# Jurnalul Oficial L 192/2016

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 192 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5916 iulie 2016 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 192

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5916 iulie 2016

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1157 al Comisiei din 11 iulie 2016 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 964/2014 în ceea ce privește clauzele și condițiile standard pentru instrumentele financiare pentru un mecanism de coinvestiții și pentru un fond de dezvoltare urbană | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) 2016/1158 al Comisiei din 15 iulie 2016 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 452/2014 în ceea ce privește eliminarea formularelor pentru autorizațiile eliberate operatorilor din țări terțe și pentru specificațiile asociate acestora (
  1
  ) | 21 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1159 al Comisiei din 15 iulie 2016 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză și fabricat de Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited | 23 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1160 al Comisiei din 15 iulie 2016 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză și din Indonezia în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului | 49 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1161 al Comisiei din 15 iulie 2016 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 71 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2016/1162 a Băncii Centrale Europene din 30 iunie 2016 privind divulgarea de informații confidențiale în contextul procedurilor desfășurate în materie penală (BCE/2016/19) | 73 |
| | | ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Decizia nr. 3/2016 a Comitetului ambasadorilor ACP-UE din 12 iulie 2016 privind revizuirea anexei III la Acordul de parteneriat ACP-UE [2016/1163] | 77 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1157 al Comisiei din 11 iulie 2016 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 964/2014 în ceea ce privește clauzele și condițiile standard pentru instrumentele financiare pentru un mecanism de coinvestiții și pentru un fond de dezvoltare urbană

1

*

Regulamentul (UE) 2016/1158 al Comisiei din 15 iulie 2016 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 452/2014 în ceea ce privește eliminarea formularelor pentru autorizațiile eliberate operatorilor din țări terțe și pentru specificațiile asociate acestora (
  1
  )

1

21

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1159 al Comisiei din 15 iulie 2016 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză și fabricat de Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited

23

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1160 al Comisiei din 15 iulie 2016 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză și din Indonezia în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului

49

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1161 al Comisiei din 15 iulie 2016 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

71

DECIZII

*

Decizia (UE) 2016/1162 a Băncii Centrale Europene din 30 iunie 2016 privind divulgarea de informații confidențiale în contextul procedurilor desfășurate în materie penală (BCE/2016/19)

73

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Decizia nr. 3/2016 a Comitetului ambasadorilor ACP-UE din 12 iulie 2016 privind revizuirea anexei III la Acordul de parteneriat ACP-UE [2016/1163]

77

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 16.7.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 192/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/1157 AL COMISIEI

din 11 iulie 2016

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 964/2014 în ceea ce privește clauzele și condițiile standard pentru instrumentele financiare pentru un mecanism de coinvestiții și pentru un fond de dezvoltare urbană

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1), în special articolul 38 alineatul (3) al doilea paragraf,

întrucât:

| (1) | Pentru a facilita utilizarea instrumentelor financiare care sunt instituite la nivel național, regional, transnațional sau transfrontalier, gestionate de autoritatea de management sau sub responsabilitatea acesteia, în conformitate cu articolul 38 alineatul (3) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 964/2014 al Comisiei (2) a stabilit norme în ceea ce privește clauzele și condițiile standard pentru trei instrumente financiare: un împrumut cu partajarea riscurilor la nivel de portofoliu, o garanție plafonată la nivel de portofoliu și un împrumut pentru renovare. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a facilita utilizarea instrumentelor financiare care sunt instituite la nivel național, regional, transnațional sau transfrontalier, gestionate de autoritatea de management sau sub responsabilitatea acesteia, în conformitate cu articolul 38 alineatul (3) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 964/2014 al Comisiei (2) a stabilit norme în ceea ce privește clauzele și condițiile standard pentru trei instrumente financiare: un împrumut cu partajarea riscurilor la nivel de portofoliu, o garanție plafonată la nivel de portofoliu și un împrumut pentru renovare.

| (2) | Pentru a facilita și mai mult punerea în aplicare a fondurilor structurale și de investiții europene pentru beneficiarii finali, este necesar să se prevadă norme privind clauzele și condițiile standard pentru alte două instrumente financiare: un mecanism de coinvestiții și un fond de dezvoltare urbană. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a facilita și mai mult punerea în aplicare a fondurilor structurale și de investiții europene pentru beneficiarii finali, este necesar să se prevadă norme privind clauzele și condițiile standard pentru alte două instrumente financiare: un mecanism de coinvestiții și un fond de dezvoltare urbană.

| (3) | Un mecanism de coinvestiții este un instrument financiar adecvat pentru a sprijini dezvoltarea întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) în diferitele etape de dezvoltare. Mecanismele de coinvestiții ar trebui să dezvolte piața de capital locală și să atragă mai multe investiții de capital în IMM-uri prin intermediul unei abordări bazate pe parteneriatul cu investitori privați. |
| --- | --- |

(3)

Un mecanism de coinvestiții este un instrument financiar adecvat pentru a sprijini dezvoltarea întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) în diferitele etape de dezvoltare. Mecanismele de coinvestiții ar trebui să dezvolte piața de capital locală și să atragă mai multe investiții de capital în IMM-uri prin intermediul unei abordări bazate pe parteneriatul cu investitori privați.

| (4) | Un fond de dezvoltare urbană este un instrument financiar adecvat pentru abordarea concentrării accentuate a problemelor economice, de mediu și sociale ale zonelor urbane situate în zone asistate identificate pe o hartă a ajutoarelor regionale, în conformitate cu articolele 107 alineatul (3) literele (a) și (c) din tratat. Fondurile de dezvoltare urbană ar trebui utilizate pentru mobilizarea de coinvestiții provenite de la investitorii privați pentru a sprijini punerea în aplicare a proiectelor de dezvoltare urbană și ar trebui să vizeze abordarea deficiențelor pieței prin sprijinirea strategiilor de dezvoltare urbană durabilă în cazurile în care există o disponibilitate limitată a finanțării sau un interes relativ redus al investitorilor pentru sprijinirea proiectelor de dezvoltare urbană. |
| --- | --- |

(4)

Un fond de dezvoltare urbană este un instrument financiar adecvat pentru abordarea concentrării accentuate a problemelor economice, de mediu și sociale ale zonelor urbane situate în zone asistate identificate pe o hartă a ajutoarelor regionale, în conformitate cu articolele 107 alineatul (3) literele (a) și (c) din tratat. Fondurile de dezvoltare urbană ar trebui utilizate pentru mobilizarea de coinvestiții provenite de la investitorii privați pentru a sprijini punerea în aplicare a proiectelor de dezvoltare urbană și ar trebui să vizeze abordarea deficiențelor pieței prin sprijinirea strategiilor de dezvoltare urbană durabilă în cazurile în care există o disponibilitate limitată a finanțării sau un interes relativ redus al investitorilor pentru sprijinirea proiectelor de dezvoltare urbană.

| (5) | Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 964/2014 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 964/2014 ar trebui modificat în consecință.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de coordonare pentru fondurile structurale și de investiții europene, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de coordonare pentru fondurile structurale și de investiții europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 964/2014 se modifică după cum urmează:

| 1. | articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 1
  Obiect
  Prezentul regulament stabilește norme privind clauzele și condițiile standard pentru următoarele instrumente financiare:






  (a) | împrumut cu partajarea riscurilor la nivel de portofoliu („împrumut cu partajarea riscurilor”); |
| --- | --- | --- |

1.

articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament stabilește norme privind clauzele și condițiile standard pentru următoarele instrumente financiare:

(a)

împrumut cu partajarea riscurilor la nivel de portofoliu („împrumut cu partajarea riscurilor”);

| (b) | garanție plafonată la nivel de portofoliu; |
| --- | --- |

(b)

garanție plafonată la nivel de portofoliu;

| (c) | împrumut pentru renovare; |
| --- | --- |

(c)

împrumut pentru renovare;

| (d) | mecanism de coinvestiții; |
| --- | --- |

(d)

mecanism de coinvestiții;

| (e) | fond de dezvoltare urbană.”; |
| --- | --- |

(e)

fond de dezvoltare urbană.”;

| 2. | la articolul 3, titlul se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 3
  Granturi conform clauzelor și condițiilor standard”; |
| --- | --- |

2.

la articolul 3, titlul se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 3

Granturi conform clauzelor și condițiilor standard”;

| 3. | se introduc următoarele articole 8a și 8b:

  „Articolul 8a
  Mecanismul de coinvestiții

  (1)   Mecanismul de coinvestiții ia forma unui fond de investiții gestionat de un intermediar financiar care investește contribuții din partea programului fondurilor structurale și de investiții europene (ESIF) în întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri). Mecanismul de coinvestiții atrage investiții suplimentare în IMM-uri printr-o abordare bazată pe parteneriatul cu coinvestitori privați de la caz la caz.


  (2)   Mecanismul de coinvestiții respectă clauzele și condițiile stabilite în anexa V.



  Articolul 8b
  Fondul de dezvoltare urbană

  (1)   Fondul de dezvoltare urbană ia forma unui fond de împrumut și trebuie să fie înființat și gestionat de către un intermediar financiar cu contribuții din partea programului ESIF și o mobilizare a cofinanțării de cel puțin 30 % din partea intermediarului financiar și a coinvestitorilor. Fondul de dezvoltare urbană finanțează și sprijină punerea în aplicare a proiectelor de dezvoltare urbană în zonele asistate care sunt desemnate pe o hartă a ajutoarelor regionale pentru perioada 1 iulie 2014-31 decembrie 2020, în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) literele (a) și (c) din tratat, și mobilizează coinvestițiile din surse private.


  (2)   Fondul de dezvoltare urbană respectă clauzele și condițiile stabilite în anexa VI.”; |
| --- | --- |

3.

se introduc următoarele articole 8a și 8b:

„Articolul 8a

Mecanismul de coinvestiții

(1)   Mecanismul de coinvestiții ia forma unui fond de investiții gestionat de un intermediar financiar care investește contribuții din partea programului fondurilor structurale și de investiții europene (ESIF) în întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri). Mecanismul de coinvestiții atrage investiții suplimentare în IMM-uri printr-o abordare bazată pe parteneriatul cu coinvestitori privați de la caz la caz.

(2)   Mecanismul de coinvestiții respectă clauzele și condițiile stabilite în anexa V.

Articolul 8b

Fondul de dezvoltare urbană

(1)   Fondul de dezvoltare urbană ia forma unui fond de împrumut și trebuie să fie înființat și gestionat de către un intermediar financiar cu contribuții din partea programului ESIF și o mobilizare a cofinanțării de cel puțin 30 % din partea intermediarului financiar și a coinvestitorilor. Fondul de dezvoltare urbană finanțează și sprijină punerea în aplicare a proiectelor de dezvoltare urbană în zonele asistate care sunt desemnate pe o hartă a ajutoarelor regionale pentru perioada 1 iulie 2014-31 decembrie 2020, în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) literele (a) și (c) din tratat, și mobilizează coinvestițiile din surse private.

(2)   Fondul de dezvoltare urbană respectă clauzele și condițiile stabilite în anexa VI.”;

| 4. | se adaugă anexele V și VI, astfel cum figurează în anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

4.

se adaugă anexele V și VI, astfel cum figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 11 iulie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 964/2014 al Comisiei din 11 septembrie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește clauzele și condițiile standard pentru instrumentele financiare (JO L 271, 12.9.2014, p. 16).

2

---

ANEXĂ

„ANEXA V

MECANISMUL DE COINVESTIȚII

Reprezentare schematică a principiului mecanismului de coinvestiții

- % include minimul de 1 % contribuţie a intermediarului financiar

Participare (min 10 %- 40 %-60 %) *

Fonduri cu capital de risc

Investitori providenţiali şi alţii

Întreprinderi şi bănci

Profituri/pierderi

Privat

IMM 2

IMM 1

IMM X

Profituri/pierderi

Participare (90 %-60 %-40 %) + minim 1 % intermediarul financiar

Profituri/pierderi

Contribuţie

Contribuţia intermediarului financiar

Contribuţia programului

Contribuţia programului

Contribuţia privată a PO şi/sau contribuţie privată (coinvestitori)

Portofoliu de IMM-uri

Mecanismul de coinvestiţii gestionat de intermediarul financiar

Clauzele și condițiile pentru mecanismul de coinvestiții

| Structura instrumentului financiar | Mecanismul de coinvestiții investește în capitalul IMM-urilor cu contribuții din partea programului ESIF, a resurselor proprii ale intermediarului financiar și a coinvestitorilor privați.
  Intermediarul financiar este o entitate privată care ia toate deciziile privind investițiile și dezinvestițiile cu diligența unui administrator profesionist și de bună credință. Intermediarul financiar este independent din punct de vedere juridic și economic față de autoritatea de management și față de fondul de fonduri.
  Coinvestitorii privați sunt organisme private și sunt independenți din punct de vedere juridic față de intermediarul financiar.
  Mecanismul de coinvestiții este pus la dispoziție în cadrul unei operațiuni care face parte din axa prioritară definită în programul finanțat din fondurile ESI și specificată în contextul evaluării ex ante prevăzute la articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013. |
| --- | --- |
| Obiectivele instrumentului | Obiectivele instrumentului sunt:






  1. | să investească în IMM-uri în stadiul inițial, de demaraj, și în faza de extindere sau pentru realizarea de noi proiecte, pătrunderea pe noi piețe sau noi evoluții ale întreprinderilor existente, prin intermediul unor acorduri de coinvestiții (abordarea bazată pe parteneriat) cu coinvestitori, de la caz la caz. Astfel de investiții sunt efectuate în cadrul domeniului de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 651/2014 al Comisiei (*1); |

Structura instrumentului financiar

Mecanismul de coinvestiții investește în capitalul IMM-urilor cu contribuții din partea programului ESIF, a resurselor proprii ale intermediarului financiar și a coinvestitorilor privați.

Intermediarul financiar este o entitate privată care ia toate deciziile privind investițiile și dezinvestițiile cu diligența unui administrator profesionist și de bună credință. Intermediarul financiar este independent din punct de vedere juridic și economic față de autoritatea de management și față de fondul de fonduri.

Coinvestitorii privați sunt organisme private și sunt independenți din punct de vedere juridic față de intermediarul financiar.

Mecanismul de coinvestiții este pus la dispoziție în cadrul unei operațiuni care face parte din axa prioritară definită în programul finanțat din fondurile ESI și specificată în contextul evaluării ex ante prevăzute la articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

Obiectivele instrumentului

Obiectivele instrumentului sunt:

1.

să investească în IMM-uri în stadiul inițial, de demaraj, și în faza de extindere sau pentru realizarea de noi proiecte, pătrunderea pe noi piețe sau noi evoluții ale întreprinderilor existente, prin intermediul unor acorduri de coinvestiții (abordarea bazată pe parteneriat) cu coinvestitori, de la caz la caz. Astfel de investiții sunt efectuate în cadrul domeniului de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 651/2014 al Comisiei (*1);

| 2. | să furnizeze mai mult capital pentru a crește volumul de investiții pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

2.

să furnizeze mai mult capital pentru a crește volumul de investiții pentru IMM-uri.

Obiectivele sunt legate de următoarele condiții.

Contribuția programului ESIF la mecanismul de coinvestiții nu exclude finanțarea disponibilă de la alți investitori privați sau publici.

Se stabilesc cuantumul și ratele mecanismului de coinvestiții astfel încât să acopere deficitul de capital identificat în evaluarea ex ante a instrumentului financiar, în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

Programul ESIF oferă finanțare mecanismului de coinvestiții pentru a crea un portofoliu de investiții în IMM-uri. Mecanismul de coinvestiții intervine împreună cu intermediarul financiar și cu coinvestitorii, de la caz la caz.

În cazul structurii de tip fond de fonduri, fondul de fonduri transferă contribuția din programul ESIF către intermediarul financiar responsabil de mecanismul de coinvestiții.

În plus față de contribuția programului ESIF, fondul de fonduri poate furniza propriile resurse. În cazul în care resursele oferite de fondul de fonduri sunt resurse de stat, se aplică normele privind ajutoarele de stat. În cazul în care resursele fondului de fonduri sunt combinate cu alte resurse de stat, se aplică, de asemenea, articolul 21 din Regulamentul (UE) nr. 651/2014.

Implicarea ajutoarelor de stat

Investiția mecanismului de coinvestiții este pusă în aplicare ca instrument care presupune ajutor de stat. Aceasta este considerată compatibilă cu piața internă și nu necesită notificare ad hoc, cu condiția să fie îndeplinite condițiile de compatibilitate prevăzute la articolul 21 din Regulamentul (UE) nr. 651/2014.

Prezența ajutorului de stat este evaluată la nivelul fondului de fonduri, al intermediarului financiar, al investitorilor privați și al beneficiarilor finali.

În special, de la caz la caz, rata participării private totale la nivelul IMM-urilor atinge cel puțin următoarele praguri:

| (a) | 10 % pentru finanțarea de risc acordată întreprinderilor eligibile anterior realizării primei vânzări comerciale pe orice piață; |
| --- | --- |

(a)

10 % pentru finanțarea de risc acordată întreprinderilor eligibile anterior realizării primei vânzări comerciale pe orice piață;

| (b) | 40 % pentru finanțarea de risc acordată întreprinderilor eligibile care își desfășoară activitatea pe orice piață de mai puțin de șapte ani de la prima vânzare comercială; |
| --- | --- |

(b)

40 % pentru finanțarea de risc acordată întreprinderilor eligibile care își desfășoară activitatea pe orice piață de mai puțin de șapte ani de la prima vânzare comercială;

| (c) | 60 % pentru finanțarea de risc furnizată fie întreprinderilor eligibile care necesită o investiție inițială de finanțare de risc care, pe baza unui plan de afaceri elaborat în vederea intrării pe o nouă piață de produse sau pe o nouă piață geografică, este mai mare de 50 % din cifra lor de afaceri anuală medie din ultimii cinci ani, fie pentru continuarea investițiilor în întreprinderi eligibile după perioada de șapte ani de la prima vânzare comercială. |
| --- | --- |

(c)

60 % pentru finanțarea de risc furnizată fie întreprinderilor eligibile care necesită o investiție inițială de finanțare de risc care, pe baza unui plan de afaceri elaborat în vederea intrării pe o nouă piață de produse sau pe o nouă piață geografică, este mai mare de 50 % din cifra lor de afaceri anuală medie din ultimii cinci ani, fie pentru continuarea investițiilor în întreprinderi eligibile după perioada de șapte ani de la prima vânzare comercială.

Participarea privată este considerată în acest caz ca investiții efectuate de organisme private.

În sensul mecanismului de coinvestiții, ajutorul este admisibil la nivelul beneficiarilor finali în cazul în care:

| (a) | ajutorul este admisibil pentru coinvestitori privați; |
| --- | --- |

(a)

ajutorul este admisibil pentru coinvestitori privați;

| (b) | intermediarul financiar este gestionat pe o bază comercială, iar deciziile sale de finanțare sunt independente și urmăresc obținerea de profit; |
| --- | --- |

(b)

intermediarul financiar este gestionat pe o bază comercială, iar deciziile sale de finanțare sunt independente și urmăresc obținerea de profit;

| (c) | este îndeplinit plafonul participării private, astfel cum este prevăzut la articolul 21 alineatul (10) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014. |
| --- | --- |

(c)

este îndeplinit plafonul participării private, astfel cum este prevăzut la articolul 21 alineatul (10) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014.

Costurile asociate cu dezvoltarea proiectelor de investiții, în ceea ce privește obligația de diligență și în ceea ce privește beneficiarii finali, sunt acoperite de costurile și comisioanele de gestionare ale intermediarului financiar care administrează mecanismul de coinvestiții.

Activitățile sprijinite de FEADR fac obiectul normelor generale privind ajutoarele de stat.

Politica de investiții

(a)   Efectuarea plăților de la autoritatea de management sau de la fondul de fonduri către mecanismul de coinvestiții

În urma semnării unui acord de finanțare între autoritatea de management sau fondul de fonduri și intermediarul financiar, autoritatea de management relevantă sau fondul de fonduri transferă contribuțiile de la program către mecanismul de coinvestiții. Valoarea transferului acoperă nevoile în ceea ce privește investițiile și costurile și comisioanele de gestionare. Transferul se efectuează în tranșe.

Volumul investițiilor-țintă este confirmat în cadrul evaluării ex ante efectuate în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

Politica de investiții a mecanismului de coinvestiții include o strategie de ieșire clară. Această strategie este descrisă în acordul de finanțare.

(b)   Efectuarea plăților de la mecanismul de coinvestiții către IMM-urile eligibile

Mecanismul de coinvestiții coinvestește, într-o perioadă de timp limitată și prestabilită, împreună cu intermediarul financiar și alți investitori privați.

De la caz la caz, intermediarul financiar selecționat mobilizează finanțare suplimentară de la intermediarul financiar sau de la un vehicul afiliat la intermediarul financiar pentru cel puțin 1 %, în scopul alinierii dobânzii; și de la coinvestitori, adică investitorii privați.

Deciziile privind investițiile urmăresc obținerea de profit. Pentru a fi considerată bazată pe obținerea de profit, investiția trebuie să respecte următoarele condiții:

| (i) | intermediarul financiar este înființat în conformitate cu legile aplicabile și efectuează un proces de diligență, asigurând o strategie de investiții sănătoasă din punct de vedere comercial, inclusiv o politică adecvată de diversificare a riscurilor, în scopul obținerii viabilității economice și a unui nivel optim, din punctul de vedere al eficienței, în ceea ce privește dimensiunea și domeniul de aplicare teritorială a portofoliului său de investiții; |
| --- | --- |

(i)

intermediarul financiar este înființat în conformitate cu legile aplicabile și efectuează un proces de diligență, asigurând o strategie de investiții sănătoasă din punct de vedere comercial, inclusiv o politică adecvată de diversificare a riscurilor, în scopul obținerii viabilității economice și a unui nivel optim, din punctul de vedere al eficienței, în ceea ce privește dimensiunea și domeniul de aplicare teritorială a portofoliului său de investiții;

| (ii) | investiția în IMM-urile eligibile se bazează pe un plan de afaceri viabil, care cuprinde detalii despre produs, vânzări și dezvoltarea profitabilității, stabilind viabilitatea ex ante a investiției; |
| --- | --- |

(ii)

investiția în IMM-urile eligibile se bazează pe un plan de afaceri viabil, care cuprinde detalii despre produs, vânzări și dezvoltarea profitabilității, stabilind viabilitatea ex ante a investiției;

| (iii) | există o strategie de ieșire clară și realistă pentru fiecare investiție. |
| --- | --- |

(iii)

există o strategie de ieșire clară și realistă pentru fiecare investiție.

Intermediarul financiar pune în aplicare o politică de investiții coerentă care este conformă cu standardele aplicabile ale industriei și care este aliniată cu interesele financiare și obiectivele de politică ale autorității de management.

(c)   Efectuarea plăților de la coinvestitori către IMM-urile eligibile

Intermediarul financiar identifică, triază și evaluează posibilele coinvestiții la nivelul beneficiarilor finali, precum și al oricăror altor coinvestitori. Intermediarul financiar realizează o evaluare a obligației de diligență, de la caz la caz. Obligația de diligență evaluează principalele aspecte precum planul de afaceri, viabilitatea investiției și strategia de ieșire. Planul de afaceri conține detalii despre produs, vânzări și dezvoltarea profitabilității.

Rata participării private a IMM-urilor eligibile trebuie să atingă pragul minim prevăzut la articolul 21 din Regulamentul (UE) nr. 651/2014.

Acordul de coinvestiții încheiat între intermediarul financiar și coinvestitori stabilește clauzele și condițiile pentru investiția acordată beneficiarilor finali și este conform cu articolul 1 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 821/2014 al Comisiei (*2), în măsura în care articolul respectiv este aplicabil.

Contribuția fondului la instrumentul financiar: cuantum și rate (detalii despre produs)

Mecanismul de coinvestiții oferă capital pentru IMM-uri necotate care îndeplinesc cel puțin una dintre următoarele condiții:

| (a) | IMM-urile nu au funcționat pe nicio piață; |
| --- | --- |

(a)

IMM-urile nu au funcționat pe nicio piață;

| (b) | IMM-urile funcționează, pe orice piață, de mai puțin de șapte ani de la prima lor vânzare comercială; |
| --- | --- |

(b)

IMM-urile funcționează, pe orice piață, de mai puțin de șapte ani de la prima lor vânzare comercială;

| (c) | IMM-urile necesită o investiție inițială de finanțare de risc care, pe baza unui plan de afaceri elaborat în vederea intrării pe o nouă piață de produse sau pe o nouă piață geografică, este mai mare de 50 % din cifra de afaceri anuală medie a întreprinderii în ultimii cinci ani; |
| --- | --- |

(c)

IMM-urile necesită o investiție inițială de finanțare de risc care, pe baza unui plan de afaceri elaborat în vederea intrării pe o nouă piață de produse sau pe o nouă piață geografică, este mai mare de 50 % din cifra de afaceri anuală medie a întreprinderii în ultimii cinci ani;

| (d) | IMM-urile au nevoie de continuarea investițiilor în întreprinderi eligibile, inclusiv după perioada de șapte ani de la prima vânzare comercială. |
| --- | --- |

(d)

IMM-urile au nevoie de continuarea investițiilor în întreprinderi eligibile, inclusiv după perioada de șapte ani de la prima vânzare comercială.

Cuantumul și rata de cofinanțare per tranzacție se determină aplicând cel puțin următorii factori:

| (a) | dimensiunea și obiectivul mecanismului de coinvestiții; |
| --- | --- |

(a)

dimensiunea și obiectivul mecanismului de coinvestiții;

| (b) | participarea coinvestitorilor; |
| --- | --- |

(b)

participarea coinvestitorilor;

| (c) | efectul de catalizator preconizat al mecanismului de coinvestiții; respectarea plafoanelor prevăzute la articolul 21 alineatul (10) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014. |
| --- | --- |

(c)

efectul de catalizator preconizat al mecanismului de coinvestiții; respectarea plafoanelor prevăzute la articolul 21 alineatul (10) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014.

Sumele restituite din investiții către mecanismul de coinvestiții în intervalul de timp pentru investiții, astfel cum este prevăzut în acordul de finanțare, trebuie să fie reutilizate în conformitate cu articolele 44 și 45 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

Remunerarea preferențială a investitorilor privați care a avut ca scop doar participarea asimetrică la profit se stabilește în conformitate cu articolul 44 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și cu articolul 21 alineatul (13) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014.

Contribuția programului la instrumentul financiar (activități)

Portofoliul tranzacțiilor subiacente finanțate de mecanismul de coinvestiții include investiții prevăzute în favoarea beneficiarilor finali.

Criteriile de eligibilitate pentru includerea în portofoliu sunt determinate în conformitate cu dreptul Uniunii, programul ESIF, normele naționale de eligibilitate, precum și împreună cu intermediarul financiar. Intermediarul financiar deține o estimare rezonabilă a profilului de risc al portofoliului.

Coinvestiția este efectuată în favoarea beneficiarilor finali pentru perioada de timp necesară înainte de ieșirea în conformitate cu politica de investiții.

Răspunderea autorității de management

Răspunderea autorității de management în legătură cu instrumentul financiar se stabilește astfel cum se prevede la articolul 6 din Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014 al Comisiei (*3).

La lichidarea mecanismului de coinvestiții, intermediarul financiar trebuie să realizeze o evaluare aprofundată a riscului de cereri de daune împotriva mecanismului de coinvestiții și să se asigure că există sume corespunzătoare în conturi de garanție pentru a răspunde unor astfel de cereri.

Durata

Mecanismul de coinvestiții are o durată indicativă de zece ani și poate fi extinsă cu acordul autorității de management.

Se stabilește perioada de investiție a instrumentului financiar pentru a se asigura că, în conformitate cu articolul 42 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, contribuția programului este utilizată pentru investițiile acordate beneficiarilor finali nu mai târziu de 31 decembrie 2023.

Investițiile realizate după data de 31 decembrie 2020 vor fi evaluate în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat care intră în vigoare după această dată.

Investiția și partajarea riscurilor la nivelul intermediarului financiar (alinierea dobânzii)

Alinierea dobânzii între autoritatea de management și intermediarul financiar se realizează astfel:

| — | prin comisioanele de performanță prevăzute la articolele 12 și 13 din Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014; |
| --- | --- |

—

prin comisioanele de performanță prevăzute la articolele 12 și 13 din Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014;

| — | prin remunerarea intermediarului financiar care reflectă remunerarea actuală pe piață în situații comparabile, inclusiv comisionul de performanță, după caz; |
| --- | --- |

—

prin remunerarea intermediarului financiar care reflectă remunerarea actuală pe piață în situații comparabile, inclusiv comisionul de performanță, după caz;

| — | printr-o cofinanțare de către coinvestitori privați care este la nivelul minim, în conformitate cu articolul 21 alineatul (10) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014; |
| --- | --- |

—

printr-o cofinanțare de către coinvestitori privați care este la nivelul minim, în conformitate cu articolul 21 alineatul (10) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014;

| — | printr-o cofinanțare cu resurse proprii de către intermediarul financiar a minimum 1 % din fiecare tranzacție, în aceleași condiții ca și mecanismul de coinvestiții; coinvestițiile suplimentare de către intermediarul financiar fac obiectul acelorași condiții ca și mecanismul de coinvestiții; |
| --- | --- |

—

printr-o cofinanțare cu resurse proprii de către intermediarul financiar a minimum 1 % din fiecare tranzacție, în aceleași condiții ca și mecanismul de coinvestiții; coinvestițiile suplimentare de către intermediarul financiar fac obiectul acelorași condiții ca și mecanismul de coinvestiții;

| — | cofinanțarea de către alți coinvestitori care se efectuează în aceleași clauze și condiții ca și cele aplicabile mecanismului de coinvestiții, cu excepția cazului în care evaluarea ex ante menționată la articolul 37 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 estimează că trebuie să se stabilească o participare asimetrică la profit între investitorii publici și cei privați; astfel de modalități trebuie să fie în conformitate cu articolul 21 alineatul (13) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014; |
| --- | --- |

—

cofinanțarea de către alți coinvestitori care se efectuează în aceleași clauze și condiții ca și cele aplicabile mecanismului de coinvestiții, cu excepția cazului în care evaluarea ex ante menționată la articolul 37 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 estimează că trebuie să se stabilească o participare asimetrică la profit între investitorii publici și cei privați; astfel de modalități trebuie să fie în conformitate cu articolul 21 alineatul (13) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014;

| — | intermediarul financiar nu se angajează în activități de investiții în cadrul unui nou vehicul investițional care vizează același tip de beneficiari finali fie până când nu au fost investite 75 % din angajamentele mecanismului de coinvestiții, iar restul de 25 % sunt angajate ca să fie investite, fie până la sfârșitul perioadei de investiții a mecanismului de coinvestiții, dacă această dată este anterioară. |
| --- | --- |

—

intermediarul financiar nu se angajează în activități de investiții în cadrul unui nou vehicul investițional care vizează același tip de beneficiari finali fie până când nu au fost investite 75 % din angajamentele mecanismului de coinvestiții, iar restul de 25 % sunt angajate ca să fie investite, fie până la sfârșitul perioadei de investiții a mecanismului de coinvestiții, dacă această dată este anterioară.

Trebuie prevăzute proceduri vizând evitarea conflictului de interese între intermediarul financiar, coinvestitori și entitățile în care s-a investit înainte de realizarea oricărei investiții într-un beneficiar final de către intermediarul financiar selecționat.

Intermediarul financiar eligibil și coinvestitorii

Intermediarul financiar selecționat (administratorul fondului mecanismului de coinvestiții) trebuie să fie un organism privat stabilit la nivel internațional, național sau regional în statele membre. Un astfel de organism este autorizat prin lege să ofere capitaluri proprii întreprinderilor stabilite în statele membre, cum ar fi instituțiile financiare sau oricare altă instituție autorizată să furnizeze instrumente financiare.

Organismele private sunt considerate entități juridice private deținute de investitori privați sau publici care investesc pe propriul risc și din resurse proprii.

Autoritatea de management și fondul de fonduri respectă dreptul Uniunii atunci când selecționează intermediari financiari. Selecția intermediarilor financiari este deschisă, transparentă și nediscriminatorie. Selecția intermediarilor financiari instituie mecanisme adecvate de partajare a riscurilor în cazul unei remunerări preferențiale și stabilesc eventuale comisioane de performanță.

Intermediarul financiar specifică, în contextul selecției sale, condițiile și criteriile pentru evaluarea coinvestitorilor. Acestea sunt ușor de înțeles și sunt puse la dispoziția eventualilor coinvestitori. Intermediarul financiar demonstrează o abordare nediscriminatorie pentru a găsi coinvestitori și pentru a investi cu aceștia. Evaluarea coinvestitorilor poate fi controlată ex post. Intermediarii financiari sunt gestionați pe bază comercială. Se consideră că această cerință este îndeplinită în cazul în care sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 21 alineatul (15) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014.

Mecanismul de coinvestiții caută să mobilizeze coinvestitori care pun în practică cele mai bune practici. Coinvestitorii sunt investitori privați pe termen lung care investesc resurse proprii, inclusiv fonduri cu capital de risc, investitori providențiali, persoane cu disponibilități financiare ridicate, întreprinderi familiale sau societăți care și-au demonstrat know-how-ul și capacitatea operațională.

Sunt considerați coinvestitori orice investitori care, în opinia rezonabilă a intermediarului financiar, sunt investitori care funcționează în circumstanțe conforme cu principiul investitorului într-o economie de piață în cadrul unei economii de piață libere, indiferent de natura lor juridică și de tipul de proprietate.

Coinvestitorii și intermediarul financiar sunt independenți față de beneficiarii finali ai investiției, cu excepția cazului investiției ulterioare în beneficiari finali care fac deja parte din mecanismul de coinvestiții.

Eligibilitatea beneficiarului final

Beneficiarii finali sunt eligibili în temeiul dreptului UE și al legislației naționale, al programului relevant ESIF și al acordului de finanțare, cu respectarea condiției menționate la articolul 21 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014. La data semnării investiției, beneficiarii finali îndeplinesc următoarele criterii de eligibilitate:

| (a) | sunt microîntreprindere, întreprindere mică sau mijlocie («IMM-uri») (inclusiv antreprenori individuali/liber-profesioniști), astfel cum sunt definite în Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (*4); |
| --- | --- |

(a)

sunt microîntreprindere, întreprindere mică sau mijlocie («IMM-uri») (inclusiv antreprenori individuali/liber-profesioniști), astfel cum sunt definite în Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (*4);

| (b) | nu sunt excluși de articolul 1 alineatele (2)-(5) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014; |
| --- | --- |

(b)

nu sunt excluși de articolul 1 alineatele (2)-(5) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014;

| (c) | nu fac parte din unul sau mai multe sectoare restricționate (*5); |
| --- | --- |

(c)

nu fac parte din unul sau mai multe sectoare restricționate (*5);

| (d) | nu sunt întreprinderi în dificultate astfel cum se definește la articolul 2 alineatul (18) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014: |
| --- | --- |

(d)

nu sunt întreprinderi în dificultate astfel cum se definește la articolul 2 alineatul (18) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014:

| (e) | nu sunt într-o situație de nerambursare cu privire la orice alt împrumut sau leasing acordat fie de un intermediar financiar, fie de o altă instituție financiară, conform verificărilor efectuate în conformitate cu orientările interne intermediare financiare și politica de creditare standard; |
| --- | --- |

(e)

nu sunt într-o situație de nerambursare cu privire la orice alt împrumut sau leasing acordat fie de un intermediar financiar, fie de o altă instituție financiară, conform verificărilor efectuate în conformitate cu orientările interne intermediare financiare și politica de creditare standard;

| (f) | sunt stabilite și funcționează în cadrul regiunii/jurisdicției relevante a programului ESIF; |
| --- | --- |

(f)

sunt stabilite și funcționează în cadrul regiunii/jurisdicției relevante a programului ESIF;

| (g) | din motive legate de considerații referitoare la ajutoarele de stat, nu se fac investiții în societăți cotate la bursă (IMM-urile cotate pe o platformă de tranzacționare alternativă nu sunt considerate cotate în sensul acestui instrument); |
| --- | --- |

(g)

din motive legate de considerații referitoare la ajutoarele de stat, nu se fac investiții în societăți cotate la bursă (IMM-urile cotate pe o platformă de tranzacționare alternativă nu sunt considerate cotate în sensul acestui instrument);

| (h) | nu beneficiază de investiții sub formă de capital de înlocuire (inclusiv cumpărarea sau vânzarea acțiunilor de către conducerea acestora); |
| --- | --- |

(h)

nu beneficiază de investiții sub formă de capital de înlocuire (inclusiv cumpărarea sau vânzarea acțiunilor de către conducerea acestora);

| (i) | respectă dispozițiile articolelor 10 și 11 din Regulamentul (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (*6), în cazul în care sunt IMM-uri care își desfășoară activitatea în sectorul pescuitului și al acvaculturii. |
| --- | --- |

(i)

respectă dispozițiile articolelor 10 și 11 din Regulamentul (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (*6), în cazul în care sunt IMM-uri care își desfășoară activitatea în sectorul pescuitului și al acvaculturii.

Caracteristicile produsului pentru beneficiarii finali

Cuantumul și ratele mecanismului de coinvestiții sunt aliniate la rezultatele evaluării ex ante menționate la articolul 37 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și sunt în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 651/2014.

Intermediarul financiar investește în IMM-uri sub formă de investiții de capitaluri proprii sau cvasicapital cofinanțate de contribuția publică a programului, contribuțiile proprii ale intermediarului financiar și contribuțiile coinvestitorilor (poate fi inclusă contribuția privată pentru cofinanțarea fondurilor drept contribuție privată a programului) în temeiul unui acord de coinvestiții semnat între intermediarul financiar și coinvestitori. O astfel de investiție a mecanismului de coinvestiții contribuie la obiectivul programului ESIF.

Investiția totală acordată care combină resurse publice și private (și anume, una sau mai multe runde de investiții, inclusiv investițiile ulterioare) nu depășește 15 000 000 EUR pe beneficiar final eligibil, astfel cum este prevăzut la articolul 21 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014. Investiția totală permisă pentru fiecare beneficiar eligibil final se verifică prin includerea investițiilor de finanțare de risc efectuate în temeiul altor măsuri de finanțare de risc.

Raportarea și rezultatele vizate

Intermediarul financiar furnizează informații autorității de management sau fondului de fonduri, cel puțin trimestrial, într-o formă și cu un domeniu de aplicare standardizate.

Raportul include toate elementele relevante pentru ca autoritatea de management să respecte dispozițiile articolului 46 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

Statele membre își îndeplinesc, de asemenea, obligațiile de raportare și de transparență, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 651/2014.

Indicatorii sunt aliniați cu obiectivele specifice ale priorității relevante a programului ESIF care finanțează instrumentul financiar și cu rezultatele preconizate specificate în evaluarea ex ante. Indicatorii sunt măsurați și raportați cel puțin trimestrial pentru mecanismul de coinvestiții și aliniați cel puțin cu cerințele Regulamentului (UE) nr. 1303/2013. În plus față de indicatorii comuni ai axei prioritare a programului ESIF, alți indicatori sunt:

| (a) | suma investită în IMM-uri (cu defalcare); |
| --- | --- |

(a)

suma investită în IMM-uri (cu defalcare);

| (b) | numărul de IMM-uri finanțate; |
| --- | --- |

(b)

numărul de IMM-uri finanțate;

| (c) | valoarea investițiilor finanțate; |
| --- | --- |

(c)

valoarea investițiilor finanțate;

| (d) | câștigurile sau pierderile generate de investiție (dacă este cazul); |
| --- | --- |

(d)

câștigurile sau pierderile generate de investiție (dacă este cazul);

| (e) | numărul de angajați la «momentul investiției» și «numărul de angajați» la «ieșire» în cazul IMM-urilor sprijinite. |
| --- | --- |

(e)

numărul de angajați la «momentul investiției» și «numărul de angajați» la «ieșire» în cazul IMM-urilor sprijinite.

Evaluarea avantajului economic al contribuției programului

Sprijinul financiar al contribuției publice a programului la instrument se transmite beneficiarilor finali. Acest principiu se reflectă în acordul de finanțare dintre autoritatea de management sau fondul de fonduri și intermediarul financiar.

„ANEXA VI

FONDUL DE DEZVOLTARE URBANĂ

Reprezentare schematică a principiului fondului de dezvoltare urbană

Fondul de dezvoltare urbană gestionat de intermediarul financiar

Nou portofoliu de împrumuturi UDF

Proiect urban X

Pierderi

- Alţi coinvestitori la nivel de proiect

Împrumuturi pentru proiecte urbane sub rata dobânzii de pe piaţă

Împrumutiri de la coinvestitori la nivel de proiect

Acord de coinvestiţii

Contribuţia împrumutului pentru dezvoltare urbană (în conformitate cu rata de partajare a riscurilor)

Proiect urban 1

Proiect urban 2

Proiect urban 3

Împrumuturi

Portofoliu Pierderi

Recuperare

Contribuţiile intermediarului financiar şi ale coinvestitorilor la nivel de fond

Contribuţia programului

Contribuţia programului

Clauzele și condițiile fondului de dezvoltare urbană

| Structura instrumentului financiar | Fondul de dezvoltare urbană (denumit în continuare «UDF)» ia forma unui fond de împrumut care urmează să fie creat și gestionat de către un intermediar financiar cu contribuții din partea programului, urmând ca intermediarul financiar și coinvestitorii să finanțeze împrumuturile nou generate pentru proiectele de dezvoltare urbană.
  UDF este pus la dispoziție în cadrul unei operațiuni care face parte din axa prioritară definită în programul cofinanțat din fonduri ESI și în contextul evaluării ex ante prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1303/2013. |
| --- | --- |
| Obiectivul instrumentului | Obiectivele instrumentului sunt:






  1. | să combine resursele de la programul ESIF, intermediarul financiar și coinvestitori pentru a sprijini finanțarea de proiecte de dezvoltare urbană; |

Structura instrumentului financiar

Fondul de dezvoltare urbană (denumit în continuare «UDF)» ia forma unui fond de împrumut care urmează să fie creat și gestionat de către un intermediar financiar cu contribuții din partea programului, urmând ca intermediarul financiar și coinvestitorii să finanțeze împrumuturile nou generate pentru proiectele de dezvoltare urbană.

UDF este pus la dispoziție în cadrul unei operațiuni care face parte din axa prioritară definită în programul cofinanțat din fonduri ESI și în contextul evaluării ex ante prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

Obiectivul instrumentului

Obiectivele instrumentului sunt:

1.

să combine resursele de la programul ESIF, intermediarul financiar și coinvestitori pentru a sprijini finanțarea de proiecte de dezvoltare urbană;

| 2. | să furnizeze proiectelor de dezvoltare urbană situate în zone asistate, astfel cum sunt desemnate pe o hartă a ajutoarelor regionale aprobată pentru perioada 1 iulie 2014-31 decembrie 2020, în aplicarea articolului 107 alineatul (3) literele (a) și (c) din tratat, un acces mai ușor la finanțare, oferind proiectelor fonduri în condiții preferențiale. Astfel de investiții sunt efectuate în cadrul domeniului de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 651/2014. |
| --- | --- |

2.

să furnizeze proiectelor de dezvoltare urbană situate în zone asistate, astfel cum sunt desemnate pe o hartă a ajutoarelor regionale aprobată pentru perioada 1 iulie 2014-31 decembrie 2020, în aplicarea articolului 107 alineatul (3) literele (a) și (c) din tratat, un acces mai ușor la finanțare, oferind proiectelor fonduri în condiții preferențiale. Astfel de investiții sunt efectuate în cadrul domeniului de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 651/2014.

Obiectivele sunt legate de următoarele condiții.

Instrumentul UDF face parte din punerea în aplicare a intervențiilor avute în vedere în cadrul unei abordări integrate pentru o strategie de dezvoltare urbană durabilă.

Contribuția din partea programului ESIF către intermediarul financiar nu exclude finanțarea disponibilă de la alți investitori privați sau publici.

Programul ESIF oferă finanțare intermediarului financiar în scopul de a crea un portofoliu de împrumuturi pentru proiecte de dezvoltare urbană. De asemenea, programul participă la pierderi și nerespectarea obligațiilor de plată, venituri și recuperări din împrumutul UDF în acest portofoliu, de la împrumut la împrumut.

Cofinanțarea programului ESIF se realizează printr-unul dintre următoarele mijloace: contribuția la program a autorității de management, contribuția intermediarului financiar și contribuția coinvestitorilor la nivelul coinvestițiilor în fond, coinvestiții prin împrumuturi în proiecte de dezvoltare urbană și coinvestiții realizate de către alți coinvestitori.

În cazul structurii de tip fond de fonduri, fondul de fonduri transferă contribuția din programul ESIF către intermediarul financiar.

În plus față de contribuția programului ESIF, fondul de fonduri poate furniza propriile resurse, care sunt combinate cu resursele intermediarului financiar. În acest caz, fondul de fonduri preia o parte din partajarea riscurilor între contribuțiile din portofoliul de împrumuturi. Va trebui să se aplice articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 651/2014 în cazul în care resursele furnizate de fondul de fonduri sunt resurse de stat sau sunt combinate cu alte resurse de stat.

Proiectul de dezvoltare urbană

Proiectul de dezvoltare urbană face parte din punerea în aplicare a intervențiilor avute în vedere în cadrul unei abordări integrate pentru o strategie de dezvoltare urbană durabilă și care contribuie la realizarea obiectivelor definite în aceasta.

În plus, toate proiectele de dezvoltare urbană demonstrează următorii parametri:

Viabilitate financiară:

| — | Proiectele de dezvoltare urbană se bazează pe un model de afaceri, estimând fluxurile de trezorerie și vizând potențiali investitori privați. |
| --- | --- |

—

Proiectele de dezvoltare urbană se bazează pe un model de afaceri, estimând fluxurile de trezorerie și vizând potențiali investitori privați.

| — | Proiectele de dezvoltare urbană sunt structurate în așa fel încât să genereze venituri sau să reducă cheltuieli, suficiente pentru a rambursa împrumutul primit de la UDF, și sunt structurate astfel încât orice sprijin de ajutor de stat să fie stabilit la suma minimă necesară pentru ca proiectul să poată să funcționeze astfel încât să nu denatureze concurența. Proiectele au o rată internă de rentabilitate (RIR) care nu este suficientă pentru a atrage finanțare pe bază pur comercială. |
| --- | --- |

—

Proiectele de dezvoltare urbană sunt structurate în așa fel încât să genereze venituri sau să reducă cheltuieli, suficiente pentru a rambursa împrumutul primit de la UDF, și sunt structurate astfel încât orice sprijin de ajutor de stat să fie stabilit la suma minimă necesară pentru ca proiectul să poată să funcționeze astfel încât să nu denatureze concurența. Proiectele au o rată internă de rentabilitate (RIR) care nu este suficientă pentru a atrage finanțare pe bază pur comercială.

Alinierea strategică:

| — | Proiectele de dezvoltare urbană sunt parte a unei strategii de dezvoltare urbană integrată și durabilă și au potențialul de a atrage finanțări suplimentare din partea altor investitori publici și privați. |
| --- | --- |

—

Proiectele de dezvoltare urbană sunt parte a unei strategii de dezvoltare urbană integrată și durabilă și au potențialul de a atrage finanțări suplimentare din partea altor investitori publici și privați.

| — | Proiectele de dezvoltare urbană sunt conforme cu obiectivele și intervențiile avute în vedere de programul ESIF și contribuie la îndeplinirea indicatorilor relevanți de realizare ai programului ESIF. |
| --- | --- |

—

Proiectele de dezvoltare urbană sunt conforme cu obiectivele și intervențiile avute în vedere de programul ESIF și contribuie la îndeplinirea indicatorilor relevanți de realizare ai programului ESIF.

| — | Proiectele de dezvoltare urbană sunt situate în regiunea/jurisdicția relevantă și contribuie la îndeplinirea obiectivelor (inclusiv rezultate cantitative) așa cum este prevăzut în programul ESIF. |
| --- | --- |

—

Proiectele de dezvoltare urbană sunt situate în regiunea/jurisdicția relevantă și contribuie la îndeplinirea obiectivelor (inclusiv rezultate cantitative) așa cum este prevăzut în programul ESIF.

Următoarele priorități de investiții pot fi sprijinite de UDF:

| — | investiții în strategii cu emisii scăzute de dioxid de carbon pentru zonele urbane; |
| --- | --- |

—

investiții în strategii cu emisii scăzute de dioxid de carbon pentru zonele urbane;

| — | investiții pentru a asigura rezistența în caz de dezastre; |
| --- | --- |

—

investiții pentru a asigura rezistența în caz de dezastre;

| — | investiții pentru adaptarea la schimbările climatice; |
| --- | --- |

—

investiții pentru adaptarea la schimbările climatice;

| — | investiții pentru a îmbunătăți mediul urban, inclusiv prin regenerarea siturilor dezafectate și reducerea poluării aerului; |
| --- | --- |

—

investiții pentru a îmbunătăți mediul urban, inclusiv prin regenerarea siturilor dezafectate și reducerea poluării aerului;

| — | investiții în mobilitatea urbană durabilă; |
| --- | --- |

—

investiții în mobilitatea urbană durabilă;

| — | sprijinirea investițiilor în favoarea activităților independente și a creării de întreprinderi; |
| --- | --- |

—

sprijinirea investițiilor în favoarea activităților independente și a creării de întreprinderi;

| — | investiții în infrastructurile destinate serviciilor publice de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

—

investiții în infrastructurile destinate serviciilor publice de ocupare a forței de muncă;

| — | investiții în sectorul sănătății și social, în infrastructură, cercetare-dezvoltare sau servicii inovatoare, care contribuie la dezvoltarea locală și la tranziția de la forme de asistență medicală instituțională la forme de asistență medicală la nivelul comunității și primare, precum și la sporirea accesului la servicii sociale și de sănătate; |
| --- | --- |

—

investiții în sectorul sănătății și social, în infrastructură, cercetare-dezvoltare sau servicii inovatoare, care contribuie la dezvoltarea locală și la tranziția de la forme de asistență medicală instituțională la forme de asistență medicală la nivelul comunității și primare, precum și la sporirea accesului la servicii sociale și de sănătate;

| — | investiții în regenerarea fizică și economică a comunităților urbane și rurale defavorizate; |
| --- | --- |

—

investiții în regenerarea fizică și economică a comunităților urbane și rurale defavorizate;

| — | investiții pentru conservarea, protejarea, promovarea și dezvoltarea patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

—

investiții pentru conservarea, protejarea, promovarea și dezvoltarea patrimoniului cultural;

| — | investiții în învățământul superior, inclusiv colaborarea cu întreprinderi; |
| --- | --- |

—

investiții în învățământul superior, inclusiv colaborarea cu întreprinderi;

| — | investiții în dezvoltarea TIC. |
| --- | --- |

—

investiții în dezvoltarea TIC.

Implicarea ajutoarelor de stat

Investiția este considerată compatibilă cu piața internă și nu necesită notificare ad hoc, cu condiția să fie în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 651/2014.

Prezența ajutorului de stat este evaluată la nivelul fondului de fonduri, al intermediarului financiar, al investitorilor privați și al beneficiarilor finali. În această privință, intermediarul financiar și fondul de fonduri îndeplinesc următoarele condiții:

| (a) | costurile și comisioanele de administrare ale intermediarului financiar și ale fondului de fonduri reflectă remunerarea curentă de pe piață în situații comparabile, acesta fiind cazul atunci când fondul de fonduri a fost selectat printr-o procedură deschisă, transparentă și nediscriminatorie sau în cazul în care remunerarea este aliniată cu articolele 12 și 13 din Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014 și statul nu acordă niciun alt avantaj. În cazul în care fondul de fonduri doar transferă contribuția din fondurile ESI intermediarului financiar și are o misiune de interes public și nu desfășoară nicio activitate comercială atunci când pune în aplicare măsura și nu coinvestește utilizând propriile resurse – prin urmare, nu este considerat beneficiar al unui ajutor –, este suficient ca fondul de fonduri să nu fie supracompensat; |
| --- | --- |

(a)

costurile și comisioanele de administrare ale intermediarului financiar și ale fondului de fonduri reflectă remunerarea curentă de pe piață în situații comparabile, acesta fiind cazul atunci când fondul de fonduri a fost selectat printr-o procedură deschisă, transparentă și nediscriminatorie sau în cazul în care remunerarea este aliniată cu articolele 12 și 13 din Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014 și statul nu acordă niciun alt avantaj. În cazul în care fondul de fonduri doar transferă contribuția din fondurile ESI intermediarului financiar și are o misiune de interes public și nu desfășoară nicio activitate comercială atunci când pune în aplicare măsura și nu coinvestește utilizând propriile resurse – prin urmare, nu este considerat beneficiar al unui ajutor –, este suficient ca fondul de fonduri să nu fie supracompensat;

| (b) | contribuția privată la fiecare proiect de dezvoltare urbană nu este mai mică de 30 % din finanțarea totală acordată în conformitate cu articolul 16 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014; |
| --- | --- |

(b)

contribuția privată la fiecare proiect de dezvoltare urbană nu este mai mică de 30 % din finanțarea totală acordată în conformitate cu articolul 16 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014;

| (c) | UDF este gestionat pe bază comercială și asigură decizii de finanțare care urmăresc obținerea de profit. |
| --- | --- |

(c)

UDF este gestionat pe bază comercială și asigură decizii de finanțare care urmăresc obținerea de profit.

Contribuția privată este considerată în acest caz ca investiții efectuate de organisme private.

Costurile aferente obligației de diligență ale proiectelor de dezvoltare urbană sunt acoperite de costurile și comisioanele de administrare ale intermediarului financiar care administrează UDF.

Remunerarea preferențială (condiții asimetrice privind mecanismele de partajare a riscurilor) pentru fondul de fonduri, contribuția intermediarului financiar și contribuțiile coinvestitorilor la nivel de fond și la nivel de proiect sub formă de împrumuturi, în cazul în care există, sunt stabilite în conformitate cu articolul 44 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și cu articolul 16 alineatul (8) literele (b) și (c) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014, astfel cum se specifică în continuare la politica tarifară.

Nu sunt posibile condiții asimetrice pentru ceilalți coinvestitori la nivel de proiect, deoarece contribuțiile lor nu sunt investite în împrumuturi și în afara UDF.

Politica de creditare

(a)   Efectuarea plăților de la autoritatea de management sau de la fondul de fonduri către intermediarul financiar

În urma semnării unui acord de finanțare între autoritatea de management sau fondul de fonduri și intermediarul financiar, autoritatea de management relevantă sau fondul de fonduri transferă contribuțiile publice de la program la intermediarul financiar care plasează aceste contribuții într-un UDF dedicat. Transferul se efectuează în tranșe și respectă plafoanele specificate la articolul 41 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

Volumul de creditare-țintă și intervalul de rată a dobânzii sunt confirmate în cadrul evaluării ex ante în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și sunt luate în considerare pentru determinarea naturii instrumentului (instrument reînnoibil sau nereînnoibil).

(b)   Generarea unui portofoliu de împrumuturi

Intermediarul financiar are obligația să genereze, într-o perioadă limitată prestabilită de timp, un portofoliu de împrumuturi eligibile pentru proiecte de dezvoltare urbană, în plus față de activitățile sale curente de împrumut, parțial finanțate din fondurile acordate în cadrul programului, la rata de partajare a riscurilor convenită în acordul de finanțare.

Intermediarul financiar pune în aplicare o politică de creditare coerentă bazată pe o strategie de investiții convenită, care să permită o bună gestionare a portofoliului de credite, respectând în același timp standardele aplicabile ale industriei și luând în considerare în mod corespunzător interesele financiare și obiectivele de politică ale autorității de management. Strategia de investiții este definită în temeiul strategiei de dezvoltare urbană integrată și durabilă, al activității-țintă, al zonelor spațiale țintă și al cheltuielilor eligibile.

Identificarea, selectarea, obligația de diligență, documentarea și executarea împrumuturilor acordate beneficiarilor finali se efectuează de către intermediarul financiar în conformitate cu procedurile sale standard și cu principiile stabilite în acordul de finanțare relevant.

În cazul coinvestitorilor care acordă împrumuturi pentru proiecte de dezvoltare urbană, ar trebui semnat un acord de coinvestiții între intermediarul financiar și coinvestitorii care acordă împrumutul în mod direct pentru un proiect de dezvoltare urbană. Acest acord definește clauzele și condițiile pentru investiții către beneficiarii finali și, dacă este cazul, este în conformitate cu articolul 1 alineatul (3) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 821/2014 al Comisiei (*7). Un astfel de acord de coinvestiții precizează condițiile pentru mecanisme de partajare a riscurilor, dacă este cazul.

(c)   Reutilizarea resurselor restituite instrumentului financiar

Resursele restituite instrumentului financiar sunt reutilizate în cadrul aceluiași instrument financiar (reînnoibile în cadrul aceluiași instrument financiar) sau, după ce au fost restituite autorității de management sau fondului de fonduri, acestea sunt utilizate în conformitate cu articolele 44 și 45 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

O astfel de abordare de tip reînnoibil, menționată la articolele 44 și 45 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, este inclusă în acordul de finanțare.

Atunci când acestea sunt reînnoibile în cadrul aceluiași instrument financiar, ca o chestiune de principiu, sumele care pot fi atribuite sprijinului din fonduri ESI și care sunt rambursate și/sau recuperate de către intermediarul financiar din împrumuturi acordate beneficiarilor finali în termenul acordat pentru investiții sunt puse la dispoziție pentru o nouă utilizare în cadrul aceluiași instrument financiar.

Alternativ, în cazul în care autoritatea de management sau fondul de fonduri este rambursat(ă) direct, rambursările se produc în mod regulat, reflectând: (i) rambursarea principalului; (ii) orice sume recuperate și deducerile pierderilor aferente împrumuturilor; și (iii) orice plăți ale ratei dobânzilor. Aceste resurse trebuie să fie utilizate în conformitate cu articolele 44 și 45 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

(d)   Recuperările pierderilor

Intermediarul financiar ia măsuri de recuperare în legătură cu fiecare împrumut nerambursat finanțat de UDF, în conformitate cu orientările și procedurile sale interne.

Sumele recuperate de către intermediarul financiar (suma netă după deducerea costurilor de recuperare și executare silită, dacă este cazul) se distribuie între intermediarul financiar, autoritatea de management și fondul de fonduri.

(e)   Dobânda și alte câștiguri

Dobânda și alte câștiguri generate de sprijinul din fondurile ESI pentru instrumentul financiar sunt utilizate în conformitate cu articolul 43 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

Politica tarifară

Atunci când își propune prețurile, intermediarul financiar reduce cerința colaterală globală și rata dobânzii percepută pentru fiecare împrumut inclus în portofoliu la alocarea furnizată de contribuția publică a programului și de mecanismele de partajare a riscurilor.

Politica tarifară cuprinde cel puțin următoarele elemente:

| 1. | Rata dobânzii la participarea intermediarului financiar este stabilită în sistem de piață (și anume, conform politicii proprii a intermediarului financiar). |
| --- | --- |

1.

Rata dobânzii la participarea intermediarului financiar este stabilită în sistem de piață (și anume, conform politicii proprii a intermediarului financiar).

| 2. | Rata globală a dobânzii, care urmează a fi percepută pentru împrumuturile acordate proiectelor de dezvoltare urbană eligibile incluse în portofoliu, trebuie să fie redusă proporțional cu alocarea furnizată de contribuția publică a programului. Această reducere ia în considerare comisioanele pe care autoritatea de management le-ar putea impune asupra contribuției programului și asupra mecanismelor de partajare a riscurilor. |
| --- | --- |

2.

Rata globală a dobânzii, care urmează a fi percepută pentru împrumuturile acordate proiectelor de dezvoltare urbană eligibile incluse în portofoliu, trebuie să fie redusă proporțional cu alocarea furnizată de contribuția publică a programului. Această reducere ia în considerare comisioanele pe care autoritatea de management le-ar putea impune asupra contribuției programului și asupra mecanismelor de partajare a riscurilor.

| 3. | Politica tarifară rămâne constantă în timpul perioadei de eligibilitate. |
| --- | --- |

3.

Politica tarifară rămâne constantă în timpul perioadei de eligibilitate.

Contribuția programului la instrumentul financiar: cuantum și rate (detalii despre produs)

Rata reală de partajare a riscurilor, contribuția publică a programului, remunerarea preferențială și rata dobânzii la împrumuturi se bazează pe constatările evaluării ex ante și este astfel încât să asigure faptul că beneficiul pentru beneficiarii finali este în conformitate cu articolul 16 alineatul (8) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014.

Dimensiunea portofoliului-țintă al UDF este stabilit pe baza evaluării ex ante care justifică sprijinul pentru instrumentul financiar în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și ia în considerare abordarea de tip reînnoibil a instrumentului, dacă este cazul.

Alocarea UDF și rata de partajare a riscurilor sunt stabilite astfel încât să acopere deficiențele identificate în cadrul evaluării ex ante și să respecte condițiile prevăzute în prezenta anexă.

Rata minimă de cofinanțare convenită cu intermediarul financiar este definită pentru fiecare împrumut eligibil inclus în portofoliu, corespunzând cu partea maximă din valoarea principalului împrumutului eligibil finanțat de program. Rata de partajare a riscurilor convenită cu intermediarul financiar determină partea pierderilor care urmează să fie partajate între intermediarul financiar, coinvestitori (la nivel de fond și la nivel de proiect) și contribuția programului în absența oricărui alt mecanism.

Clauzele și condițiile detaliate pentru finanțarea care urmează să fie oferită de un UDF se determină înainte de a realiza o investiție pentru fiecare proiect de dezvoltare urbană, pe baza previziunilor financiare pregătite pentru proiectul de dezvoltare urbană și verificate de către intermediarul financiar.

Contribuția programului la instrumentul financiar (activități)

Portofoliul tranzacțiilor subiacente finanțate de UDF include împrumuturi pentru proiecte de dezvoltare urbană.

Criteriile de eligibilitate pentru includerea în portofoliu sunt determinate în conformitate cu dreptul Uniunii, programul ESIF, normele naționale de eligibilitate, strategia de investiții (parte a abordării integrate pentru strategia de dezvoltare urbană durabilă) și împreună cu intermediarul financiar. Intermediarul financiar deține o estimare rezonabilă a profilului de risc al portofoliului.

Intermediarul financiar are obligația de a identifica un portofoliu de proiecte de dezvoltare urbană, de a investi în acesta și de a-l gestiona în mod durabil, pe baza unei strategii de investiții confirmate în cadrul evaluării ex ante. Intermediarul financiar gestionează un portofoliu de proiecte de dezvoltare urbană care fac parte din punerea în aplicare a intervențiilor avute în vedere în cadrul unei abordări integrate pentru o strategie de dezvoltare urbană durabilă.

Pentru fiecare proiect de dezvoltare urbană, intermediarul financiar furnizează cel puțin următoarele:

| (a) | o descriere generală a proiectului și calendarul acestuia, inclusiv o descriere a partenerilor de cofinanțare și a acționarilor și planul de finanțare detaliat al proiectului; |
| --- | --- |

(a)

o descriere generală a proiectului și calendarul acestuia, inclusiv o descriere a partenerilor de cofinanțare și a acționarilor și planul de finanțare detaliat al proiectului;

| (b) | o justificare pentru selectarea pentru contribuția din partea programului, inclusiv o evaluare inițială a viabilității proiectului și necesitatea ulterioară de investiții UDF; |
| --- | --- |

(b)

o justificare pentru selectarea pentru contribuția din partea programului, inclusiv o evaluare inițială a viabilității proiectului și necesitatea ulterioară de investiții UDF;

| (c) | o identificare a riscurilor; |
| --- | --- |

(c)

o identificare a riscurilor;

| (d) | conformitatea cu obiectivele proiectului descrise în programul respectiv. Aceasta înseamnă că proiectele de dezvoltare urbană selectate contribuie la realizarea obiectivelor programului, inclusiv rezultatele cantitative, așa cum este prevăzut în axele prioritare relevante ale programului. |
| --- | --- |

(d)

conformitatea cu obiectivele proiectului descrise în programul respectiv. Aceasta înseamnă că proiectele de dezvoltare urbană selectate contribuie la realizarea obiectivelor programului, inclusiv rezultatele cantitative, așa cum este prevăzut în axele prioritare relevante ale programului.

Atunci când pune în aplicare portofoliul, intermediarul financiar, în special:

| (a) | identifică, investește în și conduce negocierile și structurarea investițiilor financiare în proiecte de dezvoltare urbană viabile care îndeplinesc cerințele și criteriile aplicabile programului relevant; |
| --- | --- |

(a)

identifică, investește în și conduce negocierile și structurarea investițiilor financiare în proiecte de dezvoltare urbană viabile care îndeplinesc cerințele și criteriile aplicabile programului relevant;

| (b) | efectuează o evaluare atât în ceea ce privește conformitatea, cât și investițiile, a cerințelor strategiei de investiții. Un test de viabilitate trebuie să demonstreze că proiectul nu ar fi executat în lipsa investițiilor UDF; |
| --- | --- |

(b)

efectuează o evaluare atât în ceea ce privește conformitatea, cât și investițiile, a cerințelor strategiei de investiții. Un test de viabilitate trebuie să demonstreze că proiectul nu ar fi executat în lipsa investițiilor UDF;

| (c) | raportează privind proiectele de dezvoltare urbană, în conformitate cu articolul 46 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013; |
| --- | --- |

(c)

raportează privind proiectele de dezvoltare urbană, în conformitate cu articolul 46 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013;

| (d) | se asigură că cel puțin 30 % din totalul finanțării acordate unui proiect de dezvoltare urbană este de origine privată și că este realizată cea mai bună mobilizare posibilă a resurselor private. |
| --- | --- |

(d)

se asigură că cel puțin 30 % din totalul finanțării acordate unui proiect de dezvoltare urbană este de origine privată și că este realizată cea mai bună mobilizare posibilă a resurselor private.

Răspunderea autorității de management

Răspunderea autorității de management în legătură cu instrumentul financiar se stabilește astfel cum se prevede la articolul 6 din Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014.

Pierderile acoperite sunt valori ale principalului datorate, de plătit și restante și dobânzile standard (dar cu excepția penalităților pentru întârziere la plată și a oricăror alte costuri și cheltuieli).

Durata

Se stabilește perioada de creditare a instrumentului financiar pentru a se asigura faptul că, în conformitate cu articolul 42 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, contribuția programului este utilizată pentru împrumuturile acordate beneficiarilor finali nu mai târziu de 31 decembrie 2023.

Investițiile realizate după 31 decembrie 2020 trebuie să fie verificate în scopul asigurării conformității cu normele privind ajutoarele de stat, care vor intra în vigoare după această dată.

Creditarea și partajarea riscurilor la nivelul intermediarului financiar (alinierea dobânzii)

Alinierea dobânzii între autoritatea de management, coinvestitori și intermediarul financiar se realizează astfel:

| — | prin comisioanele de performanță prevăzute la articolele 12 și 13 din Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014; |
| --- | --- |

—

prin comisioanele de performanță prevăzute la articolele 12 și 13 din Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014;

| — | prin remunerarea intermediarului financiar care reflectă remunerarea actuală pe piață în situații comparabile; |
| --- | --- |

—

prin remunerarea intermediarului financiar care reflectă remunerarea actuală pe piață în situații comparabile;

| — | intermediarul financiar asigură finanțarea a cel puțin 30 % din totalul angajamentului de finanțare pentru creditarea de proiecte de dezvoltare urbană. Din acest 30 %, cel puțin 1 % din totalul angajamentului de finanțare al UDF pentru fiecare proiect este investit de către intermediarul financiar din resursele sale proprii în aceleași clauze și condiții ca și contribuția programului. Minimul de 29 % care rămâne este furnizat de intermediarul financiar, coinvestitorii la nivel de fond sau coinvestitorii la nivel de proiect prin împrumuturi; |
| --- | --- |

—

intermediarul financiar asigură finanțarea a cel puțin 30 % din totalul angajamentului de finanțare pentru creditarea de proiecte de dezvoltare urbană. Din acest 30 %, cel puțin 1 % din totalul angajamentului de finanțare al UDF pentru fiecare proiect este investit de către intermediarul financiar din resursele sale proprii în aceleași clauze și condiții ca și contribuția programului. Minimul de 29 % care rămâne este furnizat de intermediarul financiar, coinvestitorii la nivel de fond sau coinvestitorii la nivel de proiect prin împrumuturi;

| — | valoarea totală a cofinanțării private este de cel puțin 30 % din totalul finanțării acordate unui proiect de dezvoltare urbană; |
| --- | --- |

—

valoarea totală a cofinanțării private este de cel puțin 30 % din totalul finanțării acordate unui proiect de dezvoltare urbană;

| — | cofinanțarea de către coinvestitori ar putea fi considerată fie drept cofinanțare națională a fondurilor ESI, dacă nu provine din resursele proprii ale beneficiarilor finali (în cazul în care o astfel de cofinanțare este apoi investită în cheltuieli pentru proiecte eligibile), fie complementară la contribuția publică a programului; |
| --- | --- |

—

cofinanțarea de către coinvestitori ar putea fi considerată fie drept cofinanțare națională a fondurilor ESI, dacă nu provine din resursele proprii ale beneficiarilor finali (în cazul în care o astfel de cofinanțare este apoi investită în cheltuieli pentru proiecte eligibile), fie complementară la contribuția publică a programului;

| — | partajarea riscurilor cu intermediarul financiar și cu coinvestitorii (la nivel de fond sau la nivel de proiect de dezvoltare urbană) se face în mod proporțional în ceea ce privește contribuția programului, cu excepția cazului în care evaluarea ex ante menționată la articolul 37 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 estimează că este nevoie de o remunerare preferențială sub forma unui set de partajare asimetrică a riscurilor între coinvestitorii publici și privați. Aceste mecanisme sunt în conformitate cu articolul 16 alineatul (8) literele (b) și (c) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014 și sunt incluse în acordul de coinvestiții dintre părți. Aceste mecanisme nu se aplică procentului de 1 % investit de către intermediarul financiar din resursele sale proprii, astfel cum se prevede mai sus în vederea alinierii dobânzii. |
| --- | --- |

—

partajarea riscurilor cu intermediarul financiar și cu coinvestitorii (la nivel de fond sau la nivel de proiect de dezvoltare urbană) se face în mod proporțional în ceea ce privește contribuția programului, cu excepția cazului în care evaluarea ex ante menționată la articolul 37 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 estimează că este nevoie de o remunerare preferențială sub forma unui set de partajare asimetrică a riscurilor între coinvestitorii publici și privați. Aceste mecanisme sunt în conformitate cu articolul 16 alineatul (8) literele (b) și (c) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014 și sunt incluse în acordul de coinvestiții dintre părți. Aceste mecanisme nu se aplică procentului de 1 % investit de către intermediarul financiar din resursele sale proprii, astfel cum se prevede mai sus în vederea alinierii dobânzii.

Intermediari financiari eligibili

Intermediarul financiar selecționat este un organism public sau privat instituit într-un stat membru și este autorizat, conform legii, să furnizeze împrumuturi pentru proiecte de dezvoltare urbană situate în jurisdicția programului care contribuie la instrumentul financiar. Intermediarul financiar eligibil demonstrează, de asemenea, capacitatea de a gestiona un UDF și de a monitoriza portofoliul proiectelor de dezvoltare urbană. Este vorba despre elementele prevăzute la articolul 7 din Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014. Intermediarul financiar eligibil demonstrează, de asemenea, experiență în cadrul pieței vizate relevante și un istoric adecvat în gestionarea unor proiecte echivalente sau similare sau a unor vehicule investiționale care investesc în proiecte similare cu cele avute în vedere de UDF, inclusiv experiență în utilizarea fondurilor ESI.

Intermediarul financiar este reglementat în mod corespunzător de către organismul național de reglementare a serviciilor financiare și urmează cele mai bune practici privind administrarea profesionistă a fondurilor.

Intermediarul financiar este gestionat pe bază comercială. Se consideră că această cerință este îndeplinită în cazul în care sunt respectate condițiile prevăzute la articolul 16 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014.

Organismele private sunt considerate entități juridice private deținute de investitori privați sau publici care investesc pe propriul risc și din resurse proprii.

Structura juridică a UDF permite finanțare suplimentară pentru a mobiliza contribuția programului de la alți investitori în proiectele de dezvoltare urbană.

Autoritatea de management și fondul de fonduri respectă dreptul Uniunii atunci când selecționează intermediari financiari. Selecția intermediarilor financiari este deschisă, transparentă și nediscriminatorie. Selecția intermediarilor financiari vizează instituirea de mecanisme adecvate de partajare a riscurilor în cazul remunerării preferențiale.

Procesul de selecție a intermediarului financiar evaluează strategia de investiții a UDF, luarea deciziilor și abordarea globală a guvernanței, capacitatea de gestionare și contribuția intermediarului financiar din resursele sale proprii la UDF. În procesul de selecție, unul dintre criteriile de eligibilitate pentru selecția intermediarului financiar este capacitatea sa de a propune și de a elabora un portofoliu de proiecte de dezvoltare urbană care urmează a fi finanțate, luând în considerare cea mai competitivă politică tarifară propusă de intermediarul financiar care participă la procesul de selecție.

Intermediarul financiar este responsabil pentru identificarea și evaluarea proiectelor de dezvoltare urbană. Odată selecționat, intermediarul financiar gestionează o serie de proiecte de dezvoltare urbană.

Seria de proiecte de dezvoltare urbană cuprinde proiecte pe care intermediarul financiar se angajează să le finanțeze, pe baza informațiilor disponibile la momentul respectiv.

Sunt considerați investitori orice investitori care, în opinia rezonabilă a intermediarului financiar, sunt investitori care funcționează în circumstanțe conforme cu principiul investitorului într-o economie de piață în cadrul unei economii de piață libere, indiferent de natura lor juridică și de tipul de proprietate.

Intermediarul financiar specifică, în contextul selecției sale, condițiile și criteriile pentru evaluarea coinvestitorilor. Acestea sunt ușor de înțeles și sunt puse la dispoziția eventualilor coinvestitori. Intermediarul financiar demonstrează o abordare nediscriminatorie pentru a găsi coinvestitori și pentru a investi împreună cu aceștia. Evaluarea coinvestitorilor poate fi controlată ex post.

Eligibilitatea beneficiarilor finali

Beneficiarii finali sunt eligibili în temeiul dreptului UE și al legislației naționale, al programului relevant ESIF și al acordului de finanțare, cu respectarea condiției menționate la articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 651/2014. La data semnării împrumutului, beneficiarii finali îndeplinesc următoarele criterii de eligibilitate:

| (a) | sunt actori ai dezvoltării urbane, adică întreprinderi cu un statut juridic care permite contractarea de datorii și punerea în aplicare a proiectelor de dezvoltare urbană, cu diferite structuri de proprietate, de exemplu prin combinarea capitalului privat și public; |
| --- | --- |

(a)

sunt actori ai dezvoltării urbane, adică întreprinderi cu un statut juridic care permite contractarea de datorii și punerea în aplicare a proiectelor de dezvoltare urbană, cu diferite structuri de proprietate, de exemplu prin combinarea capitalului privat și public;

| (b) | sunt parteneri activi pentru autoritățile locale și regionale, stimulând dezvoltarea urbană prin investiții în proiecte de dezvoltare urbană. Beneficiarii finali trebuie să aibă interes juridic corespunzător pentru activul în care se realizează investiția; |
| --- | --- |

(b)

sunt parteneri activi pentru autoritățile locale și regionale, stimulând dezvoltarea urbană prin investiții în proiecte de dezvoltare urbană. Beneficiarii finali trebuie să aibă interes juridic corespunzător pentru activul în care se realizează investiția;

| (c) | nu sunt excluși pe baza dispozițiilor articolului 1 alineatele (2)-(5) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014; |
| --- | --- |

(c)

nu sunt excluși pe baza dispozițiilor articolului 1 alineatele (2)-(5) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014;

| (d) | nu fac parte dintr-unul sau mai multe sectoare restricționate (*8). |
| --- | --- |

(d)

nu fac parte dintr-unul sau mai multe sectoare restricționate (*8).

| (e) | nu sunt întreprindere în dificultate astfel cum se definește la articolul 2 alineatul (18) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014; |
| --- | --- |

(e)

nu sunt întreprindere în dificultate astfel cum se definește la articolul 2 alineatul (18) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014;

| (f) | nu au încălcat regulile sau nu sunt într-o situație de nerambursare cu privire la orice alt împrumut sau leasing acordat fie de intermediarul financiar, fie de o altă instituție financiară, conform verificărilor efectuate în conformitate cu orientările interne intermediare financiare și politica de creditare standard; |
| --- | --- |

(f)

nu au încălcat regulile sau nu sunt într-o situație de nerambursare cu privire la orice alt împrumut sau leasing acordat fie de intermediarul financiar, fie de o altă instituție financiară, conform verificărilor efectuate în conformitate cu orientările interne intermediare financiare și politica de creditare standard;

| (g) | investesc în proiecte de dezvoltare urbană care sunt puse în aplicare în zone asistate, astfel cum sunt desemnate pe o hartă a ajutoarelor regionale aprobată pentru perioada 1.7.2014-31.12.2020, în aplicarea articolului 107 alineatul (3) literele (a) și (c) din tratat. |
| --- | --- |

(g)

investesc în proiecte de dezvoltare urbană care sunt puse în aplicare în zone asistate, astfel cum sunt desemnate pe o hartă a ajutoarelor regionale aprobată pentru perioada 1.7.2014-31.12.2020, în aplicarea articolului 107 alineatul (3) literele (a) și (c) din tratat.

De asemenea, la momentul investiției și în timpul rambursării împrumutului, beneficiarii finali au un sediu social într-un stat membru, iar activitatea pentru care a fost acordat împrumutul se desfășoară în statul membru relevant și în regiunea/jurisdicția relevantă a programului ESIF.

Caracteristicile produsului pentru beneficiarii finali

UDF furnizează beneficiarilor finali împrumuturile care contribuie la obiectivul programului și care sunt cofinanțate de program. Cuantumul și ratele UDF sunt aliniate cu rezultatele evaluării ex ante menționate la articolul 37 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și sunt în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 651/2014.

Împrumuturile sunt utilizate exclusiv în următoarele scopuri permise:

| (a) | investiții în active corporale și necorporale; |
| --- | --- |

(a)

investiții în active corporale și necorporale;

| (b) | capital de lucru legat de activități de dezvoltare sau de expansiune, care sunt auxiliare activităților menționate la litera (a) de mai sus și sunt legate de acestea (natura auxiliară se dovedește, printre altele, prin planul de afaceri al proiectului de dezvoltare urbană și prin valoarea finanțării). |
| --- | --- |

(b)

capital de lucru legat de activități de dezvoltare sau de expansiune, care sunt auxiliare activităților menționate la litera (a) de mai sus și sunt legate de acestea (natura auxiliară se dovedește, printre altele, prin planul de afaceri al proiectului de dezvoltare urbană și prin valoarea finanțării).

Împrumuturile UDF incluse în portofoliu îndeplinesc, în orice moment, următoarele criterii de eligibilitate:

| (c) | împrumuturile sunt nou generate, cu excluderea refinanțării împrumuturilor existente sau a finanțării proiectelor completate; |
| --- | --- |

(c)

împrumuturile sunt nou generate, cu excluderea refinanțării împrumuturilor existente sau a finanțării proiectelor completate;

| (d) | valoarea totală a investițiilor UDF pentru proiectul de dezvoltare urbană nu depășește 20 000 000 EUR, astfel cum se prevede la articolul 16 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014; |
| --- | --- |

(d)

valoarea totală a investițiilor UDF pentru proiectul de dezvoltare urbană nu depășește 20 000 000 EUR, astfel cum se prevede la articolul 16 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 651/2014;

| (e) | împrumuturile asigură finanțarea pentru una sau mai multe dintre scopurile permise, în EUR și/sau în moneda națională din jurisdicția relevantă și/sau, după caz, în orice altă monedă; |
| --- | --- |

(e)

împrumuturile asigură finanțarea pentru una sau mai multe dintre scopurile permise, în EUR și/sau în moneda națională din jurisdicția relevantă și/sau, după caz, în orice altă monedă;

| (f) | împrumuturile nu sunt sub formă de credite de tip mezanin, datorii subordonate sau cvasicapital; |
| --- | --- |

(f)

împrumuturile nu sunt sub formă de credite de tip mezanin, datorii subordonate sau cvasicapital;

| (g) | împrumuturile nu sunt sub formă de linii de credit de tip reînnoibil; |
| --- | --- |

(g)

împrumuturile nu sunt sub formă de linii de credit de tip reînnoibil;

| (h) | împrumuturile au un program de rambursare: inclusiv amortizare regulată și/sau plăți de tip «bullet»; |
| --- | --- |

(h)

împrumuturile au un program de rambursare: inclusiv amortizare regulată și/sau plăți de tip «bullet»;

| (i) | împrumuturile nu finanțează activități pur financiare și furnizarea de credite de consum; |
| --- | --- |

(i)

împrumuturile nu finanțează activități pur financiare și furnizarea de credite de consum;

| (j) | scadență: împrumuturile au scadența minimă de 12 luni (inclusiv perioada de grație relevantă, dacă este cazul) și o scadență maximă de până la 360 de luni. |
| --- | --- |

(j)

scadență: împrumuturile au scadența minimă de 12 luni (inclusiv perioada de grație relevantă, dacă este cazul) și o scadență maximă de până la 360 de luni.

Raportarea și rezultatele vizate

Intermediarul financiar furnizează informații autorității de management sau fondului de fonduri cel puțin trimestrial, într-o formă și cu un domeniu de aplicare standardizate.

Raportul include toate elementele relevante pentru ca autoritatea de management să respecte dispozițiile articolului 46 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

Statele membre își îndeplinesc, de asemenea, obligațiile de raportare și de transparență, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 651/2014.

Indicatorii sunt aliniați cu obiectivele specifice ale priorității relevante a programului ESIF care finanțează instrumentul financiar și cu rezultatele preconizate specificate în evaluarea ex ante. Indicatorii sunt măsurați și raportați cel puțin trimestrial pentru UDF și aliniați cel puțin cu cerințele Regulamentului (UE) nr. 1303/2013. În plus față de indicatorii comuni ai axei prioritare a programului ESIF, alți indicatori sunt:

| (a) | numărul de împrumuturi/proiecte finanțate; |
| --- | --- |

(a)

numărul de împrumuturi/proiecte finanțate;

| (b) | cuantumul împrumuturilor finanțate; |
| --- | --- |

(b)

cuantumul împrumuturilor finanțate;

| (c) | nerambursări (număr și cuantum); |
| --- | --- |

(c)

nerambursări (număr și cuantum);

| (d) | resurse rambursate și câștiguri. |
| --- | --- |

(d)

resurse rambursate și câștiguri.

Evaluarea avantajului economic al contribuției programului

Avantajul financiar al contribuției publice a programului la instrument se transferă beneficiarilor finali, luând în considerare, dacă este cazul, condițiile de finanțare favorabile oferite de contribuția publică a programului la UDF.

Intermediarul financiar reduce rata globală a dobânzii efective și politica de garantare, dacă este cazul, percepute de la beneficiarii finali în cadrul fiecărui împrumut eligibil inclus în portofoliu, reflectând condițiile de finanțare favorabile ale contribuției programului la UDF.

Acest principiu se reflectă în acordul de finanțare dintre autoritatea de management sau fondul de fonduri și intermediarul financiar.

---

(*1)  Regulamentul (UE) nr. 651/2014 al Comisiei din 17 iunie 2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața internă în aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat (JO L 187, 26.6.2014, p. 1).

*1

(*2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 821/2014 al Comisiei din 28 iulie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește modalitățile detaliate de transfer și de gestionare a contribuțiilor programelor, raportarea cu privire la instrumentele financiare, caracteristicile tehnice ale măsurilor de informare și de comunicare pentru operațiuni, precum și sistemul pentru înregistrarea și stocarea datelor (JO L 223, 29.7.2014, p. 7).

*2

(*3)  Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014 al Comisiei din 3 martie 2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (JO L 138, 13.5.2014, p. 5).

*3

(*4)  Recomandarea Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea of microîntreprinderilor, a întreprinderilor mici și mijlocii (JO L 124, 20.5.2003, p. 36).

*4

Întreprindere cu mai puțin de 250 de angajați și cu o cifră de afaceri mai mică de 50 de milioane EUR sau active totale sub 43 de milioane EUR și care, de asemenea, nu face parte dintr-un grup care depășește pragurile respective. În conformitate cu recomandarea Comisiei, «o întreprindere este considerată a fi orice entitate angajată într-o activitate economică, indiferent de forma sa juridică».

(*5)  Următoarele sectoare economice sunt denumite împreună «sectoarele restricționate»:

*5

| (a) | activități economice ilegale: orice activitate de producție, comercializare sau altă activitate care este ilegală în conformitate cu legile și reglementările din jurisdicția de origine pentru o astfel de producție, comercializare sau activitate; |
| --- | --- |

(a)

activități economice ilegale: orice activitate de producție, comercializare sau altă activitate care este ilegală în conformitate cu legile și reglementările din jurisdicția de origine pentru o astfel de producție, comercializare sau activitate;

| (b) | tutun și băuturi alcoolice distilate. Producția și comerțul cu tutun și băuturi alcoolice distilate și produse conexe; |
| --- | --- |

(b)

tutun și băuturi alcoolice distilate. Producția și comerțul cu tutun și băuturi alcoolice distilate și produse conexe;

| (c) | producția și comercializarea de arme și muniții: finanțarea producției și comercializării de arme și muniții de orice fel. Această restricție nu se aplică în măsura în care astfel de activități fac parte din sau sunt accesorii unor politici explicite ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

(c)

producția și comercializarea de arme și muniții: finanțarea producției și comercializării de arme și muniții de orice fel. Această restricție nu se aplică în măsura în care astfel de activități fac parte din sau sunt accesorii unor politici explicite ale Uniunii Europene;

| (d) | cazinouri. Cazinouri și întreprinderi echivalente; |
| --- | --- |

(d)

cazinouri. Cazinouri și întreprinderi echivalente;

| (e) | restricțiile din sectorul tehnologiei informației. Aplicații de cercetare, de dezvoltare sau tehnice referitoare la programe sau soluții de date electronice, care: (i) vizează în mod special: (a) sprijinirea oricărei activități incluse în sectoarele restricționate menționate la literele (a)-(d) de mai sus; (b) jocuri de noroc pe internet și cazinouri online; sau (c) pornografie; sau care (ii) sunt destinate să permită: (a) intrarea în mod ilegal în rețele electronice de date; sau (b) descărcarea ilegală de date electronice; |
| --- | --- |

(e)

restricțiile din sectorul tehnologiei informației. Aplicații de cercetare, de dezvoltare sau tehnice referitoare la programe sau soluții de date electronice, care: (i) vizează în mod special: (a) sprijinirea oricărei activități incluse în sectoarele restricționate menționate la literele (a)-(d) de mai sus; (b) jocuri de noroc pe internet și cazinouri online; sau (c) pornografie; sau care (ii) sunt destinate să permită: (a) intrarea în mod ilegal în rețele electronice de date; sau (b) descărcarea ilegală de date electronice;

| (f) | restricțiile din sectorul științelor naturii. Atunci când se acordă sprijin pentru finanțarea cererilor de cercetare, de dezvoltare sau tehnice referitoare la: (i) clonarea umană pentru cercetare sau în scopuri terapeutice; sau (ii) organisme modificate genetic («OMG-uri»). |
| --- | --- |

(f)

restricțiile din sectorul științelor naturii. Atunci când se acordă sprijin pentru finanțarea cererilor de cercetare, de dezvoltare sau tehnice referitoare la: (i) clonarea umană pentru cercetare sau în scopuri terapeutice; sau (ii) organisme modificate genetic («OMG-uri»).

(*6)  Regulamentul (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2328/2003, (CE) nr. 861/2006, (CE) nr. 1198/2006 și (CE) nr. 791/2007 ale Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 1255/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 149, 20.5.2014, p. 1).

*6

(*7)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 821/2014 al Comisiei din 28 iulie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește modalitățile detaliate de transfer și de gestionare a contribuțiilor programelor, raportarea cu privire la instrumentele financiare, caracteristicile tehnice ale măsurilor de informare și de comunicare pentru operațiuni, precum și sistemul pentru înregistrarea și stocarea datelor (JO L 223, 29.7.2014, p. 7).

*7

(*8)  Următoarele sectoare economice sunt denumite împreună «sectoarele restricționate»:

*8

| (a) | activități economice ilegale: orice activitate de producție, comercializare sau altă activitate care este ilegală în conformitate cu legile și reglementările din jurisdicția de origine pentru o astfel de producție, comercializare sau activitate; |
| --- | --- |

(a)

activități economice ilegale: orice activitate de producție, comercializare sau altă activitate care este ilegală în conformitate cu legile și reglementările din jurisdicția de origine pentru o astfel de producție, comercializare sau activitate;

| (b) | tutun și băuturi alcoolice distilate. Producția și comerțul cu tutun și băuturi alcoolice distilate și produse conexe; |
| --- | --- |

(b)

tutun și băuturi alcoolice distilate. Producția și comerțul cu tutun și băuturi alcoolice distilate și produse conexe;

| (c) | producția și comercializarea de arme și muniții: finanțarea producției și comercializării de arme și muniții de orice fel. Această restricție nu se aplică în măsura în care astfel de activități fac parte din sau sunt accesorii unor politici explicite ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

(c)

producția și comercializarea de arme și muniții: finanțarea producției și comercializării de arme și muniții de orice fel. Această restricție nu se aplică în măsura în care astfel de activități fac parte din sau sunt accesorii unor politici explicite ale Uniunii Europene;

| (d) | cazinouri. Cazinouri și întreprinderi echivalente; |
| --- | --- |

(d)

cazinouri. Cazinouri și întreprinderi echivalente;

| (e) | restricțiile din sectorul tehnologiei informației. Aplicații de cercetare, de dezvoltare sau tehnice referitoare la programe sau soluții de date electronice, care: (i) vizează în mod special: (a) sprijinirea oricărei activități incluse în sectoarele restricționate menționate la literele (a)-(d) de mai sus; (b) jocuri de noroc pe internet și cazinouri online; sau (c) pornografie; sau care (ii) sunt destinate să permită: (a) intrarea în mod ilegal în rețele electronice de date; sau (b) descărcarea ilegală de date electronice; |
| --- | --- |

(e)

restricțiile din sectorul tehnologiei informației. Aplicații de cercetare, de dezvoltare sau tehnice referitoare la programe sau soluții de date electronice, care: (i) vizează în mod special: (a) sprijinirea oricărei activități incluse în sectoarele restricționate menționate la literele (a)-(d) de mai sus; (b) jocuri de noroc pe internet și cazinouri online; sau (c) pornografie; sau care (ii) sunt destinate să permită: (a) intrarea în mod ilegal în rețele electronice de date; sau (b) descărcarea ilegală de date electronice;

| (f) | restricțiile din sectorul științelor naturii. Atunci când se acordă sprijin pentru finanțarea cererilor de cercetare, de dezvoltare sau tehnice referitoare la: (i) clonarea umană pentru cercetare sau în scopuri terapeutice; sau (ii) organisme modificate genetic («OMG-uri»). |
| --- | --- |

(f)

restricțiile din sectorul științelor naturii. Atunci când se acordă sprijin pentru finanțarea cererilor de cercetare, de dezvoltare sau tehnice referitoare la: (i) clonarea umană pentru cercetare sau în scopuri terapeutice; sau (ii) organisme modificate genetic («OMG-uri»).

---

| 16.7.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 192/21 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 192/21

---

REGULAMENTUL (UE) 2016/1158 AL COMISIEI

din 15 iulie 2016

de modificare a Regulamentului (UE) nr. 452/2014 în ceea ce privește eliminarea formularelor pentru autorizațiile eliberate operatorilor din țări terțe și pentru specificațiile asociate acestora

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 februarie 2008 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții Europene de Siguranță a Aviației și de abrogare a Directivei 91/670/CEE a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 1592/2002 și a Directivei 2004/36/CE (1), în special articolul 9 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 452/2014 al Comisiei (2) stabilește modul în care operatorii din țări terțe ai aeronavelor menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, care sunt implicați în operațiuni de transport aerian comercial spre, în interiorul sau în afara teritoriului supus dispozițiilor tratatului, trebuie să fie autorizați în ceea ce privește standardele aplicabile ale Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI). Acest regulament include în apendicele I și II la anexa 2 (partea ART) modelele pentru autorizația respectivă și specificațiile asociate acesteia. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 452/2014 al Comisiei (2) stabilește modul în care operatorii din țări terțe ai aeronavelor menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, care sunt implicați în operațiuni de transport aerian comercial spre, în interiorul sau în afara teritoriului supus dispozițiilor tratatului, trebuie să fie autorizați în ceea ce privește standardele aplicabile ale Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI). Acest regulament include în apendicele I și II la anexa 2 (partea ART) modelele pentru autorizația respectivă și specificațiile asociate acesteia.

| (2) | Experiența dobândită în urma aplicării Regulamentului (UE) nr. 452/2014 a arătat că, pentru a lua în considerare în timp util modificările frecvente ale standardelor OACI, aceste modele ar trebui să fie actualizate în mod regulat, conducând la o sarcină administrativă inutilă. Cerința de a utiliza aceste modele nu este justificată, având în vedere că, în lipsa acestei obligații, Agenția Europeană de Siguranță a Aviației poate să elaboreze și să actualizeze ea însăși formularele necesare. Prin urmare, ar trebui să se elimine din Regulamentul (UE) nr. 452/2014 această cerință și formularele respective. |
| --- | --- |

(2)

Experiența dobândită în urma aplicării Regulamentului (UE) nr. 452/2014 a arătat că, pentru a lua în considerare în timp util modificările frecvente ale standardelor OACI, aceste modele ar trebui să fie actualizate în mod regulat, conducând la o sarcină administrativă inutilă. Cerința de a utiliza aceste modele nu este justificată, având în vedere că, în lipsa acestei obligații, Agenția Europeană de Siguranță a Aviației poate să elaboreze și să actualizeze ea însăși formularele necesare. Prin urmare, ar trebui să se elimine din Regulamentul (UE) nr. 452/2014 această cerință și formularele respective.

| (3) | Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 452/2014 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 452/2014 ar trebui modificat în consecință.

| (4) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 65 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 65 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa 2 la Regulamentul (UE) nr. 452/2014 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 iulie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 79, 19.3.2008, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 452/2014 al Comisiei din 29 aprilie 2014 de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative referitoare la operațiunile aeriene ale operatorilor din țări terțe în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 133, 6.5.2014, p. 12).

2

---

ANEXĂ

Anexa 2 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 210, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | Agenția eliberează autorizația, inclusiv specificațiile asociate, atunci când:






  (1) | s-a asigurat că operatorul dintr-o țară terță deține un AOC sau un document echivalent valabil și specificațiile operațiunilor asociate eliberate de statul operatorului; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

La articolul 210, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

(1)

s-a asigurat că operatorul dintr-o țară terță deține un AOC sau un document echivalent valabil și specificațiile operațiunilor asociate eliberate de statul operatorului;

| (2) | s-a asigurat că operatorul dintr-o țară terță este autorizat de statul operatorului să desfășoare operațiuni către UE; |
| --- | --- |

(2)

s-a asigurat că operatorul dintr-o țară terță este autorizat de statul operatorului să desfășoare operațiuni către UE;

| (3) | s-a asigurat că operatorul dintr-o țară terță a stabilit:






  (i) | conformitatea cu cerințele aplicabile din partea TCO; |
| --- | --- | --- |

(3)

s-a asigurat că operatorul dintr-o țară terță a stabilit:

(i)

conformitatea cu cerințele aplicabile din partea TCO;

| (ii) | o comunicare transparentă, adecvată și în timp util ca răspuns la o evaluare suplimentară și/sau la un audit al agenției, după caz; și |
| --- | --- |

(ii)

o comunicare transparentă, adecvată și în timp util ca răspuns la o evaluare suplimentară și/sau la un audit al agenției, după caz; și

| (iii) | o acțiune corectivă promptă și reușită, ca răspuns la o neconformitate identificată, dacă este cazul; |
| --- | --- |

(iii)

o acțiune corectivă promptă și reușită, ca răspuns la o neconformitate identificată, dacă este cazul;

| (4) | nu există nicio dovadă a unor deficiențe majore în ceea ce privește capacitatea statului operatorului sau a statului de înmatriculare, după caz, de a certifica și supraveghea operatorul și/sau aeronava în conformitate cu standardele OACI aplicabile și |
| --- | --- |

(4)

nu există nicio dovadă a unor deficiențe majore în ceea ce privește capacitatea statului operatorului sau a statului de înmatriculare, după caz, de a certifica și supraveghea operatorul și/sau aeronava în conformitate cu standardele OACI aplicabile și

| (5) | solicitantul nu face obiectul unei interdicții de exploatare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2111/2005.” |
| --- | --- |

(5)

solicitantul nu face obiectul unei interdicții de exploatare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2111/2005.”

| 2. | Apendicele I și II se elimină. |
| --- | --- |

2.

Apendicele I și II se elimină.

---

| 16.7.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 192/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 192/23

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/1159 AL COMISIEI

din 15 iulie 2016

de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză și fabricat de Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4),

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

1.1.   Anchetele precedente și măsurile în vigoare

Anchetele precedente și măsurile în vigoare

| (1) | În urma unei anchete antidumping în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 435/2004 (2), o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză („RPC”) și din Indonezia. |
| --- | --- |

(1)

În urma unei anchete antidumping în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 435/2004 (2), o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză („RPC”) și din Indonezia.

2

| (2) | De atunci, aceste măsuri au fost mai întâi prelungite în iunie 2010 (3) pentru o perioadă suplimentară de cinci ani, iar în mai 2012, în urma unei reexaminări intermediare parțiale, a fost modificat nivelul taxei pentru un producător-exportator chinez (4). Ca urmare, nivelul taxei antidumping aplicabile pentru Indonezia a variat între 0,24 EUR/kg și 0,27 EUR/kg, iar pentru RPC între 0,23 EUR/kg și 0,26 EUR/kg („măsurile în vigoare”). |
| --- | --- |

(2)

De atunci, aceste măsuri au fost mai întâi prelungite în iunie 2010 (3) pentru o perioadă suplimentară de cinci ani, iar în mai 2012, în urma unei reexaminări intermediare parțiale, a fost modificat nivelul taxei pentru un producător-exportator chinez (4). Ca urmare, nivelul taxei antidumping aplicabile pentru Indonezia a variat între 0,24 EUR/kg și 0,27 EUR/kg, iar pentru RPC între 0,23 EUR/kg și 0,26 EUR/kg („măsurile în vigoare”).

3

4

| (3) | Măsurile în vigoare s-au aplicat tuturor importurilor de ciclamat de sodiu originar din RPC și din Indonezia, cu excepția importurilor de ciclamat de sodiu fabricat de producătorii-exportatori chinezi Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Inițial a fost stabilit un nivel zero al taxei pentru societățile respective, întrucât nu s-a constatat prezența dumpingului [Regulamentul (CE) nr. 435/2004]. |
| --- | --- |

(3)

Măsurile în vigoare s-au aplicat tuturor importurilor de ciclamat de sodiu originar din RPC și din Indonezia, cu excepția importurilor de ciclamat de sodiu fabricat de producătorii-exportatori chinezi Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Inițial a fost stabilit un nivel zero al taxei pentru societățile respective, întrucât nu s-a constatat prezența dumpingului [Regulamentul (CE) nr. 435/2004].

| (4) | În conformitate cu raportul Organului de apel al OMC în cazul Mexico – Măsuri antidumping definitive privind carnea de vită și orezul („raportul Organului de apel al OMC”) (5), producătorii-exportatori chinezi Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited nu au fost evaluați în cadrul reexaminărilor ulterioare ale măsurilor astfel cum prevede Regulamentul (CE) nr. 435/2004 și nu fac obiectul măsurilor în vigoare. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu raportul Organului de apel al OMC în cazul Mexico – Măsuri antidumping definitive privind carnea de vită și orezul („raportul Organului de apel al OMC”) (5), producătorii-exportatori chinezi Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited nu au fost evaluați în cadrul reexaminărilor ulterioare ale măsurilor astfel cum prevede Regulamentul (CE) nr. 435/2004 și nu fac obiectul măsurilor în vigoare.

5

| (5) | La 17 februarie 2011 a fost deschisă o anchetă anterioară limitată la Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (6). În urma retragerii plângerii, procedura a fost încheiată prin decizia Comisiei din 5 aprilie 2012 (7) fără instituirea unor măsuri. |
| --- | --- |

(5)

La 17 februarie 2011 a fost deschisă o anchetă anterioară limitată la Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (6). În urma retragerii plângerii, procedura a fost încheiată prin decizia Comisiei din 5 aprilie 2012 (7) fără instituirea unor măsuri.

6

7

| (6) | O a doua reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în vigoare a fost deschisă în iunie 2015 (8), în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(6)

O a doua reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în vigoare a fost deschisă în iunie 2015 (8), în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

8

1.2.   Deschiderea anchetei

Deschiderea anchetei

| (7) | La 12 august 2015, Comisia Europeană („Comisia”) a deschis o anchetă antidumping cu privire la importurile în Uniune de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză („RPC”), limitată la Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited și la Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, două societăți aparținând aceluiași grup (ambele societăți denumite în continuare „producătorii-exportatori în cauză” sau „Fang Da”), în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază. Un aviz de deschidere („avizul de deschidere”) a fost publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (9). |
| --- | --- |

(7)

La 12 august 2015, Comisia Europeană („Comisia”) a deschis o anchetă antidumping cu privire la importurile în Uniune de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză („RPC”), limitată la Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited și la Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, două societăți aparținând aceluiași grup (ambele societăți denumite în continuare „producătorii-exportatori în cauză” sau „Fang Da”), în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază. Un aviz de deschidere („avizul de deschidere”) a fost publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (9).

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

9

| (8) | Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse la 30 iunie 2015 de către Productos Aditivos S.A. („reclamantul” sau „producătorul din Uniune”), singurul producător de ciclamat de sodiu din Uniune, reprezentând, prin urmare, 100 % din producția totală din Uniune. Plângerea cuprindea elemente de probă cu privire la practicile de dumping și prejudiciul important rezultat din acestea, care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea anchetei. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse la 30 iunie 2015 de către Productos Aditivos S.A. („reclamantul” sau „producătorul din Uniune”), singurul producător de ciclamat de sodiu din Uniune, reprezentând, prin urmare, 100 % din producția totală din Uniune. Plângerea cuprindea elemente de probă cu privire la practicile de dumping și prejudiciul important rezultat din acestea, care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea anchetei.

| (9) | În urma comunicării constatărilor, Fang Da a susținut că elementele de probă privind prejudiciul incluse în plângere erau deficitare și că deschiderea mai multor anchete consecutive împotriva Fang Da era abuzivă. De asemenea, societatea a afirmat că aceasta ilustrează faptul că deschiderea prezentei anchete în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază nu este corespunzătoare. De asemenea, ea a solicitat clarificări privind tendințele anumitor indicatori din dosarul public. |
| --- | --- |

(9)

În urma comunicării constatărilor, Fang Da a susținut că elementele de probă privind prejudiciul incluse în plângere erau deficitare și că deschiderea mai multor anchete consecutive împotriva Fang Da era abuzivă. De asemenea, societatea a afirmat că aceasta ilustrează faptul că deschiderea prezentei anchete în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază nu este corespunzătoare. De asemenea, ea a solicitat clarificări privind tendințele anumitor indicatori din dosarul public.

| (10) | Astfel cum s-a explicat deja în considerentul 8, Comisia consideră că plângerea a cuprins suficiente elemente de probă pentru a justifica deschiderea anchetei, acesta fiind singurul criteriu pentru decizia privind deschiderea anchetei, iar nu existența sau rezultatele anchetelor anterioare. De fapt, analiza prejudiciului specific efectuată ca urmare a plângerii a indicat faptul că există suficiente elemente de probă care indică o pătrundere semnificativă pe piața UE a importurilor provenite de la Fang Da care subcotează în mod semnificativ prețurile de vânzare și cele indicative ale industriei din Uniune. În plus, nu toți factorii trebuie să indice o deteriorare în vederea constatării unui prejudiciu important. De asemenea, existența altor factori care pot avea un impact asupra situației industriei din Uniune nu implică în mod necesar faptul că efectul importurilor care fac obiectul unui dumping asupra acestei industrii nu este important. Prin urmare, deschiderea anchetei este valabilă din punct de vedere legal. Cu privire la observațiile privind o posibilă inconsecvență între trei indicatori din dosarul public, aceasta se explică prin diferența semnificativă în ceea ce privește amploarea volumelor incluse în calcule și prin rezultatul rotunjirii cifrelor confidențiale utilizate (în sus sau în jos, în funcție de an). |
| --- | --- |

(10)

Astfel cum s-a explicat deja în considerentul 8, Comisia consideră că plângerea a cuprins suficiente elemente de probă pentru a justifica deschiderea anchetei, acesta fiind singurul criteriu pentru decizia privind deschiderea anchetei, iar nu existența sau rezultatele anchetelor anterioare. De fapt, analiza prejudiciului specific efectuată ca urmare a plângerii a indicat faptul că există suficiente elemente de probă care indică o pătrundere semnificativă pe piața UE a importurilor provenite de la Fang Da care subcotează în mod semnificativ prețurile de vânzare și cele indicative ale industriei din Uniune. În plus, nu toți factorii trebuie să indice o deteriorare în vederea constatării unui prejudiciu important. De asemenea, existența altor factori care pot avea un impact asupra situației industriei din Uniune nu implică în mod necesar faptul că efectul importurilor care fac obiectul unui dumping asupra acestei industrii nu este important. Prin urmare, deschiderea anchetei este valabilă din punct de vedere legal. Cu privire la observațiile privind o posibilă inconsecvență între trei indicatori din dosarul public, aceasta se explică prin diferența semnificativă în ceea ce privește amploarea volumelor incluse în calcule și prin rezultatul rotunjirii cifrelor confidențiale utilizate (în sus sau în jos, în funcție de an).

| (11) | De asemenea, a fost posibil din punct de vedere legal să se deschidă ancheta în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază chiar dacă aceasta viza o singură societate, fapt confirmat de jurisprudență (10). |
| --- | --- |

(11)

De asemenea, a fost posibil din punct de vedere legal să se deschidă ancheta în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază chiar dacă aceasta viza o singură societate, fapt confirmat de jurisprudență (10).

10

1.3.   Procedura ulterioară

Procedura ulterioară

| (12) | Comisia nu a instituit măsuri antidumping provizorii în cadrul acestei anchete cu scopul de a sincroniza constatările definitive ale prezentei proceduri cu reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor menționată în considerentul 6. |
| --- | --- |

(12)

Comisia nu a instituit măsuri antidumping provizorii în cadrul acestei anchete cu scopul de a sincroniza constatările definitive ale prezentei proceduri cu reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor menționată în considerentul 6.

1.4.   Părțile interesate

Părțile interesate

| (13) | În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod specific reclamantul, cei doi producători-exportatori în cauză și autoritățile chineze, importatorii, furnizorii, utilizatorii și comercianții cunoscuți ca fiind interesați de deschiderea anchetei și i-a invitat să participe. |
| --- | --- |

(13)

În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod specific reclamantul, cei doi producători-exportatori în cauză și autoritățile chineze, importatorii, furnizorii, utilizatorii și comercianții cunoscuți ca fiind interesați de deschiderea anchetei și i-a invitat să participe.

| (14) | Părțile interesate au avut posibilitatea de a formula observații privind deschiderea anchetei și de a solicita o audiere de către Comisie și/sau consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. |
| --- | --- |

(14)

Părțile interesate au avut posibilitatea de a formula observații privind deschiderea anchetei și de a solicita o audiere de către Comisie și/sau consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

1.5.   Producătorii din țara analogă

Producătorii din țara analogă

| (15) | Comisia a informat, de asemenea, producătorii din Indonezia cu privire la deschiderea anchetei și i-a invitat să participe. În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că aceasta consideră Indonezia ca fiind o țară terță cu economie de piață („țara analogă”) în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Nu au existat indicii la dosar care să arate o posibilă producție de ciclamat de sodiu în alte țări terțe. |
| --- | --- |

(15)

Comisia a informat, de asemenea, producătorii din Indonezia cu privire la deschiderea anchetei și i-a invitat să participe. În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că aceasta consideră Indonezia ca fiind o țară terță cu economie de piață („țara analogă”) în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Nu au existat indicii la dosar care să arate o posibilă producție de ciclamat de sodiu în alte țări terțe.

1.6.   Constituirea eșantionului

Constituirea eșantionului

| (16) | În avizul de deschidere, Comisia a afirmat faptul că ar putea include importatorii în cauză în eșantion în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(16)

În avizul de deschidere, Comisia a afirmat faptul că ar putea include importatorii în cauză în eșantion în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

| (17) | Pentru a decide dacă constituirea eșantionului era necesară și, în caz afirmativ, pentru a constitui un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a decide dacă constituirea eșantionului era necesară și, în caz afirmativ, pentru a constitui un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

| (18) | Trei importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Având în vedere numărul mic de importatori, Comisia a decis că nu era necesară constituirea eșantionului. |
| --- | --- |

(18)

Trei importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Având în vedere numărul mic de importatori, Comisia a decis că nu era necesară constituirea eșantionului.

1.7.   Formulare de cerere pentru acordarea tratamentului aplicat societăților care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”)

Formulare de cerere pentru acordarea tratamentului aplicat societăților care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”)

| (19) | În sensul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a trimis formulare de cerere de acordare a TEP la cei doi producători-exportatori în cauză din RPC. |
| --- | --- |

(19)

În sensul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a trimis formulare de cerere de acordare a TEP la cei doi producători-exportatori în cauză din RPC.

1.8.   Răspunsurile la chestionar

Răspunsurile la chestionar

| (20) | Comisia a trimis chestionare la singurul producător din Uniune, la cei doi producători-exportatori chinezi în cauză și la cei trei importatori neafiliați. |
| --- | --- |

(20)

Comisia a trimis chestionare la singurul producător din Uniune, la cei doi producători-exportatori chinezi în cauză și la cei trei importatori neafiliați.

| (21) | S-au primit răspunsuri la chestionar de la singurul producător din Uniune, de la unul dintre cei doi producători-exportatori chinezi în cauză (inclusiv două dintre birourile sale de vânzări la export afiliate din Hong Kong) și de la doi importatori neafiliați. Cel de al doilea producător-exportator chinez în cauză a oprit producția și comercializarea produsului vizat înainte de perioada de anchetă și, prin urmare, nu a fost vizat de chestionarul pentru perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(21)

S-au primit răspunsuri la chestionar de la singurul producător din Uniune, de la unul dintre cei doi producători-exportatori chinezi în cauză (inclusiv două dintre birourile sale de vânzări la export afiliate din Hong Kong) și de la doi importatori neafiliați. Cel de al doilea producător-exportator chinez în cauză a oprit producția și comercializarea produsului vizat înainte de perioada de anchetă și, prin urmare, nu a fost vizat de chestionarul pentru perioada de anchetă.

1.9.   Vizitele de verificare

Vizitele de verificare

| (22) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare în vederea stabilirii prezenței dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. Vizite de verificare în conformitate cu articolul 16 din regulamentul de bază au fost efectuate la sediile următoarelor societăți: | Producătorul din Uniune







  — | Productos Aditivos S.A., Barcelona, Spania |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare în vederea stabilirii prezenței dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. Vizite de verificare în conformitate cu articolul 16 din regulamentul de bază au fost efectuate la sediile următoarelor societăți:

Producătorul din Uniune

Producătorul din Uniune

—

Productos Aditivos S.A., Barcelona, Spania

| | Importatori







  — | DKSH GmbH, Hamburg, Germania |
| --- | --- | --- |

Importatori

Importatori

—

DKSH GmbH, Hamburg, Germania

| — | Emilio Peña S.A., Torrente (Valencia), Spania |
| --- | --- |

—

Emilio Peña S.A., Torrente (Valencia), Spania

ñ

| | Producătorii-exportatori din RPC







  — | Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Yang Quan, RPC |
| --- | --- | --- |

Producătorii-exportatori din RPC

Producătorii-exportatori din RPC

—

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Yang Quan, RPC

| | Birouri de vânzări la export (afiliate la Fang Da) din Hong Kong







  — | Zhong Hua Fang Da Ltd., Hong Kong |
| --- | --- | --- |

Birouri de vânzări la export (afiliate la Fang Da) din Hong Kong

Birouri de vânzări la export (afiliate la Fang Da) din Hong Kong

—

Zhong Hua Fang Da Ltd., Hong Kong

1.10.   Perioada de anchetă și perioada examinată

Perioada de anchetă și perioada examinată

| (23) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a cuprins perioada de la 1 aprilie 2014 până la 31 martie 2015 („perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a cuprins perioada de la 1 ianuarie 2011 până la sfârșitul perioadei de anchetă („perioada examinată”). |
| --- | --- |

(23)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a cuprins perioada de la 1 aprilie 2014 până la 31 martie 2015 („perioada de anchetă”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a cuprins perioada de la 1 ianuarie 2011 până la sfârșitul perioadei de anchetă („perioada examinată”).

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

Produsul în cauză

| (24) | Produsul în cauză este ciclamatul de sodiu originar din Republica Populară Chineză și fabricat de cei doi producători-exportatori în cauză, încadrat în prezent la codul NC ex 2929 90 00 (cod TARIC 2929900010) („produsul în cauză”). |
| --- | --- |

(24)

Produsul în cauză este ciclamatul de sodiu originar din Republica Populară Chineză și fabricat de cei doi producători-exportatori în cauză, încadrat în prezent la codul NC ex 2929 90 00 (cod TARIC 2929900010) („produsul în cauză”).

| (25) | Ciclamatul de sodiu este un produs de bază utilizat ca aditiv alimentar și este utilizat pe scară largă ca îndulcitor în industria alimentară, precum și de către producătorii de îndulcitori hipocalorici și dietetici de masă. Volume mici sunt utilizate, de asemenea, în industria farmaceutică. |
| --- | --- |

(25)

Ciclamatul de sodiu este un produs de bază utilizat ca aditiv alimentar și este utilizat pe scară largă ca îndulcitor în industria alimentară, precum și de către producătorii de îndulcitori hipocalorici și dietetici de masă. Volume mici sunt utilizate, de asemenea, în industria farmaceutică.

| (26) | Ciclamatul de sodiu este o substanță chimică pură. Cu toate acestea, astfel cum este cazul oricărei substanțe chimice pure, ea poate conține o proporție mică de impurități în cantități de mg/kg de produs. Conținutul de impurități, stabilit de legislația Uniunii, definește calitatea ciclamatului de sodiu. Ciclamatul de sodiu există în două forme diferite: hidratată (HC), cu umiditate de 15 %; și anhidră (AC), cu umiditate de până la 1 %. Aceste două forme de ciclamat de sodiu au aceleași caracteristici și utilizări principale; ele variază doar în ceea ce privește nivelul de dulceață; tipul HC este mai puțin dulce datorită conținutului de apă. Prețurile variază din același motiv. Tipul AC este mai scump decât forma HC. Prin urmare, ambele forme ar trebui considerate ca fiind un singur produs în cadrul prezentei proceduri. |
| --- | --- |

(26)

Ciclamatul de sodiu este o substanță chimică pură. Cu toate acestea, astfel cum este cazul oricărei substanțe chimice pure, ea poate conține o proporție mică de impurități în cantități de mg/kg de produs. Conținutul de impurități, stabilit de legislația Uniunii, definește calitatea ciclamatului de sodiu. Ciclamatul de sodiu există în două forme diferite: hidratată (HC), cu umiditate de 15 %; și anhidră (AC), cu umiditate de până la 1 %. Aceste două forme de ciclamat de sodiu au aceleași caracteristici și utilizări principale; ele variază doar în ceea ce privește nivelul de dulceață; tipul HC este mai puțin dulce datorită conținutului de apă. Prețurile variază din același motiv. Tipul AC este mai scump decât forma HC. Prin urmare, ambele forme ar trebui considerate ca fiind un singur produs în cadrul prezentei proceduri.

2.2.   Produsul similar

Produsul similar

| (27) | Ancheta a arătat faptul că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază, precum și aceleași utilizări de bază:






  — | produsul în cauză; |
| --- | --- | --- |

(27)

Ancheta a arătat faptul că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază, precum și aceleași utilizări de bază:

—

produsul în cauză;

| — | produsul fabricat și vândut de către producătorul-exportator pe piața internă a Republicii Populare Chineze; |
| --- | --- |

—

produsul fabricat și vândut de către producătorul-exportator pe piața internă a Republicii Populare Chineze;

| — | produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune. |
| --- | --- |

—

produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune.

| (28) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că respectivele produse sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(28)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că respectivele produse sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   DUMPINGUL

DUMPINGUL

3.1.   Observații preliminare

Observații preliminare

| (29) | Unul dintre producătorii-exportatori în cauză, Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, a încetat în anul 2012 activitatea de producție a produsului în cauză. Prin urmare, doar Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited a depus formularul de cerere de acordare a TEP și răspunsul la chestionar. |
| --- | --- |

(29)

Unul dintre producătorii-exportatori în cauză, Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, a încetat în anul 2012 activitatea de producție a produsului în cauză. Prin urmare, doar Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited a depus formularul de cerere de acordare a TEP și răspunsul la chestionar.

| (30) | Funcționarii Comisiei au vizitat Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited pentru a verifica dacă societatea a încetat producția și comercializarea produsului în cauză, fapt care s-a dovedit a fi adevărat. Prin urmare, analiza dumpingului s-a bazat pe datele trimise de către Fang Da Food Additive (Yang Quan). |
| --- | --- |

(30)

Funcționarii Comisiei au vizitat Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited pentru a verifica dacă societatea a încetat producția și comercializarea produsului în cauză, fapt care s-a dovedit a fi adevărat. Prin urmare, analiza dumpingului s-a bazat pe datele trimise de către Fang Da Food Additive (Yang Quan).

| (31) | Cu toate acestea, luând în considerare relația dintre cele două societăți care aparțin aceluiași grup Fang Da și sunt deținute de aceeași societate-mamă, constatările sunt aplicabile ambelor societăți, care constituie grupul Fang Da. |
| --- | --- |

(31)

Cu toate acestea, luând în considerare relația dintre cele două societăți care aparțin aceluiași grup Fang Da și sunt deținute de aceeași societate-mamă, constatările sunt aplicabile ambelor societăți, care constituie grupul Fang Da.

3.2.   Tratamentul aplicabil societăților care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”)

Tratamentul aplicabil societăților care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”)

| (32) | Comisia a evaluat cererea producătorului-exportator de a i se acorda TEP și a efectuat, de asemenea, o vizită de verificare la sediul acestuia. |
| --- | --- |

(32)

Comisia a evaluat cererea producătorului-exportator de a i se acorda TEP și a efectuat, de asemenea, o vizită de verificare la sediul acestuia.

| (33) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping vizând importurile originare din RPC, valoarea normală se stabilește în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat, pentru producătorii-exportatori cu privire la care se constată că au întrunit criteriile enunțate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(33)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping vizând importurile originare din RPC, valoarea normală se stabilește în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat, pentru producătorii-exportatori cu privire la care se constată că au întrunit criteriile enunțate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.

| (34) | Ancheta a stabilit faptul că producătorul-exportator care a solicitat TEP nu a reușit să demonstreze că a respectat toate criteriile enunțate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(34)

Ancheta a stabilit faptul că producătorul-exportator care a solicitat TEP nu a reușit să demonstreze că a respectat toate criteriile enunțate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.

| (35) | Mai specific, s-a stabilit faptul că cel de al doilea criteriu, astfel cum este enunțat la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, nu a fost respectat, întrucât tranzacțiile contabile nu au fost înregistrate conform principiilor contabilității pe bază de angajamente. În plus, nu a existat o prezentare corectă a situației financiare a societății. Comisia a identificat, de asemenea, o problemă în ceea ce privește tratamentul contabil al imobilizărilor corporale. În plus, s-a stabilit că nu au fost recunoscute provizioane pentru anumite cheltuieli. În cele din urmă, s-a constatat că nu s-a efectuat nicio consolidare a situației financiare la nivelul corect (al societății-mamă). |
| --- | --- |

(35)

Mai specific, s-a stabilit faptul că cel de al doilea criteriu, astfel cum este enunțat la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, nu a fost respectat, întrucât tranzacțiile contabile nu au fost înregistrate conform principiilor contabilității pe bază de angajamente. În plus, nu a existat o prezentare corectă a situației financiare a societății. Comisia a identificat, de asemenea, o problemă în ceea ce privește tratamentul contabil al imobilizărilor corporale. În plus, s-a stabilit că nu au fost recunoscute provizioane pentru anumite cheltuieli. În cele din urmă, s-a constatat că nu s-a efectuat nicio consolidare a situației financiare la nivelul corect (al societății-mamă).

| (36) | Comisia a comunicat constatările privind TEP producătorului-exportator, autorităților din țara în cauză și industriei din Uniune. Părțile interesate au avut posibilitatea de a prezenta observații privind constatările efectuate și de a solicita o audiere de către Comisie și/sau consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. |
| --- | --- |

(36)

Comisia a comunicat constatările privind TEP producătorului-exportator, autorităților din țara în cauză și industriei din Uniune. Părțile interesate au avut posibilitatea de a prezenta observații privind constatările efectuate și de a solicita o audiere de către Comisie și/sau consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

| (37) | În urma comunicării constatărilor, producătorul-exportator în cauză a prezentat observații, contestând toate constatările de mai sus. Observațiile primite au fost analizate în mod corespunzător, însă nu au fost în măsură să modifice constatările preliminare ale Comisiei, iar producătorul-exportator a fost informat în consecință la 11 aprilie 2016. În urma comunicării constatărilor finale, producătorul-exportator și-a menținut obiecțiile fără a furniza elemente de probă sau argumente suplimentare. |
| --- | --- |

(37)

În urma comunicării constatărilor, producătorul-exportator în cauză a prezentat observații, contestând toate constatările de mai sus. Observațiile primite au fost analizate în mod corespunzător, însă nu au fost în măsură să modifice constatările preliminare ale Comisiei, iar producătorul-exportator a fost informat în consecință la 11 aprilie 2016. În urma comunicării constatărilor finale, producătorul-exportator și-a menținut obiecțiile fără a furniza elemente de probă sau argumente suplimentare.

| (38) | În concluzie, producătorul-exportator în cauză nu a putut demonstra faptul că a respectat toate criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, prin urmare, cererea acestuia de a i se acorda TEP a fost respinsă. |
| --- | --- |

(38)

În concluzie, producătorul-exportator în cauză nu a putut demonstra faptul că a respectat toate criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, prin urmare, cererea acestuia de a i se acorda TEP a fost respinsă.

3.3.   Țara analogă

Țara analogă

| (39) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală trebuia să fie stabilită pe baza prețurilor dintr-o țară terță cu economie de piață corespunzătoare sau pe baza prețului practicat de o astfel de țară terță în alte țări, inclusiv Uniunea sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, în orice alt mod rezonabil, inclusiv pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit efectiv în Uniune pentru produsul similar, ajustat în mod corespunzător, dacă este necesar, pentru a include o marjă de profit rezonabilă. |
| --- | --- |

(39)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală trebuia să fie stabilită pe baza prețurilor dintr-o țară terță cu economie de piață corespunzătoare sau pe baza prețului practicat de o astfel de țară terță în alte țări, inclusiv Uniunea sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, în orice alt mod rezonabil, inclusiv pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit efectiv în Uniune pentru produsul similar, ajustat în mod corespunzător, dacă este necesar, pentru a include o marjă de profit rezonabilă.

| (40) | S-au aplicat măsurile necesare pentru a identifica o țară terță cu economie de piață în vederea stabilirii prețurilor sau a valorii construite pentru a determina valoarea normală. |
| --- | --- |

(40)

S-au aplicat măsurile necesare pentru a identifica o țară terță cu economie de piață în vederea stabilirii prețurilor sau a valorii construite pentru a determina valoarea normală.

| (41) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 15, Comisia a informat în avizul de deschidere părțile interesate despre faptul că ea a considerat Indonezia ca fiind o țară analogă corespunzătoare și a invitat părțile interesate să prezinte observații. Nu s-a primit nicio observație. Comisia a solicitat cooperarea producătorilor din Indonezia. Au fost trimise scrisori și chestionare relevante la cei trei producători-exportatori indonezieni cunoscuți. |
| --- | --- |

(41)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 15, Comisia a informat în avizul de deschidere părțile interesate despre faptul că ea a considerat Indonezia ca fiind o țară analogă corespunzătoare și a invitat părțile interesate să prezinte observații. Nu s-a primit nicio observație. Comisia a solicitat cooperarea producătorilor din Indonezia. Au fost trimise scrisori și chestionare relevante la cei trei producători-exportatori indonezieni cunoscuți.

| (42) | Un producător-exportator indonezian și-a manifestat inițial interesul, indicând dorința de a coopera. Comisia a solicitat societății respective să completeze chestionarul pentru producătorii de ciclamat de sodiu din țara analogă. Nu s-a primit niciun răspuns. |
| --- | --- |

(42)

Un producător-exportator indonezian și-a manifestat inițial interesul, indicând dorința de a coopera. Comisia a solicitat societății respective să completeze chestionarul pentru producătorii de ciclamat de sodiu din țara analogă. Nu s-a primit niciun răspuns.

| (43) | Conform informațiilor de care dispune Comisia, produsul care face obiectul anchetei este produs numai în Uniune, în RPC și în Indonezia. Nu au existat indicii la dosar care să arate o posibilă producție de ciclamat de sodiu în alte țări terțe. |
| --- | --- |

(43)

Conform informațiilor de care dispune Comisia, produsul care face obiectul anchetei este produs numai în Uniune, în RPC și în Indonezia. Nu au existat indicii la dosar care să arate o posibilă producție de ciclamat de sodiu în alte țări terțe.

3.4.   Valoarea normală

Valoarea normală

| (44) | Astfel cum s-a explicat în considerentele 40-43 de mai sus, nu s-a putut obține cooperarea niciunui producător din țara analogă. |
| --- | --- |

(44)

Astfel cum s-a explicat în considerentele 40-43 de mai sus, nu s-a putut obține cooperarea niciunui producător din țara analogă.

| (45) | În consecință, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe orice altă bază rezonabilă. În acest sens, Comisia a considerat rezonabil să bazeze valoarea normală pe prețul verificat și pe datele privind costurile producătorului din Uniune. |
| --- | --- |

(45)

În consecință, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe orice altă bază rezonabilă. În acest sens, Comisia a considerat rezonabil să bazeze valoarea normală pe prețul verificat și pe datele privind costurile producătorului din Uniune.

| (46) | Produsul similar a fost comercializat de către industria din Uniune în cantități reprezentative. Cu toate acestea, vânzările pe piața internă a industriei din Uniune au generat pierderi. Prin urmare, valoarea normală a fost bazată pe costurile de fabricație ale industriei Uniunii plus o valoare rezonabilă corespunzătoare costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale (VAG), precum și profitului. VAG au fost determinate pe baza datelor verificate primite de la producătorul din Uniune. Marja de profit adăugată a fost identică cu profitul-țintă utilizat pentru calcularea prețului neprejudiciabil al industriei din Uniune (a se vedea considerentele 174-177 de mai jos). |
| --- | --- |

(46)

Produsul similar a fost comercializat de către industria din Uniune în cantități reprezentative. Cu toate acestea, vânzările pe piața internă a industriei din Uniune au generat pierderi. Prin urmare, valoarea normală a fost bazată pe costurile de fabricație ale industriei Uniunii plus o valoare rezonabilă corespunzătoare costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale (VAG), precum și profitului. VAG au fost determinate pe baza datelor verificate primite de la producătorul din Uniune. Marja de profit adăugată a fost identică cu profitul-țintă utilizat pentru calcularea prețului neprejudiciabil al industriei din Uniune (a se vedea considerentele 174-177 de mai jos).

3.5.   Prețul de export

Prețul de export

| (47) | Toate exporturile producătorului-exportator în cauză în Uniune au fost efectuate prin intermediul societăților comerciale de export din Hong Kong, iar toate vânzările Uniunii au fost realizate către clienții neafiliați din Uniune. Prin urmare, prețul de export a fost construit pe baza prețurilor la care a fost revândut prima dată produsul importat la clienți neafiliați ai producătorului-exportator în cauză din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. S-au efectuat ajustări corespunzătoare ale prețului luând în considerare toate costurile suportate între operațiunile de import și revânzare, inclusiv cheltuielile VAG, precum și profiturile, care au fost stabilite pe baza datelor verificate primite de la doi importatori neafiliați. |
| --- | --- |

(47)

Toate exporturile producătorului-exportator în cauză în Uniune au fost efectuate prin intermediul societăților comerciale de export din Hong Kong, iar toate vânzările Uniunii au fost realizate către clienții neafiliați din Uniune. Prin urmare, prețul de export a fost construit pe baza prețurilor la care a fost revândut prima dată produsul importat la clienți neafiliați ai producătorului-exportator în cauză din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. S-au efectuat ajustări corespunzătoare ale prețului luând în considerare toate costurile suportate între operațiunile de import și revânzare, inclusiv cheltuielile VAG, precum și profiturile, care au fost stabilite pe baza datelor verificate primite de la doi importatori neafiliați.

3.6.   Comparația

Comparația

| (48) | Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export al producătorului-exportator care a cooperat pe bază franco fabrică. |
| --- | --- |

(48)

Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export al producătorului-exportator care a cooperat pe bază franco fabrică.

| (49) | După caz, în vederea asigurării unei comparații corecte, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export luând în considerare diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(49)

După caz, în vederea asigurării unei comparații corecte, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export luând în considerare diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.

| (50) | S-au efectuat ajustări adecvate pentru a se ține cont de costurile de transport, asigurare, manipulare, încărcare și auxiliare, precum și de spezele bancare, în cazurile în care erau considerate rezonabile, precise și susținute de date verificate. |
| --- | --- |

(50)

S-au efectuat ajustări adecvate pentru a se ține cont de costurile de transport, asigurare, manipulare, încărcare și auxiliare, precum și de spezele bancare, în cazurile în care erau considerate rezonabile, precise și susținute de date verificate.

3.7.   Observații privind dumpingul primite de la părțile interesate în urma comunicării constatărilor

Observații privind dumpingul primite de la părțile interesate în urma comunicării constatărilor

| (51) | Comisia a informat toate părțile cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora intenționa să instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză și fabricat de Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în care au putut prezenta observații cu privire la comunicarea constatărilor definitive. Observațiile prezentate de părțile interesate au fost luate în considerare, dacă a fost cazul. |
| --- | --- |

(51)

Comisia a informat toate părțile cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora intenționa să instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză și fabricat de Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în care au putut prezenta observații cu privire la comunicarea constatărilor definitive. Observațiile prezentate de părțile interesate au fost luate în considerare, dacă a fost cazul.

| (52) | În urma comunicării constatărilor, Fang Da a susținut că era discriminatoriu ca valoarea sa normală să fie stabilită pe baza datelor primite de la producătorul din Uniune, în timp ce într-una dintre anchetele anterioare privind importurile de ciclamat de sodiu originar din, printre altele, Republica Populară Chineză, valoarea normală s-a bazat pe datele primite din Indonezia, aceasta fiind țara analogă (11). Articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază prevede ambele metode în ordine ierarhică, în funcție de împrejurările faptice ale fiecărei anchete. Metoda țării analoge este, într-adevăr, prima. Astfel cum s-a explicat în considerentele 40-43, în pofida eforturilor considerabile ale Comisiei, în cadrul prezentei anchete nu s-a obținut cooperarea niciunui producător din nicio țară analogă, în timp ce în ancheta anterioară, Indonezia a fost cooperantă. Prin urmare, astfel cum s-a menționat în considerentul 45, valoarea normală trebuia să se bazeze pe datele Uniunii ca bază rezonabilă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Prin urmare, argumentul a fost respins pe baza împrejurărilor faptice ale prezentei anchete. |
| --- | --- |

(52)

În urma comunicării constatărilor, Fang Da a susținut că era discriminatoriu ca valoarea sa normală să fie stabilită pe baza datelor primite de la producătorul din Uniune, în timp ce într-una dintre anchetele anterioare privind importurile de ciclamat de sodiu originar din, printre altele, Republica Populară Chineză, valoarea normală s-a bazat pe datele primite din Indonezia, aceasta fiind țara analogă (11). Articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază prevede ambele metode în ordine ierarhică, în funcție de împrejurările faptice ale fiecărei anchete. Metoda țării analoge este, într-adevăr, prima. Astfel cum s-a explicat în considerentele 40-43, în pofida eforturilor considerabile ale Comisiei, în cadrul prezentei anchete nu s-a obținut cooperarea niciunui producător din nicio țară analogă, în timp ce în ancheta anterioară, Indonezia a fost cooperantă. Prin urmare, astfel cum s-a menționat în considerentul 45, valoarea normală trebuia să se bazeze pe datele Uniunii ca bază rezonabilă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Prin urmare, argumentul a fost respins pe baza împrejurărilor faptice ale prezentei anchete.

11

| (53) | În plus, Fang Da a afirmat, de asemenea, că valoarea normală bazată pe datele producătorului din Uniune a condus la o marjă de dumping mai mare (88,7 %), în timp ce valoarea normală bazată pe Indonezia ca țară analogă într-una dintre anchetele anterioare (12) a determinat o marjă de dumping mai mică (și anume, 14,2 %, spre deosebire de 88,7 % pentru Fang Da). S-a susținut că stabilirea valorii normale a fost nerezonabilă în cazul de față, întrucât prețurile de export în ambele cazuri nu erau diferite în mod semnificativ. |
| --- | --- |

(53)

În plus, Fang Da a afirmat, de asemenea, că valoarea normală bazată pe datele producătorului din Uniune a condus la o marjă de dumping mai mare (88,7 %), în timp ce valoarea normală bazată pe Indonezia ca țară analogă într-una dintre anchetele anterioare (12) a determinat o marjă de dumping mai mică (și anume, 14,2 %, spre deosebire de 88,7 % pentru Fang Da). S-a susținut că stabilirea valorii normale a fost nerezonabilă în cazul de față, întrucât prețurile de export în ambele cazuri nu erau diferite în mod semnificativ.

12

| (54) | În primul rând, Fang Da nu a furnizat o comparație a prețului de export în vederea justificării afirmației sale. De altfel, cele două cazuri s-au bazat pe perioade diferite de anchetă, ceea ce face înșelătoare comparația dintre prețurile de export. În al doilea rând, astfel cum s-a explicat în considerentul 52 de mai sus, în absența cooperării din partea vreunei țări analoge, valoarea normală a fost stabilită pe orice bază rezonabilă și în special, pe datele primite de la producătorul din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Argumentul este respins pe baza împrejurărilor faptice ale prezentei anchete. |
| --- | --- |

(54)

În primul rând, Fang Da nu a furnizat o comparație a prețului de export în vederea justificării afirmației sale. De altfel, cele două cazuri s-au bazat pe perioade diferite de anchetă, ceea ce face înșelătoare comparația dintre prețurile de export. În al doilea rând, astfel cum s-a explicat în considerentul 52 de mai sus, în absența cooperării din partea vreunei țări analoge, valoarea normală a fost stabilită pe orice bază rezonabilă și în special, pe datele primite de la producătorul din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Argumentul este respins pe baza împrejurărilor faptice ale prezentei anchete.

| (55) | În plus, producătorul-exportator în cauză a susținut că era discriminatoriu ca taxa aplicată lui (1,17 EUR per kg) să fie bazată pe marja de prejudiciu, în timp ce taxa (0,23 EUR-0,26 EUR per kg) pentru celelalte importuri chineze (13) să fie bazată pe marja de dumping. El a susținut din nou că o astfel de diferență de taxe nu poate fi susținută de nicio diferență semnificativă în prețurile de import medii și că aceasta a recompensat lipsa de cooperare a altor producători-exportatori chinezi care fac obiectul altei proceduri cu privire la același produs. |
| --- | --- |

(55)

În plus, producătorul-exportator în cauză a susținut că era discriminatoriu ca taxa aplicată lui (1,17 EUR per kg) să fie bazată pe marja de prejudiciu, în timp ce taxa (0,23 EUR-0,26 EUR per kg) pentru celelalte importuri chineze (13) să fie bazată pe marja de dumping. El a susținut din nou că o astfel de diferență de taxe nu poate fi susținută de nicio diferență semnificativă în prețurile de import medii și că aceasta a recompensat lipsa de cooperare a altor producători-exportatori chinezi care fac obiectul altei proceduri cu privire la același produs.

13

| (56) | În primul rând, se reamintește faptul că situațiile în care taxa se bazează pe marja de dumping sau de prejudiciu sunt definite în conformitate cu regula taxei mai mici în temeiul articolului 9 alineatul (4) din regulamentul de bază (a se vedea considerentul 182 de mai jos). Prin urmare, ea nu depinde de metoda de stabilire a valorii normale. În al doilea rând, s-a explicat deja în considerentele 52 și 54 că utilizarea unei țări analoge într-o anchetă și utilizarea datelor din Uniune în alta nu este un tratament discriminatoriu. În al treilea rând, diferența între taxele producătorului-exportator în cauză și ale altor producători-exportatori chinezi care nu au cooperat este rezultatul unor proceduri separate referitoare la perioade diferite, în conformitate cu condițiile regulamentului de bază. Prin urmare, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(56)

În primul rând, se reamintește faptul că situațiile în care taxa se bazează pe marja de dumping sau de prejudiciu sunt definite în conformitate cu regula taxei mai mici în temeiul articolului 9 alineatul (4) din regulamentul de bază (a se vedea considerentul 182 de mai jos). Prin urmare, ea nu depinde de metoda de stabilire a valorii normale. În al doilea rând, s-a explicat deja în considerentele 52 și 54 că utilizarea unei țări analoge într-o anchetă și utilizarea datelor din Uniune în alta nu este un tratament discriminatoriu. În al treilea rând, diferența între taxele producătorului-exportator în cauză și ale altor producători-exportatori chinezi care nu au cooperat este rezultatul unor proceduri separate referitoare la perioade diferite, în conformitate cu condițiile regulamentului de bază. Prin urmare, argumentul a fost respins.

| (57) | Pe baza celor de mai sus, niciuna dintre observațiile care au urmat comunicării constatărilor finale nu a schimbat constatările privind dumpingul. |
| --- | --- |

(57)

Pe baza celor de mai sus, niciuna dintre observațiile care au urmat comunicării constatărilor finale nu a schimbat constatările privind dumpingul.

3.8.   Marja de dumping

Marja de dumping

| (58) | Comisia a comparat prețul de export mediu ponderat per tip de produs cu valoarea normală medie ponderată per tip de produs, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) și cu articolul 2 alineatul (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(58)

Comisia a comparat prețul de export mediu ponderat per tip de produs cu valoarea normală medie ponderată per tip de produs, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) și cu articolul 2 alineatul (12) din regulamentul de bază.

| (59) | Pe această bază, marjele de dumping medii ponderate exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt după cum urmează:






  Societatea | Marja de dumping definitivă |
| --- | --- | --- |
| Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited și Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited | 88,7 % |

(59)

Pe această bază, marjele de dumping medii ponderate exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt după cum urmează:

Societatea

Marja de dumping definitivă

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited și Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited

88,7 %

4.   PREJUDICIUL

PREJUDICIUL

4.1.   Observații preliminare

Observații preliminare

| (60) | Întrucât industria din Uniune constă într-un singur producător, iar prezenta procedură se referă la un singur grup de producători-exportatori chinezi, indicatorii de prejudiciu și datele privind importurile au trebuit să fie indexate în vederea asigurării confidențialității informațiilor comerciale sensibile. |
| --- | --- |

(60)

Întrucât industria din Uniune constă într-un singur producător, iar prezenta procedură se referă la un singur grup de producători-exportatori chinezi, indicatorii de prejudiciu și datele privind importurile au trebuit să fie indexate în vederea asigurării confidențialității informațiilor comerciale sensibile.

4.2.   Definiția industriei din Uniune și a producției din Uniune

Definiția industriei din Uniune și a producției din Uniune

| (61) | Produsul similar a fost fabricat în cursul perioadei de anchetă de către un singur producător din Uniune, care, prin urmare, constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(61)

Produsul similar a fost fabricat în cursul perioadei de anchetă de către un singur producător din Uniune, care, prin urmare, constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

4.3.   Consumul la nivelul Uniunii

Consumul la nivelul Uniunii

| (62) | Ciclamatul de sodiu este produs doar în Uniune, în RPC și în Indonezia. Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza volumului de vânzări al industriei din Uniune pe piața din Uniune, plus volumul importurilor de ciclamat de sodiu din RPC și din Indonezia. Întrucât importurile de ciclamat de sodiu din cele două țări au făcut obiectul măsurilor în cursul perioadei examinate, Comisia a utilizat statisticile colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) (14) din regulamentul de bază [„baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6)”] pentru a stabili volumul și prețurile medii ale importurilor din cele două țări în cursul perioadei examinate, întrucât ele conțineau informații suficient de detailate la nivelul codurilor TARIC cu 10 caractere și al codurilor TARIC adiționale. |
| --- | --- |

(62)

Ciclamatul de sodiu este produs doar în Uniune, în RPC și în Indonezia. Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza volumului de vânzări al industriei din Uniune pe piața din Uniune, plus volumul importurilor de ciclamat de sodiu din RPC și din Indonezia. Întrucât importurile de ciclamat de sodiu din cele două țări au făcut obiectul măsurilor în cursul perioadei examinate, Comisia a utilizat statisticile colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) (14) din regulamentul de bază [„baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6)”] pentru a stabili volumul și prețurile medii ale importurilor din cele două țări în cursul perioadei examinate, întrucât ele conțineau informații suficient de detailate la nivelul codurilor TARIC cu 10 caractere și al codurilor TARIC adiționale.

14

| (63) | În urma comunicării constatărilor, producătorul-exportator în cauză a prezentat noi date privind exporturile chineze care ar indica existența unor volume de importuri în cursul perioadei examinate provenite de la alți producători-exportatori chinezi decât Fang Da care erau mai mari decât cele indicate de datele din baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6). Cu toate acestea, producătorul-exportator nici nu a indicat sursa exactă a noilor date și, în afara prezentării unor cifre diferite, nici nu a oferit un motiv pentru a nu a ține cont de datele utilizate în prezenta anchetă privind importurile efective, cuprinse în baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6). Prin urmare, Comisia nu a schimbat sursa datelor utilizate în prezenta anchetă. |
| --- | --- |

(63)

În urma comunicării constatărilor, producătorul-exportator în cauză a prezentat noi date privind exporturile chineze care ar indica existența unor volume de importuri în cursul perioadei examinate provenite de la alți producători-exportatori chinezi decât Fang Da care erau mai mari decât cele indicate de datele din baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6). Cu toate acestea, producătorul-exportator nici nu a indicat sursa exactă a noilor date și, în afara prezentării unor cifre diferite, nici nu a oferit un motiv pentru a nu a ține cont de datele utilizate în prezenta anchetă privind importurile efective, cuprinse în baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6). Prin urmare, Comisia nu a schimbat sursa datelor utilizate în prezenta anchetă.

| (64) | Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 1


  Consumul la nivelul Uniunii












  Indice (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Totalul consumului la nivelul Uniunii | 100 | 103 | 93 | 97 | 101 |
| Sursa: datele industriei din Uniune, baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) |

(64)

Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

Tabelul 1

Tabelul 1

Consumul la nivelul Uniunii

Consumul la nivelul Uniunii

Indice (2011 = 100)

Indice (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Perioada de anchetă

Totalul consumului la nivelul Uniunii

100

103

93

97

101

Sursa: datele industriei din Uniune, baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6)

Sursa:

| (65) | Consumul de ciclamat de sodiu la nivelul Uniunii a scăzut mai întâi cu 7 % în perioada 2011-2013 și a crescut în perioada ulterioară. Consumul din perioada de anchetă a ajuns, mai mult sau mai puțin, la același nivel ca în anul 2011. |
| --- | --- |

(65)

Consumul de ciclamat de sodiu la nivelul Uniunii a scăzut mai întâi cu 7 % în perioada 2011-2013 și a crescut în perioada ulterioară. Consumul din perioada de anchetă a ajuns, mai mult sau mai puțin, la același nivel ca în anul 2011.

4.4.   Importurile de la Fang Da

Importurile de la Fang Da

| (66) | În vederea asigurării consecvenței datelor pe parcursul întregii perioade examinate, Comisia a utilizat aceeași sursă de informații ca mai sus – baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) – pentru a stabili tendințele volumelor și ale prețurilor importurilor provenite de la Fang Da. Datele respective au fost confruntate cu datele prezentate de Fang Da în răspunsul acesteia la chestionar, ele dovedindu-se coerente. |
| --- | --- |

(66)

În vederea asigurării consecvenței datelor pe parcursul întregii perioade examinate, Comisia a utilizat aceeași sursă de informații ca mai sus – baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) – pentru a stabili tendințele volumelor și ale prețurilor importurilor provenite de la Fang Da. Datele respective au fost confruntate cu datele prezentate de Fang Da în răspunsul acesteia la chestionar, ele dovedindu-se coerente.

4.4.1.   Volumul și cota de piață

Volumul și cota de piață

| (67) | Importurile de la Fang Da în Uniune au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 2


  Volumul importurilor și cota de piață












  Indice (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor | 100 | 84 | 111 | 156 | 161 |
| Cota de piață | 100 | 82 | 119 | 161 | 160 |
| Sursa: baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) |

(67)

Importurile de la Fang Da în Uniune au evoluat după cum urmează:

Tabelul 2

Tabelul 2

Volumul importurilor și cota de piață

Volumul importurilor și cota de piață

Indice (2011 = 100)

Indice (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Perioada de anchetă

Volumul importurilor

100

84

111

156

161

Cota de piață

100

82

119

161

160

Sursa: baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6)

Sursa:

| (68) | Importurile care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da au crescut cu 61 % în cursul perioadei examinate. Acestea au scăzut mai întâi cu 16 % din 2011 până în 2012, dar ulterior aproape s-au dublat din anul 2012 până la perioada de anchetă. Cotele de piață au urmat aceeași tendință, cu o creștere totală considerabilă, de 60 %. |
| --- | --- |

(68)

Importurile care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da au crescut cu 61 % în cursul perioadei examinate. Acestea au scăzut mai întâi cu 16 % din 2011 până în 2012, dar ulterior aproape s-au dublat din anul 2012 până la perioada de anchetă. Cotele de piață au urmat aceeași tendință, cu o creștere totală considerabilă, de 60 %.

| (69) | În anul 2014 și pe perioada anchetei, Fang Da a devenit cel mai mare furnizor de pe piața din Uniune, cu o cotă de piață puțin mai mare decât toate celelalte importuri împreună și mult mai mare decât cota de piață a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(69)

În anul 2014 și pe perioada anchetei, Fang Da a devenit cel mai mare furnizor de pe piața din Uniune, cu o cotă de piață puțin mai mare decât toate celelalte importuri împreună și mult mai mare decât cota de piață a industriei din Uniune.

| (70) | În urma comunicării constatărilor, producătorul-exportator în cauză a declarat că, pe baza noilor date privind exporturile chineze, creșterea propriilor exporturi în Uniune a fost mai mult decât compensată prin scăderea vânzărilor altor exportatori chinezi, ceea ce ar contrazice constatările anchetei pe baza datelor din baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6). Astfel cum s-a arătat în considerentul 63 de mai sus, producătorul-exportator în cauză nu a demonstrat că noile date pe care le-a prezentat cu privire la alți producători-exportatori chinezi decât Fang Da erau mai fiabile decât datele utilizate în prezenta anchetă, prin urmare, afirmațiile respective au fost respinse. |
| --- | --- |

(70)

În urma comunicării constatărilor, producătorul-exportator în cauză a declarat că, pe baza noilor date privind exporturile chineze, creșterea propriilor exporturi în Uniune a fost mai mult decât compensată prin scăderea vânzărilor altor exportatori chinezi, ceea ce ar contrazice constatările anchetei pe baza datelor din baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6). Astfel cum s-a arătat în considerentul 63 de mai sus, producătorul-exportator în cauză nu a demonstrat că noile date pe care le-a prezentat cu privire la alți producători-exportatori chinezi decât Fang Da erau mai fiabile decât datele utilizate în prezenta anchetă, prin urmare, afirmațiile respective au fost respinse.

4.4.2.   Prețurile importurilor de la Fang Da și subcotarea prețurilor

Prețurile importurilor de la Fang Da și subcotarea prețurilor

| (71) | Prețurile medii ale importurilor de la Fang Da în Uniune au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 3


  Prețurile importurilor (EUR/kg)












  Indice (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fang Da | 100 | 110 | 105 | 96 | 99 |
| Sursa: baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) |

(71)

Prețurile medii ale importurilor de la Fang Da în Uniune au evoluat după cum urmează:

Tabelul 3

Tabelul 3

Prețurile importurilor (EUR/kg)

Prețurile importurilor (EUR/kg)

Indice (2011 = 100)

Indice (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Perioada de anchetă

Fang Da

100

110

105

96

99

Sursa: baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6)

Sursa:

| (72) | Prețul mediu de import de la Fang Da al produsului în cauză a scăzut cu 1 % în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, prețul a crescut inițial cu 10 % din 2011 până în 2012, ulterior a scăzut cu 14 puncte de indice din anul 2012 până în 2014 și în final, a crescut cu 3 puncte de indice între anul 2014 și perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(72)

Prețul mediu de import de la Fang Da al produsului în cauză a scăzut cu 1 % în cursul perioadei examinate. Cu toate acestea, prețul a crescut inițial cu 10 % din 2011 până în 2012, ulterior a scăzut cu 14 puncte de indice din anul 2012 până în 2014 și în final, a crescut cu 3 puncte de indice între anul 2014 și perioada de anchetă.

| (73) | În anii 2011 și 2012, prețurile de import ale Fang Da au fost, în medie, mai mari decât alte prețuri de import (stabilite utilizând aceeași sursă de informații și incluzând taxele antidumping), dar s-au aliniat cu cele din urmă în anul 2013 și au scăzut sub nivelul acestor prețuri în anul 2014 și în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(73)

În anii 2011 și 2012, prețurile de import ale Fang Da au fost, în medie, mai mari decât alte prețuri de import (stabilite utilizând aceeași sursă de informații și incluzând taxele antidumping), dar s-au aliniat cu cele din urmă în anul 2013 și au scăzut sub nivelul acestor prețuri în anul 2014 și în perioada de anchetă.

| (74) | Comisia a determinat subcotarea prețurilor în cursul perioadei de anchetă pe baza datelor de la FDYQ și a datelor de la producătorul din Uniune, comparând:






  — | prețurile medii ponderate per tip de produs ale producătorului din Uniune, practicate în cazul clienților neafiliați de pe piața din Uniune, ajustate la nivel franco fabrică; și |
| --- | --- | --- |

(74)

Comisia a determinat subcotarea prețurilor în cursul perioadei de anchetă pe baza datelor de la FDYQ și a datelor de la producătorul din Uniune, comparând:

—

prețurile medii ponderate per tip de produs ale producătorului din Uniune, practicate în cazul clienților neafiliați de pe piața din Uniune, ajustate la nivel franco fabrică; și

| — | prețurile medii ponderate corespunzătoare per tip de produs pentru importurile de la FDYQ la primul client independent de pe piața din Uniune, stabilite pe baza prețului CIF (cost, asigurare și navlu) la frontiera Uniunii, cu ajustări corespunzătoare pentru taxele vamale și costurile ulterioare importului. |
| --- | --- |

—

prețurile medii ponderate corespunzătoare per tip de produs pentru importurile de la FDYQ la primul client independent de pe piața din Uniune, stabilite pe baza prețului CIF (cost, asigurare și navlu) la frontiera Uniunii, cu ajustări corespunzătoare pentru taxele vamale și costurile ulterioare importului.

| (75) | Comparația prețurilor a fost efectuată în funcție de tipul produsului, fiind ajustată în mod corespunzător după caz. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra totală de afaceri a producătorului din Uniune în cursul perioadei de anchetă. El a indicat o marjă de subcotare medie ponderată de 19,1 %. |
| --- | --- |

(75)

Comparația prețurilor a fost efectuată în funcție de tipul produsului, fiind ajustată în mod corespunzător după caz. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra totală de afaceri a producătorului din Uniune în cursul perioadei de anchetă. El a indicat o marjă de subcotare medie ponderată de 19,1 %.

4.5.   Situația economică a industriei din Uniune

Situația economică a industriei din Uniune

4.5.1.   Considerații generale

Considerații generale

| (76) | Producția de ciclamat de sodiu constă în două etape principale de fabricație. În prima etapă, care necesită utilizarea reactanților, materiile prime sunt transformate în ciclamat de sodiu brut (impur). În a doua etapă de fabricație, ciclamatul de sodiu brut trebuie să fie purificat înainte de a putea fi utilizat, în conformitate cu normele de reglementare relevante, de către industria alimentară, industria băuturilor și industria farmaceutică din aval. |
| --- | --- |

(76)

Producția de ciclamat de sodiu constă în două etape principale de fabricație. În prima etapă, care necesită utilizarea reactanților, materiile prime sunt transformate în ciclamat de sodiu brut (impur). În a doua etapă de fabricație, ciclamatul de sodiu brut trebuie să fie purificat înainte de a putea fi utilizat, în conformitate cu normele de reglementare relevante, de către industria alimentară, industria băuturilor și industria farmaceutică din aval.

| (77) | În urma unui incident tehnic care a avut loc în iulie 2011 (o explozie în fabrică), industria din Uniune nu a putut efectua prima etapă de fabricație, și anume procesul de reacție, în perioada august 2011-mai 2012 și a trebuit să se bazeze temporar pe ciclamatul de sodiu importat, pe care l-a purificat suplimentar pentru a-și putea menține activitățile comerciale. |
| --- | --- |

(77)

În urma unui incident tehnic care a avut loc în iulie 2011 (o explozie în fabrică), industria din Uniune nu a putut efectua prima etapă de fabricație, și anume procesul de reacție, în perioada august 2011-mai 2012 și a trebuit să se bazeze temporar pe ciclamatul de sodiu importat, pe care l-a purificat suplimentar pentru a-și putea menține activitățile comerciale.

| (78) | Întrucât producătorul din Uniune nu a avut altă opțiune decât să se bazeze temporar pe importuri și având în vedere durata limitată și volumul de importuri în cursul perioadei examinate, acest incident și consecințele sale nu invalidează concluziile de mai sus privind definiția industriei din Uniune. Cu toate acestea, incidentul a avut un impact important asupra situației economice a industriei din Uniune în anii 2011-2012, și anume începutul perioadei examinate, în special în ceea ce privește capacitatea, producția și volumul de vânzări, precum și indicatorii de profitabilitate. De asemenea, el a avut un impact – deși minor – asupra evoluției importurilor. Aceste elemente sunt luate în considerare atunci când se analizează evoluția indicatorilor de prejudiciu. |
| --- | --- |

(78)

Întrucât producătorul din Uniune nu a avut altă opțiune decât să se bazeze temporar pe importuri și având în vedere durata limitată și volumul de importuri în cursul perioadei examinate, acest incident și consecințele sale nu invalidează concluziile de mai sus privind definiția industriei din Uniune. Cu toate acestea, incidentul a avut un impact important asupra situației economice a industriei din Uniune în anii 2011-2012, și anume începutul perioadei examinate, în special în ceea ce privește capacitatea, producția și volumul de vânzări, precum și indicatorii de profitabilitate. De asemenea, el a avut un impact – deși minor – asupra evoluției importurilor. Aceste elemente sunt luate în considerare atunci când se analizează evoluția indicatorilor de prejudiciu.

| (79) | În acest context și în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei din Uniune în cursul perioadei examinate. În vederea stabilirii prejudiciului, Comisia a evaluat indicatorii economici pe baza datelor legate de singurul producător din Uniune, care constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(79)

În acest context și în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei din Uniune în cursul perioadei examinate. În vederea stabilirii prejudiciului, Comisia a evaluat indicatorii economici pe baza datelor legate de singurul producător din Uniune, care constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (80) | Indicatorii economici ai singurului producător din Uniune care au fost evaluați de către Comisie sunt următorii: producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul de vânzări, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, costurile cu forța de muncă, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare, prețurile unitare medii, costurile unitare, stocurile, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a procura capital. |
| --- | --- |

(80)

Indicatorii economici ai singurului producător din Uniune care au fost evaluați de către Comisie sunt următorii: producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul de vânzări, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, costurile cu forța de muncă, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare, prețurile unitare medii, costurile unitare, stocurile, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a procura capital.

4.5.2.   Indicatorii de prejudiciu

Indicatorii de prejudiciu

4.5.2.1.   Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității

| (81) | Totalul producției, al capacității de producție și al utilizării capacității din Uniune a evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 4


  Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității












  Indice (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției | 100 | 104 | 189 | 159 | 157 |
| Capacitatea de producție | 100 | 114 | 171 | 171 | 171 |
| Utilizarea capacității | 100 | 91 | 110 | 93 | 92 |
| Sursa: datele industriei din Uniune |

(81)

Totalul producției, al capacității de producție și al utilizării capacității din Uniune a evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 4

Tabelul 4

Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității

Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității

Indice (2011 = 100)

Indice (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Perioada de anchetă

Volumul producției

100

104

189

159

157

Capacitatea de producție

100

114

171

171

171

Utilizarea capacității

100

91

110

93

92

Sursa: datele industriei din Uniune

Sursa:

| (82) | Producția în ansamblu a crescut cu 57 % în cursul perioadei examinate. Astfel cum se explică în considerentul 77 de mai sus și în considerentul 83 de mai jos, producția industriei din Uniune a fost, cu toate acestea, anormal de mică în perioada 2011-2012. Între anul 2013 și perioada de anchetă, nivelul producției a scăzut brusc cu 32 de puncte de indice. |
| --- | --- |

(82)

Producția în ansamblu a crescut cu 57 % în cursul perioadei examinate. Astfel cum se explică în considerentul 77 de mai sus și în considerentul 83 de mai jos, producția industriei din Uniune a fost, cu toate acestea, anormal de mică în perioada 2011-2012. Între anul 2013 și perioada de anchetă, nivelul producției a scăzut brusc cu 32 de puncte de indice.

| (83) | Capacitatea de producție a crescut, de asemenea, în mod semnificativ în cursul perioadei examinate (cu 71 %), dar această tendință este explicată, de asemenea, de un nivel anormal de mic în anii 2011 și 2012, care a rezultat din incidentul tehnic din unitățile de producție. Capacitatea a fost calculată pe baza lunilor în care industria din Uniune a putut produce propriul ciclamat de sodiu, prin urmare, doar 7 luni în 2011, 8 luni în 2012 și 12 luni pentru celelalte perioade. Din anul 2013, nivelul capacității de producție a rămas stabil până la perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(83)

Capacitatea de producție a crescut, de asemenea, în mod semnificativ în cursul perioadei examinate (cu 71 %), dar această tendință este explicată, de asemenea, de un nivel anormal de mic în anii 2011 și 2012, care a rezultat din incidentul tehnic din unitățile de producție. Capacitatea a fost calculată pe baza lunilor în care industria din Uniune a putut produce propriul ciclamat de sodiu, prin urmare, doar 7 luni în 2011, 8 luni în 2012 și 12 luni pentru celelalte perioade. Din anul 2013, nivelul capacității de producție a rămas stabil până la perioada de anchetă.

| (84) | Rata de utilizare a capacității a scăzut cu 8 % între anul 2011 și perioada de anchetă, dar a urmat o tendință de scădere semnificativă din anul 2013, în concordanță cu scăderea volumului producției. |
| --- | --- |

(84)

Rata de utilizare a capacității a scăzut cu 8 % între anul 2011 și perioada de anchetă, dar a urmat o tendință de scădere semnificativă din anul 2013, în concordanță cu scăderea volumului producției.

4.5.2.2.   Volumul de vânzări și cota de piață

| (85) | Volumul de vânzări și cota de piață a industriei din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 5


  Volumul de vânzări și cota de piață












  Indice (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul de vânzări | 100 | 69 | 146 | 108 | 104 |
| Cota de piață | 100 | 67 | 157 | 111 | 104 |
| Sursa: datele industriei din Uniune și baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) |

(85)

Volumul de vânzări și cota de piață a industriei din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 5

Tabelul 5

Volumul de vânzări și cota de piață

Volumul de vânzări și cota de piață

Indice (2011 = 100)

Indice (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Perioada de anchetă

Volumul de vânzări

100

69

146

108

104

Cota de piață

100

67

157

111

104

Sursa: datele industriei din Uniune și baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6)

Sursa:

baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6)

| (86) | Volumul de vânzări de pe piața din Uniune și cota de piață corespunzătoare au urmat aceeași tendință în cursul perioadei examinate. Ele au crescut, în total, cu 4 %. |
| --- | --- |

(86)

Volumul de vânzări de pe piața din Uniune și cota de piață corespunzătoare au urmat aceeași tendință în cursul perioadei examinate. Ele au crescut, în total, cu 4 %.

| (87) | Întrucât ambele cifre reflectă doar vânzările de ciclamat de sodiu produs de industria din Uniune, nivelurile pentru anii 2011 și 2012 au fost anormal de mici din cauza motivelor menționate în considerentele 77 și 83 de mai sus. Din anul 2013, când producția proprie de ciclamat de sodiu a fost deja restabilită permanent, vânzările industriei din Uniune au scăzut cu 42 de puncte procentuale, ca urmare a pierderilor de comenzi. |
| --- | --- |

(87)

Întrucât ambele cifre reflectă doar vânzările de ciclamat de sodiu produs de industria din Uniune, nivelurile pentru anii 2011 și 2012 au fost anormal de mici din cauza motivelor menționate în considerentele 77 și 83 de mai sus. Din anul 2013, când producția proprie de ciclamat de sodiu a fost deja restabilită permanent, vânzările industriei din Uniune au scăzut cu 42 de puncte procentuale, ca urmare a pierderilor de comenzi.

| (88) | Cota de piață a scăzut, de asemenea, în mod semnificativ între anul 2013 și perioada de anchetă. Această scădere contrastează cu evoluția atât a consumului la nivelul Uniunii, care a crescut cu 8 puncte de indice, cât și a importurilor de la Fang Da, care au continuat, de asemenea, să crească și au mărit cota de piață a acesteia în cursul celor trei ani. |
| --- | --- |

(88)

Cota de piață a scăzut, de asemenea, în mod semnificativ între anul 2013 și perioada de anchetă. Această scădere contrastează cu evoluția atât a consumului la nivelul Uniunii, care a crescut cu 8 puncte de indice, cât și a importurilor de la Fang Da, care au continuat, de asemenea, să crească și au mărit cota de piață a acesteia în cursul celor trei ani.

4.5.2.3.   Creșterea

| (89) | Situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit în perioada 2011-2013, când ea a fost în măsură să își crească producția, capacitatea de producție, vânzările și cota de piață. Această creștere a fost cauzată de doi factori: (i) creșterea taxelor antidumping pentru anumiți producători-exportatori din RPC, care au fost dublate în mai 2012 și (ii) faptul că industria din Uniune a fost din nou în situația de a-și produce propriul ciclamat de sodiu în toate cele 12 luni din anul 2013, față de doar 7 luni în anul 2011 și 8 luni în anul 2012. |
| --- | --- |

(89)

Situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit în perioada 2011-2013, când ea a fost în măsură să își crească producția, capacitatea de producție, vânzările și cota de piață. Această creștere a fost cauzată de doi factori: (i) creșterea taxelor antidumping pentru anumiți producători-exportatori din RPC, care au fost dublate în mai 2012 și (ii) faptul că industria din Uniune a fost din nou în situația de a-și produce propriul ciclamat de sodiu în toate cele 12 luni din anul 2013, față de doar 7 luni în anul 2011 și 8 luni în anul 2012.

| (90) | Dacă nu ar fi avut loc explozia din iulie 2011, producția, utilizarea capacității, cifrele privind vânzările și cota de piață ar fi fost mult mai mari în anii 2011 și 2012, întrucât industria din Uniune ar fi putut să își aprovizioneze clienții cu propriul ciclamat de sodiu în locul celui importat și prelucrat (purificat) suplimentar în perioada august 2011-mai 2012. Ca urmare, creșterea producției, a vânzărilor și a cotelor de piață între anii 2011 și 2013 ar fi fost mult mai mică, în timp ce capacitatea de producție ar fi rămas la nivelul din anul 2013 pe parcursul întregii perioade examinate. Din anul 2013 până la perioada de anchetă, toate tendințele menționate mai sus referitoare la volume, cu excepția capacității de producție, s-au inversat complet. De fapt, deși consumul la nivelul Uniunii a urmat o tendință de creștere din anul 2013, industria din Uniune a intrat într-o etapă de declin economic. În același timp, profitabilitatea industriei din Uniune a rămas puternic negativă pe parcursul întregii perioade examinate, ceea ce a inhibat perspectivele de creștere. |
| --- | --- |

(90)

Dacă nu ar fi avut loc explozia din iulie 2011, producția, utilizarea capacității, cifrele privind vânzările și cota de piață ar fi fost mult mai mari în anii 2011 și 2012, întrucât industria din Uniune ar fi putut să își aprovizioneze clienții cu propriul ciclamat de sodiu în locul celui importat și prelucrat (purificat) suplimentar în perioada august 2011-mai 2012. Ca urmare, creșterea producției, a vânzărilor și a cotelor de piață între anii 2011 și 2013 ar fi fost mult mai mică, în timp ce capacitatea de producție ar fi rămas la nivelul din anul 2013 pe parcursul întregii perioade examinate. Din anul 2013 până la perioada de anchetă, toate tendințele menționate mai sus referitoare la volume, cu excepția capacității de producție, s-au inversat complet. De fapt, deși consumul la nivelul Uniunii a urmat o tendință de creștere din anul 2013, industria din Uniune a intrat într-o etapă de declin economic. În același timp, profitabilitatea industriei din Uniune a rămas puternic negativă pe parcursul întregii perioade examinate, ceea ce a inhibat perspectivele de creștere.

4.5.2.4.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (91) | Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 6


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea












  Indice (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de angajați | 100 | 100 | 105 | 105 | 105 |
| Productivitatea | 100 | 104 | 180 | 151 | 150 |
| Sursa: datele industriei din Uniune |

(91)

Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 6

Tabelul 6

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Indice (2011 = 100)

Indice (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Perioada de anchetă

Numărul de angajați

100

100

105

105

105

Productivitatea

100

104

180

151

150

Sursa: datele industriei din Uniune

Sursa:

| (92) | În pofida incapacității de a produce propriul ciclamat de sodiu în perioada august 2011-mai 2012, industria din Uniune a decis să mențină constantă forța de muncă în perioada respectivă, întrucât reducerile au fost considerate a fi prea costisitoare și nenecesare. Deși un angajat a fost disponibilizat în anul 2012, nivelul de ocupare a forței de muncă nu s-a schimbat în cursul anilor 2011 și 2012, întrucât industria din Uniune a angajat o altă persoană în același an. Numărul de angajați a crescut ușor în anul 2013 și ulterior a rămas stabil până la perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(92)

În pofida incapacității de a produce propriul ciclamat de sodiu în perioada august 2011-mai 2012, industria din Uniune a decis să mențină constantă forța de muncă în perioada respectivă, întrucât reducerile au fost considerate a fi prea costisitoare și nenecesare. Deși un angajat a fost disponibilizat în anul 2012, nivelul de ocupare a forței de muncă nu s-a schimbat în cursul anilor 2011 și 2012, întrucât industria din Uniune a angajat o altă persoană în același an. Numărul de angajați a crescut ușor în anul 2013 și ulterior a rămas stabil până la perioada de anchetă.

| (93) | Din cauza exploziei din fabrică, productivitatea industriei din Uniune a fost afectată într-un mod similar ca ceilalți indicatori economici prezentați mai sus. Similar producției, productivitatea a fost excepțional de mică în anii 2011 și 2012, iar ulterior aceasta a crescut brusc cu aproximativ 80 de puncte de indice în anul 2013. Cu toate acestea, de atunci, din cauza pierderilor de comenzi, ea a scăzut cu 30 de puncte de indice în anul 2014 și a rămas la acest nivel până la perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(93)

Din cauza exploziei din fabrică, productivitatea industriei din Uniune a fost afectată într-un mod similar ca ceilalți indicatori economici prezentați mai sus. Similar producției, productivitatea a fost excepțional de mică în anii 2011 și 2012, iar ulterior aceasta a crescut brusc cu aproximativ 80 de puncte de indice în anul 2013. Cu toate acestea, de atunci, din cauza pierderilor de comenzi, ea a scăzut cu 30 de puncte de indice în anul 2014 și a rămas la acest nivel până la perioada de anchetă.

4.5.2.5.   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

| (94) | Marja de dumping a fost net superioară nivelului de minimis. Impactul amplorii marjei efective de dumping asupra industriei din Uniune a fost semnificativ, dat fiind volumul și prețurile importurilor provenite de la Fang Da. |
| --- | --- |

(94)

Marja de dumping a fost net superioară nivelului de minimis. Impactul amplorii marjei efective de dumping asupra industriei din Uniune a fost semnificativ, dat fiind volumul și prețurile importurilor provenite de la Fang Da.

| (95) | Măsuri antidumping au fost în vigoare împotriva importurilor provenite de la alți producători-exportatori chinezi și indonezieni începând cu anul 2004. În acest context, este necesar să se menționeze că nivelul taxei antidumping care a fost instituită în urma anchetei inițiale asupra a doi producători-exportatori chinezi, alții decât Fang Da, s-a constatat a fi insuficient pentru a contracara dumpingul care cauza un prejudiciu industriei din Uniune. Ca urmare, taxa antidumping pentru respectivii producători-exportatori chinezi a crescut cu mai mult decât dublu în mai 2012, astfel cum s-a explicat în considerentul 2 de mai sus. Dată fiind analiza actuală, este evident faptul că dumpingul continuă. |
| --- | --- |

(95)

Măsuri antidumping au fost în vigoare împotriva importurilor provenite de la alți producători-exportatori chinezi și indonezieni începând cu anul 2004. În acest context, este necesar să se menționeze că nivelul taxei antidumping care a fost instituită în urma anchetei inițiale asupra a doi producători-exportatori chinezi, alții decât Fang Da, s-a constatat a fi insuficient pentru a contracara dumpingul care cauza un prejudiciu industriei din Uniune. Ca urmare, taxa antidumping pentru respectivii producători-exportatori chinezi a crescut cu mai mult decât dublu în mai 2012, astfel cum s-a explicat în considerentul 2 de mai sus. Dată fiind analiza actuală, este evident faptul că dumpingul continuă.

4.5.2.6.   Prețuri și factorii care afectează prețurile

| (96) | Prețurile medii unitare de vânzare ale singurului producător din Uniune la clienți neafiliați din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate, după cum urmează:

  Tabelul 7


  Prețurile de vânzare din Uniune












  Indice (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul mediu unitar de vânzare | 100 | 105 | 103 | 107 | 106 |
| Costul unitar mediu de producție | 100 | 107 | 97 | 95 | 96 |
| Sursa: datele industriei din Uniune |

(96)

Prețurile medii unitare de vânzare ale singurului producător din Uniune la clienți neafiliați din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate, după cum urmează:

Tabelul 7

Tabelul 7

Prețurile de vânzare din Uniune

Prețurile de vânzare din Uniune

Indice (2011 = 100)

Indice (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Perioada de anchetă

Prețul mediu unitar de vânzare

100

105

103

107

106

Costul unitar mediu de producție

100

107

97

95

96

Sursa: datele industriei din Uniune

Sursa:

| (97) | Prețurile medii unitare de vânzare ale industriei din Uniune au crescut cu 6 % în cursul perioadei examinate. Mai întâi, ele au crescut cu 5 puncte de indice între anii 2011 și 2012, iar ulterior au rămas stabile până la perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(97)

Prețurile medii unitare de vânzare ale industriei din Uniune au crescut cu 6 % în cursul perioadei examinate. Mai întâi, ele au crescut cu 5 puncte de indice între anii 2011 și 2012, iar ulterior au rămas stabile până la perioada de anchetă.

| (98) | Costul unitar mediu de producție al industriei din Uniune a crescut cu 7 puncte de indice între anii 2011 și 2012, iar ulterior a scăzut cu 10 puncte de indice în anul 2013, în raport cu anul 2012. Din anul 2013, costul a rămas stabil până la perioada de anchetă. Aceste schimbări au rezultat în principal din fluctuația costului materiilor prime. |
| --- | --- |

(98)

Costul unitar mediu de producție al industriei din Uniune a crescut cu 7 puncte de indice între anii 2011 și 2012, iar ulterior a scăzut cu 10 puncte de indice în anul 2013, în raport cu anul 2012. Din anul 2013, costul a rămas stabil până la perioada de anchetă. Aceste schimbări au rezultat în principal din fluctuația costului materiilor prime.

| (99) | În legătură cu cele mai sus, este necesar să se menționeze că industria din Uniune nu a putut efectua cu precizie o separare a costurilor de purificare de costurile de producție totale. Ca urmare, indicii pentru anii 2011 și 2012, contrar indicilor din anii 2013, 2014 și din perioada de anchetă, au reflectat, de asemenea, costurile de purificare a ciclamatului de sodiu care a fost importat de către industria din Uniune. |
| --- | --- |

(99)

În legătură cu cele mai sus, este necesar să se menționeze că industria din Uniune nu a putut efectua cu precizie o separare a costurilor de purificare de costurile de producție totale. Ca urmare, indicii pentru anii 2011 și 2012, contrar indicilor din anii 2013, 2014 și din perioada de anchetă, au reflectat, de asemenea, costurile de purificare a ciclamatului de sodiu care a fost importat de către industria din Uniune.

| (100) | Având în vedere cele de mai sus, interpretarea tendințelor din anii 2011-2012 și din perioadele ulterioare ar trebui să fie efectuată cu precauție, întrucât evoluția lor a fost influențată – deși numai într-o mică măsură – de faptul că indicii din perioada anilor 2011-2012 s-au bazat pe serii diferite de date. |
| --- | --- |

(100)

Având în vedere cele de mai sus, interpretarea tendințelor din anii 2011-2012 și din perioadele ulterioare ar trebui să fie efectuată cu precauție, întrucât evoluția lor a fost influențată – deși numai într-o mică măsură – de faptul că indicii din perioada anilor 2011-2012 s-au bazat pe serii diferite de date.

| (101) | În orice caz, pe parcursul întregii perioade examinate, prețul mediu unitar de vânzare a fost întotdeauna sub costurile medii unitare de producție ale industriei din Uniune, raportate în tabelul de mai sus. |
| --- | --- |

(101)

În orice caz, pe parcursul întregii perioade examinate, prețul mediu unitar de vânzare a fost întotdeauna sub costurile medii unitare de producție ale industriei din Uniune, raportate în tabelul de mai sus.

4.5.2.7.   Costurile cu forța de muncă

| (102) | Costurile medii cu forța de muncă ale singurului producător din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 8


  Costurile medii cu forța de muncă per angajat












  Indice (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costurile medii cu forța de muncă per angajat | 100 | 127 | 115 | 102 | 95 |
| Sursa: datele industriei din Uniune |

(102)

Costurile medii cu forța de muncă ale singurului producător din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 8

Tabelul 8

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

Indice (2011 = 100)

Indice (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Perioada de anchetă

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

100

127

115

102

95

Sursa: datele industriei din Uniune

Sursa:

| (103) | Costurile medii cu forța de muncă au scăzut cu 5 % în cursul întregii perioade examinate. Cu toate acestea, ele au crescut mai întâi cu 27 % în anul 2012 – în principal datorită compensațiilor plătite unui angajat concediat – iar ulterior au scăzut în mod constant până la perioada de anchetă, când au scăzut cu 5 % sub nivelul din anul 2011. |
| --- | --- |

(103)

Costurile medii cu forța de muncă au scăzut cu 5 % în cursul întregii perioade examinate. Cu toate acestea, ele au crescut mai întâi cu 27 % în anul 2012 – în principal datorită compensațiilor plătite unui angajat concediat – iar ulterior au scăzut în mod constant până la perioada de anchetă, când au scăzut cu 5 % sub nivelul din anul 2011.

4.5.2.8.   Stocurile

| (104) | Nivelul stocurilor singurului producător din Uniune a evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 9


  Stocuri












  Indice (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocurile finale | 100 | 258 | 339 | 406 | 708 |
| Stocurile finale ca procent din producție | 100 | 249 | 179 | 255 | 451 |
| Sursa: datele industriei din Uniune |

(104)

Nivelul stocurilor singurului producător din Uniune a evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 9

Tabelul 9

Stocuri

Stocuri

Indice (2011 = 100)

Indice (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Perioada de anchetă

Stocurile finale

100

258

339

406

708

Stocurile finale ca procent din producție

100

249

179

255

451

Sursa: datele industriei din Uniune

Sursa:

| (105) | În cursul perioadei examinate, stocurile finale exprimate ca procent din producție au fluctuat în mod semnificativ. Ele au crescut mai întâi între anii 2011 și 2012, ulterior au scăzut în următorul an și în final au crescut în mod semnificativ până la perioada de anchetă. În ansamblu, în cursul perioadei examinate, ele au crescut cu 351 de puncte de indice. Această creștere este cauzată parțial de incapacitatea producătorului din Uniune de a-și vinde produsele din cauza concurenței din partea importurilor cu preț mic, dar este, de asemenea, rezultatul unor niveluri anormal de mici ale stocurilor în anul 2011, ca urmare a incidentului tehnic menționat în considerentul 77 de mai sus. |
| --- | --- |

(105)

În cursul perioadei examinate, stocurile finale exprimate ca procent din producție au fluctuat în mod semnificativ. Ele au crescut mai întâi între anii 2011 și 2012, ulterior au scăzut în următorul an și în final au crescut în mod semnificativ până la perioada de anchetă. În ansamblu, în cursul perioadei examinate, ele au crescut cu 351 de puncte de indice. Această creștere este cauzată parțial de incapacitatea producătorului din Uniune de a-și vinde produsele din cauza concurenței din partea importurilor cu preț mic, dar este, de asemenea, rezultatul unor niveluri anormal de mici ale stocurilor în anul 2011, ca urmare a incidentului tehnic menționat în considerentul 77 de mai sus.

4.5.2.9.   Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a procura capital

| (106) | Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor singurului producător din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 10


  Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor












  Indice (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilitatea | – 100 | – 111 | – 82 | – 61 | – 69 |
| Fluxul de lichidități | 100 | – 500 | – 1 107 | – 559 | – 766 |
| Investițiile | 100 | 203 | 15 | 0 | 0 |
| Randamentul investițiilor | – 100 | – 42 | – 104 | – 79 | – 77 |
| Sursa: datele industriei din Uniune |

(106)

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor singurului producător din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 10

Tabelul 10

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

Indice (2011 = 100)

Indice (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Perioada de anchetă

Profitabilitatea

– 100

– 111

– 82

– 61

– 69

Fluxul de lichidități

100

– 500

– 1 107

– 559

– 766

Investițiile

100

203

15

0

0

Randamentul investițiilor

– 100

– 42

– 104

– 79

– 77

Sursa: datele industriei din Uniune

Sursa:

| (107) | Comisia a stabilit profitabilitatea industriei din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările sale de ciclamat de sodiu la clienți neafiliați din Uniune ca procent din totalul vânzărilor respective. Astfel cum s-a menționat în considerentul 99 de mai sus, costul de producție utilizat în vederea stabilirii nivelului profitului/pierderilor pentru perioada 2011-2012 a putut fi stabilit doar în ansamblu, și anume incluzând, de asemenea, costurile determinate de ciclamatul de sodiu importat. Pe această bază, analiza cifrelor de profitabilitate a indicat faptul că industria din Uniune a generat pierderi semnificative în cursul întregii perioade examinate. Acestea au fost foarte mari în perioada 2011-2012, dar situația s-a ameliorat din anul 2013. |
| --- | --- |

(107)

Comisia a stabilit profitabilitatea industriei din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările sale de ciclamat de sodiu la clienți neafiliați din Uniune ca procent din totalul vânzărilor respective. Astfel cum s-a menționat în considerentul 99 de mai sus, costul de producție utilizat în vederea stabilirii nivelului profitului/pierderilor pentru perioada 2011-2012 a putut fi stabilit doar în ansamblu, și anume incluzând, de asemenea, costurile determinate de ciclamatul de sodiu importat. Pe această bază, analiza cifrelor de profitabilitate a indicat faptul că industria din Uniune a generat pierderi semnificative în cursul întregii perioade examinate. Acestea au fost foarte mari în perioada 2011-2012, dar situația s-a ameliorat din anul 2013.

| (108) | Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea industriei din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului net de lichidități, stabilită în legătură cu vânzările totale de ciclamat de sodiu (15), a trecut de la pozitivă în anul 2011 la puternic negativă între anul 2012 și perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(108)

Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea industriei din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului net de lichidități, stabilită în legătură cu vânzările totale de ciclamat de sodiu (15), a trecut de la pozitivă în anul 2011 la puternic negativă între anul 2012 și perioada de anchetă.

15

| (109) | Singurele investiții semnificative au fost efectuate în perioada 2011-2013 și au fost legate exclusiv de înlocuirea utilajelor de producție afectate de explozia din anul 2011. Respectivele investiții au fost acoperite în întregime prin polița de asigurare. |
| --- | --- |

(109)

Singurele investiții semnificative au fost efectuate în perioada 2011-2013 și au fost legate exclusiv de înlocuirea utilajelor de producție afectate de explozia din anul 2011. Respectivele investiții au fost acoperite în întregime prin polița de asigurare.

| (110) | Randamentul investițiilor constă în profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a activelor fixe. El a fost semnificativ negativ pe parcursul întregii perioade examinate. |
| --- | --- |

(110)

Randamentul investițiilor constă în profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a activelor fixe. El a fost semnificativ negativ pe parcursul întregii perioade examinate.

| (111) | Dat fiind nivelul pierderilor suportate de industria din Uniune, capacitatea acesteia de a procura capital a fost sever afectată. |
| --- | --- |

(111)

Dat fiind nivelul pierderilor suportate de industria din Uniune, capacitatea acesteia de a procura capital a fost sever afectată.

4.5.3.   Concluzie cu privire la prejudiciu

Concluzie cu privire la prejudiciu

| (112) | Deși unii indicatori economici referitori la situația industriei din Uniune precum producția, capacitatea de producție, vânzările, cota de piață și productivitatea s-au îmbunătățit în perioada 2011-2012 și în 2013, aceste tendințe au fost doar parțial influențate de evoluțiile reale de pe piață, care au rezultat din instituirea unor taxe antidumping mai mari în cazul anumitor producători-exportatori din RPC în mai 2012. |
| --- | --- |

(112)

Deși unii indicatori economici referitori la situația industriei din Uniune precum producția, capacitatea de producție, vânzările, cota de piață și productivitatea s-au îmbunătățit în perioada 2011-2012 și în 2013, aceste tendințe au fost doar parțial influențate de evoluțiile reale de pe piață, care au rezultat din instituirea unor taxe antidumping mai mari în cazul anumitor producători-exportatori din RPC în mai 2012.

| (113) | De fapt, astfel cum s-a menționat în considerentul 89 de mai sus, respectivele îmbunătățiri pot fi explicate, de asemenea, în mare măsură de: (i) explozia din fabrică din iulie 2011, (ii) faptul că industria din Uniune nu a putut produce propriul ciclamat de sodiu, ca urmare a exploziei respective, în perioada august 2011-mai 2012 și (iii) revenirea sa la un proces de producție complet de 12 luni în anul 2013, în urma înlocuirii liniilor de producție distruse. În mod evident, creșterea indicatorilor respectivi până în anul 2013 ar fi fost semnificativ mai mică dacă explozia nu ar fi avut loc. |
| --- | --- |

(113)

De fapt, astfel cum s-a menționat în considerentul 89 de mai sus, respectivele îmbunătățiri pot fi explicate, de asemenea, în mare măsură de: (i) explozia din fabrică din iulie 2011, (ii) faptul că industria din Uniune nu a putut produce propriul ciclamat de sodiu, ca urmare a exploziei respective, în perioada august 2011-mai 2012 și (iii) revenirea sa la un proces de producție complet de 12 luni în anul 2013, în urma înlocuirii liniilor de producție distruse. În mod evident, creșterea indicatorilor respectivi până în anul 2013 ar fi fost semnificativ mai mică dacă explozia nu ar fi avut loc.

| (114) | Evoluția pozitivă a tendințelor menționate mai sus s-a schimbat în mod evident din anul 2013, întrucât producția, vânzările, productivitatea, precum și cota de piață a industriei din Uniune s-au deteriorat semnificativ. |
| --- | --- |

(114)

Evoluția pozitivă a tendințelor menționate mai sus s-a schimbat în mod evident din anul 2013, întrucât producția, vânzările, productivitatea, precum și cota de piață a industriei din Uniune s-au deteriorat semnificativ.

| (115) | În plus, în cursul întregii perioade examinate, situația financiară a industriei din Uniune a rămas permanent într-o stare precară. În special, indicatorii industriei din Uniune precum profitabilitatea, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor au prezentat rezultate foarte negative în ansamblu. |
| --- | --- |

(115)

În plus, în cursul întregii perioade examinate, situația financiară a industriei din Uniune a rămas permanent într-o stare precară. În special, indicatorii industriei din Uniune precum profitabilitatea, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor au prezentat rezultate foarte negative în ansamblu.

| (116) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(116)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

| (117) | În observațiile sale formulate ulterior comunicării constatărilor finale, producătorul-exportator în cauză a contestat concluzia din considerentul 115 conform căreia profitabilitatea, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor indică un prejudiciu, întrucât acestea au evoluat într-un mod pozitiv între anul 2013 și perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(117)

În observațiile sale formulate ulterior comunicării constatărilor finale, producătorul-exportator în cauză a contestat concluzia din considerentul 115 conform căreia profitabilitatea, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor indică un prejudiciu, întrucât acestea au evoluat într-un mod pozitiv între anul 2013 și perioada de anchetă.

| (118) | Comisia constată că, deși pe parcursul perioadei examinate nivelul pierderilor, fluxul negativ de lichidități și randamentul investițiilor s-au ameliorat, într-adevăr, ușor, nivelurile acestora au fost totuși foarte negative în anii 2013, 2014 și în perioada de anchetă. În plus, în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, niciunul dintre factorii de prejudiciu nu este decisiv de sine stătător, ci toți sunt analizați împreună. Prin urmare, afirmația respectivă a fost respinsă. |
| --- | --- |

(118)

Comisia constată că, deși pe parcursul perioadei examinate nivelul pierderilor, fluxul negativ de lichidități și randamentul investițiilor s-au ameliorat, într-adevăr, ușor, nivelurile acestora au fost totuși foarte negative în anii 2013, 2014 și în perioada de anchetă. În plus, în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, niciunul dintre factorii de prejudiciu nu este decisiv de sine stătător, ci toți sunt analizați împreună. Prin urmare, afirmația respectivă a fost respinsă.

| (119) | În plus, Fang Da a susținut că perioada examinată nu era reprezentativă, întrucât aceasta a fost afectată de doi factori principali și anume toate datele pentru anii 2011 și 2012 erau distorsionate și perioada care a rămas între anul 2013 și perioada de anchetă era prea scurtă. |
| --- | --- |

(119)

În plus, Fang Da a susținut că perioada examinată nu era reprezentativă, întrucât aceasta a fost afectată de doi factori principali și anume toate datele pentru anii 2011 și 2012 erau distorsionate și perioada care a rămas între anul 2013 și perioada de anchetă era prea scurtă.

| (120) | În ceea ce privește primul factor, Fang Da a susținut că toate datele pentru anii 2011 și 2012 erau inutile din punct de vedere statistic și trebuie ignorate în orice analiză a prejudiciului din următoarele motive:






  (i) | în cursul celor doi ani, a existat o anchetă în curs de desfășurare împotriva importurilor de ciclamat de sodiu provenite de la Fang Da și acest fapt ar fi fost suficient pentru a distorsiona orice date și a face ca respectivele perioade să fie nefiabile pentru stabilirea unei referințe în raport cu care ar putea fi analizate tendințele viitoare; |
| --- | --- | --- |

(120)

În ceea ce privește primul factor, Fang Da a susținut că toate datele pentru anii 2011 și 2012 erau inutile din punct de vedere statistic și trebuie ignorate în orice analiză a prejudiciului din următoarele motive:

(i)

în cursul celor doi ani, a existat o anchetă în curs de desfășurare împotriva importurilor de ciclamat de sodiu provenite de la Fang Da și acest fapt ar fi fost suficient pentru a distorsiona orice date și a face ca respectivele perioade să fie nefiabile pentru stabilirea unei referințe în raport cu care ar putea fi analizate tendințele viitoare;

| (ii) | cei doi ani au fost afectați semnificativ de explozia de la fabrica producătorului din Uniune. |
| --- | --- |

(ii)

cei doi ani au fost afectați semnificativ de explozia de la fabrica producătorului din Uniune.

| (121) | În ceea ce privește punctul (i) de mai sus, Fang Da nu a demonstrat motivul sau modalitate în care ancheta anterioară ar fi distorsionat datele referitoare la industria din Uniune pentru respectiva perioadă. În consecință, acest argument a trebuit să nu fie luat în considerare de către Comisie în evaluarea afirmațiilor de mai sus. |
| --- | --- |

(121)

În ceea ce privește punctul (i) de mai sus, Fang Da nu a demonstrat motivul sau modalitate în care ancheta anterioară ar fi distorsionat datele referitoare la industria din Uniune pentru respectiva perioadă. În consecință, acest argument a trebuit să nu fie luat în considerare de către Comisie în evaluarea afirmațiilor de mai sus.

| (122) | În ceea ce privește punctul (ii) de mai sus, Comisia a recunoscut în mod clar faptul că explozia a avut un impact asupra indicatorilor economici ai industriei din Uniune în perioada 2011-2012 și, astfel cum s-a menționat în considerentul 78 de mai sus, aceste elemente au fost luate în considerare în mod corespunzător în analiza evoluției indicatorilor de prejudiciu. Se reamintește, de asemenea, faptul că, în considerentul 114 de mai sus, Comisia a concluzionat că situația industriei din Uniune a continuat să se deterioreze în mod evident începând cu anul 2013, și anume după perioada 2011-2012. În consecință, afirmația respectivă a fost respinsă. |
| --- | --- |

(122)

În ceea ce privește punctul (ii) de mai sus, Comisia a recunoscut în mod clar faptul că explozia a avut un impact asupra indicatorilor economici ai industriei din Uniune în perioada 2011-2012 și, astfel cum s-a menționat în considerentul 78 de mai sus, aceste elemente au fost luate în considerare în mod corespunzător în analiza evoluției indicatorilor de prejudiciu. Se reamintește, de asemenea, faptul că, în considerentul 114 de mai sus, Comisia a concluzionat că situația industriei din Uniune a continuat să se deterioreze în mod evident începând cu anul 2013, și anume după perioada 2011-2012. În consecință, afirmația respectivă a fost respinsă.

| (123) | În ceea ce privește cel de al doilea factor, Fang Da a susținut faptul că intervalul rămas din perioada examinată, 2013-2014 și perioada de anchetă, nu era suficient pentru a extrage concluzii pertinente cu privire la prejudiciu. Producătorul-exportator în cauză nu și-a susținut afirmația. Constatarea unui prejudiciu pentru perioada de anchetă se realizează pe baza analizei tendințelor indicatorilor de prejudiciu în cursul perioadei examinate. Prin urmare, afirmația respectivă a fost, de asemenea, respinsă. |
| --- | --- |

(123)

În ceea ce privește cel de al doilea factor, Fang Da a susținut faptul că intervalul rămas din perioada examinată, 2013-2014 și perioada de anchetă, nu era suficient pentru a extrage concluzii pertinente cu privire la prejudiciu. Producătorul-exportator în cauză nu și-a susținut afirmația. Constatarea unui prejudiciu pentru perioada de anchetă se realizează pe baza analizei tendințelor indicatorilor de prejudiciu în cursul perioadei examinate. Prin urmare, afirmația respectivă a fost, de asemenea, respinsă.

| (124) | În plus față de cele menționate anterior, Fang Da a susținut, de asemenea, că anul 2013 nu putea fi utilizat ca an de referință pentru evaluarea prejudiciului, întrucât cifrele pentru anul 2013 au fost excepțional de mari. Aceasta deoarece clienții industriei din Uniune nu au avut posibilitatea de a achiziționa ciclamat de sodiu în urma exploziei și, odată ce întreaga producție a fost restabilită, au revenit în forță la industria din Uniune pentru a-și mări nivelurile propriilor stocuri. |
| --- | --- |

(124)

În plus față de cele menționate anterior, Fang Da a susținut, de asemenea, că anul 2013 nu putea fi utilizat ca an de referință pentru evaluarea prejudiciului, întrucât cifrele pentru anul 2013 au fost excepțional de mari. Aceasta deoarece clienții industriei din Uniune nu au avut posibilitatea de a achiziționa ciclamat de sodiu în urma exploziei și, odată ce întreaga producție a fost restabilită, au revenit în forță la industria din Uniune pentru a-și mări nivelurile propriilor stocuri.

| (125) | În primul rând, această afirmație se bazează pe o simplă presupunere nefondată, întrucât Fang Da nu a prezentat niciun element de probă care să indice că, în urma exploziei, industria din Uniune a pierdut un număr semnificativ de clienți, care au decis să se întoarcă în anul 2013 cu un număr mai mare de comenzi. În al doilea rând, elementele de probă aflate la dosar nu susțin această afirmație. Dimpotrivă, acestea indică faptul că, în perioada 2011-2012, atunci când nu a putut produce propriul ciclamat de sodiu, industria din Uniune și-a menținut clienții și a continuat să îi aprovizioneze cu ciclamat de sodiu importat, care a fost prelucrat suplimentar, astfel cum s-a menționat în considerentul 77 de mai sus. În consecință, afirmația respectivă a fost, de asemenea, respinsă. |
| --- | --- |

(125)

În primul rând, această afirmație se bazează pe o simplă presupunere nefondată, întrucât Fang Da nu a prezentat niciun element de probă care să indice că, în urma exploziei, industria din Uniune a pierdut un număr semnificativ de clienți, care au decis să se întoarcă în anul 2013 cu un număr mai mare de comenzi. În al doilea rând, elementele de probă aflate la dosar nu susțin această afirmație. Dimpotrivă, acestea indică faptul că, în perioada 2011-2012, atunci când nu a putut produce propriul ciclamat de sodiu, industria din Uniune și-a menținut clienții și a continuat să îi aprovizioneze cu ciclamat de sodiu importat, care a fost prelucrat suplimentar, astfel cum s-a menționat în considerentul 77 de mai sus. În consecință, afirmația respectivă a fost, de asemenea, respinsă.

5.   CAUZALITATEA

CAUZALITATEA

| (126) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da au generat un prejudiciu important industriei din Uniune. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă alți factori cunoscuți ar fi putut, în același timp, să afecteze industria din Uniune. Comisia s-a asigurat de faptul că orice posibil prejudiciu cauzat de alți factori în afară de importurile care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da. |
| --- | --- |

(126)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da au generat un prejudiciu important industriei din Uniune. În conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă alți factori cunoscuți ar fi putut, în același timp, să afecteze industria din Uniune. Comisia s-a asigurat de faptul că orice posibil prejudiciu cauzat de alți factori în afară de importurile care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da.

5.1.   Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da

Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da

| (127) | Ancheta a indicat o legătură strânsă între prețurile de import ale Fang Da, cota sa de piață și situația industriei din Uniune. Această legătură este ilustrată în tabelul de mai jos:

  Tabelul 11


  Prețurile de import și cota de piață












  Indice (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețurile de import ale Fang Da | 100 | 110 | 105 | 96 | 99 |
| Cota de piață a Fang Da | 100 | 82 | 119 | 161 | 160 |
| Cota de piață a industriei din Uniune | 100 | 67 | 157 | 111 | 104 |
| Prețurile de import chineze (inclusiv taxele antidumping), altele decât ale Fang Da | 100 | 109 | 112 | 108 | 111 |
| Cota de piață chineză, alta decât cea a Fang Da | 100 | 110 | 79 | 73 | 77 |
| Sursa: datele industriei Uniunii, baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) |

(127)

Ancheta a indicat o legătură strânsă între prețurile de import ale Fang Da, cota sa de piață și situația industriei din Uniune. Această legătură este ilustrată în tabelul de mai jos:

Tabelul 11

Tabelul 11

Prețurile de import și cota de piață

Prețurile de import și cota de piață

Indice (2011 = 100)

Indice (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Perioada de anchetă

Prețurile de import ale Fang Da

100

110

105

96

99

Cota de piață a Fang Da

100

82

119

161

160

Cota de piață a industriei din Uniune

100

67

157

111

104

Prețurile de import chineze (inclusiv taxele antidumping), altele decât ale Fang Da

100

109

112

108

111

Cota de piață chineză, alta decât cea a Fang Da

100

110

79

73

77

Sursa: datele industriei Uniunii, baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6)

Sursa:

| (128) | În perioada 2011-2012, prețurile de import ale Fang Da în Uniune au crescut cu 10 %, iar cota sa de piață a scăzut cu 18 %. Cu toate acestea, în perioada ulterioară, din anul 2013 până la perioada de anchetă, Fang Da a reușit să își dubleze cota de piață prin scăderea semnificativă a prețurilor. |
| --- | --- |

(128)

În perioada 2011-2012, prețurile de import ale Fang Da în Uniune au crescut cu 10 %, iar cota sa de piață a scăzut cu 18 %. Cu toate acestea, în perioada ulterioară, din anul 2013 până la perioada de anchetă, Fang Da a reușit să își dubleze cota de piață prin scăderea semnificativă a prețurilor.

| (129) | Din anul 2012 până în 2013, Fang Da și-a scăzut mai întâi prețurile cu 5 % și apoi le-a aliniat cu celelalte prețuri de import chineze. Acestea din urmă au fost de asemenea afectate, începând cu mai 2012, de o creștere semnificativă a taxelor antidumping aplicabile unui producător-exportator chinez major, evoluție ilustrată în tabelul de mai sus prin indicarea prețurilor de import chineze, inclusiv taxele antidumping. Din anul 2012 până în 2013, această aliniere de preț a determinat o creștere semnificativă a cotei de piață a Fang Da cu 37 de puncte de indice, iar aceasta s-a realizat, în principal, în detrimentul altor importuri chineze, a căror cotă de piață a scăzut cu 31 de puncte de indice. |
| --- | --- |

(129)

Din anul 2012 până în 2013, Fang Da și-a scăzut mai întâi prețurile cu 5 % și apoi le-a aliniat cu celelalte prețuri de import chineze. Acestea din urmă au fost de asemenea afectate, începând cu mai 2012, de o creștere semnificativă a taxelor antidumping aplicabile unui producător-exportator chinez major, evoluție ilustrată în tabelul de mai sus prin indicarea prețurilor de import chineze, inclusiv taxele antidumping. Din anul 2012 până în 2013, această aliniere de preț a determinat o creștere semnificativă a cotei de piață a Fang Da cu 37 de puncte de indice, iar aceasta s-a realizat, în principal, în detrimentul altor importuri chineze, a căror cotă de piață a scăzut cu 31 de puncte de indice.

| (130) | Din anul 2013 până în 2014, Fang Da a continuat să scadă prețurile cu încă 9 puncte de indice, astfel încât au atins un nivel mai mic decât cel al altor importuri chineze, generând încă o creștere semnificativă a cotei sale de piață, cu 42 de puncte de indice. De această dată, acest fapt s-a realizat direct în detrimentul industriei din Uniune, a cărei cotă de piață a scăzut cu 53 de puncte de indice în cursul aceleiași perioade. |
| --- | --- |

(130)

Din anul 2013 până în 2014, Fang Da a continuat să scadă prețurile cu încă 9 puncte de indice, astfel încât au atins un nivel mai mic decât cel al altor importuri chineze, generând încă o creștere semnificativă a cotei sale de piață, cu 42 de puncte de indice. De această dată, acest fapt s-a realizat direct în detrimentul industriei din Uniune, a cărei cotă de piață a scăzut cu 53 de puncte de indice în cursul aceleiași perioade.

| (131) | Astfel cum s-a indicat în considerentul 75 de mai sus, marja de subcotare stabilită pentru Fang Da a fost considerabilă. Dată fiind creșterea continuă a volumului importurilor care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da la prețuri care subcotează semnificativ pe cele ale industriei din Uniune, aceasta nu s-a aflat într-o poziție din care să beneficieze de creșterea taxelor antidumping pentru un alt producător-exportator chinez în anul 2012 și a fost incapabilă să își recâștige cota de piață. |
| --- | --- |

(131)

Astfel cum s-a indicat în considerentul 75 de mai sus, marja de subcotare stabilită pentru Fang Da a fost considerabilă. Dată fiind creșterea continuă a volumului importurilor care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da la prețuri care subcotează semnificativ pe cele ale industriei din Uniune, aceasta nu s-a aflat într-o poziție din care să beneficieze de creșterea taxelor antidumping pentru un alt producător-exportator chinez în anul 2012 și a fost incapabilă să își recâștige cota de piață.

| (132) | Pe baza celor de mai sus, Comisia consideră că importurile care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da au contribuit în mod semnificativ la prejudiciul important suferit de industria din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(132)

Pe baza celor de mai sus, Comisia consideră că importurile care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da au contribuit în mod semnificativ la prejudiciul important suferit de industria din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.

5.2.   Efectele altor factori

Efectele altor factori

5.2.1.   Importurile de la alți producători-exportatori decât Fang Da

Importurile de la alți producători-exportatori decât Fang Da

| (133) | Volumul importurilor provenite de la alți producătorii-exportatori decât Fang Da a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 12


  Indicele volumului de importuri












  Indice (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RPC (excluzând Fang Da) | 100 | 114 | 73 | 71 | 77 |
| Indonezia | 100 | 225 | 31 | 18 | 9 |
| Sursa: baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) |

(133)

Volumul importurilor provenite de la alți producătorii-exportatori decât Fang Da a evoluat după cum urmează:

Tabelul 12

Tabelul 12

Indicele volumului de importuri

Indicele volumului de importuri

Indice (2011 = 100)

Indice (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Perioada de anchetă

RPC (excluzând Fang Da)

100

114

73

71

77

Indonezia

100

225

31

18

9

Sursa: baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6)

Sursa:

| (134) | Volumul de importuri din Indonezia a fost mic în anii 2011 și 2012, foarte mic în 2013 și neglijabil în cursul anului 2014 și al perioadei de anchetă. Prin urmare, deși volumul de importuri a variat foarte mult în cursul perioadei examinate, impactul său asupra industriei din Uniune poate fi considerat foarte limitat în anii 2011 și 2012 și nesemnificativ din anul 2013 până la perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(134)

Volumul de importuri din Indonezia a fost mic în anii 2011 și 2012, foarte mic în 2013 și neglijabil în cursul anului 2014 și al perioadei de anchetă. Prin urmare, deși volumul de importuri a variat foarte mult în cursul perioadei examinate, impactul său asupra industriei din Uniune poate fi considerat foarte limitat în anii 2011 și 2012 și nesemnificativ din anul 2013 până la perioada de anchetă.

| (135) | Volumul de importuri de la producătorii chinezi, alții decât Fang Da, a scăzut cu 23 % în cursul perioadei examinate. Mai întâi, el a crescut cu 14 % între anii 2011 și 2012, iar de atunci a scăzut în mod semnificativ, existând o scădere bruscă de 41 de puncte de indice din anul 2012 până în 2013. |
| --- | --- |

(135)

Volumul de importuri de la producătorii chinezi, alții decât Fang Da, a scăzut cu 23 % în cursul perioadei examinate. Mai întâi, el a crescut cu 14 % între anii 2011 și 2012, iar de atunci a scăzut în mod semnificativ, existând o scădere bruscă de 41 de puncte de indice din anul 2012 până în 2013.

| (136) | În pofida acestei scăderi în ansamblu, celelalte importuri chineze au rămas la un nivel semnificativ, care a fost foarte aproape de nivelul Fang Da. Deși prețurile lor medii – inclusiv taxele antidumping aplicate acestora – au fost, în medie, ușor mai mari decât cele ale Fang Da, ele erau în continuare la un nivel mic și mult mai mic decât prețurile industriei din Uniune. Prin urmare, se poate concluziona că, în cursul perioadei examinate, importurile la preț mic ale producătorilor chinezi, alții decât Fang Da, au contribuit la situația prejudiciabilă a industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(136)

În pofida acestei scăderi în ansamblu, celelalte importuri chineze au rămas la un nivel semnificativ, care a fost foarte aproape de nivelul Fang Da. Deși prețurile lor medii – inclusiv taxele antidumping aplicate acestora – au fost, în medie, ușor mai mari decât cele ale Fang Da, ele erau în continuare la un nivel mic și mult mai mic decât prețurile industriei din Uniune. Prin urmare, se poate concluziona că, în cursul perioadei examinate, importurile la preț mic ale producătorilor chinezi, alții decât Fang Da, au contribuit la situația prejudiciabilă a industriei din Uniune.

| (137) | Astfel cum s-a explicat la punctul 5.1 de mai sus, deteriorarea suplimentară a situației industriei din Uniune începând cu anul 2013 a fost cauzată în principal de volumele crescânde ale importurilor care fac obiectul unui dumping și la preț mic provenite de la Fang Da. În consecință, efectele importurilor provenite de la alți producători decât Fang Da, deși au contribuit la prejudiciu, nu sunt de natură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da și prejudiciul material suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(137)

Astfel cum s-a explicat la punctul 5.1 de mai sus, deteriorarea suplimentară a situației industriei din Uniune începând cu anul 2013 a fost cauzată în principal de volumele crescânde ale importurilor care fac obiectul unui dumping și la preț mic provenite de la Fang Da. În consecință, efectele importurilor provenite de la alți producători decât Fang Da, deși au contribuit la prejudiciu, nu sunt de natură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da și prejudiciul material suferit de industria din Uniune.

5.2.2.   Incidentul tehnic (explozia) de la fabrica industriei din Uniune

Incidentul tehnic (explozia) de la fabrica industriei din Uniune

| (138) | Astfel cum s-a explicat deja în considerentele 77 și 83 de mai sus, în iulie 2011 a avut loc o explozie în fabrica industriei din Uniune, în urma căreia industria din Uniune nu a putut să efectueze procesul de reacție și, prin urmare, să producă și să vândă propriul ciclamat de sodiu în perioada august 2011-mai 2012. |
| --- | --- |

(138)

Astfel cum s-a explicat deja în considerentele 77 și 83 de mai sus, în iulie 2011 a avut loc o explozie în fabrica industriei din Uniune, în urma căreia industria din Uniune nu a putut să efectueze procesul de reacție și, prin urmare, să producă și să vândă propriul ciclamat de sodiu în perioada august 2011-mai 2012.

| (139) | Incapacitatea de a fabrica propriul ciclamat de sodiu a avut un impact negativ asupra indicatorilor economici ai industriei din Uniune în perioada august 2011-mai 2012. Într-adevăr, de exemplu, producția, utilizarea capacității, vânzările, cota de piață și cifrele privind productivitatea ar fi fost mai mari în perioada respectivă dacă incidentul nu ar fi avut loc, întrucât industria din Uniune și-ar fi putut aproviziona clienții cu propriul ciclamat de sodiu, în loc să importe ciclamat de sodiu, să-l purifice și apoi să-l revândă în perioada august 2011-mai 2012. |
| --- | --- |

(139)

Incapacitatea de a fabrica propriul ciclamat de sodiu a avut un impact negativ asupra indicatorilor economici ai industriei din Uniune în perioada august 2011-mai 2012. Într-adevăr, de exemplu, producția, utilizarea capacității, vânzările, cota de piață și cifrele privind productivitatea ar fi fost mai mari în perioada respectivă dacă incidentul nu ar fi avut loc, întrucât industria din Uniune și-ar fi putut aproviziona clienții cu propriul ciclamat de sodiu, în loc să importe ciclamat de sodiu, să-l purifice și apoi să-l revândă în perioada august 2011-mai 2012.

| (140) | Deși indicatorii economici ai industriei din Uniune menționați mai sus au fost afectați ca urmare a incapacității de a produce propriul ei ciclamat de sodiu în perioada august 2011-mai 2012, Comisia a concluzionat că explozia din fabrică nu a contribuit în mod semnificativ la prejudiciul suferit de industria din Uniune între 2013 și perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(140)

Deși indicatorii economici ai industriei din Uniune menționați mai sus au fost afectați ca urmare a incapacității de a produce propriul ei ciclamat de sodiu în perioada august 2011-mai 2012, Comisia a concluzionat că explozia din fabrică nu a contribuit în mod semnificativ la prejudiciul suferit de industria din Uniune între 2013 și perioada de anchetă.

| (141) | Într-adevăr, industria din Uniune și-a restabilit integral capacitatea de a produce propriul ciclamat de sodiu în mai 2012 și, de atunci, explozia nu a mai afectat activitatea economică a industriei din Uniune. De fapt, între anul 2013 și perioada de anchetă, importurile care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da sunt cele care au început să exercite un impact prejudiciabil asupra situației economice a industriei din Uniune. Este important de notat că acest impact negativ a început să aibă loc la câteva luni după înlocuirea de către industria din Uniune a liniilor de producție distruse și atunci când producția propriului ciclamat de sodiu era restabilită integral și calculată pe baza ciclurilor de 12 luni în anii 2013, 2014 și în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(141)

Într-adevăr, industria din Uniune și-a restabilit integral capacitatea de a produce propriul ciclamat de sodiu în mai 2012 și, de atunci, explozia nu a mai afectat activitatea economică a industriei din Uniune. De fapt, între anul 2013 și perioada de anchetă, importurile care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da sunt cele care au început să exercite un impact prejudiciabil asupra situației economice a industriei din Uniune. Este important de notat că acest impact negativ a început să aibă loc la câteva luni după înlocuirea de către industria din Uniune a liniilor de producție distruse și atunci când producția propriului ciclamat de sodiu era restabilită integral și calculată pe baza ciclurilor de 12 luni în anii 2013, 2014 și în perioada de anchetă.

| (142) | Luând în considerare cele de mai sus, Comisia consideră că incidentul tehnic, care a afectat operațiunile comerciale ale industriei din Uniune în perioada august 2011-mai 2012, nu a rupt legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da și situația prejudiciabilă a industriei din Uniune cauzată de respectivele importuri între anul 2013 și perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(142)

Luând în considerare cele de mai sus, Comisia consideră că incidentul tehnic, care a afectat operațiunile comerciale ale industriei din Uniune în perioada august 2011-mai 2012, nu a rupt legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da și situația prejudiciabilă a industriei din Uniune cauzată de respectivele importuri între anul 2013 și perioada de anchetă.

5.2.3.   Rezultatele la export ale industriei din Uniune

Rezultatele la export ale industriei din Uniune

| (143) | Volumul de exporturi ale producătorului din Uniune a evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 13


  Rezultatele la export ale industriei din Uniune












  Indice (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada de anchetă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul de exporturi | 100 | 118 | 198 | 212 | 180 |
| Prețul mediu | 100 | 102 | 106 | 106 | 108 |
| Sursa: datele industriei din Uniune |

(143)

Volumul de exporturi ale producătorului din Uniune a evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 13

Tabelul 13

Rezultatele la export ale industriei din Uniune

Rezultatele la export ale industriei din Uniune

Indice (2011 = 100)

Indice (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Perioada de anchetă

Volumul de exporturi

100

118

198

212

180

Prețul mediu

100

102

106

106

108

Sursa: datele industriei din Uniune

Sursa:

| (144) | Vânzările la export au reprezentat o parte semnificativă din totalul volumelor de vânzări ale industriei din Uniune în perioada examinată, variind de la aproximativ 30 % până la aproximativ 50 %. Volumele mici de vânzări în perioada 2011-2012 trebuie să fie interpretate în contextul incapacității industriei din Uniune de a produce și a vinde propriul ciclamat de sodiu în perioada august 2011-mai 2012. În perioada ulterioară, odată ce producția propriului ciclamat de sodiu a reînceput, vânzările la export mai întâi au crescut cu 14 puncte de indice între anii 2013 și 2014, iar ulterior, au scăzut cu 32 de puncte de indice în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(144)

Vânzările la export au reprezentat o parte semnificativă din totalul volumelor de vânzări ale industriei din Uniune în perioada examinată, variind de la aproximativ 30 % până la aproximativ 50 %. Volumele mici de vânzări în perioada 2011-2012 trebuie să fie interpretate în contextul incapacității industriei din Uniune de a produce și a vinde propriul ciclamat de sodiu în perioada august 2011-mai 2012. În perioada ulterioară, odată ce producția propriului ciclamat de sodiu a reînceput, vânzările la export mai întâi au crescut cu 14 puncte de indice între anii 2013 și 2014, iar ulterior, au scăzut cu 32 de puncte de indice în perioada de anchetă.

| (145) | Prețurile medii de vânzare la export au crescut în cursul perioadei examinate și au fost mai mari cu 8 % în perioada de anchetă, în comparație cu anul 2011. Deși au rămas sistematic mai mici decât costurile medii unitare de producție ale industriei din Uniune, prețurile de export au fost mai mari decât prețurile medii de vânzare ale industriei din Uniune pe piața din Uniune și, prin urmare, au generat un nivel mult mai mic de pierderi în comparație cu vânzările de pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(145)

Prețurile medii de vânzare la export au crescut în cursul perioadei examinate și au fost mai mari cu 8 % în perioada de anchetă, în comparație cu anul 2011. Deși au rămas sistematic mai mici decât costurile medii unitare de producție ale industriei din Uniune, prețurile de export au fost mai mari decât prețurile medii de vânzare ale industriei din Uniune pe piața din Uniune și, prin urmare, au generat un nivel mult mai mic de pierderi în comparație cu vânzările de pe piața Uniunii.

| (146) | În pofida faptului că vânzările la export au generat unele pierderi, Comisia a concluzionat totuși că activitatea de export nu a contribuit semnificativ la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Acest fapt se datorează următoarelor motive. În primul rând, volumele de vânzări la export au scăzut mult mai puțin, în termeni atât absoluți, cât și relativi, decât vânzările de pe piața din Uniune în perioada dintre anul 2013 și perioada de anchetă. Vânzările din urmă au fost afectate deosebit de puternic în perioada respectivă de volumele mari de importuri care fac obiectul unui dumping și cu preț mic provenite de la Fang Da. În al doilea rând, din cauza prețurilor mai mari ale acestora și prin urmare, a unei marje de pierdere mai mici, vânzările la export au permis industriei din Uniune să reducă pierderile sale totale care au rezultat din vânzările de produs similar. |
| --- | --- |

(146)

În pofida faptului că vânzările la export au generat unele pierderi, Comisia a concluzionat totuși că activitatea de export nu a contribuit semnificativ la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Acest fapt se datorează următoarelor motive. În primul rând, volumele de vânzări la export au scăzut mult mai puțin, în termeni atât absoluți, cât și relativi, decât vânzările de pe piața din Uniune în perioada dintre anul 2013 și perioada de anchetă. Vânzările din urmă au fost afectate deosebit de puternic în perioada respectivă de volumele mari de importuri care fac obiectul unui dumping și cu preț mic provenite de la Fang Da. În al doilea rând, din cauza prețurilor mai mari ale acestora și prin urmare, a unei marje de pierdere mai mici, vânzările la export au permis industriei din Uniune să reducă pierderile sale totale care au rezultat din vânzările de produs similar.

| (147) | În consecință, în opinia Comisiei, vânzările la export ale industriei din Uniune nu au rupt legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da și situația prejudiciabilă a industriei din Uniune cauzată de respectivele importuri. |
| --- | --- |

(147)

În consecință, în opinia Comisiei, vânzările la export ale industriei din Uniune nu au rupt legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da și situația prejudiciabilă a industriei din Uniune cauzată de respectivele importuri.

5.2.4.   Consumul

Consumul

| (148) | Prejudiciul nu poate fi rezultatul unei modificări a modalității de consum, întrucât cererea a crescut ușor între anul 2011 și perioada de anchetă. În perioada dintre anul 2013 și perioada de anchetă, atunci când impactul prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping de la Fang Da a fost deosebit de pronunțat, consumul a crescut chiar și cu 8 %, evoluție care confirmă concluzia de mai sus. |
| --- | --- |

(148)

Prejudiciul nu poate fi rezultatul unei modificări a modalității de consum, întrucât cererea a crescut ușor între anul 2011 și perioada de anchetă. În perioada dintre anul 2013 și perioada de anchetă, atunci când impactul prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping de la Fang Da a fost deosebit de pronunțat, consumul a crescut chiar și cu 8 %, evoluție care confirmă concluzia de mai sus.

5.3.   Concluzie privind cauzalitatea

Concluzie privind cauzalitatea

| (149) | Ancheta a arătat faptul că industria din Uniune a suferit în mod clar un prejudiciu important în perioada de anchetă. Industria din Uniune a înregistrat pierderi în cursul întregii perioade vizate. În plus, începând cu anul 2013, odată ce industria din Uniune a putut reveni la producția normală în urma incidentului care a afectat liniile sale de producție, volumul indicatorilor de prejudiciu precum producția, vânzările și cota de piață au arătat semne clare de deteriorare. |
| --- | --- |

(149)

Ancheta a arătat faptul că industria din Uniune a suferit în mod clar un prejudiciu important în perioada de anchetă. Industria din Uniune a înregistrat pierderi în cursul întregii perioade vizate. În plus, începând cu anul 2013, odată ce industria din Uniune a putut reveni la producția normală în urma incidentului care a afectat liniile sale de producție, volumul indicatorilor de prejudiciu precum producția, vânzările și cota de piață au arătat semne clare de deteriorare.

| (150) | Acest fapt a coincis cu o creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping și la prețuri mici ale Fang Da, care a reușit mai întâi să substituie alte importuri chineze și, ulterior, să preia din cota de piață a industriei din Uniune. Prin urmare, există o legătura de cauzalitate clară între prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da. |
| --- | --- |

(150)

Acest fapt a coincis cu o creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping și la prețuri mici ale Fang Da, care a reușit mai întâi să substituie alte importuri chineze și, ulterior, să preia din cota de piață a industriei din Uniune. Prin urmare, există o legătura de cauzalitate clară între prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da.

| (151) | Comisia a făcut distincție și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți cu privire la situația industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping. Alți factori, cum ar fi rezultatele la export ale industriei Uniunii și incidentul tehnic din fabrică, au contribuit la prejudiciul respectiv. Cu toate acestea, astfel de efecte, chiar și combinate, au fost considerate nesemnificative în comparație cu impactul importurilor care fac obiectul unui dumping. Ținând seama de volumul lor și de nivelul prețurilor lor, importurile de la alți producători-exportatori chinezi s-au dovedit, totuși, a fi contribuit în mod semnificativ la prejudiciul respectiv. |
| --- | --- |

(151)

Comisia a făcut distincție și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți cu privire la situația industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping. Alți factori, cum ar fi rezultatele la export ale industriei Uniunii și incidentul tehnic din fabrică, au contribuit la prejudiciul respectiv. Cu toate acestea, astfel de efecte, chiar și combinate, au fost considerate nesemnificative în comparație cu impactul importurilor care fac obiectul unui dumping. Ținând seama de volumul lor și de nivelul prețurilor lor, importurile de la alți producători-exportatori chinezi s-au dovedit, totuși, a fi contribuit în mod semnificativ la prejudiciul respectiv.

| (152) | Cu toate acestea, pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că prejudiciul important adus industriei din Uniune a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da, iar ceilalți factori nu au rupt legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da și prejudiciul suferit de industria din Uniune. Prejudiciul constă în principal în pierderea de producție, de volume de vânzări și de cotă de piață, în special începând din anul 2013, precum și pierderi financiare și un nivel redus de performanță al celorlalți indicatori financiari, cum ar fi fluxul de lichidități și randamentul investițiilor. |
| --- | --- |

(152)

Cu toate acestea, pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că prejudiciul important adus industriei din Uniune a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da, iar ceilalți factori nu au rupt legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da și prejudiciul suferit de industria din Uniune. Prejudiciul constă în principal în pierderea de producție, de volume de vânzări și de cotă de piață, în special începând din anul 2013, precum și pierderi financiare și un nivel redus de performanță al celorlalți indicatori financiari, cum ar fi fluxul de lichidități și randamentul investițiilor.

| (153) | Potrivit observațiilor primite de la Fang Da în urma comunicării constatărilor, analiza Comisiei privind cauzalitatea era deficientă și incompletă și conținea pure ipoteze care nu erau bazate pe fapte. În acest context, Fang Da a susținut în mod specific că importurile efectuate la prețuri mici ale producătorilor chinezi, alții decât Fang Da, și prejudiciul autoprovocat care rezultă în urma exploziei din fabrică erau mai mult decât suficiente pentru a rupe legătura de cauzalitate dintre importurile de la Fang Da și prejudiciul cauzat de astfel de importuri industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(153)

Potrivit observațiilor primite de la Fang Da în urma comunicării constatărilor, analiza Comisiei privind cauzalitatea era deficientă și incompletă și conținea pure ipoteze care nu erau bazate pe fapte. În acest context, Fang Da a susținut în mod specific că importurile efectuate la prețuri mici ale producătorilor chinezi, alții decât Fang Da, și prejudiciul autoprovocat care rezultă în urma exploziei din fabrică erau mai mult decât suficiente pentru a rupe legătura de cauzalitate dintre importurile de la Fang Da și prejudiciul cauzat de astfel de importuri industriei din Uniune.

| (154) | Cu toate acestea, afirmația respectivă nu a fost justificată de niciun element de probă care să indice faptul că Comisia nu a realizat o distincție și o separare suficiente a efectelor tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei Uniunii de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping. Comisia a analizat în mod corespunzător efectele importurilor provenite de la producătorii-exportatori, alții decât Fang Da, astfel cum s-a explicat în secțiunea 5.2.1. În plus, utilizarea datelor din baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) în locul datelor noi referitoare la exporturile chineze trimise în urma comunicării constatărilor a fost deja explicată în considerentele 63 și 70. Datele din baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) nu susțin afirmația societății Fang Da potrivit căreia creșterea exporturilor Fang Da în Uniune a fost mai mult decât compensată de scăderea vânzărilor celorlalți exportatori chinezi. În consecință, afirmațiile menționate mai sus cu privire la impactul importurilor provenite de la producători-exportatori, alții decât Fang Da, au fost respinse. |
| --- | --- |

(154)

Cu toate acestea, afirmația respectivă nu a fost justificată de niciun element de probă care să indice faptul că Comisia nu a realizat o distincție și o separare suficiente a efectelor tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei Uniunii de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping. Comisia a analizat în mod corespunzător efectele importurilor provenite de la producătorii-exportatori, alții decât Fang Da, astfel cum s-a explicat în secțiunea 5.2.1. În plus, utilizarea datelor din baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) în locul datelor noi referitoare la exporturile chineze trimise în urma comunicării constatărilor a fost deja explicată în considerentele 63 și 70. Datele din baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) nu susțin afirmația societății Fang Da potrivit căreia creșterea exporturilor Fang Da în Uniune a fost mai mult decât compensată de scăderea vânzărilor celorlalți exportatori chinezi. În consecință, afirmațiile menționate mai sus cu privire la impactul importurilor provenite de la producători-exportatori, alții decât Fang Da, au fost respinse.

| (155) | Comisia a analizat, de asemenea, în mod corespunzător efectele exploziei din fabrica industriei din Uniune în secțiunea 5.2.2 de mai sus și a ajuns la concluzia că ea, deși a afectat industria din Uniune în anii 2011 și 2012, nu a rupt legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da și prejudiciul suferit de industria din Uniune. În consecință, afirmația respectivă a fost, de asemenea, respinsă. |
| --- | --- |

(155)

Comisia a analizat, de asemenea, în mod corespunzător efectele exploziei din fabrica industriei din Uniune în secțiunea 5.2.2 de mai sus și a ajuns la concluzia că ea, deși a afectat industria din Uniune în anii 2011 și 2012, nu a rupt legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping provenite de la Fang Da și prejudiciul suferit de industria din Uniune. În consecință, afirmația respectivă a fost, de asemenea, respinsă.

| (156) | Fang Da a susținut, de asemenea, că impactul altor super-îndulcitori, cum ar fi acesulfamul de potasiu și aspartamul, a reprezentat singurul factor care a fost adevăratul motiv pentru evoluția negativă a pieței din Uniune pentru ciclamatul de sodiu și un factor foarte semnificativ care a contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune, factor care ar fi trebuit să fi fost analizat de către Comisie. Afirmațiile respective nu au fost susținute de alte elemente de probă în afară de trimiterile la concluziile Comisiei în cadrul procedurilor privind importurile de acesulfam de potasiu și de aspartam (16). |
| --- | --- |

(156)

Fang Da a susținut, de asemenea, că impactul altor super-îndulcitori, cum ar fi acesulfamul de potasiu și aspartamul, a reprezentat singurul factor care a fost adevăratul motiv pentru evoluția negativă a pieței din Uniune pentru ciclamatul de sodiu și un factor foarte semnificativ care a contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune, factor care ar fi trebuit să fi fost analizat de către Comisie. Afirmațiile respective nu au fost susținute de alte elemente de probă în afară de trimiterile la concluziile Comisiei în cadrul procedurilor privind importurile de acesulfam de potasiu și de aspartam (16).

16

| (157) | Trebuie reamintit că singurul producător de ciclamat de sodiu din Uniune nu produce nici acesulfam de potasiu, nici aspartam și, prin urmare, producătorul din Uniune nu a făcut parte din industria din Uniune astfel cum a fost definită în cele două proceduri antidumping referitoare la celelalte tipuri de îndulcitori. În consecință, constatările referitoare la impactul importurilor de acesulfam de potasiu și de aspartam care fac obiectul unui dumping asupra situației producătorilor din Uniune de acesulfam de potasiu și de aspartam nu au niciun efect asupra situației industriei din Uniune în cadrul prezentei anchete. În orice caz, afirmația nefondată potrivit căreia acesulfamul de potasiu este un produs concurent preferabil ciclamatului de sodiu și un factor foarte semnificativ care contribuie la orice prejudiciu suferit de industria din Uniune ar trebui să implice în mod normal o contracție a consumului de ciclamat de sodiu la nivelul Uniunii. Astfel cum s-a descris în considerentele 64 și 65, în cursul perioadei examinate, consumul de ciclamat de sodiu la nivelul Uniunii a atins, mai mult sau mai puțin, același nivel ca în anul 2011, ceea ce nu ar fi cazul dacă, astfel cum s-a susținut, acesulfamul de potasiu ar fi înlocuit ciclamatul de sodiu în calitate de produs concurent preferabil. În consecință, în absența unor elemente de probă justificate care să contrazică constatările Comisiei, astfel cum sunt descrise în considerentul 148, afirmația societății Fang Da trebuie să fie respinsă. |
| --- | --- |

(157)

Trebuie reamintit că singurul producător de ciclamat de sodiu din Uniune nu produce nici acesulfam de potasiu, nici aspartam și, prin urmare, producătorul din Uniune nu a făcut parte din industria din Uniune astfel cum a fost definită în cele două proceduri antidumping referitoare la celelalte tipuri de îndulcitori. În consecință, constatările referitoare la impactul importurilor de acesulfam de potasiu și de aspartam care fac obiectul unui dumping asupra situației producătorilor din Uniune de acesulfam de potasiu și de aspartam nu au niciun efect asupra situației industriei din Uniune în cadrul prezentei anchete. În orice caz, afirmația nefondată potrivit căreia acesulfamul de potasiu este un produs concurent preferabil ciclamatului de sodiu și un factor foarte semnificativ care contribuie la orice prejudiciu suferit de industria din Uniune ar trebui să implice în mod normal o contracție a consumului de ciclamat de sodiu la nivelul Uniunii. Astfel cum s-a descris în considerentele 64 și 65, în cursul perioadei examinate, consumul de ciclamat de sodiu la nivelul Uniunii a atins, mai mult sau mai puțin, același nivel ca în anul 2011, ceea ce nu ar fi cazul dacă, astfel cum s-a susținut, acesulfamul de potasiu ar fi înlocuit ciclamatul de sodiu în calitate de produs concurent preferabil. În consecință, în absența unor elemente de probă justificate care să contrazică constatările Comisiei, astfel cum sunt descrise în considerentul 148, afirmația societății Fang Da trebuie să fie respinsă.

6.   INTERESUL UNIUNII

INTERESUL UNIUNII

| (158) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă ar putea concluziona în mod evident faptul că nu era în interesul Uniunii să adopte măsuri în acest caz, în pofida stabilirii unui dumping prejudiciabil. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe o evaluare a tuturor intereselor implicate, inclusiv a celor ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor. |
| --- | --- |

(158)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă ar putea concluziona în mod evident faptul că nu era în interesul Uniunii să adopte măsuri în acest caz, în pofida stabilirii unui dumping prejudiciabil. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe o evaluare a tuturor intereselor implicate, inclusiv a celor ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.

6.1.   Interesul industriei din Uniune

Interesul industriei din Uniune

| (159) | Ancheta a stabilit faptul că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping ale Fang Da. Într-adevăr, industria din Uniune nu a fost capabilă să beneficieze în totalitate de instituirea unor taxe antidumping împotriva Indoneziei și a altor exportatori chinezi, inclusiv de creșterea taxelor antidumping din anul 2012. Politica agresivă în materie de prețuri a Fang Da și creșterea consecutivă a cotei sale de piață începând cu anul 2013 a cauzat o scădere semnificativă a volumelor de vânzări și a cotei de piață a industriei din Uniune, în pofida existenței unor măsuri antidumping asupra importurilor din RPC și din Indonezia. |
| --- | --- |

(159)

Ancheta a stabilit faptul că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping ale Fang Da. Într-adevăr, industria din Uniune nu a fost capabilă să beneficieze în totalitate de instituirea unor taxe antidumping împotriva Indoneziei și a altor exportatori chinezi, inclusiv de creșterea taxelor antidumping din anul 2012. Politica agresivă în materie de prețuri a Fang Da și creșterea consecutivă a cotei sale de piață începând cu anul 2013 a cauzat o scădere semnificativă a volumelor de vânzări și a cotei de piață a industriei din Uniune, în pofida existenței unor măsuri antidumping asupra importurilor din RPC și din Indonezia.

| (160) | Este de așteptat ca instituirea de măsuri împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping ale Fang Da să permită industriei din Uniune să concureze cu importurile în condiții de piață echitabile. Acest lucru ar degreva industria de presiunea mare asupra prețurilor exercitată în prezent de volumele semnificative de importuri ale Fang Da pe piața din Uniune. Doar în aceste condiții, industria din Uniune ar fi capabilă să își mărească prețurile, producția și volumele de vânzări. |
| --- | --- |

(160)

Este de așteptat ca instituirea de măsuri împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping ale Fang Da să permită industriei din Uniune să concureze cu importurile în condiții de piață echitabile. Acest lucru ar degreva industria de presiunea mare asupra prețurilor exercitată în prezent de volumele semnificative de importuri ale Fang Da pe piața din Uniune. Doar în aceste condiții, industria din Uniune ar fi capabilă să își mărească prețurile, producția și volumele de vânzări.

| (161) | În lipsa unor măsuri, este de așteptat ca presiunea asupra prețurilor exercitată de volumele semnificative ale importurilor care fac obiectul unui dumping ale Fang Da să continue, generând deteriorarea suplimentară a situației deja foarte precare a industriei din Uniune. Acest lucru va forța în final industria din Uniune să înceteze în totalitate producția de ciclamat de sodiu, cu pierderea locurilor de muncă și a surselor alternative de aprovizionare a Uniunii. |
| --- | --- |

(161)

În lipsa unor măsuri, este de așteptat ca presiunea asupra prețurilor exercitată de volumele semnificative ale importurilor care fac obiectul unui dumping ale Fang Da să continue, generând deteriorarea suplimentară a situației deja foarte precare a industriei din Uniune. Acest lucru va forța în final industria din Uniune să înceteze în totalitate producția de ciclamat de sodiu, cu pierderea locurilor de muncă și a surselor alternative de aprovizionare a Uniunii.

| (162) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că instituirea taxelor antidumping asupra importurilor de la Fang Da ar fi în interesul industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(162)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că instituirea taxelor antidumping asupra importurilor de la Fang Da ar fi în interesul industriei din Uniune.

6.2.   Interesul importatorilor neafiliați

Interesul importatorilor neafiliați

| (163) | Comisia a primit un răspuns la chestionar de la doi importatori neafiliați, reprezentând doar o mică parte din totalul importurilor provenite de la Fang Da în cursul perioadei de anchetă. Unul dintre acești importatori este, de asemenea, un utilizator, care folosește o parte din cantitățile de ciclamat de sodiu importat pentru a produce propriile amestecuri de îndulcitori, care sunt comercializate ulterior societăților alimentare și de băuturi. |
| --- | --- |

(163)

Comisia a primit un răspuns la chestionar de la doi importatori neafiliați, reprezentând doar o mică parte din totalul importurilor provenite de la Fang Da în cursul perioadei de anchetă. Unul dintre acești importatori este, de asemenea, un utilizator, care folosește o parte din cantitățile de ciclamat de sodiu importat pentru a produce propriile amestecuri de îndulcitori, care sunt comercializate ulterior societăților alimentare și de băuturi.

| (164) | În ceea ce privește revânzarea ciclamatului de sodiu importat de la Fang Da, Comisia a stabilit că marjele de profit ale celor doi importatori neafiliați sunt mici. Prin urmare, este de așteptat ca instituirea măsurilor să facă această activitate neprofitabilă și este probabil că importatorii vor trebui fie să schimbe furnizorii, fie să își înceteze activitățile lor afiliate. Cu toate acestea, Comisia a constatat, de asemenea, că pentru ambele societăți, ciclamatul de sodiu reprezenta doar o proporție foarte mică din totalul cifrei lor de afaceri. Prin urmare, impactul instituirii măsurilor asupra întregii activități a respectivelor societăți nu va fi important. Activitatea de amestecare a uneia dintre societățile cooperante a indicat, de asemenea, marje robuste de profit care ar putea atenua efectele taxelor antidumping. |
| --- | --- |

(164)

În ceea ce privește revânzarea ciclamatului de sodiu importat de la Fang Da, Comisia a stabilit că marjele de profit ale celor doi importatori neafiliați sunt mici. Prin urmare, este de așteptat ca instituirea măsurilor să facă această activitate neprofitabilă și este probabil că importatorii vor trebui fie să schimbe furnizorii, fie să își înceteze activitățile lor afiliate. Cu toate acestea, Comisia a constatat, de asemenea, că pentru ambele societăți, ciclamatul de sodiu reprezenta doar o proporție foarte mică din totalul cifrei lor de afaceri. Prin urmare, impactul instituirii măsurilor asupra întregii activități a respectivelor societăți nu va fi important. Activitatea de amestecare a uneia dintre societățile cooperante a indicat, de asemenea, marje robuste de profit care ar putea atenua efectele taxelor antidumping.

6.3.   Interesul utilizatorilor

Interesul utilizatorilor

| (165) | Cu excepția importatorului menționat mai sus, care este, de asemenea, un utilizator de ciclamat de sodiu, Comisia nu a primit niciun răspuns la chestionar de la utilizatori. |
| --- | --- |

(165)

Cu excepția importatorului menționat mai sus, care este, de asemenea, un utilizator de ciclamat de sodiu, Comisia nu a primit niciun răspuns la chestionar de la utilizatori.

| (166) | Principalii utilizatori finali ai produsului în cauză/produsului similar din Uniune sunt în industriile alimentară, a băuturilor și farmaceutică. În anchetele anterioare referitoare la importurile de ciclamat de sodiu provenite de la alți producători decât Fang Da, s-a stabilit că ciclamatul de sodiu reprezenta o proporție foarte mică din costul lor de producție. Prin urmare, efectul instituirii taxelor antidumping a fost considerat nesemnificativ. Nu există indicii privind faptul că o proporție semnificativă de ciclamat de sodiu importat de la Fang Da ar avea o utilizare finală diferită de cea a ciclamatului de sodiu importat de la alți producători-exportatori. În lipsa unor observații din partea industriilor alimentară, a băuturilor și farmaceutică în cadrul prezentei anchetă, este rezonabil să se concluzioneze că impactul măsurilor asupra importurilor provenite de la Fang Da asupra industriilor respective nu ar fi semnificativ. |
| --- | --- |

(166)

Principalii utilizatori finali ai produsului în cauză/produsului similar din Uniune sunt în industriile alimentară, a băuturilor și farmaceutică. În anchetele anterioare referitoare la importurile de ciclamat de sodiu provenite de la alți producători decât Fang Da, s-a stabilit că ciclamatul de sodiu reprezenta o proporție foarte mică din costul lor de producție. Prin urmare, efectul instituirii taxelor antidumping a fost considerat nesemnificativ. Nu există indicii privind faptul că o proporție semnificativă de ciclamat de sodiu importat de la Fang Da ar avea o utilizare finală diferită de cea a ciclamatului de sodiu importat de la alți producători-exportatori. În lipsa unor observații din partea industriilor alimentară, a băuturilor și farmaceutică în cadrul prezentei anchetă, este rezonabil să se concluzioneze că impactul măsurilor asupra importurilor provenite de la Fang Da asupra industriilor respective nu ar fi semnificativ.

| (167) | Având în vedere observația de mai sus conform căreia, în lipsa măsurilor, industria din Uniune poate fi forțată să înceteze producția de ciclamat de sodiu și ținând seama de existența a doar câțiva producători de ciclamat de sodiu la nivel mondial, măsurile pot chiar să aducă beneficii utilizatorilor, întrucât acestea mențin producția de ciclamat de sodiu în Uniune și posibilitatea de aprovizionare cu ciclamat de sodiu provenit de la diferiți producători concurenți de ciclamat de sodiu. |
| --- | --- |

(167)

Având în vedere observația de mai sus conform căreia, în lipsa măsurilor, industria din Uniune poate fi forțată să înceteze producția de ciclamat de sodiu și ținând seama de existența a doar câțiva producători de ciclamat de sodiu la nivel mondial, măsurile pot chiar să aducă beneficii utilizatorilor, întrucât acestea mențin producția de ciclamat de sodiu în Uniune și posibilitatea de aprovizionare cu ciclamat de sodiu provenit de la diferiți producători concurenți de ciclamat de sodiu.

| (168) | În urma comunicării constatărilor, Fang Da a susținut că instituirea măsurilor antidumping definitive propuse ar situa singurul producător din Uniune într-o poziție dominantă pe piață, de care acesta ar capabil să profite pe deplin. |
| --- | --- |

(168)

În urma comunicării constatărilor, Fang Da a susținut că instituirea măsurilor antidumping definitive propuse ar situa singurul producător din Uniune într-o poziție dominantă pe piață, de care acesta ar capabil să profite pe deplin.

| (169) | În acest context, trebuie să se sublinieze faptul că, în cadrul testului privind interesul Uniunii, nu s-a primit nicio observație cu privire la chestiuni referitoare la concurență de la părțile interesate relevante în temeiul articolului 21 din regulamentul de bază. În special, niciun utilizator din Uniune nu a trimis vreo observație în această privință. |
| --- | --- |

(169)

În acest context, trebuie să se sublinieze faptul că, în cadrul testului privind interesul Uniunii, nu s-a primit nicio observație cu privire la chestiuni referitoare la concurență de la părțile interesate relevante în temeiul articolului 21 din regulamentul de bază. În special, niciun utilizator din Uniune nu a trimis vreo observație în această privință.

| (170) | În plus, în pofida măsurilor antidumping existente asupra importurilor provenite de la producători-exportatori chinezi, alții decât Fang Da, respectivele importuri au continuat să fie realizate la volume semnificative, iar cota lor de piață a rămas semnificativ mai mare decât cota de piață a industriei din Uniune. În consecință, este improbabil că industria din Uniune ar fi capabilă să atingă sau să profite de o poziție dominantă pe piața Uniunii. Prin urmare, afirmațiile menționate mai sus ale Fang Da au fost respinse. |
| --- | --- |

(170)

În plus, în pofida măsurilor antidumping existente asupra importurilor provenite de la producători-exportatori chinezi, alții decât Fang Da, respectivele importuri au continuat să fie realizate la volume semnificative, iar cota lor de piață a rămas semnificativ mai mare decât cota de piață a industriei din Uniune. În consecință, este improbabil că industria din Uniune ar fi capabilă să atingă sau să profite de o poziție dominantă pe piața Uniunii. Prin urmare, afirmațiile menționate mai sus ale Fang Da au fost respinse.

6.4.   Concluzia privind interesul Uniunii

Concluzia privind interesul Uniunii

| (171) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că nu existau motive covârșitoare care să indice faptul că nu era în interesul Uniunii să se instituie măsurile asupra importurilor de produs în cauză provenite de la Fang Da. |
| --- | --- |

(171)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că nu existau motive covârșitoare care să indice faptul că nu era în interesul Uniunii să se instituie măsurile asupra importurilor de produs în cauză provenite de la Fang Da.

7.   MĂSURILE ANTIDUMPING DEFINITIVE

MĂSURILE ANTIDUMPING DEFINITIVE

| (172) | Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia privind dumpingul, prejudiciul, cauzalitatea și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri definitive pentru a preîntâmpina cauzarea în continuare a unui prejudiciu industriei din Uniune de către importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(172)

Pe baza concluziilor la care a ajuns Comisia privind dumpingul, prejudiciul, cauzalitatea și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri definitive pentru a preîntâmpina cauzarea în continuare a unui prejudiciu industriei din Uniune de către importurile care fac obiectul unui dumping.

7.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului (marja de prejudiciu)

Nivelul de eliminare a prejudiciului (marja de prejudiciu)

| (173) | Pentru a stabili nivelul măsurilor, Comisia a determinat mai întâi valoarea taxelor necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(173)

Pentru a stabili nivelul măsurilor, Comisia a determinat mai întâi valoarea taxelor necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.

| (174) | Prejudiciul ar fi eliminat dacă industria din Uniune ar fi capabilă să își acopere costurile de producție și să obțină un profit înainte de impozitare pentru vânzările de produs similar pe piața din Uniune care ar putea fi realizate în mod rezonabil în condiții normale de concurență de către o industrie de acest tip în acest sector, și anume în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(174)

Prejudiciul ar fi eliminat dacă industria din Uniune ar fi capabilă să își acopere costurile de producție și să obțină un profit înainte de impozitare pentru vânzările de produs similar pe piața din Uniune care ar putea fi realizate în mod rezonabil în condiții normale de concurență de către o industrie de acest tip în acest sector, și anume în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping.

| (175) | Pe parcursul perioadei examinate, nu a existat niciun an în care aceste condiții să fi prevalat. Întrucât timp de aproximativ un deceniu, industria din Uniune a suferit pierderi cu două cifre, același lucru este valabil pentru perioada de dinaintea perioadei examinate. |
| --- | --- |

(175)

Pe parcursul perioadei examinate, nu a existat niciun an în care aceste condiții să fi prevalat. Întrucât timp de aproximativ un deceniu, industria din Uniune a suferit pierderi cu două cifre, același lucru este valabil pentru perioada de dinaintea perioadei examinate.

| (176) | Producătorul din Uniune a propus un profit-țintă de 10 %. O astfel de cifră nu a putut fi acceptată ca profit-țintă din cauza constatărilor menționate în considerentul 175 de mai sus și deoarece producătorul din Uniune nu a putut demonstra că această cifră ar fi realizabilă în condiții normale de concurență pe piață pentru ciclamatul de sodiu, care reprezintă o marfă de bază pentru care piața s-a maturizat. |
| --- | --- |

(176)

Producătorul din Uniune a propus un profit-țintă de 10 %. O astfel de cifră nu a putut fi acceptată ca profit-țintă din cauza constatărilor menționate în considerentul 175 de mai sus și deoarece producătorul din Uniune nu a putut demonstra că această cifră ar fi realizabilă în condiții normale de concurență pe piață pentru ciclamatul de sodiu, care reprezintă o marfă de bază pentru care piața s-a maturizat.

| (177) | Prin urmare, Comisia a recurs la profiturile-țintă utilizate în alte anchete cu privire la o industrie de acest tip din acest sector. Într-o anchetă antidumping recentă cu privire la un alt îndulcitor, aspartam, Comisia a stabilit, într-o etapă provizorie (17), că un profit-țintă de 5 %-10 % (interval furnizat din motive de confidențialitate) corespunde cu ceea ce poate fi realizat de către industria din Uniune în condiții normale de piață și de concurență eficace. Prin urmare, Comisia consideră că respectivul profit-țintă este rezonabil pentru a fi utilizat și în prezenta anchetă. |
| --- | --- |

(177)

Prin urmare, Comisia a recurs la profiturile-țintă utilizate în alte anchete cu privire la o industrie de acest tip din acest sector. Într-o anchetă antidumping recentă cu privire la un alt îndulcitor, aspartam, Comisia a stabilit, într-o etapă provizorie (17), că un profit-țintă de 5 %-10 % (interval furnizat din motive de confidențialitate) corespunde cu ceea ce poate fi realizat de către industria din Uniune în condiții normale de piață și de concurență eficace. Prin urmare, Comisia consideră că respectivul profit-țintă este rezonabil pentru a fi utilizat și în prezenta anchetă.

17

| (178) | Din aceste motive, Comisia a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune, prin adăugarea unei marje de profit-țintă la costul de producție din cursul perioadei de anchetă al producătorului din Uniune. |
| --- | --- |

(178)

Din aceste motive, Comisia a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune, prin adăugarea unei marje de profit-țintă la costul de producție din cursul perioadei de anchetă al producătorului din Uniune.

| (179) | Ulterior, Comisia a stabilit nivelul de eliminare a prejudiciului pe baza unei comparații a prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori în cauză, ajustat corespunzător pentru a se lua în considerare costurile de import și taxele vamale, astfel cum s-a stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, cu prețul neprejudiciabil mediu ponderat al produsului similar vândut de producătorul din Uniune pe piața Uniunii în cursul perioadei de anchetă. Orice diferență rezultată din această comparație a fost exprimată ca procent al valorii CIF de import medii ponderate. În consecință, marja de prejudiciu pentru producătorii-exportatori s-a constatat a fi de 61,6 %. |
| --- | --- |

(179)

Ulterior, Comisia a stabilit nivelul de eliminare a prejudiciului pe baza unei comparații a prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori în cauză, ajustat corespunzător pentru a se lua în considerare costurile de import și taxele vamale, astfel cum s-a stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, cu prețul neprejudiciabil mediu ponderat al produsului similar vândut de producătorul din Uniune pe piața Uniunii în cursul perioadei de anchetă. Orice diferență rezultată din această comparație a fost exprimată ca procent al valorii CIF de import medii ponderate. În consecință, marja de prejudiciu pentru producătorii-exportatori s-a constatat a fi de 61,6 %.

| (180) | În urma comunicării constatărilor, producătorul-exportator în cauză a afirmat că profitul-țintă utilizat în calcularea eliminării prejudiciului nu a fost dezvăluit. Cu toate acestea, Comisia a explicat în mod clar în comunicarea constatărilor faptul că profitul-țintă, astfel cum s-a descris în considerentul 177, nu a putut fi dezvăluit decât sub formă de interval din motive de confidențialitate și a furnizat o referință la actul legislativ în care acest aspect era descris mai detaliat. Profitul-țintă a fost comunicat sub formă de interval semnificativ deoarece citarea profitului-țintă exact ar fi furnizat informații confidențiale privind singurul producător de aspartam din Uniune. În consecință, afirmația societății Fang Da a fost respinsă. |
| --- | --- |

(180)

În urma comunicării constatărilor, producătorul-exportator în cauză a afirmat că profitul-țintă utilizat în calcularea eliminării prejudiciului nu a fost dezvăluit. Cu toate acestea, Comisia a explicat în mod clar în comunicarea constatărilor faptul că profitul-țintă, astfel cum s-a descris în considerentul 177, nu a putut fi dezvăluit decât sub formă de interval din motive de confidențialitate și a furnizat o referință la actul legislativ în care acest aspect era descris mai detaliat. Profitul-țintă a fost comunicat sub formă de interval semnificativ deoarece citarea profitului-țintă exact ar fi furnizat informații confidențiale privind singurul producător de aspartam din Uniune. În consecință, afirmația societății Fang Da a fost respinsă.

| (181) | În urma comunicării constatărilor, Fang Da a susținut că, întrucât timp de aproape un deceniu industria din Uniune a suferit pierderi cu două cifre, profitul-țintă sau nivelul maxim de profit pe care preconizează să îl atingă producătorul din Uniune în absența importurilor despre care se susține că fac obiectul unui dumping ar fi de – 10 %. Trebuie subliniat faptul că – 10 % nu reprezintă un profit, ci o pierdere, prin urmare, ar fi ilogic și contrar oricărei doctrine economice să se utilizeze o pierdere drept profit-țintă, întrucât aceasta nu ar elimina prejudiciul. În plus, faptul că industria din Uniune a suferit pierderi din cauza unei perioadei prelungite de importuri care fac obiectul unui dumping inclusiv din partea altor producători-exploratori decât Fang Da justifică utilizarea unei marje recente de profit identificată în acest sector, astfel cum s-a explicat în considerentul 177. Comisia a explicat deja în considerentele 174 și 177 motivele pentru care în prezenta anchetă a utilizat un profit-țintă care era mai mic atât decât profitul-țintă propus de către producătorul din Uniune, cât și decât profitul-țintă utilizat în procedura antidumping anterioară referitoare la alți producători-exploratori de ciclamat de sodiu. În conformitate cu cele de mai sus, trebuie să se concluzioneze că nu există niciun element de probă conform căruia alegerea de către Comisie a profitului-țintă ar fi nerezonabilă, prin urmare, afirmația societății Fang Da trebuie să fie respinsă. |
| --- | --- |

(181)

În urma comunicării constatărilor, Fang Da a susținut că, întrucât timp de aproape un deceniu industria din Uniune a suferit pierderi cu două cifre, profitul-țintă sau nivelul maxim de profit pe care preconizează să îl atingă producătorul din Uniune în absența importurilor despre care se susține că fac obiectul unui dumping ar fi de – 10 %. Trebuie subliniat faptul că – 10 % nu reprezintă un profit, ci o pierdere, prin urmare, ar fi ilogic și contrar oricărei doctrine economice să se utilizeze o pierdere drept profit-țintă, întrucât aceasta nu ar elimina prejudiciul. În plus, faptul că industria din Uniune a suferit pierderi din cauza unei perioadei prelungite de importuri care fac obiectul unui dumping inclusiv din partea altor producători-exploratori decât Fang Da justifică utilizarea unei marje recente de profit identificată în acest sector, astfel cum s-a explicat în considerentul 177. Comisia a explicat deja în considerentele 174 și 177 motivele pentru care în prezenta anchetă a utilizat un profit-țintă care era mai mic atât decât profitul-țintă propus de către producătorul din Uniune, cât și decât profitul-țintă utilizat în procedura antidumping anterioară referitoare la alți producători-exploratori de ciclamat de sodiu. În conformitate cu cele de mai sus, trebuie să se concluzioneze că nu există niciun element de probă conform căruia alegerea de către Comisie a profitului-țintă ar fi nerezonabilă, prin urmare, afirmația societății Fang Da trebuie să fie respinsă.

7.2.   Măsurile definitive

Măsurile definitive

| (182) | Ar trebui instituite măsuri antidumping asupra importurilor de ciclamat de sodiu produs și exportat de către Fang Da, în conformitate cu regula taxei mai mici de la articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marjele de prejudiciu și marjele de dumping. Valoarea taxelor ar trebui stabilită la nivelul cel mai mic dintre marjele de dumping și de prejudiciu. |
| --- | --- |

(182)

Ar trebui instituite măsuri antidumping asupra importurilor de ciclamat de sodiu produs și exportat de către Fang Da, în conformitate cu regula taxei mai mici de la articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază. Comisia a comparat marjele de prejudiciu și marjele de dumping. Valoarea taxelor ar trebui stabilită la nivelul cel mai mic dintre marjele de dumping și de prejudiciu.

| (183) | În ceea ce privește forma măsurilor, s-a considerat că taxa antidumping ar trebui să aibă aceeași formă ca taxele instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1160 al Comisiei (18) asupra importurilor provenite de la alți producători-exportatori din RPC și din Indonezia. Pentru a se asigura eficacitatea măsurilor și pentru a descuraja orice manipulare a prețurilor, taxele ar trebui instituite sub forma unei valori specifice per kilogram. |
| --- | --- |

(183)

În ceea ce privește forma măsurilor, s-a considerat că taxa antidumping ar trebui să aibă aceeași formă ca taxele instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1160 al Comisiei (18) asupra importurilor provenite de la alți producători-exportatori din RPC și din Indonezia. Pentru a se asigura eficacitatea măsurilor și pentru a descuraja orice manipulare a prețurilor, taxele ar trebui instituite sub forma unei valori specifice per kilogram.

18

| (184) | Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxei antidumping, exprimate în raport cu prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, ar trebui să se bazeze pe marja de prejudiciu și să fie după cum urmează:









  Societatea | Marja de dumping | Marja de prejudiciu | Taxa antidumping definitivă (nivel) | Taxa antidumping definitivă (EUR/kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Republica Populară Chineză | 88,7 % | 61,6 % | 61,6 % | 1,17 EUR |
| Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Republica Populară Chineză | 88,7 % | 61,6 % | 61,6 % | 1,17 EUR |

(184)

Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxei antidumping, exprimate în raport cu prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, ar trebui să se bazeze pe marja de prejudiciu și să fie după cum urmează:

Societatea

Marja de dumping

Marja de prejudiciu

Taxa antidumping definitivă (nivel)

Taxa antidumping definitivă (EUR/kg)

Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Republica Populară Chineză

88,7 %

61,6 %

61,6 %

1,17 EUR

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Republica Populară Chineză

88,7 %

61,6 %

61,6 %

1,17 EUR

| (185) | Nivelul individual per societate al taxei antidumping precizate în prezentul regulament a fost stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, el reflectă situația constatată în cazul societății respective în cursul prezentei anchete. Acest nivel al taxei se aplică exclusiv importurilor de produs în cauză originar din țara în cauză și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv entitățile afiliate societății menționată în mod specific, continuă să facă obiectul nivelurilor taxelor menționate la articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1160. |
| --- | --- |

(185)

Nivelul individual per societate al taxei antidumping precizate în prezentul regulament a fost stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, el reflectă situația constatată în cazul societății respective în cursul prezentei anchete. Acest nivel al taxei se aplică exclusiv importurilor de produs în cauză originar din țara în cauză și fabricat de entitățile juridice menționate. Importurile de produs în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv entitățile afiliate societății menționată în mod specific, continuă să facă obiectul nivelurilor taxelor menționate la articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1160.

| (186) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul Comitetului instituit în baza articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, |
| --- | --- |

(186)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul Comitetului instituit în baza articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză și produs de Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, care se încadrează în prezent la codul NC ex 2929 90 00 (cod TARIC 2929900010).

(2)   Nivelurile taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontiera Uniunii înainte de plata taxelor vamale al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de către societățile enumerate mai jos se stabilește după cum urmează:

| Societatea | Taxa antidumping definitivă (EUR/kg) | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Republica Populară Chineză | 1,17 EUR | A471 |
| Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Republica Populară Chineză | 1,17 EUR | A472 |

Societatea

Taxa antidumping definitivă (EUR/kg)

Codul adițional TARIC

Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Republica Populară Chineză

1,17 EUR

A471

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Republica Populară Chineză

1,17 EUR

A472

(3)   În cazurile în care mărfurile au fost deteriorate înainte de punerea în liberă circulație și, prin urmare, prețul plătit efectiv sau care urmează să fie plătit efectiv este diminuat în scopul determinării valorii în vamă în temeiul articolului 131 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei (19), valoarea taxei antidumping, calculată pe baza alineatului (2) din prezentul articol, este redusă cu un procent care corespunde cu diminuarea prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit efectiv.

(4)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile relevante în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 iulie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 435/2004 al Consiliului din 8 martie 2004 de instituire a unui drept antidumping definitiv și de percepere definitivă a dreptului provizoriu instituit la importurile de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză și din Indonezia (JO L 72, 11.3.2004, p. 1).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 492/2010 al Consiliului din 3 iunie 2010 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză și din Indonezia în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 (JO L 140, 8.6.2010, p. 2).

3

(4)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 398/2012 al Consiliului din 7 mai 2012 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 492/2010 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de ciclamat de sodiu originar, printre altele, din Republica Populară Chineză (JO L 124, 11.5.2012, p. 1).

4

(5)  WT/DS295/AB/R, 29 noiembrie 2005, AB-2005-6.

5

(6)  Aviz de deschidere a unei proceduri antidumping privind importurile de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză, limitată la doi producători-exportatori chinezi, Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, și de deschidere a unei reexaminări a măsurilor antidumping privind importurile de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză (JO C 50, 17.2.2011, p. 9).

6

(7)  Decizia 2012/185/UE a Comisiei din 4 aprilie 2012 de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză, limitată la doi producători-exportatori chinezi, Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (JO L 99, 5.4.2012, p. 33).

7

(8)  Aviz de deschidere a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile ciclamatului de sodiu originar din Republica Populară Chineză și Indonezia (JO C 189, 6.6.2015, p. 2).

8

(9)  Aviz de deschidere a unei proceduri antidumping privind limitarea importurilor de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză la Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (JO C 264, 12.8.2015, p. 32).

9

(10)  Hotărârea Tribunalului din 18 septembrie 2012 în cauza T-158/11 Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd/Consiliul Uniunii Europene, EU:T:2012:431, punctul 84.

10

(11)  A se vedea nota de subsol 4.

11

(12)  A se vedea nota de subsol 4.

12

(13)  A se vedea nota de subsol 3.

13

(14)  Baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) conține date privind importurile de produse care fac obiectul măsurilor sau anchetelor antidumping sau antisubvenție, provenite atât din țările și de la producătorii-exportatori vizați de procedură, cât și din alte țări terțe și de la alți producători-exportatori, consemnate la nivelul codurilor TARIC cu 10 caractere și al codurilor TARIC adiționale.

14

(15)  Spre deosebire de vânzările raportate în tabelul 5, vânzările totale la care se face referire în prezentul considerent cuprind vânzările, efectuate atât pe piața din Uniune, cât și pe piețele de export, de ciclamat de sodiu produs de industria din Uniune și de ciclamat de sodiu importat în perioada 2011-2012.

15

(16)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1963 al Comisiei din 30 octombrie 2015 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de acesulfam de potasiu originare din Republica Populară Chineză (JO L 287, 31.10.2015, p. 52) și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/262 al Comisiei din 25 februarie 2016 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de aspartam originar din Republica Populară Chineză (JO L 50, 26.2.2016, p. 4).

16

(17)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/262.

17

(18)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/1160 al Comisiei din 15 iulie 2016 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză și din Indonezia în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (a se vedea pagina 49 din prezentul Jurnal Oficial).

18

(19)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei din 24 noiembrie 2015 de stabilire a unor norme pentru punerea în aplicare a anumitor dispoziții din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO L 343, 29.12.2015, p. 558).

19

---

| 16.7.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 192/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 192/49

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/1160 AL COMISIEI

din 15 iulie 2016

de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză și din Indonezia în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

1.1.   Anchetele precedente și măsurile în vigoare

Anchetele precedente și măsurile în vigoare

| (1) | În urma unei anchete antidumping efectuate în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 435/2004 (2), o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză („RPC”) și din Indonezia. Măsurile inițiale au făcut ulterior obiectul unor diferite anchete de reexaminare (3). În consecință, nivelul taxei pentru un producător indonezian desemnat în mod individual este de 0,24 EUR/kg, cu un nivel al taxei reziduale de 0,27 EUR/kg impus asupra importurilor de produs în cauză fabricat de alți producători indonezieni, în timp ce nivelul taxei pentru RPC variază între 0 și 0,23 EUR/kg pentru producătorii chinezi desemnați în mod individual, cu un nivel al taxei reziduale de 0,26 EUR/kg impus asupra importurilor de produs în cauză fabricat de alți producători chinezi („măsurile în vigoare”). |
| --- | --- |

(1)

În urma unei anchete antidumping efectuate în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 435/2004 (2), o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză („RPC”) și din Indonezia. Măsurile inițiale au făcut ulterior obiectul unor diferite anchete de reexaminare (3). În consecință, nivelul taxei pentru un producător indonezian desemnat în mod individual este de 0,24 EUR/kg, cu un nivel al taxei reziduale de 0,27 EUR/kg impus asupra importurilor de produs în cauză fabricat de alți producători indonezieni, în timp ce nivelul taxei pentru RPC variază între 0 și 0,23 EUR/kg pentru producătorii chinezi desemnați în mod individual, cu un nivel al taxei reziduale de 0,26 EUR/kg impus asupra importurilor de produs în cauză fabricat de alți producători chinezi („măsurile în vigoare”).

2

3

| (2) | Măsurile în vigoare se aplică tuturor importurilor de ciclamat de sodiu originar din RPC și din Indonezia, cu excepția importurilor de ciclamat de sodiu fabricat de producătorii-exportatori chinezi Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Inițial, a fost stabilit un nivel zero al taxei pentru aceste societăți, întrucât nu s-a constatat existența unui dumping (4). |
| --- | --- |

(2)

Măsurile în vigoare se aplică tuturor importurilor de ciclamat de sodiu originar din RPC și din Indonezia, cu excepția importurilor de ciclamat de sodiu fabricat de producătorii-exportatori chinezi Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Inițial, a fost stabilit un nivel zero al taxei pentru aceste societăți, întrucât nu s-a constatat existența unui dumping (4).

4

| (3) | În conformitate cu raportul Organului de apel al OMC în cazul Mexico – Măsuri antidumping definitive privind carnea de vită și orezul („raportul Organului de apel al OMC”), producătorii-exportatori chinezi Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited nu au fost evaluați în cadrul reexaminărilor ulterioare ale măsurilor astfel cum prevede Regulamentul (CE) nr. 435/2004 și nu fac obiectul măsurilor în vigoare. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu raportul Organului de apel al OMC în cazul Mexico – Măsuri antidumping definitive privind carnea de vită și orezul („raportul Organului de apel al OMC”), producătorii-exportatori chinezi Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited nu au fost evaluați în cadrul reexaminărilor ulterioare ale măsurilor astfel cum prevede Regulamentul (CE) nr. 435/2004 și nu fac obiectul măsurilor în vigoare.

1.2.   Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor

| (4) | În urma publicării unui aviz de expirare iminentă a măsurilor antidumping în vigoare (5), Comisia a primit, la 6 martie 2015, o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de Productos Aditivos S.A., singurul producător din Uniune de ciclamat de sodiu, reprezentând, prin urmare, 100 % din producția totală a Uniunii. |
| --- | --- |

(4)

În urma publicării unui aviz de expirare iminentă a măsurilor antidumping în vigoare (5), Comisia a primit, la 6 martie 2015, o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de Productos Aditivos S.A., singurul producător din Uniune de ciclamat de sodiu, reprezentând, prin urmare, 100 % din producția totală a Uniunii.

5

| (5) | Cererea s-a bazat pe faptul că există probabilitatea ca expirarea măsurilor antidumping definitive să fie urmată de continuarea și reapariția dumpingului și de continuarea și reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(5)

Cererea s-a bazat pe faptul că există probabilitatea ca expirarea măsurilor antidumping definitive să fie urmată de continuarea și reapariția dumpingului și de continuarea și reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.

| (6) | În urma consultării comitetului consultativ și a stabilirii faptului că există elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, la 6 iunie 2015, Comisia a anunțat printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6) („avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(6)

În urma consultării comitetului consultativ și a stabilirii faptului că există elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, la 6 iunie 2015, Comisia a anunțat printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6) („avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

6

| (7) | La 12 august 2015, Comisia a inițiat, de asemenea, o anchetă în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază cu privire la importurile aceluiași tip de produs fabricat și exportat în Uniune de Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited (ambele societăți fiind denumite în continuare „Fang Da”) („ancheta desfășurată în paralel în temeiul articolului 5”) (7). Importurile provenite de la Fang Da nu fac obiectul prezentei anchete de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(7)

La 12 august 2015, Comisia a inițiat, de asemenea, o anchetă în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază cu privire la importurile aceluiași tip de produs fabricat și exportat în Uniune de Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited (ambele societăți fiind denumite în continuare „Fang Da”) („ancheta desfășurată în paralel în temeiul articolului 5”) (7). Importurile provenite de la Fang Da nu fac obiectul prezentei anchete de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor.

7

1.3.   Părțile interesate

Părțile interesate

| (8) | În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod specific reclamantul, producătorii-exportatori cunoscuți, autoritățile din RPC și din Indonezia, importatorii, furnizorii, utilizatorii și comercianții cunoscuți ca fiind interesați de deschiderea anchetei și i-a invitat să participe. |
| --- | --- |

(8)

În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod specific reclamantul, producătorii-exportatori cunoscuți, autoritățile din RPC și din Indonezia, importatorii, furnizorii, utilizatorii și comercianții cunoscuți ca fiind interesați de deschiderea anchetei și i-a invitat să participe.

| (9) | Părțile interesate au avut posibilitatea de a formula observații privind deschiderea anchetei și de a solicita o audiere de către Comisie și/sau consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. |
| --- | --- |

(9)

Părțile interesate au avut posibilitatea de a formula observații privind deschiderea anchetei și de a solicita o audiere de către Comisie și/sau consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

1.3.1.   Producătorii din țara analogă

Producătorii din țara analogă

| (10) | În avizul de deschidere, în legătură cu importurile din RPC, Comisia a informat părțile interesate că avea în vedere alegerea Indoneziei ca țară terță cu economie de piață („țară analogă”), în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(10)

În avizul de deschidere, în legătură cu importurile din RPC, Comisia a informat părțile interesate că avea în vedere alegerea Indoneziei ca țară terță cu economie de piață („țară analogă”), în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.

| (11) | Cu toate acestea, având în vedere datele statistice disponibile (a se vedea considerentul 32 de mai jos), Comisia a informat, de asemenea, autoritățile Statelor Unite ale Americii („SUA”) cu privire la deschiderea anchetei și le-a invitat să furnizeze detalii privind numele și identitățile producătorilor de ciclamat de sodiu din SUA, dacă există vreunul. Nu a fost identificat ulterior niciun producător de ciclamat de sodiu din SUA. Nu au existat indicii la dosar care să arate o posibilă producție de ciclamat de sodiu în alte țări terțe. |
| --- | --- |

(11)

Cu toate acestea, având în vedere datele statistice disponibile (a se vedea considerentul 32 de mai jos), Comisia a informat, de asemenea, autoritățile Statelor Unite ale Americii („SUA”) cu privire la deschiderea anchetei și le-a invitat să furnizeze detalii privind numele și identitățile producătorilor de ciclamat de sodiu din SUA, dacă există vreunul. Nu a fost identificat ulterior niciun producător de ciclamat de sodiu din SUA. Nu au existat indicii la dosar care să arate o posibilă producție de ciclamat de sodiu în alte țări terțe.

1.3.2.   Constituirea eșantionului

Constituirea eșantionului

| (12) | În avizul ei de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea include părțile interesate în eșantion, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(12)

În avizul ei de deschidere, Comisia a afirmat că ar putea include părțile interesate în eșantion, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

—   Constituirea eșantionului de producători din Uniune

| (13) | În avizul ei de deschidere, Comisia a afirmat că Productos Aditivos S.A. este singurul producător din Uniune de ciclamat de sodiu, reprezentând, prin urmare, 100 % din producția totală a Uniunii. În consecință, nu a fost necesară constituirea eșantionului. |
| --- | --- |

(13)

În avizul ei de deschidere, Comisia a afirmat că Productos Aditivos S.A. este singurul producător din Uniune de ciclamat de sodiu, reprezentând, prin urmare, 100 % din producția totală a Uniunii. În consecință, nu a fost necesară constituirea eșantionului.

—   Constituirea eșantionului de importatori

| (14) | Pentru a decide dacă constituirea eșantionului era necesară și, în caz afirmativ, pentru a constitui un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a decide dacă constituirea eșantionului era necesară și, în caz afirmativ, pentru a constitui un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

| (15) | Întrucât doar un singur importator neafiliat a furnizat informațiile solicitate, nu a fost necesară constituirea eșantionului de importatori neafiliați. |
| --- | --- |

(15)

Întrucât doar un singur importator neafiliat a furnizat informațiile solicitate, nu a fost necesară constituirea eșantionului de importatori neafiliați.

—   Constituirea eșantionului de producători-exportatori din RPC și din Indonezia

| (16) | Având în vedere numărul limitat de producători-exportatori cunoscuți din țările în cauză, constituirea eșantionului de producători-exportatori nu a fost prevăzută. |
| --- | --- |

(16)

Având în vedere numărul limitat de producători-exportatori cunoscuți din țările în cauză, constituirea eșantionului de producători-exportatori nu a fost prevăzută.

1.3.3.   Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare

Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare

| (17) | Comisia a trimis chestionare singurului producător din Uniune, tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC și din Indonezia, unui importator neafiliat din Uniune și unui utilizator din Uniune, care și-au exprimat interesul de a participa la anchetă. |
| --- | --- |

(17)

Comisia a trimis chestionare singurului producător din Uniune, tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC și din Indonezia, unui importator neafiliat din Uniune și unui utilizator din Uniune, care și-au exprimat interesul de a participa la anchetă.

| (18) | A fost primit un răspuns la chestionar din partea singurului producător din Uniune și un răspuns parțial din partea unui utilizator din Uniune. Nu au fost primite răspunsuri la chestionar din partea importatorilor neafiliați din Uniune și din partea producătorilor-exportatori din RPC și din Indonezia. |
| --- | --- |

(18)

A fost primit un răspuns la chestionar din partea singurului producător din Uniune și un răspuns parțial din partea unui utilizator din Uniune. Nu au fost primite răspunsuri la chestionar din partea importatorilor neafiliați din Uniune și din partea producătorilor-exportatori din RPC și din Indonezia.

| (19) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului, prejudiciul care rezultă din acesta și interesul Uniunii. Vizite de verificare în conformitate cu articolul 16 din regulamentul de bază au fost efectuate la sediile următoarelor societăți: | Producătorul din Uniune







  — | Productos Aditivos S.A., Barcelona, Spain. |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului, prejudiciul care rezultă din acesta și interesul Uniunii. Vizite de verificare în conformitate cu articolul 16 din regulamentul de bază au fost efectuate la sediile următoarelor societăți:

Producătorul din Uniune

Producătorul din Uniune

—

Productos Aditivos S.A., Barcelona, Spain.

1.4.   Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată

| (20) | Ancheta privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2014 și 31 martie 2015 („perioada anchetei de reexaminare”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada examinată”). |
| --- | --- |

(20)

Ancheta privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2014 și 31 martie 2015 („perioada anchetei de reexaminare”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada examinată”).

1.5.   Comunicarea constatărilor

Comunicarea constatărilor

| (21) | Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a intenționat menținerea măsurilor antidumping definitive aflate în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă de timp pentru a formula observații în urma comunicării constatărilor. Nicio parte nu a prezentat informații în urma comunicării constatărilor. |
| --- | --- |

(21)

Toate părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a intenționat menținerea măsurilor antidumping definitive aflate în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă de timp pentru a formula observații în urma comunicării constatărilor. Nicio parte nu a prezentat informații în urma comunicării constatărilor.

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

Produsul în cauză

| (22) | Produsul în cauză este ciclamatul de sodiu originar din Republica Populară Chineză și Indonezia („țările în cauză”), încadrat în prezent la codul NC ex 2929 90 00 (codul TARIC 2929900010) („produsul în cauză”). |
| --- | --- |

(22)

Produsul în cauză este ciclamatul de sodiu originar din Republica Populară Chineză și Indonezia („țările în cauză”), încadrat în prezent la codul NC ex 2929 90 00 (codul TARIC 2929900010) („produsul în cauză”).

| (23) | Ciclamatul de sodiu este un produs de bază utilizat ca aditiv alimentar și este utilizat pe scară largă ca îndulcitor în industria alimentară, precum și de către producătorii de îndulcitori hipocalorici și dietetici de masă. Volume mici sunt utilizate, de asemenea, în industria farmaceutică. |
| --- | --- |

(23)

Ciclamatul de sodiu este un produs de bază utilizat ca aditiv alimentar și este utilizat pe scară largă ca îndulcitor în industria alimentară, precum și de către producătorii de îndulcitori hipocalorici și dietetici de masă. Volume mici sunt utilizate, de asemenea, în industria farmaceutică.

| (24) | Ciclamatul de sodiu este o substanță chimică pură. Cu toate acestea, astfel cum este cazul oricărei substanțe chimice pure, ea poate conține o proporție mică de impurități în cantități de mg/kg de produs. Conținutul de impurități, stabilit de legislația Uniunii, definește calitatea ciclamatului de sodiu. Ciclamatul de sodiu există în două forme diferite: hidratată (HC), cu umiditate de 15 %; și anhidră (AC), cu umiditate de până la 1 %. Aceste două forme de ciclamat de sodiu au aceleași caracteristici și utilizări principale; ele variază doar în ceea ce privește nivelul de dulceață; tipul HC este mai puțin dulce datorită conținutului de apă. Prețurile variază din același motiv. Tipul AC este mai scump decât forma HC. Prin urmare, ambele forme ar trebui considerate ca fiind un singur produs în cadrul prezentei proceduri. |
| --- | --- |

(24)

Ciclamatul de sodiu este o substanță chimică pură. Cu toate acestea, astfel cum este cazul oricărei substanțe chimice pure, ea poate conține o proporție mică de impurități în cantități de mg/kg de produs. Conținutul de impurități, stabilit de legislația Uniunii, definește calitatea ciclamatului de sodiu. Ciclamatul de sodiu există în două forme diferite: hidratată (HC), cu umiditate de 15 %; și anhidră (AC), cu umiditate de până la 1 %. Aceste două forme de ciclamat de sodiu au aceleași caracteristici și utilizări principale; ele variază doar în ceea ce privește nivelul de dulceață; tipul HC este mai puțin dulce datorită conținutului de apă. Prețurile variază din același motiv. Tipul AC este mai scump decât forma HC. Prin urmare, ambele forme ar trebui considerate ca fiind un singur produs în cadrul prezentei proceduri.

2.2.   Produsul similar

Produsul similar

| (25) | Ancheta a arătat faptul că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază, precum și aceleași utilizări de bază:






  — | produsul în cauză; |
| --- | --- | --- |

(25)

Ancheta a arătat faptul că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază, precum și aceleași utilizări de bază:

—

produsul în cauză;

| — | produsul fabricat și vândut de producătorii-exportatori pe piața internă din RPC și din Indonezia; |
| --- | --- |

—

produsul fabricat și vândut de producătorii-exportatori pe piața internă din RPC și din Indonezia;

| — | produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune. |
| --- | --- |

—

produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune.

| (26) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că respectivele produse sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(26)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că respectivele produse sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU REAPARIȚII A DUMPINGULUI

PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU REAPARIȚII A DUMPINGULUI

3.1.   RPC

RPC

3.1.1.   Observații preliminare

Observații preliminare

| (27) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă se practică sau nu dumping și dacă expirarea măsurilor existente riscă sau nu să conducă la continuarea sau la reapariția dumpingului. |
| --- | --- |

(27)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă se practică sau nu dumping și dacă expirarea măsurilor existente riscă sau nu să conducă la continuarea sau la reapariția dumpingului.

| (28) | Cu toate că au existat importuri semnificative de produs în cauză pe perioada anchetei de reexaminare, niciunul dinte producătorii-exportatori chinezi care erau vizați de măsuri nu a cooperat în cadrul prezentei anchete. Prin urmare, constatările privind probabilitatea unei continuări sau a unei reapariții a dumpingului redate mai jos au fost bazate pe date statistice, precum și pe datele conținute în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(28)

Cu toate că au existat importuri semnificative de produs în cauză pe perioada anchetei de reexaminare, niciunul dinte producătorii-exportatori chinezi care erau vizați de măsuri nu a cooperat în cadrul prezentei anchete. Prin urmare, constatările privind probabilitatea unei continuări sau a unei reapariții a dumpingului redate mai jos au fost bazate pe date statistice, precum și pe datele conținute în cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.

3.1.2.   Dumpingul în perioada anchetei de reexaminare

Dumpingul în perioada anchetei de reexaminare

3.1.2.1.   Țara analogă

| (29) | În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, au fost luate toate măsurile necesare pentru identificarea unei țări terțe cu economie de piață pentru stabilirea prețurilor sau a valorii construite pentru a determina valoarea normală. |
| --- | --- |

(29)

În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, au fost luate toate măsurile necesare pentru identificarea unei țări terțe cu economie de piață pentru stabilirea prețurilor sau a valorii construite pentru a determina valoarea normală.

| (30) | În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că avea în vedere alegerea Indoneziei drept țară analogă adecvată și a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. Nu s-a primit nicio observație. Comisia a solicitat cooperarea producătorilor din Indonezia. Au fost trimise scrisori și chestionare relevante la toți producătorii-exportatori cunoscuți din Indonezia. |
| --- | --- |

(30)

În avizul de deschidere, Comisia a informat părțile interesate că avea în vedere alegerea Indoneziei drept țară analogă adecvată și a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile. Nu s-a primit nicio observație. Comisia a solicitat cooperarea producătorilor din Indonezia. Au fost trimise scrisori și chestionare relevante la toți producătorii-exportatori cunoscuți din Indonezia.

| (31) | Un singur producător-exportator din Indonezia s-a manifestat și a furnizat un răspuns foarte incomplet la chestionar. Comisia nu a primit niciun răspuns la scrisoarea ulterioară prin care solicita ca societatea să își completeze răspunsul. Ansamblul datelor primite a fost atât de incomplet încât acestea nu au putut fi utilizate pentru a determina valoarea normală. Ca urmare, producătorul-exportator din Indonezia nu a mai putut fi considerat a fi cooperant. În consecință, nu a putut fi obținută cooperare din Indonezia. |
| --- | --- |

(31)

Un singur producător-exportator din Indonezia s-a manifestat și a furnizat un răspuns foarte incomplet la chestionar. Comisia nu a primit niciun răspuns la scrisoarea ulterioară prin care solicita ca societatea să își completeze răspunsul. Ansamblul datelor primite a fost atât de incomplet încât acestea nu au putut fi utilizate pentru a determina valoarea normală. Ca urmare, producătorul-exportator din Indonezia nu a mai putut fi considerat a fi cooperant. În consecință, nu a putut fi obținută cooperare din Indonezia.

| (32) | Conform informațiilor de care dispune Comisia, produsul în cauză este fabricat numai în Uniune și în cele două țări în cauză. Cu toate acestea, statisticile Eurostat au sugerat existența unor cantități limitate de exporturi de produs în cauză din Statele Unite ale Americii („SUA”) în Uniune pe durata perioadei examinate. Întrucât utilizarea ciclamatului de sodiu este interzisă în SUA, este vorba probabil despre o eroare de clasificare, însă, cu toate acestea, Comisia a contactat autoritățile din SUA pentru a identifica posibilii producători de produs în cauză din SUA, dacă există vreunul. Nu au fost primite ulterior indicații privind existența unor astfel de producători. |
| --- | --- |

(32)

Conform informațiilor de care dispune Comisia, produsul în cauză este fabricat numai în Uniune și în cele două țări în cauză. Cu toate acestea, statisticile Eurostat au sugerat existența unor cantități limitate de exporturi de produs în cauză din Statele Unite ale Americii („SUA”) în Uniune pe durata perioadei examinate. Întrucât utilizarea ciclamatului de sodiu este interzisă în SUA, este vorba probabil despre o eroare de clasificare, însă, cu toate acestea, Comisia a contactat autoritățile din SUA pentru a identifica posibilii producători de produs în cauză din SUA, dacă există vreunul. Nu au fost primite ulterior indicații privind existența unor astfel de producători.

| (33) | Prin urmare, nu a fost obținută cooperare din partea niciunui potențial producător dintr-o țară analogă. |
| --- | --- |

(33)

Prin urmare, nu a fost obținută cooperare din partea niciunui potențial producător dintr-o țară analogă.

3.1.2.2.   Valoarea normală

| (34) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală trebuia să fie stabilită pe baza prețurilor dintr-o țară terță cu economie de piață corespunzătoare („țara analogă”) sau pe baza prețului practicat de o astfel de țară terță în alte țări, inclusiv Uniunea sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, în orice alt mod rezonabil, inclusiv pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit efectiv în Uniune pentru produsul similar, ajustat în mod corespunzător, dacă este necesar, pentru a include o marjă de profit rezonabilă. |
| --- | --- |

(34)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală trebuia să fie stabilită pe baza prețurilor dintr-o țară terță cu economie de piață corespunzătoare („țara analogă”) sau pe baza prețului practicat de o astfel de țară terță în alte țări, inclusiv Uniunea sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, în orice alt mod rezonabil, inclusiv pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit efectiv în Uniune pentru produsul similar, ajustat în mod corespunzător, dacă este necesar, pentru a include o marjă de profit rezonabilă.

| (35) | Astfel cum s-a explicat în considerentele 30-32 de mai sus, nu s-a putut obține cooperarea niciunui producător dintr-o țară analogă. În consecință, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe o bază rezonabilă. În acest sens, Comisia a considerat rezonabil să bazeze valoarea normală pe prețul verificat și pe datele privind costurile producătorului din Uniune. |
| --- | --- |

(35)

Astfel cum s-a explicat în considerentele 30-32 de mai sus, nu s-a putut obține cooperarea niciunui producător dintr-o țară analogă. În consecință, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe o bază rezonabilă. În acest sens, Comisia a considerat rezonabil să bazeze valoarea normală pe prețul verificat și pe datele privind costurile producătorului din Uniune.

| (36) | Produsul similar a fost comercializat de către industria din Uniune în cantități reprezentative. Cu toate acestea, vânzările pe piața internă a industriei din Uniune au generat pierderi. Prin urmare, valoarea normală a fost construită pe baza costurilor de fabricație ale industriei Uniunii plus o valoare rezonabilă corespunzătoare costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale (VAG), precum și profitului. Costurile VAG au fost bazate pe datele reale privind producătorul din Uniune. Rata de profit adăugată a fost bazată pe marja rezonabilă de profit dintr-o anchetă recentă antidumping privind un alt îndulcitor și anume aspartamul. În cadrul prezentei anchete, Comisia a stabilit în etapa provizorie (8) că un profit între 5 %-10 % (se specifică un interval din motive de confidențialitate) corespunde unui profit rezonabil. Prin urmare, Comisia consideră că acest profit este rezonabil pentru a fi utilizat, de asemenea, pentru construirea valorii normale în prezenta anchetă. Au fost utilizate datele privind costul mediu ponderat aferent celor două tipuri de produse fabricate și vândute de producătorul din Uniune, întrucât nu au fost disponibile informații privind tipurile de produse vândute de producătorii-exportatorii din RPC, ca urmare a lipsei de cooperare. |
| --- | --- |

(36)

Produsul similar a fost comercializat de către industria din Uniune în cantități reprezentative. Cu toate acestea, vânzările pe piața internă a industriei din Uniune au generat pierderi. Prin urmare, valoarea normală a fost construită pe baza costurilor de fabricație ale industriei Uniunii plus o valoare rezonabilă corespunzătoare costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale (VAG), precum și profitului. Costurile VAG au fost bazate pe datele reale privind producătorul din Uniune. Rata de profit adăugată a fost bazată pe marja rezonabilă de profit dintr-o anchetă recentă antidumping privind un alt îndulcitor și anume aspartamul. În cadrul prezentei anchete, Comisia a stabilit în etapa provizorie (8) că un profit între 5 %-10 % (se specifică un interval din motive de confidențialitate) corespunde unui profit rezonabil. Prin urmare, Comisia consideră că acest profit este rezonabil pentru a fi utilizat, de asemenea, pentru construirea valorii normale în prezenta anchetă. Au fost utilizate datele privind costul mediu ponderat aferent celor două tipuri de produse fabricate și vândute de producătorul din Uniune, întrucât nu au fost disponibile informații privind tipurile de produse vândute de producătorii-exportatorii din RPC, ca urmare a lipsei de cooperare.

8

3.1.2.3.   Prețul de export

| (37) | În lipsa cooperării din partea niciunuia dintre producătorii-exportatori chinezi, prețurile de export au fost bazate pe datele statistice colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) (9) din regulamentul de bază [„baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6)”] referitoare la produsul în cauză pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. Întrucât nu au fost disponibile informații privind forma (tipul de produs) comercializată, s-a utilizat o medie simplă pentru a calcula prețul de export. |
| --- | --- |

(37)

În lipsa cooperării din partea niciunuia dintre producătorii-exportatori chinezi, prețurile de export au fost bazate pe datele statistice colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) (9) din regulamentul de bază [„baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6)”] referitoare la produsul în cauză pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare. Întrucât nu au fost disponibile informații privind forma (tipul de produs) comercializată, s-a utilizat o medie simplă pentru a calcula prețul de export.

9

3.1.2.4.   Comparația

| (38) | Comisia a comparat valoarea normală construită și prețul de export al exportatorilor din RPC pe baza prețului franco fabrică. |
| --- | --- |

(38)

Comisia a comparat valoarea normală construită și prețul de export al exportatorilor din RPC pe baza prețului franco fabrică.

| (39) | În cazurile justificate de necesitatea de a asigura o comparație corectă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectau prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(39)

În cazurile justificate de necesitatea de a asigura o comparație corectă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectau prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.

| (40) | S-au efectuat ajustări corespunzătoare pentru a se ține cont de costurile de transport, asigurare, manipulare, încărcare și auxiliare, precum și de spezele bancare, în cazurile în care erau considerate rezonabile, precise și susținute de date verificate. În absența unor informații mai precise, aceste ajustări au fost bazate pe datele efective referitoare la Fang Da din cadrul anchetei desfășurate în paralel în temeiul articolului 5. |
| --- | --- |

(40)

S-au efectuat ajustări corespunzătoare pentru a se ține cont de costurile de transport, asigurare, manipulare, încărcare și auxiliare, precum și de spezele bancare, în cazurile în care erau considerate rezonabile, precise și susținute de date verificate. În absența unor informații mai precise, aceste ajustări au fost bazate pe datele efective referitoare la Fang Da din cadrul anchetei desfășurate în paralel în temeiul articolului 5.

3.1.2.5.   Marja de dumping

| (41) | Marja de dumping a fost calculată ca fiind diferența dintre valoarea normală medie și prețul mediu de export. Rezultatele astfel obținute indică o marjă totală de dumping de peste 100 %. Marja de dumping constatată este mult mai mare decât marjele de dumping stabilite în urma anchetei inițiale. |
| --- | --- |

(41)

Marja de dumping a fost calculată ca fiind diferența dintre valoarea normală medie și prețul mediu de export. Rezultatele astfel obținute indică o marjă totală de dumping de peste 100 %. Marja de dumping constatată este mult mai mare decât marjele de dumping stabilite în urma anchetei inițiale.

3.1.3.   Evoluția importurilor în eventualitatea abrogării măsurilor

Evoluția importurilor în eventualitatea abrogării măsurilor

| (42) | Comisia a analizat dacă exista probabilitatea de continuare a dumpingului în cazul în care măsurile ar expira. Au fost analizate următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC, prețurile de export pentru alte destinații și capacitatea de absorbție a piețelor țărilor terțe. |
| --- | --- |

(42)

Comisia a analizat dacă exista probabilitatea de continuare a dumpingului în cazul în care măsurile ar expira. Au fost analizate următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din RPC, prețurile de export pentru alte destinații și capacitatea de absorbție a piețelor țărilor terțe.

| (43) | Analiza s-a bazat, în principal, pe informațiile furnizate în cerere și pe informațiile care au fost făcute publice și/sau furnizate în cadrul prezentei anchete. Au fost utilizate și alte surse de informații, precum statisticile Eurostat privind importurile și statisticile privind exporturile din țara în cauză. |
| --- | --- |

(43)

Analiza s-a bazat, în principal, pe informațiile furnizate în cerere și pe informațiile care au fost făcute publice și/sau furnizate în cadrul prezentei anchete. Au fost utilizate și alte surse de informații, precum statisticile Eurostat privind importurile și statisticile privind exporturile din țara în cauză.

3.1.3.1.   Capacitatea neutilizată

| (44) | În absența cooperării, au fost utilizate informațiile furnizate în cererea de reexaminare, baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) și statisticile chineze privind exporturile. Capacitatea chineză a fost estimată în sens conservator prin utilizarea datelor disponibile publicului referitoare la capacitate unui singur producător-exportator chinez (10). Aceasta a rezultat într-o capacitate de cel puțin 40 000 de tone, însă informațiile de la dosar arată că există încă cel puțin doi producători-exportatori chinezi (în afară de Fang Da) și că această cifră conservatoare subestimează, prin urmare, capacitatea reală din RPC. |
| --- | --- |

(44)

În absența cooperării, au fost utilizate informațiile furnizate în cererea de reexaminare, baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) și statisticile chineze privind exporturile. Capacitatea chineză a fost estimată în sens conservator prin utilizarea datelor disponibile publicului referitoare la capacitate unui singur producător-exportator chinez (10). Aceasta a rezultat într-o capacitate de cel puțin 40 000 de tone, însă informațiile de la dosar arată că există încă cel puțin doi producători-exportatori chinezi (în afară de Fang Da) și că această cifră conservatoare subestimează, prin urmare, capacitatea reală din RPC.

10

| (45) | Prin utilizarea statisticilor privind exporturile chineze și a statisticilor privind importurile în temeiul articolului 14 alineatul (6) în Uniune (excluzând Fang Da) pentru produsul în cauză, estimarea de mai sus indică o capacitate disponibilă de aproximativ 17 000 de tone pentru piața chineză și pentru cea a Uniunii considerate împreună sau o capacitate neutilizată care depășește de peste trei ori mărimea pieței Uniunii. |
| --- | --- |

(45)

Prin utilizarea statisticilor privind exporturile chineze și a statisticilor privind importurile în temeiul articolului 14 alineatul (6) în Uniune (excluzând Fang Da) pentru produsul în cauză, estimarea de mai sus indică o capacitate disponibilă de aproximativ 17 000 de tone pentru piața chineză și pentru cea a Uniunii considerate împreună sau o capacitate neutilizată care depășește de peste trei ori mărimea pieței Uniunii.

3.1.3.2.   Prețurile de export în țări terțe

| (46) | Pe baza statisticilor chineze privind exporturile, prețurile medii practicate de societățile chineze în alte piețe principale ale acestora (precum Africa de Sud, Brazilia, Argentina și Turcia) sunt la același nivel sau, uneori, la un nivel mai mic față de prețurile lor de vânzare în Uniune. |
| --- | --- |

(46)

Pe baza statisticilor chineze privind exporturile, prețurile medii practicate de societățile chineze în alte piețe principale ale acestora (precum Africa de Sud, Brazilia, Argentina și Turcia) sunt la același nivel sau, uneori, la un nivel mai mic față de prețurile lor de vânzare în Uniune.

| (47) | Cele de mai sus arată că produsul în cauză face obiectul unui dumping și pe alte piețe din țări terțe, precum și faptul că Uniunea ar continua să reprezinte o piață atractivă pentru producătorii-exportatori din RPC în cazul în care măsurile ar fi abrogate. |
| --- | --- |

(47)

Cele de mai sus arată că produsul în cauză face obiectul unui dumping și pe alte piețe din țări terțe, precum și faptul că Uniunea ar continua să reprezinte o piață atractivă pentru producătorii-exportatori din RPC în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

3.1.3.3.   Capacitatea de absorbție a piețelor din țări terțe

| (48) | Utilizarea ciclamatului de sodiu în produsele alimentare, în băuturile și în produsele farmaceutice este interzisă pe o serie de piețe mari din țări terțe, inclusiv în SUA. Nu există indicii la dosar care să arate că este de așteptat o creștere a altor piețe din țări terțe pentru ciclamatul de sodiu și, de asemenea, nu există vreun indiciu la dosar referitor la dimensiunea pieței interne a RPC și la perspectivele de creștere a acesteia. |
| --- | --- |

(48)

Utilizarea ciclamatului de sodiu în produsele alimentare, în băuturile și în produsele farmaceutice este interzisă pe o serie de piețe mari din țări terțe, inclusiv în SUA. Nu există indicii la dosar care să arate că este de așteptat o creștere a altor piețe din țări terțe pentru ciclamatul de sodiu și, de asemenea, nu există vreun indiciu la dosar referitor la dimensiunea pieței interne a RPC și la perspectivele de creștere a acesteia.

| (49) | Prin urmare, se estimează că există o capacitate relativ mică de absorbție a altor piețe decât cea a Uniunii și, prin urmare, Uniunea ar reprezenta o piață atractivă în cazul în care măsurile ar fi abrogate. |
| --- | --- |

(49)

Prin urmare, se estimează că există o capacitate relativ mică de absorbție a altor piețe decât cea a Uniunii și, prin urmare, Uniunea ar reprezenta o piață atractivă în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

3.1.4.   Concluzii privind probabilitatea unei continuări a dumpingului

Concluzii privind probabilitatea unei continuări a dumpingului

| (50) | Evaluarea factorilor menționați mai sus a demonstrat că exportatorii care fac obiectul reexaminării au continuat să exporte volume foarte semnificative de produs în cauză în Uniune, la prețuri de dumping. Exporturile din RPC către alte țări terțe sunt realizate, de asemenea, la prețuri de dumping. Ținând cont de capacitatea mare liber disponibilă a exportatorilor chinezi, de absența unor alte piețe suficient de importante pentru a absorbi această capacitate și de atractivitatea pieței Uniunii, producătorii-exportatori chinezi ar putea fi, prin urmare, tentați să direcționeze volume și mai mari la prețuri de dumping pe piața Uniunii în cazul în care măsurile ar fi abrogate. |
| --- | --- |

(50)

Evaluarea factorilor menționați mai sus a demonstrat că exportatorii care fac obiectul reexaminării au continuat să exporte volume foarte semnificative de produs în cauză în Uniune, la prețuri de dumping. Exporturile din RPC către alte țări terțe sunt realizate, de asemenea, la prețuri de dumping. Ținând cont de capacitatea mare liber disponibilă a exportatorilor chinezi, de absența unor alte piețe suficient de importante pentru a absorbi această capacitate și de atractivitatea pieței Uniunii, producătorii-exportatori chinezi ar putea fi, prin urmare, tentați să direcționeze volume și mai mari la prețuri de dumping pe piața Uniunii în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

| (51) | După examinarea datelor și a informațiilor de mai sus, se concluzionează că dumpingul din partea RPC este susceptibil să continue în cazul expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(51)

După examinarea datelor și a informațiilor de mai sus, se concluzionează că dumpingul din partea RPC este susceptibil să continue în cazul expirării măsurilor.

3.2.   Indonezia

Indonezia

3.2.1.   Observații preliminare

Observații preliminare

| (52) | După deschiderea reexaminării, un singur producător-exportator din Indonezia s-a manifestat. A fost trimis un răspuns incomplet la chestionar, după care Comisia a solicitat societății să completeze integral chestionarul ca parte a procedurii de deficiență. Nu a fost primit niciun răspuns la această cerere și, prin urmare, niciunul dintre producătorii-exportatori cunoscuți din Indonezia nu a putut fi considerat ca fiind cooperant. |
| --- | --- |

(52)

După deschiderea reexaminării, un singur producător-exportator din Indonezia s-a manifestat. A fost trimis un răspuns incomplet la chestionar, după care Comisia a solicitat societății să completeze integral chestionarul ca parte a procedurii de deficiență. Nu a fost primit niciun răspuns la această cerere și, prin urmare, niciunul dintre producătorii-exportatori cunoscuți din Indonezia nu a putut fi considerat ca fiind cooperant.

| (53) | Având în vedere cele de mai sus și în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, informațiile privind prețurile interne, prețurile de export în alte țări, producția și capacitatea din Indonezia ale producătorilor-exportatori indonezieni care nu au cooperat au fost bazate pe datele disponibile, inclusiv pe cerere și pe informațiile aflate la dispoziția publicului. |
| --- | --- |

(53)

Având în vedere cele de mai sus și în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, informațiile privind prețurile interne, prețurile de export în alte țări, producția și capacitatea din Indonezia ale producătorilor-exportatori indonezieni care nu au cooperat au fost bazate pe datele disponibile, inclusiv pe cerere și pe informațiile aflate la dispoziția publicului.

3.2.2.   Dumpingul în perioada anchetei de reexaminare

Dumpingul în perioada anchetei de reexaminare

3.2.2.1.   Valoarea normală

| (54) | În absența cooperării din Indonezia, a fost utilizată valoarea normală pentru Indonezia, astfel cum a fost raportată în cerere, întrucât nu au fost disponibile alte informații la dosar. În cerere, valoarea normală pentru Indonezia a fost construită prin utilizarea structurii costurilor producătorului din Uniune și prin ajustarea fiecărui element de cost la nivelul celor din Indonezia. Elementele de cost au fost reprezentate de materiile prime, personalul, energia și apa, întreținerea, deprecierea și cheltuielile de regie. Ajustările efectuate în cerere au fost considerate rezonabile. În absența altor informații disponibile, informațiile din cerere au fost considerate, prin urmare, ca fiind cea mai bună estimare pentru stabilirea valorii normale pentru Indonezia. |
| --- | --- |

(54)

În absența cooperării din Indonezia, a fost utilizată valoarea normală pentru Indonezia, astfel cum a fost raportată în cerere, întrucât nu au fost disponibile alte informații la dosar. În cerere, valoarea normală pentru Indonezia a fost construită prin utilizarea structurii costurilor producătorului din Uniune și prin ajustarea fiecărui element de cost la nivelul celor din Indonezia. Elementele de cost au fost reprezentate de materiile prime, personalul, energia și apa, întreținerea, deprecierea și cheltuielile de regie. Ajustările efectuate în cerere au fost considerate rezonabile. În absența altor informații disponibile, informațiile din cerere au fost considerate, prin urmare, ca fiind cea mai bună estimare pentru stabilirea valorii normale pentru Indonezia.

3.2.2.2.   Prețul de export

| (55) | În absența cooperării din partea oricărui producător-exportator din Indonezia, a fost necesară utilizarea altor informații disponibile pentru stabilirea prețurilor de export. În perioada anchetei de reexaminare, importurile din Indonezia în Uniune aproape au dispărut. Importurile constatate în perioada anchetei de reexaminare erau neglijabile (aproximativ 19 tone) și, prin urmare, nu au putut fi utilizate statisticile privind importul în Uniune, colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6). În schimb, statisticile indoneziene privind exportul au fost utilizate pentru a stabili prețurile de export. Au fost identificate doisprezece destinații de export. Prețul mediu de export în toate țările terțe a fost utilizat ca un surogat pentru prețul de export în Uniune în cazul în care măsurile ar fi abrogate. |
| --- | --- |

(55)

În absența cooperării din partea oricărui producător-exportator din Indonezia, a fost necesară utilizarea altor informații disponibile pentru stabilirea prețurilor de export. În perioada anchetei de reexaminare, importurile din Indonezia în Uniune aproape au dispărut. Importurile constatate în perioada anchetei de reexaminare erau neglijabile (aproximativ 19 tone) și, prin urmare, nu au putut fi utilizate statisticile privind importul în Uniune, colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6). În schimb, statisticile indoneziene privind exportul au fost utilizate pentru a stabili prețurile de export. Au fost identificate doisprezece destinații de export. Prețul mediu de export în toate țările terțe a fost utilizat ca un surogat pentru prețul de export în Uniune în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

3.2.2.3.   Comparația

| (56) | Comisia a comparat valoarea normală construită și prețul de export al producătorilor-exportatori din Indonezia pe baza prețului franco fabrică. |
| --- | --- |

(56)

Comisia a comparat valoarea normală construită și prețul de export al producătorilor-exportatori din Indonezia pe baza prețului franco fabrică.

| (57) | În cazurile justificate de necesitatea de a asigura o comparație corectă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectau prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(57)

În cazurile justificate de necesitatea de a asigura o comparație corectă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține cont de diferențele care afectau prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.

| (58) | Au fost efectuate ajustări pentru a aduce prețurile de export FOB la același nivel cu prețurile franco fabrică. În absența unor informații mai precise, aceste ajustări s-au bazat pe datele reale privind Fang Da din cadrul anchetei desfășurate în paralel în temeiul articolului 5, pe care Comisia le consideră a fi un reper adecvat pentru calcularea ajustărilor. S-au efectuat ajustări corespunzătoare pentru a se ține cont de costurile de transport, asigurare, manipulare, încărcare și auxiliare, precum și de spezele bancare, în cazurile în care erau considerate rezonabile, precise și susținute de date verificate. |
| --- | --- |

(58)

Au fost efectuate ajustări pentru a aduce prețurile de export FOB la același nivel cu prețurile franco fabrică. În absența unor informații mai precise, aceste ajustări s-au bazat pe datele reale privind Fang Da din cadrul anchetei desfășurate în paralel în temeiul articolului 5, pe care Comisia le consideră a fi un reper adecvat pentru calcularea ajustărilor. S-au efectuat ajustări corespunzătoare pentru a se ține cont de costurile de transport, asigurare, manipulare, încărcare și auxiliare, precum și de spezele bancare, în cazurile în care erau considerate rezonabile, precise și susținute de date verificate.

3.2.2.4.   Marja de dumping

| (59) | Marja de dumping a fost calculată ca fiind diferența dintre valoarea normală, astfel cum a fost calculată în considerentul 54, și prețul de export, astfel cum este stabilit în considerentul 55. Aceasta a rezultat într-o marjă de dumping de 33,6 %, care este mai mare decât cea mai mare marjă de dumping stabilită în ancheta inițială (18,1 %). Aceasta indică faptul că, deși exporturile de produs în cauză în Uniune aproape au dispărut, dumpingul în țările terțe din partea societăților indoneziene a continuat la un nivel care este mai mare decât cel stabilit în ancheta inițială. |
| --- | --- |

(59)

Marja de dumping a fost calculată ca fiind diferența dintre valoarea normală, astfel cum a fost calculată în considerentul 54, și prețul de export, astfel cum este stabilit în considerentul 55. Aceasta a rezultat într-o marjă de dumping de 33,6 %, care este mai mare decât cea mai mare marjă de dumping stabilită în ancheta inițială (18,1 %). Aceasta indică faptul că, deși exporturile de produs în cauză în Uniune aproape au dispărut, dumpingul în țările terțe din partea societăților indoneziene a continuat la un nivel care este mai mare decât cel stabilit în ancheta inițială.

3.2.3.   Evoluția importurilor în eventualitatea abrogării măsurilor

Evoluția importurilor în eventualitatea abrogării măsurilor

| (60) | Comisia a analizat dacă exista probabilitatea de reapariție a dumpingului în cazul în care măsurile ar expira. Au fost analizate următoarele elemente: prețul de export în alte destinații, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din Indonezia și capacitatea de absorbție a piețelor din alte țări terțe. |
| --- | --- |

(60)

Comisia a analizat dacă exista probabilitatea de reapariție a dumpingului în cazul în care măsurile ar expira. Au fost analizate următoarele elemente: prețul de export în alte destinații, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din Indonezia și capacitatea de absorbție a piețelor din alte țări terțe.

3.2.3.1.   Capacitatea neutilizată

| (61) | În absența cooperării, Comisia a trebuit să recurgă la datele disponibile în cererea de reexaminare, la baza de date Eurostat și la statisticile indoneziene privind exportul. În baza informațiilor disponibile cu privire la un producător-exportator indonezian, capacitatea din Indonezia este estimată la cel puțin 10 000 de tone. Prin utilizarea statisticilor indoneziene privind exportul, se poate stabili că exporturile indoneziene în țări terțe s-au ridicat la 4 700 de tone pe perioada anchetei de reexaminare. Pe această bază, capacitatea disponibilă din Indonezia pentru piața sa internă și pentru piața Uniunii poate fi estimată în mod conservator la 5 300 de tone. Trebuie remarcat faptul că, în cadrul reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor (11), capacitatea totală din Indonezia a fost estimată la 18 000 de tone pentru anul 2008. |
| --- | --- |

(61)

În absența cooperării, Comisia a trebuit să recurgă la datele disponibile în cererea de reexaminare, la baza de date Eurostat și la statisticile indoneziene privind exportul. În baza informațiilor disponibile cu privire la un producător-exportator indonezian, capacitatea din Indonezia este estimată la cel puțin 10 000 de tone. Prin utilizarea statisticilor indoneziene privind exportul, se poate stabili că exporturile indoneziene în țări terțe s-au ridicat la 4 700 de tone pe perioada anchetei de reexaminare. Pe această bază, capacitatea disponibilă din Indonezia pentru piața sa internă și pentru piața Uniunii poate fi estimată în mod conservator la 5 300 de tone. Trebuie remarcat faptul că, în cadrul reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor (11), capacitatea totală din Indonezia a fost estimată la 18 000 de tone pentru anul 2008.

11

| (62) | Întrucât nu sunt disponibile date privind vânzările pe piața internă realizate de către cei doi producători din Indonezia, capacitatea liberă (disponibilă) care ar putea fi direcționată spre piața Uniunii poate fi estimată doar aproximativ. Cu toate acestea, prin utilizarea datelor din cadrul reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor, vânzările interne ale celor două societăți din Indonezia s-au ridicat la aproximativ 2 000 de tone, ceea ce înseamnă că, în raport cu estimarea actuală a capacității, ar rămâne totuși o capacitate liberă de 3 300 de tone pentru piața Uniunii. Aceasta ar reprezenta mai mult de 80 % din piața Uniunii pe perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(62)

Întrucât nu sunt disponibile date privind vânzările pe piața internă realizate de către cei doi producători din Indonezia, capacitatea liberă (disponibilă) care ar putea fi direcționată spre piața Uniunii poate fi estimată doar aproximativ. Cu toate acestea, prin utilizarea datelor din cadrul reexaminării anterioare efectuate în perspectiva expirării măsurilor, vânzările interne ale celor două societăți din Indonezia s-au ridicat la aproximativ 2 000 de tone, ceea ce înseamnă că, în raport cu estimarea actuală a capacității, ar rămâne totuși o capacitate liberă de 3 300 de tone pentru piața Uniunii. Aceasta ar reprezenta mai mult de 80 % din piața Uniunii pe perioada anchetei de reexaminare.

3.2.3.2.   Prețurile de export în țări terțe

| (63) | Prin utilizarea statisticilor indoneziene privind exporturile în alte țări terțe pe perioada anchetei de reexaminare se poate observa că prețurile de vânzare medii pe două dintre piețele de export principale, mai exact, Pakistan și Filipine (care reprezintă peste 50 % din vânzările indoneziene la export în țări terțe) sunt în mod considerabil mai mici decât prețurile de vânzare medii în Uniune pe perioada anchetei de reexaminare. Astfel cum se explică în considerentele 55-59, a fost constatată o marjă de dumping de 33,6 % atunci când prețurile indoneziene de export sunt bazate pe toate prețurile de vânzare la export în țări terțe. Prin urmare, Uniunea ar reprezenta o piață atractivă pentru producătorii-exportatori din Indonezia în cazul în care măsurile ar expira. |
| --- | --- |

(63)

Prin utilizarea statisticilor indoneziene privind exporturile în alte țări terțe pe perioada anchetei de reexaminare se poate observa că prețurile de vânzare medii pe două dintre piețele de export principale, mai exact, Pakistan și Filipine (care reprezintă peste 50 % din vânzările indoneziene la export în țări terțe) sunt în mod considerabil mai mici decât prețurile de vânzare medii în Uniune pe perioada anchetei de reexaminare. Astfel cum se explică în considerentele 55-59, a fost constatată o marjă de dumping de 33,6 % atunci când prețurile indoneziene de export sunt bazate pe toate prețurile de vânzare la export în țări terțe. Prin urmare, Uniunea ar reprezenta o piață atractivă pentru producătorii-exportatori din Indonezia în cazul în care măsurile ar expira.

3.2.3.3.   Capacitatea de absorbție a piețelor din țări terțe

| (64) | Astfel cum se explică în considerentele 48 și 49, capacitatea de absorbție a altor piețe decât cea a Uniunii este considerată a fi mică. Ca urmare a lipsei de cooperare, nu există informații la dosar privind consumul intern din Indonezia al produsului în cauză, însă cu o capacitate liberă estimată la 5 300 de tone pentru piața Indoneziei și pentru piața Uniunii și luând în considerare capacitatea de absorbție mică a altor piețe, este evident că Indonezia ar dispune de o capacitate liberă mare pentru a acoperi piața Uniunii. |
| --- | --- |

(64)

Astfel cum se explică în considerentele 48 și 49, capacitatea de absorbție a altor piețe decât cea a Uniunii este considerată a fi mică. Ca urmare a lipsei de cooperare, nu există informații la dosar privind consumul intern din Indonezia al produsului în cauză, însă cu o capacitate liberă estimată la 5 300 de tone pentru piața Indoneziei și pentru piața Uniunii și luând în considerare capacitatea de absorbție mică a altor piețe, este evident că Indonezia ar dispune de o capacitate liberă mare pentru a acoperi piața Uniunii.

| (65) | Prin urmare, nu este de așteptat ca excesul de capacitate din Indonezia să fie direcționat spre alte piețe decât cea a Uniunii într-o măsură semnificativă. |
| --- | --- |

(65)

Prin urmare, nu este de așteptat ca excesul de capacitate din Indonezia să fie direcționat spre alte piețe decât cea a Uniunii într-o măsură semnificativă.

3.2.4.   Concluzie privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului

Concluzie privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului

| (66) | Evaluarea factorilor menționați anterior a arătat că exporturile din Indonezia în alte piețe decât cea a Uniunii au fost realizate la prețuri care se află mult sub nivelul mediu al prețurilor din Uniune. Ținând cont de importanta capacitate liber disponibilă a exportatorilor indonezieni și de absența unor alte piețe suficient de importante pentru a absorbi această capacitate, producătorii-exportatori indonezieni ar putea, prin urmare, să direcționeze volume mari la prețuri de dumping spre piața Uniunii în cazul în care măsurile ar fi abrogate. |
| --- | --- |

(66)

Evaluarea factorilor menționați anterior a arătat că exporturile din Indonezia în alte piețe decât cea a Uniunii au fost realizate la prețuri care se află mult sub nivelul mediu al prețurilor din Uniune. Ținând cont de importanta capacitate liber disponibilă a exportatorilor indonezieni și de absența unor alte piețe suficient de importante pentru a absorbi această capacitate, producătorii-exportatori indonezieni ar putea, prin urmare, să direcționeze volume mari la prețuri de dumping spre piața Uniunii în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

| (67) | După examinarea datelor și a informațiilor de mai sus, se concluzionează că există probabilitatea ca dumpingul din partea Indoneziei să reapară în cazul expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(67)

După examinarea datelor și a informațiilor de mai sus, se concluzionează că există probabilitatea ca dumpingul din partea Indoneziei să reapară în cazul expirării măsurilor.

4.   PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU REAPARIȚII A PREJUDICIULUI

PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU REAPARIȚII A PREJUDICIULUI

4.1.   Observații preliminare

Observații preliminare

| (68) | Întrucât industria Uniunii constă dintr-un singur producător, iar importurile care fac obiectul unui dumping vizează un număr limitat de producători-exportatori din RPC și din Indonezia, indicatorii de prejudiciu și datele privind importurile au trebuit să fie indexate pentru a asigura confidențialitatea datelor comerciale sensibile. |
| --- | --- |

(68)

Întrucât industria Uniunii constă dintr-un singur producător, iar importurile care fac obiectul unui dumping vizează un număr limitat de producători-exportatori din RPC și din Indonezia, indicatorii de prejudiciu și datele privind importurile au trebuit să fie indexate pentru a asigura confidențialitatea datelor comerciale sensibile.

4.2.   Definiția industriei din Uniune și a producției din Uniune

Definiția industriei din Uniune și a producției din Uniune

| (69) | Produsul similar a fost fabricat în cursul perioadei anchetei de reexaminare de către un singur producător din Uniune, care, prin urmare, constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(69)

Produsul similar a fost fabricat în cursul perioadei anchetei de reexaminare de către un singur producător din Uniune, care, prin urmare, constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

4.3.   Consumul la nivelul Uniunii

Consumul la nivelul Uniunii

| (70) | Ciclamatul de sodiu este produs doar în Uniune, în RPC și în Indonezia. Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza volumului de vânzări al industriei din Uniune pe piața din Uniune, plus volumul importurilor de ciclamat de sodiu din RPC și din Indonezia, stabilit în modul explicat în considerentul 73. |
| --- | --- |

(70)

Ciclamatul de sodiu este produs doar în Uniune, în RPC și în Indonezia. Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza volumului de vânzări al industriei din Uniune pe piața din Uniune, plus volumul importurilor de ciclamat de sodiu din RPC și din Indonezia, stabilit în modul explicat în considerentul 73.

| (71) | Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 1


  Consumul la nivelul Uniunii












  Indice (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Totalul consumului la nivelul Uniunii | 100 | 103 | 93 | 97 | 101 |
| Sursa: Datele industriei Uniunii, baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6). |

(71)

Consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:

Tabelul 1

Tabelul 1

Consumul la nivelul Uniunii

Consumul la nivelul Uniunii

Indice (2011 = 100)

Indice (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Perioada anchetei de reexaminare

Totalul consumului la nivelul Uniunii

100

103

93

97

101

Sursa: Datele industriei Uniunii, baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6).

Sursa:

| (72) | Consumul de ciclamat de sodiu la nivelul Uniunii a scăzut mai întâi cu 7 % în perioada 2011-2013 și a crescut în perioada ulterioară. Consumul din perioada anchetei de reexaminare a ajuns, mai mult sau mai puțin, la același nivel ca în anul 2011. |
| --- | --- |

(72)

Consumul de ciclamat de sodiu la nivelul Uniunii a scăzut mai întâi cu 7 % în perioada 2011-2013 și a crescut în perioada ulterioară. Consumul din perioada anchetei de reexaminare a ajuns, mai mult sau mai puțin, la același nivel ca în anul 2011.

4.4.   Importurile provenite din țările în cauză

Importurile provenite din țările în cauză

| (73) | În scopul prezentei anchete, importurile din RPC reprezintă importurile totale din RPC, cu excepția importurilor provenind de la Fang Da, care nu sunt vizate de prezenta reexaminare. Importurile provenite de la Fang Da au fost luate în considerare doar pentru calcularea consumului total la nivelul Uniunii. În absența cooperării din partea oricărui producător-exportator chinez și indonezian în cadrul prezentei anchete, Comisia a utilizat statisticile disponibile în baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) pentru a stabili volumul și prețurile importurilor din cele două țări pe parcursul perioadei examinate, întrucât ea conținea suficiente informații detaliate la nivelul codurilor TARIC cu 10 cifre și al codurilor adiționale TARIC. |
| --- | --- |

(73)

În scopul prezentei anchete, importurile din RPC reprezintă importurile totale din RPC, cu excepția importurilor provenind de la Fang Da, care nu sunt vizate de prezenta reexaminare. Importurile provenite de la Fang Da au fost luate în considerare doar pentru calcularea consumului total la nivelul Uniunii. În absența cooperării din partea oricărui producător-exportator chinez și indonezian în cadrul prezentei anchete, Comisia a utilizat statisticile disponibile în baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) pentru a stabili volumul și prețurile importurilor din cele două țări pe parcursul perioadei examinate, întrucât ea conținea suficiente informații detaliate la nivelul codurilor TARIC cu 10 cifre și al codurilor adiționale TARIC.

| (74) | Având în vedere că volumele de importuri din Indonezia sunt neglijabile în sensul articolului 3 alineatul (4) din regulamentul de bază, importurile din țările în cauză au fost evaluate separat. |
| --- | --- |

(74)

Având în vedere că volumele de importuri din Indonezia sunt neglijabile în sensul articolului 3 alineatul (4) din regulamentul de bază, importurile din țările în cauză au fost evaluate separat.

4.4.1.   RPC

RPC

4.4.1.1.   Volumul și cota de piață

Tabelul 2

Tabelul 2

Volumul importurilor și cota de piață

Volumul importurilor și cota de piață

| Indice (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor | 100 | 114 | 73 | 71 | 77 |
| Cota de piață | 100 | 110 | 79 | 73 | 77 |
| Sursa: Baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6). |

Indice (2011 = 100)

Indice (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Perioada anchetei de reexaminare

Volumul importurilor

100

114

73

71

77

Cota de piață

100

110

79

73

77

Sursa: Baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6).

Sursa:

| (75) | Volumul importurilor din RPC a scăzut cu 23 % în perioada examinată. Ele au crescut mai întâi în perioada cuprinsă între 2011 și 2012 și apoi au scăzut în mod semnificativ, în special cu o scădere foarte bruscă de 41 puncte de indice în perioada 2012-2013. A existat o nouă scădere ușoară în perioada 2013-2014, urmată de o creștere de 6 puncte de indice între 2014 și perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(75)

Volumul importurilor din RPC a scăzut cu 23 % în perioada examinată. Ele au crescut mai întâi în perioada cuprinsă între 2011 și 2012 și apoi au scăzut în mod semnificativ, în special cu o scădere foarte bruscă de 41 puncte de indice în perioada 2012-2013. A existat o nouă scădere ușoară în perioada 2013-2014, urmată de o creștere de 6 puncte de indice între 2014 și perioada anchetei de reexaminare.

| (76) | Cota de piață corespunzătoare pe parcursul perioadei examinate a urmat o tendință similară, suferind o scădere totală de 23 %. |
| --- | --- |

(76)

Cota de piață corespunzătoare pe parcursul perioadei examinate a urmat o tendință similară, suferind o scădere totală de 23 %.

4.4.1.2.   Prețurile importurilor

| (77) | Tendințele prețurilor importurilor provenite din RPC au fost stabilite și analizate separat cu sau fără includerea taxelor antidumping. Aceasta s-a realizat în acest caz particular deoarece nivelul taxelor antidumping a fost modificat în 2012, astfel cum se explică în considerentul 1 de mai sus, iar prezentarea tendințelor prețurilor, incluzând taxele antidumping, a permis ilustrarea impactului acestor modificări.

  Tabelul 3


  Indicele prețurilor de import (EUR/ kg)












  Indice (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exclusiv taxele antidumping | 100 | 105 | 105 | 101 | 104 |
| Inclusiv taxele antidumping | 100 | 109 | 112 | 108 | 111 |
| Sursa: Baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6). |

(77)

Tendințele prețurilor importurilor provenite din RPC au fost stabilite și analizate separat cu sau fără includerea taxelor antidumping. Aceasta s-a realizat în acest caz particular deoarece nivelul taxelor antidumping a fost modificat în 2012, astfel cum se explică în considerentul 1 de mai sus, iar prezentarea tendințelor prețurilor, incluzând taxele antidumping, a permis ilustrarea impactului acestor modificări.

Tabelul 3

Tabelul 3

Indicele prețurilor de import (EUR/ kg)

Indicele prețurilor de import (EUR/ kg)

Indice (2011 = 100)

Indice (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Perioada anchetei de reexaminare

Exclusiv taxele antidumping

100

105

105

101

104

Inclusiv taxele antidumping

100

109

112

108

111

Sursa: Baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6).

Sursa:

| (78) | Pe parcursul perioadei examinate, prețurile medii CIF la frontiera Uniunii (prețuri fără taxe antidumping) ale importurilor din RPC provenind de la alți producători decât Fang Da au crescut cu 4 %. |
| --- | --- |

(78)

Pe parcursul perioadei examinate, prețurile medii CIF la frontiera Uniunii (prețuri fără taxe antidumping) ale importurilor din RPC provenind de la alți producători decât Fang Da au crescut cu 4 %.

| (79) | Atunci când se ia în considerare efectul taxelor antidumping, prețurile importurilor au crescut cu 11 % pe parcursul perioadei examinate. Ar trebui reamintit faptul că, în mai 2012, taxele antidumping au crescut mai mult decât dublu pentru producătorii-exportatori chinezi care aparțin grupului Rainbow Rich, ceea este reflectat în creșterea prețurilor medii de import (inclusiv taxele antidumping) din perioada 2011-2012. |
| --- | --- |

(79)

Atunci când se ia în considerare efectul taxelor antidumping, prețurile importurilor au crescut cu 11 % pe parcursul perioadei examinate. Ar trebui reamintit faptul că, în mai 2012, taxele antidumping au crescut mai mult decât dublu pentru producătorii-exportatori chinezi care aparțin grupului Rainbow Rich, ceea este reflectat în creșterea prețurilor medii de import (inclusiv taxele antidumping) din perioada 2011-2012.

4.4.1.3.   Subcotarea prețurilor

| (80) | În absența cooperării din partea oricăruia dintre producătorii-exportatori chinezi vizați de prezenta reexaminare, Comisia a stabilit subcotarea prețurilor în perioada anchetei de reexaminare prin compararea prețului de vânzare mediu ponderat al producătorului din Uniune practicat în cazul clienților independenți de pe piața Uniunii ajustat la nivelul franco fabrică cu prețul mediu de import din RPC rezultat din baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6). Întrucât nu au fost disponibile informații privind forma (tipul de produs) importurilor din RPC, a fost utilizată o medie simplă pentru a calcula prețul mediu de import din RPC. |
| --- | --- |

(80)

În absența cooperării din partea oricăruia dintre producătorii-exportatori chinezi vizați de prezenta reexaminare, Comisia a stabilit subcotarea prețurilor în perioada anchetei de reexaminare prin compararea prețului de vânzare mediu ponderat al producătorului din Uniune practicat în cazul clienților independenți de pe piața Uniunii ajustat la nivelul franco fabrică cu prețul mediu de import din RPC rezultat din baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6). Întrucât nu au fost disponibile informații privind forma (tipul de produs) importurilor din RPC, a fost utilizată o medie simplă pentru a calcula prețul mediu de import din RPC.

| (81) | Comparația a arătat că, pe perioada anchetei de reexaminare, marja medie de subcotare a prețurilor, exprimată ca procent din prețurile de vânzare ale industriei din Uniune, a fost de 22,8 % atunci când s-a luat în considerare efectul taxelor antidumping aplicate importurilor din RPC. În cazul în care ar fi deduse taxele antidumping aplicabile producătorilor-exportatori chinezi vizați de măsuri, marja de subcotare ar avea valoare de 32,3 %. |
| --- | --- |

(81)

Comparația a arătat că, pe perioada anchetei de reexaminare, marja medie de subcotare a prețurilor, exprimată ca procent din prețurile de vânzare ale industriei din Uniune, a fost de 22,8 % atunci când s-a luat în considerare efectul taxelor antidumping aplicate importurilor din RPC. În cazul în care ar fi deduse taxele antidumping aplicabile producătorilor-exportatori chinezi vizați de măsuri, marja de subcotare ar avea valoare de 32,3 %.

4.4.2.   Indonezia

Indonezia

4.4.2.1.   Volumul și cota de piață

Tabelul 4

Tabelul 4

Volumul importurilor și cota de piață

Volumul importurilor și cota de piață

| Indice (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor | 100 | 225 | 31 | 18 | 9 |
| Cota de piață | 100 | 218 | 34 | 19 | 9 |
| Sursa: Baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6). |

Indice (2011 = 100)

Indice (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Perioada anchetei de reexaminare

Volumul importurilor

100

225

31

18

9

Cota de piață

100

218

34

19

9

Sursa: Baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6).

Sursa:

| (82) | Pe parcursul perioadei examinate, atât volumul, cât și cota de piață a importurilor de ciclamat de sodiu din Indonezia în Uniune au scăzut cu 91 %. Este de remarcat faptul că volumul absolut al importurilor din Indonezia a fost mic în 2011 și 2012, foarte mic în 2013 și neglijabil între 2014 și perioada anchetei de reexaminare. Chiar dacă importurile din Indonezia au fluctuat în mod semnificativ pe parcursul perioadei examinate, impactul acestora asupra industriei Uniunii poate fi considerat ca fiind foarte limitat în perioada 2011-2012 și chiar nesemnificativ între 2013 și perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(82)

Pe parcursul perioadei examinate, atât volumul, cât și cota de piață a importurilor de ciclamat de sodiu din Indonezia în Uniune au scăzut cu 91 %. Este de remarcat faptul că volumul absolut al importurilor din Indonezia a fost mic în 2011 și 2012, foarte mic în 2013 și neglijabil între 2014 și perioada anchetei de reexaminare. Chiar dacă importurile din Indonezia au fluctuat în mod semnificativ pe parcursul perioadei examinate, impactul acestora asupra industriei Uniunii poate fi considerat ca fiind foarte limitat în perioada 2011-2012 și chiar nesemnificativ între 2013 și perioada anchetei de reexaminare.

4.4.2.2.   Prețurile importurilor

Tabelul 5

Tabelul 5

Indicele prețurilor de import (EUR/ kg)

Indicele prețurilor de import (EUR/ kg)

| Indice (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exclusiv taxele antidumping | 100 | 104 | 107 | 105 | 106 |
| Sursa: Baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6). |

Indice (2011 = 100)

Indice (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Perioada anchetei de reexaminare

Exclusiv taxele antidumping

100

104

107

105

106

Sursa: Baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6).

Sursa:

| (83) | Pe parcursul perioadei examinate, prețurile CIF la frontiera Uniunii ale importurilor din Indonezia au crescut cu 6 %. |
| --- | --- |

(83)

Pe parcursul perioadei examinate, prețurile CIF la frontiera Uniunii ale importurilor din Indonezia au crescut cu 6 %.

4.4.2.3.   Subcotarea prețurilor

| (84) | În absența cooperării din partea oricărui producător-exportator indonezian, Comisia a stabilit subcotarea prețurilor pe perioada anchetei de reexaminare prin compararea prețului de vânzare mediu ponderat al producătorului din Uniune practicat în cazul clienților independenți de pe piața Uniunii ajustat la nivelul franco fabrică cu prețul mediu de import din Indonezia pornind de la baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6). Întrucât nu au fost disponibile informații privind forma (tipul de produs) importurilor din Indonezia, a fost utilizată o medie simplă pentru a calcula prețul mediu de import din Indonezia. |
| --- | --- |

(84)

În absența cooperării din partea oricărui producător-exportator indonezian, Comisia a stabilit subcotarea prețurilor pe perioada anchetei de reexaminare prin compararea prețului de vânzare mediu ponderat al producătorului din Uniune practicat în cazul clienților independenți de pe piața Uniunii ajustat la nivelul franco fabrică cu prețul mediu de import din Indonezia pornind de la baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6). Întrucât nu au fost disponibile informații privind forma (tipul de produs) importurilor din Indonezia, a fost utilizată o medie simplă pentru a calcula prețul mediu de import din Indonezia.

| (85) | Comparația a arătat că, în perioada anchetei de reexaminare, marja medie de subcotare a prețurilor exprimată ca procent din prețurile de vânzare ale industriei din Uniune, a fost de 24,1 %. În cazul în care ar fi deduse taxele antidumping aplicabile producătorilor-exportatori indonezieni care sunt vizați de măsuri, marja de subcotare ar avea valoarea de 33,6 %. |
| --- | --- |

(85)

Comparația a arătat că, în perioada anchetei de reexaminare, marja medie de subcotare a prețurilor exprimată ca procent din prețurile de vânzare ale industriei din Uniune, a fost de 24,1 %. În cazul în care ar fi deduse taxele antidumping aplicabile producătorilor-exportatori indonezieni care sunt vizați de măsuri, marja de subcotare ar avea valoarea de 33,6 %.

4.5.   Situația economică a industriei din Uniune

Situația economică a industriei din Uniune

4.5.1.   Considerații generale

Considerații generale

| (86) | Producția de ciclamat de sodiu constă în două etape principale de fabricație. În prima etapă, care necesită utilizarea reactanților, materiile prime sunt transformate în ciclamat de sodiu brut (impur). În a doua etapă de fabricație, ciclamatul de sodiu brut trebuie să fie purificat înainte de a putea fi utilizat, în conformitate cu normele de reglementare relevante, de către industria alimentară, industria băuturilor și industria farmaceutică din aval. |
| --- | --- |

(86)

Producția de ciclamat de sodiu constă în două etape principale de fabricație. În prima etapă, care necesită utilizarea reactanților, materiile prime sunt transformate în ciclamat de sodiu brut (impur). În a doua etapă de fabricație, ciclamatul de sodiu brut trebuie să fie purificat înainte de a putea fi utilizat, în conformitate cu normele de reglementare relevante, de către industria alimentară, industria băuturilor și industria farmaceutică din aval.

| (87) | În urma unui incident tehnic care a avut loc în iulie 2011 (o explozie în fabrică), industria din Uniune nu a putut efectua prima etapă de fabricație, și anume procesul de reacție, în perioada august 2011-mai 2012 și a trebuit să se bazeze temporar pe ciclamatul de sodiu importat, pe care l-a purificat suplimentar pentru a-și putea menține activitățile comerciale. |
| --- | --- |

(87)

În urma unui incident tehnic care a avut loc în iulie 2011 (o explozie în fabrică), industria din Uniune nu a putut efectua prima etapă de fabricație, și anume procesul de reacție, în perioada august 2011-mai 2012 și a trebuit să se bazeze temporar pe ciclamatul de sodiu importat, pe care l-a purificat suplimentar pentru a-și putea menține activitățile comerciale.

| (88) | Întrucât producătorul din Uniune nu a avut altă opțiune decât să se bazeze temporar pe importuri și având în vedere durata limitată și volumul de importuri în cursul perioadei examinate, acest incident și consecințele sale nu invalidează concluziile de mai sus privind definiția industriei din Uniune. Cu toate acestea, incidentul a avut un impact important asupra situației economice a industriei din Uniune în anii 2011-2012, și anume începutul perioadei examinate, în special în ceea ce privește capacitatea, producția și volumul de vânzări, precum și indicatorii de profitabilitate. De asemenea, el a avut un impact – deși minor – asupra evoluției importurilor. Aceste elemente sunt luate în considerare atunci când se analizează evoluția indicatorilor de prejudiciu. |
| --- | --- |

(88)

Întrucât producătorul din Uniune nu a avut altă opțiune decât să se bazeze temporar pe importuri și având în vedere durata limitată și volumul de importuri în cursul perioadei examinate, acest incident și consecințele sale nu invalidează concluziile de mai sus privind definiția industriei din Uniune. Cu toate acestea, incidentul a avut un impact important asupra situației economice a industriei din Uniune în anii 2011-2012, și anume începutul perioadei examinate, în special în ceea ce privește capacitatea, producția și volumul de vânzări, precum și indicatorii de profitabilitate. De asemenea, el a avut un impact – deși minor – asupra evoluției importurilor. Aceste elemente sunt luate în considerare atunci când se analizează evoluția indicatorilor de prejudiciu.

| (89) | În acest context și în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei din Uniune în cursul perioadei examinate. În vederea stabilirii prejudiciului, Comisia a evaluat indicatorii economici pe baza datelor legate de singurul producător din Uniune, care constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(89)

În acest context și în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei din Uniune în cursul perioadei examinate. În vederea stabilirii prejudiciului, Comisia a evaluat indicatorii economici pe baza datelor legate de singurul producător din Uniune, care constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (90) | Indicatorii economici ai singurului producător din Uniune care au fost evaluați de către Comisie sunt următorii: producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul de vânzări, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, costurile cu forța de muncă, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare, prețurile unitare medii, costurile unitare, stocurile, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a procura capital. |
| --- | --- |

(90)

Indicatorii economici ai singurului producător din Uniune care au fost evaluați de către Comisie sunt următorii: producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul de vânzări, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, costurile cu forța de muncă, amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare, prețurile unitare medii, costurile unitare, stocurile, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a procura capital.

4.5.2.   Indicatorii de prejudiciu

Indicatorii de prejudiciu

4.5.2.1.   Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității

| (91) | Totalul producției, al capacității de producție și al utilizării capacității din Uniune a evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 6


  Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității












  Indice (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției | 100 | 104 | 189 | 159 | 157 |
| Capacitatea de producție | 100 | 114 | 171 | 171 | 171 |
| Utilizarea capacității | 100 | 91 | 110 | 93 | 92 |
| Sursa: Datele industriei din Uniune. |

(91)

Totalul producției, al capacității de producție și al utilizării capacității din Uniune a evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 6

Tabelul 6

Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității

Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității

Indice (2011 = 100)

Indice (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Perioada anchetei de reexaminare

Volumul producției

100

104

189

159

157

Capacitatea de producție

100

114

171

171

171

Utilizarea capacității

100

91

110

93

92

Sursa: Datele industriei din Uniune.

Sursa:

| (92) | Producția în ansamblu a crescut cu 57 % în cursul perioadei examinate. Astfel cum s-a explicat în considerentul 87 de mai sus și în considerentul 93 de mai jos, producția industriei din Uniune a fost, cu toate acestea, anormal de mică în perioada 2011-2012. Între 2013 și perioada anchetei de reexaminare, nivelul producției a scăzut brusc, cu 32 de puncte de indice. |
| --- | --- |

(92)

Producția în ansamblu a crescut cu 57 % în cursul perioadei examinate. Astfel cum s-a explicat în considerentul 87 de mai sus și în considerentul 93 de mai jos, producția industriei din Uniune a fost, cu toate acestea, anormal de mică în perioada 2011-2012. Între 2013 și perioada anchetei de reexaminare, nivelul producției a scăzut brusc, cu 32 de puncte de indice.

| (93) | Capacitatea de producție a crescut, de asemenea, în mod semnificativ în cursul perioadei examinate (cu 71 %), dar această tendință este explicată, de asemenea, de un nivel anormal de mic în anii 2011 și 2012, care a rezultat din incidentul tehnic din unitățile de producție. Capacitatea a fost calculată pe baza lunilor în care industria din Uniune a putut produce propriul ciclamat de sodiu, prin urmare, doar 7 luni în 2011, 8 luni în 2012 și 12 luni pentru celelalte perioade. Începând cu anul 2013, nivelul capacității de producție a rămas stabil până la perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(93)

Capacitatea de producție a crescut, de asemenea, în mod semnificativ în cursul perioadei examinate (cu 71 %), dar această tendință este explicată, de asemenea, de un nivel anormal de mic în anii 2011 și 2012, care a rezultat din incidentul tehnic din unitățile de producție. Capacitatea a fost calculată pe baza lunilor în care industria din Uniune a putut produce propriul ciclamat de sodiu, prin urmare, doar 7 luni în 2011, 8 luni în 2012 și 12 luni pentru celelalte perioade. Începând cu anul 2013, nivelul capacității de producție a rămas stabil până la perioada anchetei de reexaminare.

| (94) | Rata de utilizare a capacității a scăzut cu 8 % între 2011 și perioada anchetei de reexaminare, însă a urmat o tendință de scădere semnificativă începând cu 2013, în concordanță cu volumul de producție. |
| --- | --- |

(94)

Rata de utilizare a capacității a scăzut cu 8 % între 2011 și perioada anchetei de reexaminare, însă a urmat o tendință de scădere semnificativă începând cu 2013, în concordanță cu volumul de producție.

4.5.2.2.   Volumul de vânzări și cota de piață

| (95) | Volumul de vânzări și cota de piață a industriei din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 7


  Volumul de vânzări și cota de piață












  Indice (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul de vânzări | 100 | 69 | 146 | 108 | 104 |
| Cota de piață | 100 | 67 | 157 | 111 | 104 |
| Sursa: Datele industriei din Uniune și baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6). |

(95)

Volumul de vânzări și cota de piață a industriei din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 7

Tabelul 7

Volumul de vânzări și cota de piață

Volumul de vânzări și cota de piață

Indice (2011 = 100)

Indice (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Perioada anchetei de reexaminare

Volumul de vânzări

100

69

146

108

104

Cota de piață

100

67

157

111

104

Sursa: Datele industriei din Uniune și baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6).

Sursa:

| (96) | Volumul de vânzări de pe piața din Uniune și cota de piață corespunzătoare au urmat aceeași tendință în cursul perioadei examinate. Ele au crescut, în total, cu 4 %. |
| --- | --- |

(96)

Volumul de vânzări de pe piața din Uniune și cota de piață corespunzătoare au urmat aceeași tendință în cursul perioadei examinate. Ele au crescut, în total, cu 4 %.

| (97) | Întrucât ambele cifre reflectă doar vânzările de ciclamat de sodiu produs de industria din Uniune, nivelurile pentru anii 2011 și 2012 au fost anormal de mici din cauza motivelor menționate în considerentele 87 și 93 de mai sus. Din anul 2013, când producția proprie de ciclamat de sodiu a fost deja restabilită permanent, vânzările industriei din Uniune au scăzut cu 42 de puncte procentuale, ca urmare a pierderilor de comenzi. |
| --- | --- |

(97)

Întrucât ambele cifre reflectă doar vânzările de ciclamat de sodiu produs de industria din Uniune, nivelurile pentru anii 2011 și 2012 au fost anormal de mici din cauza motivelor menționate în considerentele 87 și 93 de mai sus. Din anul 2013, când producția proprie de ciclamat de sodiu a fost deja restabilită permanent, vânzările industriei din Uniune au scăzut cu 42 de puncte procentuale, ca urmare a pierderilor de comenzi.

| (98) | Cota de piață a scăzut, de asemenea, în mod semnificativ între anul 2013 și anchetei de reexaminare. Această evoluție contrastează cu cea a consumului la nivelul Uniunii, care a crescut cu 8 puncte de indice. |
| --- | --- |

(98)

Cota de piață a scăzut, de asemenea, în mod semnificativ între anul 2013 și anchetei de reexaminare. Această evoluție contrastează cu cea a consumului la nivelul Uniunii, care a crescut cu 8 puncte de indice.

4.5.2.3.   Creșterea

| (99) | Situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit în perioada 2011-2013, când ea a fost în măsură să își crească producția, capacitatea de producție, vânzările și cota de piață. Această creștere a fost cauzată de doi factori: (i) creșterea taxelor antidumping pentru anumiți producători-exportatori din RPC, care au fost dublate în mai 2012 și (ii) faptul că industria din Uniune a fost din nou în situația de a-și produce propriul ciclamat de sodiu în toate cele 12 luni din anul 2013, față de doar 7 luni în anul 2011 și 8 luni în anul 2012. |
| --- | --- |

(99)

Situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit în perioada 2011-2013, când ea a fost în măsură să își crească producția, capacitatea de producție, vânzările și cota de piață. Această creștere a fost cauzată de doi factori: (i) creșterea taxelor antidumping pentru anumiți producători-exportatori din RPC, care au fost dublate în mai 2012 și (ii) faptul că industria din Uniune a fost din nou în situația de a-și produce propriul ciclamat de sodiu în toate cele 12 luni din anul 2013, față de doar 7 luni în anul 2011 și 8 luni în anul 2012.

| (100) | Dacă nu ar fi avut loc explozia din iulie 2011, producția, utilizarea capacității, cifrele privind vânzările și cota de piață ar fi fost mult mai mari în anii 2011 și 2012, întrucât industria din Uniune ar fi putut să își aprovizioneze clienții cu propriul ciclamat de sodiu în locul celui importat și prelucrat (purificat) suplimentar în perioada august 2011-mai 2012. Ca urmare, creșterea producției, a vânzărilor și a cotelor de piață între anii 2011 și 2013 ar fi fost mult mai mică, în timp ce capacitatea de producție ar fi rămas la nivelul din anul 2013 pe parcursul întregii perioade examinate. Din anul 2013 până la perioada anchetei de reexaminare, toate tendințele menționate mai sus referitoare la volume, cu excepția capacității de producție, s-au inversat complet. De fapt, deși consumul la nivelul Uniunii a urmat o tendință de creștere din anul 2013, industria din Uniune a intrat într-o etapă de declin economic. În același timp, profitabilitatea industriei din Uniune a rămas puternic negativă pe parcursul întregii perioade examinate, ceea ce a inhibat perspectivele de creștere. |
| --- | --- |

(100)

Dacă nu ar fi avut loc explozia din iulie 2011, producția, utilizarea capacității, cifrele privind vânzările și cota de piață ar fi fost mult mai mari în anii 2011 și 2012, întrucât industria din Uniune ar fi putut să își aprovizioneze clienții cu propriul ciclamat de sodiu în locul celui importat și prelucrat (purificat) suplimentar în perioada august 2011-mai 2012. Ca urmare, creșterea producției, a vânzărilor și a cotelor de piață între anii 2011 și 2013 ar fi fost mult mai mică, în timp ce capacitatea de producție ar fi rămas la nivelul din anul 2013 pe parcursul întregii perioade examinate. Din anul 2013 până la perioada anchetei de reexaminare, toate tendințele menționate mai sus referitoare la volume, cu excepția capacității de producție, s-au inversat complet. De fapt, deși consumul la nivelul Uniunii a urmat o tendință de creștere din anul 2013, industria din Uniune a intrat într-o etapă de declin economic. În același timp, profitabilitatea industriei din Uniune a rămas puternic negativă pe parcursul întregii perioade examinate, ceea ce a inhibat perspectivele de creștere.

4.5.2.4.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (101) | Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 8


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea












  Indice (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de angajați | 100 | 100 | 105 | 105 | 105 |
| Productivitate (volumul de producție raportat la numărul de angajați) | 100 | 104 | 180 | 151 | 150 |
| Sursa: Datele industriei din Uniune. |

(101)

Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 8

Tabelul 8

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Indice (2011 = 100)

Indice (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Perioada anchetei de reexaminare

Numărul de angajați

100

100

105

105

105

Productivitate (volumul de producție raportat la numărul de angajați)

100

104

180

151

150

Sursa: Datele industriei din Uniune.

Sursa:

| (102) | În pofida incapacității de a produce propriul ciclamat de sodiu în perioada august 2011-mai 2012, industria din Uniune a decis să mențină constantă forța de muncă în perioada respectivă, întrucât reducerile au fost considerate a fi prea costisitoare și nenecesare. Deși un angajat a fost disponibilizat în anul 2012, nivelul de ocupare a forței de muncă nu s-a schimbat în cursul anilor 2011 și 2012, întrucât industria din Uniune a angajat o altă persoană în același an. Numărul de angajați a crescut ușor în anul 2013 și ulterior a rămas stabil până la perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(102)

În pofida incapacității de a produce propriul ciclamat de sodiu în perioada august 2011-mai 2012, industria din Uniune a decis să mențină constantă forța de muncă în perioada respectivă, întrucât reducerile au fost considerate a fi prea costisitoare și nenecesare. Deși un angajat a fost disponibilizat în anul 2012, nivelul de ocupare a forței de muncă nu s-a schimbat în cursul anilor 2011 și 2012, întrucât industria din Uniune a angajat o altă persoană în același an. Numărul de angajați a crescut ușor în anul 2013 și ulterior a rămas stabil până la perioada anchetei de reexaminare.

| (103) | Din cauza exploziei din fabrică, productivitatea industriei din Uniune a fost afectată într-un mod similar ca ceilalți indicatori economici prezentați mai sus. Similar producției, productivitatea a fost excepțional de mică în anii 2011 și 2012, iar ulterior aceasta a crescut brusc cu aproximativ 80 de puncte de indice în anul 2013. Cu toate acestea, de atunci, din cauza pierderilor de comenzi, ea a scăzut cu 30 de puncte de indice în anul 2014 și a rămas la acest nivel până la perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(103)

Din cauza exploziei din fabrică, productivitatea industriei din Uniune a fost afectată într-un mod similar ca ceilalți indicatori economici prezentați mai sus. Similar producției, productivitatea a fost excepțional de mică în anii 2011 și 2012, iar ulterior aceasta a crescut brusc cu aproximativ 80 de puncte de indice în anul 2013. Cu toate acestea, de atunci, din cauza pierderilor de comenzi, ea a scăzut cu 30 de puncte de indice în anul 2014 și a rămas la acest nivel până la perioada anchetei de reexaminare.

4.5.2.5.   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

| (104) | Începând cu 2004 au existat în vigoare măsuri împotriva importurilor provenind de la producătorii-exportatori din Indonezia și de la toți producătorii-exportatori din RPC, alții decât Fang Da. |
| --- | --- |

(104)

Începând cu 2004 au existat în vigoare măsuri împotriva importurilor provenind de la producătorii-exportatori din Indonezia și de la toți producătorii-exportatori din RPC, alții decât Fang Da.

| (105) | Astfel cum s-a stabilit mai sus, pe perioada anchetei de reexaminare, marjele de dumping ale producătorilor indonezieni și chinezi, alții decât Fang Da, au rămas la un nivel semnificativ superior nivelului de minimis. Impactul asupra situației economice a industriei din Uniune este substanțial, luând în considerare importurile continue de volume semnificative de ciclamat de sodiu la prețuri de dumping, provenite de la producători chinezi. |
| --- | --- |

(105)

Astfel cum s-a stabilit mai sus, pe perioada anchetei de reexaminare, marjele de dumping ale producătorilor indonezieni și chinezi, alții decât Fang Da, au rămas la un nivel semnificativ superior nivelului de minimis. Impactul asupra situației economice a industriei din Uniune este substanțial, luând în considerare importurile continue de volume semnificative de ciclamat de sodiu la prețuri de dumping, provenite de la producători chinezi.

4.5.2.6.   Prețuri și factorii care afectează prețurile

| (106) | Prețurile medii unitare de vânzare ale singurului producător din Uniune la clienți neafiliați din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate, după cum urmează:

  Tabelul 9


  Prețurile de vânzare din Uniune












  Indice (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul mediu unitar de vânzare | 100 | 105 | 103 | 107 | 106 |
| Costul unitar mediu de producție | 100 | 107 | 97 | 95 | 96 |
| Sursa: Datele industriei din Uniune. |

(106)

Prețurile medii unitare de vânzare ale singurului producător din Uniune la clienți neafiliați din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate, după cum urmează:

Tabelul 9

Tabelul 9

Prețurile de vânzare din Uniune

Prețurile de vânzare din Uniune

Indice (2011 = 100)

Indice (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Perioada anchetei de reexaminare

Prețul mediu unitar de vânzare

100

105

103

107

106

Costul unitar mediu de producție

100

107

97

95

96

Sursa: Datele industriei din Uniune.

Sursa:

| (107) | Prețurile medii unitare de vânzare ale industriei din Uniune au crescut cu 6 % în cursul perioadei examinate. Mai întâi, ele au crescut cu 5 puncte de indice între anii 2011 și 2012, iar ulterior au rămas stabile până la perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(107)

Prețurile medii unitare de vânzare ale industriei din Uniune au crescut cu 6 % în cursul perioadei examinate. Mai întâi, ele au crescut cu 5 puncte de indice între anii 2011 și 2012, iar ulterior au rămas stabile până la perioada anchetei de reexaminare.

| (108) | Costul unitar mediu de producție al industriei din Uniune a crescut cu 7 puncte de indice între anii 2011 și 2012, iar ulterior a scăzut cu 10 puncte de indice în anul 2013, în raport cu anul 2011. Din anul 2013, costul a rămas stabil până la perioada anchetei de reexaminare. Aceste schimbări au rezultat în principal din fluctuația costului materiilor prime. |
| --- | --- |

(108)

Costul unitar mediu de producție al industriei din Uniune a crescut cu 7 puncte de indice între anii 2011 și 2012, iar ulterior a scăzut cu 10 puncte de indice în anul 2013, în raport cu anul 2011. Din anul 2013, costul a rămas stabil până la perioada anchetei de reexaminare. Aceste schimbări au rezultat în principal din fluctuația costului materiilor prime.

| (109) | În legătură cu cele mai sus, este necesar să se menționeze că industria din Uniune nu a putut efectua cu precizie o separare a costurilor de purificare de costurile de producție totale. Ca urmare, indicii pentru anii 2011 și 2012, contrar indicilor din anii 2013, 2014 și din perioada anchetei de reexaminare, au reflectat, de asemenea, costurile de purificare a ciclamatului de sodiu care a fost importat de către industria din Uniune. |
| --- | --- |

(109)

În legătură cu cele mai sus, este necesar să se menționeze că industria din Uniune nu a putut efectua cu precizie o separare a costurilor de purificare de costurile de producție totale. Ca urmare, indicii pentru anii 2011 și 2012, contrar indicilor din anii 2013, 2014 și din perioada anchetei de reexaminare, au reflectat, de asemenea, costurile de purificare a ciclamatului de sodiu care a fost importat de către industria din Uniune.

| (110) | Având în vedere cele de mai sus, interpretarea tendințelor din anii 2011-2012 și din perioadele ulterioare ar trebui să fie efectuată cu precauție, întrucât evoluția lor a fost influențată – deși numai într-o mică măsură – de faptul că indicii din perioada anilor 2011-2012 s-au bazat pe serii diferite de date. |
| --- | --- |

(110)

Având în vedere cele de mai sus, interpretarea tendințelor din anii 2011-2012 și din perioadele ulterioare ar trebui să fie efectuată cu precauție, întrucât evoluția lor a fost influențată – deși numai într-o mică măsură – de faptul că indicii din perioada anilor 2011-2012 s-au bazat pe serii diferite de date.

| (111) | În orice caz, pe parcursul întregii perioade examinate, prețul mediu unitar de vânzare a fost întotdeauna sub costurile medii unitare de producție ale industriei din Uniune, raportate în tabelul de mai sus. |
| --- | --- |

(111)

În orice caz, pe parcursul întregii perioade examinate, prețul mediu unitar de vânzare a fost întotdeauna sub costurile medii unitare de producție ale industriei din Uniune, raportate în tabelul de mai sus.

4.5.2.7.   Costurile cu forța de muncă

| (112) | Costurile medii cu forța de muncă ale singurului producător din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 10


  Costurile medii cu forța de muncă per angajat












  Indice (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costurile medii cu forța de muncă per angajat | 100 | 127 | 115 | 102 | 95 |
| Sursa: Datele industriei din Uniune. |

(112)

Costurile medii cu forța de muncă ale singurului producător din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 10

Tabelul 10

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

Indice (2011 = 100)

Indice (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Perioada anchetei de reexaminare

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

100

127

115

102

95

Sursa: Datele industriei din Uniune.

Sursa:

| (113) | Costurile medii cu forța de muncă au scăzut cu 5 % în cursul întregii perioade examinate. Cu toate acestea, ele au crescut mai întâi cu 27 % în anul 2012 – în principal datorită compensațiilor plătite unui angajat concediat – iar ulterior au scăzut în mod constant până la perioada anchetei de reexaminare, când au scăzut cu 5 % sub nivelul din anul 2011. |
| --- | --- |

(113)

Costurile medii cu forța de muncă au scăzut cu 5 % în cursul întregii perioade examinate. Cu toate acestea, ele au crescut mai întâi cu 27 % în anul 2012 – în principal datorită compensațiilor plătite unui angajat concediat – iar ulterior au scăzut în mod constant până la perioada anchetei de reexaminare, când au scăzut cu 5 % sub nivelul din anul 2011.

4.5.2.8.   Stocurile

| (114) | Nivelul stocurilor singurului producător din Uniune a evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 11


  Stocuri












  Indice (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocurile finale | 100 | 258 | 339 | 406 | 708 |
| Stocurile finale ca procent din producție | 100 | 249 | 179 | 255 | 451 |
| Sursa: Datele industriei din Uniune. |

(114)

Nivelul stocurilor singurului producător din Uniune a evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 11

Tabelul 11

Stocuri

Stocuri

Indice (2011 = 100)

Indice (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Perioada anchetei de reexaminare

Stocurile finale

100

258

339

406

708

Stocurile finale ca procent din producție

100

249

179

255

451

Sursa: Datele industriei din Uniune.

Sursa:

| (115) | În cursul perioadei examinate, stocurile finale exprimate ca procent din producție au fluctuat în mod semnificativ. Ele au crescut mai întâi între anii 2011 și 2012, ulterior au scăzut în următorul an și în final au crescut în mod semnificativ până la perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, în cursul perioadei examinate, ele au crescut cu 351 de puncte de indice. Această creștere este cauzată parțial de incapacitatea producătorului din Uniune de a-și vinde produsele din cauza concurenței din partea importurilor cu preț mic, dar este, de asemenea, rezultatul unor niveluri anormal de mici ale stocurilor în anul 2011, ca urmare a incidentului tehnic menționat în considerentul 87 de mai sus. |
| --- | --- |

(115)

În cursul perioadei examinate, stocurile finale exprimate ca procent din producție au fluctuat în mod semnificativ. Ele au crescut mai întâi între anii 2011 și 2012, ulterior au scăzut în următorul an și în final au crescut în mod semnificativ până la perioada anchetei de reexaminare. În ansamblu, în cursul perioadei examinate, ele au crescut cu 351 de puncte de indice. Această creștere este cauzată parțial de incapacitatea producătorului din Uniune de a-și vinde produsele din cauza concurenței din partea importurilor cu preț mic, dar este, de asemenea, rezultatul unor niveluri anormal de mici ale stocurilor în anul 2011, ca urmare a incidentului tehnic menționat în considerentul 87 de mai sus.

4.5.2.9.   Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a procura capital

| (116) | Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor singurului producător din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 12


  Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor












  Indice (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilitatea | – 100 | – 111 | – 82 | – 61 | – 69 |
| Fluxul de lichidități | 100 | – 500 | – 1 107 | – 559 | – 766 |
| Investițiile | 100 | 203 | 15 | 0 | 0 |
| Randamentul investițiilor | – 100 | – 42 | – 104 | – 79 | – 77 |
| Sursa: Datele industriei din Uniune. |

(116)

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor singurului producător din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 12

Tabelul 12

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

Indice (2011 = 100)

Indice (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Perioada anchetei de reexaminare

Profitabilitatea

– 100

– 111

– 82

– 61

– 69

Fluxul de lichidități

100

– 500

– 1 107

– 559

– 766

Investițiile

100

203

15

0

0

Randamentul investițiilor

– 100

– 42

– 104

– 79

– 77

Sursa: Datele industriei din Uniune.

Sursa:

| (117) | Comisia a stabilit profitabilitatea industriei din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările sale de ciclamat de sodiu la clienți neafiliați din Uniune ca procent din totalul vânzărilor respective. Astfel cum s-a menționat în considerentul 109 de mai sus, costul de producție utilizat în vederea stabilirii nivelului profitului/pierderilor pentru perioada 2011-2012 a putut fi stabilit doar în ansamblu, și anume incluzând, de asemenea, costurile determinate de ciclamatul de sodiu importat. Pe această bază, analiza cifrelor de profitabilitate a indicat faptul că industria din Uniune a generat pierderi semnificative în cursul întregii perioade examinate. Acestea au fost foarte mari în perioada 2011-2012, dar situația s-a ameliorat din anul 2013. |
| --- | --- |

(117)

Comisia a stabilit profitabilitatea industriei din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările sale de ciclamat de sodiu la clienți neafiliați din Uniune ca procent din totalul vânzărilor respective. Astfel cum s-a menționat în considerentul 109 de mai sus, costul de producție utilizat în vederea stabilirii nivelului profitului/pierderilor pentru perioada 2011-2012 a putut fi stabilit doar în ansamblu, și anume incluzând, de asemenea, costurile determinate de ciclamatul de sodiu importat. Pe această bază, analiza cifrelor de profitabilitate a indicat faptul că industria din Uniune a generat pierderi semnificative în cursul întregii perioade examinate. Acestea au fost foarte mari în perioada 2011-2012, dar situația s-a ameliorat din anul 2013.

| (118) | Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea industriei din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului net de lichidități, stabilită în legătură cu vânzările totale de ciclamat de sodiu (12), a trecut de la pozitivă în anul 2011 la puternic negativă între anul 2012 și perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(118)

Fluxul net de lichidități reprezintă capacitatea industriei din Uniune de a-și autofinanța activitățile. Tendința fluxului net de lichidități, stabilită în legătură cu vânzările totale de ciclamat de sodiu (12), a trecut de la pozitivă în anul 2011 la puternic negativă între anul 2012 și perioada anchetei de reexaminare.

12

| (119) | Singurele investiții semnificative au fost efectuate în perioada 2011-2013 și au fost legate exclusiv de înlocuirea utilajelor de producție afectate de explozia din anul 2011. Respectivele investiții au fost acoperite în întregime prin polița de asigurare. |
| --- | --- |

(119)

Singurele investiții semnificative au fost efectuate în perioada 2011-2013 și au fost legate exclusiv de înlocuirea utilajelor de producție afectate de explozia din anul 2011. Respectivele investiții au fost acoperite în întregime prin polița de asigurare.

| (120) | Randamentul investițiilor constă în profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a activelor fixe. El a fost semnificativ negativ pe parcursul întregii perioade examinate. |
| --- | --- |

(120)

Randamentul investițiilor constă în profitul exprimat ca procent din valoarea contabilă netă a activelor fixe. El a fost semnificativ negativ pe parcursul întregii perioade examinate.

| (121) | Dat fiind nivelul pierderilor suportate de industria din Uniune, capacitatea acesteia de a procura capital a fost sever afectată. |
| --- | --- |

(121)

Dat fiind nivelul pierderilor suportate de industria din Uniune, capacitatea acesteia de a procura capital a fost sever afectată.

4.5.3.   Concluzie cu privire la prejudiciu

Concluzie cu privire la prejudiciu

| (122) | Deși unii indicatori economici referitori la situația industriei din Uniune precum producția, capacitatea de producție, vânzările, cota de piață și productivitatea s-au îmbunătățit în perioada 2011-2012 și în 2013, aceste tendințe au fost doar parțial influențate de evoluțiile reale de pe piață, care au rezultat din instituirea unor taxe antidumping mai mari în cazul anumitor producători-exportatori din RPC în mai 2012. |
| --- | --- |

(122)

Deși unii indicatori economici referitori la situația industriei din Uniune precum producția, capacitatea de producție, vânzările, cota de piață și productivitatea s-au îmbunătățit în perioada 2011-2012 și în 2013, aceste tendințe au fost doar parțial influențate de evoluțiile reale de pe piață, care au rezultat din instituirea unor taxe antidumping mai mari în cazul anumitor producători-exportatori din RPC în mai 2012.

| (123) | De fapt, astfel cum s-a menționat în considerentul 99, respectivele îmbunătățiri pot fi explicate, de asemenea, într-o mare măsură, de: (i) explozia din fabrică din iulie 2011; (ii) faptul că industria din Uniune nu a putut produce propriul ciclamat de sodiu, ca urmare a exploziei respective, în perioada august 2011-mai 2012; și (iii) revenirea sa la un proces de producție complet de 12 luni în anul 2013, în urma înlocuirii liniilor de producție distruse. În mod evident, creșterea indicatorilor respectivi până în anul 2013 ar fi fost semnificativ mai mică dacă explozia nu ar fi avut loc. |
| --- | --- |

(123)

De fapt, astfel cum s-a menționat în considerentul 99, respectivele îmbunătățiri pot fi explicate, de asemenea, într-o mare măsură, de: (i) explozia din fabrică din iulie 2011; (ii) faptul că industria din Uniune nu a putut produce propriul ciclamat de sodiu, ca urmare a exploziei respective, în perioada august 2011-mai 2012; și (iii) revenirea sa la un proces de producție complet de 12 luni în anul 2013, în urma înlocuirii liniilor de producție distruse. În mod evident, creșterea indicatorilor respectivi până în anul 2013 ar fi fost semnificativ mai mică dacă explozia nu ar fi avut loc.

| (124) | Evoluția pozitivă a tendințelor menționate mai sus s-a schimbat în mod evident din anul 2013, întrucât producția, vânzările, productivitatea, precum și cota de piață a industriei din Uniune s-au deteriorat semnificativ. |
| --- | --- |

(124)

Evoluția pozitivă a tendințelor menționate mai sus s-a schimbat în mod evident din anul 2013, întrucât producția, vânzările, productivitatea, precum și cota de piață a industriei din Uniune s-au deteriorat semnificativ.

| (125) | În plus, în cursul întregii perioade examinate, situația financiară a industriei din Uniune a rămas permanent într-o stare precară. În special, indicatorii industriei din Uniune precum profitabilitatea, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor au prezentat rezultate foarte negative în ansamblu. |
| --- | --- |

(125)

În plus, în cursul întregii perioade examinate, situația financiară a industriei din Uniune a rămas permanent într-o stare precară. În special, indicatorii industriei din Uniune precum profitabilitatea, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor au prezentat rezultate foarte negative în ansamblu.

| (126) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(126)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază în perioada anchetei de reexaminare.

4.6.   Probabilitatea continuării prejudiciului

Probabilitatea continuării prejudiciului

4.6.1.   Observații preliminare

Observații preliminare

| (127) | Astfel cum s-a concluzionat în considerentele 122-126, industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în perioada anchetei de reexaminare. În timp ce nivelul importurilor din RPC a rămas semnificativ, importurile din Indonezia au fost aproape inexistente în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(127)

Astfel cum s-a concluzionat în considerentele 122-126, industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în perioada anchetei de reexaminare. În timp ce nivelul importurilor din RPC a rămas semnificativ, importurile din Indonezia au fost aproape inexistente în perioada anchetei de reexaminare.

| (128) | Pentru a evalua probabilitatea continuării prejudiciului în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, impactul efectiv și potențial al importurilor din RPC, pe de o parte, și al importurilor din Indonezia, pe de altă parte, asupra industriei din Uniune a fost analizat în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Stabilirea impactului potențial al importurilor asupra situației industriei din Uniune s-a bazat pe: (i) disponibilitatea capacității neutilizate a exportatorilor; (ii) evoluția probabilă a volumului importurilor care fac obiectul unui dumping; și (iii) nivelul prețurilor importurilor din RPC și din Indonezia. |
| --- | --- |

(128)

Pentru a evalua probabilitatea continuării prejudiciului în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, impactul efectiv și potențial al importurilor din RPC, pe de o parte, și al importurilor din Indonezia, pe de altă parte, asupra industriei din Uniune a fost analizat în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Stabilirea impactului potențial al importurilor asupra situației industriei din Uniune s-a bazat pe: (i) disponibilitatea capacității neutilizate a exportatorilor; (ii) evoluția probabilă a volumului importurilor care fac obiectul unui dumping; și (iii) nivelul prețurilor importurilor din RPC și din Indonezia.

4.6.2.   RPC

RPC

| (129) | Chiar dacă importurile din RPC au scăzut pe parcursul perioadei examinate (a se vedea tabelul 2 de mai sus), acestea au rămas la un nivel semnificativ, cu o cotă de piață cuprinsă între 40 % și 60 %. Astfel cum s-a menționat în considerentul 81 de mai sus, prețurile corespunzătoare au subcotat în mod semnificativ prețurile din Uniune, și anume cu 23 % atunci când se analizează impactul măsurilor antidumping aflate în vigoare. Nu se poate contesta faptul că, dat fiind un astfel de volum de importuri la respectivul nivel al prețului, importurile din RPC care fac obiectul unui dumping au un efect de scădere a prețurilor pe piața Uniunii, contribuind, de asemenea, la prejudiciul suferit de industria din Uniune. |
| --- | --- |

(129)

Chiar dacă importurile din RPC au scăzut pe parcursul perioadei examinate (a se vedea tabelul 2 de mai sus), acestea au rămas la un nivel semnificativ, cu o cotă de piață cuprinsă între 40 % și 60 %. Astfel cum s-a menționat în considerentul 81 de mai sus, prețurile corespunzătoare au subcotat în mod semnificativ prețurile din Uniune, și anume cu 23 % atunci când se analizează impactul măsurilor antidumping aflate în vigoare. Nu se poate contesta faptul că, dat fiind un astfel de volum de importuri la respectivul nivel al prețului, importurile din RPC care fac obiectul unui dumping au un efect de scădere a prețurilor pe piața Uniunii, contribuind, de asemenea, la prejudiciul suferit de industria din Uniune.

| (130) | În ceea ce privește impactul potențial al importurilor din RPC în cazul în care măsurile ar fi abrogate, trebuie reamintit mai întâi că analiza de mai sus privind capacitățile disponibile în RPC (a se vedea considerentul 45 de mai sus) a arătat o capacitate de producție liber disponibilă a societăților vizate de reexaminare din RPC care este de cel puțin trei ori mai mare decât mărimea pieței Uniunii. De asemenea, s-a concluzionat că Uniunea reprezintă în continuare o piață atractivă pentru exportatorii chinezi – după cum a confirmat și nivelul actual al importurilor – și că cel puțin o parte din capacitățile excesive suplimentare ar fi exportate în Uniune în cazul în care măsurile ar fi abrogate. |
| --- | --- |

(130)

În ceea ce privește impactul potențial al importurilor din RPC în cazul în care măsurile ar fi abrogate, trebuie reamintit mai întâi că analiza de mai sus privind capacitățile disponibile în RPC (a se vedea considerentul 45 de mai sus) a arătat o capacitate de producție liber disponibilă a societăților vizate de reexaminare din RPC care este de cel puțin trei ori mai mare decât mărimea pieței Uniunii. De asemenea, s-a concluzionat că Uniunea reprezintă în continuare o piață atractivă pentru exportatorii chinezi – după cum a confirmat și nivelul actual al importurilor – și că cel puțin o parte din capacitățile excesive suplimentare ar fi exportate în Uniune în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

| (131) | Având în vedere nivelurile semnificative ale dumpingului și ale subcotării – în special după scoaterea din ecuație a efectului taxelor antidumping în vigoare – volumele suplimentare exportate în Uniune menționate mai sus ar fi efectuate la prețuri de dumping, care ar fi în mod semnificativ mai mici decât prețurile și costurile producătorului din Uniune. |
| --- | --- |

(131)

Având în vedere nivelurile semnificative ale dumpingului și ale subcotării – în special după scoaterea din ecuație a efectului taxelor antidumping în vigoare – volumele suplimentare exportate în Uniune menționate mai sus ar fi efectuate la prețuri de dumping, care ar fi în mod semnificativ mai mici decât prețurile și costurile producătorului din Uniune.

| (132) | Efectul combinat al acestor volume și prețuri ar continua, probabil, să cauzeze și chiar să crească prejudiciul adus industriei din Uniune, care se află deja într-o situație precară. |
| --- | --- |

(132)

Efectul combinat al acestor volume și prețuri ar continua, probabil, să cauzeze și chiar să crească prejudiciul adus industriei din Uniune, care se află deja într-o situație precară.

4.6.3.   Indonezia

Indonezia

| (133) | Importurile indoneziene au fost aproape inexistente pe piața Uniunii în perioada anchetei de reexaminare și, prin urmare, analiza de mai jos se va concentra pe dezvoltarea probabilă a importurilor în cazul în care măsurile ar fi abrogate. |
| --- | --- |

(133)

Importurile indoneziene au fost aproape inexistente pe piața Uniunii în perioada anchetei de reexaminare și, prin urmare, analiza de mai jos se va concentra pe dezvoltarea probabilă a importurilor în cazul în care măsurile ar fi abrogate.

| (134) | Analiza de mai sus a arătat că Indonezia ar avea o capacitate neutilizată care corespunde aproape întregii piețe a Uniunii de ciclamat de sodiu. Pe baza prețurilor de export din Indonezia în piețele țărilor terțe și având în vedere faptul că utilizarea ciclamatului de sodiu în produsele alimentare, în băuturi și în produsele farmaceutice este interzisă pe o serie de piețe mari din țări terțe, există o mare probabilitate ca, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, Indonezia să reia exporturile sale pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(134)

Analiza de mai sus a arătat că Indonezia ar avea o capacitate neutilizată care corespunde aproape întregii piețe a Uniunii de ciclamat de sodiu. Pe baza prețurilor de export din Indonezia în piețele țărilor terțe și având în vedere faptul că utilizarea ciclamatului de sodiu în produsele alimentare, în băuturi și în produsele farmaceutice este interzisă pe o serie de piețe mari din țări terțe, există o mare probabilitate ca, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, Indonezia să reia exporturile sale pe piața Uniunii.

| (135) | În ceea ce privește prețurile, ancheta a arătat că prețurile de export din Indonezia în alte țări terțe în perioada anchetei de reexaminare au făcut obiectul unui dumping și că aceste prețuri au fost în general mici și mult mai mici decât prețurile și costurile producătorului din Uniune. |
| --- | --- |

(135)

În ceea ce privește prețurile, ancheta a arătat că prețurile de export din Indonezia în alte țări terțe în perioada anchetei de reexaminare au făcut obiectul unui dumping și că aceste prețuri au fost în general mici și mult mai mici decât prețurile și costurile producătorului din Uniune.

| (136) | Pe baza celor de mai sus, se poate concluziona că, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, este foarte probabil ca Indonezia să reia exporturile de cantități semnificative de ciclamat de sodiu în Uniune la prețuri mici și de dumping, care ar subcota prețul industriei din Uniune. Cel mai probabil, acest lucru ar avea ca efect continuarea prejudiciului important suferit în prezent de industria din Uniune și chiar ar putea înrăutăți situația acesteia. |
| --- | --- |

(136)

Pe baza celor de mai sus, se poate concluziona că, în cazul în care măsurile ar fi abrogate, este foarte probabil ca Indonezia să reia exporturile de cantități semnificative de ciclamat de sodiu în Uniune la prețuri mici și de dumping, care ar subcota prețul industriei din Uniune. Cel mai probabil, acest lucru ar avea ca efect continuarea prejudiciului important suferit în prezent de industria din Uniune și chiar ar putea înrăutăți situația acesteia.

4.7.   Concluzie

Concluzie

| (137) | Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că există o probabilitate de continuare a prejudiciului în cazul în care s-ar abroga măsurile. |
| --- | --- |

(137)

Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că există o probabilitate de continuare a prejudiciului în cazul în care s-ar abroga măsurile.

5.   INTERESUL UNIUNII

INTERESUL UNIUNII

| (138) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente împotriva importurilor din RPC și din Indonezia ar fi contrară interesului Uniunii în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe o evaluare a tuturor intereselor implicate, inclusiv a celor ale industriei din Uniune, ale importatorilor/comercianților și ale utilizatorilor. |
| --- | --- |

(138)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente împotriva importurilor din RPC și din Indonezia ar fi contrară interesului Uniunii în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe o evaluare a tuturor intereselor implicate, inclusiv a celor ale industriei din Uniune, ale importatorilor/comercianților și ale utilizatorilor.

| (139) | Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(139)

Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (140) | Pe această bază, Comisia a examinat dacă, în pofida concluziilor de mai sus, existau motive covârșitoare care ar putea conduce la concluzia că menținerea măsurilor existente nu ar fi în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(140)

Pe această bază, Comisia a examinat dacă, în pofida concluziilor de mai sus, existau motive covârșitoare care ar putea conduce la concluzia că menținerea măsurilor existente nu ar fi în interesul Uniunii.

5.1.   Interesul industriei din Uniune

Interesul industriei din Uniune

| (141) | Ancheta a stabilit că, pe parcursul întregii perioadei examinate, în pofida măsurilor existente împotriva Indoneziei și a Republicii Populare Chineze (cu excepția societății Fang Da), industria din Uniune a înregistrat pierderi, iar producția, volumul vânzărilor și cota de piață pe piața Uniunii au scăzut. Pe parcursul aceleiași perioade, importurile din RPC au rămas semnificative și au subcotat prețurile industriei din Uniune. Astfel cum s-a explicat mai sus, în cazul în care s-ar abroga măsurile, există o probabilitate mare ca importurile din RPC, altele decât cele provenind de la Fang Da, să crească în continuare, iar importurile din Indonezia să fie reluate la prețuri mici și de dumping. S-a stabilit mai sus că există probabilitatea ca o lipsă a măsurilor existente să conducă la o continuare a deteriorării situației deja precare a industriei din Uniune și, în final, ar putea să forțeze industria din Uniune să își înceteze producția de ciclamat de sodiu, ceea ce ar conduce la disponibilizări ale forței de muncă și la pierderea a surselor alternative de aprovizionare în Uniune. |
| --- | --- |

(141)

Ancheta a stabilit că, pe parcursul întregii perioadei examinate, în pofida măsurilor existente împotriva Indoneziei și a Republicii Populare Chineze (cu excepția societății Fang Da), industria din Uniune a înregistrat pierderi, iar producția, volumul vânzărilor și cota de piață pe piața Uniunii au scăzut. Pe parcursul aceleiași perioade, importurile din RPC au rămas semnificative și au subcotat prețurile industriei din Uniune. Astfel cum s-a explicat mai sus, în cazul în care s-ar abroga măsurile, există o probabilitate mare ca importurile din RPC, altele decât cele provenind de la Fang Da, să crească în continuare, iar importurile din Indonezia să fie reluate la prețuri mici și de dumping. S-a stabilit mai sus că există probabilitatea ca o lipsă a măsurilor existente să conducă la o continuare a deteriorării situației deja precare a industriei din Uniune și, în final, ar putea să forțeze industria din Uniune să își înceteze producția de ciclamat de sodiu, ceea ce ar conduce la disponibilizări ale forței de muncă și la pierderea a surselor alternative de aprovizionare în Uniune.

| (142) | În cazul în care s-ar menține măsurile, se estimează că industria din Uniune ar fi capabilă să își mărească prețurile, producția și volumul și să revină treptat pe profit. |
| --- | --- |

(142)

În cazul în care s-ar menține măsurile, se estimează că industria din Uniune ar fi capabilă să își mărească prețurile, producția și volumul și să revină treptat pe profit.

| (143) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că menținerea măsurilor în vigoare împotriva Republicii Populare Chineze și a Indoneziei ar fi în interesul industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(143)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că menținerea măsurilor în vigoare împotriva Republicii Populare Chineze și a Indoneziei ar fi în interesul industriei din Uniune.

5.2.   Interesul importatorilor/comercianților

Interesul importatorilor/comercianților

| (144) | Nu a existat cooperare din partea niciunui importator/comerciant. Având în vedere această lipsă de cooperare, este rezonabil să se presupună că produsul în cauză nu reprezintă o proporție majoră din cifra de afaceri a importatorilor/comercianților și că nu există factori care să sugereze că importatorii/comercianții ar fi afectați în mod disproporționat în cazul în care măsurile ar fi menținute. |
| --- | --- |

(144)

Nu a existat cooperare din partea niciunui importator/comerciant. Având în vedere această lipsă de cooperare, este rezonabil să se presupună că produsul în cauză nu reprezintă o proporție majoră din cifra de afaceri a importatorilor/comercianților și că nu există factori care să sugereze că importatorii/comercianții ar fi afectați în mod disproporționat în cazul în care măsurile ar fi menținute.

5.3.   Interesul utilizatorilor

Interesul utilizatorilor

| (145) | A existat doar o cooperare parțială din partea unui singur utilizator la prezenta anchetă. |
| --- | --- |

(145)

A existat doar o cooperare parțială din partea unui singur utilizator la prezenta anchetă.

| (146) | Principalii utilizatori finali ai produsului în cauză/produsului similar din Uniune sunt în industriile alimentară, a băuturilor și farmaceutică. În cadrul anchetelor anterioare vizând importurile de ciclamat de sodiu, s-a stabilit că ciclamatul de sodiu a reprezentat o proporție atât de redusă din costul de producție încât efectul instituirii taxelor antidumping nu a fost semnificativ. Acest lucru a fost confirmat în răspunsul parțial la chestionar pe care Comisia l-a primit de la utilizatorul menționat mai sus. În absența oricăror alți reprezentanți din industria alimentară, industria băuturilor și industria farmaceutică în cadrul prezentei anchete, este rezonabil să se presupună că, în cazul în care măsurile ar fi extinse, impactul asupra utilizatorilor nu ar fi semnificativ. |
| --- | --- |

(146)

Principalii utilizatori finali ai produsului în cauză/produsului similar din Uniune sunt în industriile alimentară, a băuturilor și farmaceutică. În cadrul anchetelor anterioare vizând importurile de ciclamat de sodiu, s-a stabilit că ciclamatul de sodiu a reprezentat o proporție atât de redusă din costul de producție încât efectul instituirii taxelor antidumping nu a fost semnificativ. Acest lucru a fost confirmat în răspunsul parțial la chestionar pe care Comisia l-a primit de la utilizatorul menționat mai sus. În absența oricăror alți reprezentanți din industria alimentară, industria băuturilor și industria farmaceutică în cadrul prezentei anchete, este rezonabil să se presupună că, în cazul în care măsurile ar fi extinse, impactul asupra utilizatorilor nu ar fi semnificativ.

| (147) | Având în vedere observația de mai sus conform căreia, în lipsa măsurilor, industria din Uniune poate fi forțată să înceteze producția de ciclamat de sodiu și ținând seama de existența a doar câțiva producători de ciclamat de sodiu la nivel mondial, măsurile pot chiar să aducă beneficii utilizatorilor, întrucât acestea mențin producția de ciclamat de sodiu în Uniune și posibilitatea pentru utilizatori de aprovizionare cu ciclamat de sodiu provenit de la diferiți producători concurenți de ciclamat de sodiu. |
| --- | --- |

(147)

Având în vedere observația de mai sus conform căreia, în lipsa măsurilor, industria din Uniune poate fi forțată să înceteze producția de ciclamat de sodiu și ținând seama de existența a doar câțiva producători de ciclamat de sodiu la nivel mondial, măsurile pot chiar să aducă beneficii utilizatorilor, întrucât acestea mențin producția de ciclamat de sodiu în Uniune și posibilitatea pentru utilizatori de aprovizionare cu ciclamat de sodiu provenit de la diferiți producători concurenți de ciclamat de sodiu.

5.4.   Concluzia privind interesul Uniunii

Concluzia privind interesul Uniunii

| (148) | Pe baza celor menționate mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive covârșitoare din sfera interesului Uniunii împotriva extinderii actualelor măsuri antidumping vizând importurile din RPC și Indonezia. |
| --- | --- |

(148)

Pe baza celor menționate mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive covârșitoare din sfera interesului Uniunii împotriva extinderii actualelor măsuri antidumping vizând importurile din RPC și Indonezia.

6.   MĂSURILE ANTIDUMPING

MĂSURILE ANTIDUMPING

| (149) | Din cele de mai sus rezultă că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui menținute măsurile antidumping aplicabile importurilor de ciclamat de sodiu originar din RPC și din Indonezia, instituite prin Regulamentul (UE) nr. 492/2010, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) nr. 398/2012. Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited nu ar trebui să facă obiectul acestor măsuri, întrucât în cadrul anchetei inițiale nu s-a stabilit existența unui dumping în cazul acestor exportatori. |
| --- | --- |

(149)

Din cele de mai sus rezultă că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui menținute măsurile antidumping aplicabile importurilor de ciclamat de sodiu originar din RPC și din Indonezia, instituite prin Regulamentul (UE) nr. 492/2010, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) nr. 398/2012. Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited nu ar trebui să facă obiectul acestor măsuri, întrucât în cadrul anchetei inițiale nu s-a stabilit existența unui dumping în cazul acestor exportatori.

| (150) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul comitetului instituit în baza articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, |
| --- | --- |

(150)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul comitetului instituit în baza articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de ciclamat de sodiu care se încadrează în prezent la codul NC ex 2929 90 00 (cod TARIC 2929900010) originar din Republica Populară Chineză și din Indonezia.

(2)   Nivelurile taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontiera Uniunii înainte de plata taxelor vamale al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de către societățile enumerate mai jos se stabilește după cum urmează:

| Țară | Societate | Nivelul taxei antidumping (EUR per kilogram) | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Republica Populară Chineză | Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, provincia Guangdong, Republica Populară Chineză; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd, No 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, provincia Jiangsu, Republica Populară Chineză | 0,23 | A473 |
| Republica Populară Chineză | Toate celelalte societăți [cu excepția Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited – cod adițional TARIC A471 și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited – cod adițional TARIC A472 ] | 0,26 | A999 |
| Indonezia | PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1- D2, Jalan Pakin No 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonezia | 0,24 | A502 |
| Indonezia | Toate celelalte societăți | 0,27 | A999 |

Țară

Societate

Nivelul taxei antidumping (EUR per kilogram)

Codul adițional TARIC

Republica Populară Chineză

Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, provincia Guangdong, Republica Populară Chineză; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd, No 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, provincia Jiangsu, Republica Populară Chineză

0,23

A473

Republica Populară Chineză

Toate celelalte societăți [cu excepția Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited – cod adițional TARIC A471 și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited – cod adițional TARIC A472 ]

0,26

A999

Indonezia

PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1- D2, Jalan Pakin No 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonezia

0,24

A502

Indonezia

Toate celelalte societăți

0,27

A999

(3)   Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea la autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, în care trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un reprezentant oficial al entității care emite respectiva factură, identificat prin numele și funcția acestuia, redactată după cum urmează: „Subsemnatul, certific faptul că (volumul) de ciclamat de sodiu vândut la export în Uniunea Europeană și care face obiectul prezentei facturi a fost fabricat de (denumirea și adresa societății) (cod adițional TARIC) în (țara în cauză). Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.” În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”.

(4)   În cazurile în care mărfurile au fost deteriorate înainte de punerea în liberă circulație și, prin urmare, prețul plătit efectiv sau care urmează să fie plătit efectiv este diminuat în scopul determinării valorii în vamă în temeiul articolului 131 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei (13), valoarea taxei antidumping, calculată pe baza alineatului (2) din prezentul articol, este redusă cu un procent care corespunde cu diminuarea prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit efectiv.

(5)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile relevante în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 iulie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 435/2004 al Consiliului din 8 martie 2004 de instituire a unui drept antidumping definitiv și de percepere definitivă a dreptului provizoriu instituit la importurile de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză și din Indonezia (JO L 72, 11.3.2004, p. 1).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 492/2010 al Consiliului din 3 iunie 2010 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză și din Indonezia în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 (JO L 140, 8.6.2010, p. 2), Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 398/2012 al Consiliului din 7 mai 2012 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 492/2010 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de ciclamat de sodiu originar, printre altele, din Republica Populară Chineză (JO L 124, 11.5.2012, p. 1).

3

(4)  A se vedea nota de subsol 2.

4

(5)  
  JO C 374, 22.10.2014, p. 4.

5

(6)  Aviz de deschidere a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile ciclamatului de sodiu originar din Republica Populară Chineză și Indonezia (JO C 189, 6.6.2015, p. 2).

6

(7)  Aviz de deschidere a unei proceduri antidumping privind limitarea importurilor de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză la Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (JO C 264, 12.8.2015, p. 32).

7

(8)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/262 al Comisiei din 25 februarie 2016 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de aspartam originar din Republica Populară Chineză (JO L 50, 26.2.2016, p. 4).

8

(9)  Baza de date colectate în temeiul articolului 14 alineatul (6) conține date privind importurile de produse care fac obiectul măsurilor sau anchetelor antidumping sau antisubvenție, provenite atât din țările și de la producătorii-exportatori vizați de procedură, cât și din alte țări terțe și de la alți producători-exportatori, consemnate la nivelul codurilor TARIC cu 10 caractere și al codurilor TARIC adiționale.

9

(10)  http://www.rainbowrich.com/factory/index.html.

10

(11)  A se vedea nota de subsol 3.

11

(12)  Spre deosebire de vânzările raportate în tabelul 7, vânzările totale la care se face referire în prezentul considerent cuprind vânzările efectuate atât pe piața din Uniune, cât și pe piețele de export, de ciclamat de sodiu produs de industria din Uniune și de ciclamat de sodiu importat în perioada 2011-2012.

12

(13)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2447 al Comisiei de stabilire a unor norme pentru punerea în aplicare a anumitor dispoziții din Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a Codului vamal al Uniunii (JO L 343, 29.12.2015, p. 558).

13

---

| 16.7.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 192/71 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 192/71

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/1161 AL COMISIEI

din 15 iulie 2016

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 iulie 2016.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  
  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | MA | 166,2 |
| ZZ | 166,2 |
| 0709 93 10 | TR | 136,9 |
| ZZ | 136,9 |
| 0805 50 10 | AR | 144,6 |
| BO | 217,8 |
| CL | 120,9 |
| UY | 200,2 |
| ZA | 176,3 |
| ZZ | 172,0 |
| 0808 10 80 | AR | 193,6 |
| BR | 92,6 |
| CL | 130,5 |
| CN | 102,6 |
| NZ | 147,2 |
| US | 117,0 |
| ZA | 111,6 |
| ZZ | 127,9 |
| 0808 30 90 | AR | 182,6 |
| CL | 112,1 |
| NZ | 156,3 |
| ZA | 137,7 |
| ZZ | 147,2 |
| 0809 10 00 | TR | 191,2 |
| ZZ | 191,2 |
| 0809 29 00 | TR | 281,0 |
| ZZ | 281,0 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

MA

166,2

ZZ

166,2

0709 93 10

TR

136,9

ZZ

136,9

0805 50 10

AR

144,6

BO

217,8

CL

120,9

UY

200,2

ZA

176,3

ZZ

172,0

0808 10 80

AR

193,6

BR

92,6

CL

130,5

CN

102,6

NZ

147,2

US

117,0

ZA

111,6

ZZ

127,9

0808 30 90

AR

182,6

CL

112,1

NZ

156,3

ZA

137,7

ZZ

147,2

0809 10 00

TR

191,2

ZZ

191,2

0809 29 00

TR

281,0

ZZ

281,0

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 16.7.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 192/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 192/73

---

DECIZIA (UE) 2016/1162 A BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 30 iunie 2016

privind divulgarea de informații confidențiale în contextul procedurilor desfășurate în materie penală (BCE/2016/19)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 12.3,

având în vedere Decizia BCE/2004/2 din 19 februarie 2004 de adoptare a Regulamentului de procedură al Băncii Centrale Europene (1), în special articolele 23 și 23a,

întrucât:

| (1) | După instituirea Mecanismului unic de supraveghere (MUS), atât Banca Centrală Europeană (BCE), cât și autoritățile naționale competente (ANC) ar putea primi de la autorități naționale cu competență în materie penală solicitări de divulgare a unor informații confidențiale generate sau primite cu ocazia îndeplinirii atribuțiilor și responsabilităților în materie de supraveghere ce le revin. |
| --- | --- |

(1)

După instituirea Mecanismului unic de supraveghere (MUS), atât Banca Centrală Europeană (BCE), cât și autoritățile naționale competente (ANC) ar putea primi de la autorități naționale cu competență în materie penală solicitări de divulgare a unor informații confidențiale generate sau primite cu ocazia îndeplinirii atribuțiilor și responsabilităților în materie de supraveghere ce le revin.

| (2) | În conformitate cu articolul 136 din Regulamentul (UE) nr. 468/2014 al Băncii Centrale Europene (BCE/2014/17) (2), atunci când, în exercitarea atribuțiilor prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului (3), BCE are motive să suspecteze că ar fi fost comisă o infracțiune, aceasta solicită ANC relevante să sesizeze autoritățile corespunzătoare cu privire la această situație în vederea anchetării și posibilei urmăriri penale, în conformitate cu legislația națională. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 136 din Regulamentul (UE) nr. 468/2014 al Băncii Centrale Europene (BCE/2014/17) (2), atunci când, în exercitarea atribuțiilor prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului (3), BCE are motive să suspecteze că ar fi fost comisă o infracțiune, aceasta solicită ANC relevante să sesizeze autoritățile corespunzătoare cu privire la această situație în vederea anchetării și posibilei urmăriri penale, în conformitate cu legislația națională.

| (3) | Între ANC și autoritățile naționale cu competență în materie penală există deja o colaborare îndelungată în ceea ce privește accesul la informații confidențiale cu privire la entități supravegheate sau grupuri supravegheate, în sensul articolului 2 punctele 20 și 21 din Regulamentul (UE) nr. 468/2014 (BCE/2014/17), în conformitate cu legislația națională. Condițiile pentru o astfel de cooperare și pentru divulgarea de informații confidențiale către autorități naționale cu competență în materie penală sunt în mare parte stabilite de legislația națională. Cu toate acestea, legislația Uniunii are anumite implicații asupra condițiilor în care informațiile confidențiale deținute de autoritățile competente, inclusiv de BCE, din cadrul MUS pot fi divulgate către autorități naționale cu competență în materie penală la solicitarea acestora din urmă. Respectivele dispoziții ale legislației Uniunii prevăd, de exemplu, principiul cooperării loiale, principiul cooperării de bună-credință și obligația de a face schimb de informații în cadrul MUS, obligația de a proteja datele cu caracter personal și obligația păstrării secretului profesional. |
| --- | --- |

(3)

Între ANC și autoritățile naționale cu competență în materie penală există deja o colaborare îndelungată în ceea ce privește accesul la informații confidențiale cu privire la entități supravegheate sau grupuri supravegheate, în sensul articolului 2 punctele 20 și 21 din Regulamentul (UE) nr. 468/2014 (BCE/2014/17), în conformitate cu legislația națională. Condițiile pentru o astfel de cooperare și pentru divulgarea de informații confidențiale către autorități naționale cu competență în materie penală sunt în mare parte stabilite de legislația națională. Cu toate acestea, legislația Uniunii are anumite implicații asupra condițiilor în care informațiile confidențiale deținute de autoritățile competente, inclusiv de BCE, din cadrul MUS pot fi divulgate către autorități naționale cu competență în materie penală la solicitarea acestora din urmă. Respectivele dispoziții ale legislației Uniunii prevăd, de exemplu, principiul cooperării loiale, principiul cooperării de bună-credință și obligația de a face schimb de informații în cadrul MUS, obligația de a proteja datele cu caracter personal și obligația păstrării secretului profesional.

| (4) | Pe lângă faptul că se aplică în ceea ce privește divulgarea de informații confidențiale cu privire la atribuțiile conferite BCE prin Regulamentul (UE) nr. 1024/2013, inclusiv informațiile deținute de ANC atunci când asistă BCE în exercitarea atribuțiilor BCE prevăzute de acel regulament, astfel de condiții se pot aplica în principiu și în ceea ce privește divulgarea de informații confidențiale cu privire la politica monetară și alte misiuni legate de SEBC/Eurosistem. |
| --- | --- |

(4)

Pe lângă faptul că se aplică în ceea ce privește divulgarea de informații confidențiale cu privire la atribuțiile conferite BCE prin Regulamentul (UE) nr. 1024/2013, inclusiv informațiile deținute de ANC atunci când asistă BCE în exercitarea atribuțiilor BCE prevăzute de acel regulament, astfel de condiții se pot aplica în principiu și în ceea ce privește divulgarea de informații confidențiale cu privire la politica monetară și alte misiuni legate de SEBC/Eurosistem.

| (5) | BCE ar trebui să își mențină obligația de păstrare a secretului profesional și obligația de salvgardare a funcționării și independenței sale. În plus, BCE ar trebui să continue să respecte interesul public și anumite interese private, ceea ce include abținerea de la divulgarea anumitor documente sau informații când o asemenea divulgare ar aduce atingere acelor interese. Totuși, aceste obligații nu ar trebui să conducă la o interdicție absolută privind divulgarea de BCE către autoritățile naționale cu competență în materie penală de informații confidențiale care fac obiectul obligației păstrării secretului profesional. |
| --- | --- |

(5)

BCE ar trebui să își mențină obligația de păstrare a secretului profesional și obligația de salvgardare a funcționării și independenței sale. În plus, BCE ar trebui să continue să respecte interesul public și anumite interese private, ceea ce include abținerea de la divulgarea anumitor documente sau informații când o asemenea divulgare ar aduce atingere acelor interese. Totuși, aceste obligații nu ar trebui să conducă la o interdicție absolută privind divulgarea de BCE către autoritățile naționale cu competență în materie penală de informații confidențiale care fac obiectul obligației păstrării secretului profesional.

| (6) | Legislația Uniunii prevede că trebuie protejată confidențialitatea anumitor informații sau documente, inclusiv a datelor cu caracter personal, și, cu anumite excepții, interzice divulgarea către terți de informații sau documente confidențiale. În special, în temeiul normelor privind secretul profesional cuprinse în Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4), informațiile confidențiale primite cu ocazia îndeplinirii atribuțiilor ce le revin de către „persoanele care lucrează sau au lucrat pentru autoritățile competente, precum și auditorii sau experții care au acționat în numele autorităților competente” pot fi divulgate numai sub formă de rezumat sau în formă agregată, astfel încât să nu se poată identifica instituțiile de credit individuale, fără a aduce însă atingere situațiilor care fac obiectul dreptului penal. |
| --- | --- |

(6)

Legislația Uniunii prevede că trebuie protejată confidențialitatea anumitor informații sau documente, inclusiv a datelor cu caracter personal, și, cu anumite excepții, interzice divulgarea către terți de informații sau documente confidențiale. În special, în temeiul normelor privind secretul profesional cuprinse în Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4), informațiile confidențiale primite cu ocazia îndeplinirii atribuțiilor ce le revin de către „persoanele care lucrează sau au lucrat pentru autoritățile competente, precum și auditorii sau experții care au acționat în numele autorităților competente” pot fi divulgate numai sub formă de rezumat sau în formă agregată, astfel încât să nu se poată identifica instituțiile de credit individuale, fără a aduce însă atingere situațiilor care fac obiectul dreptului penal.

| (7) | Conform articolului 37.2 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, persoanele care au acces la date care intră sub incidența legislației Uniunii care impune obligația păstrării secretului se supun acestei legislații. |
| --- | --- |

(7)

Conform articolului 37.2 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, persoanele care au acces la date care intră sub incidența legislației Uniunii care impune obligația păstrării secretului se supun acestei legislații.

| (8) | Deocamdată legislația Uniunii nu prevede un cadru procedural pentru administrarea solicitărilor primite de BCE, ANC sau băncile centrale naționale (BCN) de la autoritățile naționale cu competență în materie penală pentru transmiterea de informații confidențiale cu privire la atribuțiile conferite BCE prin Regulamentul (UE) nr. 1024/2013, inclusiv informațiile deținute de o ANC sau BCN atunci când asistă BCE în exercitarea atribuțiilor BCE prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 sau cu privire la politica monetară și alte misiuni legate de SEBC/Eurosistem. Cu toate acestea, aplicarea normelor procedurale naționale aplicabile unor astfel de solicitări ar trebui să fie consecventă cu principiile generale ale legislației Uniunii, în special cu principiul cooperării loiale, principiul cooperării de bună-credință și obligația de a face schimb de informații astfel cum este prevăzut la articolul 6 din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013. În acest sens, în conformitate cu legislația Uniunii, BCE ar aprecia să fie consultată sau informată, după caz, cu privire la solicitările primite de o ANC sau BCN de la autoritățile naționale cu competență în materie penală pentru transmiterea de informații confidențiale cu privire la atribuțiile conferite BCE prin Regulamentul (UE) nr. 1024/2013, inclusiv informațiile deținute de o ANC sau BCN atunci când asistă BCE în exercitarea atribuțiilor BCE prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 sau cu privire la politica monetară și alte misiuni legate de SEBC/Eurosistem. |
| --- | --- |

(8)

Deocamdată legislația Uniunii nu prevede un cadru procedural pentru administrarea solicitărilor primite de BCE, ANC sau băncile centrale naționale (BCN) de la autoritățile naționale cu competență în materie penală pentru transmiterea de informații confidențiale cu privire la atribuțiile conferite BCE prin Regulamentul (UE) nr. 1024/2013, inclusiv informațiile deținute de o ANC sau BCN atunci când asistă BCE în exercitarea atribuțiilor BCE prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 sau cu privire la politica monetară și alte misiuni legate de SEBC/Eurosistem. Cu toate acestea, aplicarea normelor procedurale naționale aplicabile unor astfel de solicitări ar trebui să fie consecventă cu principiile generale ale legislației Uniunii, în special cu principiul cooperării loiale, principiul cooperării de bună-credință și obligația de a face schimb de informații astfel cum este prevăzut la articolul 6 din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013. În acest sens, în conformitate cu legislația Uniunii, BCE ar aprecia să fie consultată sau informată, după caz, cu privire la solicitările primite de o ANC sau BCN de la autoritățile naționale cu competență în materie penală pentru transmiterea de informații confidențiale cu privire la atribuțiile conferite BCE prin Regulamentul (UE) nr. 1024/2013, inclusiv informațiile deținute de o ANC sau BCN atunci când asistă BCE în exercitarea atribuțiilor BCE prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 sau cu privire la politica monetară și alte misiuni legate de SEBC/Eurosistem.

| (9) | Prezenta decizie nu ar trebui să se aplice solicitărilor de acces la informații privind persoane care au un raport de muncă cu BCE sau relații contractuale directe sau indirecte cu BCE pentru execuția de lucrări, furnizarea de produse sau prestarea de servicii. |
| --- | --- |

(9)

Prezenta decizie nu ar trebui să se aplice solicitărilor de acces la informații privind persoane care au un raport de muncă cu BCE sau relații contractuale directe sau indirecte cu BCE pentru execuția de lucrări, furnizarea de produse sau prestarea de servicii.

| (10) | Prin urmare, prezenta decizie ar trebui să prevadă condițiile aplicate de BCE în ceea ce privește divulgarea de către ANC și BCN de informații confidențiale cu privire la atribuțiile conferite BCE prin Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 sau la politica monetară și alte misiuni legate de SEBC/Eurosistem către autorități naționale cu competență în materie penală și cadrul procedural aferent. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, prezenta decizie ar trebui să prevadă condițiile aplicate de BCE în ceea ce privește divulgarea de către ANC și BCN de informații confidențiale cu privire la atribuțiile conferite BCE prin Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 sau la politica monetară și alte misiuni legate de SEBC/Eurosistem către autorități naționale cu competență în materie penală și cadrul procedural aferent.

| (11) | Biroul de conformitate și guvernanță al BCE are rol de coordonator, în cadrul BCE, al solicitărilor de acces la documentele care intră în sfera de aplicare a prezentei decizii, |
| --- | --- |

(11)

Biroul de conformitate și guvernanță al BCE are rol de coordonator, în cadrul BCE, al solicitărilor de acces la documentele care intră în sfera de aplicare a prezentei decizii,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Definiții

În sensul prezentei decizii se aplică următoarele definiții:

| (a) | „informații confidențiale” înseamnă orice informații confidențiale, inclusiv informații care fac obiectul normelor privind protecția datelor, al obligației păstrării secretului profesional, al normelor privind secretul profesional cuprinse în Directiva 2013/36/UE, sau orice documente clasificate drept „ECB-CONFIDENTIAL” sau „ECB-SECRET” în temeiul regimului de confidențialitate al BCE, exclusiv orice informații privind persoane care au un raport de muncă cu BCE sau relații contractuale directe sau indirecte cu BCE pentru execuția de lucrări, furnizarea de produse sau prestarea de servicii; |
| --- | --- |

(a)

„informații confidențiale” înseamnă orice informații confidențiale, inclusiv informații care fac obiectul normelor privind protecția datelor, al obligației păstrării secretului profesional, al normelor privind secretul profesional cuprinse în Directiva 2013/36/UE, sau orice documente clasificate drept „ECB-CONFIDENTIAL” sau „ECB-SECRET” în temeiul regimului de confidențialitate al BCE, exclusiv orice informații privind persoane care au un raport de muncă cu BCE sau relații contractuale directe sau indirecte cu BCE pentru execuția de lucrări, furnizarea de produse sau prestarea de servicii;

| (b) | „autoritate națională cu competență în materie penală” înseamnă o autoritate națională care are competență în materie penală; |
| --- | --- |

(b)

„autoritate națională cu competență în materie penală” înseamnă o autoritate națională care are competență în materie penală;

| (c) | „autoritate națională competentă” (ANC) are sensul definit la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013. Acesta nu aduce atingere mecanismelor existente în temeiul legislației naționale care alocă anumite atribuții de supraveghere unei BCN care nu este desemnată drept ANC. În ceea ce privește astfel de mecanisme, o trimitere la o ANC din prezenta decizie se referă și la BCN în ceea ce privește atribuțiile de supraveghere alocate acesteia prin legislația națională. |
| --- | --- |

(c)

„autoritate națională competentă” (ANC) are sensul definit la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013. Acesta nu aduce atingere mecanismelor existente în temeiul legislației naționale care alocă anumite atribuții de supraveghere unei BCN care nu este desemnată drept ANC. În ceea ce privește astfel de mecanisme, o trimitere la o ANC din prezenta decizie se referă și la BCN în ceea ce privește atribuțiile de supraveghere alocate acesteia prin legislația națională.

Articolul 2

Solicitări primite de BCE de la autorități naționale cu competență în materie penală

(1)   La solicitarea unei autorități naționale cu competență în materie penală, BCE poate furniza unei ANC sau BCN informații confidențiale pe care le deține și care au legătură cu atribuțiile conferite BCE prin Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 sau cu politica monetară sau alte misiuni legate de SEBC/Eurosistem în vederea divulgării către autoritatea națională cu competență în materie penală relevantă în următoarele condiții:

| (a) | ANC sau BCN în cauză se obligă să acționeze în numele BCE atunci când răspunde unei astfel de solicitări; |
| --- | --- |

(a)

ANC sau BCN în cauză se obligă să acționeze în numele BCE atunci când răspunde unei astfel de solicitări;

| (b) | fie (i) în temeiul legislației naționale sau a Uniunii există o obligație expresă de divulgare de astfel de informații către o autoritate națională cu competență în materie penală, fie (ii) cadrul juridic relevant permite divulgarea de astfel de informații confidențiale și nu există motive imperative pentru a refuza divulgarea de astfel de informații, motive care să aibă legătură cu salvgardarea intereselor Uniunii sau pentru evitarea oricărei interferențe cu funcționarea și independența BCE, în special prin punerea în pericol a îndeplinirii misiunilor acesteia; |
| --- | --- |

(b)

fie (i) în temeiul legislației naționale sau a Uniunii există o obligație expresă de divulgare de astfel de informații către o autoritate națională cu competență în materie penală, fie (ii) cadrul juridic relevant permite divulgarea de astfel de informații confidențiale și nu există motive imperative pentru a refuza divulgarea de astfel de informații, motive care să aibă legătură cu salvgardarea intereselor Uniunii sau pentru evitarea oricărei interferențe cu funcționarea și independența BCE, în special prin punerea în pericol a îndeplinirii misiunilor acesteia;

| (c) | ANC sau BCN în cauză se obligă să ceară autorității naționale cu competență în materie penală solicitante să garanteze protecția împotriva publicării a informațiilor confidențiale pe care i le-au transmis. |
| --- | --- |

(c)

ANC sau BCN în cauză se obligă să ceară autorității naționale cu competență în materie penală solicitante să garanteze protecția împotriva publicării a informațiilor confidențiale pe care i le-au transmis.

(2)   Alineatul (1) nu aduce atingere prevederilor specifice ale legislației naționale sau a Uniunii referitoare la divulgarea de astfel de informații confidențiale.

Articolul 3

Solicitări primite de ANC sau BCN de la autorități naționale cu competență în materie penală

(1)   BCN solicită ANC și BCN să agreeze ca, la primirea unei solicitări din partea unei autorități naționale cu competență în materie penală în vederea divulgării de informații confidențiale care au legătură cu atribuțiile conferite BCE prin Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 sau cu politica monetară sau alte misiuni legate de SEBC/Eurosistem, să consulte BCE, atunci când este posibil, cu privire la elaborarea răspunsului, indiferent dacă BCE sau ANC sau BCN relevantă deține informațiile în cauză. BCE indică dacă informațiile în cauză pot fi divulgate și, după caz, dacă există motive imperative legate de nevoia de salvgardare a intereselor Uniunii sau de evitare a oricărei interferențe cu funcționarea și independența BCE pentru a refuza divulgarea informațiilor confidențiale în cauză. BCE oferă aceste indicații ANC sau BCN cu condiția să fie consultată în timp util înainte ca ANC sau BCN să adopte o decizie finală și să furnizeze un răspuns final la solicitarea respectivă.

(2)   BCE solicită ANC să agreeze să informeze BCE în timp util și, în orice caz, înainte de a furniza un răspuns final, cu privire la solicitările de transmitere de informații confidențiale primite de la autorități naționale cu competență în materie penală în ceea ce privește instituțiile de credit mai puțin semnificative supravegheate direct de ANC în cauză în exercitarea atribuțiilor în materie de supraveghere ale acesteia prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1024/2013, atunci când ANC respectivă apreciază că informațiile solicitate au caracter semnificativ sau că divulgarea acestora poate afecta negativ reputația MUS. BCE depune diligențele necesare pentru a pregăti răspunsul până la termenul indicat de ANC în cauză, dacă acel termen este rezonabil, justificabil în mod obiectiv și expiră înainte ca ANC să adopte o decizie finală și să furnizeze un răspuns final autorității naționale cu competență în materie penală.

(3)   BCE solicită ANC și BCN să agreeze să informeze regulat BCE cu privire la toate solicitările primite de la autorități naționale cu competență în materie penală atunci când BCE nu a fost consultată în conformitate cu alineatul (1) sau informată în conformitate cu alineatul (2) din motive care se încadrează în afara sferei de control a acestora și, dacă este posibil, cu privire la orice informații divulgate din cauza unor astfel de solicitări.

Articolul 4

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Adoptată la Frankfurt pe Main, 30 iunie 2016.

Președintele BCE

Mario DRAGHI

---

(1)  
  JO L 80, 18.3.2004, p. 33.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 468/2014 al Băncii Centrale Europene din 16 aprilie 2014 de instituire a cadrului de cooperare la nivelul Mecanismului unic de supraveghere între Banca Centrală Europeană și autoritățile naționale competente și cu autoritățile naționale desemnate (Regulamentul-cadru privind MUS) (BCE/2014/17) (JO L 141, 14.5.2014, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului din 15 octombrie 2013 de conferire a unor atribuții specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (JO L 287, 29.10.2013, p. 63).

3

(4)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

4

---

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 16.7.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 192/77 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 192/77

---

DECIZIA NR. 3/2016 A COMITETULUI AMBASADORILOR ACP-UE

din 12 iulie 2016

privind revizuirea anexei III la Acordul de parteneriat ACP-UE [2016/1163]

COMITETUL AMBASADORILOR ACP-UE,

având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte (1) (Acordul de parteneriat ACP-UE), în special articolul 100,

întrucât:

| (1) | Articolul 100 din Acordul de parteneriat ACP-UE prevede că anexele Ia, Ib, II, III, IV și VI la acesta pot fi revizuite, corectate și/sau modificate de către Consiliul de miniștri ACP-UE, pe baza unei recomandări din partea Comitetului de cooperare pentru finanțarea dezvoltării ACP-UE. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 100 din Acordul de parteneriat ACP-UE prevede că anexele Ia, Ib, II, III, IV și VI la acesta pot fi revizuite, corectate și/sau modificate de către Consiliul de miniștri ACP-UE, pe baza unei recomandări din partea Comitetului de cooperare pentru finanțarea dezvoltării ACP-UE.

| (2) | În conformitate cu articolul 15 alineatul (4) din Acordul de parteneriat ACP-UE, Consiliul de miniștri ACP-UE poate delega competențe Comitetului ambasadorilor ACP-UE. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 15 alineatul (4) din Acordul de parteneriat ACP-UE, Consiliul de miniștri ACP-UE poate delega competențe Comitetului ambasadorilor ACP-UE.

| (3) | Articolul 2 din anexa III la Acordul de parteneriat ACP-UE se referă la Centrul pentru Dezvoltarea Întreprinderii (CDI). În temeiul articolului 2 alineatul (6) litera (a) din anexa III menționată, Comitetul ambasadorilor ACP-UE este numit în calitate de autoritate de supraveghere a CDI având, între altele, responsabilitatea stabilirii statutului CDI, care a fost adoptat prin Decizia nr. 8/2005 a Comitetului ambasadorilor ACP-CE (2) (Statutul CDI). În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din anexa III, Comitetul executiv al CDI este, între altele, responsabil de adoptarea regulamentului financiar al CDI și a statutului personalului CDI. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 2 din anexa III la Acordul de parteneriat ACP-UE se referă la Centrul pentru Dezvoltarea Întreprinderii (CDI). În temeiul articolului 2 alineatul (6) litera (a) din anexa III menționată, Comitetul ambasadorilor ACP-UE este numit în calitate de autoritate de supraveghere a CDI având, între altele, responsabilitatea stabilirii statutului CDI, care a fost adoptat prin Decizia nr. 8/2005 a Comitetului ambasadorilor ACP-CE (2) (Statutul CDI). În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din anexa III, Comitetul executiv al CDI este, între altele, responsabil de adoptarea regulamentului financiar al CDI și a statutului personalului CDI.

| (4) | Articolul 1 din Statutul CDI stabilește principiul personalității juridice a CDI. |
| --- | --- |

(4)

Articolul 1 din Statutul CDI stabilește principiul personalității juridice a CDI.

| (5) | Articolele 9 și 10 din Statutul CDI definesc mandatul și componența Comitetului executiv al CDI. |
| --- | --- |

(5)

Articolele 9 și 10 din Statutul CDI definesc mandatul și componența Comitetului executiv al CDI.

| (6) | În cadrul celei de a 39-a sesiuni care a avut loc la Nairobi, Kenya, în perioada 19-20 iunie 2014, Consiliul de miniștri ACP-UE a convenit, printr-o declarație comună, să continue procesul de închidere ordonată a CDI și să modifice anexa III la Acordul de parteneriat ACP-UE și, în acest scop, să delege Comitetului ambasadorilor ACP-UE competențe pentru a continua acest proces în vederea adoptării deciziilor necesare, inclusiv modificarea relevantă a anexei III menționate. |
| --- | --- |

(6)

În cadrul celei de a 39-a sesiuni care a avut loc la Nairobi, Kenya, în perioada 19-20 iunie 2014, Consiliul de miniștri ACP-UE a convenit, printr-o declarație comună, să continue procesul de închidere ordonată a CDI și să modifice anexa III la Acordul de parteneriat ACP-UE și, în acest scop, să delege Comitetului ambasadorilor ACP-UE competențe pentru a continua acest proces în vederea adoptării deciziilor necesare, inclusiv modificarea relevantă a anexei III menționate.

| (7) | Prin declarația comună a Consiliului de miniștri ACP-UE menționată anterior a fost instituit Grupul de lucru comun ACP-UE pentru a se asigura faptul că CDI este închis în cele mai bune condiții. |
| --- | --- |

(7)

Prin declarația comună a Consiliului de miniștri ACP-UE menționată anterior a fost instituit Grupul de lucru comun ACP-UE pentru a se asigura faptul că CDI este închis în cele mai bune condiții.

| (8) | Prin Decizia nr. 4/2014 (3), Comitetul ambasadorilor ACP-UE a autorizat Comitetul executiv al CDI să ia toate măsurile adecvate pentru a pregăti închiderea CDI. Ulterior, Comitetul executiv al CDI a semnat un contract cu un curator până la 31 decembrie 2016. |
| --- | --- |

(8)

Prin Decizia nr. 4/2014 (3), Comitetul ambasadorilor ACP-UE a autorizat Comitetul executiv al CDI să ia toate măsurile adecvate pentru a pregăti închiderea CDI. Ulterior, Comitetul executiv al CDI a semnat un contract cu un curator până la 31 decembrie 2016.

| (9) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din Decizia nr. 4/2014, planul de închidere prevede finalizarea fazei de lichidare până la 31 decembrie 2016 (faza de închidere). Comitetul executiv al CDI a aprobat planul de închidere definitivă la 29-30 iunie 2015, așadar CDI a intrat în faza de închidere. |
| --- | --- |

(9)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din Decizia nr. 4/2014, planul de închidere prevede finalizarea fazei de lichidare până la 31 decembrie 2016 (faza de închidere). Comitetul executiv al CDI a aprobat planul de închidere definitivă la 29-30 iunie 2015, așadar CDI a intrat în faza de închidere.

| (10) | Faza de închidere ar trebui să fie urmată de o „fază pasivă”, în care CDI va exista exclusiv în scopul lichidării sale. Faza pasivă, care urmează să fie gestionată de un curator, poate cuprinde sarcini administrative, între altele, păstrarea arhivelor CDI, rezolvarea formalităților administrative sau gestionarea litigiilor restante care nu au putut fi soluționate în faza de închidere. Faza pasivă ar trebui să înceapă în prima zi de după faza de închidere, respectiv la 1 ianuarie 2017. Faza pasivă ar trebui să se încheie după o perioadă de patru ani sau când CDI își va fi achitat toate datoriile și lichidat toate activele, în cazul în care acest moment survine mai devreme de patru ani. |
| --- | --- |

(10)

Faza de închidere ar trebui să fie urmată de o „fază pasivă”, în care CDI va exista exclusiv în scopul lichidării sale. Faza pasivă, care urmează să fie gestionată de un curator, poate cuprinde sarcini administrative, între altele, păstrarea arhivelor CDI, rezolvarea formalităților administrative sau gestionarea litigiilor restante care nu au putut fi soluționate în faza de închidere. Faza pasivă ar trebui să înceapă în prima zi de după faza de închidere, respectiv la 1 ianuarie 2017. Faza pasivă ar trebui să se încheie după o perioadă de patru ani sau când CDI își va fi achitat toate datoriile și lichidat toate activele, în cazul în care acest moment survine mai devreme de patru ani.

| (11) | În conformitate cu articolul 26 alineatul (1) din Regulamentul financiar al CDI, adoptat prin Decizia nr. 5/2004 a Comitetului ambasadorilor ACP-CE (4), contabilitatea CDI ar trebui să se închidă la sfârșitul exercițiului financiar pentru a întocmi situațiile financiare ale CDI. Prin urmare, auditul statutar al exercițiului 2016 legat de faza de închidere ar trebui finalizat cel mai târziu până la 30 iunie 2017. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu articolul 26 alineatul (1) din Regulamentul financiar al CDI, adoptat prin Decizia nr. 5/2004 a Comitetului ambasadorilor ACP-CE (4), contabilitatea CDI ar trebui să se închidă la sfârșitul exercițiului financiar pentru a întocmi situațiile financiare ale CDI. Prin urmare, auditul statutar al exercițiului 2016 legat de faza de închidere ar trebui finalizat cel mai târziu până la 30 iunie 2017.

| (12) | Modificarea anexei III la Acordul de parteneriat ACP-UE se referă la eliminarea trimiterilor la CDI. Prezenta decizie constituie noul cadru juridic al CDI de la începutul fazei pasive, respectiv de la 1 ianuarie 2017. |
| --- | --- |

(12)

Modificarea anexei III la Acordul de parteneriat ACP-UE se referă la eliminarea trimiterilor la CDI. Prezenta decizie constituie noul cadru juridic al CDI de la începutul fazei pasive, respectiv de la 1 ianuarie 2017.

| (13) | În temeiul articolului 95 alineatul (1) din Acordul de parteneriat ACP-UE, acordul va expira în 2020. Prin urmare, ar trebui stabilite structurile de guvernanță aplicabile funcționării CDI în faza pasivă și pentru perioada de după 29 februarie 2020, |
| --- | --- |

(13)

În temeiul articolului 95 alineatul (1) din Acordul de parteneriat ACP-UE, acordul va expira în 2020. Prin urmare, ar trebui stabilite structurile de guvernanță aplicabile funcționării CDI în faza pasivă și pentru perioada de după 29 februarie 2020,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Pentru a reflecta încetarea activităților CDI până la 31 decembrie 2016, anexa III la Acordul de parteneriat ACP-UE se modifică după cum urmează:

| 1. | Titlul anexei III se înlocuiește cu textul următor:


  „SPRIJIN INSTITUȚIONAL”. |
| --- | --- |

1.

Titlul anexei III se înlocuiește cu textul următor:

„SPRIJIN INSTITUȚIONAL”.

| 2. | Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:
  „Cooperarea sprijină mecanismul instituțional care promovează agricultura și dezvoltarea rurală. În acest context, cooperarea contribuie la consolidarea și la creșterea rolului Centrului tehnic pentru cooperare agricolă și rurală (CTA) în dezvoltarea capacităților instituționale ale țărilor ACP, în special a gestionării informațiilor, pentru a îmbunătăți accesul la tehnologiile care vizează creșterea productivității agriculturii, a nivelului de comercializare, de securitate alimentară și de dezvoltare rurală.” |
| --- | --- |

2.

Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„Cooperarea sprijină mecanismul instituțional care promovează agricultura și dezvoltarea rurală. În acest context, cooperarea contribuie la consolidarea și la creșterea rolului Centrului tehnic pentru cooperare agricolă și rurală (CTA) în dezvoltarea capacităților instituționale ale țărilor ACP, în special a gestionării informațiilor, pentru a îmbunătăți accesul la tehnologiile care vizează creșterea productivității agriculturii, a nivelului de comercializare, de securitate alimentară și de dezvoltare rurală.”

| 3. | Articolul 2 se elimină. |
| --- | --- |

3.

Articolul 2 se elimină.

| 4. | Articolul 3 se renumerotează și devine articolul 2. |
| --- | --- |

4.

Articolul 3 se renumerotează și devine articolul 2.

Articolul 2

(1)   Înainte de sfârșitul fazei de închidere, și anume înainte de 31 decembrie 2016, Comisia Europeană contractează un curator pentru a asigura executarea fazei pasive începând cu 1 ianuarie 2017, pentru o perioadă de 4 ani sau până când CDI își va fi achitat toate datoriile și lichidat toate activele, în cazul în care acest moment survine mai devreme de 4 ani.

(2)   Curatorul este responsabil pentru executarea fazei pasive. Curatorul prezintă Comitetului ambasadorilor ACP-UE rapoarte anuale privind progresele înregistrate cu privire la executarea fazei pasive.

Articolul 3

(1)   Statutul CDI, Regulamentul financiar al CDI și Statutul personalului CDI rămân în vigoare până la sfârșitul fazei de închidere.

Prezenta decizie constituie noul cadru juridic al CDI începând cu 1 ianuarie 2017.

(2)   Începând cu 1 ianuarie 2017, personalitatea juridică a CDI, astfel cum este definită la articolul 1 din Statutul CDI, este menținută numai în scopul lichidării CDI.

(3)   Pe durata fazei pasive, Comitetul executiv al CDI, astfel cum este instituit la articolele 9 și 10 din Statutul CDI, va continua să existe până la data deciziei Comitetului ambasadorilor ACP-UE privind propunerea de descărcare de gestiune în temeiul articolului 4 din Decizia nr. 4/2014.

Începând cu faza pasivă, sarcinile Comitetului executiv al CDI se limitează la aprobarea raportului de închidere, adoptarea conturilor legate de faza de închidere și transmiterea unei propuneri privind descărcarea de gestiune către Comitetul ambasadorilor ACP-UE în vederea luării unei decizii. Începând cu 1 ianuarie 2017, Comitetul executiv al CDI organizează cel mult o reuniune pe an. Acest fapt nu exclude posibilitatea ca deciziile Comitetului executiv să fie luate prin procedură scrisă.

Cu excepția cazului în care Comitetul ambasadorilor ACP-UE decide altfel, descărcarea de gestiune se consideră aprobată în termen de trei luni de la data transmiterii propunerii sau până la data de 31 decembrie 2017, dacă intervine mai devreme.

(4)   Costurile aferente fazei pasive sunt finanțate din cel de Al 11-lea fond european de dezvoltare.

(5)   Pentru creanțele CDI față de terți și pentru creanțele terților față de CDI se aplică un termen de prescripție de trei ani începând cu 1 ianuarie 2017.

Articolul 4

Mandatul Grupului de lucru comun ACP-UE în ceea ce privește închiderea CDI, așa cum s-a stabilit prin Declarația comună a Consiliului de miniștri ACP-UE din 19-20 iunie 2014, ia sfârșit în momentul în care Comitetul ambasadorilor ACP-UE adoptă decizia privind propunerea de descărcare de gestiune în temeiul articolului 4 din Decizia nr. 4/2014.

Articolul 5

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării, cu excepția articolului 1, care intră în vigoare la 1 ianuarie 2017.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2016.

Pentru Comitetul ambasadorilor ACP-UE

Președintele

R.J. MENGA

---

(1)  Acord semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (JO L 317, 15.12.2000, p. 3), astfel cum a fost modificat prin acordul semnat la Luxemburg la 25 iunie 2005 (JO L 209, 11.8.2005, p. 27) și prin acordul semnat la Ouagadougou la 22 iunie 2010 (JO L 287, 4.11.2010, p. 3).

1

(2)  Decizia nr. 8/2005 a Comitetului ambasadorilor ACP-CE din 20 iulie 2005 privind statutul și regulamentul de procedură ale Centrului pentru Dezvoltarea Întreprinderii (JO L 66, 8.3.2006, p. 16).

2

(3)  Decizia nr. 4/2014 din 23 octombrie 2014 a Comitetului ambasadorilor ACP-UE privind mandatul care urmează să fie acordat Comitetului executiv al Centrului pentru Dezvoltarea Întreprinderii (CDI) (JO L 330, 15.11.2014, p. 61).

3

(4)  Decizia nr. 5/2004 a Comitetului ambasadorilor ACP-CE din 17 decembrie 2004 privind Regulamentul financiar al Centrului pentru dezvoltarea întreprinderilor (JO L 70, 9.3.2006, p. 52).

4

---