iš Kantabrijos atvejo matyti, kad įmonė Astra pirmiau galėjo konkuruoti rinkoje ir kad dėl centrinės valdžios sprendimų ši konkurencija tapo nebeįmanoma. |
| --- | --- |

(12)

Įmonė Astra tvirtina, kad priemonė pažeidžia technologinio neutralumo principą, nes remia vien tik antžeminio transliavimo skaitmeninimą. Kad įrodytų, jog palydovinė platforma yra reali alternatyva, įmonė Astra mini Kantabrijos atvejį. 2008 m. sausio mėn. šios autonominės srities regioninė valdžia surengė konkursą skaitmeninės televizijos aprėpčiai plėsti visoje Kantabrijos teritorijoje ir pasirinko įmonę Astra, kad ši transliuotų nemokamus kanalus per savo platformą. Tačiau 2008 m. lapkričio mėn. regioninė valdžia šią sutartį nutraukė. Pasak įmonės Astra, valdžios institucijos nutraukė sutartį tik sužinojusios, kad centrinė valdžia ketina finansuoti analoginio antžeminio tinklo modernizavimą. Ir iš tiesų Kantabrijos valdžios institucijos 2008 m. lapkričio 7 d. raštu paaiškino, kad sutartis nutraukta dėl centrinės valdžios tuo laikotarpiu priimtų sprendimų skaitmeninės televizijos aprėpčiai visoje Ispanijos teritorijoje išplėsti (5). Taigi, kaip teigia skundo pateikėjas, iš Kantabrijos atvejo matyti, kad įmonė Astra pirmiau galėjo konkuruoti rinkoje ir kad dėl centrinės valdžios sprendimų ši konkurencija tapo nebeįmanoma.

Astra

Astra

Astra

Astra

5

Astra

2.1.2.   Atitinkamas sektorius

Atitinkamas sektorius

| (13) | Klausimas susijęs su transliavimo sektoriumi. Tai sektorius, kurio įvairiuose transliavimo paslaugų produkcijos grandinės lygmenyse dalyvauja daug veikėjų. |
| --- | --- |

(13)

Klausimas susijęs su transliavimo sektoriumi. Tai sektorius, kurio įvairiuose transliavimo paslaugų produkcijos grandinės lygmenyse dalyvauja daug veikėjų.

| (14) | Transliuotojai yra televizijos kanalų redaktoriai, kurie perka arba patys kuria televizijos turinį ir iš jo sudaro televizijos kanalus. Tada šie kanalai pateikiami visuomenei per įvairias platformas (pvz., palydovinę, skaitmeninės antžeminės televizijos, kabelinę, IPTV). Ispanijos teisės aktais nustatyta, kad transliavimo paslaugos yra viešosios paslaugos, todėl jas teikia tiek valstybei priklausantys (RTVE), tiek valstybės licencijas turintys privatūs transliuotojai (6). Šie nemokami (angl. free-to-air) kanalai rodomi žiūrovams be jokio mokesčio. Siekiant užtikrinti, kad gyventojai iš tiesų galėtų naudotis šia viešąja paslauga, įstatymais yra nustatyta būtina transliavimo aprėptis, kurios privalo laikytis tiek visuomeninis transliuotojas, tiek privatūs licencijas turintys veiklos vykdytojai. Todėl visuomeninių transliuotojų transliacijas žiūrėti turi turėti galimybę bent 98 %, o privačių – bent 96 % Ispanijos gyventojų. Nuosavo nacionalinio transliavimo tinklo neturintys Ispanijos nacionaliniai transliuotojai sudaro sutartis su platformų operatoriais, kad šie transliuotų jų turinį ir taip būtų įvykdyti reikalavimai dėl aprėpties. |
| --- | --- |

(14)

Transliuotojai yra televizijos kanalų redaktoriai, kurie perka arba patys kuria televizijos turinį ir iš jo sudaro televizijos kanalus. Tada šie kanalai pateikiami visuomenei per įvairias platformas (pvz., palydovinę, skaitmeninės antžeminės televizijos, kabelinę, IPTV). Ispanijos teisės aktais nustatyta, kad transliavimo paslaugos yra viešosios paslaugos, todėl jas teikia tiek valstybei priklausantys (RTVE), tiek valstybės licencijas turintys privatūs transliuotojai (6). Šie nemokami (angl. free-to-air) kanalai rodomi žiūrovams be jokio mokesčio. Siekiant užtikrinti, kad gyventojai iš tiesų galėtų naudotis šia viešąja paslauga, įstatymais yra nustatyta būtina transliavimo aprėptis, kurios privalo laikytis tiek visuomeninis transliuotojas, tiek privatūs licencijas turintys veiklos vykdytojai. Todėl visuomeninių transliuotojų transliacijas žiūrėti turi turėti galimybę bent 98 %, o privačių – bent 96 % Ispanijos gyventojų. Nuosavo nacionalinio transliavimo tinklo neturintys Ispanijos nacionaliniai transliuotojai sudaro sutartis su platformų operatoriais, kad šie transliuotų jų turinį ir taip būtų įvykdyti reikalavimai dėl aprėpties.

RTVE

6

free-to-air

| (15) | Telekomunikacijų įrangos tiekėjai yra įvairioms platformoms statyti būtinos infrastruktūros ar prietaisų gamintojai ar įrengėjai. |
| --- | --- |

(15)

Telekomunikacijų įrangos tiekėjai yra įvairioms platformoms statyti būtinos infrastruktūros ar prietaisų gamintojai ar įrengėjai.

| (16) | Platformų operatoriai (arba tinklų operatoriai) yra privatūs ar valstybės kontroliuojami subjektai, kurie valdo transliuotojų sukurtų kanalų signalams perduoti ir transliuoti reikalingą infrastruktūrą. Iš pradžių vienintelė platforma televizijos pramonėje buvo analoginė antžeminė platforma. Vėliau, tobulėjant technologijai, rinkoje atsirado ir daugiau platformų, t. y. palydovinė platforma, kabelinė platforma ir visai neseniai IPTV (7), per kurią televizijos signalai perduodami plačiajuosčio ryšio priemonėmis. |
| --- | --- |

(16)

Platformų operatoriai (arba tinklų operatoriai) yra privatūs ar valstybės kontroliuojami subjektai, kurie valdo transliuotojų sukurtų kanalų signalams perduoti ir transliuoti reikalingą infrastruktūrą. Iš pradžių vienintelė platforma televizijos pramonėje buvo analoginė antžeminė platforma. Vėliau, tobulėjant technologijai, rinkoje atsirado ir daugiau platformų, t. y. palydovinė platforma, kabelinė platforma ir visai neseniai IPTV (7), per kurią televizijos signalai perduodami plačiajuosčio ryšio priemonėmis.

7

| (17) | Antžeminio transliavimo televizijos signalai iš televizijos studijos siunčiami į transliavimo centrą (angl. head-end), kuris paprastai priklauso tinklo operatoriui ir yra jo valdomas. Tada iš šio transliavimo centro signalai perduodami ir siunčiami į tinklo operatoriaus valdomus transliavimo centrus (pvz., bokštą). Kartais jie perduodami per palydovą. Galiausiai iš transliavimo centrų transliuojami signalai pasiekia žmonių namus. Skaitmeninant analoginį antžeminį tinklą būtina pakeisti antžeminius siųstuvus, tačiau kadangi skaitmeninių signalų spektras yra siauresnis nei analoginių ir naujajai technologijai reikalingas siauresnis tinklas, kai kuriais atvejais plečiant aprėptį taip pat yra būtina statyti naujus transliavimo centrus. Žiūrovui reikalingas priedėlis, kuris gali būti jau integruotas į televizorių. |
| --- | --- |

(17)

Antžeminio transliavimo televizijos signalai iš televizijos studijos siunčiami į transliavimo centrą (angl. head-end), kuris paprastai priklauso tinklo operatoriui ir yra jo valdomas. Tada iš šio transliavimo centro signalai perduodami ir siunčiami į tinklo operatoriaus valdomus transliavimo centrus (pvz., bokštą). Kartais jie perduodami per palydovą. Galiausiai iš transliavimo centrų transliuojami signalai pasiekia žmonių namus. Skaitmeninant analoginį antžeminį tinklą būtina pakeisti antžeminius siųstuvus, tačiau kadangi skaitmeninių signalų spektras yra siauresnis nei analoginių ir naujajai technologijai reikalingas siauresnis tinklas, kai kuriais atvejais plečiant aprėptį taip pat yra būtina statyti naujus transliavimo centrus. Žiūrovui reikalingas priedėlis, kuris gali būti jau integruotas į televizorių.

head-end

| (18) | Palydovinio transliavimo signalai siunčiami į transliavimo centrą (angl. head-end) ir iš jo perduodami į palydovą, iš kurio transliuojami į žmonių namus. Kitu atveju signalai gali būti siunčiami tiesiai į palydovą iš televizijos studijos, jei ji turi tam reikalingą įrangą. Žiūrovui reikalinga įranga – palydovinė antena ir priedėlis. Plečiant palydovinio transliavimo aprėptį regione reikia įdiegti antžeminę įrangą kliento namuose. Todėl transliavimui naudojant palydovinę platformą geografinė aprėptis galėtų pasiekti beveik 100 %, o aprėptis naudojant antžeminę platformą siekia apytiksliai 98 % Ispanijos teritorijos. |
| --- | --- |

(18)

Palydovinio transliavimo signalai siunčiami į transliavimo centrą (angl. head-end) ir iš jo perduodami į palydovą, iš kurio transliuojami į žmonių namus. Kitu atveju signalai gali būti siunčiami tiesiai į palydovą iš televizijos studijos, jei ji turi tam reikalingą įrangą. Žiūrovui reikalinga įranga – palydovinė antena ir priedėlis. Plečiant palydovinio transliavimo aprėptį regione reikia įdiegti antžeminę įrangą kliento namuose. Todėl transliavimui naudojant palydovinę platformą geografinė aprėptis galėtų pasiekti beveik 100 %, o aprėptis naudojant antžeminę platformą siekia apytiksliai 98 % Ispanijos teritorijos.

head-end

2.1.3.   Bendroji informacija

Bendroji informacija

| (19) | Tiriama priemonė turi būti įvertinta užbaigto ar šiuo metu vykstančio antžeminės, palydovinės ir kabelinės platformų transliavimo skaitmeninimo proceso kontekste. Skaitmenintas transliavimas yra pranašesnis už analoginį savo didesniu perdavimo pajėgumu efektyviau naudojant radijo spektrą. Tai ypač aktualu ribotą dažnių spektrą turintiems antžeminiams transliuotojams, konkuruojantiems su mobiliųjų telekomunikacijų įmonėmis dėl nepakankamo plačiajuosčio ryšio. Palydovinio transliavimo pranašumas yra tas, kad jam naudojama visai kita dažnių juosta ir dažnių tikrai netrūksta. |
| --- | --- |

(19)

Tiriama priemonė turi būti įvertinta užbaigto ar šiuo metu vykstančio antžeminės, palydovinės ir kabelinės platformų transliavimo skaitmeninimo proceso kontekste. Skaitmenintas transliavimas yra pranašesnis už analoginį savo didesniu perdavimo pajėgumu efektyviau naudojant radijo spektrą. Tai ypač aktualu ribotą dažnių spektrą turintiems antžeminiams transliuotojams, konkuruojantiems su mobiliųjų telekomunikacijų įmonėmis dėl nepakankamo plačiajuosčio ryšio. Palydovinio transliavimo pranašumas yra tas, kad jam naudojama visai kita dažnių juosta ir dažnių tikrai netrūksta.

| (20) | Analoginę televiziją pakeitus skaitmenine atlaisvinama nemažai aukštos kokybės radijo spektro – tai vadinamasis „skaitmeninis dividendas“, kurį bus galima panaudoti teikiant elektroninio ryšio paslaugas. Šis „skaitmeninis dividendas“ ir ypač 790–862 MHz dažniai (vadinamoji 800 MHz juosta) gali sustiprinti elektroninių ryšių pramonę, stipriai paskatinti konkurencingumą bei augimą ir būti labai įvairiais atžvilgiais naudingi visuomenei ir kultūrai (8). |
| --- | --- |

(20)

Analoginę televiziją pakeitus skaitmenine atlaisvinama nemažai aukštos kokybės radijo spektro – tai vadinamasis „skaitmeninis dividendas“, kurį bus galima panaudoti teikiant elektroninio ryšio paslaugas. Šis „skaitmeninis dividendas“ ir ypač 790–862 MHz dažniai (vadinamoji 800 MHz juosta) gali sustiprinti elektroninių ryšių pramonę, stipriai paskatinti konkurencingumą bei augimą ir būti labai įvairiais atžvilgiais naudingi visuomenei ir kultūrai (8).

8

| (21) | Šį „skaitmeninį dividendą“ galima gauti arba pereinant nuo antžeminės prie kitokios platformos, arba analoginį antžeminį transliavimą keičiant skaitmeniniu. Taip pat galima rinktis mišrų sprendimą – suderinti įvairias platformas (9). |
| --- | --- |

(21)

Šį „skaitmeninį dividendą“ galima gauti arba pereinant nuo antžeminės prie kitokios platformos, arba analoginį antžeminį transliavimą keičiant skaitmeniniu. Taip pat galima rinktis mišrų sprendimą – suderinti įvairias platformas (9).

9

| (22) | Vis dėlto antžeminio transliavimo atveju dažnių trūkumo problema išlieka net ir po skaitmeninimo. Netrukus po to, kai 2010 m. balandžio mėn. galutinai pereita nuo analoginės prie skaitmeninės televizijos, Ispanijos valdžia turėjo vietoj 800 MHz juostos transliuotojams skirti žemesnę dažnių juostą (10). Perkeliant transliuotojams skirtus skaitmeninės antžeminės televizijos tankintuvus prireikė papildomų išlaidų ir daugiau valstybės pagalbos, kurią Komisija šiuo metu tiria per pradėtą oficialią tyrimo procedūrą (11). |
| --- | --- |

(22)

Vis dėlto antžeminio transliavimo atveju dažnių trūkumo problema išlieka net ir po skaitmeninimo. Netrukus po to, kai 2010 m. balandžio mėn. galutinai pereita nuo analoginės prie skaitmeninės televizijos, Ispanijos valdžia turėjo vietoj 800 MHz juostos transliuotojams skirti žemesnę dažnių juostą (10). Perkeliant transliuotojams skirtus skaitmeninės antžeminės televizijos tankintuvus prireikė papildomų išlaidų ir daugiau valstybės pagalbos, kurią Komisija šiuo metu tiria per pradėtą oficialią tyrimo procedūrą (11).

10

11

| (23) | Kalbant apie televiziją, jos antžeminis skaitmeninis transliavimas ir toliau bus svarbi platforma netolimoje ateityje, tačiau gali būti, kad plačiajuosčio ryšio technologijos (tokios kaip naujos kartos prieigos (NKP) tinklai) taps svarbia alternatyva kaip dominuojanti transliavimo technologija. Tačiau tokių NKP tinklų geografinė aprėptis Ispanijoje kol kas nėra visuotinė. |
| --- | --- |

(23)

Kalbant apie televiziją, jos antžeminis skaitmeninis transliavimas ir toliau bus svarbi platforma netolimoje ateityje, tačiau gali būti, kad plačiajuosčio ryšio technologijos (tokios kaip naujos kartos prieigos (NKP) tinklai) taps svarbia alternatyva kaip dominuojanti transliavimo technologija. Tačiau tokių NKP tinklų geografinė aprėptis Ispanijoje kol kas nėra visuotinė.

| (24) | Šiuo metu Ispanijoje veikia keturios transliavimo platformos: skaitmeninės antžeminės technologijos (DBV-T), palydovinė (DBV-S), kabelinė (DVB-C) ir IPTV. Skaitmeninė antžeminė televizija – pagrindinė nemokamų visuomeninių ir privačių Ispanijos televizijos kanalų platforma (12). Pagrindinis antžeminio tinklo operatorius yra įmonė Abertis, taip pat kontroliuojanti palydovinio ryšio operatorių Hispasat. Skaitmeninės antžeminės televizijos signalus taip pat perduoda keli vietos telekomunikacijų operatoriai, paprastai prisijungę prie nacionalinio įmonės Abertis tinklo. Pagrindinis Kastilijos-La Mančos operatorius yra įmonė TelecomCLM (13). Mokami televizijos kanalai paprastai transliuojami per palydovinę bei kabelinę platformas ir IPTV. Pagrindiniai palydovinio ryšio operatoriai yra įmonės Astra ir Hispasat. |
| --- | --- |

(24)

Šiuo metu Ispanijoje veikia keturios transliavimo platformos: skaitmeninės antžeminės technologijos (DBV-T), palydovinė (DBV-S), kabelinė (DVB-C) ir IPTV. Skaitmeninė antžeminė televizija – pagrindinė nemokamų visuomeninių ir privačių Ispanijos televizijos kanalų platforma (12). Pagrindinis antžeminio tinklo operatorius yra įmonė Abertis, taip pat kontroliuojanti palydovinio ryšio operatorių Hispasat. Skaitmeninės antžeminės televizijos signalus taip pat perduoda keli vietos telekomunikacijų operatoriai, paprastai prisijungę prie nacionalinio įmonės Abertis tinklo. Pagrindinis Kastilijos-La Mančos operatorius yra įmonė TelecomCLM (13). Mokami televizijos kanalai paprastai transliuojami per palydovinę bei kabelinę platformas ir IPTV. Pagrindiniai palydovinio ryšio operatoriai yra įmonės Astra ir Hispasat.

12

Abertis

Hispasat

Abertis

TelecomCLM

13

Astra

Hispasat

| (25) | Pereidama nuo analoginės prie skaitmeninės televizijos Ispanija, kaip aprašyta 2.2 skirsnyje, 2005–2008 m. priėmė antžeminio tinklo reguliavimo priemonių rinkinį. Visa Ispanijos teritorija padalyta į tris atskiras zonas:






  i. | I zonoje, kurioje yra didžioji dalis Ispanijos gyventojų ir kurioje perėjimo prie skaitmeninės technologijos išlaidas padengė transliuotojai, privatūs transliuotojai dengia 96 %, o visuomeniniai – 98 % teritorijos. Kadangi transliuotojai padengė išlaidas, valstybės pagalbos I zonoje neprireikė; |
| --- | --- | --- |

(25)

Pereidama nuo analoginės prie skaitmeninės televizijos Ispanija, kaip aprašyta 2.2 skirsnyje, 2005–2008 m. priėmė antžeminio tinklo reguliavimo priemonių rinkinį. Visa Ispanijos teritorija padalyta į tris atskiras zonas:

i.

I zonoje, kurioje yra didžioji dalis Ispanijos gyventojų ir kurioje perėjimo prie skaitmeninės technologijos išlaidas padengė transliuotojai, privatūs transliuotojai dengia 96 %, o visuomeniniai – 98 % teritorijos. Kadangi transliuotojai padengė išlaidas, valstybės pagalbos I zonoje neprireikė;

| ii. | II zona – mažiau urbanizuoti ir atokūs regionai, kuriuose gyvenantys 2,5 % šalies gyventojų anksčiau galėjo žiūrėti visuomeninius ir privačius kanalus per analoginę antžeminę televiziją. Tačiau kadangi pereinant prie skaitmeninės technologijos būtina modernizuoti veikiančius ir statyti naujus transliavimo centrus, prireikė nemažų investicijų į antžeminį tinklą. Privatiems transliuotojams teikti šias paslaugas II zonoje nebuvo pakankamai komerciškai naudinga, taigi jie atsisakė dengti skaitmeninimo išlaidas. Todėl Ispanijos valdžios institucijos sukūrė valstybės pagalbos schemą, kuri šiuo metu tiriama; ja siekta modernizuoti veikiančius ir statyti naujus transliavimo centrus. Šis procesas paprastai buvo vadinamas „skaitmeninės antžeminės televizijos aprėpties plėtra“ (t. y. skaitmeninės antžeminės televizijos aprėpties plėtra ten, kur tai nėra privaloma komerciniams transliuotojams); |
| --- | --- |

ii.

II zona – mažiau urbanizuoti ir atokūs regionai, kuriuose gyvenantys 2,5 % šalies gyventojų anksčiau galėjo žiūrėti visuomeninius ir privačius kanalus per analoginę antžeminę televiziją. Tačiau kadangi pereinant prie skaitmeninės technologijos būtina modernizuoti veikiančius ir statyti naujus transliavimo centrus, prireikė nemažų investicijų į antžeminį tinklą. Privatiems transliuotojams teikti šias paslaugas II zonoje nebuvo pakankamai komerciškai naudinga, taigi jie atsisakė dengti skaitmeninimo išlaidas. Todėl Ispanijos valdžios institucijos sukūrė valstybės pagalbos schemą, kuri šiuo metu tiriama; ja siekta modernizuoti veikiančius ir statyti naujus transliavimo centrus. Šis procesas paprastai buvo vadinamas „skaitmeninės antžeminės televizijos aprėpties plėtra“ (t. y. skaitmeninės antžeminės televizijos aprėpties plėtra ten, kur tai nėra privaloma komerciniams transliuotojams);

| iii. | III zonoje televizijos paslaugų per antžeminę platformą neįmanoma teikti dėl reljefo, todėl jos teikiamos per palydovinį ryšį. Nemokamus televizijos kanalus III zonoje transliuoja įmonė Hispasat. Kadangi televizijos paslaugos teikiamos per palydovinį ryšį, vartotojai patiria išlaidų įsigydami palydovines antenas ir priedėlius. |
| --- | --- |

iii.

III zonoje televizijos paslaugų per antžeminę platformą neįmanoma teikti dėl reljefo, todėl jos teikiamos per palydovinį ryšį. Nemokamus televizijos kanalus III zonoje transliuoja įmonė Hispasat. Kadangi televizijos paslaugos teikiamos per palydovinį ryšį, vartotojai patiria išlaidų įsigydami palydovines antenas ir priedėlius.

Hispasat

2.2.   PAGALBOS APRAŠYMAS

2.2.1.   Bendra priemonė

Bendra priemonė

| (26) | Tiriamos schemos pagrindas – sudėtinga Ispanijos centrinės valdžios institucijų nuo 2005 m. priimtų teisės aktų nuostatų sistema. Remdamosi šiomis nuostatomis valstybės pagalbą skaitmeninės antžeminės televizijos diegimui II zonoje 2008–2009 m. teikė autonominės sritys ir savivaldybės. Savivaldybės pagalbos gavėjams lėšų skyrė iš centrinio biudžeto ir iš savo atitinkamų biudžetų. Be to, autonominės sritys nuo 2009 m. nuolat teikė pagalbą II zonoje esančių tinklų priežiūrai ir eksploatavimui. |
| --- | --- |

(26)

Tiriamos schemos pagrindas – sudėtinga Ispanijos centrinės valdžios institucijų nuo 2005 m. priimtų teisės aktų nuostatų sistema. Remdamosi šiomis nuostatomis valstybės pagalbą skaitmeninės antžeminės televizijos diegimui II zonoje 2008–2009 m. teikė autonominės sritys ir savivaldybės. Savivaldybės pagalbos gavėjams lėšų skyrė iš centrinio biudžeto ir iš savo atitinkamų biudžetų. Be to, autonominės sritys nuo 2009 m. nuolat teikė pagalbą II zonoje esančių tinklų priežiūrai ir eksploatavimui.

| (27) | Perėjimas prie skaitmeninės televizijos technologijos pradėtas reguliuoti 2005 m. birželio 14 d. priėmus Įstatymą 10/2005. Jame buvo nurodyta, kad reikia skatinti perėjimą nuo analoginės prie skaitmeninės antžeminės technologijos, o Vyriausybė buvo įpareigota šį perėjimą užtikrinti tinkamomis priemonėmis. |
| --- | --- |

(27)

Perėjimas prie skaitmeninės televizijos technologijos pradėtas reguliuoti 2005 m. birželio 14 d. priėmus Įstatymą 10/2005. Jame buvo nurodyta, kad reikia skatinti perėjimą nuo analoginės prie skaitmeninės antžeminės technologijos, o Vyriausybė buvo įpareigota šį perėjimą užtikrinti tinkamomis priemonėmis.

| (28) | Po šio įgaliojimo Karaliaus dekretu 944/2005 Ministrų Taryba patvirtino Nacionalinį techninį planą, kuriame nustatyta data nutraukti analoginį transliavimą Ispanijoje (2010 m. balandžio 3 d.) (14). |
| --- | --- |

(28)

Po šio įgaliojimo Karaliaus dekretu 944/2005 Ministrų Taryba patvirtino Nacionalinį techninį planą, kuriame nustatyta data nutraukti analoginį transliavimą Ispanijoje (2010 m. balandžio 3 d.) (14).

14

| (29) | Kalbant apie II ir III zonas, priėmus Nacionalinio techninio plano papildomą 12 nuostatą buvo numatyta galimybė vietos ir regioninės valdžios institucijoms išplėsti aprėptį iki 96–100 % gyventojų. Dėl to Techniniame plane daroma aiški nuoroda į skaitmeninę antžeminę televiziją ir nustatytos šešios sąlygos vietos valdžios institucijoms, norinčioms taip išplėsti aprėptį. Pagal e sąlygą vietos įrenginiai turi atitikti Skaitmeninės antžeminės televizijos techninį planą. |
| --- | --- |

(29)

Kalbant apie II ir III zonas, priėmus Nacionalinio techninio plano papildomą 12 nuostatą buvo numatyta galimybė vietos ir regioninės valdžios institucijoms išplėsti aprėptį iki 96–100 % gyventojų. Dėl to Techniniame plane daroma aiški nuoroda į skaitmeninę antžeminę televiziją ir nustatytos šešios sąlygos vietos valdžios institucijoms, norinčioms taip išplėsti aprėptį. Pagal e sąlygą vietos įrenginiai turi atitikti Skaitmeninės antžeminės televizijos techninį planą.

antžeminę

| (30) | Vėliau 2007 m. rugsėjo 7 d. Ministrų Taryba patvirtino Nacionalinį perėjimo prie skaitmeninės antžeminės televizijos planą (toliau – Perėjimo planas) (15), kuriuo įgyvendinamas Nacionalinis techninis planas. Perėjimo plane visa Ispanijos teritorija padalyta 90-iai techninio perėjimo prie skaitmeninės televizijos projektų (16) ir nustatytas galutinis kiekvieno projekto terminas, iki kurio reikia nutraukti analoginį transliavimą. |
| --- | --- |

(30)

Vėliau 2007 m. rugsėjo 7 d. Ministrų Taryba patvirtino Nacionalinį perėjimo prie skaitmeninės antžeminės televizijos planą (toliau – Perėjimo planas) (15), kuriuo įgyvendinamas Nacionalinis techninis planas. Perėjimo plane visa Ispanijos teritorija padalyta 90-iai techninio perėjimo prie skaitmeninės televizijos projektų (16) ir nustatytas galutinis kiekvieno projekto terminas, iki kurio reikia nutraukti analoginį transliavimą.

15

16

| (31) | 2008 m. vasario 29 d. Pramonės, energetikos ir turizmo ministerija (toliau – PETM) priėmė sprendimą modernizuoti telekomunikacijų infrastruktūras ir nustatyti finansavimo kriterijus bei paskirstyti lėšas veiksmams, kuriais siekiama kurti informacinę visuomenę pagal 2008 m. planą „Plan Avanza“ (17). Šiuo sprendimu dalis patvirtinto 558 mln. EUR biudžeto skirta plačiajuosčio ryšio plėtrai, kita dalis – televizijos skaitmeninimui atokiuose ir mažiau urbanizuotuose Ispanijos regionuose, kuriuose komerciniai transliuotojai nėra įpareigoti to daryti pagal įstatymus (18). Skaitmeninimas tokiose vietovėse paprastai vadintas „aprėpties plėtra“ ir vėliau įvykdytas pagal kelis priedus prie galiojančių bendrųjų susitarimų (19), pasirašytų PETM ir autonominių sričių nuo 2008 m. liepos iki lapkričio mėn. (2006 m. bendrųjų susitarimų priedai, paskelbti Ispanijos oficialiajame leidinyje kiekvienai autonominei sričiai atskirai). Daugelyje šių susitarimų aiškiai nurodyta, kad bus finansuojama skaitmeninė antžeminė technologija. Pagal šiuos susitarimus PETM pervedė lėšas autonominėms sritims, o šios įsipareigojo iš savo biudžetų padengti likusias atitinkamos veiklos išlaidas. Šiuose prieduose vietos valdžios institucijos taip pat įpareigotos laikytis Nacionalinio techninio plano papildomos 12 nuostatos reikalavimų. |
| --- | --- |

(31)

2008 m. vasario 29 d. Pramonės, energetikos ir turizmo ministerija (toliau – PETM) priėmė sprendimą modernizuoti telekomunikacijų infrastruktūras ir nustatyti finansavimo kriterijus bei paskirstyti lėšas veiksmams, kuriais siekiama kurti informacinę visuomenę pagal 2008 m. planą „Plan Avanza“ (17). Šiuo sprendimu dalis patvirtinto 558 mln. EUR biudžeto skirta plačiajuosčio ryšio plėtrai, kita dalis – televizijos skaitmeninimui atokiuose ir mažiau urbanizuotuose Ispanijos regionuose, kuriuose komerciniai transliuotojai nėra įpareigoti to daryti pagal įstatymus (18). Skaitmeninimas tokiose vietovėse paprastai vadintas „aprėpties plėtra“ ir vėliau įvykdytas pagal kelis priedus prie galiojančių bendrųjų susitarimų (19), pasirašytų PETM ir autonominių sričių nuo 2008 m. liepos iki lapkričio mėn. (2006 m. bendrųjų susitarimų priedai, paskelbti Ispanijos oficialiajame leidinyje kiekvienai autonominei sričiai atskirai). Daugelyje šių susitarimų aiškiai nurodyta, kad bus finansuojama skaitmeninė antžeminė technologija. Pagal šiuos susitarimus PETM pervedė lėšas autonominėms sritims, o šios įsipareigojo iš savo biudžetų padengti likusias atitinkamos veiklos išlaidas. Šiuose prieduose vietos valdžios institucijos taip pat įpareigotos laikytis Nacionalinio techninio plano papildomos 12 nuostatos reikalavimų.

17

18

19

Ispanijos oficialiajame leidinyje

| (32) | 2008 m. spalio 17 d. Ministrų Taryba taip pat sutiko skirti papildomą 8,72 mln. EUR sumą skaitmeninės antžeminės televizijos aprėpčiai plėsti ir jai užbaigti pagal perėjimo prie skaitmeninės televizijos projektus, kuriuos numatyta įgyvendinti pirmoje 2009 m. pusėje, Perėjimo plano I etape. Šios lėšos skirtos po to, kai 2008 m. gruodžio mėn. PETM su autonominėmis sritimis pasirašė naujus bendruosius susitarimus (toliau – 2008 m. bendrieji susitarimai). Šių susitarimų, pagal kuriuos skirta minėtoji 8,72 mln. EUR lėšų suma, pavadinimas yra „Bendrasis Pramonės, turizmo ir prekybos ministerijos ir [...] autonominės srities susitarimas dėl bendradarbiavimo rengiant Nacionalinį perėjimo prie skaitmeninės antžeminės televizijos planą“. Juose išvardyta, kokia veikla bus finansuojama centrinės ir regioninės valdžios institucijų siekiant, kad skaitmeninės televizijos transliavimo aprėptis prilygtų esamai analoginės televizijos aprėpčiai. Ši veikla susijusi su skaitmeninės antžeminės televizijos diegimu. |
| --- | --- |

(32)

2008 m. spalio 17 d. Ministrų Taryba taip pat sutiko skirti papildomą 8,72 mln. EUR sumą skaitmeninės antžeminės televizijos aprėpčiai plėsti ir jai užbaigti pagal perėjimo prie skaitmeninės televizijos projektus, kuriuos numatyta įgyvendinti pirmoje 2009 m. pusėje, Perėjimo plano I etape. Šios lėšos skirtos po to, kai 2008 m. gruodžio mėn. PETM su autonominėmis sritimis pasirašė naujus bendruosius susitarimus (toliau – 2008 m. bendrieji susitarimai). Šių susitarimų, pagal kuriuos skirta minėtoji 8,72 mln. EUR lėšų suma, pavadinimas yra „Bendrasis Pramonės, turizmo ir prekybos ministerijos ir [...] autonominės srities susitarimas dėl bendradarbiavimo rengiant Nacionalinį perėjimo prie skaitmeninės antžeminės televizijos planą“. Juose išvardyta, kokia veikla bus finansuojama centrinės ir regioninės valdžios institucijų siekiant, kad skaitmeninės televizijos transliavimo aprėptis prilygtų esamai analoginės televizijos aprėpčiai. Ši veikla susijusi su skaitmeninės antžeminės televizijos diegimu.

| (33) | 2009 m. gegužės 29 d. Ministrų Taryba patvirtino kriterijus dėl 52 mln. EUR skyrimo veiksmams, kuriais pereinama prie skaitmeninės antžeminės televizijos, siekiant finansuoti Perėjimo plano II ir III etapų projektų aprėpties plėtrą (20). Šiuo Ministrų Tarybos susitarimu patvirtintas tiesioginis ryšys su Perėjimo planu – nurodyta, kad „norint pasiekti Nacionaliniame perėjimo prie skaitmeninės antžeminės televizijos plane nustatytą tikslą, t. y. kad skaitmeninės antžeminės televizijos transliavimo aprėptis prilygtų esamai analoginės antžeminės televizijos aprėpčiai, reikalinga finansinė valdžios institucijų parama“ ir kad „šio bendradarbiavimo eiga bus oficialiai patvirtinta Nacionaliniame perėjimo prie skaitmeninės antžeminės televizijos plane nustatyta tvarka“. |
| --- | --- |

(33)

2009 m. gegužės 29 d. Ministrų Taryba patvirtino kriterijus dėl 52 mln. EUR skyrimo veiksmams, kuriais pereinama prie skaitmeninės antžeminės televizijos, siekiant finansuoti Perėjimo plano II ir III etapų projektų aprėpties plėtrą (20). Šiuo Ministrų Tarybos susitarimu patvirtintas tiesioginis ryšys su Perėjimo planu – nurodyta, kad „norint pasiekti Nacionaliniame perėjimo prie skaitmeninės antžeminės televizijos plane nustatytą tikslą, t. y. kad skaitmeninės antžeminės televizijos transliavimo aprėptis prilygtų esamai analoginės antžeminės televizijos aprėpčiai, reikalinga finansinė valdžios institucijų parama“ ir kad „šio bendradarbiavimo eiga bus oficialiai patvirtinta Nacionaliniame perėjimo prie skaitmeninės antžeminės televizijos plane nustatyta tvarka“.

20

| (34) | Galiausiai 2009 m. spalio – gruodžio mėn. Ispanijos oficialiajame leidinyje paskelbti bendrųjų susitarimų (nurodytų 32 konstatuojamojoje dalyje) priedai, be kita ko, dėl Perėjimo plano II ir III etapų aprėpties plėtros finansavimo. Šiuose prieduose apibrėžiama, kaip reikėtų suprasti „aprėpties plėtros veiksmus“ ir daroma aiški nuoroda vien tik į antžeminę technologiją (nors ir nėra oficialiai nurodyta, kad kitoms technologijoms tai netaikoma) (21). |
| --- | --- |

(34)

Galiausiai 2009 m. spalio – gruodžio mėn. Ispanijos oficialiajame leidinyje paskelbti bendrųjų susitarimų (nurodytų 32 konstatuojamojoje dalyje) priedai, be kita ko, dėl Perėjimo plano II ir III etapų aprėpties plėtros finansavimo. Šiuose prieduose apibrėžiama, kaip reikėtų suprasti „aprėpties plėtros veiksmus“ ir daroma aiški nuoroda vien tik į antžeminę technologiją (nors ir nėra oficialiai nurodyta, kad kitoms technologijoms tai netaikoma) (21).

Ispanijos oficialiajame leidinyje

21

| (35) | Po to, kai buvo paskelbti 2008 m. bendrieji susitarimai ir pirmiau aprašyti priedai (22), autonominių sričių valdžia ėmėsi vykdyti plėtrą. Valdžios institucijos arba pačios organizavo viešuosius konkursus, arba pavedė juos surengti privačioms įmonėms. Dėl dalies subsidijų buvo susitarta su PETM, taigi joms skirta lėšų iš centrinio biudžeto arba jas iš dalies finansavo pačios autonominės sritys. Tam tikrais atvejais autonominės sritys plėtrą vykdyti pavedė savivaldybėms. |
| --- | --- |

(35)

Po to, kai buvo paskelbti 2008 m. bendrieji susitarimai ir pirmiau aprašyti priedai (22), autonominių sričių valdžia ėmėsi vykdyti plėtrą. Valdžios institucijos arba pačios organizavo viešuosius konkursus, arba pavedė juos surengti privačioms įmonėms. Dėl dalies subsidijų buvo susitarta su PETM, taigi joms skirta lėšų iš centrinio biudžeto arba jas iš dalies finansavo pačios autonominės sritys. Tam tikrais atvejais autonominės sritys plėtrą vykdyti pavedė savivaldybėms.

22

2.2.2.   Pagalbos priemonės įgyvendinimas Kastilijoje-La Mančoje

Pagalbos priemonės įgyvendinimas Kastilijoje-La Mančoje

| (36) | Skirtingai nei didžioji dalis kitų autonominių sričių, Kastilijos-La Mančos valdžios institucijos neorganizavo regioninių skaitmeninės televizijos aprėpties plėtros konkursų. Panašu, kad taip buvo nuspręsta dėl laiko stokos, kadangi reikėjo modernizuoti daugiau kaip 400 transliavimo centrų (23). Vietoj jų PETM ėmėsi specialios 2008 m. gruodžio 2 d. Dekrete 347/2008 (toliau – Dekretas) nustatytos procedūros, kurios tikslas – atrinkti telekomunikacijų operatorius transliavimo centrams skaitmeninti. |
| --- | --- |

(36)

Skirtingai nei didžioji dalis kitų autonominių sričių, Kastilijos-La Mančos valdžios institucijos neorganizavo regioninių skaitmeninės televizijos aprėpties plėtros konkursų. Panašu, kad taip buvo nuspręsta dėl laiko stokos, kadangi reikėjo modernizuoti daugiau kaip 400 transliavimo centrų (23). Vietoj jų PETM ėmėsi specialios 2008 m. gruodžio 2 d. Dekrete 347/2008 (toliau – Dekretas) nustatytos procedūros, kurios tikslas – atrinkti telekomunikacijų operatorius transliavimo centrams skaitmeninti.

23

| (37) | Dekrete skaitmeninimui reikalingos lėšos paskirstytos tiesiogiai esamų (analoginių) transliavimo centrų savininkams. Dėl to nereikėjo atviro konkurso procedūros. PETM turėjo laikytis specialios procedūros: i) atlikti techninę analoginę aprėptį siūlančių centrų analizę; ii) atlikti skaitmeninės aprėpties, kurią norima pasiekti, analizę; iii) atrinkti transliavimo centrus, kurie atliks skaitmeninimą; iv) identifikuoti transliavimo centrų savininkus; v) pateikti pasiūlymus transliavimo centrų savininkams; vi) paskirti subsidijas. |
| --- | --- |

(37)

Dekrete skaitmeninimui reikalingos lėšos paskirstytos tiesiogiai esamų (analoginių) transliavimo centrų savininkams. Dėl to nereikėjo atviro konkurso procedūros. PETM turėjo laikytis specialios procedūros: i) atlikti techninę analoginę aprėptį siūlančių centrų analizę; ii) atlikti skaitmeninės aprėpties, kurią norima pasiekti, analizę; iii) atrinkti transliavimo centrus, kurie atliks skaitmeninimą; iv) identifikuoti transliavimo centrų savininkus; v) pateikti pasiūlymus transliavimo centrų savininkams; vi) paskirti subsidijas.

| (38) | Dekretas buvo įgyvendinamas kaip numatyta. Buvo tiesiogiai susisiekta su esamų transliavimo centrų savininkais. Jie buvo informuoti apie reikalavimus viešajam finansavimui gauti. Reikia išskirti tris skirtingas situacijas. Visų pirma, didžiąja dalimi atvejų, transliavimo centrai priklauso savivaldybėms, kurios yra atsakingos už jų eksploatavimą ir priežiūrą. Gavusios finansavimą iš JCCM pagal pateiktus techninius ir ekonominius pasiūlymus savivaldybės pirko skaitmeninę įrangą iš įmonių Abertis arba TelecomCLM ir su jomis pasirašė subrangos sutartis dėl įrangos diegimo, eksploatavimo ir priežiūros. Valdžios institucijos susisiekė tik su šiomis dviejomis įmonėmis ir tik jos pateikė techninius pasiūlymus pagalbai gauti. Pagal antrą situaciją (maždaug ketvirtadaliu atvejų) atrinkti centrai tiesiogiai priklauso įmonėms TelecomCLM arba Abertis. Šiais atvejais šioms dviems įmonėms buvo skirta pagalba jų įrangai modernizuoti. Galiausiai pagal trečią situaciją reikėjo steigti naujus transliavimo centrus. Nors buvo finansuojami viešosiomis lėšomis, dabar šie centrai priklauso įmonei TelecomCLM. |
| --- | --- |

(38)

Dekretas buvo įgyvendinamas kaip numatyta. Buvo tiesiogiai susisiekta su esamų transliavimo centrų savininkais. Jie buvo informuoti apie reikalavimus viešajam finansavimui gauti. Reikia išskirti tris skirtingas situacijas. Visų pirma, didžiąja dalimi atvejų, transliavimo centrai priklauso savivaldybėms, kurios yra atsakingos už jų eksploatavimą ir priežiūrą. Gavusios finansavimą iš JCCM pagal pateiktus techninius ir ekonominius pasiūlymus savivaldybės pirko skaitmeninę įrangą iš įmonių Abertis arba TelecomCLM ir su jomis pasirašė subrangos sutartis dėl įrangos diegimo, eksploatavimo ir priežiūros. Valdžios institucijos susisiekė tik su šiomis dviejomis įmonėmis ir tik jos pateikė techninius pasiūlymus pagalbai gauti. Pagal antrą situaciją (maždaug ketvirtadaliu atvejų) atrinkti centrai tiesiogiai priklauso įmonėms TelecomCLM arba Abertis. Šiais atvejais šioms dviems įmonėms buvo skirta pagalba jų įrangai modernizuoti. Galiausiai pagal trečią situaciją reikėjo steigti naujus transliavimo centrus. Nors buvo finansuojami viešosiomis lėšomis, dabar šie centrai priklauso įmonei TelecomCLM.

Abertis

TelecomCLM

TelecomCLM

Abertis

TelecomCLM

| (39) | JCCM pasirašė 147 susitarimus su dviem operatoriais ir 475 susitarimus su savivaldybėmis. Maždaug 84 % susitarimuose minimų įrengimų buvo skaitmeninės antžeminės televizijos įranga ir 16 % – palydoviniai imtuvai namų ūkiuose. Palydoviniai imtuvai buvo pasirinkti siekiant užtikrinti skaitmeninės antžeminės televizijos kanalų aprėptį labai mažuose kaimuose. Tam JCCM nusprendė naudotis įmonės Hispasat palydovine platforma (24). Proceso pabaigoje informacija apie esamų centrų modernizavimą buvo paskelbta savivaldybių skelbimų lentose. |
| --- | --- |

(39)

JCCM pasirašė 147 susitarimus su dviem operatoriais ir 475 susitarimus su savivaldybėmis. Maždaug 84 % susitarimuose minimų įrengimų buvo skaitmeninės antžeminės televizijos įranga ir 16 % – palydoviniai imtuvai namų ūkiuose. Palydoviniai imtuvai buvo pasirinkti siekiant užtikrinti skaitmeninės antžeminės televizijos kanalų aprėptį labai mažuose kaimuose. Tam JCCM nusprendė naudotis įmonės Hispasat palydovine platforma (24). Proceso pabaigoje informacija apie esamų centrų modernizavimą buvo paskelbta savivaldybių skelbimų lentose.

Hispasat

24

| (40) | Komisija buvo informuota, kad iš viso transliavimo centrams modernizuoti buvo skirta maždaug 46 mln. EUR viešųjų lėšų, iš kurių 32,6 mln. EUR buvo skirta savivaldybėms, kurioms priklauso 355 transliavimo centrai (25). Susitarimuose tarp JCCM ir savivaldybių nurodyta, kad savivaldybės yra atsakingos už sutarties pasirašymą su pasirinktu operatoriumi, kuris rūpinsis diegimu ir priežiūros paslaugomis (26). Savivaldybės pasirinko skirtingas atrankos procedūras. Kai kurios išsiuntė raštus tiesiogiai įmonėms TelecomCLM ir Abertis, o kitos paskelbė informaciją savivaldybių skelbimų lentose ir taip pakvietė operatorius pateikti savo techninius pasiūlymus. |
| --- | --- |

(40)

Komisija buvo informuota, kad iš viso transliavimo centrams modernizuoti buvo skirta maždaug 46 mln. EUR viešųjų lėšų, iš kurių 32,6 mln. EUR buvo skirta savivaldybėms, kurioms priklauso 355 transliavimo centrai (25). Susitarimuose tarp JCCM ir savivaldybių nurodyta, kad savivaldybės yra atsakingos už sutarties pasirašymą su pasirinktu operatoriumi, kuris rūpinsis diegimu ir priežiūros paslaugomis (26). Savivaldybės pasirinko skirtingas atrankos procedūras. Kai kurios išsiuntė raštus tiesiogiai įmonėms TelecomCLM ir Abertis, o kitos paskelbė informaciją savivaldybių skelbimų lentose ir taip pakvietė operatorius pateikti savo techninius pasiūlymus.

25

26

TelecomCLM

Abertis

| (41) | Pagal susitarimą JCCM moka už kiekvieno skaitmeninto transliavimo centro skaitmeninės įrangos įsigijimą, diegimą, eksploatavimą ir priežiūrą pirmus dvejus metus. Kadangi susitarimas neįpareigojo operatoriaus mokėti už eksploatavimą ir priežiūrą praėjus dvejiems metams, įmonė TelecomCLM perleido įrangą JCCM (27). Nuo tada JCCM buvo atsakinga už skaitmeninės antžeminės televizijos įrangos eksploatavimą ir priežiūrą. |
| --- | --- |

(41)

Pagal susitarimą JCCM moka už kiekvieno skaitmeninto transliavimo centro skaitmeninės įrangos įsigijimą, diegimą, eksploatavimą ir priežiūrą pirmus dvejus metus. Kadangi susitarimas neįpareigojo operatoriaus mokėti už eksploatavimą ir priežiūrą praėjus dvejiems metams, įmonė TelecomCLM perleido įrangą JCCM (27). Nuo tada JCCM buvo atsakinga už skaitmeninės antžeminės televizijos įrangos eksploatavimą ir priežiūrą.

TelecomCLM

27

| (42) | Komisija buvo informuota, kad iš 46 mln. EUR panaudotų viešųjų lėšų ne mažiau kaip 13,5 mln. EUR buvo perduota platformų operatoriams: 13,2 mln. EUR – įmonei TelecomCLM, kuriai priklauso 138 transliavimo centrai, ir maždaug 250 000 EUR – įmonei Abertis, kuriai priklauso 3 transliavimo centrai. Įmonės TelecomCLM ir Abertis skaitmenino savo centrus savo turima įranga. Kai kuriais atvejais įranga, naudota įmonės TelecomCLM retransliavimo centrams skaitmeninti, vis dar priklauso valdžios institucijoms. Tokiais atvejais operatorius neturi mokėti už minėtos įrangos naudojimą. Be to, bendra lėšų suma, investuota 2009–2011 m. skaitmenintų centrų eksploatavimui ir priežiūrai (tęstinė pagalba), sudarė ne mažiau kaip 6,5 mln. EUR. |
| --- | --- |

(42)

Komisija buvo informuota, kad iš 46 mln. EUR panaudotų viešųjų lėšų ne mažiau kaip 13,5 mln. EUR buvo perduota platformų operatoriams: 13,2 mln. EUR – įmonei TelecomCLM, kuriai priklauso 138 transliavimo centrai, ir maždaug 250 000 EUR – įmonei Abertis, kuriai priklauso 3 transliavimo centrai. Įmonės TelecomCLM ir Abertis skaitmenino savo centrus savo turima įranga. Kai kuriais atvejais įranga, naudota įmonės TelecomCLM retransliavimo centrams skaitmeninti, vis dar priklauso valdžios institucijoms. Tokiais atvejais operatorius neturi mokėti už minėtos įrangos naudojimą. Be to, bendra lėšų suma, investuota 2009–2011 m. skaitmenintų centrų eksploatavimui ir priežiūrai (tęstinė pagalba), sudarė ne mažiau kaip 6,5 mln. EUR.

TelecomCLM

Abertis

TelecomCLM

Abertis

TelecomCLM

| (43) | Tačiau norint aprėpti visą išplėstą teritoriją, neužteko vien modernizuoti esamus centrus. Todėl panaudojus viešąsias lėšas buvo įrengta 20 naujų centrų. Valdžios institucijos neorganizavo atviro konkurso ir tiesiogiai susisiekusi su įmone TelecomCLM paprašė jos įvykdyti šią užduotį. Remiantis Komisijai pateikta informacija, naujų centrų statybai iš viso skirta 2,26 mln. EUR, iš kurių maždaug 751 000 EUR skirta šešių centrų, vėliau perleistų įmonei TelecomCLM, statybai. Likę 14 centrų ir toliau priklauso savivaldybėms. |
| --- | --- |

(43)

Tačiau norint aprėpti visą išplėstą teritoriją, neužteko vien modernizuoti esamus centrus. Todėl panaudojus viešąsias lėšas buvo įrengta 20 naujų centrų. Valdžios institucijos neorganizavo atviro konkurso ir tiesiogiai susisiekusi su įmone TelecomCLM paprašė jos įvykdyti šią užduotį. Remiantis Komisijai pateikta informacija, naujų centrų statybai iš viso skirta 2,26 mln. EUR, iš kurių maždaug 751 000 EUR skirta šešių centrų, vėliau perleistų įmonei TelecomCLM, statybai. Likę 14 centrų ir toliau priklauso savivaldybėms.

TelecomCLM

TelecomCLM

| (44) | Galiausiai, kaip nurodyta 39 konstatuojamojoje dalyje, ten, kur būtų pernelyg brangu statyti skaitmeninės antžeminės televizijos centrą, buvo pasinaudota palydoviniu ryšiu. Šiuo tikslu buvo pasirašyta 100 susitarimų dėl palydovinių imtuvų įrengimo konkrečiuose namų ūkiuose. Palydoviniai imtuvai yra palydovinio transliavimo tinklo dalis. |
| --- | --- |

(44)

Galiausiai, kaip nurodyta 39 konstatuojamojoje dalyje, ten, kur būtų pernelyg brangu statyti skaitmeninės antžeminės televizijos centrą, buvo pasinaudota palydoviniu ryšiu. Šiuo tikslu buvo pasirašyta 100 susitarimų dėl palydovinių imtuvų įrengimo konkrečiuose namų ūkiuose. Palydoviniai imtuvai yra palydovinio transliavimo tinklo dalis.

| (45) | Procedūros rezultatas – 622 susitarimai, pasirašyti tarp valdžios institucijų ir savivaldybių bei minėtų operatorių. Remiantis Komisijai pateikta informacija, investicijos buvo paskirstytos, kaip nurodyta:









  (Mln. EUR) |
| --- | --- |
| | Transliavimo centrų modernizavimas | Nauji transliavimo centrai | Savivaldybių infrastruktūros modernizavimas (28) | Eksploatavimas ir priežiūra (29) |
| TelecomCLM | 13,2 | 2,26 | 32,6 | Nenustatyta |
| Abertis | 0,25 | — | Nenustatyta |
| Iš viso | 13,45 | 2,26 | 32,6 | Ne mažiau kaip 6,5 |

(45)

Procedūros rezultatas – 622 susitarimai, pasirašyti tarp valdžios institucijų ir savivaldybių bei minėtų operatorių. Remiantis Komisijai pateikta informacija, investicijos buvo paskirstytos, kaip nurodyta:

(Mln. EUR)

Transliavimo centrų modernizavimas

Nauji transliavimo centrai

Savivaldybių infrastruktūros modernizavimas (28)

28

Eksploatavimas ir priežiūra (29)

29

TelecomCLM

13,2

2,26

32,6

Nenustatyta

Abertis

0,25

—

Nenustatyta

Iš viso

13,45

2,26

32,6

Ne mažiau kaip 6,5

2.3.   PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

| (46) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija pažymėjo, kad aprašytoji priemonė iš pažiūros atitinka visus Sutarties 107 straipsnio 1 dalies kriterijus, todėl ją galima laikyti valstybės pagalba. Panašu, kad ginčijama priemonė yra palankesnė antžeminės platformos operatoriams ir taip pažeidžia technologinio neutralumo principą (30). Be to, panašu, kad ginčijama priemonė diskriminuoja platformos operatorius, teikiančius paslaugas regioniniams ir vietos antžeminiams transliuotojams, o tai suteiktų privalumą nacionalinių platformų transliuotojams ir operatoriams. |
| --- | --- |

(46)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija pažymėjo, kad aprašytoji priemonė iš pažiūros atitinka visus Sutarties 107 straipsnio 1 dalies kriterijus, todėl ją galima laikyti valstybės pagalba. Panašu, kad ginčijama priemonė yra palankesnė antžeminės platformos operatoriams ir taip pažeidžia technologinio neutralumo principą (30). Be to, panašu, kad ginčijama priemonė diskriminuoja platformos operatorius, teikiančius paslaugas regioniniams ir vietos antžeminiams transliuotojams, o tai suteiktų privalumą nacionalinių platformų transliuotojams ir operatoriams.

30

| (47) | Komisija padarė preliminarią išvadą, kad schema galėjo būti potencialaus ar realaus konkurencijos tarp palydovinių platformų ir tarp pačių antžeminių platformų iškraipymo priežastis. Komisija nematė pagrindo, kodėl tokios priemonės galėtų būti suderinamos su vidaus rinka, nes nebuvo panašu, kad būtų galima taikyti kokią nors išimtį. |
| --- | --- |

(47)

Komisija padarė preliminarią išvadą, kad schema galėjo būti potencialaus ar realaus konkurencijos tarp palydovinių platformų ir tarp pačių antžeminių platformų iškraipymo priežastis. Komisija nematė pagrindo, kodėl tokios priemonės galėtų būti suderinamos su vidaus rinka, nes nebuvo panašu, kad būtų galima taikyti kokią nors išimtį.

| (48) | Daugiau faktinės informacijos rasite Sprendime pradėti procedūrą, kurį reikėtų laikyti neatsiejama šio Sprendimo dalimi. |
| --- | --- |

(48)

Daugiau faktinės informacijos rasite Sprendime pradėti procedūrą, kurį reikėtų laikyti neatsiejama šio Sprendimo dalimi.

3.   ISPANIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PASTABOS

ISPANIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PASTABOS

3.1.   BENDROSIOS PASTABOS

| (49) | Atsakydamos į Sprendimą pradėti procedūrą Ispanija ir autonominė Kastilijos-La Mančos sritis pateikė įvairių argumentų, kuriuos galima suskirstyti į dvi bendras grupes. Pirma, Ispanijos valdžios institucijų teigimu, pagalbos gavėjams nebuvo suteikta jokio pranašumo. Antra, net jeigu vis dėlto būtų laikoma, kad valstybės pagalba buvo suteikta, ji būtų suderinama su vidaus rinka (31). Šie argumentai apibendrinti toliau. |
| --- | --- |

(49)

Atsakydamos į Sprendimą pradėti procedūrą Ispanija ir autonominė Kastilijos-La Mančos sritis pateikė įvairių argumentų, kuriuos galima suskirstyti į dvi bendras grupes. Pirma, Ispanijos valdžios institucijų teigimu, pagalbos gavėjams nebuvo suteikta jokio pranašumo. Antra, net jeigu vis dėlto būtų laikoma, kad valstybės pagalba buvo suteikta, ji būtų suderinama su vidaus rinka (31). Šie argumentai apibendrinti toliau.

31

3.2.   PAGALBOS NEBUVIMAS

3.2.1.   Nesuteikta jokio pranašumo

Nesuteikta jokio pranašumo

| (50) | Kastilijos-La Mančos valdžios institucijų teigimu, tiriama priemonė nėra valstybės pagalbos dalis ir nesuteikia pranašumo įmonėms. Lėšos tiesiogiai pervedamos iš valstybinių Ispanijos bei autonominių sričių fondų pagalbos gavėjams, veikiantiems pagal savo oficialias kompetencijas arba kaip viešojo sektoriaus institucija (32). Ginčijamos subsidijos buvo panaudotos 141 esamam analoginiam transliavimo centrui skaitmeninti ir šešiems naujiems centrams įrengti. Transliavimo centrų skaitmeninimas buvo vykdomas atlikus išsamų techninės ataskaitos, kurią pateikė tuos centrus valdantys operatoriai, vertinimą. Susitarimai su centrų savininkais buvo pasirašyti tik tų techninių ataskaitų pagrindu (33). Atsižvelgiant į tai, kad taip pat buvo paskelbtos savivaldybių skelbimų lentose (žr. 39 konstatuojamąją dalį), šios derybos turi būti laikomos atviromis, skaidriomis ir nediskriminuojančiomis. |
| --- | --- |

(50)

Kastilijos-La Mančos valdžios institucijų teigimu, tiriama priemonė nėra valstybės pagalbos dalis ir nesuteikia pranašumo įmonėms. Lėšos tiesiogiai pervedamos iš valstybinių Ispanijos bei autonominių sričių fondų pagalbos gavėjams, veikiantiems pagal savo oficialias kompetencijas arba kaip viešojo sektoriaus institucija (32). Ginčijamos subsidijos buvo panaudotos 141 esamam analoginiam transliavimo centrui skaitmeninti ir šešiems naujiems centrams įrengti. Transliavimo centrų skaitmeninimas buvo vykdomas atlikus išsamų techninės ataskaitos, kurią pateikė tuos centrus valdantys operatoriai, vertinimą. Susitarimai su centrų savininkais buvo pasirašyti tik tų techninių ataskaitų pagrindu (33). Atsižvelgiant į tai, kad taip pat buvo paskelbtos savivaldybių skelbimų lentose (žr. 39 konstatuojamąją dalį), šios derybos turi būti laikomos atviromis, skaidriomis ir nediskriminuojančiomis.

32

33

| (51) | Nacionalinės valdžios institucijos teigia, kad platformos operatoriams gavus viešąjį finansavimą, šis finansavimas buvo skirtas išimtinai tik savivaldybėms priklausančios elektroninės transliavimo įrangos eksploatavimui ir priežiūrai. Savivaldybės veikė tik kaip tų centrų modernizavimui ir pritaikymui reikalingos techninės įrangos tiekėjai bei įrengėjai, bet ne kaip platformos operatoriai (34). Paslaugų tiekimas II zonoje po viešojo finansavimo yra skirtas užtikrinti antžeminės televizijos signalo perdavimą kaip esminę viešąją paslaugą. |
| --- | --- |

(51)

Nacionalinės valdžios institucijos teigia, kad platformos operatoriams gavus viešąjį finansavimą, šis finansavimas buvo skirtas išimtinai tik savivaldybėms priklausančios elektroninės transliavimo įrangos eksploatavimui ir priežiūrai. Savivaldybės veikė tik kaip tų centrų modernizavimui ir pritaikymui reikalingos techninės įrangos tiekėjai bei įrengėjai, bet ne kaip platformos operatoriai (34). Paslaugų tiekimas II zonoje po viešojo finansavimo yra skirtas užtikrinti antžeminės televizijos signalo perdavimą kaip esminę viešąją paslaugą.

34

| (52) | Savo tinklų skaitmeninimui atlikti 475 savivaldybės užsakė technines ataskaitas, kurias dažnu atveju rengė platformos operatoriai. Šiuo atveju operatoriams taip pat nebuvo suteikta ekonominio pranašumo. |
| --- | --- |

(52)

Savo tinklų skaitmeninimui atlikti 475 savivaldybės užsakė technines ataskaitas, kurias dažnu atveju rengė platformos operatoriai. Šiuo atveju operatoriams taip pat nebuvo suteikta ekonominio pranašumo.

| (53) | Nacionalinių valdžios institucijų teigimu, įmonėms TelecomCLM ir Abertis Telecom priklausantys skaitmeninti transliavimo centrai egzistavo prieš skiriant ginčijamas subsidijas o tai reiškia, kad šios subsidijos nebuvo panaudotos nei vieno iš dviejų tinklo operatorių, įtrauktų į skaitmeninės antžeminės televizijos aprėpties plėtrą II Kastilijos-La Mančos zonoje, tinklui išplėsti. |
| --- | --- |

(53)

Nacionalinių valdžios institucijų teigimu, įmonėms TelecomCLM ir Abertis Telecom priklausantys skaitmeninti transliavimo centrai egzistavo prieš skiriant ginčijamas subsidijas o tai reiškia, kad šios subsidijos nebuvo panaudotos nei vieno iš dviejų tinklo operatorių, įtrauktų į skaitmeninės antžeminės televizijos aprėpties plėtrą II Kastilijos-La Mančos zonoje, tinklui išplėsti.

TelecomCLM

Abertis Telecom

| (54) | Įmonėms TelecomCLM ir Abertis viešasis finansavimas buvo skirtas jų 141 transliavimo centrui skaitmeninti. Nacionalinės valdžios institucijos pažymi, kad taip buvo tik tuose regionuose, kuriuose pačioms savivaldybėms nepriklausė transliavimo centrai arba skaitmeninės antžeminės televizijos aprėpties plėtrai tinkami retransliuotojai. Tačiau nacionalinės valdžios institucijos teigia, kad šios investicijos nesuteikė įmonėms TelecomCLM ir Abertis konkurencinio pranašumo gretimose rinkose, tokiose kaip vietos televizijos arba Digital Video Broadcasting (DV-BH) rinkos. Įmonės TelecomCLM centrų skaitmeninimas šiai įmonei nesuteikė galimybės teikti paslaugų transliuotojams regioniniu mastu ir neišplėtė jos tinklo tiek, kad ji galėtų teikti naujas paslaugas. |
| --- | --- |

(54)

Įmonėms TelecomCLM ir Abertis viešasis finansavimas buvo skirtas jų 141 transliavimo centrui skaitmeninti. Nacionalinės valdžios institucijos pažymi, kad taip buvo tik tuose regionuose, kuriuose pačioms savivaldybėms nepriklausė transliavimo centrai arba skaitmeninės antžeminės televizijos aprėpties plėtrai tinkami retransliuotojai. Tačiau nacionalinės valdžios institucijos teigia, kad šios investicijos nesuteikė įmonėms TelecomCLM ir Abertis konkurencinio pranašumo gretimose rinkose, tokiose kaip vietos televizijos arba Digital Video Broadcasting (DV-BH) rinkos. Įmonės TelecomCLM centrų skaitmeninimas šiai įmonei nesuteikė galimybės teikti paslaugų transliuotojams regioniniu mastu ir neišplėtė jos tinklo tiek, kad ji galėtų teikti naujas paslaugas.

TelecomCLM

Abertis

TelecomCLM

Abertis

Digital Video Broadcasting

DV-BH

TelecomCLM

| (55) | II zonos trijų rūšių transliavimo centrų skaitmeninimo procese dalyvavę tinklo operatoriai negavo ekonominio pranašumo. Visuose trijų rūšių centruose operatoriai teikė paslaugas (tokias kaip skaitmeninės antžeminės televizijos įrangos tiekimas, diegimas ir eksploatavimas bei priežiūra) rinkos kaina. |
| --- | --- |

(55)

II zonos trijų rūšių transliavimo centrų skaitmeninimo procese dalyvavę tinklo operatoriai negavo ekonominio pranašumo. Visuose trijų rūšių centruose operatoriai teikė paslaugas (tokias kaip skaitmeninės antžeminės televizijos įrangos tiekimas, diegimas ir eksploatavimas bei priežiūra) rinkos kaina.

3.2.2.   Konkurencija ir prekyba nebuvo iškraipyta

Konkurencija ir prekyba nebuvo iškraipyta

| (56) | Konkurencija ir prekyba nebuvo iškraipyta. Bet kuris telekomunikacijų operatorius, įrašytas į Telekomunikacijų rinkos komisijos (Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones, CMT) registrą, gali veikti kaip savivaldybių subrangovas ir dėl to pagal Dekretą 347/2008 gali teikti paraiškas subsidijoms gauti. Tai taip pat liečia palydovinius, kabelinius ir televizijos operatorius, nepriklausomai nuo to, ar jie veikia nacionaliniu, regioniniu ar vietos mastu. |
| --- | --- |

(56)

Konkurencija ir prekyba nebuvo iškraipyta. Bet kuris telekomunikacijų operatorius, įrašytas į Telekomunikacijų rinkos komisijos (Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones, CMT) registrą, gali veikti kaip savivaldybių subrangovas ir dėl to pagal Dekretą 347/2008 gali teikti paraiškas subsidijoms gauti. Tai taip pat liečia palydovinius, kabelinius ir televizijos operatorius, nepriklausomai nuo to, ar jie veikia nacionaliniu, regioniniu ar vietos mastu.

Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones

| (57) | Nacionalinių valdžios institucijų teigimu, tirtas atrankos procesas buvo skaidrus ir buvo atliktas laikantis tiek Ispanijos, tiek ES viešųjų pirkimų įstatymų. Regioninės valdžios institucijos viešai paskelbė apie subsidijas. Visos antžeminės skaitmeninės televizijos plėtros procedūros buvo skelbiamos savivaldybių skelbimų lentose, o pagrindiniai regiono tinklo operatoriai, t. y. įmonės TelecomCLM ir Abertis Telecom, buvo informuoti raštu. |
| --- | --- |

(57)

Nacionalinių valdžios institucijų teigimu, tirtas atrankos procesas buvo skaidrus ir buvo atliktas laikantis tiek Ispanijos, tiek ES viešųjų pirkimų įstatymų. Regioninės valdžios institucijos viešai paskelbė apie subsidijas. Visos antžeminės skaitmeninės televizijos plėtros procedūros buvo skelbiamos savivaldybių skelbimų lentose, o pagrindiniai regiono tinklo operatoriai, t. y. įmonės TelecomCLM ir Abertis Telecom, buvo informuoti raštu.

TelecomCLM

Abertis Telecom

| (58) | Todėl savivaldybėms suteiktos subsidijos nesustiprino vienos rūšies tinklo operatorių konkurencinės pozicijos prieš kitus operatorius konkurentus. Pagrindinės pagalbos gavėjos yra savivaldybės, o tinklo operatoriai tėra transliavimo įrangos bei priežiūros paslaugų tiekėjai ne ilgiau kaip dvejus metus. Nebuvo susisiekta su įmone Radiodifusión, nes tuo metu nebuvo jokių duomenų apie tai, kad ši įmonė būtų turėjusi nors vieną transliavimo centrą regione. |
| --- | --- |

(58)

Todėl savivaldybėms suteiktos subsidijos nesustiprino vienos rūšies tinklo operatorių konkurencinės pozicijos prieš kitus operatorius konkurentus. Pagrindinės pagalbos gavėjos yra savivaldybės, o tinklo operatoriai tėra transliavimo įrangos bei priežiūros paslaugų tiekėjai ne ilgiau kaip dvejus metus. Nebuvo susisiekta su įmone Radiodifusión, nes tuo metu nebuvo jokių duomenų apie tai, kad ši įmonė būtų turėjusi nors vieną transliavimo centrą regione.

Radiodifusión

| (59) | Kita vertus, Kastilijos-La Mančos valdžios institucijos teigia, kad prieš paskelbiant Dekretą 347/2008 kruopščiai išnagrinėjo palydovinės platformos sprendimą kaip variantą skaitmeninei aprėpčiai plėsti. Buvo atliktas vidinis tyrimas (35), kuriuo lygintos dvi plėtrai skirtos technologijos – skaitmeninė antžeminė televizija ir palydovinė televizija. Tyrime buvo atkreiptas dėmesys į kriterijus, pagal kuriuos buvo skirstomos subsidijos II zonos skaitmeninio signalo aprėpčiai. Tai apima reikalavimą, kad perėjimas turi būti įvykdytas be papildomų mokesčių ar kitų nepatogumų piliečiams ir turi būti naudojama esama infrastruktūra. |
| --- | --- |

(59)

Kita vertus, Kastilijos-La Mančos valdžios institucijos teigia, kad prieš paskelbiant Dekretą 347/2008 kruopščiai išnagrinėjo palydovinės platformos sprendimą kaip variantą skaitmeninei aprėpčiai plėsti. Buvo atliktas vidinis tyrimas (35), kuriuo lygintos dvi plėtrai skirtos technologijos – skaitmeninė antžeminė televizija ir palydovinė televizija. Tyrime buvo atkreiptas dėmesys į kriterijus, pagal kuriuos buvo skirstomos subsidijos II zonos skaitmeninio signalo aprėpčiai. Tai apima reikalavimą, kad perėjimas turi būti įvykdytas be papildomų mokesčių ar kitų nepatogumų piliečiams ir turi būti naudojama esama infrastruktūra.

35

| (60) | Tyrime buvo padaryta išvada, kad per 10 metų skaitmeninės antžeminės televizijos sprendimas kainuotų maždaug nuo 15,2 iki 17,3 mln. EUR, o palydovinė technologija kainuotų daugiau kaip 47 mln. EUR. |
| --- | --- |

(60)

Tyrime buvo padaryta išvada, kad per 10 metų skaitmeninės antžeminės televizijos sprendimas kainuotų maždaug nuo 15,2 iki 17,3 mln. EUR, o palydovinė technologija kainuotų daugiau kaip 47 mln. EUR.

| (61) | Tyrime buvo pateikta įvairių rekomendacijų dėl tinkamiausių metodų skaitmeninės antžeminės televizijos signalo aprėpčiai išplėsti tose Kastilijos-La Mančos vietovėse, kurios nėra įtrauktos į regioninių ir nacionalinių transliuotojų oficialios aprėpties planus. Taip pat jame buvo įvertintos visos palydovinio skaitmeninės aprėpties plėtros sprendimo pasekmės. Buvo prieita prie išvados, kad palydovinė technologija pareikalautų nuo trijų iki šešių kartų didesnių investicijų negu antžeminė. Šis išlaidų skirtumas atsiranda tiesiogiai iš išlaidų, susijusių su palydovinės transliavimo įrangos nuoma, nepriklausomai nuo palydovinio priedėlio kainos. Taigi galima pagrįstai daryti išvadą, kad visa antžeminės skaitmeninės televizijos paslaugų plėtra Kastilijos-La Mančos gyventojams turėtų būti vykdoma naudojant skaitmeninės antžeminės televizijos technologiją (36). |
| --- | --- |

(61)

Tyrime buvo pateikta įvairių rekomendacijų dėl tinkamiausių metodų skaitmeninės antžeminės televizijos signalo aprėpčiai išplėsti tose Kastilijos-La Mančos vietovėse, kurios nėra įtrauktos į regioninių ir nacionalinių transliuotojų oficialios aprėpties planus. Taip pat jame buvo įvertintos visos palydovinio skaitmeninės aprėpties plėtros sprendimo pasekmės. Buvo prieita prie išvados, kad palydovinė technologija pareikalautų nuo trijų iki šešių kartų didesnių investicijų negu antžeminė. Šis išlaidų skirtumas atsiranda tiesiogiai iš išlaidų, susijusių su palydovinės transliavimo įrangos nuoma, nepriklausomai nuo palydovinio priedėlio kainos. Taigi galima pagrįstai daryti išvadą, kad visa antžeminės skaitmeninės televizijos paslaugų plėtra Kastilijos-La Mančos gyventojams turėtų būti vykdoma naudojant skaitmeninės antžeminės televizijos technologiją (36).

36

| (62) | Be to, Ispanijos valdžia pristatė 2007 m. liepą PETM atliktą vidinį tyrimą apie bendrų skaitmeninės antžeminės televizijos paslaugų tiekimo naudojant skaitmeninę antžeminę televiziją arba palydovą pelningumą. Valdžios institucijų nuomone, tyrime atsižvelgta į realius skaitmeninės antžeminės televizijos ir palydovinius įkainius. Abu tyrimai plačiau aptarti 5.3.2.2 skirsnyje. |
| --- | --- |

(62)

Be to, Ispanijos valdžia pristatė 2007 m. liepą PETM atliktą vidinį tyrimą apie bendrų skaitmeninės antžeminės televizijos paslaugų tiekimo naudojant skaitmeninę antžeminę televiziją arba palydovą pelningumą. Valdžios institucijų nuomone, tyrime atsižvelgta į realius skaitmeninės antžeminės televizijos ir palydovinius įkainius. Abu tyrimai plačiau aptarti 5.3.2.2 skirsnyje.

| (63) | JCCM teigia, kad priimdama sprendimą dėl skaitmeninės antžeminės televizijos aprėpties plėtros II Kastilijos-La Mančos zonoje, atsižvelgė tik į techninio bei ekonominio efektyvumo kriterijus. Bet kuris tinklo operatorius (antžeminis, palydovinis, kabelinis ir kt.) galėjo pateikti techninį pasiūlymą, nes vienintelis reikalavimas buvo būti įregistruotam CMT registre (37). Todėl sprendimas atitiko technologinio neutralumo principą. Tai taip pat patvirtina faktas, kad tam tikrais konkrečiais atvejais JCCM pasirinko palydovinę platformą, iki tol naudotą įmonės Abertis, griežtai remdamasi kainų analizės kriterijais (38). |
| --- | --- |

(63)

JCCM teigia, kad priimdama sprendimą dėl skaitmeninės antžeminės televizijos aprėpties plėtros II Kastilijos-La Mančos zonoje, atsižvelgė tik į techninio bei ekonominio efektyvumo kriterijus. Bet kuris tinklo operatorius (antžeminis, palydovinis, kabelinis ir kt.) galėjo pateikti techninį pasiūlymą, nes vienintelis reikalavimas buvo būti įregistruotam CMT registre (37). Todėl sprendimas atitiko technologinio neutralumo principą. Tai taip pat patvirtina faktas, kad tam tikrais konkrečiais atvejais JCCM pasirinko palydovinę platformą, iki tol naudotą įmonės Abertis, griežtai remdamasi kainų analizės kriterijais (38).

37

Abertis

38

| (64) | Kalbant apie įtariamą vietos operatorių diskriminavimą, JCCM pripažįsta, kad pagal Dekreto 4 straipsnį transliuotojai (nepriklausomai nuo to, ar jie veikia nacionaliniu, regioniniu ar vietos mastu) negali būti subsidijų gavėjai (39). Tačiau pagal Dekretą tinklo operatoriai į šią grupę nepatenka. |
| --- | --- |

(64)

Kalbant apie įtariamą vietos operatorių diskriminavimą, JCCM pripažįsta, kad pagal Dekreto 4 straipsnį transliuotojai (nepriklausomai nuo to, ar jie veikia nacionaliniu, regioniniu ar vietos mastu) negali būti subsidijų gavėjai (39). Tačiau pagal Dekretą tinklo operatoriai į šią grupę nepatenka.

39

| (65) | Nepaisant to, pasak Ispanijos valdžios institucijų, įmonė Radiodifusión galėjo lygiai tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir visi kiti tinklo operatoriai dalyvauti skaitmeninant vieną iš savo centrų, jau perduodančių analoginės visuomeninės nacionalinės ar regioninės televizijos signalą. Tam įmonė Radiodifusión galėjo pasirašyti susitarimą su JCCM arba galėjo pateikti pasiūlymą savivaldybei kaip telekomunikacijų operatorius, įrašytas į CMT operatorių registrą. |
| --- | --- |

(65)

Nepaisant to, pasak Ispanijos valdžios institucijų, įmonė Radiodifusión galėjo lygiai tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir visi kiti tinklo operatoriai dalyvauti skaitmeninant vieną iš savo centrų, jau perduodančių analoginės visuomeninės nacionalinės ar regioninės televizijos signalą. Tam įmonė Radiodifusión galėjo pasirašyti susitarimą su JCCM arba galėjo pateikti pasiūlymą savivaldybei kaip telekomunikacijų operatorius, įrašytas į CMT operatorių registrą.

Radiodifusión

Radiodifusión

3.2.3.   Skundo pateikėjo Radiodifusión teisinis pagrindas būti ieškovu ir Kastilijos-La Mančos tinklo operatorių pareigų nevykdymas

Skundo pateikėjo Radiodifusión teisinis pagrindas būti ieškovu ir Kastilijos-La Mančos tinklo operatorių pareigų nevykdymas

| (66) | Pasak JCCM, įmonė Radiodifusión CMT operatorių registre yra įrašyta kaip telekomunikacijų operatorius, teikiantis šias paslaugas: „Antžeminis tinklas; radijo ir televizijos transliavimo paslaugų teikimas.“ Tačiau pabrėžtina, kad neužtenka būti įtrauktam į šį registrą norint atitikti Kastilijos-La Mančos telekomunikacijų operatoriams keliamus reikalavimus, nurodytus Kastilijos-La Mančos Įstatyme Nr. 8/2001. Tai ypač aktualu kalbant apie radijo operatoriams keliamą reikalavimą „pateikti Tinklo diegimo teritorinį planą, kuriuo atsižvelgiama į jau esamas stacionarines stotis bei numatytus įrengimo planus ir viso tinklo vystymą“. Iki šiol JCCM nėra žinoma, kad įmonė Radiodifusión būtų pateikusi kokį nors Teritorinį planą. Be to, nėra žinoma, kad įmonė Radiodifusión dalintųsi infrastruktūromis su kitais operatoriais. Apskritai JCCM teigia, kad įmonės Radiodifusión teiginys, esą jai priklauso 60 % Kastilijos-La Mančos aprėpties, nėra pagrįstas (40). |
| --- | --- |

(66)

Pasak JCCM, įmonė Radiodifusión CMT operatorių registre yra įrašyta kaip telekomunikacijų operatorius, teikiantis šias paslaugas: „Antžeminis tinklas; radijo ir televizijos transliavimo paslaugų teikimas.“ Tačiau pabrėžtina, kad neužtenka būti įtrauktam į šį registrą norint atitikti Kastilijos-La Mančos telekomunikacijų operatoriams keliamus reikalavimus, nurodytus Kastilijos-La Mančos Įstatyme Nr. 8/2001. Tai ypač aktualu kalbant apie radijo operatoriams keliamą reikalavimą „pateikti Tinklo diegimo teritorinį planą, kuriuo atsižvelgiama į jau esamas stacionarines stotis bei numatytus įrengimo planus ir viso tinklo vystymą“. Iki šiol JCCM nėra žinoma, kad įmonė Radiodifusión būtų pateikusi kokį nors Teritorinį planą. Be to, nėra žinoma, kad įmonė Radiodifusión dalintųsi infrastruktūromis su kitais operatoriais. Apskritai JCCM teigia, kad įmonės Radiodifusión teiginys, esą jai priklauso 60 % Kastilijos-La Mančos aprėpties, nėra pagrįstas (40).

Radiodifusión

Radiodifusión

Radiodifusión

Radiodifusión

40

| (67) | Be to, JCCM pažymi, kad yra viena įmonė iš tos pačios akcininkų grupės kaip ir įmonė Radiodifusión, kuriai pateikta keletas šiuo metu nagrinėjamų ieškinių. Įmonės pavadinimas – INGEST, Infraestructuras y Gestión 2002, S.L. (toliau – įmonė INGEST). Visuose pateiktuose ieškiniuose įmonė INGEST yra kaltinama nelegaliu radijo spektro, rezervuoto nacionalinei skaitmeninei antžeminei televizijai, naudojimu vietos televizijų signalams transliuoti. Be to, įmonė Radiodifusión neturi leidimo retransliuoti Kastilijos-La Mančos radijo ir televizijos (Radio-Televisión de Castilla-La Mancha, toliau – RTV C-LM) skaitmeninės antžeminės televizijos signalo. |
| --- | --- |

(67)

Be to, JCCM pažymi, kad yra viena įmonė iš tos pačios akcininkų grupės kaip ir įmonė Radiodifusión, kuriai pateikta keletas šiuo metu nagrinėjamų ieškinių. Įmonės pavadinimas – INGEST, Infraestructuras y Gestión 2002, S.L. (toliau – įmonė INGEST). Visuose pateiktuose ieškiniuose įmonė INGEST yra kaltinama nelegaliu radijo spektro, rezervuoto nacionalinei skaitmeninei antžeminei televizijai, naudojimu vietos televizijų signalams transliuoti. Be to, įmonė Radiodifusión neturi leidimo retransliuoti Kastilijos-La Mančos radijo ir televizijos (Radio-Televisión de Castilla-La Mancha, toliau – RTV C-LM) skaitmeninės antžeminės televizijos signalo.

Radiodifusión

INGEST

Infraestructuras y Gestión 2002, S.L.

INGEST

INGEST

Radiodifusión

Radio-Televisión de Castilla-La Mancha

RTV C-LM

3.2.4.   Eksploatavimas ir priežiūra

Eksploatavimas ir priežiūra

| (68) | JCCM teigimu, nei įmonė TelecomCLM, nei įmonė Abertis Telecom nėra ginčijamų priemonių, kurios skirtos su savivaldybių antžeminių centrų eksploatavimu ir priežiūra susijusioms periodinėms išlaidoms padengti, gavėjai. Susitarimų tikslas yra „finansuoti infrastruktūrą, reikalingą įmonių, turinčių leidimą teikti pagrindines televizijos paslaugas, signalo aprėpčiai plėsti ir signalui transliuoti“. Todėl finansavimas skiriamas tik tokių dalių kaip radijo įranga ir antenos įsigijimui ir diegimui bei konstrukcinėms dalims. II zonoje išlaidas dengia savivaldybės, kurioms priklauso tie centrai. Numatomos eksploatavimo ir priežiūros išlaidos per pirmus dvejus metus 516 centrų iš viso siekia 6,5 mln. EUR. Atitinkamai šios išlaidos per penkerius metus 2010–2015 m. periodu siektų maždaug 15 mln. EUR 516 centrų (vidutiniškai 29 000 EUR centrui). |
| --- | --- |

(68)

JCCM teigimu, nei įmonė TelecomCLM, nei įmonė Abertis Telecom nėra ginčijamų priemonių, kurios skirtos su savivaldybių antžeminių centrų eksploatavimu ir priežiūra susijusioms periodinėms išlaidoms padengti, gavėjai. Susitarimų tikslas yra „finansuoti infrastruktūrą, reikalingą įmonių, turinčių leidimą teikti pagrindines televizijos paslaugas, signalo aprėpčiai plėsti ir signalui transliuoti“. Todėl finansavimas skiriamas tik tokių dalių kaip radijo įranga ir antenos įsigijimui ir diegimui bei konstrukcinėms dalims. II zonoje išlaidas dengia savivaldybės, kurioms priklauso tie centrai. Numatomos eksploatavimo ir priežiūros išlaidos per pirmus dvejus metus 516 centrų iš viso siekia 6,5 mln. EUR. Atitinkamai šios išlaidos per penkerius metus 2010–2015 m. periodu siektų maždaug 15 mln. EUR 516 centrų (vidutiniškai 29 000 EUR centrui).

TelecomCLM

Abertis Telecom

3.2.5.   Išimtis pagal „bendrosios infrastruktūros“ argumentą

Išimtis pagal „bendrosios infrastruktūros“ argumentą

| (69) | JCCM teigimu, skaitmeninti transliavimo centrai (tiek priklausantys savivaldybėms, tiek tinklo operatoriams) gali būti laikomi „bendrąja infrastruktūra“, t. y. infrastruktūra, atvira visiems potencialiems vartotojams vienodomis ir nediskriminuojančiomis sąlygomis. Todėl skaitmeninta infrastruktūra suteikia galimybę perduoti skaitmeninės antžeminės televizijos signalą visiems Kastilijos-La Mančos II zonos vartotojams vienodomis sąlygomis, kai nebebus transliuojama analoginė televizija. |
| --- | --- |

(69)

JCCM teigimu, skaitmeninti transliavimo centrai (tiek priklausantys savivaldybėms, tiek tinklo operatoriams) gali būti laikomi „bendrąja infrastruktūra“, t. y. infrastruktūra, atvira visiems potencialiems vartotojams vienodomis ir nediskriminuojančiomis sąlygomis. Todėl skaitmeninta infrastruktūra suteikia galimybę perduoti skaitmeninės antžeminės televizijos signalą visiems Kastilijos-La Mančos II zonos vartotojams vienodomis sąlygomis, kai nebebus transliuojama analoginė televizija.

3.2.6.   Išimtis pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą

Išimtis pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą

| (70) | JCCM teigia, kad viešųjų lėšų paskirstymas, apie kurį kalbama, atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą (REIP) remiantis rinkos kainų lyginamąja analize. Už konkrečias paslaugas įmonei TelecomCLM buvo sumokėta rinkos kainomis. |
| --- | --- |

(70)

JCCM teigia, kad viešųjų lėšų paskirstymas, apie kurį kalbama, atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą (REIP) remiantis rinkos kainų lyginamąja analize. Už konkrečias paslaugas įmonei TelecomCLM buvo sumokėta rinkos kainomis.

TelecomCLM

| (71) | Palyginus realų finansavimą ir sumą, kurią būtų turėjęs sumokėti privatus investuotojas už tokios pačios rūšies paslaugas normaliomis sąlygomis, JCCM priėjo išvadą, kad susitarimai buvo pagrįsti objektyviais prekybiniais kriterijais. Todėl tinklų operatoriai nebuvo privilegijuoti lyginant su tuo, ką jie būtų gavę normaliomis rinkos sąlygomis. Taigi jie negavo atrankinio pranašumo. |
| --- | --- |

(71)

Palyginus realų finansavimą ir sumą, kurią būtų turėjęs sumokėti privatus investuotojas už tokios pačios rūšies paslaugas normaliomis sąlygomis, JCCM priėjo išvadą, kad susitarimai buvo pagrįsti objektyviais prekybiniais kriterijais. Todėl tinklų operatoriai nebuvo privilegijuoti lyginant su tuo, ką jie būtų gavę normaliomis rinkos sąlygomis. Taigi jie negavo atrankinio pranašumo.

3.2.7.   Išimtis pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a punktą

Išimtis pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a punktą

| (72) | JCCM remiasi Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a punktu ir teigia, kad ši sąlyga gali būti taikoma II zonoje, kuri nesulaukė komercinio transliuotojų ir tinklo operatorių dėmesio. Teikdamos skaitmeninės antžeminės televizijos paslaugas ir sudariusios sutartis su subrangovais dėl skaitmeninės antžeminės televizijos įrangos įsigijimo, diegimo ir eksploatavimo bei priežiūros, savivaldybės užpildė rinkoje esantį plyšį ir taip pagerino II zonos gyventojų gyvenimo sąlygas bei bendrą Kastilijos-La Mančos srities ekonomiką. |
| --- | --- |

(72)

JCCM remiasi Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a punktu ir teigia, kad ši sąlyga gali būti taikoma II zonoje, kuri nesulaukė komercinio transliuotojų ir tinklo operatorių dėmesio. Teikdamos skaitmeninės antžeminės televizijos paslaugas ir sudariusios sutartis su subrangovais dėl skaitmeninės antžeminės televizijos įrangos įsigijimo, diegimo ir eksploatavimo bei priežiūros, savivaldybės užpildė rinkoje esantį plyšį ir taip pagerino II zonos gyventojų gyvenimo sąlygas bei bendrą Kastilijos-La Mančos srities ekonomiką.

3.2.8.   Įmonė Abertis kaip tinklo operatorius

Įmonė Abertis kaip tinklo operatorius

| (73) | JCCM nesutinka su įmonės Abertis argumentu, kad ši įmonė neturėtų būti laikoma II zonos tinklo operatoriumi. JCCM pabrėžia, kad įmonė Abertis pasirašė susitarimus su JCCM dėl skaitmeninės antžeminės televizijos aprėpties plėtros įgyvendinimo pagal Dekretą 347/2008 (41). Be to, įmonės Abertis ir TelecomCLM turi būti laikomos aktyviais tinklo operatoriais II zonoje, nes įmonės Albertis atveju egzistuoja oficialūs RTVE ir (arba) Tele5 analoginės televizijos transliavimo centrai, o įmonės TelecomCLM atveju – oficialūs CMT analoginės televizijos transliavimo centrai. |
| --- | --- |

(73)

JCCM nesutinka su įmonės Abertis argumentu, kad ši įmonė neturėtų būti laikoma II zonos tinklo operatoriumi. JCCM pabrėžia, kad įmonė Abertis pasirašė susitarimus su JCCM dėl skaitmeninės antžeminės televizijos aprėpties plėtros įgyvendinimo pagal Dekretą 347/2008 (41). Be to, įmonės Abertis ir TelecomCLM turi būti laikomos aktyviais tinklo operatoriais II zonoje, nes įmonės Albertis atveju egzistuoja oficialūs RTVE ir (arba) Tele5 analoginės televizijos transliavimo centrai, o įmonės TelecomCLM atveju – oficialūs CMT analoginės televizijos transliavimo centrai.

Abertis

Abertis

41

Abertis

TelecomCLM

Albertis

RTVE

Tele5

TelecomCLM

CMT

| (74) | Didele dalimi atvejų skaitmeninta savivaldybių įranga yra centruose, kurie priklauso įmonėms Abertis arba TelecomCLM. Tokiais atvejais skaitmeninės antžeminės televizijos įranga priklauso atitinkamoms savivaldybėms. Įmonė Abertis teigia, kad kadangi nėra tinklo operatorius II zonoje, ji negali būti laikoma tiesiogine ginčijamų subsidijų gavėja, nes „įranga yra įmonės TelecomCLM bei kitų vietos operatorių nuosavybė ir yra jų eksploatuojama“ (42). JCCM šį teiginį laiko klaidingu. |
| --- | --- |

(74)

Didele dalimi atvejų skaitmeninta savivaldybių įranga yra centruose, kurie priklauso įmonėms Abertis arba TelecomCLM. Tokiais atvejais skaitmeninės antžeminės televizijos įranga priklauso atitinkamoms savivaldybėms. Įmonė Abertis teigia, kad kadangi nėra tinklo operatorius II zonoje, ji negali būti laikoma tiesiogine ginčijamų subsidijų gavėja, nes „įranga yra įmonės TelecomCLM bei kitų vietos operatorių nuosavybė ir yra jų eksploatuojama“ (42). JCCM šį teiginį laiko klaidingu.

Abertis

TelecomCLM

Abertis

TelecomCLM

42

4.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

4.1.   ĮMONĖS RADIODIFUSIÓN DIGITAL SL PASTABOS

RADIODIFUSIÓN DIGITAL SL

| (75) | Savo atsakyme į Komisijos sprendimą pradėti procedūrą įmonė Radiodifusión pastebi, kad Ispanijos valdžios institucijos pagalbos gavėjams oficialiai nepavedė visuotinės ekonominės svarbos užduoties. Be to, pagalbos suma vienam centrui atrodo pernelyg didelė, jeigu būtų taikoma tik esamiems centrams, kaip patvirtino Ispanijos valdžios institucijos. Įmonės Radiodifusión nuomone, pagalba buvo panaudota daugiausiai naujų transliavimo centrų visoje Kastilijoje-La Mančoje steigimui ir neteisėtai pagalbai paslėpti. |
| --- | --- |

(75)

Savo atsakyme į Komisijos sprendimą pradėti procedūrą įmonė Radiodifusión pastebi, kad Ispanijos valdžios institucijos pagalbos gavėjams oficialiai nepavedė visuotinės ekonominės svarbos užduoties. Be to, pagalbos suma vienam centrui atrodo pernelyg didelė, jeigu būtų taikoma tik esamiems centrams, kaip patvirtino Ispanijos valdžios institucijos. Įmonės Radiodifusión nuomone, pagalba buvo panaudota daugiausiai naujų transliavimo centrų visoje Kastilijoje-La Mančoje steigimui ir neteisėtai pagalbai paslėpti.

Radiodifusión

Radiodifusión

| (76) | Įmonė Radiodifusión tvirtina, kad Kastilijos-La Mančos valdžios institucijos suteikė pagalbą be konkurso ir kad lėšų paskirstymas buvo atrankinis, nes neįtraukė platformų, naudojančių kitas technologijas (tokias kaip kabelinis ar palydovinis ryšys). |
| --- | --- |

(76)

Įmonė Radiodifusión tvirtina, kad Kastilijos-La Mančos valdžios institucijos suteikė pagalbą be konkurso ir kad lėšų paskirstymas buvo atrankinis, nes neįtraukė platformų, naudojančių kitas technologijas (tokias kaip kabelinis ar palydovinis ryšys).

Radiodifusión

| (77) | Pasak įmonės Radiodifusión, įmonei TelecomCLM suteiktas akivaizdus pranašumas dėl ginčijamų priemonių. Ši įmonė buvo atrinkta tiesiogiai regioninių valdžios institucijų be konkurencinės atrankos ir todėl galėjo ženkliai išplėsti savo tinklo geografinę aprėptį tose zonose, kuriose kitaip niekas nebūtų investavęs. Įmonė TelecomCLM taip pat pasipelnė iš nepakankamos kontrolinės priežiūros, kadangi nėra jokio kontrolės reikalavimo, kuris nurodytų suteikti priėjimą prie neseniai įrengto ar modernizuoto tinklo. Įmonė Radiodifusión atkreipia dėmesį, kad Dekrete 347/2008 pabrėžta, jog valstybės pagalbos tikslas yra steigti naujus transliavimo centrus, o ne modernizuoti jau esamus. |
| --- | --- |

(77)

Pasak įmonės Radiodifusión, įmonei TelecomCLM suteiktas akivaizdus pranašumas dėl ginčijamų priemonių. Ši įmonė buvo atrinkta tiesiogiai regioninių valdžios institucijų be konkurencinės atrankos ir todėl galėjo ženkliai išplėsti savo tinklo geografinę aprėptį tose zonose, kuriose kitaip niekas nebūtų investavęs. Įmonė TelecomCLM taip pat pasipelnė iš nepakankamos kontrolinės priežiūros, kadangi nėra jokio kontrolės reikalavimo, kuris nurodytų suteikti priėjimą prie neseniai įrengto ar modernizuoto tinklo. Įmonė Radiodifusión atkreipia dėmesį, kad Dekrete 347/2008 pabrėžta, jog valstybės pagalbos tikslas yra steigti naujus transliavimo centrus, o ne modernizuoti jau esamus.

Radiodifusión

TelecomCLM

TelecomCLM

Radiodifusión

| (78) | Įmonės Radiodifusión nuomone, pagalba sustiprina tradicinius operatorius vieninteliame rinkos segmente, kuriame yra įmanoma konkurencija. Ypač įmonė Abertis tariamai galėjo sustiprinti savo monopolinę poziciją ir išties panaudoti viešasias lėšas naujam tankesniam tinklui sukurti, kad ateityje galėtų konkuruoti naujose rinkose. |
| --- | --- |

(78)

Įmonės Radiodifusión nuomone, pagalba sustiprina tradicinius operatorius vieninteliame rinkos segmente, kuriame yra įmanoma konkurencija. Ypač įmonė Abertis tariamai galėjo sustiprinti savo monopolinę poziciją ir išties panaudoti viešasias lėšas naujam tankesniam tinklui sukurti, kad ateityje galėtų konkuruoti naujose rinkose.

Radiodifusión

Abertis

| (79) | Įmonė Radiodifusión yra įsitikinusi, kad tiriama valstybės pagalba nėra proporcinga. Kad pagalba atitiktų proporcingumo reikalavimą, ją reikėtų teikti tik atokiuose žemės ūkio regionuose ir ji turėtų būti vienodai naudinga visiems tinklų operatoriams, šiuo tikslu taikant veiksmingos prieigos sąlygas. |
| --- | --- |

(79)

Įmonė Radiodifusión yra įsitikinusi, kad tiriama valstybės pagalba nėra proporcinga. Kad pagalba atitiktų proporcingumo reikalavimą, ją reikėtų teikti tik atokiuose žemės ūkio regionuose ir ji turėtų būti vienodai naudinga visiems tinklų operatoriams, šiuo tikslu taikant veiksmingos prieigos sąlygas.

Radiodifusión

| (80) | Savo 2011 m. rugsėjo 27 d. atsakyme į Komisijos prašymą suteikti informacijos su teisiniu pagrindu būti ieškovu susijusiais klausimais, kuriuos pateikė Ispanija, įmonė Radiodifusión pareiškė, kad jos pagrindinė veikla yra teikti paslaugas vietos garso ir vaizdo transliuotojams. Ji pateikė savo naudojamos įrangos sąrašą 18 Kastilijos-La Mančos savivaldybių. Tačiau pasak įmonės Radiodifusión, tą pačią įrangą būtų galima naudoti transliuojant nacionaliniu ir regioniniu mastu ir todėl ją būtų buvę galima panaudoti, jei būtų buvusi galimybė konkuruoti dėl pagalbos. |
| --- | --- |

(80)

Savo 2011 m. rugsėjo 27 d. atsakyme į Komisijos prašymą suteikti informacijos su teisiniu pagrindu būti ieškovu susijusiais klausimais, kuriuos pateikė Ispanija, įmonė Radiodifusión pareiškė, kad jos pagrindinė veikla yra teikti paslaugas vietos garso ir vaizdo transliuotojams. Ji pateikė savo naudojamos įrangos sąrašą 18 Kastilijos-La Mančos savivaldybių. Tačiau pasak įmonės Radiodifusión, tą pačią įrangą būtų galima naudoti transliuojant nacionaliniu ir regioniniu mastu ir todėl ją būtų buvę galima panaudoti, jei būtų buvusi galimybė konkuruoti dėl pagalbos.

Radiodifusión

Radiodifusión

4.2.   ĮMONĖS ASTRA PASTABOS

ASTRA

| (81) | Įmonė Astra mano, kad tiesiogiai pasirinkus antžeminę platformą, priemonė, į kurią įeina teikiama pagalba eksploatavimui ir priežiūrai, pažeidžia technologinio neutralumo principą. Įmonė Astra pabrėžia, kad transliavimas II zonoje naudojant palydovinį ryšį būtų buvęs pigesnis negu naudojant skaitmeninę antžeminę televiziją (43) – tai akivaizdžiai įrodo įmonės Astra pasisekimas Kantabrijos konkurse. Turint omenyje jo svarbią masto ekonomiją, palydovinis sprendimas būtų netgi leidęs sutaupyti, jei skirtingi regionai būtų kartu rinkęsi platformą II zonoje. Netgi jei dėl konstitucinių priežasčių Ispanijos valdžia nebūtų galėjusi reikalauti, kad būtų vykdomas tarpregioninis bendradarbiavimas norint gauti lėšas, regionai galėjo tuo pasirūpinti patys. Tik taip regioninė valdžia galėjo garantuoti, kad bus pasirinktas labiausiai mokesčių mokėtojams apsimokantis sprendimas. |
| --- | --- |

(81)

Įmonė Astra mano, kad tiesiogiai pasirinkus antžeminę platformą, priemonė, į kurią įeina teikiama pagalba eksploatavimui ir priežiūrai, pažeidžia technologinio neutralumo principą. Įmonė Astra pabrėžia, kad transliavimas II zonoje naudojant palydovinį ryšį būtų buvęs pigesnis negu naudojant skaitmeninę antžeminę televiziją (43) – tai akivaizdžiai įrodo įmonės Astra pasisekimas Kantabrijos konkurse. Turint omenyje jo svarbią masto ekonomiją, palydovinis sprendimas būtų netgi leidęs sutaupyti, jei skirtingi regionai būtų kartu rinkęsi platformą II zonoje. Netgi jei dėl konstitucinių priežasčių Ispanijos valdžia nebūtų galėjusi reikalauti, kad būtų vykdomas tarpregioninis bendradarbiavimas norint gauti lėšas, regionai galėjo tuo pasirūpinti patys. Tik taip regioninė valdžia galėjo garantuoti, kad bus pasirinktas labiausiai mokesčių mokėtojams apsimokantis sprendimas.

Astra

Astra

43

Astra

| (82) | Pasak įmonės Astra, lyginant skirtingas platformas, be tiesioginių diegimo išlaidų taip pat reikėjo įvertinti kitus teigiamus rezultatus, kuriuos būtų turėjęs palydovinio ryšio sprendimas. Perėjimo procesas būtų buvęs žymiai paprastesnis ir pigesnis. Televizijos auditorijai vienu metu vykstančio perėjimo periodas būtų buvęs naudingas, o jo metu jie būtų galėję matyti kanalus tiek per palydovinį ryšį, tiek per antžeminį. Turint omenyje antžeminio tinklo dažnių juostos pločio trūkumą ir būtinybę jos dalį atlaisvinti ateities telekomunikacijos paslaugoms, antžeminio tinklo atveju atsiras naujų išlaidų namų ūkiams ir transliuotojams. Būsimi dažnių juostos pločio pokyčiai pareikalaus, kad II zonos gyventojai pritaikytų savo antenas. Transliuotojams teks susidurti su didesnėmis išlaidomis kitais periodais. Šių išlaidų nebūtų, jeigu būtų buvusi pasirinkta palydovinė technologija. |
| --- | --- |

(82)

Pasak įmonės Astra, lyginant skirtingas platformas, be tiesioginių diegimo išlaidų taip pat reikėjo įvertinti kitus teigiamus rezultatus, kuriuos būtų turėjęs palydovinio ryšio sprendimas. Perėjimo procesas būtų buvęs žymiai paprastesnis ir pigesnis. Televizijos auditorijai vienu metu vykstančio perėjimo periodas būtų buvęs naudingas, o jo metu jie būtų galėję matyti kanalus tiek per palydovinį ryšį, tiek per antžeminį. Turint omenyje antžeminio tinklo dažnių juostos pločio trūkumą ir būtinybę jos dalį atlaisvinti ateities telekomunikacijos paslaugoms, antžeminio tinklo atveju atsiras naujų išlaidų namų ūkiams ir transliuotojams. Būsimi dažnių juostos pločio pokyčiai pareikalaus, kad II zonos gyventojai pritaikytų savo antenas. Transliuotojams teks susidurti su didesnėmis išlaidomis kitais periodais. Šių išlaidų nebūtų, jeigu būtų buvusi pasirinkta palydovinė technologija.

Astra

| (83) | Įmonė Astra tvirtina, kad tinklo operatoriai dėl priemonės negavo pranašumo. Tinklo skaitmeninimas ypač palankus transliuotojams skirtam įmonės Abertis komerciniam pasiūlymui, nes pagal jį skaitmeninės antžeminės televizijos tinklas pasieks beveik 100 % gyventojų be papildomų išlaidų. |
| --- | --- |

(83)

Įmonė Astra tvirtina, kad tinklo operatoriai dėl priemonės negavo pranašumo. Tinklo skaitmeninimas ypač palankus transliuotojams skirtam įmonės Abertis komerciniam pasiūlymui, nes pagal jį skaitmeninės antžeminės televizijos tinklas pasieks beveik 100 % gyventojų be papildomų išlaidų.

Astra

Abertis

| (84) | Kalbant apie konkurencijos iškraipymą, įmonė Astra mano, kad palydovinė ir antžeminė platformos priklauso tai pačiai rinkai. Nėra didelio skirtumo, ar transliuojami mokami, ar nemokami televizijos kanalai, bent jau kalbant apie platformų konkurenciją. Jau yra įvairių mokamų kanalų, kurie transliuoja savo signalą per skaitmeninės antžeminės televizijos platformą ir, išskyrus vieną, taip pat per palydovinį ryšį. |
| --- | --- |

(84)

Kalbant apie konkurencijos iškraipymą, įmonė Astra mano, kad palydovinė ir antžeminė platformos priklauso tai pačiai rinkai. Nėra didelio skirtumo, ar transliuojami mokami, ar nemokami televizijos kanalai, bent jau kalbant apie platformų konkurenciją. Jau yra įvairių mokamų kanalų, kurie transliuoja savo signalą per skaitmeninės antžeminės televizijos platformą ir, išskyrus vieną, taip pat per palydovinį ryšį.

Astra

| (85) | Kalbant apie galimus pranašumus palydovinėms platformoms, įmonė Astra ypač atkreipia dėmesį į būtinybę užtikrinti prieigos ir šifravimo sąlygas. Intelektinės nuosavybės teisių apsauga palydoviniams nemokamų kanalų transliuotojams nekeltų problemų. Ši technologija jau naudojama didelėje dalyje mokamų palydovinės platformos kanalų. Be to, pasiūlytam sprendimui nustatyti sąlyginę prieigą Kantabrijos regione pritarė Kantabrijos valdžios institucijos, turinčios galią spręsti, kuriems vartotojams suteikti galimybę naudotis tokia paslauga. |
| --- | --- |

(85)

Kalbant apie galimus pranašumus palydovinėms platformoms, įmonė Astra ypač atkreipia dėmesį į būtinybę užtikrinti prieigos ir šifravimo sąlygas. Intelektinės nuosavybės teisių apsauga palydoviniams nemokamų kanalų transliuotojams nekeltų problemų. Ši technologija jau naudojama didelėje dalyje mokamų palydovinės platformos kanalų. Be to, pasiūlytam sprendimui nustatyti sąlyginę prieigą Kantabrijos regione pritarė Kantabrijos valdžios institucijos, turinčios galią spręsti, kuriems vartotojams suteikti galimybę naudotis tokia paslauga.

Astra

4.3.   ĮMONĖS ABERTIS PASTABOS

ABERTIS

4.3.1.   Valstybės pagalbos buvimas

Valstybės pagalbos buvimas

| (86) | Įmonės Abertis nuomone, aprėpčiai II zonoje išplėsti skirta ginčijama priemonė nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 1 skyriaus 107 straipsnį. |
| --- | --- |

(86)

Įmonės Abertis nuomone, aprėpčiai II zonoje išplėsti skirta ginčijama priemonė nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 1 skyriaus 107 straipsnį.

Abertis

| (87) | Pirma, tiriami pervedimai buvo centrinės valdžios institucijų pervedimai, skirti modernizuoti transliavimo centrus, kurie arba tiesiogiai priklauso valdžios institucijoms, arba valdžios institucijoms priklauso teisės jais naudotis. Taigi viešosios lėšos nebuvo pervestos jokiai įmonei, o liko valdžios institucijų rankose. |
| --- | --- |

(87)

Pirma, tiriami pervedimai buvo centrinės valdžios institucijų pervedimai, skirti modernizuoti transliavimo centrus, kurie arba tiesiogiai priklauso valdžios institucijoms, arba valdžios institucijoms priklauso teisės jais naudotis. Taigi viešosios lėšos nebuvo pervestos jokiai įmonei, o liko valdžios institucijų rankose.

| (88) | Antra, įmonė Abertis pabrėžia, kad tinklų operatoriai negavo naudos iš ginčijamų priemonių. Įmonė Abertis negali būti laikoma pagalbos gavėja, kadangi ji nėra tinklo operatorius II zonoje ir nesinaudoja tinklu, kuriuo buvo pasinaudota skaitmeninei antžeminei televizijai plėsti Kastilijoje-La Mančoje. Įrangą, apie kurią kalbama, valdo ir ja naudojasi įmonė TelecomCLM. |
| --- | --- |

(88)

Antra, įmonė Abertis pabrėžia, kad tinklų operatoriai negavo naudos iš ginčijamų priemonių. Įmonė Abertis negali būti laikoma pagalbos gavėja, kadangi ji nėra tinklo operatorius II zonoje ir nesinaudoja tinklu, kuriuo buvo pasinaudota skaitmeninei antžeminei televizijai plėsti Kastilijoje-La Mančoje. Įrangą, apie kurią kalbama, valdo ir ja naudojasi įmonė TelecomCLM.

Abertis

Abertis

TelecomCLM

| (89) | Trečia, kalbant apie tai, kas liečia technologinį neutralumą, įmonė Abertis pabrėžia, kad priemonė, kuriai pireštaraujama, neapsunkina konkurencijos tarp platformų, nes nežymus skaitmeninės antžeminės televizijos aprėpties padidėjimas II zonoje neturi jokios ekonominės įtakos I zonoje. Be to, II zonos skaitmeninimas nekeičia kainos, kurią įmonė Abertis gali imti už savo transliavimo paslaugas. Iš tiesų įmonės Abertis kainos yra reguliuojamos ir paremtos įmonės kapitalu ir eksploatavimo išlaidomis. Kalbant apie įmonę TelecomCLM, įrengimai buvo perleisti Kastilijos-La Mančos autonominei sričiai. Kastilijos-La Mančos sritis taip pat valdo regioninį tinklo operatorių TelecomCLM. |
| --- | --- |

(89)

Trečia, kalbant apie tai, kas liečia technologinį neutralumą, įmonė Abertis pabrėžia, kad priemonė, kuriai pireštaraujama, neapsunkina konkurencijos tarp platformų, nes nežymus skaitmeninės antžeminės televizijos aprėpties padidėjimas II zonoje neturi jokios ekonominės įtakos I zonoje. Be to, II zonos skaitmeninimas nekeičia kainos, kurią įmonė Abertis gali imti už savo transliavimo paslaugas. Iš tiesų įmonės Abertis kainos yra reguliuojamos ir paremtos įmonės kapitalu ir eksploatavimo išlaidomis. Kalbant apie įmonę TelecomCLM, įrengimai buvo perleisti Kastilijos-La Mančos autonominei sričiai. Kastilijos-La Mančos sritis taip pat valdo regioninį tinklo operatorių TelecomCLM.

Abertis

Abertis

Abertis

TelecomCLM

TelecomCLM

| (90) | Ketvirta, ginčijama priemonė nėra naudinga transliuotojams, nes nepadidino jų pajamų atlikus II zonos skaitmeninimą. Telekomunikacijų įrangos tiekėjai taip pat negali būti laikomi netiesioginiais priemonės gavėjais, kadangi konkurencinė telekomunikacijų įrangos rinkos struktūra nebuvo paveikta nei iškreipta vien dėl prie skaitmeninės technologijos analoginiams transliavimo centrams pritaikyti skirtos įrangos įsigijimo. |
| --- | --- |

(90)

Ketvirta, ginčijama priemonė nėra naudinga transliuotojams, nes nepadidino jų pajamų atlikus II zonos skaitmeninimą. Telekomunikacijų įrangos tiekėjai taip pat negali būti laikomi netiesioginiais priemonės gavėjais, kadangi konkurencinė telekomunikacijų įrangos rinkos struktūra nebuvo paveikta nei iškreipta vien dėl prie skaitmeninės technologijos analoginiams transliavimo centrams pritaikyti skirtos įrangos įsigijimo.

| (91) | Penkta, įmonė Abertis mano, kad ginčijama priemonė neturėjo jokios pastebimos įtakos konkurencijai tarp tinklo operatorių. NET jeigu įmonė Radiodifusión būtų gavusi naudos iš priemonės, ji nebūtų galėjusi konkuruoti su įmone Abertis nacionaliniu lygmeniu, kadangi įmonės Radiodifusión valdomi centrai nėra tinkami naudoti kaip centrai I zonoje (taip yra su bet kuriuo centru II zonoje). |
| --- | --- |

(91)

Penkta, įmonė Abertis mano, kad ginčijama priemonė neturėjo jokios pastebimos įtakos konkurencijai tarp tinklo operatorių. NET jeigu įmonė Radiodifusión būtų gavusi naudos iš priemonės, ji nebūtų galėjusi konkuruoti su įmone Abertis nacionaliniu lygmeniu, kadangi įmonės Radiodifusión valdomi centrai nėra tinkami naudoti kaip centrai I zonoje (taip yra su bet kuriuo centru II zonoje).

Abertis

Radiodifusión

Abertis

Radiodifusión

| (92) | Šešta, jei būtų laikoma, kad ši priemonė yra valstybės pagalba, įmonės Abertis nuomone, tai būtų esama pagalba. II zonoje diegti transliavimo tinklus pradėta 1982 m., kai transliavimo sektorius dar nebuvo liberalizuotas. Tuo metu Ispanijos valstybė antžeminio transliavimo rinkoje turėjo įstatymų nustatytą monopolį. Dabar viešosios lėšos naudojamos II zonoje dar iki šio sektoriaus liberalizavimo veikusių vietinių tinklų įrengimui, priežiūrai ir eksploatavimui finansuoti. Todėl tiriama priemonė yra esama tęstinė valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(92)

Šešta, jei būtų laikoma, kad ši priemonė yra valstybės pagalba, įmonės Abertis nuomone, tai būtų esama pagalba. II zonoje diegti transliavimo tinklus pradėta 1982 m., kai transliavimo sektorius dar nebuvo liberalizuotas. Tuo metu Ispanijos valstybė antžeminio transliavimo rinkoje turėjo įstatymų nustatytą monopolį. Dabar viešosios lėšos naudojamos II zonoje dar iki šio sektoriaus liberalizavimo veikusių vietinių tinklų įrengimui, priežiūrai ir eksploatavimui finansuoti. Todėl tiriama priemonė yra esama tęstinė valstybės pagalba.

Abertis

| (93) | Kalbant apie suderinamumą su 106 straipsnio 2 dalimi, įmonė Abertis atkreipia dėmesį, kad nėra tikėtina, kad įmonė TelecomCLM ir kiti vietos tinklų operatoriai perkoptų vidutines metines 100 mln. EUR apyvartos ribas prieš mokesčius per dvejus veiklos metus iki tų metų, kai buvo priskirta visuotinės ekonominės svarbos paslauga (VESP) ir metinė kompensacija už 30 mln. EUR paslaugas, apie kurias kalbama. |
| --- | --- |

(93)

Kalbant apie suderinamumą su 106 straipsnio 2 dalimi, įmonė Abertis atkreipia dėmesį, kad nėra tikėtina, kad įmonė TelecomCLM ir kiti vietos tinklų operatoriai perkoptų vidutines metines 100 mln. EUR apyvartos ribas prieš mokesčius per dvejus veiklos metus iki tų metų, kai buvo priskirta visuotinės ekonominės svarbos paslauga (VESP) ir metinė kompensacija už 30 mln. EUR paslaugas, apie kurias kalbama.

Abertis

TelecomCLM

| (94) | Be to, bet kokia galima pagalba būtų suderinama su Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktu. Ispanijos valdžios institucijos savo priemonėmis siekia, kad Ispanijoje būtų greičiau pereita prie skaitmeninės televizijos, o tai pripažinta bendrus interesus atitinkančiu tikslu. Pagalba buvo tinkama priemonė, nes skaitmeninės antžeminės televizijos technologija yra tinkamesnė aprėpčiai plėsti (44). Taip yra ne tik dėl ekonominių priežasčių – įmonė Abertis taip pat pažymi, kad transliuotojai vengia naudotis palydovinėmis platformomis dėl suvaržymų, su kuriais susiduria įgydami teises į savo nemokamų programų turinį. Daugeliu atvejų jie teįgyja teisę transliuoti šį turinį per konkrečią, t. y. skaitmeninės antžeminės televizijos, platformą, nes naudojant šią technologiją galima tikslingai transliuoti apibrėžtoje geografinėje teritorijoje. Be to, priemonės yra proporcingos, nes jomis padengiamos tik būtiniausios išlaidos, patirtos II zonoje pereinant nuo analoginės prie skaitmeninės televizijos paslaugų. |
| --- | --- |

(94)

Be to, bet kokia galima pagalba būtų suderinama su Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktu. Ispanijos valdžios institucijos savo priemonėmis siekia, kad Ispanijoje būtų greičiau pereita prie skaitmeninės televizijos, o tai pripažinta bendrus interesus atitinkančiu tikslu. Pagalba buvo tinkama priemonė, nes skaitmeninės antžeminės televizijos technologija yra tinkamesnė aprėpčiai plėsti (44). Taip yra ne tik dėl ekonominių priežasčių – įmonė Abertis taip pat pažymi, kad transliuotojai vengia naudotis palydovinėmis platformomis dėl suvaržymų, su kuriais susiduria įgydami teises į savo nemokamų programų turinį. Daugeliu atvejų jie teįgyja teisę transliuoti šį turinį per konkrečią, t. y. skaitmeninės antžeminės televizijos, platformą, nes naudojant šią technologiją galima tikslingai transliuoti apibrėžtoje geografinėje teritorijoje. Be to, priemonės yra proporcingos, nes jomis padengiamos tik būtiniausios išlaidos, patirtos II zonoje pereinant nuo analoginės prie skaitmeninės televizijos paslaugų.

44

Abertis

4.4.   TRANSLIUOTOJŲ PASTABOS

| (95) | Transliuotojai teigia, kad šios priemonės negalima laikyti valstybės pagalba, nes finansinio pranašumo dėl jos neįgijo jokia įmonė ir tikrai ne transliuotojai. Taikant šias priemones transliuotojų žiūrovų auditorija nepadidėjo nuo tada, kai jie transliavo analoginiu formatu. Be to, išplėstos aprėpties teritorijų, t. y. žemės ūkio, atokių ir retai apgyvendintų regionų, gyventojai nedaro poveikio reklamos rinkai ir dėl to nėra tikslinė transliuotojų auditorija. Tokiomis aplinkybėmis privatūs operatoriai reklamos kainų dėl šios plėtros nepadidino. |
| --- | --- |

(95)

Transliuotojai teigia, kad šios priemonės negalima laikyti valstybės pagalba, nes finansinio pranašumo dėl jos neįgijo jokia įmonė ir tikrai ne transliuotojai. Taikant šias priemones transliuotojų žiūrovų auditorija nepadidėjo nuo tada, kai jie transliavo analoginiu formatu. Be to, išplėstos aprėpties teritorijų, t. y. žemės ūkio, atokių ir retai apgyvendintų regionų, gyventojai nedaro poveikio reklamos rinkai ir dėl to nėra tikslinė transliuotojų auditorija. Tokiomis aplinkybėmis privatūs operatoriai reklamos kainų dėl šios plėtros nepadidino.

| (96) | Transliuotojai taip pat pareiškė, kad nenorėtų pereiti prie palydovinės platformos, kurioje jų programoms tektų konkuruoti su šimtais kitų televizijos kanalų. Antžeminė platforma yra pranašesnė dėl jos riboto pajėgumo, kuris komerciniams nemokamos televizijos transliuotojams reiškia mažesnę konkurenciją. Taip pat jie pabrėžė, kad paprastai perka turinį tik konkrečiai platformai, šiuo atveju – antžeminei. Taip yra todėl, kad antžeminis – kitaip nei palydovinis – transliavimas turi užtikrintas geografines ribas. |
| --- | --- |

(96)

Transliuotojai taip pat pareiškė, kad nenorėtų pereiti prie palydovinės platformos, kurioje jų programoms tektų konkuruoti su šimtais kitų televizijos kanalų. Antžeminė platforma yra pranašesnė dėl jos riboto pajėgumo, kuris komerciniams nemokamos televizijos transliuotojams reiškia mažesnę konkurenciją. Taip pat jie pabrėžė, kad paprastai perka turinį tik konkrečiai platformai, šiuo atveju – antžeminei. Taip yra todėl, kad antžeminis – kitaip nei palydovinis – transliavimas turi užtikrintas geografines ribas.

| (97) | Transliuotojai taip pat tvirtino, kad po Kantabrijos sutarties pasirašymo su įmone Astra jie pranešė Kantabrijos valdžios institucijoms, kad prieštarauja palydoviniam transliavimui, nes yra įgiję teises transliuoti turinį tik per antžeminę platformą. |
| --- | --- |

(97)

Transliuotojai taip pat tvirtino, kad po Kantabrijos sutarties pasirašymo su įmone Astra jie pranešė Kantabrijos valdžios institucijoms, kad prieštarauja palydoviniam transliavimui, nes yra įgiję teises transliuoti turinį tik per antžeminę platformą.

Astra

5.   TEISINIS VERTINIMAS

TEISINIS VERTINIMAS

5.1.   PAGALBOS TEISINIS PAGRINDAS

| (98) | Kaip išsamiai aprašyta 2.2 skirsnio 26–44 konstatuojamosiose dalyse ir detaliai paaiškinta Sprendime byloje SA.28599 dėl skaitmeninės antžeminės televizijos Ispanijoje (45), perėjimo prie skaitmeninės televizijos teisinę sistemą Ispanijoje sudaro sudėtingas įvairių centrinės ir autonominių sričių bei vietos valdžios institucijų per ketverius metus priimtų teisės aktų rinkinys. 2005 m. Nacionalinis skaitmeninės antžeminės televizijos techninis planas ir 2007 m. Nacionalinis perėjimo prie skaitmeninės televizijos planas iš esmės reguliuoja perėjimą prie skaitmeninės antžeminės televizijos I zonoje, nors taip pat nustato pagrindą papildomoms plėtros priemonėms II zonoje. Šias plėtros priemones įgyvendino regioninės valdžios institucijos, sudariusios kelis bendruosius susitarimus su centrine valdžia (2008 m. bendrieji susitarimai) ir 2008 m. priėmusios priedus prie ankstesnių 2006 m. bendrųjų susitarimų, o 2009 m. – priedus prie 2008 m. bendrųjų susitarimų. |
| --- | --- |

(98)

Kaip išsamiai aprašyta 2.2 skirsnio 26–44 konstatuojamosiose dalyse ir detaliai paaiškinta Sprendime byloje SA.28599 dėl skaitmeninės antžeminės televizijos Ispanijoje (45), perėjimo prie skaitmeninės televizijos teisinę sistemą Ispanijoje sudaro sudėtingas įvairių centrinės ir autonominių sričių bei vietos valdžios institucijų per ketverius metus priimtų teisės aktų rinkinys. 2005 m. Nacionalinis skaitmeninės antžeminės televizijos techninis planas ir 2007 m. Nacionalinis perėjimo prie skaitmeninės televizijos planas iš esmės reguliuoja perėjimą prie skaitmeninės antžeminės televizijos I zonoje, nors taip pat nustato pagrindą papildomoms plėtros priemonėms II zonoje. Šias plėtros priemones įgyvendino regioninės valdžios institucijos, sudariusios kelis bendruosius susitarimus su centrine valdžia (2008 m. bendrieji susitarimai) ir 2008 m. priėmusios priedus prie ankstesnių 2006 m. bendrųjų susitarimų, o 2009 m. – priedus prie 2008 m. bendrųjų susitarimų.

45

| (99) | Sudariusios šiuos susitarimus su priedais regioninės ir (arba) vietos valdžios institucijos daugybe įvairių priemonių ėmėsi plėsti skaitmeninės antžeminės televizijos aprėptį II zonoje. Todėl Komisija mano, kad aprėpties plėtrai II zonoje skirtos pagalbos schemos pagrindas yra įvairūs centrinės valdžios priimti teisės aktai ir PETM su autonominėmis sritimis sudaryti bei iš dalies pakeisti susitarimai. Šie teisės aktai ir susitarimai paskatino autonomines sritis imtis priemonių, kurios nebuvo technologiškai neutralios (46). |
| --- | --- |

(99)

Sudariusios šiuos susitarimus su priedais regioninės ir (arba) vietos valdžios institucijos daugybe įvairių priemonių ėmėsi plėsti skaitmeninės antžeminės televizijos aprėptį II zonoje. Todėl Komisija mano, kad aprėpties plėtrai II zonoje skirtos pagalbos schemos pagrindas yra įvairūs centrinės valdžios priimti teisės aktai ir PETM su autonominėmis sritimis sudaryti bei iš dalies pakeisti susitarimai. Šie teisės aktai ir susitarimai paskatino autonomines sritis imtis priemonių, kurios nebuvo technologiškai neutralios (46).

46

| (100) | Nors pagal Nacionalinį techninį planą reguliuojamas perėjimas prie skaitmeninės antžeminės televizijos I zonoje, jame vietos valdžios institucijos taip pat įgaliotos bendradarbiaudamos su autonominėmis sritimis steigti papildomus transliavimo centrus, reikalingus užtikrinti, kad ir II zonoje būtų įmanomas skaitmeninės antžeminės televizijos transliavimas. Taigi centrinė valdžia tuo metu jau buvo numačiusi plėsti skaitmeninės antžeminės televizijos aprėptį. Pagrindinėje perėjimą prie skaitmeninės televizijos reguliuojančioje teisinėje priemonėje paskelbtame įsakyme minima tik antžeminė platforma. Todėl praktiškai autonominės sritys pasinaudojo centrinės valdžios gairėmis dėl skaitmeninės antžeminės televizijos plėtros (47). |
| --- | --- |

(100)

Nors pagal Nacionalinį techninį planą reguliuojamas perėjimas prie skaitmeninės antžeminės televizijos I zonoje, jame vietos valdžios institucijos taip pat įgaliotos bendradarbiaudamos su autonominėmis sritimis steigti papildomus transliavimo centrus, reikalingus užtikrinti, kad ir II zonoje būtų įmanomas skaitmeninės antžeminės televizijos transliavimas. Taigi centrinė valdžia tuo metu jau buvo numačiusi plėsti skaitmeninės antžeminės televizijos aprėptį. Pagrindinėje perėjimą prie skaitmeninės televizijos reguliuojančioje teisinėje priemonėje paskelbtame įsakyme minima tik antžeminė platforma. Todėl praktiškai autonominės sritys pasinaudojo centrinės valdžios gairėmis dėl skaitmeninės antžeminės televizijos plėtros (47).

47

| (101) | Valstybės pagalba skaitmeninės antžeminės televizijos diegimui II zonoje buvo iš tikrųjų suteikta tada, kai centrinės ir regioninės valdžios institucijos pervedė lėšas jų gavėjams. Įvairiose autonominėse srityse tai padaryta skirtingu metu. Dėl tęstinės pagalbos tinklų eksploatavimui ir priežiūrai sprendė autonominės sritys. |
| --- | --- |

(101)

Valstybės pagalba skaitmeninės antžeminės televizijos diegimui II zonoje buvo iš tikrųjų suteikta tada, kai centrinės ir regioninės valdžios institucijos pervedė lėšas jų gavėjams. Įvairiose autonominėse srityse tai padaryta skirtingu metu. Dėl tęstinės pagalbos tinklų eksploatavimui ir priežiūrai sprendė autonominės sritys.

| (102) | Kastilijos-La Mančos atveju, kaip detaliai paaiškinta 36–45 konstatuojamosiose dalyse, buvo pasirinktas kitoks procesas. Skirtingai negu didžiojoje dalyje kitų autonominių sričių, čia nebuvo skelbiami regioniniai konkursai dėl skaitmeninės televizijos aprėpties plėtros, o 2008 m. gruodžio 2 d. Dekretu 347/2008 skaitmeninimui skirtos lėšos buvo tiesiogiai paskirstytos esamų (analoginių) transliavimo centrų savininkams. Taigi JCCM neskelbė atviro konkurso ir pasirinko telekomunikacijų operatorius tiesiogiai. Šios įmonės taip pat atliko eksploatavimą ir priežiūrą. |
| --- | --- |

(102)

Kastilijos-La Mančos atveju, kaip detaliai paaiškinta 36–45 konstatuojamosiose dalyse, buvo pasirinktas kitoks procesas. Skirtingai negu didžiojoje dalyje kitų autonominių sričių, čia nebuvo skelbiami regioniniai konkursai dėl skaitmeninės televizijos aprėpties plėtros, o 2008 m. gruodžio 2 d. Dekretu 347/2008 skaitmeninimui skirtos lėšos buvo tiesiogiai paskirstytos esamų (analoginių) transliavimo centrų savininkams. Taigi JCCM neskelbė atviro konkurso ir pasirinko telekomunikacijų operatorius tiesiogiai. Šios įmonės taip pat atliko eksploatavimą ir priežiūrą.

| (103) | Tais atvejais, kai transliavimo centrai priklauso tiesiogiai įmonėms TelecomCLM arba Abertis, tos įmonės gavo pagalbą savo įrangai modernizuoti. Tais atvejais, kai reikėjo steigti naujus transliavimo centrus, jie buvo finansuojami viešosiomis lėšomis, tačiau jų nuosavybės teisės buvo suteiktos įmonei TelecomCLM. Galiausiai, didžiąja dalimi atvejų, analoginiai transliavimo centrai priklauso savivaldybėms. Savivaldybės pirko skaitmeninę įrangą iš įmonių Abertis arba TelecomCLM ir su šiomis dviem įmonėmis pasirašė subrangos sutartis dėl įrangos diegimo, eksploatavimo ir priežiūros. |
| --- | --- |

(103)

Tais atvejais, kai transliavimo centrai priklauso tiesiogiai įmonėms TelecomCLM arba Abertis, tos įmonės gavo pagalbą savo įrangai modernizuoti. Tais atvejais, kai reikėjo steigti naujus transliavimo centrus, jie buvo finansuojami viešosiomis lėšomis, tačiau jų nuosavybės teisės buvo suteiktos įmonei TelecomCLM. Galiausiai, didžiąja dalimi atvejų, analoginiai transliavimo centrai priklauso savivaldybėms. Savivaldybės pirko skaitmeninę įrangą iš įmonių Abertis arba TelecomCLM ir su šiomis dviem įmonėmis pasirašė subrangos sutartis dėl įrangos diegimo, eksploatavimo ir priežiūros.

TelecomCLM

Abertis

TelecomCLM

Abertis

TelecomCLM

5.2.   VALSTYBĖS PAGALBOS VERTINIMAS PAGAL SUTARTIES 107 STRAIPSNIO 1 DALĮ

5.2.1.   Pagalbos buvimas pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį

Pagalbos buvimas pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį

| (104) | Atitinkamą priemonę, įskaitant eksploatavimui ir priežiūrai skirtą tęstinę pagalbą, galima laikyti valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, kurioje nustatytos toliau išdėstytos valstybės pagalbos buvimo sąlygos. Pirma, tai turi būti valstybės įsikišimas arba viešųjų lėšų panaudojimas. Antra, įsikišimas turi teikti atrankinį ekonominį pranašumą. Trečia, taip turi būti iškraipoma konkurencija arba atsirasti jos iškraipymo rizika. Ketvirta, įsikišimas turi galėti paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. |
| --- | --- |

(104)

Atitinkamą priemonę, įskaitant eksploatavimui ir priežiūrai skirtą tęstinę pagalbą, galima laikyti valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, kurioje nustatytos toliau išdėstytos valstybės pagalbos buvimo sąlygos. Pirma, tai turi būti valstybės įsikišimas arba viešųjų lėšų panaudojimas. Antra, įsikišimas turi teikti atrankinį ekonominį pranašumą. Trečia, taip turi būti iškraipoma konkurencija arba atsirasti jos iškraipymo rizika. Ketvirta, įsikišimas turi galėti paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą.

5.2.1.1.   Viešosios lėšos ir priskyrimas valstybei

Viešosios lėšos ir priskyrimas valstybei

| (105) | Minimos priemonės pagrindas yra aprašytoji centrinio, regioninio arba vietos lygmens teisės aktų sistema, taip pat tarp PETM ir Kastilijos-La Mančos valdžios institucijų sudaryti susitarimai. Kastilija-La Manča nekvestionavo Sprendime pradėti procedūrą pateiktos išvados, pagal kurią priemonė buvo finansuota iš biudžeto išteklių. Tačiau Ispanijos valdžios institucijos tvirtino, kad priemonė buvo finansuota tiek iš centrinio biudžeto, tiek iš autonominių sričių ir savivaldybių biudžetų. Jos taip pat pareiškė nuomonę, kad taikant šią priemonę iš tiesų tebuvo pervestos lėšos tarp skirtingų vadžios institucijų. Šiuo klausimu Kastilija-La Manča pripažino, kad lėšos iš dalies imtos iš centrinio biudžeto. Be to, šia priemone nebuvo vien tik pervestos lėšos tarp valdžios institucijų, nes šios lėšos galiausiai panaudotos ekonominės veiklos vykdytojams diegiant skaitmeninės antžeminės televizijos tinklą (kaip paaiškinta 5.2.1.2 skirsnyje). |
| --- | --- |

(105)

Minimos priemonės pagrindas yra aprašytoji centrinio, regioninio arba vietos lygmens teisės aktų sistema, taip pat tarp PETM ir Kastilijos-La Mančos valdžios institucijų sudaryti susitarimai. Kastilija-La Manča nekvestionavo Sprendime pradėti procedūrą pateiktos išvados, pagal kurią priemonė buvo finansuota iš biudžeto išteklių. Tačiau Ispanijos valdžios institucijos tvirtino, kad priemonė buvo finansuota tiek iš centrinio biudžeto, tiek iš autonominių sričių ir savivaldybių biudžetų. Jos taip pat pareiškė nuomonę, kad taikant šią priemonę iš tiesų tebuvo pervestos lėšos tarp skirtingų vadžios institucijų. Šiuo klausimu Kastilija-La Manča pripažino, kad lėšos iš dalies imtos iš centrinio biudžeto. Be to, šia priemone nebuvo vien tik pervestos lėšos tarp valdžios institucijų, nes šios lėšos galiausiai panaudotos ekonominės veiklos vykdytojams diegiant skaitmeninės antžeminės televizijos tinklą (kaip paaiškinta 5.2.1.2 skirsnyje).

| (106) | Atsižvelgus į šias aplinkybes buvo patvirtinta, kad tiriama priemonė buvo tiesiogiai finansuojama iš valstybės biudžeto ir iš įvairių savivaldybių bei autonominės srities biudžetų. Tęstinė pagalba buvo finansuojama ne iš centrinio valstybės biudžeto, o tiesiogiai iš autonominės srities biudžeto. |
| --- | --- |

(106)

Atsižvelgus į šias aplinkybes buvo patvirtinta, kad tiriama priemonė buvo tiesiogiai finansuojama iš valstybės biudžeto ir iš įvairių savivaldybių bei autonominės srities biudžetų. Tęstinė pagalba buvo finansuojama ne iš centrinio valstybės biudžeto, o tiesiogiai iš autonominės srities biudžeto.

| (107) | Kadangi priemonė finansuojama valstybės (centriniu, regioniniu arba vietos lygmeniu), ji yra priskirtina valstybei ir apima viešųjų lėšų naudojimą. |
| --- | --- |

(107)

Kadangi priemonė finansuojama valstybės (centriniu, regioniniu arba vietos lygmeniu), ji yra priskirtina valstybei ir apima viešųjų lėšų naudojimą.

5.2.1.2.   Ekonominio pranašumo suteikimas ekonominės veiklos vykdytojams

Ekonominio pranašumo suteikimas ekonominės veiklos vykdytojams

| (108) | Tarptautinė įmonė Abertis (įmonės biržiniai vertybiniai popieriai yra Ispanijoje) užsiima greitkelių mokesčių ir antžeminių bei palydovinių telekomunikacijų infrastruktūrų valdymu. Ji veikia dvylikoje Europos ir Amerikos šalių ir maždaug du trečdaliai grupės pajamų yra gaunami už Ispanijos ribų. Įmonė Abertis Telecom turi ir naudojasi telekomunikacijų infrastruktūromis Ispanijoje. Jai taip pat priklauso pagrindinis radijo ir televizijos signalų paskirstymo ir transliavimo centrų tinklas Ispanijoje. Įmonė TelecomCLM, S.A. yra regioninis telekomunikacijų operatorius, kuris teikia paslaugas Kastilijoje-La Mančoje. Į jo paslaugas įeina radijo ir televizijos signalų perdavimas, priėmimas ir skleidimas; įrangos ir spinduliavimo sistemų saugojimas; dalijimasis infrastruktūra ir būtinoji infrastruktūrų priežiūra. Įmonė teikia paslaugas vietos, autonominiams ir nacionaliniams operatoriams. [...] |
| --- | --- |

(108)

Tarptautinė įmonė Abertis (įmonės biržiniai vertybiniai popieriai yra Ispanijoje) užsiima greitkelių mokesčių ir antžeminių bei palydovinių telekomunikacijų infrastruktūrų valdymu. Ji veikia dvylikoje Europos ir Amerikos šalių ir maždaug du trečdaliai grupės pajamų yra gaunami už Ispanijos ribų. Įmonė Abertis Telecom turi ir naudojasi telekomunikacijų infrastruktūromis Ispanijoje. Jai taip pat priklauso pagrindinis radijo ir televizijos signalų paskirstymo ir transliavimo centrų tinklas Ispanijoje. Įmonė TelecomCLM, S.A. yra regioninis telekomunikacijų operatorius, kuris teikia paslaugas Kastilijoje-La Mančoje. Į jo paslaugas įeina radijo ir televizijos signalų perdavimas, priėmimas ir skleidimas; įrangos ir spinduliavimo sistemų saugojimas; dalijimasis infrastruktūra ir būtinoji infrastruktūrų priežiūra. Įmonė teikia paslaugas vietos, autonominiams ir nacionaliniams operatoriams. [...]

Abertis

Abertis Telecom

TelecomCLM, S.A.

| (109) | Tiriama priemone valstybės lėšos buvo pervestos konkrečioms įmonėms. Nors Sutartyje nėra apibrėžta įmonės sąvoka, joje minima, kad tai gali būti bet koks fizinis ar juridinis asmuo, vykdantis ekonominę veiklą, nepriklausomai nuo jo juridinio statuso ar finansavimo būdo. Pagal Teisingumo Teismo patvirtintą Komisijos praktiką televizijos transliavimo tinklų eksploatavimas laikomas ekonomine veikla (48), panašiai kaip ir kitais atvejais, kai infrastruktūrą valdo regioninės valdžios institucijos (49). Tiriamu atveju valstybinės įmonės yra CMT registre užregistruoti tinklų operatoriai, todėl galima manyti, kad jos teikia tam tikras paslaugas, kurios pagal nusistovėjusią teismų praktiką yra ekonominė veikla. Jeigu atitinkamą paslaugą yra pasiruošę teikti arba tam reikalingas sąlygas turi ir kiti veiklos vykdytojai, o šiuo atveju taip ir yra, tai reiškia, kad egzistuoja rinka. Pavyzdžiui, įmonė Astra iki aprėpties plėtros II zonoje kelis kartus susitiko su autonominių sričių valdžios institucijomis, kad pateiktų joms savo pasiūlymą. Be to, 2008 m. kovo mėn. įmonė Astra dalyvavo skaitmeninės televizijos paslaugoms teikti II ir III zonose skirtam technologiškai neutraliame konkurse Kantabrijoje ir jį laimėjo. Jeigu valstybinės įmonės ir savivaldybės negauna atlygio už suteiktas paslaugas, tai dar nereiškia, kad atitinkamos veiklos negalima laikyti ekonomine veikla (50). |
| --- | --- |

(109)

Tiriama priemone valstybės lėšos buvo pervestos konkrečioms įmonėms. Nors Sutartyje nėra apibrėžta įmonės sąvoka, joje minima, kad tai gali būti bet koks fizinis ar juridinis asmuo, vykdantis ekonominę veiklą, nepriklausomai nuo jo juridinio statuso ar finansavimo būdo. Pagal Teisingumo Teismo patvirtintą Komisijos praktiką televizijos transliavimo tinklų eksploatavimas laikomas ekonomine veikla (48), panašiai kaip ir kitais atvejais, kai infrastruktūrą valdo regioninės valdžios institucijos (49). Tiriamu atveju valstybinės įmonės yra CMT registre užregistruoti tinklų operatoriai, todėl galima manyti, kad jos teikia tam tikras paslaugas, kurios pagal nusistovėjusią teismų praktiką yra ekonominė veikla. Jeigu atitinkamą paslaugą yra pasiruošę teikti arba tam reikalingas sąlygas turi ir kiti veiklos vykdytojai, o šiuo atveju taip ir yra, tai reiškia, kad egzistuoja rinka. Pavyzdžiui, įmonė Astra iki aprėpties plėtros II zonoje kelis kartus susitiko su autonominių sričių valdžios institucijomis, kad pateiktų joms savo pasiūlymą. Be to, 2008 m. kovo mėn. įmonė Astra dalyvavo skaitmeninės televizijos paslaugoms teikti II ir III zonose skirtam technologiškai neutraliame konkurse Kantabrijoje ir jį laimėjo. Jeigu valstybinės įmonės ir savivaldybės negauna atlygio už suteiktas paslaugas, tai dar nereiškia, kad atitinkamos veiklos negalima laikyti ekonomine veikla (50).

48

49

Astra

Astra

50

| (110) | Komisija nesutinka su Ispanijos argumentu, kad autonominės sritys, valstybinės įmonės ir savivaldybės, eksploatuodamos antžeminį tinklą, vykdo oficialius savo kaip valdžios institucijų įgaliojimus ir todėl joms Sutarties 107 straipsnis netaikomas. Pripažinta, kad su valstybės prerogatyvomis susijusi veikla, kurią vykdo pati valstybė arba jos institucijos pagal joms suteiktus valstybinės valdžios įgaliojimus, nėra ekonominė veikla pagal konkurencijos taisykles (51). Galima teigti, kad tai tokia veikla, kuri įeina į esmines valstybės funkcijas arba yra dėl savo pobūdžio, tikslo ar taikomų taisyklių iš esmės su jomis susijusi. Teismų praktikoje turimi keli šios rūšies veiklos pavyzdžiai, taigi tikra valstybinė veikla skiriama nuo komercinės veiklos, kuria gali užsiimti valstybė. Tokia veikla gali būti susijusi su kariuomene arba policija, saugios oro navigacijos priežiūra ir gerinimu, oro eismo kontrole (52), kovos su tarša priežiūra, kuri yra viešojo intereso užduotis, priskiriama esminėms valstybės funkcijoms, susijusioms su aplinkos apsauga jūrų zonose (53), ir standartizacijos veikla, taip pat susijusia mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veikla (54). |
| --- | --- |

(110)

Komisija nesutinka su Ispanijos argumentu, kad autonominės sritys, valstybinės įmonės ir savivaldybės, eksploatuodamos antžeminį tinklą, vykdo oficialius savo kaip valdžios institucijų įgaliojimus ir todėl joms Sutarties 107 straipsnis netaikomas. Pripažinta, kad su valstybės prerogatyvomis susijusi veikla, kurią vykdo pati valstybė arba jos institucijos pagal joms suteiktus valstybinės valdžios įgaliojimus, nėra ekonominė veikla pagal konkurencijos taisykles (51). Galima teigti, kad tai tokia veikla, kuri įeina į esmines valstybės funkcijas arba yra dėl savo pobūdžio, tikslo ar taikomų taisyklių iš esmės su jomis susijusi. Teismų praktikoje turimi keli šios rūšies veiklos pavyzdžiai, taigi tikra valstybinė veikla skiriama nuo komercinės veiklos, kuria gali užsiimti valstybė. Tokia veikla gali būti susijusi su kariuomene arba policija, saugios oro navigacijos priežiūra ir gerinimu, oro eismo kontrole (52), kovos su tarša priežiūra, kuri yra viešojo intereso užduotis, priskiriama esminėms valstybės funkcijoms, susijusioms su aplinkos apsauga jūrų zonose (53), ir standartizacijos veikla, taip pat susijusia mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veikla (54).

51

52

53

54

| (111) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija laikosi nuomonės, kad nagrinėjamu atveju antžeminio transliavimo tinklo eksploatavimas nėra valstybės pareiga ar prerogatyva ir nėra viena iš įprastų veiklos, kurią gali atlikti tik valstybė, rūšių. Šios paslaugos įprastai nėra teikiamos valdžios institucijų ir yra iš esmės ekonominio pobūdžio, sprendžiant iš to, kad I zonos rinkoje veiklą vykdo kelios įmonės. Antra, šias paslaugas II zonoje norėjo teikti privati nepriklausoma nuo valdžios institucijų įmonė Astra (sprendžiant iš to, kad ji dalyvavo Kantabrijos regiono 2008 m. konkurse). Įmonės Astra skundas taip pat liečia Kastilijos-La Mančos regioną, kuriame ji nori teikti skaitmenines transliavimo paslaugas kaip platformos operatorius. Trečia, tinklo diegimas II zonoje turi įtakos tik privačių nacionalinės ir regioninės televizijos kanalų transliavimui (55). Todėl daroma išvada, kad autonominių sričių, valstybinių įmonių ir savivaldybių vykdomas antžeminio tinklo eksploatavimas nėra jų kaip valdžios institucijų oficialių įgaliojimų vykdymas. |
| --- | --- |

(111)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija laikosi nuomonės, kad nagrinėjamu atveju antžeminio transliavimo tinklo eksploatavimas nėra valstybės pareiga ar prerogatyva ir nėra viena iš įprastų veiklos, kurią gali atlikti tik valstybė, rūšių. Šios paslaugos įprastai nėra teikiamos valdžios institucijų ir yra iš esmės ekonominio pobūdžio, sprendžiant iš to, kad I zonos rinkoje veiklą vykdo kelios įmonės. Antra, šias paslaugas II zonoje norėjo teikti privati nepriklausoma nuo valdžios institucijų įmonė Astra (sprendžiant iš to, kad ji dalyvavo Kantabrijos regiono 2008 m. konkurse). Įmonės Astra skundas taip pat liečia Kastilijos-La Mančos regioną, kuriame ji nori teikti skaitmenines transliavimo paslaugas kaip platformos operatorius. Trečia, tinklo diegimas II zonoje turi įtakos tik privačių nacionalinės ir regioninės televizijos kanalų transliavimui (55). Todėl daroma išvada, kad autonominių sričių, valstybinių įmonių ir savivaldybių vykdomas antžeminio tinklo eksploatavimas nėra jų kaip valdžios institucijų oficialių įgaliojimų vykdymas.

Astra

Astra

55

| (112) | Komisija nesutinka su JCCM, kad priemonė atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą (REIP). Taikant šį kriterijų nagrinėjama, ar tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas įgyvendinti viešąsias investicijas, rinkos investuotojas būtų į projektą investavęs tokiomis pat sąlygomis kaip ir viešasis investuotojas. Šiuo atveju viešosios investicijos yra JCCM skirtas dalinis finansavimas įmonių Telecom CLM ir Abertis antžeminiams transliavimo tinklams skaitmeninti. Tais atvejais, kai įranga ir toliau lieka valstybinių institucijų (savivaldybių) nuosavybe, ji valdoma senųjų įmonių. Susitarimas su operatoriais nenumato, kad bus padengtos išlaidos arba apmokėta už įrangą, priklausančią valdžios institucijoms. Tai tiesiogiai pažeidžia rinkos ekonomikos investuotojo principą, kuris ne tik reikalautų tokio išlaidų padengimo arba apmokėjimo, bet ir pačių investicijų pelningumo. Viešasis skaitmeninės antžeminės televizijos tinklo finansavimas neturėjo būti pelningas. Todėl JCCM investicijos skaitmeninant antžeminį tinklą II zonoje neatitinka REIP. |
| --- | --- |

(112)

Komisija nesutinka su JCCM, kad priemonė atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą (REIP). Taikant šį kriterijų nagrinėjama, ar tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas įgyvendinti viešąsias investicijas, rinkos investuotojas būtų į projektą investavęs tokiomis pat sąlygomis kaip ir viešasis investuotojas. Šiuo atveju viešosios investicijos yra JCCM skirtas dalinis finansavimas įmonių Telecom CLM ir Abertis antžeminiams transliavimo tinklams skaitmeninti. Tais atvejais, kai įranga ir toliau lieka valstybinių institucijų (savivaldybių) nuosavybe, ji valdoma senųjų įmonių. Susitarimas su operatoriais nenumato, kad bus padengtos išlaidos arba apmokėta už įrangą, priklausančią valdžios institucijoms. Tai tiesiogiai pažeidžia rinkos ekonomikos investuotojo principą, kuris ne tik reikalautų tokio išlaidų padengimo arba apmokėjimo, bet ir pačių investicijų pelningumo. Viešasis skaitmeninės antžeminės televizijos tinklo finansavimas neturėjo būti pelningas. Todėl JCCM investicijos skaitmeninant antžeminį tinklą II zonoje neatitinka REIP.

Telecom CLM

Abertis

| (113) | Taigi, kai operatorius gauna viešąsias lėšas savo įrangai skaitmeninti arba naujiems transliavimo centrams steigti, jau yra suteikiamas ekonominis pranašumas. Antra, kai valstybinė institucija operatorių skaitmeninės antžeminės televizijos įrangai ir eksploatavimo bei priežiūros paslaugoms teikti pasirenka tiesiogiai (t. y. neskelbdama viešojo konkurso), yra pažeidžiamos rinkos sąlygos. Tai taip pat suteikia ekonominį pranašumą operatoriui. |
| --- | --- |

(113)

Taigi, kai operatorius gauna viešąsias lėšas savo įrangai skaitmeninti arba naujiems transliavimo centrams steigti, jau yra suteikiamas ekonominis pranašumas. Antra, kai valstybinė institucija operatorių skaitmeninės antžeminės televizijos įrangai ir eksploatavimo bei priežiūros paslaugoms teikti pasirenka tiesiogiai (t. y. neskelbdama viešojo konkurso), yra pažeidžiamos rinkos sąlygos. Tai taip pat suteikia ekonominį pranašumą operatoriui.

Tiesioginiai pagalbos gavėjai

Tiesioginiai pagalbos gavėjai

| (114) | Kaip nurodyta 36 ir 37 konstatuojamosiose dalyse, JCCM neorganizavo regioninių konkursų nei analoginiams tinklams modernizuoti, nei skaitmeninės televizijos aprėpčiai plėsti. Vietoj konkursų lėšos buvo tiesiogiai paskirtos savivaldybėms arba esamiems antžeminiams operatoriams. Savivaldybės išsirinko operatorius užduočiai atlikti neskelbdamos viešųjų konkursų. Todėl kiti platformos operatoriai (tiek antžeminiai, tiek kitų rūšių) nebuvo tinkamai informuoti apie priemonę ir dėl to negalėjo pateikti techninio pasiūlymo srities II zonos skaitmeninės televizijos infrastruktūrai modernizuoti arba aprėpčiai plėsti (56). |
| --- | --- |

(114)

Kaip nurodyta 36 ir 37 konstatuojamosiose dalyse, JCCM neorganizavo regioninių konkursų nei analoginiams tinklams modernizuoti, nei skaitmeninės televizijos aprėpčiai plėsti. Vietoj konkursų lėšos buvo tiesiogiai paskirtos savivaldybėms arba esamiems antžeminiams operatoriams. Savivaldybės išsirinko operatorius užduočiai atlikti neskelbdamos viešųjų konkursų. Todėl kiti platformos operatoriai (tiek antžeminiai, tiek kitų rūšių) nebuvo tinkamai informuoti apie priemonę ir dėl to negalėjo pateikti techninio pasiūlymo srities II zonos skaitmeninės televizijos infrastruktūrai modernizuoti arba aprėpčiai plėsti (56).

56

| (115) | Įmonės Abertis ir TelecomCLM gavo lėšas, skirtas jų tinklui modernizuoti arba išplėsti, arba su jomis pasirašė sutartis savivaldybės, kad jos modernizuotų arba išplėstų savivaldybių infrastruktūrą (57). Abiem atvejais operatoriai buvo pasirinkti neskelbiant viešojo konkurso. Didžiąja dalimi atvejų, skaitmeninės antžeminės televizijos įranga bei operatorių naudojamos retransliavimo antenos priklauso savivaldybėms, o operatoriai už naudojimąsi šią įranga nieko nemoka. |
| --- | --- |

(115)

Įmonės Abertis ir TelecomCLM gavo lėšas, skirtas jų tinklui modernizuoti arba išplėsti, arba su jomis pasirašė sutartis savivaldybės, kad jos modernizuotų arba išplėstų savivaldybių infrastruktūrą (57). Abiem atvejais operatoriai buvo pasirinkti neskelbiant viešojo konkurso. Didžiąja dalimi atvejų, skaitmeninės antžeminės televizijos įranga bei operatorių naudojamos retransliavimo antenos priklauso savivaldybėms, o operatoriai už naudojimąsi šią įranga nieko nemoka.

Abertis

TelecomCLM

57

| (116) | Įmonė TelecomCLM pasirašė 133 susitarimus su JCCM dėl savo transliavimo centrų skaitmeninimo. Tai buvo reikalinga siekiant išplėsti skaitmeninę antžeminę televiziją žemės ūkio regionuose, kuriuose gyventojų tankumas žemas ir kuriuose joks operatorius neparodė susidomėjimo investuoti. Apžvelgus įmonės TelecomCLM patirtas išlaidas gavus lėšas iš JCCM, matoma, kad įmonė TelecomCLM tas lėšas panaudojo vien tik skaitmeninės antžeminės televizijos įrangos įsigijimui ir diegimui bei jos priežiūrai laikotarpiu, atitinkančiu pirmus dvejus metus. |
| --- | --- |

(116)

Įmonė TelecomCLM pasirašė 133 susitarimus su JCCM dėl savo transliavimo centrų skaitmeninimo. Tai buvo reikalinga siekiant išplėsti skaitmeninę antžeminę televiziją žemės ūkio regionuose, kuriuose gyventojų tankumas žemas ir kuriuose joks operatorius neparodė susidomėjimo investuoti. Apžvelgus įmonės TelecomCLM patirtas išlaidas gavus lėšas iš JCCM, matoma, kad įmonė TelecomCLM tas lėšas panaudojo vien tik skaitmeninės antžeminės televizijos įrangos įsigijimui ir diegimui bei jos priežiūrai laikotarpiu, atitinkančiu pirmus dvejus metus.

TelecomCLM

TelecomCLM

TelecomCLM

| (117) | Taip įmonės TelecomCLM ir Abertis modernizavo savo esamus transliavimo centrus ir dabar dėl viešųjų subsidijų turi sąlygas naudoti skaitmeninės antžeminės televizijos tinklą II zonoje. Jos taip pat gali naudoti naują infrastruktūrą kitoms paslaugoms teikti, pavyzdžiui, WiMax (duomenų perdavimo plačiajuosčiu belaidžiu ryšiu standartai, galintys teikti fiksuotą arba mobilųjį ryšį). Įmonė TelecomCLM panaudojo savo centrus [...] ir įvairius skaitmenintus centrus, priklausančius savivaldybėms, JCCM Wimax įrangai įdiegti [...] (58). Dėl tokios masto ekonomijos skaitmeninės antžeminės televizijos tinklo operatoriai gali gauti pajamų iš infrastruktūros, kurią finansuoja valstybė. [...]. |
| --- | --- |

(117)

Taip įmonės TelecomCLM ir Abertis modernizavo savo esamus transliavimo centrus ir dabar dėl viešųjų subsidijų turi sąlygas naudoti skaitmeninės antžeminės televizijos tinklą II zonoje. Jos taip pat gali naudoti naują infrastruktūrą kitoms paslaugoms teikti, pavyzdžiui, WiMax (duomenų perdavimo plačiajuosčiu belaidžiu ryšiu standartai, galintys teikti fiksuotą arba mobilųjį ryšį). Įmonė TelecomCLM panaudojo savo centrus [...] ir įvairius skaitmenintus centrus, priklausančius savivaldybėms, JCCM Wimax įrangai įdiegti [...] (58). Dėl tokios masto ekonomijos skaitmeninės antžeminės televizijos tinklo operatoriai gali gauti pajamų iš infrastruktūros, kurią finansuoja valstybė. [...].

TelecomCLM

Abertis

WiMax

TelecomCLM

Wimax

58

| (118) | Kiekybiškai išreikštas pranašumas, suteiktas tiesioginiams pagalbos gavėjams TelecomCLM ir Abertis yra bendra lėšų suma, gauta aprėpčiai plėsti (į ją įeina lėšos, gautos transliavimo centrų modernizavimui arba naujų centrų statybai). |
| --- | --- |

(118)

Kiekybiškai išreikštas pranašumas, suteiktas tiesioginiams pagalbos gavėjams TelecomCLM ir Abertis yra bendra lėšų suma, gauta aprėpčiai plėsti (į ją įeina lėšos, gautos transliavimo centrų modernizavimui arba naujų centrų statybai).

TelecomCLM

Abertis

| (119) | Tais atvejais, kai pačios savivaldybės veikė kaip tinklo operatoriai, jos ir gavo viešąsias lėšas jų regionuose esantiems transliavimo centrams modernizuoti ir naujiems centrams steigti. Valdžios institucijos teigia, kad taip tebuvo pervestos lėšos tarp skirtingo lygmens valdžios institucijų ir kad plėtodamos joms priklausančius tinklus savivaldybės paprasčiausiai vykdė savo administracinius įsipareigojimus gyventojams. Tačiau veikdamos kaip tinklo operatoriai savivaldybės užsiima ekonomine veikla. Didelė jų dalis yra įtraukta į CMT tinklo operatorių registrą. Nepaisant to, kadangi savivaldybės nepaskelbusios viešo konkurso pirko skaitmeninę įrangą iš įmonių Abertis arba TelecomCLM ir su šiomis dviejomis įmonėmis sudarė subrangos sutartis dėl įrangos diegimo, eksploatavimo ir priežiūros, taip pat pagal šį aspektą šios dvi įmonės yra tiesioginės pagalbos gavėjos. |
| --- | --- |

(119)

Tais atvejais, kai pačios savivaldybės veikė kaip tinklo operatoriai, jos ir gavo viešąsias lėšas jų regionuose esantiems transliavimo centrams modernizuoti ir naujiems centrams steigti. Valdžios institucijos teigia, kad taip tebuvo pervestos lėšos tarp skirtingo lygmens valdžios institucijų ir kad plėtodamos joms priklausančius tinklus savivaldybės paprasčiausiai vykdė savo administracinius įsipareigojimus gyventojams. Tačiau veikdamos kaip tinklo operatoriai savivaldybės užsiima ekonomine veikla. Didelė jų dalis yra įtraukta į CMT tinklo operatorių registrą. Nepaisant to, kadangi savivaldybės nepaskelbusios viešo konkurso pirko skaitmeninę įrangą iš įmonių Abertis arba TelecomCLM ir su šiomis dviejomis įmonėmis sudarė subrangos sutartis dėl įrangos diegimo, eksploatavimo ir priežiūros, taip pat pagal šį aspektą šios dvi įmonės yra tiesioginės pagalbos gavėjos.

Abertis

TelecomCLM

| (120) | Finansavimas taip pat apima tinklo eksploatavimą ir priežiūrą. Šias užduotis atliko įmonės TelecomCLM ir Abertis. Tai laikoma tęstine pagalba, kurios tiesioginiai gavėjai yra operatoriai, turintys eksploatuoti ir prižiūrėti skaitmenintą tinklą. Galiausiai apibendrinant reikia pridurti, jog įmonėms Abertis ir TelecomCLM taip pat yra naudinga tai, kad į nemokamos televizijos transliavimo Ispanijoje rinką negalėjo patekti kiti platformos operatoriai (59). |
| --- | --- |

(120)

Finansavimas taip pat apima tinklo eksploatavimą ir priežiūrą. Šias užduotis atliko įmonės TelecomCLM ir Abertis. Tai laikoma tęstine pagalba, kurios tiesioginiai gavėjai yra operatoriai, turintys eksploatuoti ir prižiūrėti skaitmenintą tinklą. Galiausiai apibendrinant reikia pridurti, jog įmonėms Abertis ir TelecomCLM taip pat yra naudinga tai, kad į nemokamos televizijos transliavimo Ispanijoje rinką negalėjo patekti kiti platformos operatoriai (59).

TelecomCLM

Abertis

Abertis

TelecomCLM

59

Netiesioginiai pagalbos gavėjai

Netiesioginiai pagalbos gavėjai

| (121) | Telekomunikacijų įrangos tiekėjai. Įmonės Telecom CLM ir Abertis tiekia vidinę telekomunikacijų įrangą. Kadangi savivaldybės Kastilijoje-La Mančoje pirko įrangą iš dviejų esamų antžeminių operatorių neskelbusios viešojo konkurso, įmonės TelecomCLM ir Abertis gavo tiesioginės naudos iš pagalbos (žr. 119 konstatuojamąją dalį). Šiems dviems operatoriams perkant šią įrangą iš telekomunikacijų įrangos tiekėjų, įranga buvo perkama laisvojoje rinkoje. Todėl, kitaip negu įmonės TelecomCLM ir Abertis (tiesioginės pagalbos gavėjos), telekomunikacijų įrangos tiekėjai nelaikomi pagalbos gavėjais, nes jie neįgijo atrankinio pranašumo. Kaip ir Italijos skaitmeninių priedėlių atveju (60), įvairių rūšių skaitmeninės infrastruktūros gamintojų neįmanoma skirstyti į jokias kategorijas, nes iš gamintojų tikimasi, kad jie gamins visų rūšių įrangą. Telekomunikacijų įrangą tinklo operatoriams tiekiančios įmonės niekuo nesiskiria nuo tos įmonių grupės, kuri būtų dalyvavusi konkurse, jeigu schema būtų buvusi technologiškai neutrali įvairių platformų operatorių atžvilgiu (61). Ispanijoje skaitmeninės antžeminės televizijos plėtrai reikalingą telekomunikacijų įrangą susiejančios, diegiančios ir tiekiančios įmonės paprastai teikia ir kitas paslaugas. Tokios įrangos gamintojai, kaip ir telekomunikacijų operatoriai, kartu gali siūlyti antžeminio ar palydovinio formato, arba jų abiejų derinio, sprendimus (62). |
| --- | --- |

(121)

Telekomunikacijų įrangos tiekėjai. Įmonės Telecom CLM ir Abertis tiekia vidinę telekomunikacijų įrangą. Kadangi savivaldybės Kastilijoje-La Mančoje pirko įrangą iš dviejų esamų antžeminių operatorių neskelbusios viešojo konkurso, įmonės TelecomCLM ir Abertis gavo tiesioginės naudos iš pagalbos (žr. 119 konstatuojamąją dalį). Šiems dviems operatoriams perkant šią įrangą iš telekomunikacijų įrangos tiekėjų, įranga buvo perkama laisvojoje rinkoje. Todėl, kitaip negu įmonės TelecomCLM ir Abertis (tiesioginės pagalbos gavėjos), telekomunikacijų įrangos tiekėjai nelaikomi pagalbos gavėjais, nes jie neįgijo atrankinio pranašumo. Kaip ir Italijos skaitmeninių priedėlių atveju (60), įvairių rūšių skaitmeninės infrastruktūros gamintojų neįmanoma skirstyti į jokias kategorijas, nes iš gamintojų tikimasi, kad jie gamins visų rūšių įrangą. Telekomunikacijų įrangą tinklo operatoriams tiekiančios įmonės niekuo nesiskiria nuo tos įmonių grupės, kuri būtų dalyvavusi konkurse, jeigu schema būtų buvusi technologiškai neutrali įvairių platformų operatorių atžvilgiu (61). Ispanijoje skaitmeninės antžeminės televizijos plėtrai reikalingą telekomunikacijų įrangą susiejančios, diegiančios ir tiekiančios įmonės paprastai teikia ir kitas paslaugas. Tokios įrangos gamintojai, kaip ir telekomunikacijų operatoriai, kartu gali siūlyti antžeminio ar palydovinio formato, arba jų abiejų derinio, sprendimus (62).

Telekomunikacijų įrangos tiekėjai.

Telecom CLM

Abertis

TelecomCLM

Abertis

TelecomCLM

Abertis

60

61

62

| (122) | Nei tiriamos priemonės objektas, nei jos bendra sandara nėra tokie, kad būtų siekiama suteikti pranašumą gamintojams. Skaitmeninės įrangos gamintojams iš tiesų būtų naudinga bet kokia (net ir visiškai technologiškai neutrali) skaitmeninimui palanki viešoji iniciatyva. Todėl tai, kad įrangos gamintojams buvo naudinga dėl taikomos priemonės padidėjusi apyvarta, galima laikyti jos savaiminiu šalutiniu poveikiu. Iš esmės bet kokios valstybės pagalbos poveikį netiesiogiai patiria tos pagalbos gavėjo tiekėjai, tačiau taip jiems nebūtinai suteikiamas atrankinis pranašumas. Pagalba nebuvo skirta telekomunikacijų įrangos tiekėjams, taigi jie nepasinaudojo jos tiksliniu netiesioginiu poveikiu. |
| --- | --- |

(122)

Nei tiriamos priemonės objektas, nei jos bendra sandara nėra tokie, kad būtų siekiama suteikti pranašumą gamintojams. Skaitmeninės įrangos gamintojams iš tiesų būtų naudinga bet kokia (net ir visiškai technologiškai neutrali) skaitmeninimui palanki viešoji iniciatyva. Todėl tai, kad įrangos gamintojams buvo naudinga dėl taikomos priemonės padidėjusi apyvarta, galima laikyti jos savaiminiu šalutiniu poveikiu. Iš esmės bet kokios valstybės pagalbos poveikį netiesiogiai patiria tos pagalbos gavėjo tiekėjai, tačiau taip jiems nebūtinai suteikiamas atrankinis pranašumas. Pagalba nebuvo skirta telekomunikacijų įrangos tiekėjams, taigi jie nepasinaudojo jos tiksliniu netiesioginiu poveikiu.

| (123) | Transliuotojai. Ispanija įtikinamai įrodė, kad aprėpties plėtra visai nebuvo naudinga antžeminės televizijos transliuotojams. Priešingai negu I zonoje, transliuotojai atsisakė mokėti už skaitmeninimą II zonoje, nes jų pačių pajamos dėl to nė kiek nedidėtų. Iš tiesų turint omenyje, kad susijusių gyventojų yra nedaug ir jie neatrodo esą tikslinė komercinės reklamos auditorija, išplėtus aprėptį II zonoje transliuotojai negalėjo labai padidinti reklamos kainų. Todėl antžeminės televizijos transliuotojai nėra netiesioginiai tiriamos priemonės pagalbos gavėjai. |
| --- | --- |

(123)

Transliuotojai. Ispanija įtikinamai įrodė, kad aprėpties plėtra visai nebuvo naudinga antžeminės televizijos transliuotojams. Priešingai negu I zonoje, transliuotojai atsisakė mokėti už skaitmeninimą II zonoje, nes jų pačių pajamos dėl to nė kiek nedidėtų. Iš tiesų turint omenyje, kad susijusių gyventojų yra nedaug ir jie neatrodo esą tikslinė komercinės reklamos auditorija, išplėtus aprėptį II zonoje transliuotojai negalėjo labai padidinti reklamos kainų. Todėl antžeminės televizijos transliuotojai nėra netiesioginiai tiriamos priemonės pagalbos gavėjai.

Transliuotojai.

5.2.1.3.   Atrankumas

Atrankumas

| (124) | Tiriama priemone tinklų operatoriams ir transliuotojams suteiktas pranašumas yra atrankinis, nes jis daro įtaką tik antžeminės platformos rinkoje veikiančioms įmonėms. Be to, tinklo operatorių, atsakingų už jos plėtrą, atranka buvo vykdoma ne skelbiant konkursą, o Dekrete nustatyta specialia procedūra, pagal kurią valdžios institucijos pasirinko tinklo operatorius. Todėl, nepriklausomai nuo to, ar teisinė sistema centriniu lygmeniu išstūmė kitokias nei antžeminė technologijas už pagalbos ribų, jos taikymas iš Kastilijos-La Mančos srities pusės lietė tik konkrečius tinklo operatorius. |
| --- | --- |

(124)

Tiriama priemone tinklų operatoriams ir transliuotojams suteiktas pranašumas yra atrankinis, nes jis daro įtaką tik antžeminės platformos rinkoje veikiančioms įmonėms. Be to, tinklo operatorių, atsakingų už jos plėtrą, atranka buvo vykdoma ne skelbiant konkursą, o Dekrete nustatyta specialia procedūra, pagal kurią valdžios institucijos pasirinko tinklo operatorius. Todėl, nepriklausomai nuo to, ar teisinė sistema centriniu lygmeniu išstūmė kitokias nei antžeminė technologijas už pagalbos ribų, jos taikymas iš Kastilijos-La Mančos srities pusės lietė tik konkrečius tinklo operatorius.

5.2.1.4.   Konkurencijos iškraipymas

Konkurencijos iškraipymas

Tinklo operatoriai

Tinklo operatoriai

| (125) | Tiesiogiai paskirdamos finansavimą antžeminio tinklo operatoriams Telecom CLM ir Abertis, Ispanijos valdžios institucijos diskriminavo visus kitus antžeminio tinklo operatorius, kurie būtų galėję teikti šias paslaugas. Paskelbus viešąjį konkursą, būtų buvę galima nuspręsti, ar kiti esami operatoriai (tokie kaip įmonė Radiodifusión), atitinka keliamus reikalavimus transliavimo paslaugoms regioniniams ir nacionaliniams transliuotojams Kastilijos-La Mančos II zonoje teikti. Kadangi nebuvo informuoti apie priemonę ir nebuvo pakviesti pateikti savo pasiūlymo, šie operatoriai negalėjo apginti savo pasiūlymų prieš JCCM. Taigi tiesioginė pagalbos gavėjų atranka reiškė visų kitų potencialių antžeminių konkurentų atsisakymą. |
| --- | --- |

(125)

Tiesiogiai paskirdamos finansavimą antžeminio tinklo operatoriams Telecom CLM ir Abertis, Ispanijos valdžios institucijos diskriminavo visus kitus antžeminio tinklo operatorius, kurie būtų galėję teikti šias paslaugas. Paskelbus viešąjį konkursą, būtų buvę galima nuspręsti, ar kiti esami operatoriai (tokie kaip įmonė Radiodifusión), atitinka keliamus reikalavimus transliavimo paslaugoms regioniniams ir nacionaliniams transliuotojams Kastilijos-La Mančos II zonoje teikti. Kadangi nebuvo informuoti apie priemonę ir nebuvo pakviesti pateikti savo pasiūlymo, šie operatoriai negalėjo apginti savo pasiūlymų prieš JCCM. Taigi tiesioginė pagalbos gavėjų atranka reiškė visų kitų potencialių antžeminių konkurentų atsisakymą.

Telecom CLM

Abertis

Radiodifusión

| (126) | Savivaldybėms modernizavus savo tinklą, kai kuriais atvejais jos tiesiogiai susisiekė su įmonėmis TelecomCLM arba Abertis. Tais atvejais kiti telekomunikacijų operatoriai negalėjo pateikti savo pasiūlymų. Kaip paaiškinta 39 ir 40 konstatuojamosiose dalyse, kitos savivaldybės paskelbė trumpus skelbimus savo skelbimų lentose. Tuose skelbimuose buvo informuojama, kad bus atrinktas telekomunikacijų operatorius savivaldybės transliavimo centrui skaitmeninti pagal Dekretą 347/2008. Operatorius turėjo pateikti techninį pasiūlymą. Suinteresuoti operatoriai galėjo gauti technines specifikacijas savivaldybės sekretoriate. Tačiau skelbimai skelbimų lentoje neatitinka technologinio neutralumo principo, kadangi skelbimuose buvo minimas tik jau esamų antžeminių transliavimo centrų modernizavimas. Be to, nors skelbimai suteikia galimybę bet kuriam į CMT operatorių registrą įrašytam telekomunikacijų operatoriui pateikti pasiūlymą, jie negali būti laikomi lygiaverčiais viešajam konkursui. Skelbimas skelbimų lentoje nėra taip gerai matomas kaip viešasis konkursas, apie kurį paskelbta oficialiajame leidinyje. Be to, didžiąja dalimi atvejų ir skirtingai nei kitos įmonės, įmonės TelecomCLM ir Abertis apie procesą buvo specialiai informuotos iš anksto ir dėl to galėjo pateikti savo pasiūlymus (63). Galiausiai visose savivaldybėse, kuriose buvo paskelbti šie skelbimai, buvo atrinktos įmonės TelecomCLM arba Abertis. |
| --- | --- |

(126)

Savivaldybėms modernizavus savo tinklą, kai kuriais atvejais jos tiesiogiai susisiekė su įmonėmis TelecomCLM arba Abertis. Tais atvejais kiti telekomunikacijų operatoriai negalėjo pateikti savo pasiūlymų. Kaip paaiškinta 39 ir 40 konstatuojamosiose dalyse, kitos savivaldybės paskelbė trumpus skelbimus savo skelbimų lentose. Tuose skelbimuose buvo informuojama, kad bus atrinktas telekomunikacijų operatorius savivaldybės transliavimo centrui skaitmeninti pagal Dekretą 347/2008. Operatorius turėjo pateikti techninį pasiūlymą. Suinteresuoti operatoriai galėjo gauti technines specifikacijas savivaldybės sekretoriate. Tačiau skelbimai skelbimų lentoje neatitinka technologinio neutralumo principo, kadangi skelbimuose buvo minimas tik jau esamų antžeminių transliavimo centrų modernizavimas. Be to, nors skelbimai suteikia galimybę bet kuriam į CMT operatorių registrą įrašytam telekomunikacijų operatoriui pateikti pasiūlymą, jie negali būti laikomi lygiaverčiais viešajam konkursui. Skelbimas skelbimų lentoje nėra taip gerai matomas kaip viešasis konkursas, apie kurį paskelbta oficialiajame leidinyje. Be to, didžiąja dalimi atvejų ir skirtingai nei kitos įmonės, įmonės TelecomCLM ir Abertis apie procesą buvo specialiai informuotos iš anksto ir dėl to galėjo pateikti savo pasiūlymus (63). Galiausiai visose savivaldybėse, kuriose buvo paskelbti šie skelbimai, buvo atrinktos įmonės TelecomCLM arba Abertis.

TelecomCLM

Abertis

TelecomCLM

Abertis

63

TelecomCLM

Abertis

| (127) | Ispanija ir įmonė Abertis teigia, kad skaitmeninė antžeminė televizija ir palydovinė technologija yra dvi atskiros rinkos. Skaitmeninės antžeminės televizijos platforma yra pagrindinė platforma, per kurią transliuojama nemokama antžeminė televizija, o jos nacionalinėje rinkoje dalyvaujančių veiklos vykdytojų skaičius priklauso nuo to, kiek licencijų išduoda Ispanijos valdžia. Transliuojant nemokamus antžeminės televizijos kanalus lėšos uždirbamos iš reklamos. Daugelis palydovinės televizijos kanalų yra prieinami per vienintelę Ispanijoje mokamos televizijos platformą, kurios tinklo operatorius yra įmonė Astra. Šie kanalai finansuojami iš abonentinių mokesčių, paprastai už tam tikrą sudarytą transliuojamų kanalų paketą. Ispanijos valdžios institucijos taip pat pažymi, kad palydovinio signalų perdavimo kaina transliuotojams Ispanijoje yra kur kas didesnė negu antžeminio transliavimo, todėl nemokamų kanalų, įskaitant regioninę ir vietos televiziją, transliuotojai nėra suinteresuoti pereiti prie šios platformos. |
| --- | --- |

(127)

Ispanija ir įmonė Abertis teigia, kad skaitmeninė antžeminė televizija ir palydovinė technologija yra dvi atskiros rinkos. Skaitmeninės antžeminės televizijos platforma yra pagrindinė platforma, per kurią transliuojama nemokama antžeminė televizija, o jos nacionalinėje rinkoje dalyvaujančių veiklos vykdytojų skaičius priklauso nuo to, kiek licencijų išduoda Ispanijos valdžia. Transliuojant nemokamus antžeminės televizijos kanalus lėšos uždirbamos iš reklamos. Daugelis palydovinės televizijos kanalų yra prieinami per vienintelę Ispanijoje mokamos televizijos platformą, kurios tinklo operatorius yra įmonė Astra. Šie kanalai finansuojami iš abonentinių mokesčių, paprastai už tam tikrą sudarytą transliuojamų kanalų paketą. Ispanijos valdžios institucijos taip pat pažymi, kad palydovinio signalų perdavimo kaina transliuotojams Ispanijoje yra kur kas didesnė negu antžeminio transliavimo, todėl nemokamų kanalų, įskaitant regioninę ir vietos televiziją, transliuotojai nėra suinteresuoti pereiti prie šios platformos.

Abertis

Astra

| (128) | Dėl kelių Sprendime nurodytų priežasčių daroma išvada, kad antžeminė ir palydovinė platformos veikia toje pačioje rinkoje. |
| --- | --- |

(128)

Dėl kelių Sprendime nurodytų priežasčių daroma išvada, kad antžeminė ir palydovinė platformos veikia toje pačioje rinkoje.

| (129) | Pirma, 2008 m. įmonė Astra dalyvavo konkurse dėl skaitmeninės televizijos aprėpties plėtros Kantabrijoje ir jį laimėjo. 2008 m. Astra surengė eilę susitikimų su autonominėmis sritimis, kurioms pristatė savo pasiūlymą transliuoti skaitmeninės televizijos kanalus, kurie iki tol buvo transliuojami per antžeminę platformą. Nors dėl to sudaryta sutartis su Kantabrija vėliau valdžios institucijų buvo nutraukta, iš to, kad palydovinio ryšio operatorius norėjo teikti paslaugas konkuruodamas su antžemine platforma, galima spręsti, kad palydovinio ryšio operatoriai gali teikti tokio pobūdžio paslaugas. |
| --- | --- |

(129)

Pirma, 2008 m. įmonė Astra dalyvavo konkurse dėl skaitmeninės televizijos aprėpties plėtros Kantabrijoje ir jį laimėjo. 2008 m. Astra surengė eilę susitikimų su autonominėmis sritimis, kurioms pristatė savo pasiūlymą transliuoti skaitmeninės televizijos kanalus, kurie iki tol buvo transliuojami per antžeminę platformą. Nors dėl to sudaryta sutartis su Kantabrija vėliau valdžios institucijų buvo nutraukta, iš to, kad palydovinio ryšio operatorius norėjo teikti paslaugas konkuruodamas su antžemine platforma, galima spręsti, kad palydovinio ryšio operatoriai gali teikti tokio pobūdžio paslaugas.

Astra

Astra

| (130) | Antra, keli per antžeminę platformą transliuojami visuomeniniai ir privatūs kanalai yra transliuojami ir per palydovines (įskaitant, beje, ir įmonės Astra) platformas (64). Trečia, kai kurie regioninės televizijos kanalai yra arba dar visai neseniai buvo transliuojami per palydovinę platformą, o tai prieštarauja teiginiui, kad palydovinė platforma nedomina regioninių transliuotojų. |
| --- | --- |

(130)

Antra, keli per antžeminę platformą transliuojami visuomeniniai ir privatūs kanalai yra transliuojami ir per palydovines (įskaitant, beje, ir įmonės Astra) platformas (64). Trečia, kai kurie regioninės televizijos kanalai yra arba dar visai neseniai buvo transliuojami per palydovinę platformą, o tai prieštarauja teiginiui, kad palydovinė platforma nedomina regioninių transliuotojų.

Astra

64

| (131) | Katvirta, kai kurie transliuotojai pareiškė, kad jie teikia pirmenybę antžeminiam transliavimui, nes yra įgiję teises transliuoti turinį tik per antžeminę platformą. Tačiau tai nereiškia, kad egzistuoja atskiros antžeminio ir palydovinio transliavimo rinkos. Taip, kaip įsigijo teises transliuoti turinį per antžeminę platformą, jei reikėtų, transliuotojai galėtų įsigyti tokias teises ir palydovinei platformai. Be to, jeigu palydovinė platforma pasirenkama viešojo konkurso būdu, transliuotojams galima nustatyti reikalavimą „užtikrinti transliavimą“. Toks reikalavimas „užtikrinti transliavimą“ buvo nustatytas transliuotojams III zonoje pasirinkus palydovinę platformą. |
| --- | --- |

(131)

Katvirta, kai kurie transliuotojai pareiškė, kad jie teikia pirmenybę antžeminiam transliavimui, nes yra įgiję teises transliuoti turinį tik per antžeminę platformą. Tačiau tai nereiškia, kad egzistuoja atskiros antžeminio ir palydovinio transliavimo rinkos. Taip, kaip įsigijo teises transliuoti turinį per antžeminę platformą, jei reikėtų, transliuotojai galėtų įsigyti tokias teises ir palydovinei platformai. Be to, jeigu palydovinė platforma pasirenkama viešojo konkurso būdu, transliuotojams galima nustatyti reikalavimą „užtikrinti transliavimą“. Toks reikalavimas „užtikrinti transliavimą“ buvo nustatytas transliuotojams III zonoje pasirinkus palydovinę platformą.

| (132) | Galiausiai, 2010 m. gegužės mėn. duomenimis (65), skaitmeninės antžeminės televizijos aprėptis Ispanijoje siekia 98,85 % gyventojų, tačiau tik 93,5 % namų ūkių žiūri televiziją per antžeminę platformą. Taigi 5 % namų ūkių turi galimybę žiūrėti skaitmeninę antžeminę televiziją, bet renkasi to nedaryti, nes dauguma jų yra mokamos palydovinės televizijos abonentai. |
| --- | --- |

(132)

Galiausiai, 2010 m. gegužės mėn. duomenimis (65), skaitmeninės antžeminės televizijos aprėptis Ispanijoje siekia 98,85 % gyventojų, tačiau tik 93,5 % namų ūkių žiūri televiziją per antžeminę platformą. Taigi 5 % namų ūkių turi galimybę žiūrėti skaitmeninę antžeminę televiziją, bet renkasi to nedaryti, nes dauguma jų yra mokamos palydovinės televizijos abonentai.

65

| (133) | Kadangi palydovinio ir antžeminio transliavimo platformos konkuruoja viena su kita, daroma išvada, kad skaitmeninės antžeminės televizijos diegimui, eksploatavimui ir priežiūrai II zonoje skirta priemonė iškraipo abiejų platformų konkurenciją. |
| --- | --- |

(133)

Kadangi palydovinio ir antžeminio transliavimo platformos konkuruoja viena su kita, daroma išvada, kad skaitmeninės antžeminės televizijos diegimui, eksploatavimui ir priežiūrai II zonoje skirta priemonė iškraipo abiejų platformų konkurenciją.

| (134) | Galiausiai reikia pažymėti, kad ši priemonė yra nepalanki ir kitoms platformoms, ypač IPTV. Nors plačiajuostis ryšys dar nėra prieinamas visoje II zonoje, labai tikėtina, kad jo aprėptis ateityje ženkliai padidės. Gali būti, kad naudojant įvairias technologijas II zonos aprėptis būtų pasiekta efektyviau. Tokiu atveju šios kitos platformos būtų galėjusios prisidėti prie tikslo ir gauti naudos iš pagalbos priemonės. |
| --- | --- |

(134)

Galiausiai reikia pažymėti, kad ši priemonė yra nepalanki ir kitoms platformoms, ypač IPTV. Nors plačiajuostis ryšys dar nėra prieinamas visoje II zonoje, labai tikėtina, kad jo aprėptis ateityje ženkliai padidės. Gali būti, kad naudojant įvairias technologijas II zonos aprėptis būtų pasiekta efektyviau. Tokiu atveju šios kitos platformos būtų galėjusios prisidėti prie tikslo ir gauti naudos iš pagalbos priemonės.

5.2.1.5.   Poveikis prekybai

Poveikis prekybai

| (135) | Priemonė turi įtakos ES vidaus prekybai. Pagal Europos teismų praktiką, kai „valstybės arba iš viešųjų lėšų teikiama finansinė pagalba sustiprina įmonės poziciją prieš kitas Bendrijos vidaus prekyboje konkuruojančias įmones, tokią pagalbą reikia laikyti darančia įtaką šiai prekybai“ (66). |
| --- | --- |

(135)

Priemonė turi įtakos ES vidaus prekybai. Pagal Europos teismų praktiką, kai „valstybės arba iš viešųjų lėšų teikiama finansinė pagalba sustiprina įmonės poziciją prieš kitas Bendrijos vidaus prekyboje konkuruojančias įmones, tokią pagalbą reikia laikyti darančia įtaką šiai prekybai“ (66).

66

| (136) | Tinklų operatorių veiklos sektoriuje vyksta prekyba tarp valstybių narių. Įmonė Abertis, kaip ir viena iš skundo pateikėjų įmonėAstra, priklauso tarptautinei įmonių grupei. Jei būtų organizuotas technologiškai neutralus konkursas dėl skaitmeninio tinklo tiekimo Kastilijos-La Mančos srityje, įmonė Astra, kurios būstinė yra kitoje valstybėje narėje (Liuksemburge), būtų jame dalyvavusi. Taigi priemonė turi įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(136)

Tinklų operatorių veiklos sektoriuje vyksta prekyba tarp valstybių narių. Įmonė Abertis, kaip ir viena iš skundo pateikėjų įmonėAstra, priklauso tarptautinei įmonių grupei. Jei būtų organizuotas technologiškai neutralus konkursas dėl skaitmeninio tinklo tiekimo Kastilijos-La Mančos srityje, įmonė Astra, kurios būstinė yra kitoje valstybėje narėje (Liuksemburge), būtų jame dalyvavusi. Taigi priemonė turi įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai.

Abertis

Astra

Astra

5.2.2.   Išvados dėl pagalbos buvimo

Išvados dėl pagalbos buvimo

| (137) | Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus argumentus, Komisija mano, kad priemonė atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus. Tokiomis aplinkybėmis priemonę reikia laikyti valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(137)

Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus argumentus, Komisija mano, kad priemonė atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus. Tokiomis aplinkybėmis priemonę reikia laikyti valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

5.3.   SUDERINAMUMO VERTINIMAS

| (138) | Komisija aktyviai remia perėjimą nuo analoginio prie skaitmeninio transliavimo. Perėjimo prie skaitmeninės technologijos pranašumai akcentuoti veiksmų plane „E. Europa 2005 m.“ ir dviejuose komunikatuose dėl perėjimo prie skaitmeninės technologijos (67). Komisija taip pat pripažįsta, kad jeigu šis procesas būtų patikėtas tik rinkos jėgoms, perėjimas prie skaitmeninės technologijos gali būti pavėluotas. |
| --- | --- |

(138)

Komisija aktyviai remia perėjimą nuo analoginio prie skaitmeninio transliavimo. Perėjimo prie skaitmeninės technologijos pranašumai akcentuoti veiksmų plane „E. Europa 2005 m.“ ir dviejuose komunikatuose dėl perėjimo prie skaitmeninės technologijos (67). Komisija taip pat pripažįsta, kad jeigu šis procesas būtų patikėtas tik rinkos jėgoms, perėjimas prie skaitmeninės technologijos gali būti pavėluotas.

67

| (139) | Valstybės narės gali naudoti pagalbą siekdamos panaikinti konkretų rinkos nepakankamumą arba užtikrinti socialinę ar regioninę sanglaudą (68). Tačiau tokiais atvejais kaskart reikia įrodyti, kad planuojama pagalba yra tinkama priemonė spręsti problemą, kad ji yra apribota iki būtino minimumo ir neleistinai neiškraipo konkurencijos. Komunikate dėl perėjimo prie skaitmeninio transliavimo (69) taip pat numatoma, kad konkrečioje skaitmeninimo srityje valstybės įsikišimas būtų pateisinamas dviem atvejais: pirma, jei kyla pavojus visuomenės interesams, ir antra, jei yra rinkos nepakankamumas, t. y. jei vien rinkos jėgų nepakanka visuomenės labui nustatytiems tikslams pasiekti. Bet kuriuo atveju, remiantis komunikatu, valstybės įsikišimas turėtų būti pagrįstas nuodugniu rinkos tyrimu. |
| --- | --- |

(139)

Valstybės narės gali naudoti pagalbą siekdamos panaikinti konkretų rinkos nepakankamumą arba užtikrinti socialinę ar regioninę sanglaudą (68). Tačiau tokiais atvejais kaskart reikia įrodyti, kad planuojama pagalba yra tinkama priemonė spręsti problemą, kad ji yra apribota iki būtino minimumo ir neleistinai neiškraipo konkurencijos. Komunikate dėl perėjimo prie skaitmeninio transliavimo (69) taip pat numatoma, kad konkrečioje skaitmeninimo srityje valstybės įsikišimas būtų pateisinamas dviem atvejais: pirma, jei kyla pavojus visuomenės interesams, ir antra, jei yra rinkos nepakankamumas, t. y. jei vien rinkos jėgų nepakanka visuomenės labui nustatytiems tikslams pasiekti. Bet kuriuo atveju, remiantis komunikatu, valstybės įsikišimas turėtų būti pagrįstas nuodugniu rinkos tyrimu.

68

69

| (140) | Komunikate dėl perėjimo prie skaitmeninio transliavimo taip pat nurodoma, kad šis perėjimas yra rimta užduotis visai pramonei, kurią įvykdyti turi rinkos jėgos. Iš esmės kiekvienas tinklas turėtų konkuruoti savo jėgomis. Siekiant laikytis šio principo, bet koks valstybės įsikišimas turi būti kiek įmanoma technologiškai neutralesnis. Išimtys iš šio principo galimos tik tokiu atveju, jei planuojamu įsikišimu siekiama panaikinti konkretų rinkos nepakankamumą arba sutrikimą ir jei tuo pačiu jis yra būtinas, tinkamas bei proporcingas šiai problemai išspręsti. |
| --- | --- |

(140)

Komunikate dėl perėjimo prie skaitmeninio transliavimo taip pat nurodoma, kad šis perėjimas yra rimta užduotis visai pramonei, kurią įvykdyti turi rinkos jėgos. Iš esmės kiekvienas tinklas turėtų konkuruoti savo jėgomis. Siekiant laikytis šio principo, bet koks valstybės įsikišimas turi būti kiek įmanoma technologiškai neutralesnis. Išimtys iš šio principo galimos tik tokiu atveju, jei planuojamu įsikišimu siekiama panaikinti konkretų rinkos nepakankamumą arba sutrikimą ir jei tuo pačiu jis yra būtinas, tinkamas bei proporcingas šiai problemai išspręsti.

| (141) | Jei šis procesas būtų patikėtas tik rinkos jėgoms, kiltų pavojus, kad kai kurios visuomenės grupės dėl savo nepalankios socialinės padėties negalės naudotis skaitmeninės televizijos teikiamais pranašumais. Dėl šios socialinės sanglaudos problemos valstybės narės gali norėti užtikrinti, kad nutraukus analoginės televizijos transliavimą visi gyventojai galėtų žiūrėti skaitmeninę televiziją. Kadangi pereinant prie skaitmeninio transliavimo vartotojai patiria išlaidų ir turi keisti savo įpročius, valstybės narės gali norėti padėti ypač nepalankioje padėtyje esančioms visuomenės grupėms, pavyzdžiui, pagyvenusiems žmonėms, mažiau pajamų gaunantiems namų ūkiams arba žmonėms atokiuose regionuose. |
| --- | --- |

(141)

Jei šis procesas būtų patikėtas tik rinkos jėgoms, kiltų pavojus, kad kai kurios visuomenės grupės dėl savo nepalankios socialinės padėties negalės naudotis skaitmeninės televizijos teikiamais pranašumais. Dėl šios socialinės sanglaudos problemos valstybės narės gali norėti užtikrinti, kad nutraukus analoginės televizijos transliavimą visi gyventojai galėtų žiūrėti skaitmeninę televiziją. Kadangi pereinant prie skaitmeninio transliavimo vartotojai patiria išlaidų ir turi keisti savo įpročius, valstybės narės gali norėti padėti ypač nepalankioje padėtyje esančioms visuomenės grupėms, pavyzdžiui, pagyvenusiems žmonėms, mažiau pajamų gaunantiems namų ūkiams arba žmonėms atokiuose regionuose.

| (142) | Keliuose sprendimuose dėl valstybės pagalbos, remdamasi komunikatais dėl perėjimo prie skaitmeninio transliavimo, Komisija šiame sektoriuje taikė valstybės pagalbos taisykles (70). Valstybės narės turi kelias galimybes viešosiomis lėšomis remti perėjimą prie skaitmeninio transliavimo siekdamos užtikrinti pakankamą televizijos aprėptį visuose geografiniuose regionuose. Šiuo tikslu reikia, be kita ko, finansuoti transliavimo tinklo diegimą tuose regionuose, kuriuose televizijos aprėptis kitaip nebūtų pakankama (71). Tačiau tokį finansavimą galima skirti tik, jei jis nederamai neiškraipo konkurencijos tarp technologijų arba įmonių ir nėra didesnis už būtiną minimumą. |
| --- | --- |

(142)

Keliuose sprendimuose dėl valstybės pagalbos, remdamasi komunikatais dėl perėjimo prie skaitmeninio transliavimo, Komisija šiame sektoriuje taikė valstybės pagalbos taisykles (70). Valstybės narės turi kelias galimybes viešosiomis lėšomis remti perėjimą prie skaitmeninio transliavimo siekdamos užtikrinti pakankamą televizijos aprėptį visuose geografiniuose regionuose. Šiuo tikslu reikia, be kita ko, finansuoti transliavimo tinklo diegimą tuose regionuose, kuriuose televizijos aprėptis kitaip nebūtų pakankama (71). Tačiau tokį finansavimą galima skirti tik, jei jis nederamai neiškraipo konkurencijos tarp technologijų arba įmonių ir nėra didesnis už būtiną minimumą.

70

71

5.3.1.   Numatomos priemonės suderinamumo vertinimo teisiniai pagrindai

Numatomos priemonės suderinamumo vertinimo teisiniai pagrindai

| (143) | Jeigu būtų nustatyta, kad priemonė yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, Ispanijos valdžios institucijos ją grindžia Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktu ir 106 straipsnio 2 dalimi. Toliau Komisija vertina priemonės suderinamumą su vidaus rinka pagal šias nuostatas, atsižvelgdama į pirmiau pateiktas pastabas. |
| --- | --- |

(143)

Jeigu būtų nustatyta, kad priemonė yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, Ispanijos valdžios institucijos ją grindžia Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktu ir 106 straipsnio 2 dalimi. Toliau Komisija vertina priemonės suderinamumą su vidaus rinka pagal šias nuostatas, atsižvelgdama į pirmiau pateiktas pastabas.

5.3.2.   Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktas

Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktas

| (144) | Vertindama, ar pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą, Komisija atsižvelgia į jos teigiamo ir neigiamo poveikio pusiausvyrą. Atlikdama šį pusiausvyros tyrimą, Komisija vertina šiuos dalykus:






  (1) | Ar pagalbos priemonės tikslas yra aiškiai nustatytas ir atitinka bendrąjį interesą? |
| --- | --- | --- |

(144)

Vertindama, ar pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą, Komisija atsižvelgia į jos teigiamo ir neigiamo poveikio pusiausvyrą. Atlikdama šį pusiausvyros tyrimą, Komisija vertina šiuos dalykus:

(1)

Ar pagalbos priemonės tikslas yra aiškiai nustatytas ir atitinka bendrąjį interesą?

| (2) | Ar pagalbos priemonė yra tokia, kad ja galima pasiekti bendrąjį interesą atitinkantį tikslą, t. y. ar siūloma priemonė skirta nepakankamumui ištaisyti ar kitam tikslui? Visų pirma:






  (a) | ar pagalbos priemonė yra tinkama, t. y. ar nėra kitų tinkamesnių priemonių? |
| --- | --- | --- |

(2)

Ar pagalbos priemonė yra tokia, kad ja galima pasiekti bendrąjį interesą atitinkantį tikslą, t. y. ar siūloma priemonė skirta nepakankamumui ištaisyti ar kitam tikslui? Visų pirma:

(a)

ar pagalbos priemonė yra tinkama, t. y. ar nėra kitų tinkamesnių priemonių?

| (b) | ar ji turi skatinamąjį poveikį, t. y. ar pagalba keičia kitų įmonių elgesį? |
| --- | --- |

(b)

ar ji turi skatinamąjį poveikį, t. y. ar pagalba keičia kitų įmonių elgesį?

| (c) | ar pagalbos priemonė yra proporcinga, t. y. ar tą patį elgesio pokytį būtų galima pasiekti teikiant mažesnę pagalbą? |
| --- | --- |

(c)

ar pagalbos priemonė yra proporcinga, t. y. ar tą patį elgesio pokytį būtų galima pasiekti teikiant mažesnę pagalbą?

| (3) | Ar konkurencijos iškraipymai ir poveikis prekybai yra riboti, o bendra pusiausvyra yra teigiama? |
| --- | --- |

(3)

Ar konkurencijos iškraipymai ir poveikis prekybai yra riboti, o bendra pusiausvyra yra teigiama?

5.3.2.1.   Bendrąjį interesą atitinkantis tikslas

Bendrąjį interesą atitinkantis tikslas

| (145) | Nacionaline pagalbos schema, kurią Kastilijoje-La Mančoje įgyvendina JCCM, siekiama paspartinti perėjimo prie skaitmeninio transliavimo procesą Ispanijoje ir užtikrinti, kad transliuojama televizija ir ateityje pasiektų tam tikrų atokių ir žemės ūkio regionų gyventojus. Taigi šia priemone siekiama sudaryti tokiuose regionuose gyvenantiems žmonėms sąlygas žiūrėti televiziją ir naudotis savo konstitucine teise turėti priėjimą prie informacijos. Kaip jau minėta 138 konstatuojamojoje dalyje, Komisija pripažino skaitmeninio transliavimo svarbą ir naudą veiksmų plane „E. Europa 2005 m.“ (72) ir dviejuose savo komunikatuose dėl perėjimo nuo analoginio prie skaitmeninio transliavimo (73). Komunikate „Europos informacinė visuomenė augimui ir užimtumui skatinti“ (74) Komisija pažymėjo, kad planuojamas analoginės antžeminės televizijos transliavimo nutraukimas iki 2012 m. pagerins naudojimąsi dažnių spektru Europoje. Kadangi transliuojant skaitmeniniu būdu dažnių spektras naudojamas efektyviau, daugiau spektro lieka kitiems naudotojams, pavyzdžiui, naujoms transliavimo ir mobiliosios telefonijos paslaugoms, o tai savo ruožtu paskatins televizijos ir elektroninių ryšių pramonės sektorių inovacijas bei augimą. |
| --- | --- |

(145)

Nacionaline pagalbos schema, kurią Kastilijoje-La Mančoje įgyvendina JCCM, siekiama paspartinti perėjimo prie skaitmeninio transliavimo procesą Ispanijoje ir užtikrinti, kad transliuojama televizija ir ateityje pasiektų tam tikrų atokių ir žemės ūkio regionų gyventojus. Taigi šia priemone siekiama sudaryti tokiuose regionuose gyvenantiems žmonėms sąlygas žiūrėti televiziją ir naudotis savo konstitucine teise turėti priėjimą prie informacijos. Kaip jau minėta 138 konstatuojamojoje dalyje, Komisija pripažino skaitmeninio transliavimo svarbą ir naudą veiksmų plane „E. Europa 2005 m.“ (72) ir dviejuose savo komunikatuose dėl perėjimo nuo analoginio prie skaitmeninio transliavimo (73). Komunikate „Europos informacinė visuomenė augimui ir užimtumui skatinti“ (74) Komisija pažymėjo, kad planuojamas analoginės antžeminės televizijos transliavimo nutraukimas iki 2012 m. pagerins naudojimąsi dažnių spektru Europoje. Kadangi transliuojant skaitmeniniu būdu dažnių spektras naudojamas efektyviau, daugiau spektro lieka kitiems naudotojams, pavyzdžiui, naujoms transliavimo ir mobiliosios telefonijos paslaugoms, o tai savo ruožtu paskatins televizijos ir elektroninių ryšių pramonės sektorių inovacijas bei augimą.

72

73

74

| (146) | Todėl daroma išvada, kad šia priemone siekiama aiškiai nustatyto bendrąjį interesą atitinkančio tikslo. |
| --- | --- |

(146)

Todėl daroma išvada, kad šia priemone siekiama aiškiai nustatyto bendrąjį interesą atitinkančio tikslo.

5.3.2.2.   Tinkamai suplanuota pagalba

Tinkamai suplanuota pagalba

Rinkos nepakankamumas

Rinkos nepakankamumas

| (147) | Kaip patvirtino Ispanijos valdžios institucijos, esama visuotinai pripažinto pavojaus, kad ne visos gyventojų grupės galės pasinaudoti skaitmeninės televizijos teikiamais pranašumais (tai socialinės ir regioninės sanglaudos problema). Rinkos nepakankamumas gali atsirasti, kai rinkos dalyviai nepakankamai atsižvelgia į perėjimo prie skaitmeninės televizijos naudą visuomenei, nes neturi tam tinkamos ekonominės paskatos (teigiamų išorės veiksnių). Be to, valstybės narės siekdamos socialinės sanglaudos gali norėti užtikrinti, kad nutraukus analoginės televizijos transliavimą visi gyventojai galėtų žiūrėti skaitmeninę televiziją, todėl taip pat ieškoti priemonių užtikrinti, kad televizijos aprėptis toliau būtų pakankama visuose geografiniuose regionuose. |
| --- | --- |

(147)

Kaip patvirtino Ispanijos valdžios institucijos, esama visuotinai pripažinto pavojaus, kad ne visos gyventojų grupės galės pasinaudoti skaitmeninės televizijos teikiamais pranašumais (tai socialinės ir regioninės sanglaudos problema). Rinkos nepakankamumas gali atsirasti, kai rinkos dalyviai nepakankamai atsižvelgia į perėjimo prie skaitmeninės televizijos naudą visuomenei, nes neturi tam tinkamos ekonominės paskatos (teigiamų išorės veiksnių). Be to, valstybės narės siekdamos socialinės sanglaudos gali norėti užtikrinti, kad nutraukus analoginės televizijos transliavimą visi gyventojai galėtų žiūrėti skaitmeninę televiziją, todėl taip pat ieškoti priemonių užtikrinti, kad televizijos aprėptis toliau būtų pakankama visuose geografiniuose regionuose.

| (148) | Kaip jau paaiškinta Sprendime pradėti procedūrą, Komisija pripažįsta, kad yra rinkos nepakankamumas – transliuotojai nenori dengti papildomų išlaidų, kai aprėpties plėtra viršija įstatymų nustatytus jų įsipareigojimus. Be to, nei palydovinės platformos, nei namų ūkiai nesiėmė investuoti į tai, kad būtų užtikrintas skaitmeninės televizijos kanalų prieinamumas palydoviniu formatu visiems II zonos gyventojams. Todėl Komisija pripažįsta, kad jeigu skaitmeninės aprėpties plėtra būtų patikėta tik rinkos jėgoms, nuolatiniai žemės ūkio regiono gyventojai gali visai neturėti galimybės žiūrėti nemokamai transliuojamos skaitmeninės televizijos ir valstybė gali padėti paremdama lėšomis privačius asmenis. |
| --- | --- |

(148)

Kaip jau paaiškinta Sprendime pradėti procedūrą, Komisija pripažįsta, kad yra rinkos nepakankamumas – transliuotojai nenori dengti papildomų išlaidų, kai aprėpties plėtra viršija įstatymų nustatytus jų įsipareigojimus. Be to, nei palydovinės platformos, nei namų ūkiai nesiėmė investuoti į tai, kad būtų užtikrintas skaitmeninės televizijos kanalų prieinamumas palydoviniu formatu visiems II zonos gyventojams. Todėl Komisija pripažįsta, kad jeigu skaitmeninės aprėpties plėtra būtų patikėta tik rinkos jėgoms, nuolatiniai žemės ūkio regiono gyventojai gali visai neturėti galimybės žiūrėti nemokamai transliuojamos skaitmeninės televizijos ir valstybė gali padėti paremdama lėšomis privačius asmenis.

Technologinis neutralumas

Technologinis neutralumas

| (149) | Nagrinėjant perėjimo prie skaitmeninio transliavimo atvejus technologinio neutralumo principas įtvirtintas keliais Komisijos sprendimais (75). Jį patvirtino Bendrasis Teismas ir Teisingumo Teismas (76). |
| --- | --- |

(149)

Nagrinėjant perėjimo prie skaitmeninio transliavimo atvejus technologinio neutralumo principas įtvirtintas keliais Komisijos sprendimais (75). Jį patvirtino Bendrasis Teismas ir Teisingumo Teismas (76).

75

76

| (150) | Technologiją paprastai reikėtų rinktis skelbiant technologiškai neutralų konkursą, kaip tai padaryta kitose valstybėse narėse (77). Konkursą skelbti gali būti brangu ir tai gali pavėlinti projekto įgyvendinimą. Kai kuriais atvejais, jeigu galima iš anksto nustatyti, kad tinka tik viena konkreti technologija arba tik konkretus tiekėjas gali teikti reikiamas paslaugas, konkursą skelbti gali nebūti pagrindo. Todėl gali būti priimtina rinktis konkrečią technologiją, jei toks pasirinkimas yra pagrįstas preliminaraus tyrimo rezultatais. Tokiame tyrime turi būti atkreiptas dėmesys į kainos ir kokybės kriterijus. Kadangi sprendimas pasirinkti konkrečią technologiją kliudo kitų tiekėjų, siūlančių savo produktą ir teikiančių savo kainų pasiūlymus, konkurencijai, tyrimo rezultatai turi būti vienareikšmiai ir pagrįsti. |
| --- | --- |

(150)

Technologiją paprastai reikėtų rinktis skelbiant technologiškai neutralų konkursą, kaip tai padaryta kitose valstybėse narėse (77). Konkursą skelbti gali būti brangu ir tai gali pavėlinti projekto įgyvendinimą. Kai kuriais atvejais, jeigu galima iš anksto nustatyti, kad tinka tik viena konkreti technologija arba tik konkretus tiekėjas gali teikti reikiamas paslaugas, konkursą skelbti gali nebūti pagrindo. Todėl gali būti priimtina rinktis konkrečią technologiją, jei toks pasirinkimas yra pagrįstas preliminaraus tyrimo rezultatais. Tokiame tyrime turi būti atkreiptas dėmesys į kainos ir kokybės kriterijus. Kadangi sprendimas pasirinkti konkrečią technologiją kliudo kitų tiekėjų, siūlančių savo produktą ir teikiančių savo kainų pasiūlymus, konkurencijai, tyrimo rezultatai turi būti vienareikšmiai ir pagrįsti.

77

| (151) | Komisija anksčiau pripažino, kad tyrimas gali būti konkretaus technologinio sprendimo pasirinkimo pagrindas (78). Tačiau prievolė tai įrodyti tenka valstybei narei, kuri turi įtikinamai parodyti, kad tokio tyrimo rezultatai yra pakankamai pagrįsti ir kad tyrimas buvo visiškai nepriklausomai atliktas (79). |
| --- | --- |

(151)

Komisija anksčiau pripažino, kad tyrimas gali būti konkretaus technologinio sprendimo pasirinkimo pagrindas (78). Tačiau prievolė tai įrodyti tenka valstybei narei, kuri turi įtikinamai parodyti, kad tokio tyrimo rezultatai yra pakankamai pagrįsti ir kad tyrimas buvo visiškai nepriklausomai atliktas (79).

78

79

| (152) | Šiuo atžvilgiu Ispanijos valdžios institucijos ir įmonė Abertis pateikė skirtingus tyrimus, kurie aptarti toliau. |
| --- | --- |

(152)

Šiuo atžvilgiu Ispanijos valdžios institucijos ir įmonė Abertis pateikė skirtingus tyrimus, kurie aptarti toliau.

Abertis

Kainų tyrimai

Kainų tyrimai

| (153) | Kastilijos-La Mančos valdžios institucijos teigė, kad tiriama priemonė buvo orientuota į skaitmeninį antžeminį transliavimą atsižvelgus į preliminaraus tyrimo, atlikto prieš priimant Dekretą, rezultatus. „Lyginamajame socioekonominiame tyrime“ („Estudio Comparativo Socioeconómico“) (80), trumpai aprašytame 59–61 konstatuojamosiose dalyse, buvo padaryta išvada, kad antžeminis sprendimas yra labiau ekonomiškai naudingas. |
| --- | --- |

(153)

Kastilijos-La Mančos valdžios institucijos teigė, kad tiriama priemonė buvo orientuota į skaitmeninį antžeminį transliavimą atsižvelgus į preliminaraus tyrimo, atlikto prieš priimant Dekretą, rezultatus. „Lyginamajame socioekonominiame tyrime“ („Estudio Comparativo Socioeconómico“) (80), trumpai aprašytame 59–61 konstatuojamosiose dalyse, buvo padaryta išvada, kad antžeminis sprendimas yra labiau ekonomiškai naudingas.

80

| (154) | Tyrimo pagrindas – gyventojų, kurie gali pasinaudoti technologiniu sprendimu, skaičius. Didžioji Kastilijos-La Mančos dalis priklauso vadinamajai I zonai, kurioje jau buvo pereita prie skaitmeninės antžeminės televizijos. Kai kuriai atvejais I ir II zonos iš dalies sutampa. Tyrime teigiama, kad dėl techninių priežasčių tose zonose (kurios jau dalinai aprūpintos skaitmeninės antžeminės televizijos įranga), reikėtų svarstyti tik skaitmeninės antžeminės televizijos plėtrą. Taigi tyrime lyginant palydovinį ir skaitmeninės antžeminės televizijos variantus, atsižvelgiama tik į maždaug 9,8 % gyventojų. Antra, tyrimo autorius teigia, kad šiame pogrupyje dalį gyventojų taip pat pasiekia regioninės televizijos paslaugos per antžeminę platformą. Neatliekant kitų vertinimų, daroma išvada, kad šioms paslaugoms „būtų logiškiausia, kad gyventojai naudotų skirtingus signalo perdavimo būdus“. Galiausiai lieka 2,85 % gyventojų (arba 57 510 gyventojų 689 kaimuose), kurių atveju reikia ieškoti kitos technologijos. |
| --- | --- |

(154)

Tyrimo pagrindas – gyventojų, kurie gali pasinaudoti technologiniu sprendimu, skaičius. Didžioji Kastilijos-La Mančos dalis priklauso vadinamajai I zonai, kurioje jau buvo pereita prie skaitmeninės antžeminės televizijos. Kai kuriai atvejais I ir II zonos iš dalies sutampa. Tyrime teigiama, kad dėl techninių priežasčių tose zonose (kurios jau dalinai aprūpintos skaitmeninės antžeminės televizijos įranga), reikėtų svarstyti tik skaitmeninės antžeminės televizijos plėtrą. Taigi tyrime lyginant palydovinį ir skaitmeninės antžeminės televizijos variantus, atsižvelgiama tik į maždaug 9,8 % gyventojų. Antra, tyrimo autorius teigia, kad šiame pogrupyje dalį gyventojų taip pat pasiekia regioninės televizijos paslaugos per antžeminę platformą. Neatliekant kitų vertinimų, daroma išvada, kad šioms paslaugoms „būtų logiškiausia, kad gyventojai naudotų skirtingus signalo perdavimo būdus“. Galiausiai lieka 2,85 % gyventojų (arba 57 510 gyventojų 689 kaimuose), kurių atveju reikia ieškoti kitos technologijos.

| (155) | Tyrime pirmiausiai pateikti bendri kainų vertinimai (įtraukiant priedėlių įrengimo kainą remiantis rinkos duomenimis, kiek kainuoja palydovo siųstuvo-imtuvo nuoma ir jo eksploatavimas bei priežiūra per 10 metų) ir toliau jie lyginami su antžeminės platformos bendru kainų vertinimu. Antžeminės platformos kainų vertinime atsižvelgta į antžeminių priedėlių ir transliavimo aparatų įrengimo bei jų eksploatavimo ir priežiūros per 10 metų kainas. Taigi palydovinio sprendimo bendra suma būtų tarp 47 672 550 EUR ir 97 646 800 EUR, o antžeminio – tarp 15 136 550 EUR ir 17 224 350 EUR. |
| --- | --- |

(155)

Tyrime pirmiausiai pateikti bendri kainų vertinimai (įtraukiant priedėlių įrengimo kainą remiantis rinkos duomenimis, kiek kainuoja palydovo siųstuvo-imtuvo nuoma ir jo eksploatavimas bei priežiūra per 10 metų) ir toliau jie lyginami su antžeminės platformos bendru kainų vertinimu. Antžeminės platformos kainų vertinime atsižvelgta į antžeminių priedėlių ir transliavimo aparatų įrengimo bei jų eksploatavimo ir priežiūros per 10 metų kainas. Taigi palydovinio sprendimo bendra suma būtų tarp 47 672 550 EUR ir 97 646 800 EUR, o antžeminio – tarp 15 136 550 EUR ir 17 224 350 EUR.

Vertinimas

Vertinimas

| (156) | Tuo momentu valdžios institucijos galėjo arba vykdyti technologiškai neutralų konkursą, arba, atsižvelgusios į tyrimo rezultatus, išsirinkti vieną konkrečią technologiją. Taigi valdžios institucijos turėjo nuspręsti, ar verta į konkursą kviesti potencialius konkurentus. Jei būtų vykdytas atviras konkursas, būtų buvę galima rinktis iš skirtingų pasiūlymų su galimai besivaržančiųjų pasiūlytomis nuolaidomis. Kita vertus, galima būtų pagrįstai atsisakyti šios konkurso procedūros, jeigu tyrime būtų buvusi padaryta išvada, kad, atsižvelgus į visas įmanomas nuolaidas, kurių būtų galima tikėtis iš potencialių konkurso dalyvių, palydovinė technologija vis tiek būtų akivaizdžiai brangesnė arba neatitiktų būtinų kokybės reikalavimų. Turint omenyje, kad tyrimas yra reikalingas tik tam, kad pagrįstų konkurso atsisakymą, reikėtų įrodyti akivaizdų kainų skirtumą tarp dviejų platformų ir tokio rezultato pagrįstumą. |
| --- | --- |

(156)

Tuo momentu valdžios institucijos galėjo arba vykdyti technologiškai neutralų konkursą, arba, atsižvelgusios į tyrimo rezultatus, išsirinkti vieną konkrečią technologiją. Taigi valdžios institucijos turėjo nuspręsti, ar verta į konkursą kviesti potencialius konkurentus. Jei būtų vykdytas atviras konkursas, būtų buvę galima rinktis iš skirtingų pasiūlymų su galimai besivaržančiųjų pasiūlytomis nuolaidomis. Kita vertus, galima būtų pagrįstai atsisakyti šios konkurso procedūros, jeigu tyrime būtų buvusi padaryta išvada, kad, atsižvelgus į visas įmanomas nuolaidas, kurių būtų galima tikėtis iš potencialių konkurso dalyvių, palydovinė technologija vis tiek būtų akivaizdžiai brangesnė arba neatitiktų būtinų kokybės reikalavimų. Turint omenyje, kad tyrimas yra reikalingas tik tam, kad pagrįstų konkurso atsisakymą, reikėtų įrodyti akivaizdų kainų skirtumą tarp dviejų platformų ir tokio rezultato pagrįstumą.

| (157) | Tyrimas toli gražu neatitinka šių reikalavimų. Pirma, atsižvelgdamos į 2011 m. Komisijos siųstą prašymą suteikti informacijos, valdžios institucijos turėjo pataisyti duomenis, naudotus tyrime. Reikėjo padidinti transliavimo centrų išlaidas maždaug 65 %, taip pat transliavimo centrų, realiai reikalingų norimai aprėpčiai užtikrinti, skaičių. JCCM tvirtino, kad, net ir su šiais naujais skaičiais, antžeminės ir palydovinės technologijų lyginamieji rezultatai nesikeis. Tačiau iš tiesų atsižvelgus į naujus skaičius, skaitmeninės antžeminės televizijos kainų pranašumas sumažėja, o kai kuriais atvejais rezultatai netgi pasikeičia palydovinio sprendimo naudai. Tai jau įrodo, kad tyrimo rezultatai nebuvo pagrįsti. Šie skirtumai valdžios institucijoms būtų buvę akivaizdūs, jeigu jos būtų skubiai atlikusios skaičiavimus. |
| --- | --- |

(157)

Tyrimas toli gražu neatitinka šių reikalavimų. Pirma, atsižvelgdamos į 2011 m. Komisijos siųstą prašymą suteikti informacijos, valdžios institucijos turėjo pataisyti duomenis, naudotus tyrime. Reikėjo padidinti transliavimo centrų išlaidas maždaug 65 %, taip pat transliavimo centrų, realiai reikalingų norimai aprėpčiai užtikrinti, skaičių. JCCM tvirtino, kad, net ir su šiais naujais skaičiais, antžeminės ir palydovinės technologijų lyginamieji rezultatai nesikeis. Tačiau iš tiesų atsižvelgus į naujus skaičius, skaitmeninės antžeminės televizijos kainų pranašumas sumažėja, o kai kuriais atvejais rezultatai netgi pasikeičia palydovinio sprendimo naudai. Tai jau įrodo, kad tyrimo rezultatai nebuvo pagrįsti. Šie skirtumai valdžios institucijoms būtų buvę akivaizdūs, jeigu jos būtų skubiai atlikusios skaičiavimus.

| (158) | Kalbant apie išlaidų skaičiavimą, tyrime pasirinktas neteisingas priėjimas palydovinio transliavimo išlaidoms skaičiuoti. Daroma prielaida, kad savivaldybės nuomosis palydovinio siųstuvo-imtuvo pajėgumus palydovinėje platformoje ir turės savo palydovinį ryšį. Todėl skaičiavimai pagrįsti 2008 m. paskelbtomis palydovo siųstuvo-imtuvo pajėgumų nuomos kainomis. Kadangi šios kainos yra už individualų ryšį, nėra atsižvelgta į galimą nuolaidą už didesnį kiekį arba į galimas derybas dėl kainos. Be to, atviro konkurso atveju, kaip nutiko Kantabrijos atveju, palydovinis operatorius dalyvautų konkurse, o jo pasiūlymas remtųsi visiškai kitokiais kainų skaičiavimais. Lyginant su individualios nuomos kainomis, jei sutartis apima visą Kastilijos-La Mančos II zoną, galima tikėtis, kad pasiūlyme būtų didelių nuolaidų pajėgumų kainoms. |
| --- | --- |

(158)

Kalbant apie išlaidų skaičiavimą, tyrime pasirinktas neteisingas priėjimas palydovinio transliavimo išlaidoms skaičiuoti. Daroma prielaida, kad savivaldybės nuomosis palydovinio siųstuvo-imtuvo pajėgumus palydovinėje platformoje ir turės savo palydovinį ryšį. Todėl skaičiavimai pagrįsti 2008 m. paskelbtomis palydovo siųstuvo-imtuvo pajėgumų nuomos kainomis. Kadangi šios kainos yra už individualų ryšį, nėra atsižvelgta į galimą nuolaidą už didesnį kiekį arba į galimas derybas dėl kainos. Be to, atviro konkurso atveju, kaip nutiko Kantabrijos atveju, palydovinis operatorius dalyvautų konkurse, o jo pasiūlymas remtųsi visiškai kitokiais kainų skaičiavimais. Lyginant su individualios nuomos kainomis, jei sutartis apima visą Kastilijos-La Mančos II zoną, galima tikėtis, kad pasiūlyme būtų didelių nuolaidų pajėgumų kainoms.

| (159) | Be to, tyrime netinkamai daromos išvados, kenkiančios palydoviniam variantui (81):






  — | skaičiavimai turi būti pagrįsti periodinių išlaidų grynąja dabartine verte, o ne bendra suma (82); |
| --- | --- | --- |

(159)

Be to, tyrime netinkamai daromos išvados, kenkiančios palydoviniam variantui (81):

81

—

skaičiavimai turi būti pagrįsti periodinių išlaidų grynąja dabartine verte, o ne bendra suma (82);

82

| — | tyrime nepaisoma eksponentinio naujų skaitmeninės antžeminės televizijos transliavimo centrų poreikio augimo (ir su tuo susijusių išlaidų) dėl didelio atstumo iki tolimiausių kaimų, kuriuos reikia pasiekti; tai laikoma linijiniu augimu; |
| --- | --- |

—

tyrime nepaisoma eksponentinio naujų skaitmeninės antžeminės televizijos transliavimo centrų poreikio augimo (ir su tuo susijusių išlaidų) dėl didelio atstumo iki tolimiausių kaimų, kuriuos reikia pasiekti; tai laikoma linijiniu augimu;

| — | tyrime skaičiuojama, kad metinis eksploatavimo ir priežiūros mokestis sudaro 3 % įrangos kainos, nors pačios valdžios institucijos teigia, kad „eksploatavimo ir priežiūros kaina per dvejus metus sudaro 20 % įrangos kainos“ (t. y. 10 % per metus). |
| --- | --- |

—

tyrime skaičiuojama, kad metinis eksploatavimo ir priežiūros mokestis sudaro 3 % įrangos kainos, nors pačios valdžios institucijos teigia, kad „eksploatavimo ir priežiūros kaina per dvejus metus sudaro 20 % įrangos kainos“ (t. y. 10 % per metus).

| (160) | Todėl skaitmeninės antžeminės televizijos kainų skaičiavimai atrodo pernelyg optimistiški. Šią išvadą galima patvirtinti palyginus preliminarią skaitmeninės antžeminės televizijos įrengimo kainą tyrime su iš tiesų išleistomis sumomis nuo to laiko. Tyrime numatyta, kad didžiausia skaitmeninės antžeminės televizijos įrengimo kaina sieks maždaug 15–17 mln. EUR. Tačiau vėliau Kastilijos-La Mančos valdžios institucijos išleido 46 mln. EUR skaitmeninei antžeminei televizijai modernizuoti (be to, buvo papildomų išlaidų palydoviniams imtuvams įrengti ir viską sudėjus paaiškėjo, kad skaitmeninė antžeminė televizija nebuvo ekonomiškai naudinga). |
| --- | --- |

(160)

Todėl skaitmeninės antžeminės televizijos kainų skaičiavimai atrodo pernelyg optimistiški. Šią išvadą galima patvirtinti palyginus preliminarią skaitmeninės antžeminės televizijos įrengimo kainą tyrime su iš tiesų išleistomis sumomis nuo to laiko. Tyrime numatyta, kad didžiausia skaitmeninės antžeminės televizijos įrengimo kaina sieks maždaug 15–17 mln. EUR. Tačiau vėliau Kastilijos-La Mančos valdžios institucijos išleido 46 mln. EUR skaitmeninei antžeminei televizijai modernizuoti (be to, buvo papildomų išlaidų palydoviniams imtuvams įrengti ir viską sudėjus paaiškėjo, kad skaitmeninė antžeminė televizija nebuvo ekonomiškai naudinga).

Išvada

Išvada

| (161) | Tyrimo apskaičiavimai nėra pagrįsti. Naudojant pačios Kastilijos-La Mančos skaičius (tačiau pataisytus), pradinis skaitmeninės antžeminės televizijos tinklo kainų pranašumas sumažėjo arba kai kuriais atvejais netgi pasidarė naudingiau naudoti palydovinį ryšį (83). Ir toliau neatsižvelgta į galimybę gauti nuolaidų iš palydovinių operatorių paskelbus konkursą. Dėl pirmiau minėtų pastabų galima teigti, kad tyrime nepateikta pakankamų įrodymų, kurie pagrįstų, kodėl buvo pasirinkta skaitmeninės antžeminės televizijos technologija ir kodėl buvo atsisakyta konkursinės procedūros. |
| --- | --- |

(161)

Tyrimo apskaičiavimai nėra pagrįsti. Naudojant pačios Kastilijos-La Mančos skaičius (tačiau pataisytus), pradinis skaitmeninės antžeminės televizijos tinklo kainų pranašumas sumažėjo arba kai kuriais atvejais netgi pasidarė naudingiau naudoti palydovinį ryšį (83). Ir toliau neatsižvelgta į galimybę gauti nuolaidų iš palydovinių operatorių paskelbus konkursą. Dėl pirmiau minėtų pastabų galima teigti, kad tyrime nepateikta pakankamų įrodymų, kurie pagrįstų, kodėl buvo pasirinkta skaitmeninės antžeminės televizijos technologija ir kodėl buvo atsisakyta konkursinės procedūros.

83

Kiti išlaidų tyrimai

Kiti išlaidų tyrimai

| (162) | Ispanijos valdžia pateikė Pramonės, energetikos ir turizmo ministerijos (PETM) 2007 m. liepos mėn. atliktą vidinį tyrimą dėl universalių skaitmeninės antžeminės televizijos paslaugų teikimo naudojant skaitmeninę antžeminę televiziją arba palydovinį ryšį. Tačiau šio tyrimo autonominės sritys (pvz., Kastilijos-La Mančos) negavo ir jis buvo naudojamas tik kaip vidinis dokumentas. Bet kuriuo atveju, Komisijos manymu, Ispanijos valdžios institucijos savo pateiktu išankstiniu tyrimu, kaip minėta 62 konstatuojamojoje dalyje, neįrodė antžeminės platformos pranašumo prieš palydovinę. Priešingai, tyrime teigiama, kad skirtingų technologijų naudojimas yra realistiškesnis, ir siūloma II zonoje 70 % transliavimo vykdyti naudojant palydovinį ryšį, o 30 % – antžeminį (84). Be to, šiame tyrime padaryta išvada, kad kiekviename regione, atsižvelgiant į jo reljefo ir demografinius ypatumus, reikėtų atskirai nuspręsti, koks technologinis sprendimas būtų tinkamas aprėpčiai plėsti. Šia išvada nesiūloma pasirinkti konkrečios technologijos iš anksto, o kaip tik nurodoma, kad reikia skelbti technologiškai neutralų konkursą, kuris padėtų nuspręsti, kuri platforma yra tinkamiausia konkrečiu Kastilijos-La Mančos atveju. |
| --- | --- |

(162)

Ispanijos valdžia pateikė Pramonės, energetikos ir turizmo ministerijos (PETM) 2007 m. liepos mėn. atliktą vidinį tyrimą dėl universalių skaitmeninės antžeminės televizijos paslaugų teikimo naudojant skaitmeninę antžeminę televiziją arba palydovinį ryšį. Tačiau šio tyrimo autonominės sritys (pvz., Kastilijos-La Mančos) negavo ir jis buvo naudojamas tik kaip vidinis dokumentas. Bet kuriuo atveju, Komisijos manymu, Ispanijos valdžios institucijos savo pateiktu išankstiniu tyrimu, kaip minėta 62 konstatuojamojoje dalyje, neįrodė antžeminės platformos pranašumo prieš palydovinę. Priešingai, tyrime teigiama, kad skirtingų technologijų naudojimas yra realistiškesnis, ir siūloma II zonoje 70 % transliavimo vykdyti naudojant palydovinį ryšį, o 30 % – antžeminį (84). Be to, šiame tyrime padaryta išvada, kad kiekviename regione, atsižvelgiant į jo reljefo ir demografinius ypatumus, reikėtų atskirai nuspręsti, koks technologinis sprendimas būtų tinkamas aprėpčiai plėsti. Šia išvada nesiūloma pasirinkti konkrečios technologijos iš anksto, o kaip tik nurodoma, kad reikia skelbti technologiškai neutralų konkursą, kuris padėtų nuspręsti, kuri platforma yra tinkamiausia konkrečiu Kastilijos-La Mančos atveju.

84

| (163) | Reikia pažymėti, kad abu kainų tyrimai, kuriuos pateikė įmonė Abertis, buvo atlikti 2010 m., praėjus daug laiko po tiriamų priemonių įgyvendinimo. Nepaisant to, kad šiuos tyrimus galima laikyti nepriklausomais ir pagrįstais, faktas, kad jie buvo atlikti vėliau negu pritaikytos tiriamos priemonės, neleidžia pagrįsti Ispanijos valdžios pasirinkimo naudoti skaitmeninės antžeminės televizijos technologiją ir nerengti technologiškai neutralaus konkurso. Komisija taip pat gavo įmonės Astra pateiktus preliminarius išlaidų skaičiavimus, iš kurių galima matyti, kad palydovinė technologija yra pelningesnė. Į šį tyrimą taip pat negalima atsižvelgti dėl tų pačių priežasčių. |
| --- | --- |

(163)

Reikia pažymėti, kad abu kainų tyrimai, kuriuos pateikė įmonė Abertis, buvo atlikti 2010 m., praėjus daug laiko po tiriamų priemonių įgyvendinimo. Nepaisant to, kad šiuos tyrimus galima laikyti nepriklausomais ir pagrįstais, faktas, kad jie buvo atlikti vėliau negu pritaikytos tiriamos priemonės, neleidžia pagrįsti Ispanijos valdžios pasirinkimo naudoti skaitmeninės antžeminės televizijos technologiją ir nerengti technologiškai neutralaus konkurso. Komisija taip pat gavo įmonės Astra pateiktus preliminarius išlaidų skaičiavimus, iš kurių galima matyti, kad palydovinė technologija yra pelningesnė. Į šį tyrimą taip pat negalima atsižvelgti dėl tų pačių priežasčių.

Abertis

Astra

| (164) | Kaip buvo prieita prie išvados 161 konstatuojamojoje dalyje apie Kastilijos-La Mančos tyrimą, kitais tyrimais taip pat negalima įrodyti, kad skaitmeninė antžeminė platforma yra geresnė už kitus technologinius sprendimus pagal kokybę arba kainą. Dėl to negalima pagrįsti JCCM sprendimo neskelbti atviro konkurso. |
| --- | --- |

(164)

Kaip buvo prieita prie išvados 161 konstatuojamojoje dalyje apie Kastilijos-La Mančos tyrimą, kitais tyrimais taip pat negalima įrodyti, kad skaitmeninė antžeminė platforma yra geresnė už kitus technologinius sprendimus pagal kokybę arba kainą. Dėl to negalima pagrįsti JCCM sprendimo neskelbti atviro konkurso.

Priemonės tinkamumas ir proporcingumas

Priemonės tinkamumas ir proporcingumas

| (165) | Dėl keleto priežasčių priemonė negali būti laikoma tinkama. |
| --- | --- |

(165)

Dėl keleto priežasčių priemonė negali būti laikoma tinkama.

| (166) | Kadangi pagalba buvo tiesiogiai paskirta įmonėms TelecomCLM ir Abertis (esamiems skaitmeninės antžeminės televizijos operatoriams), nebuvo svarstyti alternatyvūs sprendimai, kurie galėjo būti pelningesni arba kokybiškesni. Kaip paaiškinta prieš tai aprašytoje dalyje, palydovinės platformos atsisakymas negali būti pagrįstas. Tai, kad kai kuriems II zonos namų ūkiams nemokami televizijos kanalai transliuojami palydoviniu formatu, įrodo, kad antžeminė technologija ne visada yra efektyviausia ir tinkamiausia platforma. Taip pat reikia pažymėti, kad palydovinis transliavimo būdas buvo pasirinktas kitose valstybėse narėse, taip pat ir tose zonose, kuriose buvo įmanoma rinktis antžeminį sprendimą (85). Be to, faktas, kad įmonė Astra dalyvavo technologiškai neutraliame konkurse dėl skaitmeninės televizijos aprėpties plėtros Kantabrijoje ir jį laimėjo, mažų mažiausiai įrodo, kad šią paslaugą galima teikti per palydovinę platformą (86). |
| --- | --- |

(166)

Kadangi pagalba buvo tiesiogiai paskirta įmonėms TelecomCLM ir Abertis (esamiems skaitmeninės antžeminės televizijos operatoriams), nebuvo svarstyti alternatyvūs sprendimai, kurie galėjo būti pelningesni arba kokybiškesni. Kaip paaiškinta prieš tai aprašytoje dalyje, palydovinės platformos atsisakymas negali būti pagrįstas. Tai, kad kai kuriems II zonos namų ūkiams nemokami televizijos kanalai transliuojami palydoviniu formatu, įrodo, kad antžeminė technologija ne visada yra efektyviausia ir tinkamiausia platforma. Taip pat reikia pažymėti, kad palydovinis transliavimo būdas buvo pasirinktas kitose valstybėse narėse, taip pat ir tose zonose, kuriose buvo įmanoma rinktis antžeminį sprendimą (85). Be to, faktas, kad įmonė Astra dalyvavo technologiškai neutraliame konkurse dėl skaitmeninės televizijos aprėpties plėtros Kantabrijoje ir jį laimėjo, mažų mažiausiai įrodo, kad šią paslaugą galima teikti per palydovinę platformą (86).

TelecomCLM

Abertis

85

Astra

86

| (167) | Be to, įvairiais tyrimais buvo lygintos tik skaitmeninės antžeminės televizijos ir palydovinė platformos. Neatsižvelgta į alternatyvius technologinius sprendimus, tokius kaip kabeliniai tinklai arba IPTV. Nors ši pastaroji negalėtų aprėpti visos teritorijos, skirtingų technologijų derinimas (įtraukiantis šias platformas ir transliavimą naudojant skaitmeninę antžeminę televiziją bei palydovinį ryšį) galėjo būti efektyvesnis sprendimas. |
| --- | --- |

(167)

Be to, įvairiais tyrimais buvo lygintos tik skaitmeninės antžeminės televizijos ir palydovinė platformos. Neatsižvelgta į alternatyvius technologinius sprendimus, tokius kaip kabeliniai tinklai arba IPTV. Nors ši pastaroji negalėtų aprėpti visos teritorijos, skirtingų technologijų derinimas (įtraukiantis šias platformas ir transliavimą naudojant skaitmeninę antžeminę televiziją bei palydovinį ryšį) galėjo būti efektyvesnis sprendimas.

| (168) | Priemonė taip pat nėra tinkama, nes diskriminuoja pačius skaitmeninės antžeminės televizijos operatorius. Kadangi buvo tiesiogiai pasirinkti esami skaitmeninės antžeminės televizijos operatoriai TelecomCLM ir Abertis, priemone nebuvo įvertinta, ar kiti skaitmeninės antžeminės televizijos operatoriai, tokie kaip Radiodifusión, būtų galėję pateikti ekonomiškai arba kokybiškai naudingesnį pasiūlymą. |
| --- | --- |

(168)

Priemonė taip pat nėra tinkama, nes diskriminuoja pačius skaitmeninės antžeminės televizijos operatorius. Kadangi buvo tiesiogiai pasirinkti esami skaitmeninės antžeminės televizijos operatoriai TelecomCLM ir Abertis, priemone nebuvo įvertinta, ar kiti skaitmeninės antžeminės televizijos operatoriai, tokie kaip Radiodifusión, būtų galėję pateikti ekonomiškai arba kokybiškai naudingesnį pasiūlymą.

TelecomCLM

Abertis

Radiodifusión

| (169) | Dėl skaitmeninės antžeminės televizijos platformos pajėgumų limitų taip pat abejotina, ar buvo tinkama iš anksto pasirinkti skaitmeninės antžeminės televizijos operatorius. Nors perėjimas nuo analoginės prie skaitmeninės antžeminės televizijos 800 MHz dažnių juostoje Ispanijoje užbaigtas 2010 m. balandžio 3 d., 2011 m. nuspręsta 800 MHz juostos dažnius parduoti aukcione telekomunikacijų operatoriams siekiant pritaikyti Sprendimą Nr. 243/2012/ES. Todėl buvo būtina ne vėliau kaip iki 2014 m. sausio 1 d. perkelti transliavimą į kitus kanalus žemiau 790 MHz dažnio ribos. Kadangi dėl to buvo patirta papildomų išlaidų, 2011 m. lapkričio 5 d. Ispanija pranešė apie dvi namų ūkiams ir transliuotojams skirtas priemones, kurių biudžetas siekė 600–800 mln. EUR I zonoje (apie jokią II zonai skirtą priemonę dar nepranešta) (87). Pasirinkus kitas (IPTV, kabelinę ar palydovinę) platformas šių išlaidų nebūtų buvę. Ateinančiais metais laukiama dar vieno dažnių pokyčio, kad būtų atlaisvinta daugiau pajėgumo ateities mobiliajai technologijai LTE, o tai reikš panašias išlaidas. |
| --- | --- |

(169)

Dėl skaitmeninės antžeminės televizijos platformos pajėgumų limitų taip pat abejotina, ar buvo tinkama iš anksto pasirinkti skaitmeninės antžeminės televizijos operatorius. Nors perėjimas nuo analoginės prie skaitmeninės antžeminės televizijos 800 MHz dažnių juostoje Ispanijoje užbaigtas 2010 m. balandžio 3 d., 2011 m. nuspręsta 800 MHz juostos dažnius parduoti aukcione telekomunikacijų operatoriams siekiant pritaikyti Sprendimą Nr. 243/2012/ES. Todėl buvo būtina ne vėliau kaip iki 2014 m. sausio 1 d. perkelti transliavimą į kitus kanalus žemiau 790 MHz dažnio ribos. Kadangi dėl to buvo patirta papildomų išlaidų, 2011 m. lapkričio 5 d. Ispanija pranešė apie dvi namų ūkiams ir transliuotojams skirtas priemones, kurių biudžetas siekė 600–800 mln. EUR I zonoje (apie jokią II zonai skirtą priemonę dar nepranešta) (87). Pasirinkus kitas (IPTV, kabelinę ar palydovinę) platformas šių išlaidų nebūtų buvę. Ateinančiais metais laukiama dar vieno dažnių pokyčio, kad būtų atlaisvinta daugiau pajėgumo ateities mobiliajai technologijai LTE, o tai reikš panašias išlaidas.

87

| (170) | Lyg to nepakaktų, nurodyta, kad skaitmeninės antžeminės televizijos signalų transliavimą trikdo LTE tinklo 4G judriojo ryšio dažniai, todėl namų ūkiams tenka pirkti brangiai kainuojančius filtrus, kad apsaugotų savo skaitmeninės antžeminės televizijos signalus nuo LTE bangų (88). Negalima atmesti tikimybės, kad panašūs trikdžiai yra platesnio masto problema, kelianti grėsmę antžeminio transliavimo tinkamumui ateityje, ypač plačiau diegiant plačiajuosčio ryšio tinklus. |
| --- | --- |

(170)

Lyg to nepakaktų, nurodyta, kad skaitmeninės antžeminės televizijos signalų transliavimą trikdo LTE tinklo 4G judriojo ryšio dažniai, todėl namų ūkiams tenka pirkti brangiai kainuojančius filtrus, kad apsaugotų savo skaitmeninės antžeminės televizijos signalus nuo LTE bangų (88). Negalima atmesti tikimybės, kad panašūs trikdžiai yra platesnio masto problema, kelianti grėsmę antžeminio transliavimo tinkamumui ateityje, ypač plačiau diegiant plačiajuosčio ryšio tinklus.

88

| (171) | Ispanijos valdžios institucijos pateikė dar du argumentus, pagal kuriuos palydovinis transliavimas kainuotų brangiau negu skaitmeninė antžeminė televizija. Pirma, pagal susitarimus su kai kuriais turinio teikėjais transliuotojai turi laikytis teritorinių apribojimų. Palydovine technologija užtikrinti tokią sąlyginę prieigą kainuotų brangiau. Antra, palydovinės technologijos pajėgumo nepakaktų daugybei regioninės televizijos kanalų transliuoti. Šie tvirtinimai nėra pagrįsti; jiems prieštarauja faktas, kad įmonės Astra ir Kantabrijos sudarytoje sutartyje buvo numatyta profesionali sąlyginės prieigos sistema. Be to, pagal įmonės Astra kainų skaičiavimus palydovinė technologija kainuotų pigiau, net jeigu reikėtų su kiekvienu Ispanijos regionu sudaryti atskirą susitarimą. Dėl regioninės televizijos transliavimo įmonė Astra tvirtina, kad Ispanijos valdžios pateiktas skaičius – 1 380 kanalų – yra labai perdėtas (89). Įmonės Astra skaičiavimais, net ir įtraukus regioninius ir vietos kanalus, šiuo atžvilgiu taip pat būtų pigiau naudoti palydovinę technologiją. |
| --- | --- |

(171)

Ispanijos valdžios institucijos pateikė dar du argumentus, pagal kuriuos palydovinis transliavimas kainuotų brangiau negu skaitmeninė antžeminė televizija. Pirma, pagal susitarimus su kai kuriais turinio teikėjais transliuotojai turi laikytis teritorinių apribojimų. Palydovine technologija užtikrinti tokią sąlyginę prieigą kainuotų brangiau. Antra, palydovinės technologijos pajėgumo nepakaktų daugybei regioninės televizijos kanalų transliuoti. Šie tvirtinimai nėra pagrįsti; jiems prieštarauja faktas, kad įmonės Astra ir Kantabrijos sudarytoje sutartyje buvo numatyta profesionali sąlyginės prieigos sistema. Be to, pagal įmonės Astra kainų skaičiavimus palydovinė technologija kainuotų pigiau, net jeigu reikėtų su kiekvienu Ispanijos regionu sudaryti atskirą susitarimą. Dėl regioninės televizijos transliavimo įmonė Astra tvirtina, kad Ispanijos valdžios pateiktas skaičius – 1 380 kanalų – yra labai perdėtas (89). Įmonės Astra skaičiavimais, net ir įtraukus regioninius ir vietos kanalus, šiuo atžvilgiu taip pat būtų pigiau naudoti palydovinę technologiją.

Astra

Astra

Astra

89

Astra

| (172) | Apibendrindama Komisija mano, kad tiriama priemonė neatitinka technologinio neutralumo principo. Kaip paaiškinta pirmiau, tokia priemonė nėra proporcinga ir nėra tinkama užtikrinti, kad nemokami televizijos kanalai būtų transliuojami Kastilijos-La Mančos II zonos gyventojams. |
| --- | --- |

(172)

Apibendrindama Komisija mano, kad tiriama priemonė neatitinka technologinio neutralumo principo. Kaip paaiškinta pirmiau, tokia priemonė nėra proporcinga ir nėra tinkama užtikrinti, kad nemokami televizijos kanalai būtų transliuojami Kastilijos-La Mančos II zonos gyventojams.

Tinklų eksploatavimas ir priežiūra

Tinklų eksploatavimas ir priežiūra

| (173) | Viešosiomis subsidijomis remiamų skaitmeninių antžeminių ir palydovinių tinklų eksploatavimo ir priežiūros tęstinio finansavimo negalima laikyti technologiškai neutraliu, nes jis skiriamas kaip priedas prie pagalbos tokių tinklų diegimui. Juo siekiama išsaugoti antžeminių platformų transliavimo centrus. Todėl tokia pagalba taip pat nėra suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(173)

Viešosiomis subsidijomis remiamų skaitmeninių antžeminių ir palydovinių tinklų eksploatavimo ir priežiūros tęstinio finansavimo negalima laikyti technologiškai neutraliu, nes jis skiriamas kaip priedas prie pagalbos tokių tinklų diegimui. Juo siekiama išsaugoti antžeminių platformų transliavimo centrus. Todėl tokia pagalba taip pat nėra suderinama su vidaus rinka.

| (174) | Apie bet kokią eksploatavimui ir priežiūrai numatomą teikti pagalbą ateityje būtina pranešti. Ji turi atitikti technologinio neutralumo principą. |
| --- | --- |

(174)

Apie bet kokią eksploatavimui ir priežiūrai numatomą teikti pagalbą ateityje būtina pranešti. Ji turi atitikti technologinio neutralumo principą.

5.3.2.3.   Nederamų iškraipymų vengimas

Nederamų iškraipymų vengimas

| (175) | Nors valstybės įsikišimas gali būti pagrįstas dėl esamo rinkos nepakankamumo ir galimų sanglaudos problemų, ši priemonė dėl savo pobūdžio nederamai iškraipo konkurenciją. |
| --- | --- |

(175)

Nors valstybės įsikišimas gali būti pagrįstas dėl esamo rinkos nepakankamumo ir galimų sanglaudos problemų, ši priemonė dėl savo pobūdžio nederamai iškraipo konkurenciją.

Išvada dėl Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punkto

Išvada dėl Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punkto

| (176) | Daroma išvada, kad tiriama priemonė, įskaitant tęstinę pagalbą, nėra nustatytam rinkos nepakankamumui pašalinti tinkama, būtina ir proporcinga priemonė. |
| --- | --- |

(176)

Daroma išvada, kad tiriama priemonė, įskaitant tęstinę pagalbą, nėra nustatytam rinkos nepakankamumui pašalinti tinkama, būtina ir proporcinga priemonė.

5.3.3.   Sutarties 106 straipsnio 2 dalis

Sutarties 106 straipsnio 2 dalis

| (177) | Sutarties 106 straipsnio 2 dalies išimtis taikoma valstybei kompensuojant viešosios paslaugos teikimo išlaidas. Nacionalinės (arba regioninės) valdžios institucijos turi aiškiai apibrėžti, kas yra visuotinės ekonominės svarbos paslauga, ir pavesti ją teikti konkrečiai įmonei. |
| --- | --- |

(177)

Sutarties 106 straipsnio 2 dalies išimtis taikoma valstybei kompensuojant viešosios paslaugos teikimo išlaidas. Nacionalinės (arba regioninės) valdžios institucijos turi aiškiai apibrėžti, kas yra visuotinės ekonominės svarbos paslauga, ir pavesti ją teikti konkrečiai įmonei.

| (178) | Oficialios procedūros metu Ispanijos valdžios institucijos nepateikė nei argumentų, nei įrodymų, kodėl ši priemonė turi būti laikoma suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 106 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(178)

Oficialios procedūros metu Ispanijos valdžios institucijos nepateikė nei argumentų, nei įrodymų, kodėl ši priemonė turi būti laikoma suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 106 straipsnio 2 dalį.

| (179) | Kad būtų taikoma Sutarties 106 straipsnio 2 dalis, nacionalinės (arba regioninės) valdžios institucijos turi aiškiai apibrėžti, kas yra visuotinės ekonominės svarbos paslauga, ir pavesti ją teikti konkrečiai įmonei. Nei Ispanijos teisinėje sistemoje, nei iš Ispanijos valdžios institucijų pusės nebuvo pateikta tokio pavedimo akto skaitmeninės antžeminės televizijos diegimui. Visų pirma, Ispanijos teisėje nenustatyta, kad antžeminio tinklo eksploatavimas yra viešoji paslauga. 1998 m. Telekomunikacijų įstatymu (90) nustatyta, kad telekomunikacijų paslaugos, įskaitant radijo ir televizijos pagalbinių tinklų eksploatavimą, yra visuotinės ekonominės svarbos paslaugos, tačiau jos neturi viešųjų paslaugų statuso (91). Šiuo metu galiojančiame Telekomunikacijų įstatyme (92) pateiktas tas pats apibrėžimas. Televizijos transliacijų perdavimo, t. y. jos signalų perdavimo telekomunikacijų tinklais, paslaugos laikomos telekomunikacijų paslaugomis, todėl yra visuotinės ekonominės svarbos, bet ne viešosios, paslaugos (93). |
| --- | --- |

(179)

Kad būtų taikoma Sutarties 106 straipsnio 2 dalis, nacionalinės (arba regioninės) valdžios institucijos turi aiškiai apibrėžti, kas yra visuotinės ekonominės svarbos paslauga, ir pavesti ją teikti konkrečiai įmonei. Nei Ispanijos teisinėje sistemoje, nei iš Ispanijos valdžios institucijų pusės nebuvo pateikta tokio pavedimo akto skaitmeninės antžeminės televizijos diegimui. Visų pirma, Ispanijos teisėje nenustatyta, kad antžeminio tinklo eksploatavimas yra viešoji paslauga. 1998 m. Telekomunikacijų įstatymu (90) nustatyta, kad telekomunikacijų paslaugos, įskaitant radijo ir televizijos pagalbinių tinklų eksploatavimą, yra visuotinės ekonominės svarbos paslaugos, tačiau jos neturi viešųjų paslaugų statuso (91). Šiuo metu galiojančiame Telekomunikacijų įstatyme (92) pateiktas tas pats apibrėžimas. Televizijos transliacijų perdavimo, t. y. jos signalų perdavimo telekomunikacijų tinklais, paslaugos laikomos telekomunikacijų paslaugomis, todėl yra visuotinės ekonominės svarbos, bet ne viešosios, paslaugos (93).

90

91

92

93

| (180) | Be to, Telekomunikacijų įstatymo nuostatos yra neutralios technologijų požiūriu. Telekomunikacijomis yra laikomas signalų perdavimas bet kuriuo transliavimo tinklu, neišskiriant konkrečiai antžeminio tinklo (94). Be to, Įstatymo 3 straipsnyje nustatytas vienas iš jo tikslų kiek įmanoma skatinti technologinį reguliavimo neutralumą. |
| --- | --- |

(180)

Be to, Telekomunikacijų įstatymo nuostatos yra neutralios technologijų požiūriu. Telekomunikacijomis yra laikomas signalų perdavimas bet kuriuo transliavimo tinklu, neišskiriant konkrečiai antžeminio tinklo (94). Be to, Įstatymo 3 straipsnyje nustatytas vienas iš jo tikslų kiek įmanoma skatinti technologinį reguliavimo neutralumą.

94

| (181) | NET jeigu viešojo transliavimo paslaugos būtų laikomos viešosiomis paslaugomis, neįmanoma išplėsti šios apibrėžties vienos konkrečios bazinės platformos eksploatavimui. Be to, esant kelioms transliavimo platformoms, vienos kurios nors iš jų negalima laikyti „būtina“ transliavimo signalams perduoti. Tad jeigu pagal Ispanijos įstatymus konkrečios platformos naudojimas transliavimo signalams perduoti būtų buvęs laikomas viešąja paslauga, tai būtų akivaizdi klaida. |
| --- | --- |

(181)

NET jeigu viešojo transliavimo paslaugos būtų laikomos viešosiomis paslaugomis, neįmanoma išplėsti šios apibrėžties vienos konkrečios bazinės platformos eksploatavimui. Be to, esant kelioms transliavimo platformoms, vienos kurios nors iš jų negalima laikyti „būtina“ transliavimo signalams perduoti. Tad jeigu pagal Ispanijos įstatymus konkrečios platformos naudojimas transliavimo signalams perduoti būtų buvęs laikomas viešąja paslauga, tai būtų akivaizdi klaida.

| (182) | Daroma išvada, kad pagal Ispanijos įstatymus antžeminių tinklų eksploatavimas nėra viešoji paslauga. Be to, Ispanijos valdžios institucijos aiškiai neapibrėžė antžeminės platformos eksploatavimo kaip viešosios paslaugos ir todėl taip pat nepatikėjo tokios viešosios paslaugos tiekimo konkrečios platformos operatoriui. |
| --- | --- |

(182)

Daroma išvada, kad pagal Ispanijos įstatymus antžeminių tinklų eksploatavimas nėra viešoji paslauga. Be to, Ispanijos valdžios institucijos aiškiai neapibrėžė antžeminės platformos eksploatavimo kaip viešosios paslaugos ir todėl taip pat nepatikėjo tokios viešosios paslaugos tiekimo konkrečios platformos operatoriui.

| (183) | Valdžios institucijos taip pat nepateikė įrodymų dėl pavedimo akto dviems pagalbos gavėjams, įmonėms Abertis ir TelecomCLM. |
| --- | --- |

(183)

Valdžios institucijos taip pat nepateikė įrodymų dėl pavedimo akto dviems pagalbos gavėjams, įmonėms Abertis ir TelecomCLM.

Abertis

TelecomCLM

| (184) | Todėl šiuo atveju negalima remtis 106 straipsnio 2 dalies išimtimi, kuri taikoma valstybei kompensuojant viešosios paslaugos teikimo išlaidas. |
| --- | --- |

(184)

Todėl šiuo atveju negalima remtis 106 straipsnio 2 dalies išimtimi, kuri taikoma valstybei kompensuojant viešosios paslaugos teikimo išlaidas.

5.3.4.   Esama pagalba

Esama pagalba

| (185) | Įmonė Abertis primena, kad antžeminio transliavimo tinklo diegimas II zonoje buvo finansuojamas beveik vien tik autonominių Ispanijos sričių naudojant viešąsias lėšas remiantis 1982 m. įstatymais (t. y. priimtais anksčiau negu kad Ispanija prisijungė prie Europos ekonominės bendrijos 1986 m.). Todėl, įmonės Abertis nuomone, galima būtų teigti, kad schema sudaro dalį vietos antžeminių tinklų eksploatavimo tęstinio viešojo finansavimo ir todėl turėtų būti laikoma esama pagalba. |
| --- | --- |

(185)

Įmonė Abertis primena, kad antžeminio transliavimo tinklo diegimas II zonoje buvo finansuojamas beveik vien tik autonominių Ispanijos sričių naudojant viešąsias lėšas remiantis 1982 m. įstatymais (t. y. priimtais anksčiau negu kad Ispanija prisijungė prie Europos ekonominės bendrijos 1986 m.). Todėl, įmonės Abertis nuomone, galima būtų teigti, kad schema sudaro dalį vietos antžeminių tinklų eksploatavimo tęstinio viešojo finansavimo ir todėl turėtų būti laikoma esama pagalba.

Abertis

Abertis

| (186) | Antžeminio tinklo plėtra regionų lėšomis iš tiesų buvo pradėta finansuoti 9-ojo dešimtmečio pradžioje, tačiau tuo metu rinkoje nebuvo privačių transliuotojų. Dėl to ši išplėsta infrastruktūra tenkino tik visuomeninio transliuotojo poreikius, o šis transliuotojas visais atvejais privalėjo teikti savo transliavimo paslaugas daugumai šalies gyventojų. Be to, tuo metu antžeminė televizija buvo vienintelė platforma televizijos signalui perduoti Ispanijoje. Todėl vienintelio esamo tinklo plėtra neiškraipė konkurencijos su kitomis platformomis. |
| --- | --- |

(186)

Antžeminio tinklo plėtra regionų lėšomis iš tiesų buvo pradėta finansuoti 9-ojo dešimtmečio pradžioje, tačiau tuo metu rinkoje nebuvo privačių transliuotojų. Dėl to ši išplėsta infrastruktūra tenkino tik visuomeninio transliuotojo poreikius, o šis transliuotojas visais atvejais privalėjo teikti savo transliavimo paslaugas daugumai šalies gyventojų. Be to, tuo metu antžeminė televizija buvo vienintelė platforma televizijos signalui perduoti Ispanijoje. Todėl vienintelio esamo tinklo plėtra neiškraipė konkurencijos su kitomis platformomis.

| (187) | Nuo tada buvo pakeisti teisės aktai ir patobulinta technologija, atsirado naujų transliavimo platformų ir naujų rinkos dalyvių, ypač privačių transliuotojų. Kadangi labai pasikeitė pagalbos gavėjo pobūdis ir bendros viešojo finansavimo aplinkybės, tiriamos priemonės negalima laikyti vien tik formalaus ar administracinio pobūdžio pakeitimu – ja visiškai iš esmės pakeista ankstesnė schema, todėl ją reikia laikyti nauja pagalbos schema (95). Bet kokiu atveju perėjimas nuo analoginės prie skaitmeninės televizijos yra įmanomas tik dėl nesenos technologinės pažangos, taigi tai yra naujas reiškinys. Todėl Ispanijos valdžios institucijoms derėjo pranešti apie šią naujai teikiamą pagalbą. |
| --- | --- |

(187)

Nuo tada buvo pakeisti teisės aktai ir patobulinta technologija, atsirado naujų transliavimo platformų ir naujų rinkos dalyvių, ypač privačių transliuotojų. Kadangi labai pasikeitė pagalbos gavėjo pobūdis ir bendros viešojo finansavimo aplinkybės, tiriamos priemonės negalima laikyti vien tik formalaus ar administracinio pobūdžio pakeitimu – ja visiškai iš esmės pakeista ankstesnė schema, todėl ją reikia laikyti nauja pagalbos schema (95). Bet kokiu atveju perėjimas nuo analoginės prie skaitmeninės televizijos yra įmanomas tik dėl nesenos technologinės pažangos, taigi tai yra naujas reiškinys. Todėl Ispanijos valdžios institucijoms derėjo pranešti apie šią naujai teikiamą pagalbą.

95

5.4.   IŠVADA

| (188) | Manoma, kad Ispanijos, Kastilijos-La Mančos regioninės valdžios ir savivaldybių suteiktas finansavimas antžeminio tinklo operatoriams, siekiant modernizuoti ir skaitmeninti jų tinklą ir juo transliuoti nemokamus televizijos kanalus II zonoje, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pagalba nėra suderinama su bendrąja rinka. Be to, apie pagalbą nepranešta Komisijai, nors tai yra privaloma pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį, ir ji neteisėtai suteikta be Komisijos leidimo. Todėl būtina susigrąžinti pagalbą iš antžeminio tinklo operatorių. |
| --- | --- |

(188)

Manoma, kad Ispanijos, Kastilijos-La Mančos regioninės valdžios ir savivaldybių suteiktas finansavimas antžeminio tinklo operatoriams, siekiant modernizuoti ir skaitmeninti jų tinklą ir juo transliuoti nemokamus televizijos kanalus II zonoje, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pagalba nėra suderinama su bendrąja rinka. Be to, apie pagalbą nepranešta Komisijai, nors tai yra privaloma pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį, ir ji neteisėtai suteikta be Komisijos leidimo. Todėl būtina susigrąžinti pagalbą iš antžeminio tinklo operatorių.

| (189) | Be to, Komisija mano, kad tęstinė pagalba skaitmeninto tinklo eksploatavimui ir priežiūrai, teikta be konkurso arba po konkursų, kurie techniniu požiūriu nebuvo neutralūs, taip pat yra nesuderinama su bendrąja rinka. Negana to, apie šią pagalbą nebuvo pranešta Komisijai, nors tai yra privaloma pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį, ir ji neteisėtai suteikta be Komisijos leidimo. Todėl būtina susigrąžinti pagalbą iš operatorių. |
| --- | --- |

(189)

Be to, Komisija mano, kad tęstinė pagalba skaitmeninto tinklo eksploatavimui ir priežiūrai, teikta be konkurso arba po konkursų, kurie techniniu požiūriu nebuvo neutralūs, taip pat yra nesuderinama su bendrąja rinka. Negana to, apie šią pagalbą nebuvo pranešta Komisijai, nors tai yra privaloma pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį, ir ji neteisėtai suteikta be Komisijos leidimo. Todėl būtina susigrąžinti pagalbą iš operatorių.

| (190) | Apie bet kokią eksploatavimui ir priežiūrai numatomą teikti pagalbą ateityje būtina pranešti. Ji turi atitikti technologinio neutralumo principą. |
| --- | --- |

(190)

Apie bet kokią eksploatavimui ir priežiūrai numatomą teikti pagalbą ateityje būtina pranešti. Ji turi atitikti technologinio neutralumo principą.

6.   PAGALBOS SUSIGRĄŽINIMAS

PAGALBOS SUSIGRĄŽINIMAS

6.1.   POREIKIS PANAIKINTI PAGALBĄ

| (191) | Vadovaujantis Sutartimi ir nusistovėjusia Teisingumo Teismo praktika, Komisija yra kompetentinga nuspręsti, kad konkreti valstybė narė turi panaikinti arba pakeisti pagalbą (96), kai padaroma išvada, kad ji nedera su vidaus rinka. Teisingumo Teismas taip pat ne kartą nusprendė, kad reikalavimu valstybei panaikinti pagalbą, kurią Komisija laiko nesuderinama su vidaus rinka, siekiama atkurti pirmiau buvusią padėtį (97). Šiuo klausimu Teisingumo Teismas nustatė, kad toks tikslas yra pasiektas, kai pagalbos gavėjas grąžino sumas, suteiktas jam neteisėtų subsidijų forma, tokiu būdu netekdamas pranašumo, kuriuo pasinaudojo rinkoje prieš savo konkurentus, ir kai ankstesnė prieš pagalbos suteikimą buvusi situacija yra atstatyta (98). |
| --- | --- |

(191)

Vadovaujantis Sutartimi ir nusistovėjusia Teisingumo Teismo praktika, Komisija yra kompetentinga nuspręsti, kad konkreti valstybė narė turi panaikinti arba pakeisti pagalbą (96), kai padaroma išvada, kad ji nedera su vidaus rinka. Teisingumo Teismas taip pat ne kartą nusprendė, kad reikalavimu valstybei panaikinti pagalbą, kurią Komisija laiko nesuderinama su vidaus rinka, siekiama atkurti pirmiau buvusią padėtį (97). Šiuo klausimu Teisingumo Teismas nustatė, kad toks tikslas yra pasiektas, kai pagalbos gavėjas grąžino sumas, suteiktas jam neteisėtų subsidijų forma, tokiu būdu netekdamas pranašumo, kuriuo pasinaudojo rinkoje prieš savo konkurentus, ir kai ankstesnė prieš pagalbos suteikimą buvusi situacija yra atstatyta (98).

96

97

98

| (192) | Pagal šią Teismo praktiką, Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (99) 14 straipsnyje nustatyta, kad „jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo“. |
| --- | --- |

(192)

Pagal šią Teismo praktiką, Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (99) 14 straipsnyje nustatyta, kad „jeigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo“.

99

| (193) | Todėl, kadangi antžeminės platformos modernizavimo ir skaitmeninimo ir vėlesnės priežiūros bei eksploatavimo finansavimas Ispanijoje nuo 2008–2009 m. yra neteisėta ir su vidaus rinka nesuderinama pagalba, Ispanija turi būti įpareigota šią nesuderinamą pagalbą susigrąžinti, kad būtų atkurta iki jos suteikimo rinkoje buvusi padėtis. |
| --- | --- |

(193)

Todėl, kadangi antžeminės platformos modernizavimo ir skaitmeninimo ir vėlesnės priežiūros bei eksploatavimo finansavimas Ispanijoje nuo 2008–2009 m. yra neteisėta ir su vidaus rinka nesuderinama pagalba, Ispanija turi būti įpareigota šią nesuderinamą pagalbą susigrąžinti, kad būtų atkurta iki jos suteikimo rinkoje buvusi padėtis.

6.2.   VALSTYBĖS PAGALBOS GAVĖJAI IR KIEKYBINIS PAGALBOS VERTINIMAS

| (194) | Įmonės TelecomCLM ir Abertis yra tiesioginiai pagalbos gavėjai. Visos sumos, minimos toliau esančiose konstatuojamosiose dalyse, yra paremtos Komisijai pateikta informacija. Kaip nustatyta 42 konstatuojamojoje dalyje, savo transliavimo centrų modernizavimui įmonės TelecomCLM ir Abertis gavo atitinkamai 13,2 mln. EUR ir 250 000 EUR. Be to, įmonė TelecomCLM buvo pasirinkta naujiems savivaldybių transliavimo centrams (šeši iš kurių atiteko įmonei TelecomCLM) steigti neskelbus viešojo konkurso (2,26 mln. EUR). |
| --- | --- |

(194)

Įmonės TelecomCLM ir Abertis yra tiesioginiai pagalbos gavėjai. Visos sumos, minimos toliau esančiose konstatuojamosiose dalyse, yra paremtos Komisijai pateikta informacija. Kaip nustatyta 42 konstatuojamojoje dalyje, savo transliavimo centrų modernizavimui įmonės TelecomCLM ir Abertis gavo atitinkamai 13,2 mln. EUR ir 250 000 EUR. Be to, įmonė TelecomCLM buvo pasirinkta naujiems savivaldybių transliavimo centrams (šeši iš kurių atiteko įmonei TelecomCLM) steigti neskelbus viešojo konkurso (2,26 mln. EUR).

TelecomCLM

Abertis

TelecomCLM

Abertis

TelecomCLM

TelecomCLM

| (195) | Tais atvejais, kai skaitmeninės antžeminės televizijos įranga ir toliau priklauso savivaldybėms, jos įrangą pirko arba iš įmonės TelecomCLM, arba iš įmonės Abertis. Kadangi šios įmonės skaitmeninei įrangai tiekti ir (arba) eksploatavimo bei priežiūros paslaugoms teikti buvo pasirinktos tiesiogiai (t. y. neskelbus viešojo konkurso), taip pat ir šiuo atveju jos yra tiesioginiai pagalbos gavėjai. Iš tiesų šios dvi įmonės neskelbus viešojo konkurso gavo 32,6 mln. EUR viešojo finansavimo sumą (100). |
| --- | --- |

(195)

Tais atvejais, kai skaitmeninės antžeminės televizijos įranga ir toliau priklauso savivaldybėms, jos įrangą pirko arba iš įmonės TelecomCLM, arba iš įmonės Abertis. Kadangi šios įmonės skaitmeninei įrangai tiekti ir (arba) eksploatavimo bei priežiūros paslaugoms teikti buvo pasirinktos tiesiogiai (t. y. neskelbus viešojo konkurso), taip pat ir šiuo atveju jos yra tiesioginiai pagalbos gavėjai. Iš tiesų šios dvi įmonės neskelbus viešojo konkurso gavo 32,6 mln. EUR viešojo finansavimo sumą (100).

TelecomCLM

Abertis

100

| (196) | Neteisėta ir nesuderinama pagalba turi būti susigrąžinta iš įmonių TelecomCLM ir Abertist. |
| --- | --- |

(196)

Neteisėta ir nesuderinama pagalba turi būti susigrąžinta iš įmonių TelecomCLM ir Abertist.

TelecomCLM

Abertist

| (197) | Tęstinė pagalba teikiama skaitmeninės antžeminės televizijos tinklams eksploatuoti ir prižiūrėti. Šių tinklų operatoriai yra šios priežiūrai ir eksploatavimui skirtos pagalbos gavėjai. Įmonės TelecomCLM ir Abertis 2009–2011 m. gavo 6,5 mln. EUR. Todėl ši pagalba (ir bet kokia kita vėliau suteikta pagalba) turi būti susigrąžinta iš šių tinklo operatorių. |
| --- | --- |

(197)

Tęstinė pagalba teikiama skaitmeninės antžeminės televizijos tinklams eksploatuoti ir prižiūrėti. Šių tinklų operatoriai yra šios priežiūrai ir eksploatavimui skirtos pagalbos gavėjai. Įmonės TelecomCLM ir Abertis 2009–2011 m. gavo 6,5 mln. EUR. Todėl ši pagalba (ir bet kokia kita vėliau suteikta pagalba) turi būti susigrąžinta iš šių tinklo operatorių.

TelecomCLM

Abertis

| (198) | Tais atvejais, kai konkretaus gavėjo gautos lėšos neviršijo Komisijos reglamente (EB) Nr. 1998/2006 (101) nustatytų ribų, tokios lėšos nelaikomos valstybės pagalba ir jų susigrąžinti nereikia, jeigu tenkinamos visos reglamente nustatytos sąlygos. |
| --- | --- |

(198)

Tais atvejais, kai konkretaus gavėjo gautos lėšos neviršijo Komisijos reglamente (EB) Nr. 1998/2006 (101) nustatytų ribų, tokios lėšos nelaikomos valstybės pagalba ir jų susigrąžinti nereikia, jeigu tenkinamos visos reglamente nustatytos sąlygos.

101

| (199) | Pagalba susigrąžinama nuo tos dienos, kai pagalbos gavėjams buvo suteiktas pranašumas, t. y. kai pagalba perduota gavėjui, ir už ją mokamos palūkanos iki tol, kol bus sugrąžinta visa pagalba. |
| --- | --- |

(199)

Pagalba susigrąžinama nuo tos dienos, kai pagalbos gavėjams buvo suteiktas pranašumas, t. y. kai pagalba perduota gavėjui, ir už ją mokamos palūkanos iki tol, kol bus sugrąžinta visa pagalba.

7.   IŠVADA

IŠVADA

| (200) | Komisija daro išvadą, kad Ispanijos Karalystė, pažeisdama Sutarties108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai suteikė pagalbą antžeminės televizijos platformos operatoriams skaitmeninės antžeminės televizijos aprėpčiai plėsti atokiuose ir mažiau urbanizuotuose Kastilijos-La Mančos regionuose. Tokia pagalba, įskaitant (tęstinę) pagalbą eksploatavimui ir priežiūrai, turi būti susigrąžinta iš šios platformos operatorių, kurie yra tiesioginiai pagalbos gavėjai, įskaitant savivaldybes, kurios veikė kaip platformos operatorės. |
| --- | --- |

(200)

Komisija daro išvadą, kad Ispanijos Karalystė, pažeisdama Sutarties108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai suteikė pagalbą antžeminės televizijos platformos operatoriams skaitmeninės antžeminės televizijos aprėpčiai plėsti atokiuose ir mažiau urbanizuotuose Kastilijos-La Mančos regionuose. Tokia pagalba, įskaitant (tęstinę) pagalbą eksploatavimui ir priežiūrai, turi būti susigrąžinta iš šios platformos operatorių, kurie yra tiesioginiai pagalbos gavėjai, įskaitant savivaldybes, kurios veikė kaip platformos operatorės.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės pagalba, kurią Ispanija, pažeisdama Sutarties108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai suteikė antžeminės televizijos platformos operatoriams Telecom CLM ir Abertis transliavimo centrams modernizuoti, naujiems transliavimo centrams steigti ir skaitmeninei ir (arba) eksploatavimo bei priežiūros įrangai II Kastilijos-La Mančos zonoje, yra nesuderinama su vidaus rinka.

2 straipsnis

Pagal 1 straipsnyje nurodytą schemą suteikta individuali pagalba nėra pagalba, jei teikimo metu ji atitiko remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 994/98 (102) 2 straipsniu priimtų ir tuo metu taikytų nuostatų sąlygas.

3 straipsnis

1.   Ispanija iš įmonių Telecom CLM ir Abertis susigrąžina su vidaus rinka nesuderinamą pagalbą, suteiktą pagal 1 straipsnyje nurodytą schemą.

2.   Reikalaujamos sumos sugrąžinamos su palūkanomis, skaičiuojamomis nuo datos, kai pagalba buvo suteikta gavėjams, iki faktinio susigrąžinimo dienos.

3.   Palūkanos skaičiuojamos nuo pagrindinės sumos ir susikaupusių palūkanų pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 (103) V skyrių.

4.   Paskelbus šį sprendimą Ispanija nutraukia visus mokėjimus pagal 1 straipsnyje nurodytą pagalbos schemą.

4 straipsnis

1.   1 straipsnyje minima pagalba, suteikta pagal 1 straipsnyje nurodytą schemą, susigrąžinama nedelsiant ir veiksmingai.

2.   Ispanija užtikrina, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per keturis mėnesius nuo jo paskelbimo dienos.

3.   Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą datos Ispanija Komisijai pateikia tokią informaciją:

| a) | bendrą pagalbos, kurią gavo kiekvienas iš 1 straipsnyje nurodytų gavėjų, sumą; |
| --- | --- |

a)

bendrą pagalbos, kurią gavo kiekvienas iš 1 straipsnyje nurodytų gavėjų, sumą;

| b) | bendrą sumą (pagrindinę dalį ir palūkanas), susigrąžintiną iš kiekvieno gavėjo; |
| --- | --- |

b)

bendrą sumą (pagrindinę dalį ir palūkanas), susigrąžintiną iš kiekvieno gavėjo;

| c) | išsamų priemonių, kurių ėmėsi ar ketina imtis šiam sprendimui įvykdyti, aprašymą; |
| --- | --- |

c)

išsamų priemonių, kurių ėmėsi ar ketina imtis šiam sprendimui įvykdyti, aprašymą;

| d) | dokumentus, kuriais įrodoma, kad gavėjų pareikalauta pagalbą grąžinti. |
| --- | --- |

d)

dokumentus, kuriais įrodoma, kad gavėjų pareikalauta pagalbą grąžinti.

4.   Ispanija informuoja Komisiją apie nacionalinių priemonių, kurių ėmėsi šiam sprendimui įgyvendinti, eigą tol, kol susigrąžinta visa pagal 1 straipsnyje nurodytą schemą suteikta pagalba. Komisijos prašymu ji nedelsdama pateikia visą informaciją apie numatytas priemones ir priemones, kurių jau imtasi šiam sprendimui įgyvendinti. Ji taip pat pateikia išsamius duomenis apie iš pagalbos gavėjų jau susigrąžintas pagalbos sumas ir palūkanas.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Ispanijos Karalystei.

Priimta Briuselyje 2014 m. spalio 1 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  http://www.boe.es/boe/dias/2005/06/15/pdfs/A20562-20567.pdf.

1

(2)  http://www.boe.es/boe/dias/2005/07/30/pdfs/A27006-27014.pdf.

2

(3)  
  OL C 335, 2010 12 11, p. 8.

3

(4)  
  2013 m. birželio 19 d. Komisijos sprendimas 2014/489/ES dėl valstybės pagalbos SA.28599 (C 23/10 (ex NN 36/10, ex CP 163/09)), kurią Ispanijos Karalystė suteikė skaitmeninės antžeminės televizijos diegimui atokiuose ir mažiau urbanizuotuose regionuose (už Kastilijos-La Mančos ribų) (OL L 217, 2014 7 23, p. 52).

4

(5)  Dėl sutarties nutraukimo įmonė Astra pateikė ieškinį Santandero pirmosios instancijos teismui (procesas Nr. 1728/2009), kuris 2011 m. gruodžio 23 d. nusprendė, kad Kantabrijos valdžios institucijos turi atlyginti įmonei Astra už nepateisinamą sutarties nutraukimą. Teismas nenustatė, kad pati įmonė Astra būtų kaip nors pažeidusi sutartį ir jos nutraukimas dėl to būtų buvęs pagrįstas. Pasak teismo, Ispanijos centrinės valdžios sprendimas parengti nacionalinę skaitmeninės antžeminės televizijos strategiją buvo viena iš sutarties nutraukimo priežasčių. Žr. Santandero pirmosios instancijos teismo sprendimą 000313/2011.

5

Astra

Astra

Astra

(6)  Pagal licenciją taip pat nustatomas antžeminio transliavimo dažnis.

6

(7)  Interneto protokolo televizija (IPTV) vadinamos televizijos ir vaizdo signalų perdavimo sistemos elektroninių ryšių tinklu naudojant interneto protokolą.

7

(8)  Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui „
  „kaitmeninio dividendo“ nauda – visuomenės poreikiams ir ekonomikos augimui“ (COM(2009) 586) valstybėms narėms rekomenduota nebenaudoti 800 MHz juostos teikiant didelio galingumo transliavimo paslaugas ir visiškai įgyvendinti ES sprendimą dėl techninio suderinimo iki bendrai ES lygmeniu sutartos datos.

8

(9)  Prancūzijos atveju žr., pvz., valstybės pagalbą N 666/2009, Skaitmeninės antžeminės televizijos pagalbos schemos pakeitimą N 111/2006; Slovakijos atveju – valstybės pagalbą N 671/2009 dėl perėjimo prie skaitmeninio televizijos transliavimo Slovakijoje. Ispanijos atveju – valstybės pagalbą SA.28685 [2011(NN)] dėl skaitmeninės televizijos signalo Kantabrijoje. Taip pat svarbu pažymėti, kad tiriamuose atokiuose ir mažiau urbanizuotuose Ispanijos regionuose (vadinamoji II zona) ne visada apsimokėjo teikti televizijos signalus per skaitmeninės antžeminės televizijos platformą, todėl kai kuriuose regionuose pasirinktas palydovinis transliavimas (tiek transliuojant tarp centrų, tiek transliuojant į kai kuriuos namų ūkius; išsamesnės informacijos ieškoti 2.2.2 skirsnyje). Šio sprendimo tikslais visos šios sistemos toliau bus vadinamos antžeminėmis.

9

(10)  Žr. 2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 243/2012/ES, kuriuo nustatoma daugiametė radijo spektro politikos programa, ypač jo 6 straipsnio 4 dalį (OL L 81, 2012 3 21, p. 7).

10

(11)  Žr. Komisijos sprendimą SA.32619 „Išlaidų, susidarančių atlaisvinant dažnių juostą, atlyginimas“ (OL C 213, 2012 7 19, p. 41). Dėl paslaugų pertvarkymo ir naudojamo spektro keliamų sunkumų Ispanija paprašė kitos datos Sprendimo Nr. 243/2012/ES 6 straipsnio 4 daliai pritaikyti.

11

(12)  Per ją nemokamai transliuojami 26 nacionalinės televizijos ir 30 regioninės televizijos kanalų.

12

(13)  [...]

13

(14)  Juo privatūs transliuotojai įpareigoti iki šios datos suteikti galimybę jų transliacijas žiūrėti 96 %, o visuomeniniai transliuotojai – 98 % atitinkamos aprėpties zonos gyventojų. Šioje I zonoje transliuotojai įpareigoti teikti antžeminės skaitmeninės televizijos paslaugą šioms nustatytoms procentinėms gyventojų dalims ir savarankiškai padengti perėjimo prie skaitmeninės technologijos išlaidas. Todėl valstybės pagalbos neprireikė.

14

(15)  http://www.televisiondigital.es/Documents/PlanNacionalTransicionTDT.pdf.

15

(16)  Vėliau jie suskirstyti į I, II ir III etapus.

16

(17)  http://www.boe.es/boe/dias/2008/03/06/pdfs/A13832-13834.pdf

17

(18)  Kaip paskirstyti lėšas plačiajuosčio ryšio plėtrai ir perėjimui prie skaitmeninės televizijos II zonoje, leista spręsti regioninės valdžios institucijoms.

18

(19)  Šie bendrieji susitarimai buvo pasirašyti tarp PETM ir autonominių sričių pagal „Plan Avanza“.

19

(20)  http://www.boe.es/boe/dias/2009/07/02/pdfs/BOE-A-2009-10972.pdf

20

(21)  Žr., pvz., Andalūzijai skirtą priedą: http://www.boe.es/boe/dias/2009/10/28/pdfs/BOE-A-2009-17108.pdf

21

(22)  Tarp valdžios institucijų iš viso sudaryta daugiau kaip 600 susitarimų dėl aprėpties plėtros – bendrųjų susitarimų, priedų ir kt.

22

(23)  Kastilijos-La Mančos valdžia padarė išvadą, kad nėra pakankamai laiko viešajam konkursui organizuoti pagal Nacionaliniame perėjimo prie skaitmeninės antžeminės televizijos plane nurodytas datas. Plg. II priedas, Vidinis JCCM tyrimas dėl Nacionalinio perėjimo prie skaitmeninės antžeminės televizijos plano įgyvendinimo Kastilijoje-La Mančoje, p. 31.

23

(24)  Kastilijos-La Mančos Vyriausybė, Perėjimo prie skaitmeninės antžeminės televizijos Kastilijoje-La Mančoje plano įgyvendinimas, pristatymas Europos Komisijai, 2010 m. spalio 27 d.

24

(25)  Įranga priklauso savivaldybėms ir pirmus dvejus metus jos turi mokėti už įrangos eksploatavimą bei priežiūrą.

25

(26)  Bendradarbiavimo susitarimas tarp JCCM ir Kaspuenjaso savivaldybės, p. 76.

26

(27)  Pagal skaitmeninės antžeminės televizijos įrangos perleidimo susitarimus, pasirašytus 2013 m. gegužės 17 d. Taip buvo užtikrintas skaitmeninės antžeminės televizijos įrangos eksploatavimas ir priežiūra praėjus dvejų metų periodui, numatytam susitarimuose. Tačiau pagal tris susitarimus įmonė Abertis ir toliau liko skaitmeninės antžeminės televizijos įrangos savininke.

27

Abertis

(28)  Savo tinklams modernizuoti savivaldybės įmonėms TelecomCLM ir Abertis sumokėjo iki 32,6 mln. EUR.

28

(29)  Bendradarbiavimo susitarimuose kalbama apie dvejus eksploatavimo ir priežiūros metus. Kalbant apie savivaldybes, šios investicijos siekia 4,5 mln. EUR, o apie operatorius – 2 mln. EUR. Vidinis JCCM tyrimas dėl Nacionalinio perėjimo prie skaitmeninės antžeminės televizijos plano įgyvendinimo Kastilijoje-La Mančoje, p. 53.

29

(30)  Konkrečiai žr. sprendimus byloje T-21/06, Vokietija prieš Komisiją, Rink. 2009, p. II-197, 69 punktas (DVB-T Brandenbourg) ir byloje T-177/7, MEDIAset SpA prieš Komisiją, Rink. 2010, p. II-2341.

30

Vokietija prieš Komisiją

DVB-T Brandenbourg

MEDIAset SpA prieš Komisiją

(31)  Kastilijos-La Mančos atveju valdžios institucijos neteigė, kad priemonė turi būti laikoma visuotinės ekonominės svarbos paslauga. Taip pat ji neatitinka Altmark kriterijų, nes, be kita ko, nėra pavedimo akto, pagalbos gavėjai nebuvo atrinkti atviro konkurso metu, o valdžios institucijos neapskaičiavo kompensacijų remiantis tinkamai valdomos įmonės patirtomis išlaidomis teikiant šias paslaugas.

31

Altmark

(32)  Iš pradžių praėjusiais dešimtmečiais savivaldybės statė analoginius transliavimo centrus ir buvo jų savininkės. Savivaldybės gavo viešąjį finansavimą šiai infrastruktūrai skaitmeninti.

32

(33)  Kastilijos-La Mančos Vyriausybė, pristatymas Europos Komisijai (byla C24/2010), „Skaitmeninės antžeminės televizijos diegimas atokiuose ir mažiau urbanizuotuose Kastilijos-La Mančos regionuose“, išsiųsta 2014 m. birželio 6 d.

33

(34)  Tačiau tam prieštarauja Ispanijos pateikti dokumentai. Pavyzdžiui, įmonės TelecomCLM ir JCCM susitarimo dėl skaitmeninės antžeminės televizijos įrangos perdavimo 7 straipsnyje kalbama apie II zonoje operatoriaus teiktas skaitmeninės antžeminės televizijos paslaugas. Be to, kaip paaiškinta 73 konstatuojamojoje dalyje, pati JCCM teigia, kad įmonės Abertis ir TelecomCLM turi būti laikomos tinklo operatoriais II zonoje. Tai taip pat prieštarauja operatorių veiksmams, išsamiai aprašytiems 113 ir 120 konstatuojamosiose dalyse.

34

TelecomCLM

Abertis

TelecomCLM

(35)  Dr. Julián Seseña, „Extensión de la cobertura de la señal TDT en Castilla – La Mancha: Estudio comparativo socio-económico de opciones tecnológicas“, 2008 m. rugsėjis, Kastilijos-La Mančos regioninės Vyriausybės (Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha, JCCM) užsakymu atliktas tyrimas.

35

Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha

(36)  Be to, JCCM teigia, kad lyginamų išlaidų analizė a posteriori patvirtintų išvadą, kad antžeminis sprendimas yra efektyvesnis negu palydovinis. Ši analizė papildo prieš tai JCCM Komisijai pristatytus tyrimus – net tuo atveju, kai pradinės investicijos antžeminiam sprendimui buvo šiek tiek didesnės negu palydoviniam, nuo ketvirtų metų antžeminis sprendimas ekonomiškai būtų efektyvesnis negu įmonės Astra pasiūlyta platforma. Šiems skaičiavimams atlikti JCCM pasinaudojo preliminariais išlaidų duomenimis, kuriuos įmonė Astra pateikė 2011 m. lapkričio 10 d. memorandume.

36

a posteriori

Astra

Astra

(37)  Šiuo metu yra 900 operatorių, įrašytų registre.

37

(38)  JCCM nusprendė įrengti palydovą mažai apgyvendintose II zonos vietovėse tais atvejais, kai nebuvo transliavimo centro arba kai antžeminės infrastruktūros skaitmeninimo kaina buvo pernelyg didelė. Su savivaldybėmis buvo pasirašyta 100 bendradarbiavimo susitarimų, kuriais buvo suteikta galimybė įrengti palydovinius imtuvus kiekviename namų ūkyje, o tai buvo pigiau negu statyti naują transliavimo centrą.

38

(39)  Šio apribojimo priežastis buvo išvengti tų centrų skaitmeninimo, kurie jau buvo įpareigoti įgyvendinti oficialią skaitmeninės antžeminės televizijos aprėptį kaip transliuotojai I zonoje.

39

(40)  60 % regiono gyventojų aprėpties (remiantis nustatytais transliavimo parametrais) gali būti pasiekta tik turint 8–12 transliavimo centrų šalia pagrindinių regiono miestų. Įmonė Radiodifusión tokių centrų neturi. Panašu, kad visi šie transliavimo centrai pastaruosius 10 metų buvo oficialaus transliuotojų aprėpties plano dalis. Tačiau jokia viešoji administracija (nei nacionalinė, nei regioninė, nei vietos) nesvarstytų šių centrų skaitmeninimo, nes jie jau būtų įtraukti į oficialų skaitmeninės antžeminės televizijos plėtros aprėpties regione planą.

40

Radiodifusión

(41)  JCCM pateikė du įmonės Abertis pasirašytų susitarimų pavyzdžius.

41

Abertis

(42)  
  2011 m. sausio 31 d. įmonės Abertis Telecom pateikto dokumento 22 dalis.

42

Abertis Telecom

(43)  Įmonė Astra remiasi savo vidiniu išlaidų tyrimu, parengtu 2008 m. lapkritį ir pateiktu kartu su skundu. Šiame tyrime lyginama, kokios būtų aprėpties plėtros išlaidos naudojant abi – antžeminę ir palydovinę – technologijas. Prielaidos, kuriomis grįstas šis tyrimas, nuo Ispanijos valdžios institucijų ir įmonės Abertis darytų prielaidų skiriasi įvairiais atžvilgiais, be kita ko, kalbant apie palydovinių antenų kainą ir poreikį pirkti papildomus priedėlius, kad būtų galima žiūrėti skaitmeninę antžeminę televiziją. Šiame tyrime padaryta išvada, kad aprėpties plėtra naudojant palydovinę technologiją nebūtinai kainuoja daugiau negu naudojant antžeminę technologiją.

43

Astra

Abertis

(44)  Įmonė Abertis remiasi savo kainų tyrimu, atliktu 2010 m. sausį, skirtu palyginti išlaidas, patiriamas skaitmeninės televizijos paslaugoms teikti II zonoje naudojant atitinkamai skaitmeninės antžeminės televizijos ir palydovinę technologijas. Pagal šį tyrimą bendra išlaidų suma per 10 metų naudojant skaitmeninės antžeminės televizijos technologiją siektų 286 mln. EUR, o naudojant palydovinę technologiją – 532 mln. EUR.

44

Abertis

(45)  SA.28599, C(2013) 3204 galutinis, 2013 m. birželio 19 d.

45

(46)  Tokių gairių galima rasti susijusiuose centrinės valdžios dokumentuose. Ypač 2008 m. gruodžio mėn. pasirašytuose bendruosiuose susitarimuose „Bendrasis Pramonės, turizmo ir prekybos ministerijos ir [...] autonominės srities susitarimas dėl bendradarbiavimo rengiant Nacionalinį perėjimo prie skaitmeninės antžeminės televizijos planą“ išvardyta, kokia veikla bus finansuojama centrinės ir regioninės valdžios institucijų siekiant, kad skaitmeninės televizijos transliavimo aprėptis prilygtų dabartinei analoginės televizijos aprėpčiai. Juose minimi esami transliavimo centrai, kuriuos modernizuos transliuotojai (skaitmeninės antžeminės televizijos centrai I zonoje) ir numatoma „plėsti aprėptį“ – įrengti papildomus centrus, kad būtų užtikrinta tokia pati skaitmeninės televizijos skverbtis. Kadangi transliavimo centrai yra reikalingi tik naudojant skaitmeninės antžeminės televizijos technologiją, atrodo aišku, kad planuojami veiksmai yra susiję tik su šia technologija. 2009 m. spalio – gruodžio mėn. pasirašytų bendrųjų susitarimų prieduose numatyta finansuoti aprėpties plėtrą. Juose apibrėžiant, ką reikėtų laikyti „aprėpties plėtros veiksmais“, aiškiai minima tik antžeminė technologija.

46

(47)  Susitikimuose su autonominėmis sritimis PETM paskelbė apie savo tikslą užtikrinti perėjimą prie skaitmeninės antžeminės televizijos II zonoje. Tai patvirtina viešas internete PETM vardu paskelbtas pranešimas (http://www.fenitel.es/asamblea08/PONENCIAS/4SETSI.pdf). Tai taip pat patvirtina autonominių sričių, atsakiusių į Komisijos prašymą suteikti informacijos, pareiškimai. Savo atsakymuose autonominės sritys aiškiai remiasi Nacionaliniu perėjimo planu, kuris priimtas Karaliaus dekretu 944/2005, ir „Plan Avanza“. Žr., pavyzdžiui, Estremadūros regiono atsakymą: „Pagal <...> Karaliaus dekretą 944/2005 <...>, patvirtinantį Nacionalinį skaitmeninės antžeminės televizijos techninį planą, kuriame nustatyta vietos iniciatyva plėtoti skaitmeninės antžeminės televizijos aprėptį <...>.“

47

(48)  Komisijos sprendimai N622/2003, Digitalisierungsfonds Austria, C25/2004, DVB-T Berlin Brandenburg (62 konstatuojamoji dalis), C34/2006, DVB-T North-Rhine Westphalia (83 konstatuojamoji dalis), C52/2005, MEDIAset (96 konstatuojamoji dalis).

48

(49)  Byla T-196/04, Ryanair Ltd. prieš Europos Komisiją, Rink. 2007, p. II–2379, 88 punktas.

49

Ryanair Ltd. prieš Europos Komisiją

(50)  Žr. sujungtų bylų T-443/08 ir T-455/08, Freistaat Sachsen ir Land Sachsen-Anhalt (T-443/08) ir Mitteldeutsche Flughafen AG ir Flughafen Leipzig-Halle GmbH (T-455/08) prieš Europos Komisiją, Rink. 2011, p. II-1311, 115 punktą, kuriame Teismas nusprendė: „Tai, kad tam tikrą veiklą vykdo ne privatūs ūkio subjektai arba kad ji nėra pelninga, nėra reikšmingas kriterijus kvalifikuojant tokią veiklą kaip ekonominę veiklą <...>.“

50

Freistaat Sachsen ir Land Sachsen-Anhalt (T-443/08) ir Mitteldeutsche Flughafen AG ir Flughafen Leipzig-Halle GmbH (T-455/08) prieš Europos Komisiją

(51)  Komisijos komunikatas dėl Europos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių taikymo kompensacijai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą (OL C 8, 2012 1 11 p. 4).

51

(52)  Byla C-364/92, SAT prieš Eurocontrol, Rink. 1994, p. I-43, 19–30 punktai; byla C-113/07 P, Selex, Rink. 2009, p. I-2207.

52

SAT prieš Eurocontrol

P, Selex

(53)  Byla C-343/95, Calì & Figli, Rink. 1997, p. I-1547, 22 punktas.

53

Calì & Figli

(54)  Byla T-155/04, Selex, Rink. 2006, p. II-4797, 73–82 punktai, patvirtinta byla C-113/07, Selex, Rink. 2009, p. I-2307.

54

Selex

Selex

(55)  Kaip nurodyta 2.1.3 skirsnyje, visuomeniniai transliuotojai privalo teikti paslaugas 98 % visuomenės, todėl jiems teko aprėpti II zoną savo pačių pastangomis. Be to, nacionalinės visuomeninės televizijos RTVE kanalai ir regioninės visuomeninės televizijos kanalai transliuojami per skirtingus tinklus. Privatūs transliuotojai naudojasi vienadažnio tinklo (angl. Single Frequency Network, SFN) signalu, o visuomeniniai transliuotojai – visuotiniu Ispanijos tinklu (Red Global Española, RGE). Dėl šių skirtumų abiejų tinklų antžeminei bazei reikia skirtingos įrangos.

55

RTVE

Single Frequency Network

Red Global Española

(56)  Kadangi toks vietos operatorius kaip Radiodifusión transliavo nacionalinių transliuotojų signalą, jis galėjo teikti prašymą regioninėms subsidijoms gauti. Tačiau nebuvo suorganizuotas konkursas, kuriuo potencialiai suinteresuoti operatoriai būtų buvę pakviesti pristatyti savo pasiūlymus. Priešingai, valstybinės institucijos turėjo imtis iniciatyvos, susirasti transliavimo centrus, kurie transliavo nacionalinių transliuotojų signalus, ir pasiūlyti jiems pagalbą centrams skaitmeninti. Šiuo atžvilgiu įmonė Radiodifusión tvirtino, kad net jai pertransliuojant televizijos signalą, valdžios institucijos su ja niekada nesusisiekė dėl galimo jos tinklo skaitmeninimo finansavimo.

56

Radiodifusión

Radiodifusión

(57)  Kalbant apie skaitmeninės antžeminės televizijos įrangos perdavimo susitarimus, kai kuriais atvejais įranga, kurią įsigijo įmonė Telecom CLM (už JCCM lėšas), buvo grąžinta JCCM po dvejų metų eksploatavimo.

57

Telecom CLM

(58)  [...]

58

(59)  Kaip nurodyta 24 konstatuojamojoje dalyje, įmonė Abertis užima dominuojančią padėtį nemokamos televizijos transliavimo antžeminės platformos rinkoje I zonoje ir per savo patronuojamąją įmonę Hispasat – III zonoje. Po to, kai II zonoje išplėsta skaitmeninės antžeminės televizijos aprėptis, įmonė Abertis ir toliau kontroliuoja nemokamos televizijos transliavimą visoje šalyje. Jeigu į II zonos rinką būtų patekusi įmonė Astra, ateityje būtų buvusi įmanoma didesnė konkurencija tarp platformų ir I bei III zonose. Palyginimo tikslais galima remtis daugybe tyrimų, kuriais įrodyta palydovinio formato atsiradimo JAV televizijos rinkoje nauda – sumažėjusios kainos ir geresnė paslaugų kokybė. Kai dar nebuvo palydovinės televizijos, kabelinės televizijos tiekėjai vietos lygmeniu turėjo monopoliją. Plg., pvz., Chenghuan Sean Chu, „The effect of satellite entry on cable television prices and product quality“ („Palydovinės televizijos atsiradimo poveikis kabelinės televizijos kainoms ir produkcijos kokybei“), RAND Journal of Economics, 41 tomas, Nr. 4, 2010 m. žiema, p. 730–764.

59

Abertis

Hispasat

Abertis

Astra

RAND Journal of Economics

(60)  C-2/05, „Skaitmeniniai priedėliai Italijoje“, OL C 118, 2006 5 19, p. 10 ir OL L 147, 2007 6 8, p. 1.

60

(61)  Keli konkursus laimėjusių įmonių pavyzdžiai: Tredess – skaitmeninio transliavimo įrangos gamintojas, priklausantis grupei Televes, kuri taip pat gamina skaitmeninės palydovinės televizijos imtuvus, antenas, palydovines antenas (plg. http://www.tredess.com ir http://www.televes.es), taip pat Mier (http://www.mier.es), Elecnor (http://www.elecnor.es/es.negocios.infraestructuras/telecomunicaciones), Itelsis, BTESA, Axion, Retegal, Itelazpi, Telecom CLM.

61

Tredess

Televes

Mier

Elecnor

Itelsis

BTESA

Axion

Retegal

Itelazpi

Telecom CLM

(62)  Per konkursus dėl aprėpties plėtros II zonoje dažnai prašoma kompleksinių sprendimų, pagal kuriuos reikėtų susieti, įdiegti ir tiekti kelis įrangos komponentus (palydovines ir antžemines antenas, siųstuvus, palydovinio ryšio imtuvus). Daugeliu atvejų pagal tokį sprendimą numatyta tiekti ir palydovinio ryšio imtuvų įrangą, kad būtų galima priimti skaitmeninius signalus, transliuotojų jau siunčiamus palydoviniu formatu.

62

(63)  Kastilijos-La Mančos valdžios institucijos negalėjo pateikti jokio kito telekomunikacijų operatoriaus pateikto pasiūlymo pavyzdžio. Kai kurios telekomunikacijų įrangą diegiančios įmonės pateikė pasiūlymus, tačiau jie nebuvo priimti, kadangi įmonės nebuvo įrašytos kaip telekomunikacijų operatoriai.

63

(64)  Pavyzdžiui, Antena 3, La Cuatro, Telecinco, La Sexta, La Siete, Teledeporte, TVE, La2, Canal 24 horas.

64

Antena 3

La Cuatro

Telecinco

La Sexta

La Siete

Teledeporte

TVE

La2

Canal 24 horas

(65)  Televizijos rinkos tyrimas, kurį pateikė Ispanija pranešime apie priemonę „Skaitmeninio dividendo atlaisvinimo Ispanijoje žalos atlyginimas“, SA.32619 (2011/N).

65

(66)  Byla T-55/99, Confederación Espanola de Transporte de Mercancias (CETM) prieš Europos Bendrijų Komisiją, Rink. 2000, p. II-3207.

66

Confederación Espanola de Transporte de Mercancias (CETM) prieš Europos Bendrijų Komisiją

(67)  COM(2002) 263 galutinis, „E. Europa 2005 m.: informacinė visuomenė visiems“; COM(2003) 541 galutinis, „Komisijos komunikatas dėl perėjimo nuo analoginio prie skaitmeninio transliavimo (perėjimas prie skaitmeninio transliavimo ir analoginio transliavimo nutraukimas)“ ir COM(2005) 204 galutinis, „Komunikatas dėl spartesnio perėjimo nuo analoginio prie skaitmeninio transliavimo“.

67

(68)  Žr. dokumentą „Mažesnė ir tikslingesnė valstybės pagalba: 2005–2009 m. valstybės pagalbos reformos programa“, COM(2005) 107 galutinis.

68

(69)  Žr. COM(2003) 541 galutinio 68 išnašą.

69

(70)  Žr., be kita ko, N622/03 dėl skaitmeninimo lėšų (Austrija) (OL C 228, 2005 9 17, p. 12); C25/04 dėl skaitmeninės antžeminės televizijos (DVB-T) įrengimo Berlyne ir Brandenburge (Vokietija) (OL L 200, 2006 7 22, p. 14); C24/04 dėl skaitmeninės antžeminės televizijos Švedijoje (OL L 112, 2007 4 30, p. 77); C52/05 dėl skaitmeninių priedėlių Italijoje (OL L 147, 2007 6 8, p. 1); N270/06 dėl subsidijų skaitmeniniams priedėliams su programų sąsaja (Italija) (OL C 80, 2007 4 13, p. 3); N107/07 dėl subsidijų įmonei IdTV (Italija) (OL C 246, 2007 10 20, p. 2); C34/06 dėl skaitmeninės antžeminės televizijos (DVB-T) įrengimo Šiaurės Reine-Vestfalijoje (Vokietija) (OL L 236, 2008 9 3, p. 10); SA.28685 dėl perėjimo prie skaitmeninės televizijos Kantabrijoje (Ispanija) (OL C 119, 2012 4 24, p. 1).

70

IdTV

(71)  Žr. Komisijos sprendimo C25/04 dėl skaitmeninės antžeminės televizijos (DVB-T) įrengimo Berlyne ir Brandenburge (Vokietija) 132 konstatuojamąją dalį (OL L 200, 2006 7 22, p. 14).

71

(72)  COM(2002) 263 galutinis, „E. Europa 2005 m.: informacinė visuomenė visiems“.

72

(73)  COM(2003) 541 galutinis, „Komisijos komunikatas dėl perėjimo nuo analoginio prie skaitmeninio transliavimo (perėjimas prie skaitmeninio transliavimo ir analoginio transliavimo nutraukimas)“ ir COM(2005) 204 galutinis, „Komisijos komunikatas dėl spartesnio perėjimo nuo analoginio prie skaitmeninio transliavimo“.

73

(74)  COM(2005) 229 galutinis, 2005 m. birželio 1 d.

74

(75)  Žr. 56 išnašą.

75

(76)  
  2009 m. spalio 6 d. Sprendimas byloje T-8/06, FAB Fernsehen aus Berlin GmbH prieš Komisiją, Rink. 2009, p. II-04293; 2011 m. rugsėjo 15 d. Sprendimas C-544/09P, Vokietija prieš Komisiją, dar nepaskelbtas; 2010 m. birželio 15 d. Sprendimas T-177/07, MEDIAset SpA prieš Komisiją, Rink. 2010, p. II-02341; 2011 m. liepos 28 d. Sprendimas C-403/10 P, MEDIAset SpA prieš Komisiją, dar nepaskelbtas.

76

FAB Fernsehen aus Berlin GmbH prieš Komisiją

Vokietija prieš Komisiją

MEDIAset SpA prieš Komisiją

MEDIAset SpA prieš Komisiją

(77)  Žr. 7 išnašą.

77

(78)  Pvz., tyrimas buvo panaudotas kaip įrodymas rinktis konkrečią technologiją plačiajuosčiui ryšiui, žr. Komisijos sprendimą N222/2006 „Pagalba skaitmeninei atskirčiai Sardinijoje šalinti“ (OL C 68, 2007 3 24, p. 6).

78

(79)  Jungtinė Karalystė pasirinko transliuoti vietinę televiziją skaitmeninės antžeminės televizijos formatu remdamasi savo reguliavimo institucijos OFCOM atliktu išankstiniu tyrimu ir išankstine konsultacija su rinkos dalyviais. Todėl Komisija nereikalavo surengti technologiškai neutralaus konkurso. SA.33980 (2012/N) dėl vietos televizijos Jungtinėje Karalystėje.

79

OFCOM

(80)  Žr. 34 išnašą.

80

(81)  Tyrimas turi ir kitų trūkumų. Pavyzdžiui, nėra pagrįstai paaiškinta, kodėl atsižvelgiama tik į 2,85 % Kastilijos-La Mančos gyventojų. Tokia prielaida turi įtakos skaičiuojant šių dviejų platformų kainų efektyvumą.

81

(82)  Naudojant grynąją dabartinę vertę atsižvelgiama į tai, ar mokėjimai atliekami iš karto, ar ateityje (įtraukiamos būsimos pajamos ir išlaidos). NET ir taikant ganėtinai konservatyvius pakeitimus (4 %), skirtumas tarp antžeminės ir palydovinės technologijų sumažėja.

82

(83)  Atsižvelgus į pataisytus skaičius, pagal pačios Komisijos skaičiavimus skiriasi abu išlaidų scenarijai: optimistiniu atveju gauta 36 466 648 EUR už palydovinį sprendimą ir 60 542 411 EUR už antžeminį, o pesimistiniu – 56 760 211 EUR už palydovinį ir 65 155 166 EUR už antžeminį. Šie skaičiavimai pagrįsti trimis Kastilijos-La Mančos tyrimą sudarančiomis dalimis: 1) periodinių išlaidų per 10 metų grynosios dabartinės vertės veiksniu; 2) naujų papildomai norimai aprėpčiai užtikrinti skirtų transliavimo centrų skaičiumi ir 3) pataisyta eksploatavimo ir priežiūros išlaidų suma. „Optimistinis“ ir „pesimistinis“ scenarijai originaliai išskirti Kastilijos-La Mančos tyrime.

83

(84)  Atskiriama 15 % antžeminiam transliavimui (įtraukiant papildomą įrangą sumažinti aidą) ir 15 % antžeminiam transliavimui su aidu (tyrimo 34 puslapis).

84

(85)  Pavyzdžiui, Prancūzijoje, Jungtinėje Karalystėje, Italijoje, Slovakijoje.

85

(86)  Kaip buvo pabrėžta Nacionalinio teismo sprendime. Žr. 5 išnašą.

86

(87)  Žr. 11 išnašą.

87

(88)  http://stakeholders.ofcom.org.uk/consultations/second-coexistence-consultation/.

88

(89)  Įmonės Astra vertinimu, šiuo metu transliuojama iš viso ne daugiau kaip 415 vietos televizijos kanalų.

89

Astra

(90)  
  1998 m. balandžio 24 d. Įstatymas 11/1998, Bendrasis telekomunikacijų įstatymas.

90

(91)  Įskaitant su valstybės gynyba, civiline sauga ir telefono ryšio tinklo eksploatavimu susijusias paslaugas.

91

(92)  
  2003 m. lapkričio 3 d. Įstatymas 32/2003, Bendrasis telekomunikacijų įstatymas.

92

(93)  Šio Įstatymo 2 straipsnio 1 dalyje nustatyta: „Telekomunikacijų paslaugos yra pagal laisvos konkurencijos taisykles teikiamos visuotinės svarbos paslaugos.“

93

(94)  Toliau pateiktos Įstatymo 32/2003 II priede nurodytos aiškios ir technologiškai neutralios „telekomunikacijų“ ir „elektroninių ryšių tinklo“ apibrėžtys. „Telekomunikacijos – bet koks ženklų, signalų, rašto, vaizdų ir garsų ar bet kokio pobūdžio informacijos perdavimas, siuntimas ar priėmimas laidais, radijo ryšiu, optinėmis priemonėmis ar kitomis elektromagnetinėmis sistemomis.“
  „Elektroninių ryšių tinklas – perdavimo sistemos ir atitinkamais atvejais komutavimo ar maršruto parinkimo įranga bei kiti ištekliai, įskaitant neaktyvius tinklo elementus, kurie leidžia perduoti signalus laidais, radijo, optinėmis ar kitomis elektromagnetinėmis priemonėmis, įskaitant palydovinius tinklus, fiksuoto (linijų ir paketų perjungiamojo, įskaitant internetą) ir judriojo ryšio antžeminius tinklus, elektros perdavimo kabelines sistemas, tokiu mastu, kokiu jos yra naudojamos signalams perduoti, radijo ir televizijos programų transliavimui naudojami tinklai ir kabelinės televizijos tinklai, neatsižvelgiant į perduodamos informacijos pobūdį.“

94

(95)  Bylos T-195/01 ir T-207/01, Gibraltaras, Rink. 2002, p. II-2309, 109–111 punktai.

95

(96)  Byla C-70/72, Komisija prieš Vokietiją, Rink. 1973, p. 00813, 13 punktas.

96

Komisija prieš Vokietiją

(97)  Sujungtos bylos C-278/92, C-279/92 ir C-280/92, Ispanija prieš Komisiją, Rink. 1994, p. I-4103, 75 punktas.

97

Ispanija prieš Komisiją

(98)  Byla C-75/97, Belgija prieš Komisiją, Rink. 1999, p. I-3671, 64–65 punktai.

98

Belgija prieš Komisiją

(99)  
  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias sutarties dėl Europos sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1).

99

(100)  Jei konkrečiais atvejais Ispanija gali įrodyti, kad buvo surengtas viešasis konkursas įrangos tiekimui, ta suma bus išbraukta iš pagalbos susigrąžinimo.

100

(101)  
  2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1998/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 379, 2006 12 28, p. 5).

101

de minimis

(102)  
  1998 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 994/98 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims (OL L 142, 1998 5 14, p. 1).

102

(103)  
  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2015/1589, nustatantį išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).

103

---

PRIEDAS

Informacija apie gautas, susigrąžintinas ir jau susigrąžintas sumas

| Pagalbos gavėjas | Visa taikant pagalbos schemą gauta pagalbos suma (*1) | Visa susigrąžintina pagalbos suma (*1)

  (Pagrindinė dalis) | Visa jau susigrąžinta suma (*1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pagrindinė dalis | Pagalbos susigrąžinimo palūkanos |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Pagalbos gavėjas

Visa taikant pagalbos schemą gauta pagalbos suma (*1)

Visa susigrąžintina pagalbos suma (*1)

(Pagrindinė dalis)

Visa jau susigrąžinta suma (*1)

Pagrindinė dalis

Pagalbos susigrąžinimo palūkanos

---

(*1)  Nacionalinė valiuta (mln.)

---

GAIRĖS

| 2016 8 17 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 222/85 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 8 17

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 222/85

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO GAIRĖS (ES) 2016/1386

2016 m. rugpjūčio 2 d.

kuriomis keičiamos Gairės ECB/2013/7 dėl turimų vertybinių popierių statistikos (ECB/2016/23)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 5 straipsnio 1 dalį, 12 straipsnio 1 dalį ir 14 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos Centrinio Banko renkamos statistinės informacijos (1),

atsižvelgdama į 2012 m. spalio 17 d. Europos Centrinio Banko reglamentą (ES) Nr. 1011/2012 dėl turimų vertybinių popierių statistikos (ECB/2012/24) (2),

kadangi:

| (1) | bendra valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų (NCB) teikiamų duomenų apie turimus vertybinius popierius kokybė turi būti įvertinta įvesties (atskirų vertybinių popierių), taip pat išvesties (individualių ir suvestinių) duomenų lygiu. Siekiant užtikrinti turimų vertybinių popierių statistikos išsamumą, tikslumą ir nuoseklumą, reikia apibrėžti duomenų kokybės valdymo (DKV) sistemą. Turimų vertybinių popierių DKV sistema turėtų nustatyti valstybių narių, kurių valiuta yra euro, NCB ir, kai taikytina, Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) turimų vertybinių popierių statistikos duomenų bazės operatorių, t. y. Europos Centrinio Banko (ECB) ir Deutsche Bundesbank atsakomybę už turimų vertybinių popierių išvesties duomenų kokybę; |
| --- | --- |

(1)

bendra valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų (NCB) teikiamų duomenų apie turimus vertybinius popierius kokybė turi būti įvertinta įvesties (atskirų vertybinių popierių), taip pat išvesties (individualių ir suvestinių) duomenų lygiu. Siekiant užtikrinti turimų vertybinių popierių statistikos išsamumą, tikslumą ir nuoseklumą, reikia apibrėžti duomenų kokybės valdymo (DKV) sistemą. Turimų vertybinių popierių DKV sistema turėtų nustatyti valstybių narių, kurių valiuta yra euro, NCB ir, kai taikytina, Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) turimų vertybinių popierių statistikos duomenų bazės operatorių, t. y. Europos Centrinio Banko (ECB) ir Deutsche Bundesbank atsakomybę už turimų vertybinių popierių išvesties duomenų kokybę;

| (2) | procesas, kurį NCB naudoja šaltinio duomenims tikrinti, yra svarbus užtikrinant turimų vertybinių popierių kokybei įvesties lygiu. Informacijos apie nacionalines procedūras mainai taip pat gali padėti NCB pagerinti jų pačių organizaciją, atsižvelgiant į jų partnerių taikomą geriausią praktiką; |
| --- | --- |

(2)

procesas, kurį NCB naudoja šaltinio duomenims tikrinti, yra svarbus užtikrinant turimų vertybinių popierių kokybei įvesties lygiu. Informacijos apie nacionalines procedūras mainai taip pat gali padėti NCB pagerinti jų pačių organizaciją, atsižvelgiant į jų partnerių taikomą geriausią praktiką;

| (3) | turimų vertybinių popierių DKV sistema turėtų apimti DKV tikslus, kurie reprezentuoja išvesties duomenų kokybės vertinimo ribas ir DKV metriką, kuria matuojama, kokia apimtimi pasiektas tam tikras DKV tikslas. Jų reikia tam, kad būtų nustatyti ir prioretizuoti išvesties duomenys, kurie kiekvienam DKV tikslui turi būti patikrinti. DKV sistema taip pat turėtų būti pagrįsta DKV ribomis, kurios apibrėžia minimalų DKV tikslo patikrinimo lygį. Dėl orientacinių duomenų sudarymo metodinių ir praktinių skirtumų DKV tikslai išvesties duomenyse ne visada randa klaidas, bet gali tik nustatyti atvejus, kai apdorotiems išvesties duomenims reikia tolesnio tikrinimo. Todėl, kai ECBS turimų vertybinių popierių statistikos duomenų bazės operatoriai teikia klausimus NCB, NCB turėtų klasifikuoti šiuos klausimus ir atsakyti raštu per klasifikavimą atitinkantį laikotarpį; |
| --- | --- |

(3)

turimų vertybinių popierių DKV sistema turėtų apimti DKV tikslus, kurie reprezentuoja išvesties duomenų kokybės vertinimo ribas ir DKV metriką, kuria matuojama, kokia apimtimi pasiektas tam tikras DKV tikslas. Jų reikia tam, kad būtų nustatyti ir prioretizuoti išvesties duomenys, kurie kiekvienam DKV tikslui turi būti patikrinti. DKV sistema taip pat turėtų būti pagrįsta DKV ribomis, kurios apibrėžia minimalų DKV tikslo patikrinimo lygį. Dėl orientacinių duomenų sudarymo metodinių ir praktinių skirtumų DKV tikslai išvesties duomenyse ne visada randa klaidas, bet gali tik nustatyti atvejus, kai apdorotiems išvesties duomenims reikia tolesnio tikrinimo. Todėl, kai ECBS turimų vertybinių popierių statistikos duomenų bazės operatoriai teikia klausimus NCB, NCB turėtų klasifikuoti šiuos klausimus ir atsakyti raštu per klasifikavimą atitinkantį laikotarpį;

| (4) | be to, Reglamentas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) buvo iš dalies pakeistas, kad būtų išplėsta informacija, kurią galima gauti apie bankų grupių turimus vertybinius popierius, ir būtų reikalaujama teikti papildomus požymius. Gaires ECB/2013/7 (3) taip pat reikia iš dalies pakeisti, kadangi jos apibrėžia procedūras, kurių NCB turi laikytis teikdami duomenis ECB; |
| --- | --- |

(4)

be to, Reglamentas (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) buvo iš dalies pakeistas, kad būtų išplėsta informacija, kurią galima gauti apie bankų grupių turimus vertybinius popierius, ir būtų reikalaujama teikti papildomus požymius. Gaires ECB/2013/7 (3) taip pat reikia iš dalies pakeisti, kadangi jos apibrėžia procedūras, kurių NCB turi laikytis teikdami duomenis ECB;

| (5) | todėl reikia atitinkamai iš dalies pakeisti Gaires ECB/2013/7, |
| --- | --- |

(5)

todėl reikia atitinkamai iš dalies pakeisti Gaires ECB/2013/7,

PRIĖMĖ ŠIAS GAIRES:

1 straipsnis

Daliniai pakeitimai

Gairės ECB/2013/7 iš dalies keičiamos taip:

| 1. | 1 straipsnis pakeičiamas taip:

  „1 straipsnis
  Taikymo sritis
  Šios gairės nustato NCB pareigą teikti ECB pagal Reglamentą (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) surinktą turimų vertybinių popierių statistiką, taip pat nustato šios statistikos duomenų kokybės valdymo sistemą, kuria siekiama užtikrinti išvesties duomenų išsamumą, tikslumą ir nuoseklumą, tokiems duomenis nuosekliai taikant kokybės standartų taisykles.“; |
| --- | --- |

1.

1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Taikymo sritis

Šios gairės nustato NCB pareigą teikti ECB pagal Reglamentą (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) surinktą turimų vertybinių popierių statistiką, taip pat nustato šios statistikos duomenų kokybės valdymo sistemą, kuria siekiama užtikrinti išvesties duomenų išsamumą, tikslumą ir nuoseklumą, tokiems duomenis nuosekliai taikant kokybės standartų taisykles.“;

| 2. | 2 straipsnis pakeičiamas taip:

  „2 straipsnis
  Terminų apibrėžtys
  Šiose gairėse taikomos Reglamente (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) nurodytos terminų apibrėžtys, išskyrus atvejus, kai numatyta kitaip, kartu su šiomis apibrėžtimis:
  1.   įvesties duomenys– ECB pateikti duomenys;
  2.   išvesties duomenys– ECB parengti duomenys turimų vertybinių popierių statistikos srityje;
  3.   duomenų kokybės valdymas arba DKV– išvesties duomenų kokybės užtikrinimas, tikrinimas ir palaikymas naudojant ir taikant DKV tikslus, DKV metriką ir DKV ribas;
  4.   Europos centrinių bankų sistemos turimų vertybinių popierių statistikos duomenų bazė arba TVPSDB– ECB ir Deutsche Bundesbank tvarkoma techninė priemonė pagal šias gaires ir pagal Reglamentą (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) surinktiems duomenims rengti;
  5.   DKV tikslas– išvesties atnaujintų duomenų kokybės vertinimo riba;
  6.   DKV metrika– statistinis rodiklis, matuojantis tam tikro DKV tikslo pasiektą lygį;
  7.   DKV riba– minimalus patikrinimo lygis, būtinas, kad būtų išpildyti DKV sistemos reikalavimai DKV tikslui.“; |
| --- | --- |

2.

2 straipsnis pakeičiamas taip:

„2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiose gairėse taikomos Reglamente (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) nurodytos terminų apibrėžtys, išskyrus atvejus, kai numatyta kitaip, kartu su šiomis apibrėžtimis:

1.   įvesties duomenys– ECB pateikti duomenys;

2.   išvesties duomenys– ECB parengti duomenys turimų vertybinių popierių statistikos srityje;

3.   duomenų kokybės valdymas arba DKV– išvesties duomenų kokybės užtikrinimas, tikrinimas ir palaikymas naudojant ir taikant DKV tikslus, DKV metriką ir DKV ribas;

4.   Europos centrinių bankų sistemos turimų vertybinių popierių statistikos duomenų bazė arba TVPSDB– ECB ir Deutsche Bundesbank tvarkoma techninė priemonė pagal šias gaires ir pagal Reglamentą (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) surinktiems duomenims rengti;

5.   DKV tikslas– išvesties atnaujintų duomenų kokybės vertinimo riba;

6.   DKV metrika– statistinis rodiklis, matuojantis tam tikro DKV tikslo pasiektą lygį;

7.   DKV riba– minimalus patikrinimo lygis, būtinas, kad būtų išpildyti DKV sistemos reikalavimai DKV tikslui.“;

| 3. | 3 straipsnio pavadinimas pakeičiamas taip:
  „NCB atskaitomybės prievolės dėl sektoriaus turimų vertybinių popierių su ISIN kodu duomenų“; |
| --- | --- |

3.

3 straipsnio pavadinimas pakeičiamas taip:

„NCB atskaitomybės prievolės dėl sektoriaus turimų vertybinių popierių su ISIN kodu duomenų“;

| 4. | 3 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

  „1.   NCB, vadovaudamiesi I priedo 1 dalyje (1–3 lentelės) ir 2 dalyje (1–3 lentelės) pateiktomis atskaitomybės schemomis ir laikydamiesi atskirai nustatytų elektroninio perdavimo standartų, pagal kiekvieną vertybinį popierių renka ir teikia ECB sektoriaus duomenų atskaitingųjų agentų pateiktą statistinę informaciją apie šias turimų vertybinių popierių su ISIN kodu rūšis: skolos vertybiniai popieriai (F.31 ir F.32), biržinės akcijos (F.511) ir investicinių fondų akcijos arba vienetai (F.521 ir F.522).
  NCB atskaitomybės prievolės apima ketvirčio pabaigos likučius ir: i) ketvirčio pabaigos finansinius sandorius per ataskaitinį ketvirtį arba ii) mėnesio arba ketvirčio pabaigos duomenis, kurie reikalingi finansiniams sandoriams suskaičiuoti, kaip nustatyta 2 dalyje. NCB taip pat teikia duomenis apie metų pabaigos likučius, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (EBC/2012/24) 3 straipsnio 2b dalyje, vadovaudamiesi I priedo 3 dalies (1–2 lentelės) atskaitomybės schema.
  Finansiniai sandoriai arba duomenys, reikalingi finansiniams sandoriams suskaičiuoti, kuriuos faktiniai atskaitingieji agentai teikia NCB pagal Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (EBC/2012/24) I priedo 1 skyriaus 1 dalį, matuojami taip, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (EBC/2012/24) II priedo 3 dalyje.


  2.   NCB teikia ECB 1 dalyje nurodytus duomenis šiems ataskaitiniams laikotarpiams ir laikydamiesi šių terminų:






  a) | apie investuotojų rezidentų (išskyrus NCB) turimus vertybinius popierius; klientams, kurie yra kitų euro zonos valstybių narių rezidentai, saugotojų rezidentų saugomus vertybinius popierius ir euro zonos subjektų išleistus vertybinius popierius, kuriuos klientams, kurie yra ne euro zonos rezidentai, saugo saugotojai rezidentai:






  i) | NCB kas ketvirtį teikia duomenis apie ketvirčio pabaigos likučius pagal kiekvieną vertybinį popierių iki 70-os kalendorinės dienos darbo dienos pabaigos, pasibaigus ketvirčiui už kurį teikiami duomenys; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

3 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip:

„1.   NCB, vadovaudamiesi I priedo 1 dalyje (1–3 lentelės) ir 2 dalyje (1–3 lentelės) pateiktomis atskaitomybės schemomis ir laikydamiesi atskirai nustatytų elektroninio perdavimo standartų, pagal kiekvieną vertybinį popierių renka ir teikia ECB sektoriaus duomenų atskaitingųjų agentų pateiktą statistinę informaciją apie šias turimų vertybinių popierių su ISIN kodu rūšis: skolos vertybiniai popieriai (F.31 ir F.32), biržinės akcijos (F.511) ir investicinių fondų akcijos arba vienetai (F.521 ir F.522).

NCB atskaitomybės prievolės apima ketvirčio pabaigos likučius ir: i) ketvirčio pabaigos finansinius sandorius per ataskaitinį ketvirtį arba ii) mėnesio arba ketvirčio pabaigos duomenis, kurie reikalingi finansiniams sandoriams suskaičiuoti, kaip nustatyta 2 dalyje. NCB taip pat teikia duomenis apie metų pabaigos likučius, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (EBC/2012/24) 3 straipsnio 2b dalyje, vadovaudamiesi I priedo 3 dalies (1–2 lentelės) atskaitomybės schema.

Finansiniai sandoriai arba duomenys, reikalingi finansiniams sandoriams suskaičiuoti, kuriuos faktiniai atskaitingieji agentai teikia NCB pagal Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (EBC/2012/24) I priedo 1 skyriaus 1 dalį, matuojami taip, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (EBC/2012/24) II priedo 3 dalyje.

2.   NCB teikia ECB 1 dalyje nurodytus duomenis šiems ataskaitiniams laikotarpiams ir laikydamiesi šių terminų:

a)

apie investuotojų rezidentų (išskyrus NCB) turimus vertybinius popierius; klientams, kurie yra kitų euro zonos valstybių narių rezidentai, saugotojų rezidentų saugomus vertybinius popierius ir euro zonos subjektų išleistus vertybinius popierius, kuriuos klientams, kurie yra ne euro zonos rezidentai, saugo saugotojai rezidentai:

i)

NCB kas ketvirtį teikia duomenis apie ketvirčio pabaigos likučius pagal kiekvieną vertybinį popierių iki 70-os kalendorinės dienos darbo dienos pabaigos, pasibaigus ketvirčiui už kurį teikiami duomenys;

| ii) | NCB teikia duomenis: 1) kas ketvirtį apie sandorius pagal kiekvieną vertybinį popierių ir, kai yra, apie kitus apimties pokyčius per ataskaitinį ketvirtį iki 70-os kalendorinės dienos darbo dienos pabaigos, pasibaigus ketvirčiui, už kurį teikiami duomenys, arba 2) apie likučius pagal kiekvieną vertybinį popierių ir, kai yra, apie kitus apimties pokyčius, reikalingus sandoriams suskaičiuoti. Antruoju atveju NCB teikia duomenis vadovaudamiesi Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) I priedo 1 skyriaus 1 dalyje apibrėžtais metodais: ketvirtinius duomenis pagal kiekvieną vertybinį popierių – iki 70-os kalendorinės dienos darbo dienos pabaigos, pasibaigus ketvirčiui, už kurį teikiami duomenys, o mėnesinius duomenis pagal kiekvieną vertybinį popierių – iki 63-ios kalendorinės dienos darbo dienos pabaigos, pasibaigus mėnesiui, už kurį teikiami duomenys; |
| --- | --- |

ii)

NCB teikia duomenis: 1) kas ketvirtį apie sandorius pagal kiekvieną vertybinį popierių ir, kai yra, apie kitus apimties pokyčius per ataskaitinį ketvirtį iki 70-os kalendorinės dienos darbo dienos pabaigos, pasibaigus ketvirčiui, už kurį teikiami duomenys, arba 2) apie likučius pagal kiekvieną vertybinį popierių ir, kai yra, apie kitus apimties pokyčius, reikalingus sandoriams suskaičiuoti. Antruoju atveju NCB teikia duomenis vadovaudamiesi Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) I priedo 1 skyriaus 1 dalyje apibrėžtais metodais: ketvirtinius duomenis pagal kiekvieną vertybinį popierių – iki 70-os kalendorinės dienos darbo dienos pabaigos, pasibaigus ketvirčiui, už kurį teikiami duomenys, o mėnesinius duomenis pagal kiekvieną vertybinį popierių – iki 63-ios kalendorinės dienos darbo dienos pabaigos, pasibaigus mėnesiui, už kurį teikiami duomenys;

| b) | NCB kasmet teikia duomenų apie draudimo bendrovių (DB) turimus vertybinius popierius metų pabaigos suvestinius likučius iki 70-os kalendorinės dienos darbo dienos pabaigos, pasibaigus metams, už kuriuos teikiami duomenys.“; |
| --- | --- |

b)

NCB kasmet teikia duomenų apie draudimo bendrovių (DB) turimus vertybinius popierius metų pabaigos suvestinius likučius iki 70-os kalendorinės dienos darbo dienos pabaigos, pasibaigus metams, už kuriuos teikiami duomenys.“;

| 5. | 3 straipsnyje išbraukiamos 3, 4, 5 ir 6 dalys; |
| --- | --- |

5.

3 straipsnyje išbraukiamos 3, 4, 5 ir 6 dalys;

| 6. | įterpiamas šis 3a straipsnis:

  „3a straipsnis
  NCB atskaitomybės prievolės dėl grupės turimų vertybinių popierių su ISIN kodu duomenų

  1.   NCB, vadovaudamiesi I priedo 2 dalyje (1–3 lentelės) pateiktomis atskaitomybės schemomis ir laikydamiesi atskirai nustatytų elektroninio perdavimo standartų, pagal kiekvieną vertybinį popierių renka ir teikia ECB grupės duomenų atskaitingųjų agentų pateiktą statistinę informaciją apie šias turimų vertybinių popierių su ISIN kodu rūšis: skolos vertybiniai popieriai (F.31 ir F.32), biržinės akcijos (F.511) ir investicinių fondų akcijos arba vienetai (F.521 ir F.522).
  NCB atskaitomybės prievolės apima ketvirčio pabaigos likučius, kaip nurodyta 2 dalyje.


  2.   NCB teikia ECB 1 dalyje nurodytus duomenis iki 55-os kalendorinės dienos darbo dienos pabaigos, pasibaigus ketvirčiui, už kurį teikiami duomenys.
  Taikant leidžiančią nukrypti nuostatą, ECB gali leisti NCB teikti duomenis iki 62-os kalendorinės dienos darbo dienos pabaigos, pasibaigus ketvirčiui, už kurį teikiami duomenys. Tokiais atvejais NCB pateikia ECB rašytinį prašymą dėl leidžiančios nukrypti nuostatos, nurodydami:






  a) | priežastis, kuriomis grįstas prašymas, įrodančias, kad ji reikalinga užtikrinant duomenų, teikiamų ECB, tikslumą ir nuoseklumą, suteikiant galimybes NCB dar kartą patikrinti duomenis papildomuose duomenų šaltiniuose, kuriais kitu atveju nebūtų įmanoma pasinaudoti laiku dėl reikalaujamo įvesties duomenų kokybės tikrinimo; |
| --- | --- | --- |

6.

įterpiamas šis 3a straipsnis:

„3a straipsnis

NCB atskaitomybės prievolės dėl grupės turimų vertybinių popierių su ISIN kodu duomenų

1.   NCB, vadovaudamiesi I priedo 2 dalyje (1–3 lentelės) pateiktomis atskaitomybės schemomis ir laikydamiesi atskirai nustatytų elektroninio perdavimo standartų, pagal kiekvieną vertybinį popierių renka ir teikia ECB grupės duomenų atskaitingųjų agentų pateiktą statistinę informaciją apie šias turimų vertybinių popierių su ISIN kodu rūšis: skolos vertybiniai popieriai (F.31 ir F.32), biržinės akcijos (F.511) ir investicinių fondų akcijos arba vienetai (F.521 ir F.522).

NCB atskaitomybės prievolės apima ketvirčio pabaigos likučius, kaip nurodyta 2 dalyje.

2.   NCB teikia ECB 1 dalyje nurodytus duomenis iki 55-os kalendorinės dienos darbo dienos pabaigos, pasibaigus ketvirčiui, už kurį teikiami duomenys.

Taikant leidžiančią nukrypti nuostatą, ECB gali leisti NCB teikti duomenis iki 62-os kalendorinės dienos darbo dienos pabaigos, pasibaigus ketvirčiui, už kurį teikiami duomenys. Tokiais atvejais NCB pateikia ECB rašytinį prašymą dėl leidžiančios nukrypti nuostatos, nurodydami:

a)

priežastis, kuriomis grįstas prašymas, įrodančias, kad ji reikalinga užtikrinant duomenų, teikiamų ECB, tikslumą ir nuoseklumą, suteikiant galimybes NCB dar kartą patikrinti duomenis papildomuose duomenų šaltiniuose, kuriais kitu atveju nebūtų įmanoma pasinaudoti laiku dėl reikalaujamo įvesties duomenų kokybės tikrinimo;

| b) | laikotarpį, kuriam turėtų būti suteikta tokia leidžianti nukrypti nuostata. |
| --- | --- |

b)

laikotarpį, kuriam turėtų būti suteikta tokia leidžianti nukrypti nuostata.

ECB, įvertinęs NCB prašymą, gali nurodytam laikotarpiui suteikti leidžiančią nukrypti nuostatą, ir tada kasmet iš naujo svarsto, ar leidžianti nukrypti nuostata reikalinga.“;

| 7. | įterpiamas šis 3b straipsnis:

  „3b straipsnis
  NCB bendrosios atskaitomybės prievolės

  1.   Iki kiekvienų metų rugsėjo mėnesio ECB praneša NCB tikslias teiktinų duomenų perdavimo datas kitiems metams ataskaitų kalendoriaus forma.


  2.   Mėnesio ir ketvirčio duomenų pataisymams taikomos šios bendrosios taisyklės:






  a) | NCB teikia šiuos įprastus pataisymus:






  i) | mėnesio duomenų pataisymus už trejus mėnesius prieš naujausią ketvirtį, kuriuos perduoda kas ketvirtį, siunčia kartu su duomenimis už naujausią ketvirtį (įprastas duomenų perdavimas); mėnesio duomenų pataisymus už mėnesį prieš naujausią mėnesį, kuriuos perduoda kas mėnesį, siunčia kartu su duomenimis už naujausią mėnesį (įprastas duomenų perdavimas); |
| --- | --- | --- | --- |

7.

įterpiamas šis 3b straipsnis:

„3b straipsnis

NCB bendrosios atskaitomybės prievolės

1.   Iki kiekvienų metų rugsėjo mėnesio ECB praneša NCB tikslias teiktinų duomenų perdavimo datas kitiems metams ataskaitų kalendoriaus forma.

2.   Mėnesio ir ketvirčio duomenų pataisymams taikomos šios bendrosios taisyklės:

a)

NCB teikia šiuos įprastus pataisymus:

i)

mėnesio duomenų pataisymus už trejus mėnesius prieš naujausią ketvirtį, kuriuos perduoda kas ketvirtį, siunčia kartu su duomenimis už naujausią ketvirtį (įprastas duomenų perdavimas); mėnesio duomenų pataisymus už mėnesį prieš naujausią mėnesį, kuriuos perduoda kas mėnesį, siunčia kartu su duomenimis už naujausią mėnesį (įprastas duomenų perdavimas);

| ii) | ketvirčio duomenų pataisymus už ketvirtį iki naujausio ketvirčio siunčia kartu su duomenimis už naujausią ketvirtį (įprastu duomenų perdavimu); |
| --- | --- |

ii)

ketvirčio duomenų pataisymus už ketvirtį iki naujausio ketvirčio siunčia kartu su duomenimis už naujausią ketvirtį (įprastu duomenų perdavimu);

| iii) | paskutinių trejų metų pataisymus (12 ketvirčių) siunčia kartu su įprastu metų trečio ketvirčio duomenų perdavimu; |
| --- | --- |

iii)

paskutinių trejų metų pataisymus (12 ketvirčių) siunčia kartu su įprastu metų trečio ketvirčio duomenų perdavimu;

| iv) | dėl bet kokių kitų įprastų pataisymų, nepatenkančių į i–iii punktus, susitariama su ECB. |
| --- | --- |

iv)

dėl bet kokių kitų įprastų pataisymų, nepatenkančių į i–iii punktus, susitariama su ECB.

| b) | NCB teikia išimtinius pataisymus, kurie žymiai pagerina duomenų kokybę, tuoj pat, kai tik jie tampa prieinami, ir nesilaikydami įprastų perdavimo terminų, gavę išankstinį ECB sutikimą. |
| --- | --- |

b)

NCB teikia išimtinius pataisymus, kurie žymiai pagerina duomenų kokybę, tuoj pat, kai tik jie tampa prieinami, ir nesilaikydami įprastų perdavimo terminų, gavę išankstinį ECB sutikimą.

NCB pateikia ECB aiškinamuosius raštus, kuriuose nurodomos reikšmingų pataisymų priežastys. NCB savo noru taip pat gali pateikti aiškinamuosius raštus dėl bet kokių kitų pataisymų.

3.   Šiame straipsnyje nustatytiems atskaitomybės reikalavimams taikomi šie istorinių duomenų atskaitomybės reikalavimai, kai šioms gairėms įsigaliojus valstybė narė įsiveda euro:

| a) | valstybių narių, kurios įstojo į Sąjungą iki 2012 m. gruodžio mėn., NCB, dėdami visas įmanomas pastangas, teikia ECB istorinius duomenis, kurie apima bent: 1) ataskaitinius duomenų laikotarpius, prasidedančius nuo 2014 m. kovo mėn., arba 2) penkerius metus iki euro įvedimo atitinkamoje valstybėje narėje, iš šių dviejų taikant trumpesnį laikotarpį; |
| --- | --- |

a)

valstybių narių, kurios įstojo į Sąjungą iki 2012 m. gruodžio mėn., NCB, dėdami visas įmanomas pastangas, teikia ECB istorinius duomenis, kurie apima bent: 1) ataskaitinius duomenų laikotarpius, prasidedančius nuo 2014 m. kovo mėn., arba 2) penkerius metus iki euro įvedimo atitinkamoje valstybėje narėje, iš šių dviejų taikant trumpesnį laikotarpį;

| b) | valstybių narių, kurios įstojo į Sąjungą po 2012 m. gruodžio mėn., NCB, dėdami visas įmanomas pastangas, teikia ECB istorinius duomenis, kurie apima bent: 1) ataskaitinius duomenų laikotarpius, prasidedančius nuo 2016 m. kovo mėn., arba 2) penkerius metus iki euro įvedimo atitinkamoje valstybėje narėje, iš šių dviejų taikant trumpesnį laikotarpį. |
| --- | --- |

b)

valstybių narių, kurios įstojo į Sąjungą po 2012 m. gruodžio mėn., NCB, dėdami visas įmanomas pastangas, teikia ECB istorinius duomenis, kurie apima bent: 1) ataskaitinius duomenų laikotarpius, prasidedančius nuo 2016 m. kovo mėn., arba 2) penkerius metus iki euro įvedimo atitinkamoje valstybėje narėje, iš šių dviejų taikant trumpesnį laikotarpį.

4.   Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 5, 5a ir 5b straipsniuose nustatytos apskaitos taisyklės taip pat taikomos NCB teikiant duomenis pagal šias gaires.“;

| 8. | 4 straipsnio pavadinimas pakeičiamas taip:
  „Sektoriaus duomenų apie turimus vertybinius popierius be ISIN kodo teikimo būdai“; |
| --- | --- |

8.

4 straipsnio pavadinimas pakeičiamas taip:

„Sektoriaus duomenų apie turimus vertybinius popierius be ISIN kodo teikimo būdai“;

| 9. | 4 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   NCB gali nuspręsti, ar teikti ECB statistinę informaciją apie pinigų finansų institucijų (PFI), investicinių fondų (IF), finansinių priemonių bendrovių, dalyvaujančių pakeitimo vertybiniais popieriais sandoriuose (FPB) ir DB, kurioms taikomas Reglamentas (ES) Nr. 1011/2012 (EBC/2012/24), turimus vertybinius popierius be ISIN kodo, arba vertybinius popierius be ISIN kodo, kuriuos saugotojai saugo: i) klientams rezidentams, kuriems netaikomas Reglamentas (ES) Nr. 1011/2012 (EBC/2012/24), ii) nefinansiniams klientams, kurie yra kitų euro zonos valstybių narių rezidentai, arba iii) klientams, kurie yra ne euro zonos valstybių narių rezidentai, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 1011/2012 (EBC/2012/24), kuriems pagal Reglamentą (ES) Nr. 1011/2012 (EBC/2012/24) netaikoma nuo atskaitomybės reikalavimų leidžianti nukrypti nuostata.“; |
| --- | --- |

9.

4 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   NCB gali nuspręsti, ar teikti ECB statistinę informaciją apie pinigų finansų institucijų (PFI), investicinių fondų (IF), finansinių priemonių bendrovių, dalyvaujančių pakeitimo vertybiniais popieriais sandoriuose (FPB) ir DB, kurioms taikomas Reglamentas (ES) Nr. 1011/2012 (EBC/2012/24), turimus vertybinius popierius be ISIN kodo, arba vertybinius popierius be ISIN kodo, kuriuos saugotojai saugo: i) klientams rezidentams, kuriems netaikomas Reglamentas (ES) Nr. 1011/2012 (EBC/2012/24), ii) nefinansiniams klientams, kurie yra kitų euro zonos valstybių narių rezidentai, arba iii) klientams, kurie yra ne euro zonos valstybių narių rezidentai, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 1011/2012 (EBC/2012/24), kuriems pagal Reglamentą (ES) Nr. 1011/2012 (EBC/2012/24) netaikoma nuo atskaitomybės reikalavimų leidžianti nukrypti nuostata.“;

| 10. | 4 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

  „3.   Ketvirčio duomenys peržiūrimi vadovaujantis 3b straipsnio 2 dalies a ir b punktais.“; |
| --- | --- |

10.

4 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Ketvirčio duomenys peržiūrimi vadovaujantis 3b straipsnio 2 dalies a ir b punktais.“;

| 11. | įterpiamas šis 4a straipsnis:

  „4a straipsnis
  Informacijos apie turėtojų išleistus PFI turimus vertybinius popierius teikimo būdai

  1.   NCB teikia ECB statistinę informaciją apie turėtojų išleistus turimus vertybinius popierius su ISIN kodu ir kiekvieno atitinkamo NCB nuožiūra, apie turėtojų išleistus turimus vertybinius popierius be ISIN kodo, kuriuos turi PFI, kurioms taikomas Reglamentas (ES) Nr. 1011/2012 (EBC/2012/24).
  NCB atskaitomybės prievolės apima ketvirčio pabaigos likučius.


  2.   Pagal 1 dalį statistinę informaciją teikiantys NCB laikosi 3 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytų taisyklių, naudojasi I priedo 1 dalyje (1, 2 ir 5 lentelės) pateiktomis atskaitomybės schemomis ir laikosi atskirai nustatytų elektroninio perdavimo standartų.


  3.   Ketvirčio duomenys peržiūrimi vadovaujantis 3b straipsnio 2 dalies a ir b punktais.


  4.   NCB pateikia ECB aiškinamuosius raštus, kuriuose nurodomos reikšmingų pataisymų priežastys. NCB savo noru taip pat gali pateikti aiškinamuosius raštus dėl bet kokių kitų pataisymų. Be to, NCB teikia informaciją, jei ją turi, apie reikšmingus turėtojų sektorių arba priemonių klasifikavimo pakeitimus.“; |
| --- | --- |

11.

įterpiamas šis 4a straipsnis:

„4a straipsnis

Informacijos apie turėtojų išleistus PFI turimus vertybinius popierius teikimo būdai

1.   NCB teikia ECB statistinę informaciją apie turėtojų išleistus turimus vertybinius popierius su ISIN kodu ir kiekvieno atitinkamo NCB nuožiūra, apie turėtojų išleistus turimus vertybinius popierius be ISIN kodo, kuriuos turi PFI, kurioms taikomas Reglamentas (ES) Nr. 1011/2012 (EBC/2012/24).

NCB atskaitomybės prievolės apima ketvirčio pabaigos likučius.

2.   Pagal 1 dalį statistinę informaciją teikiantys NCB laikosi 3 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytų taisyklių, naudojasi I priedo 1 dalyje (1, 2 ir 5 lentelės) pateiktomis atskaitomybės schemomis ir laikosi atskirai nustatytų elektroninio perdavimo standartų.

3.   Ketvirčio duomenys peržiūrimi vadovaujantis 3b straipsnio 2 dalies a ir b punktais.

4.   NCB pateikia ECB aiškinamuosius raštus, kuriuose nurodomos reikšmingų pataisymų priežastys. NCB savo noru taip pat gali pateikti aiškinamuosius raštus dėl bet kokių kitų pataisymų. Be to, NCB teikia informaciją, jei ją turi, apie reikšmingus turėtojų sektorių arba priemonių klasifikavimo pakeitimus.“;

| 12. | įterpiamas šis 4b straipsnis:

  „4b straipsnis
  NCB atskaitomybės prievolės dėl grupės turimų vertybinių popierių be ISIN kodo duomenų

  1.   NCB, vadovaudamiesi I priedo 2 dalies 1, 2 ir 4 lentelėse pateiktomis atskaitomybės schemomis ir laikydamiesi atskirai nustatytų elektroninio perdavimo standartų, pagal kiekvieną vertybinį popierių renka ir teikia ECB grupės duomenų atskaitingųjų agentų pateiktą statistinę informaciją apie turimus vertybinius popierius be ISIN kodo.
  NCB atskaitomybės prievolės apima ketvirčio pabaigos likučius, kaip nurodyta 2 dalyje.


  2.   NCB teikia ECB 1 dalyje nurodytus duomenis iki 55-os kalendorinės dienos darbo dienos pabaigos, pasibaigus ketvirčiui, už kurį teikiami duomenys.
  Taikant leidžiančią nukrypti nuostatą, ECB gali leisti NCB teikti duomenis iki 62-os kalendorinės dienos darbo dienos pabaigos, pasibaigus ketvirčiui, už kurį teikiami duomenys. Tokiais atvejais NCB pateikia ECB rašytinį prašymą dėl leidžiančios nukrypti nuostatos, nurodydami:






  a) | priežastis, kuriomis grįstas prašymas, įrodančias, kad ji reikalinga užtikrinant duomenų, teikiamų ECB, tikslumą ir nuoseklumą, suteikiant galimybes NCB dar kartą patikrinti duomenis papildomuose duomenų šaltiniuose, kuriais kitu atveju nebūtų įmanoma pasinaudoti laiku dėl reikalaujamo įvesties duomenų kokybės tikrinimo; |
| --- | --- | --- |

12.

įterpiamas šis 4b straipsnis:

„4b straipsnis

NCB atskaitomybės prievolės dėl grupės turimų vertybinių popierių be ISIN kodo duomenų

1.   NCB, vadovaudamiesi I priedo 2 dalies 1, 2 ir 4 lentelėse pateiktomis atskaitomybės schemomis ir laikydamiesi atskirai nustatytų elektroninio perdavimo standartų, pagal kiekvieną vertybinį popierių renka ir teikia ECB grupės duomenų atskaitingųjų agentų pateiktą statistinę informaciją apie turimus vertybinius popierius be ISIN kodo.

NCB atskaitomybės prievolės apima ketvirčio pabaigos likučius, kaip nurodyta 2 dalyje.

2.   NCB teikia ECB 1 dalyje nurodytus duomenis iki 55-os kalendorinės dienos darbo dienos pabaigos, pasibaigus ketvirčiui, už kurį teikiami duomenys.

Taikant leidžiančią nukrypti nuostatą, ECB gali leisti NCB teikti duomenis iki 62-os kalendorinės dienos darbo dienos pabaigos, pasibaigus ketvirčiui, už kurį teikiami duomenys. Tokiais atvejais NCB pateikia ECB rašytinį prašymą dėl leidžiančios nukrypti nuostatos, nurodydami:

a)

priežastis, kuriomis grįstas prašymas, įrodančias, kad ji reikalinga užtikrinant duomenų, teikiamų ECB, tikslumą ir nuoseklumą, suteikiant galimybes NCB dar kartą patikrinti duomenis papildomuose duomenų šaltiniuose, kuriais kitu atveju nebūtų įmanoma pasinaudoti laiku dėl reikalaujamo įvesties duomenų kokybės tikrinimo;

| b) | laikotarpį, kuriam turėtų būti suteikta tokia leidžianti nukrypti nuostata. |
| --- | --- |

b)

laikotarpį, kuriam turėtų būti suteikta tokia leidžianti nukrypti nuostata.

ECB, įvertinęs NCB prašymą, gali nurodytam laikotarpiui suteikti leidžiančią nukrypti nuostatą, ir tada kasmet iš naujo svarsto, ar leidžianti nukrypti nuostata reikalinga.“;

| 13. | 5 straipsnio 2 dalies c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | jei teikiami duomenys neatitinka b punkte nurodytų kokybės standartų, pagerina tokių duomenų kokybę, įskaitant duomenų rinkimą iš saugotojų, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 4 straipsnio 1 dalyje ir 4b straipsnio 3 dalyje.“; |
| --- | --- | --- |

13.

5 straipsnio 2 dalies c punktas pakeičiamas taip:

„c)

jei teikiami duomenys neatitinka b punkte nurodytų kokybės standartų, pagerina tokių duomenų kokybę, įskaitant duomenų rinkimą iš saugotojų, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 4 straipsnio 1 dalyje ir 4b straipsnio 3 dalyje.“;

| 14. | 6 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   NCB reguliariai, bent kartą per metus, patikrina, ar tenkinamos Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 4, 4a ir 4b straipsniuose nustatytos sąlygos taikyti leidžiančias nukrypti nuostatas, jas atnaujinti arba nutraukti jų taikymą.“; |
| --- | --- |

14.

6 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   NCB reguliariai, bent kartą per metus, patikrina, ar tenkinamos Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 4, 4a ir 4b straipsniuose nustatytos sąlygos taikyti leidžiančias nukrypti nuostatas, jas atnaujinti arba nutraukti jų taikymą.“;

| 15. | 7 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

  „1.   Siekdama išvesti Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) statistiką apie valstybių narių konsoliduotus bankų duomenis, ECB valdančioji taryba nustato grupės duomenų atskaitinguosius agentus vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 2 straipsnio 4 dalimi ir joje nustatytais kriterijais, atsižvelgdama į nacionalinių centrinių bankų ECB pateiktus gruodžio pabaigos duomenis apie ankstesnius kalendorinius metus (toliau – atskaitiniai duomenys).“; |
| --- | --- |

15.

7 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Siekdama išvesti Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) statistiką apie valstybių narių konsoliduotus bankų duomenis, ECB valdančioji taryba nustato grupės duomenų atskaitinguosius agentus vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 2 straipsnio 4 dalimi ir joje nustatytais kriterijais, atsižvelgdama į nacionalinių centrinių bankų ECB pateiktus gruodžio pabaigos duomenis apie ankstesnius kalendorinius metus (toliau – atskaitiniai duomenys).“;

| 16. | 8 straipsnis pakeičiamas taip:

  „8 straipsnis
  Grupės duomenų atskaitingųjų agentų informavimo procedūra

  1.   ECB vardu informuodami grupės duomenų atskaitinguosius agentus apie Valdančiosios tarybos sprendimą, priimtą vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 2 straipsnio 4 dalimi dėl jų atskaitomybės prievolių pagal reglamentą, NCB naudoja II priede pateiktą laiško šabloną (toliau – pranešimas). Pranešime nurodomi kriterijai, kuriais remiantis informuojamas subjektas pripažįstamas grupės duomenų atskaitinguoju agentu.


  2.   Atitinkamas NCB išsiunčia grupės duomenų atskaitingajam agentui pranešimą per 10 ECB darbo dienų nuo Valdančiosios tarybos sprendimo dienos, o to pranešimo kopiją išsiunčia ECB sekretoriatui.


  3.   2 dalyje aprašyta procedūra netaikoma informuojant grupės duomenų atskaitinguosius agentus, kuriuos pagal Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 2 straipsnio 4 dalį Valdančioji taryba nustatė iki šių gairių įsigaliojimo dienos.“; |
| --- | --- |

16.

8 straipsnis pakeičiamas taip:

„8 straipsnis

Grupės duomenų atskaitingųjų agentų informavimo procedūra

1.   ECB vardu informuodami grupės duomenų atskaitinguosius agentus apie Valdančiosios tarybos sprendimą, priimtą vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 2 straipsnio 4 dalimi dėl jų atskaitomybės prievolių pagal reglamentą, NCB naudoja II priede pateiktą laiško šabloną (toliau – pranešimas). Pranešime nurodomi kriterijai, kuriais remiantis informuojamas subjektas pripažįstamas grupės duomenų atskaitinguoju agentu.

2.   Atitinkamas NCB išsiunčia grupės duomenų atskaitingajam agentui pranešimą per 10 ECB darbo dienų nuo Valdančiosios tarybos sprendimo dienos, o to pranešimo kopiją išsiunčia ECB sekretoriatui.

3.   2 dalyje aprašyta procedūra netaikoma informuojant grupės duomenų atskaitinguosius agentus, kuriuos pagal Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 2 straipsnio 4 dalį Valdančioji taryba nustatė iki šių gairių įsigaliojimo dienos.“;

| 17. | 9 straipsnis pakeičiamas taip:

  „9 straipsnis
  Valdančiosios tarybos atliekama peržiūros procedūra

  1.   Jei pagal 8 straipsnį informuotas grupės duomenų atskaitingasis agentas per 15 ECB darbo dienų nuo tokio pranešimo gavimo pateikia atitinkamam NCB argumentuotą rašytinį prašymą ir pagrindžiančią informaciją, prašydamas peržiūrėti jo pripažinimą grupės duomenų atskaitinguoju agentu, per 10 ECB darbo dienų atitinkamas NCB perduoda tokį prašymą Valdančiajai tarybai.


  2.   Gavusi 1 dalyje nurodytą rašytinį prašymą, per du mėnesius nuo prašymo gavimo Valdančioji taryba peržiūri pripažinimą ir apie savo argumentuotą sprendimą raštu praneša atitinkamam NCB, kuris per 10 ECB darbo dienų informuoja grupės duomenų atskaitingąjį agentą apie Valdančiosios tarybos sprendimą.“; |
| --- | --- |

17.

9 straipsnis pakeičiamas taip:

„9 straipsnis

Valdančiosios tarybos atliekama peržiūros procedūra

1.   Jei pagal 8 straipsnį informuotas grupės duomenų atskaitingasis agentas per 15 ECB darbo dienų nuo tokio pranešimo gavimo pateikia atitinkamam NCB argumentuotą rašytinį prašymą ir pagrindžiančią informaciją, prašydamas peržiūrėti jo pripažinimą grupės duomenų atskaitinguoju agentu, per 10 ECB darbo dienų atitinkamas NCB perduoda tokį prašymą Valdančiajai tarybai.

2.   Gavusi 1 dalyje nurodytą rašytinį prašymą, per du mėnesius nuo prašymo gavimo Valdančioji taryba peržiūri pripažinimą ir apie savo argumentuotą sprendimą raštu praneša atitinkamam NCB, kuris per 10 ECB darbo dienų informuoja grupės duomenų atskaitingąjį agentą apie Valdančiosios tarybos sprendimą.“;

| 18. | 10 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   NCB užtikrina, kad 1 dalyje nurodyti duomenys, prieš juos perduodant ECB pagal 3, 3a ir 3b straipsnius, atitinka Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) III priede nustatytus ECB būtinuosius statistikos standartus bei visus kitus Reglamente (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) nustatytus reikalavimus.“; |
| --- | --- |

18.

10 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   NCB užtikrina, kad 1 dalyje nurodyti duomenys, prieš juos perduodant ECB pagal 3, 3a ir 3b straipsnius, atitinka Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) III priede nustatytus ECB būtinuosius statistikos standartus bei visus kitus Reglamente (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) nustatytus reikalavimus.“;

| 19. | 11 straipsnis pakeičiamas taip:

  „11 straipsnis
  Tikrinimas

  1.   Nepažeidžiant reglamentuose (EB) Nr. 2533/98 ir (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) nustatytų ECB tikrinimo teisių, NCB stebi ir užtikrina Europos Centriniam Bankui teikiamos statistinės informacijos kokybę ir patikimumą ir bendros DKV sistemos kontekste glaudžiai bendradarbiauja su turimų vertybinių popierių statistikos duomenų bazės (toliau – TVPSDB) operatoriais.


  2.   ECB įvertina šiuos duomenis panašiu būdu, glaudžiai bendradarbiaudamas su TVPSDB operatoriais. Vertinimas atliekamas tinkamu laiku.


  3.   Kas dvejus metus ECB ir NCB dalijasi informacija su ECBS statistikos komitetu ir, jei taikytina, su galutiniais vartotojais apie turimų vertybinių popierių statistikos duomenų rengimui taikomą praktiką, priemones ir procedūras.


  4.   NCB užtikrina, tikrina ir palaiko naudojant turimų vertybinių popierių statistikos duomenų kokybę naudodami ir taikydami DKV tikslus, DKV metriką ir DKV ribas. DKV tikslai užtikrina: a) suvestinių išvesties duomenų kokybę; b) turimų ir atskaitinių duomenų nuoseklumą ir c) suderinamumą su kita statistika.


  5.   Kai TVPSDB operatoriai kelia klausimus NCB, operatoriai turėtų klasifikuoti šiuos klausimus kaip: a) didelio prioriteto klausimus; b) prioritetinius klausimus arba c) kitus klausimus. NCB į šiuos klausimus atsako raštu, per šiam klasifikavimui tinkamą laikotarpį.


  6.   Duomenys iš centrinės vertybinių popierių duomenų bazės, naudojami turimų vertybinių popierių statistikai, tikrinami pagal Gaires ECB/2012/21 (*1).



  (*1)  
  2012 m. rugsėjo 26 d. Europos Centrinio Banko gairės ECB/2012/21 dėl centrinės vertybinių popierių duomenų bazės duomenų kokybės valdymo sistemos (OL L 307, 2012 11 7, p. 89).“;" |
| --- | --- |

19.

11 straipsnis pakeičiamas taip:

„11 straipsnis

Tikrinimas

1.   Nepažeidžiant reglamentuose (EB) Nr. 2533/98 ir (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) nustatytų ECB tikrinimo teisių, NCB stebi ir užtikrina Europos Centriniam Bankui teikiamos statistinės informacijos kokybę ir patikimumą ir bendros DKV sistemos kontekste glaudžiai bendradarbiauja su turimų vertybinių popierių statistikos duomenų bazės (toliau – TVPSDB) operatoriais.

2.   ECB įvertina šiuos duomenis panašiu būdu, glaudžiai bendradarbiaudamas su TVPSDB operatoriais. Vertinimas atliekamas tinkamu laiku.

3.   Kas dvejus metus ECB ir NCB dalijasi informacija su ECBS statistikos komitetu ir, jei taikytina, su galutiniais vartotojais apie turimų vertybinių popierių statistikos duomenų rengimui taikomą praktiką, priemones ir procedūras.

4.   NCB užtikrina, tikrina ir palaiko naudojant turimų vertybinių popierių statistikos duomenų kokybę naudodami ir taikydami DKV tikslus, DKV metriką ir DKV ribas. DKV tikslai užtikrina: a) suvestinių išvesties duomenų kokybę; b) turimų ir atskaitinių duomenų nuoseklumą ir c) suderinamumą su kita statistika.

5.   Kai TVPSDB operatoriai kelia klausimus NCB, operatoriai turėtų klasifikuoti šiuos klausimus kaip: a) didelio prioriteto klausimus; b) prioritetinius klausimus arba c) kitus klausimus. NCB į šiuos klausimus atsako raštu, per šiam klasifikavimui tinkamą laikotarpį.

6.   Duomenys iš centrinės vertybinių popierių duomenų bazės, naudojami turimų vertybinių popierių statistikai, tikrinami pagal Gaires ECB/2012/21 (*1).

(*1)  
  2012 m. rugsėjo 26 d. Europos Centrinio Banko gairės ECB/2012/21 dėl centrinės vertybinių popierių duomenų bazės duomenų kokybės valdymo sistemos (OL L 307, 2012 11 7, p. 89).“;"

*1

| 20. | I priedas pakeičiamas šių gairių I priedu. |
| --- | --- |

20.

I priedas pakeičiamas šių gairių I priedu.

| 21. | II priedas pakeičiamas šių gairių II priedu. |
| --- | --- |

21.

II priedas pakeičiamas šių gairių II priedu.

2 straipsnis

Įsigaliojimas ir įgyvendinimas

Šios gairės įsigalioja tą dieną, kai apie jas pranešama NCB. Nuo tos dienos Eurosistemos centriniai bankai laikosi 1 straipsnio 1, 2 ir 15 dalių. Nuo 2018 m. spalio 1 d. Eurosistemos centriniai bankai laikosi 1 straipsnio 3–14 bei 16 ir 17 dalių.

3 straipsnis

Adresatai

Šios gairės skirtos visiems Eurosistemos centriniams bankams.

Priimta Frankfurte prie Maino 2016 m. rugpjūčio 2 d.

ECB valdančiosios tarybos vardu

ECB Pirmininkas

Mario DRAGHI

---

(1)  
  OL L 318, 1998 11 27, p. 8.

1

(2)  
  OL L 305, 2012 11 1, p. 6.

2

(3)  
  2013 m. kovo 22 d. Europos Centrinio Banko gairės ECB/2012/24 dėl turimų vertybinių popierių statistikos (OL L 125, 2013 5 7, p. 17).

3

---

I PRIEDAS

Gairių ECB/2013/7 I priedas pakeičiamas taip:

„I PRIEDAS

ATSKAITOMYBĖS SCHEMOS

1 DALIS

Turimi vertybiniai popieriai pagal sektorių, išskyrus nacionalinių centrinių bankų turimus vertybinius popierius

1 lentelė

Bendra informacija ir aiškinamieji raštai

| Teikiama informacija (1) | Požymis | Statusas (2) | Apibrėžimas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Bendroji informacija |

Teikiama informacija (1)

Požymis

Statusas (2)

Apibrėžimas

1.

Atskaitingoji institucija

M

Atskaitingosios institucijos identifikavimo kodas

Pateikimo data

M

Data, kai duomenys pateikiami turimų vertybinių popierių statistikos duomenų bazei (TVPSDB)

Ataskaitinis laikotarpis

M

Laikotarpis, kurio duomenys teikiami

Ataskaitų dažnumas

M

Ketvirčio duomenys

Mėnesio duomenys (3)

| 2. | Aiškinamieji raštai (metaduomenys) |
| --- | --- |

2.

M

Išpirkimo prieš terminą traktavimas

M

Sukauptų palūkanų traktavimas

2 lentelė

Informacija apie turimus vertybinius popierius

| Teikiama informacija (4) | Požymis | Statusas (5) | Apibrėžimas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Su vertybiniais popieriais susijusi informacija |

Teikiama informacija (4)

Požymis

Statusas (5)

Apibrėžimas

1.

Turėtojo sektorius

M

Investuotojo sektorius arba subsektorius

Ne finansų bendrovės (S.11) (6)

Indėlių bendrovės, išskyrus centrinius bankus (S.122)

Pinigų rinkos fondai (PRF) (S.123)

Investiciniai fondai, išskyrus PRF (S.124)

Kitos finansų bendrovės (7), išskyrus finansinių priemonių bendroves, dalyvaujančias pakeitimo vertybiniais popieriais sandoriuose

Finansinių priemonių bendrovės, dalyvaujančios pakeitimo vertybiniais popieriais sandoriuose

Draudimo bendrovės (S.128)

Pensijų fondai (S.129)

Draudimo bendrovės ir pensijų fondai (subsektorius nenurodytas) (S.128 + S.129) (pereinamasis laikotarpis)

Centrinė valdžia (S.1311) (pasirenkamasis paskirstymas)

Krašto (regiono) valdžia (S.1312) (pasirenkamasis paskirstymas)

Vietos valdžia (S.1313) (pasirenkamasis paskirstymas)

Socialinės apsaugos fondai (S.1314) (pasirenkamasis paskirstymas)

Kita valdžia (subsektorius nenurodytas)

Namų ūkiai, išskyrus namų ūkiams paslaugas teikiančias ne pelno institucijas (S.14) (pasirenkamasis paskirstymas investuotojams rezidentams, privalomas – trečiosios šalies turimiems vertybiniams popieriams)

Namų ūkiams paslaugas teikiančios ne pelno institucijos (S.15) (pasirenkamasis paskirstymas)

Kiti namų ūkiai ir namų ūkiams paslaugas teikiančios ne pelno institucijos (S.14 + S.15) (subsektorius nenurodytas)

Nefinansiniai investuotojai, išskyrus namų ūkius (tik trečiosios šalies turimiems vertybiniams popieriams) (S.11 + S.13 + S.15) (8)

Duomenys apie centrinius bankus ir valdžios sektorių turi būti pateikti tik dėl ne euro zonos šalių turimų vertybinių popierių (S.121 + S.13) (9)

Duomenys apie kitus investuotojus, išskyrus centrinius bankus ir valdžios sektorių, turi būti pateikti tik dėl ne euro zonos šalių turimų vertybinių popierių (9)

Nežinomas sektorius (10)

Turėtojo šalis

M

Investuotojo rezidavimo šalis

Šaltinis

M

Pateiktos informacijos apie turimus vertybinius popierius šaltinis

Tiesiogiai teikiami duomenys

Saugotojo teikiami duomenys

Mišri atskaitomybė (11)

Nėra

Pobūdis

M

Investicijų pobūdis pagal mokėjimų balanso statistikos klasifikaciją

Tiesioginės investicijos

Portfelinės investicijos

Nenurodyta

Duomenų teikimo pagrindas

V

Nurodo, ar vertybiniai popieriai kotiruojami procentais, ar vienetais

Procentai

Vienetai

Nominalo valiuta

V

Valiuta, kuria išreikšti vertybiniai popieriai. Šie duomenys teikiami, kai duomenų teikimo išraiška yra procentai

Likučiai

M

Visa turimų vertybinių popierių suma

Nominaliąja verte (12). Akcijų arba vertybinių popierių vienetų skaičius arba suvestinė nominalioji vertė (nominalo valiuta arba eurais), jei tais vertybiniais popieriais prekiaujama sumomis, o ne vienetais, neįskaitant sukauptų palūkanų

Rinkos verte. Turima vertė, pagal kainą, rinkoje kotiruojamą eurais, įskaitant sukauptas palūkanas (13)

Likučiai: iš jų suma

M (14)

Dviejų didžiausių investuotojų turimų vertybinių popierių suma

Nominaliąja verte, laikantis to paties vertinimo metodo kaip ir likučiams

Rinkos verte, laikantis to paties vertinimo metodo kaip ir likučiams

Formatas

M (12)

Nurodo likučiams nominaliąja verte naudojamą formatą

Nominalioji vertė eurais arba kita atitinkama valiuta

Akcijų ir (arba) vienetų skaičius (15)

Kiti apimties pokyčiai

M

Kiti turimų vertybinių popierių sumos pokyčiai

Nominaliąja verte tuo pačiu formatu kaip ir likučiai nominaliąja verte

Rinkos verte eurais

Kiti apimties pokyčiai: iš jų suma

M (14)

Kiti dviejų didžiausių investuotojų turimų vertybinių popierių sumos apimties pokyčiai

Nominaliąja verte, laikantis to paties vertinimo metodo kaip ir likučiams

Rinkos verte, laikantis to paties vertinimo metodo kaip ir likučiams

Finansiniai sandoriai

M (16)

Vertybinių popierių pirkimų suma atėmus pardavimus, sandorio vertę nurodant eurais, įskaitant sukauptas palūkanas (13)

Finansiniai sandoriai: iš jų suma

M (17)

Dviejų didžiausių sandorių suma absoliučiais skaičiais pagal atskirus turėtojus, laikantis to paties vertinimo metodo kaip ir finansiniams sandoriams

Konfidencialumo statusas

M (18)

Likučių, sandorių, kitų apimties pokyčių konfidencialumo statusas

Neskelbiama, apribota tik vidaus naudojimui

Konfidenciali statistinė informacija

Netaikoma (19)

3 lentelė

Turimi vertybiniai popieriai su ISIN kodu

| Teikiama informacija (20) | Požymis | Statusas (21) | Apibrėžimas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Atskaitiniai duomenys |

Teikiama informacija (20)

Požymis

Statusas (21)

Apibrėžimas

1.

ISIN kodas

M

ISIN kodas

4 lentelė

Turimi vertybiniai popieriai be ISIN kodo

| Teikiama informacija (22) | Požymis | Statusas (23) | Apibrėžimas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Pagrindiniai atskaitiniai duomenys |

Teikiama informacija (22)

Požymis

Statusas (23)

Apibrėžimas

1.

Apibendrinimo žyma

M

Duomenų rūšis

Duomenys, teikiami pagal kiekvieną vertybinį popierių

Suvestiniai duomenys (ne pagal kiekvieną vertybinį popierių)

Vertybinių popierių ir (arba) suvestinių duomenų identifikacinis numeris

M

Vertybinių popierių vidaus identifikacinis numeris, skirtas vertybiniams popieriams be ISIN kodo ir suvestiniams duomenims apie turimus vertybinius popierius

Vertybinių popierių identifikacinio numerio rūšis

M (24)

Nurodo vertybinių popierių identifikacinį numerį, skirtą vertybiniams popieriams, kurių duomenys teikiami pagal kiekvieną vertybinį popierių (25)

Nacionalinio centrinio banko (NCB) vidaus numeris

Vienodų vertybinių popierių identifikavimo procedūrų komitetas (CUSIP)

Vertybinių popierių biržos kasdienis oficialus sąrašas (SEDOL)

Kita (turi būti nurodyta metaduomenyse)

Priemonės klasifikavimas

M

Vertybinių popierių klasifikavimas pagal 2010 m. ESS ir Reglamentą (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24)

Trumpalaikiai skolos vertybiniai popieriai (F.31)

Ilgalaikiai skolos vertybiniai popieriai (F.32)

Biržinės akcijos (F.511)

Pinigų rinkos fondų (PRF) akcijos arba vienetai (F.521)

Ne PRF investicinių fondų akcijos arba vienetai (F.522)

Kitos vertybinių popierių rūšys (26)

Emitento sektorius

M

Emitento institucinis sektorius pagal 2010 m. ESS ir Reglamentą (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24)

Emitento šalis

M

Šalis, kurioje vertybinių popierių emitentas teisiškai įregistruotas arba kuri nurodyta jo adrese

Kainos vertė (27)

V

Vertybinių popierių kaina ataskaitinio laikotarpio pabaigoje

Kainos vertės išraiška (27)

V

Išraiška, kuria remiantis pateikiama kainos vertė

Euras arba kita susijusi valiuta

Procentai

| 2. | Papildomi atskaitiniai duomenys |
| --- | --- |

2.

Emitento pavadinimas

V

Emitento pavadinimas

Trumpasis pavadinimas

V

Vertybiniams popieriams emitento suteiktas trumpasis pavadinimas, apibrėžtas pagal vertybinių popierių pobūdį ir bet kokią kitą turimą informaciją

Emisijos data

V

Diena, kurią emitentas platintojui už užmokestį pateikia vertybinius popierius. Tai yra diena, kai investuotojai pirmą kartą gali įsigyti konkrečių vertybinių popierių

Išpirkimo data

V

Data, kai priemonė išperkama

Neapmokėta suma

V

Eurais išreikšta neapmokėta suma

Rinkos kapitalizacija

V

Vėliausia žinoma rinkos kapitalizacija eurais

Sukauptos palūkanos

V

Nuo paskutinės atkarpos išmokos arba nuo kaupimo pradžios sukauptos palūkanos

Paskutinio pergrupavimo faktorius

V

Akcijų sujungimas ir išskaidymas

Paskutinio pergrupavimo diena

V

Diena, kai įvykdomas pergrupavimas

Atkarpos rūšis

V

Atkarpos rūšis (fiksuotoji, kintamoji, išskaidytoji atkarpa ir t. t.)

Skolos rūšis

V

Skolos priemonės rūšis

Dividendų suma

V

Paskutinės dividendų išmokos suma už vieną akciją pagal dividendų sumos rūšį iki mokesčių (dividendai bendrąja verte)

Dividendų sumos rūšis

V

Išreiškiama arba dividendų valiuta, arba akcijų skaičiumi

Dividendų valiuta

V

Paskutinės dividendų išmokos valiuta

Turto pakeitimo vertybiniais popieriais rūšis

V

Užtikrinančio turto rūšis

5 lentelė

Turėtojų išleisti turimi vertybiniai popieriai

| Teikiama informacija (28) | Požymis | Statusas (29) | Apibrėžimas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Pagrindiniai atskaitiniai duomenys |

Teikiama informacija (28)

Požymis

Statusas (29)

Apibrėžimas

1.

Suvestinių duomenų identifikacinis numeris

M (30)

Vertybinių popierių vidaus identifikacinis numeris suvestiniams duomenims apie turimus vertybinius popierius

Priemonės klasifikavimas

M

Vertybinių popierių klasifikavimas pagal 2010 m. ESS ir Reglamentą (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24)

Trumpalaikiai skolos vertybiniai popieriai (F.31)

Ilgalaikiai skolos vertybiniai popieriai (F.32)

Biržinės akcijos (F.511)

PRF akcijos arba vienetai (F.521)

Likučiai rinkos verte

M

Visa turimų vertybinių popierių suma. Rinkos verte. Turima vertė, pagal kainą, rinkoje kotiruojamą eurais, įskaitant sukauptas palūkanas (31)

2 DALIS

Atskaitingųjų grupių turimi vertybiniai popieriai

1 lentelė

Bendra informacija ir aiškinamieji raštai

| Teikiama informacija (32) | Požymis | Statusas (33) | Apibrėžimas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Bendroji informacija |

Teikiama informacija (32)

Požymis

Statusas (33)

Apibrėžimas

1.

Atskaitingoji institucija

M

Atskaitingosios institucijos identifikavimo kodas

Pateikimo data

M

Data, kai duomenys pateikiami TVPSDB

Ataskaitinis laikotarpis

M

Laikotarpis, kurio duomenys teikiami

Ataskaitų dažnumas

M

Ketvirčio duomenys

| 2. | Aiškinamieji raštai (metaduomenys) |
| --- | --- |

2.

M

Išpirkimo prieš terminą traktavimas

M

Sukauptų palūkanų traktavimas

2 lentelė

Informacija apie turimus vertybinius popierius

| Teikiama informacija (34) | Požymis | Statusas (35) | Atskaitomybės lygmuo (36) | Apibrėžimas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Su turėtoju susijusi informacija |

Teikiama informacija (34)

Požymis

Statusas (35)

Atskaitomybės lygmuo (36)

Apibrėžimas

1.

Atskaitingosios grupės ID

M

G

Standartinis kodas, kuris unikaliai identifikuoja atskaitingąją grupę (37)

Atskaitingosios grupės ID rūšis

M

G

Nurodo kodo, kuris naudojamas atskaitingajai grupei, rūšį

Atskaitingosios grupės JAI

M

G

JAI pagal atskaitingosios grupės Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO) 17442 standartą

Subjekto ID

M

E

Standartinis kodas, kuris unikaliai identifikuoja grupės subjektą (37)

Subjekto ID rūšis

M

E

Nurodo kodo, kuris naudojamas grupės subjektui, rūšį

Subjekto JAI

M

E

JAI pagal grupės subjekto ISO 17442 standartą

Subjekto rezidavimo šalis

M

E

Šalis, kurioje subjektas teisiškai įregistruotas arba kuri nurodyta kaip jo adresas

Atskaitingosios grupės pavadinimas

M

G

Visas atskaitingosios grupės juridinis pavadinimas

Subjekto pavadinimas

M

E

Visas grupės subjekto juridinis pavadinimas

Grupės sektoriui vadovaujanti įmonė

M

G

Grupės duomenų atskaitingojo agento institucinis sektorius pagal 2010 m. ESS ir Reglamentą (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24)

Subjekto sektorius

M

E

Grupės subjekto institucinis sektorius pagal 2010 m. ESS ir Reglamentą (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24)

Tiesioginės patronuojančiosios įmonės ID

M

E

Standartinis kodas, kuris unikaliai identifikuoja tiesioginį juridinį asmenį, kuriam subjektas teisiškai priklauso (37)

Tiesioginės patronuojančiosios įmonės ID rūšis

M

E

Nurodo identifikacinio kodo, kuris naudojamas tiesioginei patronuojančiajai įmonei, rūšį

Grupės rūšis

M

G

Grupės rūšis

| 2. | Su vertybiniais popieriais susijusi informacija |
| --- | --- |

2.

Duomenų teikimo išraiška

V

E

Nurodo, ar vertybiniai popieriai kotiruojami procentais, ar vienetais

Procentai

Vienetai

Nominalo valiuta

V

E

Valiuta, kuria išreikšti vertybiniai popieriai. Šie duomenys teikiami, kai duomenų teikimo išraiška yra procentai

Formatas

M (38)

E

Nurodo likučiams nominaliąja verte naudojamą formatą

Nominalioji vertė eurais arba kita atitinkama valiuta

Akcijų ir (arba) vienetų skaičius (39)

Likučiai

M

E

Visa turimų vertybinių popierių suma

Nominaliąja verte (38). Akcijų arba vertybinių popierių vienetų skaičius arba suvestinė nominalioji vertė nominalo valiuta arba eurais, jei tais vertybiniais popieriais prekiaujama sumomis, o ne vienetais, neįskaitant sukauptų palūkanų

Rinkos verte. Turima vertybinių popierių vertė, pagal kainą, rinkoje kotiruojamą eurais, įskaitant sukauptas palūkanas (40)
   (41)

Emitentas priklauso atskaitingajai grupei (rizikos ribojimo sritis)

M

G

Nurodo, kad vertybinius popierius išleido tos pačios atskaitingosios grupės subjektas pagal rizikos ribojimo srities konsolidavimą

Emitentas priklauso atskaitingajai grupei (apskaitos sritis)

M

G

Nurodo, kad vertybinius popierius išleido tos pačios atskaitingosios grupės subjektas pagal apskaitos srities konsolidavimą

| 3. | Su apskaita ir rizika susijusi informacija |
| --- | --- |

3.

Restruktūrizavimo ir sąlygų pakeitimo statusas

M

G

Priemonių, kurios buvo restruktūrizuotos ir kurių sąlygos pakeistos, identifikavimas

Restruktūrizavimo ir sąlygų pakeitimo statuso data

M

G

Data, kai laikoma, kad atsirado restruktūrizavimo arba sąlygų pakeitimo statusas, apie kurį pranešama „Restruktūrizavimo ir sąlygų pakeitimo statuse“

Priemonės įsipareigojimų įvykdymo statusas

M

G

Neveiksnių priemonių nustatymas pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 680/2014 (42)

Priemonės įsipareigojimų įvykdymo statuso data

M

G

Data, kai laikoma, kad atsirado arba pasikeitė priemonės įsipareigojimų įvykdymo statusas, kaip nurodyta duomenų požymyje „Priemonės įsipareigojimų įvykdymo statusas“

Emitento įsipareigojimų neįvykdymo statusas

M

G

Emitento įsipareigojimų neįvykdymo statuso nustatymas pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 178 straipsnį

Emitento įsipareigojimų neįvykdymo statuso data

M

G

Data, kai įsigaliojo arba pasikeitė įsipareigojimų neįvykdymo statusas, kaip nurodyta emitento įsipareigojimų neįvykdymo statuse

Priemonės įsipareigojimų neįvykdymo statusas

M

G

Priemonės įsipareigojimų neįvykdymo statuso nustatymas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (43) 178 straipsnį

Priemonės įsipareigojimų neįvykdymo statuso data

M

G

Data, kai įsigaliojo arba pasikeitė įsipareigojimų neįvykdymo statusas, kaip nurodyta priemonės įsipareigojimų neįvykdymo statuse

Apskaitos standartas

M

G ir E

Atskaitingojo agento naudojamas apskaitos standartas

Balansinė vertė

M

E

Balansinė vertė pagal įgyvendinimo Reglamento (ES) Nr. 680/2014 V priedą

Suma eurais. Užsienio valiutos suma ataskaitinę dieną turėtų būti paversta į eurą atitinkamu Europos Centrinio Banko (ECB) euro / užsienio valiutų keitimo kursu, t. y. vidutiniu kursu ataskaitinę dieną

Vertės sumažėjimo rūšis

M

E

Vertės sumažėjimo rūšis

Vertės sumažėjimo įvertinimo metodas

M

E

Metodas, pagal kurį vertinamas vertės sumažėjimas, jei priemonės vertė sumažėja pagal jai taikomus apskaitos standartus. Kolektyviniai ir individualūs metodai atskirti

Sukauptas vertės sumažėjimas

M

E

Ataskaitinę dieną priemonės atžvilgiu laikomų ar priskirtų atidėjinių padengti nuostoliams suma. Šis duomenų požymis taikomas priemonėms, kurių vertė sumažėjo pagal taikomą apskaitos standartą

Suma eurais. Užsienio valiutos suma ataskaitinę dieną turėtų būti paversta eurais atitinkamu ECB euro / užsienio valiutų keitimo kursu, t. y. vidutiniu kursu

Suvaržymo šaltiniai

M

E

Sandorio, kurio pozicija yra suvaržyta pagal įgyvendinimo Reglamentą (ES) Nr. 680/2014, rūšis. Turtas, kuris traktuojamas kaip suvaržytas, jei jis buvo įkeistas arba jei jam taikomas koks nors susitarimas, kurio ji negali nutraukti be pasekmių, priemonę apsaugoti, įkeisti arba padidinti jos kredito vertę

Priemonių apskaitos klasifikacija

M

E

Apskaitos portfelis, kai priemonė įrašoma pagal atskaitingojo agento taikomus apskaitos standartus

Rizikos ribojimo portfelis

M

E

Prekybos knygos ir ne prekybos knygos pozicijų klasifikacija. Priemonės prekybos knygoje pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 86 punktą

Sukaupti tikrosios vertės pokyčiai dėl kredito rizikos

M

E

Sukaupti tikrosios vertės pokyčiai dėl kredito rizikos pagal įgyvendinimo Reglamento (ES) Nr. 680/2014 V priedo 2 dalies 46 punktą

Suma eurais. Užsienio valiutos suma ataskaitinę dieną turėtų būti paversta eurais atitinkamu ECB euro / užsienio valiutų keitimo kursu, t. y. vidutiniu kursu

Nuo įsipareigojimų neįvykdymo sukauptos atgautos sumos

M

E

Visa nuo įsipareigojimų neįvykdymo datos grąžinta suma. Suma eurais. Užsienio valiutos suma ataskaitinę dieną turėtų būti paversta eurais atitinkamu ECB euro / užsienio valiutų keitimo kursu, t. y. vidutiniu kursu

Emitento įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė

M (44)

G

Emitento įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė per metus apibrėžta vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 575/2013 160, 163, 179 ir 180 straipsniais

Nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo ekonominio nuosmukio metu

M (44)

G

Sumos, kuri dėl pozicijos galėtų būti prarasta ekonominio nuosmukio laikotarpiais dėl įsipareigojimų neįvykdymo per vienerių metų laikotarpį, santykis su suma, kuri įsipareigojimų neįvykdymo atveju išliktų neprarasta, pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 181 straipsnį

Nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo ekonomikai funkcionuojant sklandžiai

M (44)

G

Sumos, kuri dėl pozicijos galėtų būti prarasta, kai ekonomika funkcionuoja sklandžiai, dėl įsipareigojimų neįvykdymo per vienerių metų laikotarpį, santykis su suma, kuri įsipareigojimų neįvykdymo atveju išliktų neprarasta

Rizikos koeficientas

M (45)

G

Su pozicija susiję rizikos koeficientai pagal Reglamentą (ES) Nr. 575/2013

Pozicijos vertė (taip pat vadinama pozicija įsipareigojimų neįvykdymo atveju)

M

E

Pozicijos vertė atlikus kredito rizikos sumažinimą ir kredito perskaičiavimo koeficientai pagal įgyvendinimo Reglamentą (ES) Nr. 680/2014

Suma eurais. Užsienio valiutos suma ataskaitinę dieną turėtų būti paversta eurais atitinkamu ECB euro / užsienio valiutų keitimo kursu, t. y. vidutiniu kursu

Kapitalo apskaičiavimo metodas rizikos ribojimo tikslais

M

E

Metodo, naudojamo apskaičiuoti pagal riziką įvertintų pozicijų sumas, identifikavimas Reglamento (ES) Nr. 575/2013 92 straipsnio 3 dalies a ir f punktų tikslais

Pozicijos klasė

M

E

Pozicijos klasė, apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 575/2013

3 lentelė

Turimi vertybiniai popieriai su ISIN kodu

| Teikiama informacija (46) | Požymis | Statusas (47) | Atskaitomybės lygmuo (48) | Apibrėžimas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Atskaitiniai duomenys | ISIN kodas | M | E | ISIN kodas |

Teikiama informacija (46)

Požymis

Statusas (47)

Atskaitomybės lygmuo (48)

Apibrėžimas

Atskaitiniai duomenys

ISIN kodas

M

E

ISIN kodas

4 lentelė

Turimi vertybiniai popieriai be ISIN kodo

| Teikiama informacija (49) | Požymis | Statusas (50) | Atskaitomybės lygmuo (51) | Apibrėžimas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Pagrindiniai atskaitiniai duomenys |

Teikiama informacija (49)

Požymis

Statusas (50)

Atskaitomybės lygmuo (51)

Apibrėžimas

1.

Vertybinių popierių identifikacinis numeris

M

E

NCB vidaus identifikacinis numeris, skirtas turimiems vertybiniams popieriams be ISIN kodo, apie kuriuos duomenys teikiami pagal kiekvieną vertybinį popierių

Vertybinių popierių identifikacinio numerio rūšis

M

E

Nurodo vertybinių popierių identifikacinį numerį, skirtą vertybiniams popieriams, kurių duomenys teikiami pagal kiekvieną vertybinį popierių (52)

NCB vidaus numeris

CUSIP

SEDOL

Kita (53)

Priemonės klasifikavimas

M

E

Vertybinių popierių klasifikavimas pagal 2010 m. ESS ir Reglamentą (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24)

Trumpalaikiai skolos vertybiniai popieriai (F.31)

Ilgalaikiai skolos vertybiniai popieriai (F.32)

Biržinės akcijos (AF.511)

PRF akcijos arba vienetai (F.521)

Ne PRF investicinių fondų akcijos arba vienetai (F.522)

Kitos vertybinių popierių rūšys (54)

Emitento sektorius

M

E

Emitento institucinis sektorius pagal 2010 m. ESS ir Reglamentą (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24)

Emitento šalis

M

E

Šalis, kurioje vertybinių popierių emitentas teisiškai įregistruotas arba kuri nurodyta jo adrese

| 2. | Papildomi atskaitiniai duomenys |
| --- | --- |

2.

Emitento ID

M

E

Standartinis kodas, kuris unikaliai identifikuoja emitentą (55)

Emitento ID rūšis

M

E

Nurodo kodo, kuris naudojamas emitentui, rūšį

Emitento pavadinimas

M

E

Emitento pavadinimas

Emitento JAI

M

E

JAI pagal emitento ISO 17442 standartą

Emitento NACE sektorius

M

E

Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1893/2006 (56) nustatytą statistinį klasifikatorių NACE 2 red. kitų sandorio šalių klasifikacija pagal jų ekonominę veiklą

Subjekto statusas

M

E

Papildomas požymis, apimantis informaciją apie emitentų statusą, įskaitant įsipareigojimų neįvykdymo statusą (bei kategorijas, apibrėžiančias aplinkybes, kuriomis laikoma, kad subjektas nevykdo įsipareigojimų pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 178 straipsnį) ir kitas šalies statuso rūšis, pvz., susijungimas, įsigijimas ir t. t.

Subjekto statuso data

M

E

Subjekto statuso pasikeitimo data

Emisijos data

M

E

Diena, kurią emitentas platintojui už užmokestį pateikia vertybinius popierius. Tai yra diena, kai investuotojai pirmą kartą gali įsigyti konkrečių vertybinių popierių

Išpirkimo data

M

E

Data, kai skolos priemonė išperkama

Nominalo valiuta

M

E

Vertybinio popieriaus išraiškos valiuta

Pradinio turto klasifikacija

M

E

Priemonės klasifikacija

Turto pakeitimo vertybiniais popieriais rūšis

M

E

Užtikrinančio turto rūšis

Vertybinių popierių statusas

M

E

Papildomas požymis, leidžiantis identifikuoti vertybinio popieriaus statusą, kuris gali nurodyti, ar priemonė yra „gyvybinga“ ar ne, pavyzdžiui, jos atžvilgiu neįvykdyti įsipareigojimai, suėjęs jos išpirkimo terminas arba ji išpirkta prieš terminą

Vertybinių popierių statuso data

M

E

Data, kai laikoma, kad atsirado vertybinių popierių statusas, apie kurį pranešama „Vertybinių popierių statuse“

Įsiskolinimas už priemonę

M

E

Suvestinė pagrindinės sumos, palūkanų ir bet kokio likusio mokesčio, kurie privalomi pagal sutartį ir kurių mokėjimo terminas yra praleistas, neapmokėta suma ataskaitinę dieną. Duomenys apie šią sumą privalo visada būti teikiami. Duomenys teikiami pažymint „0“, jei su priemone susijęs mokėjimas ataskaitinę dieną nebuvo praleistas. Duomenys apie sumą turėtų būti teikiami eurais. Užsienio valiutos suma ataskaitinę dieną turėtų būti paversta eurais atitinkamu ECB euro / užsienio valiutų keitimo kursu, t. y. vidutiniu kursu

Įsiskolinimo už priemonę data

M

E

Praleisto įsiskolinimo už priemonę data pagal įgyvendinimo Reglamento (ES) Nr. 680/2014 V priedo 2 dalies 48 punktą. Tai pati pirmiausia data, kai ataskaitinę dieną mokėjimas už priemonę yra nesumokėtas, ir apie tai turi būti pranešta, jei atsiskaitymas už priemonę yra praleistas ataskaitinę duomenų teikimo dieną

Priemonės prioritetiškumo rūšis

M

E

Tai nurodo, ar už priemonę yra garantuota ar ne, jos reitingo lygį ir ar ji apsaugota, ar ne

Įkaito geografinė vieta

M

E

Įkaito geografinis paskirstymas

Garanto ID

M

E

Standartinis kodas, kuris unikaliai identifikuoja garantą (57)

Garanto ID rūšis

M

E

Nurodo kodo, kuris naudojamas garantui, rūšį

3 DALIS

Metiniai duomenys apie DB turimus vertybinius popierius

1 lentelė

Bendra informacija ir aiškinamieji raštai

| Teikiama informacija (58) | Požymis | Statusas (59) | Apibrėžimas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Bendroji informacija |

Teikiama informacija (58)

Požymis

Statusas (59)

Apibrėžimas

1.

Atskaitingoji institucija

M

Atskaitingosios institucijos identifikavimo kodas

Pateikimo data

M

Data, kai duomenys pateikiami TVPSDB

Ataskaitinis laikotarpis

M

Laikotarpis, kurio duomenys teikiami

Ataskaitų dažnumas

M

Metiniai duomenys

| 2. | Aiškinamieji raštai (metaduomenys) |
| --- | --- |

2.

M

Išpirkimo prieš terminą traktavimas

M

Sukauptų palūkanų traktavimas

2 lentelė

Informacija apie turimus vertybinius popierius

| Teikiama informacija (60) | Požymis | Statusas (61) | Apibrėžimas |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Su vertybiniais popieriais susijusi informacija |

Teikiama informacija (60)

Požymis

Statusas (61)

Apibrėžimas

1.

Turėtojo sektorius

M

Investuotojo sektorius arba subsektorius

Draudimo bendrovės (S.128)

Šaltinis

M

Pateiktos informacijos apie turimus vertybinius popierius šaltinis

Tiesiogiai teikiami duomenys

Saugotojo teikiami duomenys

Mišri atskaitomybė (62)

Nėra

DB subjektų rezidavimo vieta (centrinė būstinė ir filialai)

DB subjektų rezidavimo vieta (centrinė būstinė ir filialai)

Centrinės būstinės šalies rezidentas

Nėra centrinės būstinės šalies rezidentas

Jei nėra centrinės būstinės šalies rezidentas – kitų EEE šalių rezidentas, pagal šalį

Jei nėra centrinės būstinės šalies rezidentas – kitų ne EEE šalių rezidentas

Duomenų teikimo pagrindas

V

Nurodo, ar vertybiniai popieriai kotiruojami procentais ar vienetais

Procentai

Vienetai

Nominalo valiuta

V

Valiuta, kuria išreikšti vertybiniai popieriai. Šie duomenys teikiami, kai duomenų teikimo išraiška yra procentai

Likučiai

M

Visa turimų vertybinių popierių suma

Nominaliąja verte (63). Akcijų arba vertybinių popierių vienetų skaičius arba suvestinė nominalioji vertė nominalo valiuta arba eurais, jei tais vertybiniais popieriais prekiaujama sumomis, o ne vienetais, neįskaitant sukauptų palūkanų

Rinkos verte. Turima vertė, pagal kainą, rinkoje kotiruojamą eurais, įskaitant sukauptas palūkanas (64)

Formatas

V (65)

Nurodo likučiams nominaliąja verte naudojamą formatą

Nominalioji vertė eurais arba kita atitinkama valiuta

Akcijų ir (arba) vienetų skaičius

Konfidencialumo statusas

M

Likučių konfidencialumo statusas

Neskelbiama, apribota tik vidaus naudojimui

Konfidenciali statistinė informacija

Netaikoma

| 2. | Pagrindiniai atskaitiniai duomenys |
| --- | --- |

2.

Apibendrinimo žyma

M

Duomenų rūšis

Suvestiniai duomenys (ne pagal kiekvieną vertybinį popierių)

Priemonės klasifikavimas

M

Vertybinių popierių klasifikavimas pagal 2010 m. ESS ir Reglamentą (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24)

Trumpalaikiai skolos vertybiniai popieriai (F.31)

Ilgalaikiai skolos vertybiniai popieriai (F.32)

Biržinės akcijos (AF.511)

PRF akcijos arba vienetai (F.521)

Ne PRF investicinių fondų akcijos arba vienetai (F.522)

Emitento sektorius

M

Emitento institucinis sektorius pagal 2010 m. ESS ir Reglamentą (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24)

Emitento šalis

M

Šalis, kurioje vertybinių popierių emitentas teisiškai įregistruotas arba kuri nurodyta jo adrese

Euro zonos šalys

Ne euro zonos Sąjungos šalys

Ne Sąjungos šalys

---

(1)  Elektroninio perdavimo standartai išdėstyti atskirame dokumente.

1

(2)  M: privalomas požymis; V: pasirenkamasis požymis.

2

(3)  Tik likučiams, jei sandoriai išvesti iš mėnesio likučių TVPSDB.

3

(4)  Elektroninio perdavimo standartai išdėstyti atskirame dokumente.

4

(5)  M: privalomas požymis; V: pasirenkamasis požymis.

5

(6)  Šiose gairėse pateiktų kategorijų numeravimas atspindi 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 549/2013 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Europos Sąjungoje (OL L 174, 2013 6 26, p. 1) (toliau – 2010 m. ESS) nustatytą numeravimą.

6

(7)  Kiti finansiniai tarpininkai (S.125), plius finansinės pagalbinės įmonės (S.126), plius priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai (S.127).

7

(8)  Tik tuo atveju, jei sektorių S.11, S.13 ir S.15 duomenys atskirai neteikiami.

8

(9)  Ne euro zonos NCB teikiamų duomenų atveju – tik teikiant duomenis apie investuotojų nerezidentų turimus vertybinius popierius.

9

(10)  Nepriskirtas rezidento sektorius turėtojo šalyje; t. y. duomenys apie nežinomų šalių nežinomus sektorius neturėtų būti teikiami. Jei vertės yra statistiškai reikšmingos, NCB praneša TVPSDB operatoriams priežastis, kodėl sektorius nežinomas.

10

(11)  Tik jei tiesiogiai teikiamų ir saugotojo teikiamų duomenų atskirti neįmanoma.

11

(12)  Neteikiama, jei teikiami duomenys rinkos verte (ir atitinkami kiti apimties pokyčiai arba sandoriai).

12

(13)  Sukauptas palūkanas rekomenduojama įtraukti dedant visas įmanomas pastangas.

13

(14)  Jei NCB teikia konfidencialumo statusą, šis požymis turi būti neteikiamas. Duomenis teikiančiam NCB prisiimant atsakomybę, suma gali būti susieta su vienu didžiausiu investuotoju, o ne dviem didžiausiais investuotojais.

14

(15)  Jei centrinės vertybinių popierių duomenų bazės (CVPDB) vertybiniai popieriai kotiruojami vienetais, NCB raginami teikti duomenis apie nominaliąją vertę vienetais.

15

(16)  Teikiama tik jei sandorių duomenys neišvesti iš TVPSDB esančių likučių duomenų.

16

(17)  Teikiami tik apie sandorius iš atskaitingųjų agentų surinkti duomenys, neteikiami apie sandorius NCB iš likučių išvesti duomenys.

17

(18)  Teikiama, jei dviejų didžiausių investuotojų atitinkama likučių, sandorių ir kitų apimties pokyčių suma nenurodyta arba jos nėra.

18

(19)  Naudojama tik jei sandorių duomenis NCB išvedė iš likučių. Tokiais atvejais konfidencialumo statusas bus gaunamas iš TVPSDB, t. y. jei pradiniai ir (arba) galutiniai likučiai yra konfidencialūs, išvesti sandorių duomenys pažymimi kaip konfidencialūs.

19

(20)  Elektroninio perdavimo standartai išdėstyti atskirame dokumente.

20

(21)  M: privalomas požymis; V: pasirenkamasis požymis.

21

(22)  Elektroninio perdavimo standartai išdėstyti atskirame dokumente.

22

(23)  M: privalomas požymis; V: pasirenkamasis požymis.

23

(24)  Nereikalaujama vertybiniams popieriams, duomenys apie kuriuos teikiami suvestiniu pagrindu.

24

(25)  Pageidautina, kad NCB naudotų tą patį vertybinių popierių identifikacinį numerį atitinkamam vertybiniam popieriui bent keletą metų. Be to, kiekvienas vertybinių popierių identifikacinis numeris turėtų būti susietas tik su vienu vertybiniu popieriumi. NCB turi pranešti TVPSDB operatoriams, jei jie negali to padaryti. CUSIP ir SEDOL kodai gali būti laikomi NCB vidaus numeriais.

25

(26)  Šie vertybiniai popieriai nebus įtraukti rengiant suvestinius duomenis.

26

(27)  Siekiant apskaičiuoti likučius rinkos verte iš likučių nominaliąja verte.

27

(28)  Elektroninio perdavimo standartai išdėstyti atskirame dokumente.

28

(29)  M: privalomas požymis; V: pasirenkamasis požymis.

29

(30)  NCB turėtų naudoti iš anksto nustatytus identifikacinius numerius, dėl kurių susitarta su TVPSDB operatoriais.

30

(31)  Sukauptas palūkanas rekomenduojama įtraukti dedant visas įmanomas pastangas.

31

(32)  Elektroninio perdavimo standartai išdėstyti atskirame dokumente.

32

(33)  M: privalomas požymis; V: pasirenkamasis požymis.

33

(34)  Elektroninio perdavimo standartai išdėstyti atskirame dokumente.

34

(35)  M: privalomas požymis; V: pasirenkamasis požymis.

35

(36)  G: Grupės lygiu; E: Subjekto lygiu. Kai taikoma Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 4a straipsnio 3 dalyje nustatyta leidžianti nukrypti nuostata, turėtų būti teikiami duomenys laukams, susijusiems su duomenų teikimu pagal kiekvieną subjektą, vadovaujantis leidžiančią nukrypti nuostatą taikančio NCB nustatytomis atitinkamomis nacionalinėmis taisyklėmis, užtikrinant, kad duomenys yra homogeniški privalomuose suskirstymuose.

36

(37)  Identifikatorius turi būti nustatytas atskirai.

37

(38)  Neteikiama, jei teikiami duomenys rinkos verte.

38

(39)  Jei centrinės vertybinių popierių duomenų bazės (CVPDB) vertybiniai popieriai kotiruojami vienetais, NCB raginami teikti duomenis apie nominaliąją vertę vienetais.

39

(40)  Sukauptas palūkanas rekomenduojama įtraukti dedant visas įmanomas pastangas.

40

(41)  Turi būti teikiami duomenys apie visą turimų vertybinių popierių sumą, jei vertybiniai popieriai yra be ISIN kodo, t. y. turimą sumą rinkoje nustatyta kaina eurais, įskaitant sukauptas palūkanas. Kiti artiniai, pavyzdžiui, balansinė vertė, galėtų būti vartojami, kai įmanoma, jei negalima gauti duomenų apie rinkos vertę.

41

(42)  
  2014 m. balandžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 680/2014, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 nustatomi įstaigų priežiūros ataskaitų teikimo techniniai įgyvendinimo standartai (OL L 191, 2014 6 28, p. 1).

42

(43)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

43

(44)  Duomenys turi būti teikiami, jei reguliavimo kapitalo skaičiavimui taikomas vidaus reitingais pagrįstas (IRB) metodas arba jei duomenis galima gauti kitais būdais.

44

(45)  Duomenys turi būti teikiami, jei reguliavimo kapitalo skaičiavimui netaikomas vidaus reitingais pagrįstas (IRB) metodas arba jei duomenis galima gauti kitais būdais.

45

(46)  Elektroninio perdavimo standartai išdėstyti atskirame dokumente.

46

(47)  M: privalomas požymis; V: pasirenkamasis požymis.

47

(48)  G: Grupės lygiu; E: Subjekto lygiu. Kai taikoma Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 4a straipsnio 3 dalyje nustatyta leidžianti nukrypti nuostata, turėtų būti teikiami duomenys laukams, susijusiems su duomenų teikimu pagal kiekvieną subjektą, vadovaujantis leidžiančią nukrypti nuostatą taikančio NCB nustatytomis atitinkamomis nacionalinėmis taisyklėmis, užtikrinant, kad duomenys yra homogeniški privalomuose suskirstymuose.

48

(49)  Elektroninio perdavimo standartai išdėstyti atskirame dokumente.

49

(50)  M: privalomas požymis; V: pasirenkamasis požymis.

50

(51)  G: Grupės lygiu; E: Subjekto lygiu. Kai taikoma Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 4a straipsnio 3 dalyje nustatyta leidžianti nukrypti nuostata, turėtų būti teikiami duomenys laukams, susijusiems su duomenų teikimu pagal kiekvieną subjektą, vadovaujantis leidžiančią nukrypti nuostatą taikančio NCB nustatytomis atitinkamomis nacionalinėmis taisyklėmis, užtikrinant, kad duomenys yra homogeniški privalomuose suskirstymuose.

51

(52)  Pageidautina, kad NCB naudotų tą patį vertybinių popierių identifikacinį numerį atitinkamam vertybiniam popieriui bent keletą metų. Be to, kiekvienas vertybinių popierių identifikacinis numeris turėtų būti susietas tik su vienu vertybiniu popieriumi. NCB turi pranešti TVPSDB operatoriams, jei jie negali to padaryti. CUSIP ir SEDOL kodai gali būti laikomi NCB vidaus numeriais.

52

(53)  Metaduomenyse NCB turėtų nurodyti naudojamą identifikacinio numerio rūšį.

53

(54)  Šie vertybiniai popieriai nebus įtraukti rengiant suvestinius duomenis.

54

(55)  Identifikatorius turi būti nustatytas atskirai.

55

(56)  
  2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1893/2006, nustatantis statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (OL L 393, 2006 12 30, p. 1).

56

(57)  Identifikatorius turi būti nustatytas atskirai. JAI naudotinas, jei taikoma.

57

(58)  Elektroninio perdavimo standartai išdėstyti atskirame dokumente.

58

(59)  M: privalomas požymis; V: pasirenkamasis požymis.

59

(60)  Elektroninio perdavimo standartai išdėstyti atskirame dokumente.

60

(61)  M: privalomas požymis; V: pasirenkamasis požymis.

61

(62)  Tik jei tiesiogiai teikiamų ir saugotojo teikiamų duomenų atskirti neįmanoma.

62

(63)  Neteikiama, jei teikiami duomenys rinkos verte

63

(64)  Sukauptas palūkanas rekomenduojama įtraukti dedant visas įmanomas pastangas.

64

(65)  Neteikiama, jei teikiami duomenys rinkos verte (ir atitinkami kiti apimties pokyčiai arba sandoriai).“

65

---

II PRIEDAS

Gairių ECB/2013/7 II priedas pakeičiamas taip:

„II PRIEDAS

PRANEŠIMAS GRUPĖS DUOMENŲ ATSKAITINGIESIEMS AGENTAMS

Pranešimas apie pripažinimą grupės duomenų atskaitinguoju agentu pagal Reglamentą (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) (1)

Europos Centrinio Banko (ECB) vardu pranešame, kad pagal Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 2 straipsnio 1 dalies b punktą ir 2 straipsnio 4 dalį ECB valdančioji taryba nusprendė [grupės duomenų atskaitingojo agento teisinis pavadinimas] statistikos tikslais pripažinti grupės duomenų atskaitinguoju agentu.

[Grupės duomenų atskaitingojo agento teisinis pavadinimas] kaip grupės duomenų atskaitingojo agento atskaitomybės prievolės nustatytos Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 3a straipsnyje.

Pripažinimo grupės duomenų atskaitinguoju agentu priežastys

Valdančioji taryba nustatė, kad pagal Reglamentą (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) [grupės duomenų atskaitingojo agento teisinis pavadinimas] atitinka šiuos grupės duomenų atskaitingojo agento kriterijus:

| a) | [grupės duomenų atskaitingojo agento teisinis pavadinimas] yra Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 1 straipsnio 10 dalyje apibrėžta ir 2 straipsnio 1 dalies b punkto i papunktyje nurodyta bankų grupei vadovaujanti įmonė arba yra pagal Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 2 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktį įstaiga arba finansų įstaiga, kuri nepriklauso bankų grupei, įsteigta dalyvaujančioje valstybėje narėje (toliau – subjektas); |
| --- | --- |

a)

[grupės duomenų atskaitingojo agento teisinis pavadinimas] yra Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 1 straipsnio 10 dalyje apibrėžta ir 2 straipsnio 1 dalies b punkto i papunktyje nurodyta bankų grupei vadovaujanti įmonė arba yra pagal Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 2 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktį įstaiga arba finansų įstaiga, kuri nepriklauso bankų grupei, įsteigta dalyvaujančioje valstybėje narėje (toliau – subjektas);

| b) | [grupės duomenų atskaitingojo agento teisinis pavadinimas] atitinka šiuos kriterijus (2):






  i) | [[grupės duomenų atskaitingojo agento teisinis pavadinimas] bankų grupės viso balanso turto vertė arba [grupės duomenų atskaitingojo agento teisinis pavadinimas] viso balanso turtas yra didesnis nei 0,5 % viso Europos Sąjungos bankų grupių konsoliduoto balanso turto pagal naujausius ECB prieinamus duomenis, t. y.: a) prieš šio pranešimo išsiuntimą buvusių kalendorinių metų gruodžio pabaigos duomenis arba b) jei a punkte nurodytų duomenų nėra – prieš tai buvusių metų gruodžio pabaigos duomenis]; |
| --- | --- | --- |

b)

[grupės duomenų atskaitingojo agento teisinis pavadinimas] atitinka šiuos kriterijus (2):

i)

[[grupės duomenų atskaitingojo agento teisinis pavadinimas] bankų grupės viso balanso turto vertė arba [grupės duomenų atskaitingojo agento teisinis pavadinimas] viso balanso turtas yra didesnis nei 0,5 % viso Europos Sąjungos bankų grupių konsoliduoto balanso turto pagal naujausius ECB prieinamus duomenis, t. y.: a) prieš šio pranešimo išsiuntimą buvusių kalendorinių metų gruodžio pabaigos duomenis arba b) jei a punkte nurodytų duomenų nėra – prieš tai buvusių metų gruodžio pabaigos duomenis];

| ii) | [bankų grupė arba subjektas yra svarbūs euro zonos finansų sistemos stabilumui ir veikimui dėl šių priežasčių: [čia pateikiamas pagrindimas, kodėl bankų grupė arba subjektas yra svarbūs euro zonos finansų sistemos stabilumui ir veikimui dėl šių priežasčių:






  — | bankų grupė arba subjektas yra glaudžiai ir stipriai susiję su kitomis euro zonos finansų įstaigomis, |
| --- | --- | --- |

ii)

[bankų grupė arba subjektas yra svarbūs euro zonos finansų sistemos stabilumui ir veikimui dėl šių priežasčių: [čia pateikiamas pagrindimas, kodėl bankų grupė arba subjektas yra svarbūs euro zonos finansų sistemos stabilumui ir veikimui dėl šių priežasčių:

—

bankų grupė arba subjektas yra glaudžiai ir stipriai susiję su kitomis euro zonos finansų įstaigomis,

| — | bankų grupė arba subjektas daug ir plačiai veikia tarptautiniu lygiu, |
| --- | --- |

—

bankų grupė arba subjektas daug ir plačiai veikia tarptautiniu lygiu,

| — | bankų grupės arba subjekto veikla yra labai sutelkta viename euro zonos banko paslaugų rinkos segmente, kuriame ji arba jis yra svarbiausias veikėjas, |
| --- | --- |

—

bankų grupės arba subjekto veikla yra labai sutelkta viename euro zonos banko paslaugų rinkos segmente, kuriame ji arba jis yra svarbiausias veikėjas,

| — | bankų grupės arba subjekto organizacinė struktūra tokia sudėtinga, kad ji arba jis yra ne vienos šalies teritorijoje]]; |
| --- | --- |

—

bankų grupės arba subjekto organizacinė struktūra tokia sudėtinga, kad ji arba jis yra ne vienos šalies teritorijoje]];

| iii) | [bankų grupė arba subjektas yra svarbūs finansų sistemos stabilumui ir veikimui [atitinkamos euro zonos valstybės narės] dėl šių priežasčių: [čia pateikiamas pagrindimas, kodėl bankų grupė arba subjektas yra svarbūs atitinkamų euro zonos valstybių narių finansų sistemos stabilumui ir veikimui:







  — | bankų grupė arba subjektas yra glaudžiai ir stipriai susiję su kitomis finansų įstaigomis šalies teritorijoje, |
| --- | --- | --- |

iii)

[bankų grupė arba subjektas yra svarbūs finansų sistemos stabilumui ir veikimui [atitinkamos euro zonos valstybės narės] dėl šių priežasčių: [čia pateikiamas pagrindimas, kodėl bankų grupė arba subjektas yra svarbūs atitinkamų euro zonos valstybių narių finansų sistemos stabilumui ir veikimui:

—

bankų grupė arba subjektas yra glaudžiai ir stipriai susiję su kitomis finansų įstaigomis šalies teritorijoje,

| — | bankų grupės arba subjekto veikla yra labai sutelkta [nurodyti banko paslaugų rinkos segmentą], kuriame ji arba jis yra svarbiausias šalies veikėjas]]. |
| --- | --- |

—

bankų grupės arba subjekto veikla yra labai sutelkta [nurodyti banko paslaugų rinkos segmentą], kuriame ji arba jis yra svarbiausias šalies veikėjas]].

Pripažinimą grupės duomenų atskaitinguoju agentu pagrindžiančios informacijos šaltinis

ECB išveda duomenis apie visą Europos Sąjungos subjektų arba bankų grupių balanso turtą remdamasis iš nacionalinių centrinių bankų surinkta informacija apie bankų grupių konsoliduotą balansą atitinkamoje valstybėje narėje, apskaičiuotą vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (3) 18 straipsnio 1, 4, 8 dalimis, 19 straipsnio 1, 3 dalimis ir 23 straipsniu.

[Prireikus pateikiamas papildomas paaiškinimas dėl bet kokiems papildomiems įtraukimo kriterijams, dėl kurių susitarė Valdančioji taryba, taikytos metodologijos.]

Prieštaravimai ir Valdančiosios tarybos peržiūra

Bet koks prašymas, kad ECB valdančioji taryba persvarstytų [grupės duomenų atskaitingojo agento teisinis pavadinimas] pripažinimą grupės duomenų atskaitinguoju agentu, remiantis pirmiau išdėstytais argumentais, gavus šį laišką turi būti pateiktas per 15 ECB darbo dienų [įterpti NCB pavadinimą ir adresą]. [Grupės duomenų atskaitingojo agento teisinis pavadinimas] pateikia tokio prašymo priežastis ir visą papildomą informaciją.

Atskaitomybės prievolių pradžios data

Jei prieštaravimų nėra, [grupės duomenų atskaitingojo agento teisinis pavadinimas] turi pateikti statistinę informaciją pagal Reglamento (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) 3a straipsnį iki [nurodyti duomenų teikimo pradžios datą, t. y. ne vėliau kaip po šešių mėnesių po šio laiško išsiuntimo].

Informuojamo subjekto statuso pokyčiai

Prašome informuoti [pranešančiojo NCB pavadinimas] apie bet kokius [grupės duomenų atskaitingojo agento teisinis pavadinimas] pokyčius dėl pavadinimo arba teisinės formos, susijungimo, restruktūrizacijos ir bet kokio kito įvykio arba aplinkybių, kurios gali paveikti [grupės duomenų atskaitingojo agento teisinis pavadinimas] atskaitomybės prievoles, per 10 ECB darbo dienų nuo tokio įvykio.

Nepaisant tokio įvykio, [grupės duomenų atskaitingojo agento teisinis pavadinimas] ir toliau taikomos Reglamente (ES) Nr. 1011/2012 (ECB/2012/24) nustatytos atskaitomybės prievolės, kol ECB vardu pranešime apie jų netaikymą.

Pagarbiai

[parašas]“

---

(1)  
  2012 m. spalio 17 d. Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) Nr. 1011/2012 dėl turimų vertybinių popierių statistikos (ECB/2012/24) (OL L 305, 2012 11 1, p. 6).

1

(2)  Nurodyti atitinkamus kriterijus, kuriuos atitinka informuojama bankų grupei vadovaujanti įmonė arba subjektas, kad ją (jį) būtų galima pripažinti grupės duomenų atskaitinguoju agentu, kaip nusprendė Valdančioji taryba.

2

(3)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

3

---