# Az Európai Unió L 193/2016

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 193 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 59. évfolyam2016. július 19. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 193

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

59. évfolyam2016. július 19.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Tanács (EU) 2016/1164 irányelve (2016. július 12.) a belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról | 1 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

IRÁNYELVEK

*

A Tanács (EU) 2016/1164 irányelve (2016. július 12.) a belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról

1

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2016/1165 rendelete (2016. július 18.) a Kongói Demokratikus Köztársaság tekintetében a fegyverembargót megsértő személyekkel szemben meghatározott, egyedi korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 1183/2005/EK rendelet módosításáról | 15 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1166 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. május 17.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet X. mellékletének a cukorágazatban 2017. október 1-jétől alkalmazandó cukorrépa-felvásárlási feltételek tekintetében történő módosításáról | 17 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1167 végrehajtási rendelete (2016. július 18.) a többek között a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó és a többek között a Koreai Köztársaságból feladott – akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kiterjesztett végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 102/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet módosításáról | 19 |
| | | A Bizottság (EU) 2016/1168 végrehajtási rendelete (2016. július 18.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 25 |
| | | A Bizottság (EU) 2016/1169 végrehajtási rendelete (2016. július 18.) a fokhagymára vonatkozóan a 341/2007/EK rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében 2016. július 1. és 7. között benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiségekre alkalmazandó elosztási együttható megállapításáról | 27 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2016/1170 határozata (2016. július 12.) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodással létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása és szakértői munkacsoportok létrehozása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról | 29 |
| | * | A Tanács (EU) 2016/1171 határozata (2016. július 12.) az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról | 38 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2016/1172 határozata (2016. július 18.) az Európai Unió nigeri KBVP-missziójáról (EUCAP Száhel Niger) szóló 2012/392/KKBP határozat módosításáról | 106 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2016/1173 határozata (2016. július 18.) a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról | 108 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1174 végrehajtási határozata (2016. július 15.) a Spanyolország által az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 36. cikkének megfelelően előterjesztett, egy difenakumot tartalmazó biocid termékre vonatkozóan megadott engedéllyel kapcsolatos feltételekről
  (az értesítés a C(2016) 4380. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 110 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1175 végrehajtási határozata (2016. július 15.) az Egyesült Királyság által az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 36. cikkének megfelelően előterjesztett, egy spinozadot tartalmazó biocid termékre vonatkozóan megadott engedéllyel kapcsolatos feltételekről
  (az értesítés a C(2016) 4385. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 113 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1176 végrehajtási határozata (2016. július 18.) a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó egyes, menetes temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalával kapcsolatos részleges időközi felülvizsgálat megszüntetéséről | 115 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2016/1165 rendelete (2016. július 18.) a Kongói Demokratikus Köztársaság tekintetében a fegyverembargót megsértő személyekkel szemben meghatározott, egyedi korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 1183/2005/EK rendelet módosításáról

15

*

A Bizottság (EU) 2016/1166 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. május 17.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet X. mellékletének a cukorágazatban 2017. október 1-jétől alkalmazandó cukorrépa-felvásárlási feltételek tekintetében történő módosításáról

17

*

A Bizottság (EU) 2016/1167 végrehajtási rendelete (2016. július 18.) a többek között a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó és a többek között a Koreai Köztársaságból feladott – akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kiterjesztett végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 102/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet módosításáról

19

A Bizottság (EU) 2016/1168 végrehajtási rendelete (2016. július 18.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

25

A Bizottság (EU) 2016/1169 végrehajtási rendelete (2016. július 18.) a fokhagymára vonatkozóan a 341/2007/EK rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében 2016. július 1. és 7. között benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiségekre alkalmazandó elosztási együttható megállapításáról

27

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2016/1170 határozata (2016. július 12.) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodással létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása és szakértői munkacsoportok létrehozása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

29

*

A Tanács (EU) 2016/1171 határozata (2016. július 12.) az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

38

*

A Tanács (KKBP) 2016/1172 határozata (2016. július 18.) az Európai Unió nigeri KBVP-missziójáról (EUCAP Száhel Niger) szóló 2012/392/KKBP határozat módosításáról

106

*

A Tanács (KKBP) 2016/1173 határozata (2016. július 18.) a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról

108

*

A Bizottság (EU) 2016/1174 végrehajtási határozata (2016. július 15.) a Spanyolország által az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 36. cikkének megfelelően előterjesztett, egy difenakumot tartalmazó biocid termékre vonatkozóan megadott engedéllyel kapcsolatos feltételekről
  (az értesítés a C(2016) 4380. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2016) 4380. számú dokumentummal történt)

1

110

*

A Bizottság (EU) 2016/1175 végrehajtási határozata (2016. július 15.) az Egyesült Királyság által az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 36. cikkének megfelelően előterjesztett, egy spinozadot tartalmazó biocid termékre vonatkozóan megadott engedéllyel kapcsolatos feltételekről
  (az értesítés a C(2016) 4385. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2016) 4385. számú dokumentummal történt)

1

113

*

A Bizottság (EU) 2016/1176 végrehajtási határozata (2016. július 18.) a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó egyes, menetes temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalával kapcsolatos részleges időközi felülvizsgálat megszüntetéséről

115

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről szóló 2009/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2016. május 27-i (EU) 2016/844 bizottsági irányelvhez ( HL L 141., 2016.5.28. ) | 117 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről szóló 2009/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2016. május 27-i (EU) 2016/844 bizottsági irányelvhez ( HL L 141., 2016.5.28. )

( HL L 141., 2016.5.28. )

117

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

IRÁNYELVEK

| 2016.7.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/1

---

A TANÁCS (EU) 2016/1164 IRÁNYELVE

(2016. július 12.)

a belső piac működését közvetlenül érintő adókikerülési gyakorlatok elleni szabályok megállapításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 115. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

különleges jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | A nemzetközi adózás területét érintő jelenlegi politikai prioritások rávilágítanak arra, hogy biztosítani kell az adóknak a nyereség és az érték keletkezése helyén történő megfizetését. Ezért elengedhetetlen, hogy helyreálljon az adórendszerek igazságosságába vetett bizalom, és a kormányok hatékonyan gyakorolhassák adóügyi szuverenitásukat. Ezen új politikai célkitűzések alapján konkrét fellépésekre irányuló ajánlások kerültek megfogalmazásra a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnek (OECD) az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás (BEPS) elleni kezdeményezése keretében. Az Európai Tanács 2013. március 13–14-i és 2013. december 19–20-i következtetéseiben üdvözölte ezt a törekvést. Az igazságosabb adózás iránti igényre reagálva a Bizottság 2015. június 17-i közleményében cselekvési tervet határozott meg az Európai Unión belüli méltányos és hatékony társasági adózásra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A nemzetközi adózás területét érintő jelenlegi politikai prioritások rávilágítanak arra, hogy biztosítani kell az adóknak a nyereség és az érték keletkezése helyén történő megfizetését. Ezért elengedhetetlen, hogy helyreálljon az adórendszerek igazságosságába vetett bizalom, és a kormányok hatékonyan gyakorolhassák adóügyi szuverenitásukat. Ezen új politikai célkitűzések alapján konkrét fellépésekre irányuló ajánlások kerültek megfogalmazásra a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnek (OECD) az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás (BEPS) elleni kezdeményezése keretében. Az Európai Tanács 2013. március 13–14-i és 2013. december 19–20-i következtetéseiben üdvözölte ezt a törekvést. Az igazságosabb adózás iránti igényre reagálva a Bizottság 2015. június 17-i közleményében cselekvési tervet határozott meg az Európai Unión belüli méltányos és hatékony társasági adózásra vonatkozóan.

| (2) | Az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás elleni 15 OECD-fellépésről szóló végleges jelentéseket 2015. október 5-én tették közzé. Ezt a végeredményt a 2015. december 8-i következtetéseiben a Tanács is üdvözölte. A következtetésekben a Tanács hangsúlyozta annak szükségességét, hogy uniós szinten közös, ugyanakkor rugalmas megoldásokat kell találni, amelyek összhangban vannak az OECD BEPS következtetéseivel. Támogatta továbbá az OECD BEPS következtetések hatékony, gyors és koordinált végrehajtását uniós szinten, és úgy vélte, hogy az uniós végrehajtás eszközeként uniós irányelveket lenne célszerű alkalmazni. Az egységes piac jó működése érdekében alapvető fontosságú, hogy a tagállamok – minimális követelményként – teljesítsék az adóalap-erózióra és a nyereségátcsoportosításra vonatkozó kötelezettségvállalásaikat, tágabb körben pedig lépjenek fel az adókikerülési gyakorlatok visszaszorítása, valamint a méltányos és eredményes uniós adózás biztosítása érdekében, és mindezt megfelelően koherens és összehangolt módon tegyék. Egy szorosan integrált gazdaságok által alkotott piacon közös stratégiai megközelítésekre és összehangolt fellépésre van szükség a belső piac működésének javításához és az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás elleni kezdeményezés pozitív hatásainak optimalizálásához. Ezen túlmenően csak egy közös keret segítségével lehet megakadályozni a piac széttagolódását, és véget vetni a jelenleg tapasztalható különbségeknek és piaci torzulásoknak. Végezetül pedig az Unió-szerte közös irányvonalat tükröző nemzeti végrehajtási intézkedések jogbiztonságot nyújtanának az adózók számára a tekintetben, hogy a szóban forgó intézkedések összeegyeztethetőek az uniós joggal. |
| --- | --- |

(2)

Az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás elleni 15 OECD-fellépésről szóló végleges jelentéseket 2015. október 5-én tették közzé. Ezt a végeredményt a 2015. december 8-i következtetéseiben a Tanács is üdvözölte. A következtetésekben a Tanács hangsúlyozta annak szükségességét, hogy uniós szinten közös, ugyanakkor rugalmas megoldásokat kell találni, amelyek összhangban vannak az OECD BEPS következtetéseivel. Támogatta továbbá az OECD BEPS következtetések hatékony, gyors és koordinált végrehajtását uniós szinten, és úgy vélte, hogy az uniós végrehajtás eszközeként uniós irányelveket lenne célszerű alkalmazni. Az egységes piac jó működése érdekében alapvető fontosságú, hogy a tagállamok – minimális követelményként – teljesítsék az adóalap-erózióra és a nyereségátcsoportosításra vonatkozó kötelezettségvállalásaikat, tágabb körben pedig lépjenek fel az adókikerülési gyakorlatok visszaszorítása, valamint a méltányos és eredményes uniós adózás biztosítása érdekében, és mindezt megfelelően koherens és összehangolt módon tegyék. Egy szorosan integrált gazdaságok által alkotott piacon közös stratégiai megközelítésekre és összehangolt fellépésre van szükség a belső piac működésének javításához és az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás elleni kezdeményezés pozitív hatásainak optimalizálásához. Ezen túlmenően csak egy közös keret segítségével lehet megakadályozni a piac széttagolódását, és véget vetni a jelenleg tapasztalható különbségeknek és piaci torzulásoknak. Végezetül pedig az Unió-szerte közös irányvonalat tükröző nemzeti végrehajtási intézkedések jogbiztonságot nyújtanának az adózók számára a tekintetben, hogy a szóban forgó intézkedések összeegyeztethetőek az uniós joggal.

| (3) | Szabályokat kell megállapítani a belső piacon tapasztalható agresszív adótervezés elleni védelem átlagos szintjének megerősítése érdekében. Mivel ezeknek a szabályoknak alkalmazására 28 különböző társaságiadó-rendszerben lesz szükség, általános rendelkezésekre kell korlátozni őket, míg a végrehajtást a tagállamok hatáskörében kell hagyni, mivel tagállami szinten megfelelőbben lehet az említett szabályok konkrét elemeit oly módon alakítani, hogy azok a lehető legjobban illeszkedjenek az adott társaságiadó-rendszerhez. E célkitűzés elérhetővé válna azzal, ha uniós szinten kialakításra kerülne a nemzeti társaságiadó-rendszerek minimális szintű védelme az adókikerülési gyakorlatokkal szemben. Ezért annak érdekében, hogy a belső piac egészében hatékonyabb legyen a küzdelem az adókikerülési gyakorlatok ellen, biztosítani kell a koordinációt az adóalap-erózióval és a nyereségátcsoportosítással szembeni 15 OECD-fellépés eredményeinek végrehajtását célzó tagállami intézkedések között. Ezért a belső piac meghatározott területein meg kell állapítani a védelem közös, minimális szintjét. |
| --- | --- |

(3)

Szabályokat kell megállapítani a belső piacon tapasztalható agresszív adótervezés elleni védelem átlagos szintjének megerősítése érdekében. Mivel ezeknek a szabályoknak alkalmazására 28 különböző társaságiadó-rendszerben lesz szükség, általános rendelkezésekre kell korlátozni őket, míg a végrehajtást a tagállamok hatáskörében kell hagyni, mivel tagállami szinten megfelelőbben lehet az említett szabályok konkrét elemeit oly módon alakítani, hogy azok a lehető legjobban illeszkedjenek az adott társaságiadó-rendszerhez. E célkitűzés elérhetővé válna azzal, ha uniós szinten kialakításra kerülne a nemzeti társaságiadó-rendszerek minimális szintű védelme az adókikerülési gyakorlatokkal szemben. Ezért annak érdekében, hogy a belső piac egészében hatékonyabb legyen a küzdelem az adókikerülési gyakorlatok ellen, biztosítani kell a koordinációt az adóalap-erózióval és a nyereségátcsoportosítással szembeni 15 OECD-fellépés eredményeinek végrehajtását célzó tagállami intézkedések között. Ezért a belső piac meghatározott területein meg kell állapítani a védelem közös, minimális szintjét.

| (4) | Olyan szabályokat kell megállapítani, melyek egy adott tagállamban a társasági adó hatálya alá tartozó valamennyi adózóra alkalmazni kell. Nem célszerű ezen irányelv hatályát az olyan gazdálkodó szervezetekre is kiterjeszteni, amelyek nem tartoznak társaságiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá valamely tagállamban – ilyenek lennének különösen az adózási szempontból átlátható gazdálkodó szervezetek –, mivel ez azzal járna, hogy a hatályt a nemzeti adók meglehetősen széles körére ki kellene terjeszteni. A szóban forgó szabályoknak a társaságiadó-alanyok adott esetben más tagállam(ok)ban található állandó telephelyeire is vonatkozniuk kellene. A társaságiadó-alanyok rendelkezhetnek adóügyi illetőséggel valamely tagállamban vagy alapíthatóak valamely tagállam törvényei szerint. Az említett szabályoknak valamely harmadik országban adóügyi illetőséggel rendelkező gazdálkodó szervezetek tagállami állandó telephelyeire is vonatkozniuk kell. |
| --- | --- |

(4)

Olyan szabályokat kell megállapítani, melyek egy adott tagállamban a társasági adó hatálya alá tartozó valamennyi adózóra alkalmazni kell. Nem célszerű ezen irányelv hatályát az olyan gazdálkodó szervezetekre is kiterjeszteni, amelyek nem tartoznak társaságiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá valamely tagállamban – ilyenek lennének különösen az adózási szempontból átlátható gazdálkodó szervezetek –, mivel ez azzal járna, hogy a hatályt a nemzeti adók meglehetősen széles körére ki kellene terjeszteni. A szóban forgó szabályoknak a társaságiadó-alanyok adott esetben más tagállam(ok)ban található állandó telephelyeire is vonatkozniuk kellene. A társaságiadó-alanyok rendelkezhetnek adóügyi illetőséggel valamely tagállamban vagy alapíthatóak valamely tagállam törvényei szerint. Az említett szabályoknak valamely harmadik országban adóügyi illetőséggel rendelkező gazdálkodó szervezetek tagállami állandó telephelyeire is vonatkozniuk kell.

| (5) | Szabályokat kell megállapítani a belső piacon történő adóalap-erózió ellen és a belső piacról kifelé irányuló nyereségátcsoportosítás ellen. A következő területeken van szükség szabályokra, amelyek hozzájárulnának e célkitűzés eléréséhez: kamatok levonhatóságának korlátozása, tőkekivonás megadóztatása, visszaélés elleni általános szabály, ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok és a hibrid struktúrák kezelésére vonatkozó rendelkezések. Abban az esetben, ha a szóban forgó szabályok alkalmazása kettős adóztatást eredményezne, az adózónak mentességet kell kapnia – az adott esettől függően – a másik tagállamban vagy harmadik országban megfizetett adó levonása révén. A szabályok célja tehát nem csupán az adókikerülési gyakorlatok megakadályozása, hanem egyúttal az egyéb akadályok – mint például a kettős adóztatás – elkerülése is a piacon. |
| --- | --- |

(5)

Szabályokat kell megállapítani a belső piacon történő adóalap-erózió ellen és a belső piacról kifelé irányuló nyereségátcsoportosítás ellen. A következő területeken van szükség szabályokra, amelyek hozzájárulnának e célkitűzés eléréséhez: kamatok levonhatóságának korlátozása, tőkekivonás megadóztatása, visszaélés elleni általános szabály, ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok és a hibrid struktúrák kezelésére vonatkozó rendelkezések. Abban az esetben, ha a szóban forgó szabályok alkalmazása kettős adóztatást eredményezne, az adózónak mentességet kell kapnia – az adott esettől függően – a másik tagállamban vagy harmadik országban megfizetett adó levonása révén. A szabályok célja tehát nem csupán az adókikerülési gyakorlatok megakadályozása, hanem egyúttal az egyéb akadályok – mint például a kettős adóztatás – elkerülése is a piacon.

| (6) | A vállalatcsoportok – annak érdekében, hogy összesített adókötelezettségüket csökkentsék – túlzott mértékű kamatfizetés révén egyre gyakrabban folyamodnak adóalap-erózióhoz és nyereségátcsoportosításhoz. Az ilyen gyakorlatoktól való visszatartás érdekében van szükség a kamatlevonás-korlátozási szabályra, vagyis annak korlátozására, hogy milyen mértékig vonhatóak le a nettó hitelfelvételi költségek. Ezért meg kell határozni egy levonhatósági rátát az adózó kamatfizetés, adózás, értékcsökkenési leírás és amortizáció előtti adóköteles eredményének (earnings before interest, tax, depreciation and amortisation, EBITDA) függvényében. A tagállamok a magasabb szintű védelem biztosítása érdekében ezt a rátát csökkenthetnék, határidőkhöz köthetnék, vagy összeghatárt határozhatnának meg az elhatárolható, illetve visszamenőlegesen elhatárolható le nem vont hitelfelvételi költségekre vonatkozóan. Mivel a cél minimumszabályok megállapítása, a tagállamok számára teret lehetne biztosítani egy olyan alternatív intézkedés elfogadására, amelyben a ráta alapját az adózó kamatfizetés és adózás előtti eredménye (EBIT) képezi, és azt úgy rögzítik, hogy egyenértékű legyen az EBITDA alapján megállapított rátával. A tagállamok továbbá – az ebben az irányelvben meghatározott kamatlevonás-korlátozási szabályon túl – célzott szabályokat is alkalmazhatnak a csoporton belüli idegen tőkével való finanszírozás ellen, különösen ami az alultőkésítési szabályokat illeti. Az adómentes bevételek nem számolhatóak el a levonható hitelfelvételi költségekkel szemben. Ez azért van így, mert csak az adóköteles jövedelmet kell figyelembe venni annak megállapításakor, hogy a kamatokat milyen mértékig lehet levonni. |
| --- | --- |

(6)

A vállalatcsoportok – annak érdekében, hogy összesített adókötelezettségüket csökkentsék – túlzott mértékű kamatfizetés révén egyre gyakrabban folyamodnak adóalap-erózióhoz és nyereségátcsoportosításhoz. Az ilyen gyakorlatoktól való visszatartás érdekében van szükség a kamatlevonás-korlátozási szabályra, vagyis annak korlátozására, hogy milyen mértékig vonhatóak le a nettó hitelfelvételi költségek. Ezért meg kell határozni egy levonhatósági rátát az adózó kamatfizetés, adózás, értékcsökkenési leírás és amortizáció előtti adóköteles eredményének (earnings before interest, tax, depreciation and amortisation, EBITDA) függvényében. A tagállamok a magasabb szintű védelem biztosítása érdekében ezt a rátát csökkenthetnék, határidőkhöz köthetnék, vagy összeghatárt határozhatnának meg az elhatárolható, illetve visszamenőlegesen elhatárolható le nem vont hitelfelvételi költségekre vonatkozóan. Mivel a cél minimumszabályok megállapítása, a tagállamok számára teret lehetne biztosítani egy olyan alternatív intézkedés elfogadására, amelyben a ráta alapját az adózó kamatfizetés és adózás előtti eredménye (EBIT) képezi, és azt úgy rögzítik, hogy egyenértékű legyen az EBITDA alapján megállapított rátával. A tagállamok továbbá – az ebben az irányelvben meghatározott kamatlevonás-korlátozási szabályon túl – célzott szabályokat is alkalmazhatnak a csoporton belüli idegen tőkével való finanszírozás ellen, különösen ami az alultőkésítési szabályokat illeti. Az adómentes bevételek nem számolhatóak el a levonható hitelfelvételi költségekkel szemben. Ez azért van így, mert csak az adóköteles jövedelmet kell figyelembe venni annak megállapításakor, hogy a kamatokat milyen mértékig lehet levonni.

| (7) | Ha az adózó jogszabályban előírt összevont pénzügyi beszámolókat készítő csoport részét képezi, a csoport egészének a világszintű adósságállományát figyelembe lehet venni annak megállapításakor, hogy feljogosítható-e az adózó nagyobb összegű nettó hitelfelvételi költségek levonására. Célszerű továbbá szabályokat megállapítani egy sajáttőke-alapú mentességi rendelkezésre vonatkozóan, melynek értelmében a kamatlevonás-korlátozási szabály nem alkalmazandó, ha a vállalkozás bizonyítani tudja, hogy a saját tőkéjének a teljes eszközállományhoz viszonyított aránya nagyjából megegyezik a csoportra vetített, ennek megfelelő aránnyal, vagy meghaladja azt. A kamatlevonás-korlátozási szabályt attól függetlenül alkalmazni kell az adózónál felmerülő nettó hitelfelvételi költségek vonatkozásában, hogy a költségek nemzeti szinten, az Unión belül határokon átnyúló formában vagy harmadik országban felvett hitel kapcsán keletkeznek-e, illetve hogy harmadik felektől, kapcsolt vállalkozásoktól vagy a vállalatcsoporton belülről származnak-e. Amennyiben a tagállamban a vállalatcsoport egynél több gazdálkodó szervezetet foglal magában, a tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy a vállalatcsoport egyazon államban található összes tagjának az összesített pozícióját vegye figyelembe a kamat levonhatóságát korlátozó szabályok alkalmazásakor, ideértve adott esetben a gazdálkodó szervezetenkénti külön adózást előíró adórendszer esetét is, amely lehetővé teszi az eredmény vagy a levonható kamatráfordítást el nem érő kamatráfordítás átcsoportosítását a vállalatcsoporton belüli gazdálkodó szervezetek között. |
| --- | --- |

(7)

Ha az adózó jogszabályban előírt összevont pénzügyi beszámolókat készítő csoport részét képezi, a csoport egészének a világszintű adósságállományát figyelembe lehet venni annak megállapításakor, hogy feljogosítható-e az adózó nagyobb összegű nettó hitelfelvételi költségek levonására. Célszerű továbbá szabályokat megállapítani egy sajáttőke-alapú mentességi rendelkezésre vonatkozóan, melynek értelmében a kamatlevonás-korlátozási szabály nem alkalmazandó, ha a vállalkozás bizonyítani tudja, hogy a saját tőkéjének a teljes eszközállományhoz viszonyított aránya nagyjából megegyezik a csoportra vetített, ennek megfelelő aránnyal, vagy meghaladja azt. A kamatlevonás-korlátozási szabályt attól függetlenül alkalmazni kell az adózónál felmerülő nettó hitelfelvételi költségek vonatkozásában, hogy a költségek nemzeti szinten, az Unión belül határokon átnyúló formában vagy harmadik országban felvett hitel kapcsán keletkeznek-e, illetve hogy harmadik felektől, kapcsolt vállalkozásoktól vagy a vállalatcsoporton belülről származnak-e. Amennyiben a tagállamban a vállalatcsoport egynél több gazdálkodó szervezetet foglal magában, a tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy a vállalatcsoport egyazon államban található összes tagjának az összesített pozícióját vegye figyelembe a kamat levonhatóságát korlátozó szabályok alkalmazásakor, ideértve adott esetben a gazdálkodó szervezetenkénti külön adózást előíró adórendszer esetét is, amely lehetővé teszi az eredmény vagy a levonható kamatráfordítást el nem érő kamatráfordítás átcsoportosítását a vállalatcsoporton belüli gazdálkodó szervezetek között.

| (8) | A szabályokból fakadó adminisztratív, és nyilvántartási teher csökkentése céljából – anélkül, hogy ez jelentősen csökkentené a szabályoknak az adózásra gyakorolt hatását – célszerű lehet egy olyan minimum mentesítési szabály előírása is, melynek értelmében egy bizonyos rögzített összeghatárig mindig levonható a kamat nettó összege, amikor ez magasabb levonást eredményez, mint az EBITDA alapján számított ráta. A tagállamoknak lehetősége lenne a rögzített összeghatár csökkentésére a nemzeti szinten előírt adóalap fokozottabb védelme érdekében. Tekintve, hogy a túlzott kamatfizetésekben megnyilvánuló adóalap-erózióra és a nyereségátcsoportosításra alapvetően olyan gazdálkodó szervezeteknél kerül sor, amelyek kapcsolt vállalkozásnak minősülnek, megfelelő és célszerű úgy rendelkezni, hogy a független gazdálkodó szervezetek kizárhatóak a kamatlevonás-korlátozási szabály hatálya alól, tekintettel az adókikerülés esetükben korlátozott mértékű kockázatára. Az új kamatlevonás-korlátozási szabályra való áttérés megkönnyítése érdekében a tagállamok meghatározhatnak átmeneti szabályokat is, amely a meglévő hitelekre terjedne ki, de csak olyan mértékben, amilyen mértékben a hitelfeltételek a későbbiekben nem módosulnak; vagyis egy későbbi módosítás esetében az átmeneti szabály nem lenne alkalmazható a hitel összegének növekedésére vagy futamidejének meghosszabbodására, hanem a hitel eredeti feltételeire lenne korlátozva. Az állami támogatásokra vonatkozó szabályok sérelme nélkül a tagállamok kizárhatnák az olyan hitelek utáni nettó hitelfelvételi költségeket is, amely hitelek felhasználására hosszú távú állami infrastrukturális projektek céljából kerül sor, mivel e finanszírozási megoldások esetében nem áll fenn, vagy alacsony szintű az adóalap-eróziók vagy a nyereségátcsoportosítások kockázata. Ezzel összefüggésben a tagállamoknak megfelelően bizonyítaniuk kellene, hogy az állami infrastrukturális projektek finanszírozási megoldásai olyan egyedi jellemzőkkel bírnak, amelyek indokolttá teszik az e megoldások viszonylatában alkalmazott különleges elbánást, szemben a korlátozó szabály hatálya alá tartozó más finanszírozási megoldásokkal. |
| --- | --- |

(8)

A szabályokból fakadó adminisztratív, és nyilvántartási teher csökkentése céljából – anélkül, hogy ez jelentősen csökkentené a szabályoknak az adózásra gyakorolt hatását – célszerű lehet egy olyan minimum mentesítési szabály előírása is, melynek értelmében egy bizonyos rögzített összeghatárig mindig levonható a kamat nettó összege, amikor ez magasabb levonást eredményez, mint az EBITDA alapján számított ráta. A tagállamoknak lehetősége lenne a rögzített összeghatár csökkentésére a nemzeti szinten előírt adóalap fokozottabb védelme érdekében. Tekintve, hogy a túlzott kamatfizetésekben megnyilvánuló adóalap-erózióra és a nyereségátcsoportosításra alapvetően olyan gazdálkodó szervezeteknél kerül sor, amelyek kapcsolt vállalkozásnak minősülnek, megfelelő és célszerű úgy rendelkezni, hogy a független gazdálkodó szervezetek kizárhatóak a kamatlevonás-korlátozási szabály hatálya alól, tekintettel az adókikerülés esetükben korlátozott mértékű kockázatára. Az új kamatlevonás-korlátozási szabályra való áttérés megkönnyítése érdekében a tagállamok meghatározhatnak átmeneti szabályokat is, amely a meglévő hitelekre terjedne ki, de csak olyan mértékben, amilyen mértékben a hitelfeltételek a későbbiekben nem módosulnak; vagyis egy későbbi módosítás esetében az átmeneti szabály nem lenne alkalmazható a hitel összegének növekedésére vagy futamidejének meghosszabbodására, hanem a hitel eredeti feltételeire lenne korlátozva. Az állami támogatásokra vonatkozó szabályok sérelme nélkül a tagállamok kizárhatnák az olyan hitelek utáni nettó hitelfelvételi költségeket is, amely hitelek felhasználására hosszú távú állami infrastrukturális projektek céljából kerül sor, mivel e finanszírozási megoldások esetében nem áll fenn, vagy alacsony szintű az adóalap-eróziók vagy a nyereségátcsoportosítások kockázata. Ezzel összefüggésben a tagállamoknak megfelelően bizonyítaniuk kellene, hogy az állami infrastrukturális projektek finanszírozási megoldásai olyan egyedi jellemzőkkel bírnak, amelyek indokolttá teszik az e megoldások viszonylatában alkalmazott különleges elbánást, szemben a korlátozó szabály hatálya alá tartozó más finanszírozási megoldásokkal.

| (9) | Annak ellenére, hogy általánosan elfogadott nézet, hogy a pénzügyi vállalkozásokra, azaz a pénzügyi intézményekre és a biztosítókra szintén alkalmazni kellene a kamatok levonhatóságának korlátozását, az is elismert tény, hogy e két ágazat olyan különleges jellemzőkkel rendelkezik, amelyek testre szabottabb megközelítést tesznek szükségessé. Mivel e területre vonatkozóan a nemzetközi és uniós szintű tárgyalások még nem jártak kellően kiforrott eredményekkel, ebben a szakaszban még nincs mód a kifejezetten a pénzügyi és a biztosítási ágazatra szabott szabályok megállapítására, ezért a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy e területeket kizárják a kamatlevonás-korlátozási szabályok hatálya alól. |
| --- | --- |

(9)

Annak ellenére, hogy általánosan elfogadott nézet, hogy a pénzügyi vállalkozásokra, azaz a pénzügyi intézményekre és a biztosítókra szintén alkalmazni kellene a kamatok levonhatóságának korlátozását, az is elismert tény, hogy e két ágazat olyan különleges jellemzőkkel rendelkezik, amelyek testre szabottabb megközelítést tesznek szükségessé. Mivel e területre vonatkozóan a nemzetközi és uniós szintű tárgyalások még nem jártak kellően kiforrott eredményekkel, ebben a szakaszban még nincs mód a kifejezetten a pénzügyi és a biztosítási ágazatra szabott szabályok megállapítására, ezért a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy e területeket kizárják a kamatlevonás-korlátozási szabályok hatálya alól.

| (10) | A tőkekivonási adók azt hivatottak biztosítani, hogy amennyiben egy adózó valamely állam adójogrendszeréből azon kívülre helyezi eszközeit vagy adóügyi illetőségét, a szóban forgó állam megadóztathassa a területén keletkezett tőkenyereségek gazdasági értéket még akkor is, ha a tőkekivonás időpontjában még nem realizálták az említett nyereséget. Ezért meg kell határozni azokat a konkrét eseteket, amelyekben az adózók a tőkekivonási adóra vonatkozó szabályok hatálya alá tartoznak és adózni kötelesek az áthelyezett eszközeik tekintetében keletkezett, nem realizált tőkenyereségük után. Hasznos továbbá tisztázni, hogy nem tartozik a tőkekivonás megadóztatására vonatkozó tervezett szabály hatálya alá az eszközök – többek között pénzeszközök – anyavállalat és a leányvállalatai közötti áthelyezése. Az összegek kiszámításához elengedhetetlen az áthelyezett eszközök piaci értékének a szokásos piaci ár elve alapján, azok áthelyezésekor történő egyidejű meghatározása. Ahhoz, hogy e szabály használata összeegyeztethető legyen a beszámítási módszerrel, célszerű lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy azt a pillanatot vegyék figyelembe hivatkozási alapként, amikortól az áthelyezett eszközök megadóztatásának a joga megszűnik. Az adóztatás jogát nemzeti szinten kell meghatározni. A fogadó állam számára továbbá lehetővé kell tenni, hogy vitassa az áthelyezett eszközök kilépési állam által megállapított értékét, amennyiben az nem tükrözi az említett piaci értéket. A tagállamok e célból alkalmazhatják a már meglévő vitarendezési mechanizmusokat. Az Unión belül meg kell vizsgálni a tőkekivonás megadóztatásának alkalmazását, és be kell mutatni az uniós jognak való megfelelés feltételeit. Ezekben az esetekben az adózók számára biztosítani kell azt a jogot, hogy a megállapított tőkekivonási adó összegét vagy azonnal megfizessék, vagy – lehetőleg kamatfizetés terhe mellett és garancia biztosítása mellett – halasztást kérjenek az adó összegének megfizetésére, és adott számú év során részletfizetés formájában rendezzék azt.
  A tagállamok e célból felkérhetnék az érintett adózókat a szükséges információk bevallásban való közlésére. Nem indokolt felszámítani a tőkekivonási adót az eszközök ideiglenes áthelyezése esetén, ha azok előre meghatározott módon visszakerülnek majd az áthelyezésüket indító fél tagállamába, ha az áthelyezésre prudenciális tőkekövetelmények teljesítése érdekében vagy likviditáskezelési célból kerül sor, illetve értékpapír-finanszírozási ügyletek vagy olyan eszközök esetén, amelyeket biztosítékként nyújtanak. |
| --- | --- |

(10)

A tőkekivonási adók azt hivatottak biztosítani, hogy amennyiben egy adózó valamely állam adójogrendszeréből azon kívülre helyezi eszközeit vagy adóügyi illetőségét, a szóban forgó állam megadóztathassa a területén keletkezett tőkenyereségek gazdasági értéket még akkor is, ha a tőkekivonás időpontjában még nem realizálták az említett nyereséget. Ezért meg kell határozni azokat a konkrét eseteket, amelyekben az adózók a tőkekivonási adóra vonatkozó szabályok hatálya alá tartoznak és adózni kötelesek az áthelyezett eszközeik tekintetében keletkezett, nem realizált tőkenyereségük után. Hasznos továbbá tisztázni, hogy nem tartozik a tőkekivonás megadóztatására vonatkozó tervezett szabály hatálya alá az eszközök – többek között pénzeszközök – anyavállalat és a leányvállalatai közötti áthelyezése. Az összegek kiszámításához elengedhetetlen az áthelyezett eszközök piaci értékének a szokásos piaci ár elve alapján, azok áthelyezésekor történő egyidejű meghatározása. Ahhoz, hogy e szabály használata összeegyeztethető legyen a beszámítási módszerrel, célszerű lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy azt a pillanatot vegyék figyelembe hivatkozási alapként, amikortól az áthelyezett eszközök megadóztatásának a joga megszűnik. Az adóztatás jogát nemzeti szinten kell meghatározni. A fogadó állam számára továbbá lehetővé kell tenni, hogy vitassa az áthelyezett eszközök kilépési állam által megállapított értékét, amennyiben az nem tükrözi az említett piaci értéket. A tagállamok e célból alkalmazhatják a már meglévő vitarendezési mechanizmusokat. Az Unión belül meg kell vizsgálni a tőkekivonás megadóztatásának alkalmazását, és be kell mutatni az uniós jognak való megfelelés feltételeit. Ezekben az esetekben az adózók számára biztosítani kell azt a jogot, hogy a megállapított tőkekivonási adó összegét vagy azonnal megfizessék, vagy – lehetőleg kamatfizetés terhe mellett és garancia biztosítása mellett – halasztást kérjenek az adó összegének megfizetésére, és adott számú év során részletfizetés formájában rendezzék azt.

A tagállamok e célból felkérhetnék az érintett adózókat a szükséges információk bevallásban való közlésére. Nem indokolt felszámítani a tőkekivonási adót az eszközök ideiglenes áthelyezése esetén, ha azok előre meghatározott módon visszakerülnek majd az áthelyezésüket indító fél tagállamába, ha az áthelyezésre prudenciális tőkekövetelmények teljesítése érdekében vagy likviditáskezelési célból kerül sor, illetve értékpapír-finanszírozási ügyletek vagy olyan eszközök esetén, amelyeket biztosítékként nyújtanak.

| (11) | Az adórendszerekben léteznek bizonyos visszaélés elleni általános szabályok (GAAR), amelyek olyan, visszaélésszerű adózási gyakorlatok kezelésére irányulnak, amelyekre még nem vonatkoznak célzott rendelkezések. Ezért a visszaélés elleni általános szabályok célja bizonyos hiányosságok pótlása, ami azonban nem érintheti a kifejezetten a visszaélések ellen irányuló szabályok alkalmazhatóságát. A visszaélés elleni általános szabályok Unión belüli alkalmazását a nem valódi jogügyletekre kell korlátozni; ellenkező esetben az adózónak rendelkeznie kell azzal a joggal, hogy kereskedelmi tevékenységéhez az adózási szempontból legmegfelelőbb struktúrát kiválassza. Fontos továbbá annak biztosítása, hogy a visszaélés elleni általános szabályok alkalmazása egységesen történjen belföldi, Unión belüli és harmadik országokat érintő esetekben, ily módon szavatolva, hogy a belföldi és határokon átnyúló helyzetekben ne legyen eltérő a hatályuk, valamint az alkalmazásuk eredménye. Azokat a tagállamokat, ahol a visszaélés elleni általános szabályokat alkalmazzák, nem szabad megakadályozni abban, hogy szankciókat alkalmazzanak. Lehetőséget kell adni a tagállamoknak arra, hogy egy ügylet nem valós voltának megállapításához minden érvényes gazdasági indokot figyelembe vegyenek, többek között a pénzügyi tevékenységeket is. |
| --- | --- |

(11)

Az adórendszerekben léteznek bizonyos visszaélés elleni általános szabályok (GAAR), amelyek olyan, visszaélésszerű adózási gyakorlatok kezelésére irányulnak, amelyekre még nem vonatkoznak célzott rendelkezések. Ezért a visszaélés elleni általános szabályok célja bizonyos hiányosságok pótlása, ami azonban nem érintheti a kifejezetten a visszaélések ellen irányuló szabályok alkalmazhatóságát. A visszaélés elleni általános szabályok Unión belüli alkalmazását a nem valódi jogügyletekre kell korlátozni; ellenkező esetben az adózónak rendelkeznie kell azzal a joggal, hogy kereskedelmi tevékenységéhez az adózási szempontból legmegfelelőbb struktúrát kiválassza. Fontos továbbá annak biztosítása, hogy a visszaélés elleni általános szabályok alkalmazása egységesen történjen belföldi, Unión belüli és harmadik országokat érintő esetekben, ily módon szavatolva, hogy a belföldi és határokon átnyúló helyzetekben ne legyen eltérő a hatályuk, valamint az alkalmazásuk eredménye. Azokat a tagállamokat, ahol a visszaélés elleni általános szabályokat alkalmazzák, nem szabad megakadályozni abban, hogy szankciókat alkalmazzanak. Lehetőséget kell adni a tagállamoknak arra, hogy egy ügylet nem valós voltának megállapításához minden érvényes gazdasági indokot figyelembe vegyenek, többek között a pénzügyi tevékenységeket is.

| (12) | Az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok hatására az alacsony adót fizető ellenőrzött leányvállalatok jövedelmét az anyavállalatnak tudják be. Ily módon az anyavállalatnak keletkezik adókötelezettsége a szóban forgó jövedelem után az adóügyi illetősége szerinti államban. Az érintett állam szakpolitikai prioritásai függvényében az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok egy teljes, alacsony adóterhet viselő leányvállalatra vagy bizonyos jövedelemtípusokra is irányulhatnak, de korlátozódhatnak az olyan jövedelemre is, amelyet mesterségesen irányítottak a leányvállalathoz. Különösen annak biztosítása érdekében, hogy az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok arányos megoldást jelentsenek az adóalap-erózióval és a nyereségátcsoportosítással kapcsolatos problémákra, döntő fontosságú, hogy az olyan tagállamok esetében, amelyek e szabályaikat korlátozzák azokra a jövedelmekre, amelyeket mesterségesen valamely leányvállalatba helyeztek át, a szabályok pontosan irányuljanak azokra a helyzetekre, amikor az adózó tagállamában kerül sor azon döntéshozatali funkciók többségének az ellátására, amelyek az ellenőrzött leányvállalat szintjére mesterségesen áthelyezett jövedelmet termelik. Az adminisztratív terhek és a jogszabály-megfelelési költségek korlátozása érdekében célszerű lehetővé tenni, hogy ezek a tagállamok mentességet biztosítsanak olyan egyes alacsony nyereséget termelő, illetve alacsony haszonkulccsal dolgozó gazdálkodó szervezetek számára, amelyek alacsonyabb kockázatot jelentenek az adókikerülés szempontjából. Ennek megfelelően az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályoknak ki kell terjedniük az állandó telephelyek nyereségére, amennyiben e nyereség adómentes vagy nem adóköteles az adózó tagállamában. Nem szükséges azonban az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok keretében megadóztatni a nemzeti szabályok szerint adómentességet nem élvező állandó telephelyek nyereségét, mivel ezeknek az állandó telephelyeknek adóügyi megítélése olyan, mintha ellenőrzött külföldi társaságok lennének. A tagállamok a fokozottabb védelem érdekében csökkenthetnék az ellenőrző részesedés küszöbértékét, vagy magasabb felső határt alkalmazhatnának a társasági adó ténylegesen megfizetett összegének és annak az összegnek az összevetésénél, amelyet az adófizető tagállamában kellett volna társasági adó címén megfizetni. A tagállamok az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok nemzeti jogukba való átültetésekor az adómértékre vonatkozóan alkalmazhatnának kellően magas, arányként meghatározott felső határokat.
  Célszerű az ilyen helyzeteket mind harmadik országokban, mind pedig az Unióban kezelni. Az alapvető szabadságok tiszteletben tartása érdekében a jövedelemkategóriákat egy olyan, a gazdasági tartalomtól függő kivétellel kell együttesen alkalmazni, amely az Unión belül olyan esetekre korlátozná a szabályok hatását, amikor az ellenőrzött külföldi vállalkozás nem végez jelentős gazdasági tevékenységet. Fontos, hogy az adóhatóságok és az adózók együttműködjenek az annak megállapításához szükséges tények és körülmények feltárásában, hogy alkalmazandó-e a fenti kivételszabály. Célszerű elfogadható gyakorlatnak tekinteni azt, ha a tagállamok az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok nemzeti jogukba való átültetése során bizonyos, ezen irányelvben rögzített kritériumok – köztük esetleg a társasági adó mértéke – alapján fehér-, szürke-, illetve feketelistákat vezetnek a harmadik országokról, vagy ilyen alapon fehérlistát vezetnek a tagállamokról. |
| --- | --- |

(12)

Az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok hatására az alacsony adót fizető ellenőrzött leányvállalatok jövedelmét az anyavállalatnak tudják be. Ily módon az anyavállalatnak keletkezik adókötelezettsége a szóban forgó jövedelem után az adóügyi illetősége szerinti államban. Az érintett állam szakpolitikai prioritásai függvényében az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok egy teljes, alacsony adóterhet viselő leányvállalatra vagy bizonyos jövedelemtípusokra is irányulhatnak, de korlátozódhatnak az olyan jövedelemre is, amelyet mesterségesen irányítottak a leányvállalathoz. Különösen annak biztosítása érdekében, hogy az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok arányos megoldást jelentsenek az adóalap-erózióval és a nyereségátcsoportosítással kapcsolatos problémákra, döntő fontosságú, hogy az olyan tagállamok esetében, amelyek e szabályaikat korlátozzák azokra a jövedelmekre, amelyeket mesterségesen valamely leányvállalatba helyeztek át, a szabályok pontosan irányuljanak azokra a helyzetekre, amikor az adózó tagállamában kerül sor azon döntéshozatali funkciók többségének az ellátására, amelyek az ellenőrzött leányvállalat szintjére mesterségesen áthelyezett jövedelmet termelik. Az adminisztratív terhek és a jogszabály-megfelelési költségek korlátozása érdekében célszerű lehetővé tenni, hogy ezek a tagállamok mentességet biztosítsanak olyan egyes alacsony nyereséget termelő, illetve alacsony haszonkulccsal dolgozó gazdálkodó szervezetek számára, amelyek alacsonyabb kockázatot jelentenek az adókikerülés szempontjából. Ennek megfelelően az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályoknak ki kell terjedniük az állandó telephelyek nyereségére, amennyiben e nyereség adómentes vagy nem adóköteles az adózó tagállamában. Nem szükséges azonban az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok keretében megadóztatni a nemzeti szabályok szerint adómentességet nem élvező állandó telephelyek nyereségét, mivel ezeknek az állandó telephelyeknek adóügyi megítélése olyan, mintha ellenőrzött külföldi társaságok lennének. A tagállamok a fokozottabb védelem érdekében csökkenthetnék az ellenőrző részesedés küszöbértékét, vagy magasabb felső határt alkalmazhatnának a társasági adó ténylegesen megfizetett összegének és annak az összegnek az összevetésénél, amelyet az adófizető tagállamában kellett volna társasági adó címén megfizetni. A tagállamok az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok nemzeti jogukba való átültetésekor az adómértékre vonatkozóan alkalmazhatnának kellően magas, arányként meghatározott felső határokat.

Célszerű az ilyen helyzeteket mind harmadik országokban, mind pedig az Unióban kezelni. Az alapvető szabadságok tiszteletben tartása érdekében a jövedelemkategóriákat egy olyan, a gazdasági tartalomtól függő kivétellel kell együttesen alkalmazni, amely az Unión belül olyan esetekre korlátozná a szabályok hatását, amikor az ellenőrzött külföldi vállalkozás nem végez jelentős gazdasági tevékenységet. Fontos, hogy az adóhatóságok és az adózók együttműködjenek az annak megállapításához szükséges tények és körülmények feltárásában, hogy alkalmazandó-e a fenti kivételszabály. Célszerű elfogadható gyakorlatnak tekinteni azt, ha a tagállamok az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabályok nemzeti jogukba való átültetése során bizonyos, ezen irányelvben rögzített kritériumok – köztük esetleg a társasági adó mértéke – alapján fehér-, szürke-, illetve feketelistákat vezetnek a harmadik országokról, vagy ilyen alapon fehérlistát vezetnek a tagállamokról.

| (13) | A hibrid struktúrákat alkalmazó adókikerülési módszerek a kifizetések (pénzügyi eszközök) vagy a gazdálkodó szervezetek jogi minősítései közötti különbségek következményei, és ezek a különbségek a két adójogrendszer közötti kölcsönhatások során a felszínre kerülnek. Az ilyen különbségek gyakran kettős levonást (azaz mindkét államban alkalmazott levonást) eredményeznek, vagy azt, hogy anélkül kerül levonásra a jövedelem az egyik államban, hogy a másikban beszámítanák azt az adóalapba. Az ilyen hibrid struktúrákat alkalmazó adókikerülési módszerek semlegesítése érdekében olyan szabályokat kell megállapítani, amelyek révén a különbségekben érintett két állam közül az egyik az ilyen eredményhez vezető kifizetés levonását megtagadja. Ezzel összefüggésben hasznos tisztázni, hogy ebben az irányelvben a hibrid struktúrákat alkalmazó adókikerülési módszerek problémájának kezelésére szolgáló intézkedések csupán a pénzügyi eszközök, illetve gazdálkodó szervezetek jogi minősítésében mutatkozó eltérésekből adódó helyezetek kezelésére irányulnak, és nem céljuk befolyásolni a tagállamok adórendszerének általános jellemzőit. Bár a Vállalati Adózási Magatartási Kódex Csoport keretében a tagállamok megállapodtak bizonyos közös iránymutatásokról a hibrid gazdálkodó szervezetek és a hibrid állandó telephelyek Unión belüli adóügyi megítélésére vonatkozóan, valamint a hibrid gazdálkodó szervezetek harmadik országokkal fennálló kapcsolatok esetében alkalmazandó adóügyi megítélése tekintetében, ezzel együtt is szükség van kötelező érvényű szabályok elfogadására. Igen fontos további erőfeszítéseket tenni a tagállamok és a harmadik országok közötti, hibrid struktúrákat alkalmazó adókikerülési módszerek, valamint az egyéb, például állandó telephelyeket is érintő, hibrid struktúrákat alkalmazó adókikerülési módszerek ügyében. |
| --- | --- |

(13)

A hibrid struktúrákat alkalmazó adókikerülési módszerek a kifizetések (pénzügyi eszközök) vagy a gazdálkodó szervezetek jogi minősítései közötti különbségek következményei, és ezek a különbségek a két adójogrendszer közötti kölcsönhatások során a felszínre kerülnek. Az ilyen különbségek gyakran kettős levonást (azaz mindkét államban alkalmazott levonást) eredményeznek, vagy azt, hogy anélkül kerül levonásra a jövedelem az egyik államban, hogy a másikban beszámítanák azt az adóalapba. Az ilyen hibrid struktúrákat alkalmazó adókikerülési módszerek semlegesítése érdekében olyan szabályokat kell megállapítani, amelyek révén a különbségekben érintett két állam közül az egyik az ilyen eredményhez vezető kifizetés levonását megtagadja. Ezzel összefüggésben hasznos tisztázni, hogy ebben az irányelvben a hibrid struktúrákat alkalmazó adókikerülési módszerek problémájának kezelésére szolgáló intézkedések csupán a pénzügyi eszközök, illetve gazdálkodó szervezetek jogi minősítésében mutatkozó eltérésekből adódó helyezetek kezelésére irányulnak, és nem céljuk befolyásolni a tagállamok adórendszerének általános jellemzőit. Bár a Vállalati Adózási Magatartási Kódex Csoport keretében a tagállamok megállapodtak bizonyos közös iránymutatásokról a hibrid gazdálkodó szervezetek és a hibrid állandó telephelyek Unión belüli adóügyi megítélésére vonatkozóan, valamint a hibrid gazdálkodó szervezetek harmadik országokkal fennálló kapcsolatok esetében alkalmazandó adóügyi megítélése tekintetében, ezzel együtt is szükség van kötelező érvényű szabályok elfogadására. Igen fontos további erőfeszítéseket tenni a tagállamok és a harmadik országok közötti, hibrid struktúrákat alkalmazó adókikerülési módszerek, valamint az egyéb, például állandó telephelyeket is érintő, hibrid struktúrákat alkalmazó adókikerülési módszerek ügyében.

| (14) | Egyértelművé kell tenni, hogy az adókikerülés elleni, ebben az irányelvben előírt szabályok végrehajtása nem érintheti az adózóknak azt a kötelezettségét, hogy a szokásos piaci ár elvének megfeleljenek, sem pedig a tagállamoknak azt a jogát, hogy adott esetben a szokásos piaci ár elvének megfelelően felfelé az adókötelezettséget növeljék. |
| --- | --- |

(14)

Egyértelművé kell tenni, hogy az adókikerülés elleni, ebben az irányelvben előírt szabályok végrehajtása nem érintheti az adózóknak azt a kötelezettségét, hogy a szokásos piaci ár elvének megfeleljenek, sem pedig a tagállamoknak azt a jogát, hogy adott esetben a szokásos piaci ár elvének megfelelően felfelé az adókötelezettséget növeljék.

| (15) | A 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 28. cikke (2) bekezdésének megfelelően sor került az európai adatvédelmi biztossal való egyeztetésre (3). A személyes adatok védelméhez való jog az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikke, valamint a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) értelmében alkalmazandó a személyes adatoknak az ezen irányelv keretében történő kezelésére. |
| --- | --- |

(15)

A 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 28. cikke (2) bekezdésének megfelelően sor került az európai adatvédelmi biztossal való egyeztetésre (3). A személyes adatok védelméhez való jog az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikke, valamint a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) értelmében alkalmazandó a személyes adatoknak az ezen irányelv keretében történő kezelésére.

| (16) | Ezen irányelv egyik fő célja az, hogy javítsa a belső piac egészének az ellenálló képességét a határokon átnyúló adókikerülési gyakorlatokkal szemben, és ezt az egyes tagállamok önállóan nem tudják megfelelően elérni. A nemzeti társaságiadó-rendszerek eltérőek, és az egymástól független tagállami intézkedések csak tovább fokoznák a belső piacnak a közvetlen adózás területén tapasztalható jelenlegi széttagoltságát. Ezáltal a meglévő hiányosságok és torzulások továbbra is fennmaradnának a különböző nemzeti intézkedések közötti kölcsönhatások során. Mindez a koordináció hiányát eredményezné. Tekintettel arra, hogy a belső piacon a hatékonyság hiánya elsősorban határokon átnyúló problémákat okoz, a helyzet javítását célzó intézkedéseket uniós szinten kell meghozni. Ezért kulcsfontosságú, hogy olyan megoldások kerüljenek elfogadásra, amelyek a belső piac egésze tekintetében működnek, ez pedig uniós szinten jobban megvalósítható. Ezért az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritási elvnek megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvnek megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. A belső piac tekintetében a védelem minimális szintjének megállapításával ez az irányelv csupán a koordináció alapvető, minimális szintjének az elérésére törekszik az Unióban az említett célkitűzés megvalósítása érdekében. |
| --- | --- |

(16)

Ezen irányelv egyik fő célja az, hogy javítsa a belső piac egészének az ellenálló képességét a határokon átnyúló adókikerülési gyakorlatokkal szemben, és ezt az egyes tagállamok önállóan nem tudják megfelelően elérni. A nemzeti társaságiadó-rendszerek eltérőek, és az egymástól független tagállami intézkedések csak tovább fokoznák a belső piacnak a közvetlen adózás területén tapasztalható jelenlegi széttagoltságát. Ezáltal a meglévő hiányosságok és torzulások továbbra is fennmaradnának a különböző nemzeti intézkedések közötti kölcsönhatások során. Mindez a koordináció hiányát eredményezné. Tekintettel arra, hogy a belső piacon a hatékonyság hiánya elsősorban határokon átnyúló problémákat okoz, a helyzet javítását célzó intézkedéseket uniós szinten kell meghozni. Ezért kulcsfontosságú, hogy olyan megoldások kerüljenek elfogadásra, amelyek a belső piac egésze tekintetében működnek, ez pedig uniós szinten jobban megvalósítható. Ezért az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritási elvnek megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvnek megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. A belső piac tekintetében a védelem minimális szintjének megállapításával ez az irányelv csupán a koordináció alapvető, minimális szintjének az elérésére törekszik az Unióban az említett célkitűzés megvalósítása érdekében.

| (17) | A Bizottság ezen irányelv hatálybalépése után négy évvel értékeli az irányelv végrehajtását, és jelentést tesz arról a Tanácsnak. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot minden olyan információról, amely szükséges a szóban forgó értékeléshez, |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság ezen irányelv hatálybalépése után négy évvel értékeli az irányelv végrehajtását, és jelentést tesz arról a Tanácsnak. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot minden olyan információról, amely szükséges a szóban forgó értékeléshez,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Hatály

Ez az irányelv minden olyan adózóra alkalmazandó, aki vagy amely egy vagy több tagállamban társasági adó alanya, ideértve a valamely harmadik országban adóügyi illetőséggel rendelkező gazdálkodó szervezetek egy vagy több tagállamban működő állandó telephelyeit.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

| 1. | „hitelfelvételi költségek”: olyan, az adósság bármely formáját terhelő kamatráfordítások, a kamattal gazdasági értelemben egyenértékű egyéb költségek, valamint a finanszírozási forrás bevonásával összefüggésben felmerülő ráfordítások a nemzeti jog fogalommeghatározásával összhangban, ideértve különösen a nyereségrészesedésre jogosító hitelek után kifizetett összegeket, az olyan eszközök után számított kamatok, mint például az átváltoztatható kötvények és a kamatszelvény nélküli kötvények, továbbá az olyan alternatív finanszírozási megoldások keretében felmerülő összegek, mint az iszlám finanszírozás, továbbá a pénzügyilízingdíj-fizetések költségeleme, a kapcsolódó eszköz mérleg szerinti értékébe beszámított tőkésített kamat, vagy a tőkésített kamat amortizációja, az adott esetben transzferárazási szabályok alkalmazása esetén a finanszírozáson keletkező megtérülés, a származtatott eszközök esetében vagy a gazdálkodó szervezet hitelfelvételéhez kapcsolódóan alkalmazott fedezeti megoldások kapcsán számított névleges kamatösszegek, a hitelfelvételek kapcsán vagy a forrásbevonással összefüggő eszközökön keletkező árfolyamnyereségek és árfolyamveszteségek, a finanszírozási konstrukciókhoz kapcsolódó garanciadíjak, valamint a finanszírozás igénybevételéhez kapcsolódó ügyleti díjak és egyéb, hasonló költségek; |
| --- | --- |

1.

„hitelfelvételi költségek”: olyan, az adósság bármely formáját terhelő kamatráfordítások, a kamattal gazdasági értelemben egyenértékű egyéb költségek, valamint a finanszírozási forrás bevonásával összefüggésben felmerülő ráfordítások a nemzeti jog fogalommeghatározásával összhangban, ideértve különösen a nyereségrészesedésre jogosító hitelek után kifizetett összegeket, az olyan eszközök után számított kamatok, mint például az átváltoztatható kötvények és a kamatszelvény nélküli kötvények, továbbá az olyan alternatív finanszírozási megoldások keretében felmerülő összegek, mint az iszlám finanszírozás, továbbá a pénzügyilízingdíj-fizetések költségeleme, a kapcsolódó eszköz mérleg szerinti értékébe beszámított tőkésített kamat, vagy a tőkésített kamat amortizációja, az adott esetben transzferárazási szabályok alkalmazása esetén a finanszírozáson keletkező megtérülés, a származtatott eszközök esetében vagy a gazdálkodó szervezet hitelfelvételéhez kapcsolódóan alkalmazott fedezeti megoldások kapcsán számított névleges kamatösszegek, a hitelfelvételek kapcsán vagy a forrásbevonással összefüggő eszközökön keletkező árfolyamnyereségek és árfolyamveszteségek, a finanszírozási konstrukciókhoz kapcsolódó garanciadíjak, valamint a finanszírozás igénybevételéhez kapcsolódó ügyleti díjak és egyéb, hasonló költségek;

| 2. | „nettó hitelfelvételi költségek”: az az összeg, amennyivel egy adózó levonható hitelfelvételi költségei meghaladják az adózóhoz a nemzeti joggal összhangban befolyó adóköteles kamatbevételeket és a gazdasági értelemben egyenértékű egyéb adóköteles bevételeket; |
| --- | --- |

2.

„nettó hitelfelvételi költségek”: az az összeg, amennyivel egy adózó levonható hitelfelvételi költségei meghaladják az adózóhoz a nemzeti joggal összhangban befolyó adóköteles kamatbevételeket és a gazdasági értelemben egyenértékű egyéb adóköteles bevételeket;

| 3. | „adómegállapítási időszak”: az adóév, a naptári év vagy bármely egyéb, adózási célú alkalmazásra megfelelő időszak; |
| --- | --- |

3.

„adómegállapítási időszak”: az adóév, a naptári év vagy bármely egyéb, adózási célú alkalmazásra megfelelő időszak;

| 4. | „kapcsolt vállalkozás”:






  a) | olyan gazdálkodó szervezet, amelyben az adózó szavazati jog vagy tőkerészesedés révén 25 százalékos vagy annál nagyobb közvetlen vagy közvetett részesedéssel rendelkezik, vagy amely e gazdálkodó szervezet nyereségéből 25 százalékos vagy annál nagyobb nyereségrészesedésre jogosult; |
| --- | --- | --- |

4.

„kapcsolt vállalkozás”:

a)

olyan gazdálkodó szervezet, amelyben az adózó szavazati jog vagy tőkerészesedés révén 25 százalékos vagy annál nagyobb közvetlen vagy közvetett részesedéssel rendelkezik, vagy amely e gazdálkodó szervezet nyereségéből 25 százalékos vagy annál nagyobb nyereségrészesedésre jogosult;

| b) | olyan magánszemély vagy gazdálkodó szervezet, amely az adózó szervezetben szavazati jog vagy tőkerészesedés révén 25 %-os vagy annál nagyobb közvetlen vagy közvetett részesedéssel rendelkezik, vagy amely az adózó nyereségéből 25 százalékos vagy annál nagyobb nyereségrészesedésre jogosult; |
| --- | --- |

b)

olyan magánszemély vagy gazdálkodó szervezet, amely az adózó szervezetben szavazati jog vagy tőkerészesedés révén 25 %-os vagy annál nagyobb közvetlen vagy közvetett részesedéssel rendelkezik, vagy amely az adózó nyereségéből 25 százalékos vagy annál nagyobb nyereségrészesedésre jogosult;

Amennyiben az adózóban és egy vagy több egyéb gazdálkodó szervezetben egy magánszemély vagy gazdálkodó szervezet közvetlenül vagy közvetetten 25 százalékos vagy annál nagyobb részesedéssel rendelkezik, akkor az összes ilyen gazdálkodó szervezet – az adózót is beleértve – szintén kapcsolt vállalkozásnak tekintendő;

A 9. cikk alkalmazásában, amennyiben az adókikerülési módszernek részét képezi egy hibrid gazdálkodó szervezet igénybevétele, e fogalommeghatározás úgy módosul, hogy a 25 százalékos részesedési küszöbértéket tartalmazó követelmény helyébe 50 százalékos részesedési küszöbérték lép.

| 5. | „pénzügyi vállalkozás” a következő gazdálkodó szervezetek bármelyike:






  a) | hitelintézet vagy a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott befektetési vállalkozás, a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglalt meghatározás szerinti alternatívbefektetésialap-kezelő (ABAK), vagy a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglalt meghatározás szerinti átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozás (ÁÉKBV) alapkezelő társasága; |
| --- | --- | --- |

5.

„pénzügyi vállalkozás” a következő gazdálkodó szervezetek bármelyike:

a)

hitelintézet vagy a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott befektetési vállalkozás, a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglalt meghatározás szerinti alternatívbefektetésialap-kezelő (ABAK), vagy a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjában foglalt meghatározás szerinti átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozás (ÁÉKBV) alapkezelő társasága;

5

6

7

| b) | a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) 13. cikkének 1. pontjában meghatározott biztosító; |
| --- | --- |

b)

a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) 13. cikkének 1. pontjában meghatározott biztosító;

8

| c) | a 2009/138/EK irányelv 13. cikkének 4. pontjában meghatározott viszontbiztosító; |
| --- | --- |

c)

a 2009/138/EK irányelv 13. cikkének 4. pontjában meghatározott viszontbiztosító;

| d) | a 2003/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) hatálya alá tartozó, foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmény – kivéve, ha az említett irányelv 5. cikkének megfelelően valamely tagállam az adott intézmény esetében úgy döntött, hogy részben vagy teljesen eltekint a szóban forgó irányelv alkalmazásától – vagy valamely foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézménynek az irányelv 19. cikkének (1) bekezdésében említett megbízottja; |
| --- | --- |

d)

a 2003/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) hatálya alá tartozó, foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmény – kivéve, ha az említett irányelv 5. cikkének megfelelően valamely tagállam az adott intézmény esetében úgy döntött, hogy részben vagy teljesen eltekint a szóban forgó irányelv alkalmazásától – vagy valamely foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézménynek az irányelv 19. cikkének (1) bekezdésében említett megbízottja;

9

| e) | a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) és a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) hatálya alá tartozó szociális biztonsági rendszernek minősülő nyugdíjrendszereket működtető nyugdíjintézetek, valamint az ilyen nyugdíjrendszerek működtetése céljára létrehozott bármely jogi személy; |
| --- | --- |

e)

a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) és a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) hatálya alá tartozó szociális biztonsági rendszernek minősülő nyugdíjrendszereket működtető nyugdíjintézetek, valamint az ilyen nyugdíjrendszerek működtetése céljára létrehozott bármely jogi személy;

10

11

| f) | a 2011/61/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott ABAK által kezelt alternatív befektetési alap (ABA) vagy a vonatkozó tagállami jogszabály alapján felügyelt ABA; |
| --- | --- |

f)

a 2011/61/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott ABAK által kezelt alternatív befektetési alap (ABA) vagy a vonatkozó tagállami jogszabály alapján felügyelt ABA;

| g) | a 2009/65/EK irányelv 1. cikkének (2) bekezdése szerinti ÁÉKBV; |
| --- | --- |

g)

a 2009/65/EK irányelv 1. cikkének (2) bekezdése szerinti ÁÉKBV;

| h) | a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 2. cikkének 1. pontjában meghatározott központi szerződő fél; |
| --- | --- |

h)

a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 2. cikkének 1. pontjában meghatározott központi szerződő fél;

12

| i) | a 909/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 2. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott központi értéktár. |
| --- | --- |

i)

a 909/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 2. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott központi értéktár.

13

| 6. | „eszközök áthelyezése”: olyan művelet, amellyel valamely tagállam elveszíti azt a jogot, hogy az áthelyezett eszközöket megadóztassa, miközben az eszközök jogi vagy gazdasági tulajdonosa ugyanaz az adózó marad; |
| --- | --- |

6.

„eszközök áthelyezése”: olyan művelet, amellyel valamely tagállam elveszíti azt a jogot, hogy az áthelyezett eszközöket megadóztassa, miközben az eszközök jogi vagy gazdasági tulajdonosa ugyanaz az adózó marad;

| 7. | „adóügyi illetőség áthelyezése”: olyan művelet, amely által egy adózó adóügyi illetősége valamely tagállamban megszűnik, miközben egy másik tagállamban vagy harmadik országban adóügyi illetőséget szerez; |
| --- | --- |

7.

„adóügyi illetőség áthelyezése”: olyan művelet, amely által egy adózó adóügyi illetősége valamely tagállamban megszűnik, miközben egy másik tagállamban vagy harmadik országban adóügyi illetőséget szerez;

| 8. | „állandó telephely által folytatott gazdasági tevékenység áthelyezése”: olyan művelet, amellyel egy adózónak az adóalanyisága valamely tagállamban megszűnik, miközben valamely másik tagállamban vagy harmadik országban adóalannyá válik anélkül, hogy a szóban forgó tagállamban vagy harmadik országban adóügyi illetőséget szerezne; |
| --- | --- |

8.

„állandó telephely által folytatott gazdasági tevékenység áthelyezése”: olyan művelet, amellyel egy adózónak az adóalanyisága valamely tagállamban megszűnik, miközben valamely másik tagállamban vagy harmadik országban adóalannyá válik anélkül, hogy a szóban forgó tagállamban vagy harmadik országban adóügyi illetőséget szerezne;

| 9. | „hibrid struktúrákat alkalmazó adókikerülési módszer”: olyan adóügyi helyzet, amelyben egy valamely tagállambeli adózó és egy másik tagállambeli kapcsolt vállalkozás között, vagy egy különböző tagállambeli illetőségű felek közötti konstrukció keretében egy pénzügyi eszköz vagy gazdálkodó szervezet jogi megítélésének tagállamonkénti eltéréséből fakadóan az alábbi eredmények valamelyike megvalósul:






  a) | ugyanazon kifizetés, ráfordítás vagy veszteség levonására sor kerül mind abban a tagállamban, ahol a fizetés forrása található, a ráfordítás felmerül vagy a veszteség keletkezik, mind pedig egy másik tagállamban („kettős levonás”); vagy |
| --- | --- | --- |

9.

„hibrid struktúrákat alkalmazó adókikerülési módszer”: olyan adóügyi helyzet, amelyben egy valamely tagállambeli adózó és egy másik tagállambeli kapcsolt vállalkozás között, vagy egy különböző tagállambeli illetőségű felek közötti konstrukció keretében egy pénzügyi eszköz vagy gazdálkodó szervezet jogi megítélésének tagállamonkénti eltéréséből fakadóan az alábbi eredmények valamelyike megvalósul:

a)

ugyanazon kifizetés, ráfordítás vagy veszteség levonására sor kerül mind abban a tagállamban, ahol a fizetés forrása található, a ráfordítás felmerül vagy a veszteség keletkezik, mind pedig egy másik tagállamban („kettős levonás”); vagy

| b) | egy kifizetés levonására az annak forrása szerinti tagállamban anélkül kerül sor, hogy sor kerülne ugyanazon kifizetésnek az ennek megfelelő adóztatási célú beszámítására a másik tagállamban („beszámítás nélküli levonás”). |
| --- | --- |

b)

egy kifizetés levonására az annak forrása szerinti tagállamban anélkül kerül sor, hogy sor kerülne ugyanazon kifizetésnek az ennek megfelelő adóztatási célú beszámítására a másik tagállamban („beszámítás nélküli levonás”).

3. cikk

Minimális szintű védelem

Ez az irányelv nem zárja ki olyan nemzeti vagy megállapodáson alapuló rendelkezések alkalmazását, amelyek a belföldi társaságiadó-alap tekintetében magasabb szintű védelem biztosítására irányulnak.

II. FEJEZET

ADÓKIKERÜLÉS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

4. cikk

Kamatlevonás-korlátozási szabály

(1)   A nettó hitelfelvételi költségek – abban az adómegállapítási időszakban, amelyikben felmerülnek – csak az adózó kamatfizetés, adózás, értékcsökkenési leírás és amortizáció előtti eredményének (EBITDA) 30 százalékáig vonhatók le.

E cikk alkalmazása céljából a tagállamok adózóként kezelhetik továbbá:

| a) | az olyan gazdálkodó szervezetet, amely a szabályt vállalatcsoport nevében jogosult vagy köteles alkalmazni, a nemzeti adójog erre vonatkozó meghatározásával összhangban; |
| --- | --- |

a)

az olyan gazdálkodó szervezetet, amely a szabályt vállalatcsoport nevében jogosult vagy köteles alkalmazni, a nemzeti adójog erre vonatkozó meghatározásával összhangban;

| b) | olyan, a vállalatcsoporton belüli gazdálkodó szervezetet – a nemzeti adójog vonatkozó meghatározásával összhangban –, amely adózási célból nem vonja össze a tagjainál keletkezett eredményt. |
| --- | --- |

b)

olyan, a vállalatcsoporton belüli gazdálkodó szervezetet – a nemzeti adójog vonatkozó meghatározásával összhangban –, amely adózási célból nem vonja össze a tagjainál keletkezett eredményt.

Ilyen esetben a nettó hitelfelvételi költségek és az EBITDA összegét ki lehet számítani a vállalatcsoport szintjén úgy, hogy az magában foglalja az összes csoporttag eredményeit.

(2)   Az EBITDA kiszámítása úgy történik, hogy az adózó tagállamában társaságiadó-köteles jövedelemhez újból hozzáadják a nettó hitelfelvételi költségek adóval korrigált összegeit, valamint az értékcsökkenés és az amortizáció adóval korrigált összegeit. Az adózó kamatfizetés, adózás, értékcsökkenési leírás és amortizáció előtti eredményébe nem számítandó bele az adómentes jövedelem.

(3)   Az (1) bekezdéstől eltérve az adózó számára biztosítható a jog:

| a) | a nettó hitelfelvételi költségekből legfeljebb 3 000 000 EUR-nak a levonására; |
| --- | --- |

a)

a nettó hitelfelvételi költségekből legfeljebb 3 000 000 EUR-nak a levonására;

| b) | a nettó hitelfelvételi költségek teljes összegének az adóból történő levonására, amennyiben az adózó különálló gazdálkodó szervezet. |
| --- | --- |

b)

a nettó hitelfelvételi költségek teljes összegének az adóból történő levonására, amennyiben az adózó különálló gazdálkodó szervezet.

Az (1) bekezdés második albekezdésének alkalmazása céljából a 3 000 000 EUR összeg a csoport egésze vonatkozásában értelmezendő.

Az első albekezdés b) pontjának alkalmazása céljából az önálló gazdálkodó szervezet olyan adózót jelent, amely nem tagja semmilyen, pénzügyi beszámoló készítésekor összevont alapon kezelendő vállalatcsoportnak, és nincsen sem kapcsolt vállalkozása, sem állandó telephelye.

(4)   A tagállamok kizárhatják az (1) bekezdés hatálya alól azokat a nettó hitelfelvételi költségeket, amelyek az alábbiak kapcsán merültek fel:

| a) | olyan hitelek, amelyek megkötésére 2016. június 17. előtt került sor, de a kizárás nem terjedhet ki e hitelek utólagos módosításaira; |
| --- | --- |

a)

olyan hitelek, amelyek megkötésére 2016. június 17. előtt került sor, de a kizárás nem terjedhet ki e hitelek utólagos módosításaira;

| b) | olyan hitelek, amelyek célja hosszú távú állami infrastrukturális projekt finanszírozása, ahol a projekt üzemeltetője, a hitelfelvételi költségek, az eszközök és a jövedelem egyaránt az Unióban található. |
| --- | --- |

b)

olyan hitelek, amelyek célja hosszú távú állami infrastrukturális projekt finanszírozása, ahol a projekt üzemeltetője, a hitelfelvételi költségek, az eszközök és a jövedelem egyaránt az Unióban található.

Az első albekezdés b) pontjának alkalmazása céljából hosszú távú állami infrastrukturális projekt alatt olyan projekt értendő, amelynek célja valamely tagállam által közérdekűnek minősített nagyszabású vagyontárgy létrehozása, fejlesztése, működtetése és/vagy karbantartása.

Amennyiben az első albekezdés b) pontjának alkalmazása indokolt, a hosszú távú állami infrastrukturális projektből származó jövedelmet minden esetben ki kell zárni az adózó kamatfizetés, adózás, értékcsökkenési leírás és amortizáció előtti eredményének számításából, és a nettó hitelfelvételi költségekből a be nem számított összegek nem számíthatóak be az (5) bekezdés b) pontjában említett, harmadik felekkel szemben fennálló csoportszintű nettó hitelfelvételi költségekbe sem.

(5)   Ha az adózó pénzügyi beszámoló készítésekor összevont alapon kezelendő vállaltcsoport tagja, vagylagosan biztosítható számára a jog, hogy:

| a) | a nettó hitelfelvételi költségeket teljes mértékben levonhassa, amennyiben igazolni tudja, hogy saját tőkéjének a teljes eszközállományához viszonyított aránya egyenlő a csoportra vetített, ennek megfelelő aránnyal vagy magasabb annál, és az alábbi feltételek érvényesülnek:






  i. | az adózó saját tőkéjének a teljes eszközállományához viszonyított aránya akkor tekintendő egyenlőnek a csoportra vetített, ennek megfelelő aránnyal, ha az adózó saját tőkéjének a teljes eszközállományához viszonyított aránya legfeljebb két százalékponttal alacsonyabb; és |
| --- | --- | --- |

a)

a nettó hitelfelvételi költségeket teljes mértékben levonhassa, amennyiben igazolni tudja, hogy saját tőkéjének a teljes eszközállományához viszonyított aránya egyenlő a csoportra vetített, ennek megfelelő aránnyal vagy magasabb annál, és az alábbi feltételek érvényesülnek:

i.

az adózó saját tőkéjének a teljes eszközállományához viszonyított aránya akkor tekintendő egyenlőnek a csoportra vetített, ennek megfelelő aránnyal, ha az adózó saját tőkéjének a teljes eszközállományához viszonyított aránya legfeljebb két százalékponttal alacsonyabb; és

| ii. | az eszközök és kötelezettségek értékének meghatározása ugyanazzal a módszerrel történik, mint a (8) bekezdésben említett összevont pénzügyi kimutatásokban; |
| --- | --- |

ii.

az eszközök és kötelezettségek értékének meghatározása ugyanazzal a módszerrel történik, mint a (8) bekezdésben említett összevont pénzügyi kimutatásokban;

vagy

| b) | a nettó hitelfelvételi költségeket nagyobb összeg erejéig vonhassa le, mint amennyit az (1) bekezdés alapján volna jogosult levonni. Ezt a nettó hitelfelvételi költségek levonhatóságát illetően megállapítandó magasabb összeghatárát annak a – pénzügyi beszámoló készítésekor összevont alapon kezelendő – vállalatcsoportnak a viszonylatában kell megállapítani, amelynek az adózó tagja, és ezt két lépésben kell végrehajtani:






  i. | az első lépésben meg kell határozni a csoportrátát; e célból a csoportszinten vett harmadik felekkel szembeni nettó hitelfelvételi költségek összegét el kell osztani a csoport kamatfizetés, adózás, értékcsökkenési leírás és amortizáció előtti eredményével; majd pedig |
| --- | --- | --- |

b)

a nettó hitelfelvételi költségeket nagyobb összeg erejéig vonhassa le, mint amennyit az (1) bekezdés alapján volna jogosult levonni. Ezt a nettó hitelfelvételi költségek levonhatóságát illetően megállapítandó magasabb összeghatárát annak a – pénzügyi beszámoló készítésekor összevont alapon kezelendő – vállalatcsoportnak a viszonylatában kell megállapítani, amelynek az adózó tagja, és ezt két lépésben kell végrehajtani:

i.

az első lépésben meg kell határozni a csoportrátát; e célból a csoportszinten vett harmadik felekkel szembeni nettó hitelfelvételi költségek összegét el kell osztani a csoport kamatfizetés, adózás, értékcsökkenési leírás és amortizáció előtti eredményével; majd pedig

| ii. | a második lépésben a csoportrátát meg kell szorozni az adózó (2) bekezdés szerint számított kamatfizetés, adózás, értékcsökkenési leírás és amortizáció előtti eredményével. |
| --- | --- |

ii.

a második lépésben a csoportrátát meg kell szorozni az adózó (2) bekezdés szerint számított kamatfizetés, adózás, értékcsökkenési leírás és amortizáció előtti eredményével.

(6)   Az adózó tagállama szabadon választhat az alábbi szabályozási lehetőségek közül:

| a) | a nettó hitelfelvétel költségek azon részének elhatárolása – időbeli korlátozás nélkül –, amely rész a tárgyévi adómegállapítási időszakban az (1)–(5) bekezdés alapján nem vonható le; |
| --- | --- |

a)

a nettó hitelfelvétel költségek azon részének elhatárolása – időbeli korlátozás nélkül –, amely rész a tárgyévi adómegállapítási időszakban az (1)–(5) bekezdés alapján nem vonható le;

| b) | a nettó hitelfelvétel költségek azon részének elhatárolása – időbeli korlátozás nélkül –, illetve visszamenőleges elhatárolása – legfeljebb három évre –, amely rész a tárgyévi adómegállapítási időszakban az (1)–(5) bekezdés alapján nem vonható le; vagy |
| --- | --- |

b)

a nettó hitelfelvétel költségek azon részének elhatárolása – időbeli korlátozás nélkül –, illetve visszamenőleges elhatárolása – legfeljebb három évre –, amely rész a tárgyévi adómegállapítási időszakban az (1)–(5) bekezdés alapján nem vonható le; vagy

| c) | a nettó hitelfelvétel költségek azon részének elhatárolása – időbeli korlátozás nélkül –, amely rész a tárgyévi adómegállapítási időszakban az (1)–(5) bekezdés alapján nem vonható le, valamint az olyan, a levonható kamatráfordítást el nem érő kamatráfordítás elhatárolása – legfeljebb öt évig –, amely a tárgyévi adómegállapítási időszakban az (1)–(5) bekezdés alapján nem vonható le. |
| --- | --- |

c)

a nettó hitelfelvétel költségek azon részének elhatárolása – időbeli korlátozás nélkül –, amely rész a tárgyévi adómegállapítási időszakban az (1)–(5) bekezdés alapján nem vonható le, valamint az olyan, a levonható kamatráfordítást el nem érő kamatráfordítás elhatárolása – legfeljebb öt évig –, amely a tárgyévi adómegállapítási időszakban az (1)–(5) bekezdés alapján nem vonható le.

(7)   A tagállamok a pénzügyi vállalkozásokat kizárhatják az (1)–(6) bekezdés hatálya alól, abban az esetben is, ha azok pénzügyi beszámoló készítésekor összevont alapon kezelendő vállalatcsoport tagjai.

(8)   E cikk alkalmazása céljából a pénzügyi beszámoló készítésekor összevont alapon kezelendő vállalatcsoport minden olyan gazdálkodó szervezetet magában foglal, amelynek minden tagja teljes mértékben a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardokkal vagy valamely tagállam nemzeti pénzügyi beszámolási szabályrendszerével összhangban készülő összevont pénzügyi beszámoló hatálya alá tartozik. Az adózó számára biztosítani kell a jogot, hogy az összevont pénzügyi beszámoló készítése céljából más beszámolási standardot alkalmazzon.

5. cikk

A tőkekivonás megadóztatása

(1)   Az adózó köteles adót fizetni az áthelyezett eszközök kivonáskor fennálló piaci értékének az eszközök adómegállapításhoz használt értékével csökkentett összege után az alábbi körülmények bármelyikének fennállása esetén:

| a) | ha az adózó a székhelyéről egy másik tagállamban vagy harmadik országban lévő állandó telephelyére helyez át eszközöket, amennyiben a székhely szerinti tagállamnak az áthelyezés következtében a továbbiakban már nincs joga az áthelyezett eszközök megadóztatására; |
| --- | --- |

a)

ha az adózó a székhelyéről egy másik tagállamban vagy harmadik országban lévő állandó telephelyére helyez át eszközöket, amennyiben a székhely szerinti tagállamnak az áthelyezés következtében a továbbiakban már nincs joga az áthelyezett eszközök megadóztatására;

| b) | ha az adózó a valamely tagállamban található állandó telephelyéről egy másik tagállamban vagy harmadik országban lévő székhelyére vagy másik állandó telephelyére helyez át eszközöket, amennyiben az állandó telephely szerinti tagállamnak az áthelyezés következtében a továbbiakban már nincs joga az áthelyezett eszközök megadóztatására; |
| --- | --- |

b)

ha az adózó a valamely tagállamban található állandó telephelyéről egy másik tagállamban vagy harmadik országban lévő székhelyére vagy másik állandó telephelyére helyez át eszközöket, amennyiben az állandó telephely szerinti tagállamnak az áthelyezés következtében a továbbiakban már nincs joga az áthelyezett eszközök megadóztatására;

| c) | ha az adózó másik tagállamba vagy harmadik országba helyezi át az adóügyi illetőségét, kivéve az olyan eszközök tekintetében, amelyek továbbra is ténylegesen kapcsolódnak az első tagállamban található állandó telephelyhez; |
| --- | --- |

c)

ha az adózó másik tagállamba vagy harmadik országba helyezi át az adóügyi illetőségét, kivéve az olyan eszközök tekintetében, amelyek továbbra is ténylegesen kapcsolódnak az első tagállamban található állandó telephelyhez;

| d) | ha az adózó egy tagállamból egy másik tagállamba vagy harmadik országba helyezi át az állandó telephelye által folytatott üzleti tevékenységet, amennyiben az állandó telephely szerinti tagállamnak az áthelyezés következtében a továbbiakban már nincs joga az áthelyezett eszközök megadóztatására. |
| --- | --- |

d)

ha az adózó egy tagállamból egy másik tagállamba vagy harmadik országba helyezi át az állandó telephelye által folytatott üzleti tevékenységet, amennyiben az állandó telephely szerinti tagállamnak az áthelyezés következtében a továbbiakban már nincs joga az áthelyezett eszközök megadóztatására.

(2)   Az adózó számára lehetővé kell tenni az (1) bekezdésben említett tőkekivonási adó halasztott – öt éves időszak során, részletekben történő – megfizetését az alábbi körülmények bármelyikének fennállása esetén:

| a) | az adózó a székhelyéről egy másik tagállamban vagy egy olyan harmadik országban lévő állandó telephelyére helyez át eszközöket, amely részes fele az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásnak (a továbbiakban: EGT-megállapodás); |
| --- | --- |

a)

az adózó a székhelyéről egy másik tagállamban vagy egy olyan harmadik országban lévő állandó telephelyére helyez át eszközöket, amely részes fele az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásnak (a továbbiakban: EGT-megállapodás);

| b) | az adózó a valamely tagállamban található állandó telephelyéről egy másik tagállamban vagy olyan harmadik országban lévő székhelyére vagy másik állandó telephelyére helyez át eszközöket, amely részes fele az EGT-megállapodásnak; |
| --- | --- |

b)

az adózó a valamely tagállamban található állandó telephelyéről egy másik tagállamban vagy olyan harmadik országban lévő székhelyére vagy másik állandó telephelyére helyez át eszközöket, amely részes fele az EGT-megállapodásnak;

| c) | az adózó másik tagállamba vagy olyan harmadik országba helyezi át az adóügyi illetőségét, amely részes fele az EGT-megállapodásnak; |
| --- | --- |

c)

az adózó másik tagállamba vagy olyan harmadik országba helyezi át az adóügyi illetőségét, amely részes fele az EGT-megállapodásnak;

| d) | az adózó másik tagállamba vagy olyan harmadik országba helyezi át az állandó telephelye által folytatott üzleti tevékenységet, amely részes fele az EGT-megállapodásnak. |
| --- | --- |

d)

az adózó másik tagállamba vagy olyan harmadik országba helyezi át az állandó telephelye által folytatott üzleti tevékenységet, amely részes fele az EGT-megállapodásnak.

Ez a bekezdés akkor alkalmazandó az EGT-megállapodásban részes fél harmadik országok tekintetében, ha az adott harmadik ország a 2010/24/EU tanácsi irányelv (14) szerinti kölcsönös segítségnyújtással egyenértékűnek tekinthető, adókövetelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló megállapodást kötött az adózó tagállamával vagy az Unióval.

(3)   Amennyiben az adózó a (2) bekezdés szerinti halasztott adófizetést teljesít, az esettől függően az adózó tagállama vagy az állandó telephely szerinti tagállam jogszabályainak megfelelően kamat számítható fel.

Ha bizonyíthatóan és ténylegesen fennáll a behajthatatlanná válás kockázata, az adózótól megkövetelhető, hogy a (2) bekezdés szerinti halasztott fizetés feltételeként nyújtson garanciát.

A második albekezdés nem alkalmazandó abban az esetben, ha az adózó tagállamának vagy az állandó telephely szerinti tagállamnak a jogszabályai rendelkeznek arról a lehetőségről, hogy az adótartozást egy olyan másik adózón hajtsák be, amely ugyanannak a csoportnak a tagja és adóügyi illetőséggel rendelkezik a szóban forgó tagállamban.

(4)   A (2) bekezdés alkalmazásakor a halasztott fizetést azonnal meg kell szüntetni és az adótartozás behajthatóvá válik a következő esetekben:

| a) | az áthelyezett eszközöket vagy az adózó állandó telephelye által folytatott, áthelyezett üzleti tevékenységet eladják vagy más módon elidegenítik; |
| --- | --- |

a)

az áthelyezett eszközöket vagy az adózó állandó telephelye által folytatott, áthelyezett üzleti tevékenységet eladják vagy más módon elidegenítik;

| b) | az áthelyezett eszközöket a későbbiekben egy harmadik országba helyezik át; |
| --- | --- |

b)

az áthelyezett eszközöket a későbbiekben egy harmadik országba helyezik át;

| c) | az adózó adóügyi illetőségét vagy az állandó telephelye által folytatott üzleti tevékenységet a későbbiekben egy harmadik országba helyezik át; |
| --- | --- |

c)

az adózó adóügyi illetőségét vagy az állandó telephelye által folytatott üzleti tevékenységet a későbbiekben egy harmadik országba helyezik át;

| d) | az adózó csődbe megy vagy felszámolják; |
| --- | --- |

d)

az adózó csődbe megy vagy felszámolják;

| e) | az adózó észszerű időn belül – amely nem haladhatja meg a 12 hónapot –részletfizetési kötelezettségét nem teljesíti, és helyzetét nem rendezi. |
| --- | --- |

e)

az adózó észszerű időn belül – amely nem haladhatja meg a 12 hónapot –részletfizetési kötelezettségét nem teljesíti, és helyzetét nem rendezi.

A b) és c) pontok nem alkalmazandóak az EGT-megállapodásban részes fél harmadik országok tekintetében, ha az adott harmadik ország a 2010/24/EU irányelv szerinti kölcsönös segítségnyújtással egyenértékűnek tekinthető, adókövetelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló megállapodást kötött az adózó tagállamával vagy az Unióval.

(5)   Amennyiben az eszközök, az adóügyi illetőség vagy az állandó telephely által folytatott üzleti tevékenység áthelyezése egy másik tagállamba történik, a szóban forgó tagállam elfogadja azt az értéket, amelyet az adózó tagállama vagy az állandó telephely szerinti tagállam az eszközök adómegállapításhoz használt kiindulási értékeként megállapított, kivéve, ha az nem tükrözi a piaci értéket.

(6)   Az (1)–(5) bekezdés alkalmazásában a „piaci érték” az az összeg, amelyért ügyleti szándékkal rendelkező, egymástól független vevők és eladók közötti közvetlen ügylet keretében egy eszköz elcserélhető vagy kölcsönös kötelezettségvállalások teljesíthetők.

(7)   Amennyiben az eszközöknek 12 hónapon belül vissza kell kerülniük az áthelyező fél tagállamába, ez a cikk nem alkalmazandó az értékpapír-finanszírozáshoz vagy biztosítékként nyújtott eszközökhöz kapcsolódó ügyletekre, illetve az olyan helyzetekre, amikor az eszközök áthelyezésére prudenciális tőkekövetelmények teljesítése érdekében vagy likviditáskezelés céljából kerül sor.

6. cikk

Visszaélés elleni általános szabály

(1)   A társaságiadó-kötelezettség számításával összefüggésben a tagállamok figyelmen kívül hagyják az olyan jogügyleteket vagy jogügylet-sorozatokat, amelyek – mivel fő céljuk vagy egyik fő céljuk az alkalmazandó adójogszabályok tárgyával vagy céljával ellentétes adóelőny megszerzése – az összes tény és körülmény mérlegelése alapján nem tekinthetők valódinak. Egy jogügylet több lépésből vagy részből is állhat.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában egy jogügyletet vagy jogügylet-sorozatot annyiban kell nem valódinak tekinteni, amennyiben nem a gazdasági valóságot tükröző, valós kereskedelmi okokból jött létre.

(3)   A jogügyletek vagy jogügylet-sorozatok (1) bekezdésnek megfelelően történő figyelmen kívül hagyása esetén az adókötelezettséget a nemzeti joggal összhangban kell meghatározni.

7. cikk

Az ellenőrzött külföldi társaságokra vonatkozó szabály

(1)   Az adózó tagállama köteles egy olyan gazdálkodó szervezetet vagy állandó telephelyet, amelynek nyeresége az adott tagállamban adómentes vagy nem adóköteles, ellenőrzött külföldi társaságként kezelni, ha a következő feltételek teljesülnek:

| a) | gazdálkodó szervezet esetében az adózó – saját maga vagy kapcsolt vállalkozásaival együttesen – a gazdálkodó szervezet szavazati jogainak 50 százalékát meghaladó közvetlen vagy közvetett részesedéssel rendelkezik, vagy közvetlenül vagy közvetve a tőke több mint 50 százalékának tulajdonosa, vagy a gazdálkodó szervezet nyereségének 50 % százalékát meghaladó részére jogosult; és |
| --- | --- |

a)

gazdálkodó szervezet esetében az adózó – saját maga vagy kapcsolt vállalkozásaival együttesen – a gazdálkodó szervezet szavazati jogainak 50 százalékát meghaladó közvetlen vagy közvetett részesedéssel rendelkezik, vagy közvetlenül vagy közvetve a tőke több mint 50 százalékának tulajdonosa, vagy a gazdálkodó szervezet nyereségének 50 % százalékát meghaladó részére jogosult; és

| b) | a gazdálkodó szervezet vagy az állandó telephely által a nyeresége után ténylegesen megfizetett társasági adó összege kisebb, mint az a különbözet, amellyel a gazdálkodó szervezetnek vagy az állandó telephelynek a nyereség után az adózó tagállamában alkalmazandó társaságiadó-rendszer szerint fizetendő társasági adó meghaladja a gazdálkodó szervezet vagy az állandó telephely jövedelme után ténylegesen megfizetett társasági adót. |
| --- | --- |

b)

a gazdálkodó szervezet vagy az állandó telephely által a nyeresége után ténylegesen megfizetett társasági adó összege kisebb, mint az a különbözet, amellyel a gazdálkodó szervezetnek vagy az állandó telephelynek a nyereség után az adózó tagállamában alkalmazandó társaságiadó-rendszer szerint fizetendő társasági adó meghaladja a gazdálkodó szervezet vagy az állandó telephely jövedelme után ténylegesen megfizetett társasági adót.

Az első albekezdés b) pontjának alkalmazásában nem kell figyelembe venni az ellenőrzött külföldi társaságok olyan állandó telephelyeit, amelyek az ellenőrzött külföldi társaság adójogrendszere alapján adómentesek vagy nem adókötelesek. Ezenkívül a társasági adónak, amelyet az adófizető tagállamában kellett volna megfizetni, az adófizető tagállamának szabályai szerint számított társasági adót kell tekinteni.

(2)   Ha az adózó tagállama egy gazdálkodó szervezetet vagy állandó telephelyet az (1) bekezdés alapján ellenőrzött külföldi társaságként kezel, akkor az adóalapba beleszámítja a következőket:

| a) | a gazdálkodó szervezetnek az a fel nem osztott jövedelme, illetve az állandó telephelynek az a jövedelme, amely a következő kategóriákból származik:






  i. | kamatok, illetve pénzügyi eszközökből származó bármely más jövedelem; |
| --- | --- | --- |

a)

a gazdálkodó szervezetnek az a fel nem osztott jövedelme, illetve az állandó telephelynek az a jövedelme, amely a következő kategóriákból származik:

i.

kamatok, illetve pénzügyi eszközökből származó bármely más jövedelem;

| ii. | jogdíjak, illetve szellemi alkotások jogából származó bármely más jövedelem; |
| --- | --- |

ii.

jogdíjak, illetve szellemi alkotások jogából származó bármely más jövedelem;

| iii. | osztalékok, valamint részvény elidegenítéséből származó jövedelem; |
| --- | --- |

iii.

osztalékok, valamint részvény elidegenítéséből származó jövedelem;

| iv. | pénzügyi lízingből származó jövedelem; |
| --- | --- |

iv.

pénzügyi lízingből származó jövedelem;

| v. | biztosítási, banki és egyéb pénzügyi tevékenységekből származó jövedelem; |
| --- | --- |

v.

biztosítási, banki és egyéb pénzügyi tevékenységekből származó jövedelem;

| vi. | számlázási szolgáltatóktól származó olyan jövedelem, amely áruk és szolgáltatások kapcsolt vállalkozások számára való értékesítéséből, illetve tőlük való beszerzéséből származik, amennyiben e szolgáltatók nem vagy csak kis mértékben képviselnek hozzáadott gazdasági értéket; |
| --- | --- |

vi.

számlázási szolgáltatóktól származó olyan jövedelem, amely áruk és szolgáltatások kapcsolt vállalkozások számára való értékesítéséből, illetve tőlük való beszerzéséből származik, amennyiben e szolgáltatók nem vagy csak kis mértékben képviselnek hozzáadott gazdasági értéket;

Ez a pont nem alkalmazandó abban az esetben, ha a releváns tények és körülmények alapján az ellenőrzött külföldi társaság érdemi gazdasági tevékenységet folytat, és ehhez személyzettel, felszereltséggel, eszközállománnyal és helyiségekkel rendelkezik.

Amennyiben az ellenőrzött külföldi társaságnak olyan harmadik országban van a székhelye, amely harmadik ország az EGT-megállapodásnak nem részes fele, a tagállamok eltekinthetnek attól, hogy alkalmazzák az előző albekezdést;

vagy

| b) | a gazdálkodó szervezetnek vagy állandó telephelynek olyan, nem valódi jogügyletekből származó fel nem osztott jövedelme, amelyek elsődleges célja adóelőny szerzése.
  Az e pont alkalmazásában egy jogügyletet vagy jogügylet-sorozatot annyiban kell nem valódinak tekinteni, amennyiben a gazdálkodó szervezet vagy az állandó telephely nem rendelkezne azokkal eszközökkel, illetve nem vállalta volna azokat a kockázatokat, amelyekből jövedelmének egy része vagy egésze származik, abban az esetben, ha nem állna egy olyan társaság ellenőrzése alatt, amelyben azokat a jelentős személyi funkciókat ellátják, amelyek az említett eszközök és kockázatok szempontjából lényegesek és az ellenőrzött társaság jövedelmének termeléséhez nagy mértékben hozzájárulnak. |
| --- | --- |

b)

a gazdálkodó szervezetnek vagy állandó telephelynek olyan, nem valódi jogügyletekből származó fel nem osztott jövedelme, amelyek elsődleges célja adóelőny szerzése.

Az e pont alkalmazásában egy jogügyletet vagy jogügylet-sorozatot annyiban kell nem valódinak tekinteni, amennyiben a gazdálkodó szervezet vagy az állandó telephely nem rendelkezne azokkal eszközökkel, illetve nem vállalta volna azokat a kockázatokat, amelyekből jövedelmének egy része vagy egésze származik, abban az esetben, ha nem állna egy olyan társaság ellenőrzése alatt, amelyben azokat a jelentős személyi funkciókat ellátják, amelyek az említett eszközök és kockázatok szempontjából lényegesek és az ellenőrzött társaság jövedelmének termeléséhez nagy mértékben hozzájárulnak.

(3)   Ha valamely tagállam szabályai értelmében az adózó adóalapját a (2) bekezdés a) pontja alapján kell kiszámítani, akkor a tagállam választhatja azt a lehetőséget, hogy nem kezel az (1) bekezdés értelmében vett ellenőrzött külföldi társaságként egy gazdálkodó szervezetet, illetve állandó telephelyet, amennyiben a gazdálkodó szervezetnél, illetve állandó telephelynél keletkező jövedelemnek legfeljebb az egyharmada tartozik a (2) bekezdés a) pontja szerinti kategóriákba.

Ha valamely tagállam szabályai értelmében az adózó adóalapját a (2) bekezdés a) pontja alapján kell kiszámítani, akkor a tagállam választhatja azt a lehetőséget, hogy nem kezel ellenőrzött külföldi társaságként egy pénzügyi vállalkozást, amennyiben a gazdálkodó szervezet a (2) bekezdés a) pontja szerinti kategóriákból származó jövedelmének legfeljebb az egyharmada származik az adózóval vagy annak kapcsolt vállalkozásaival folytatott ügyletekből.

(4)   A tagállamok kizárhatják az (2) bekezdés b) pontjának hatálya alól azt a gazdálkodó szervezetet, illetve állandó telephelyet,

| a) | amelynek számviteli nyeresége nem haladja meg a 750 000 EUR összeghatárt, nem kereskedésből származó nyeresége pedig nem haladja meg a 75 000 EUR összeghatárt; vagy |
| --- | --- |

a)

amelynek számviteli nyeresége nem haladja meg a 750 000 EUR összeghatárt, nem kereskedésből származó nyeresége pedig nem haladja meg a 75 000 EUR összeghatárt; vagy

| b) | amelynek számviteli nyeresége nem haladja meg az adott adómegállapítási időszakra elszámolt működési költségek 10 százalékát. |
| --- | --- |

b)

amelynek számviteli nyeresége nem haladja meg az adott adómegállapítási időszakra elszámolt működési költségek 10 százalékát.

Az első albekezdés b) pontjának alkalmazásában a működési költségek nem tartalmazhatják a gazdálkodó szervezet adóügyi illetősége, illetve az állandó telephely elhelyezkedése szerinti ország határain kívül értékesített termékek költségeit, valamint a kapcsolt vállalkozások részére teljesített kifizetéseket.

8. cikk

Ellenőrzött külföldi társaságok jövedelmének kiszámítása

(1)   Ha a 7. cikk (2) bekezdésének a) pontja alkalmazandó, akkor az adózó adóalapjába beszámítandó jövedelmet az adózó adóügyi illetősége, illetve elhelyezkedése szerinti tagállam társasági adóra vonatkozó jogszabályaiban foglalt szabályoknak megfelelően kell kiszámítani. A gazdálkodó szervezet, illetve az állandó telephely veszteségeit nem kell beszámítani az adóalapba, hanem a nemzeti jog rendelkezéseivel összhangban el kell határolni őket a későbbi adómegállapítási időszakokra, és azok során figyelembe lehet venni.

(2)   Ha a 7. cikk (2) bekezdésének b) pontja alkalmazandó, akkor az adózó adóalapjába beszámítandó jövedelmet olyan összegekre kell korlátozni, amelyek az ellenőrzést gyakorló társaság által ellátott jelentős személyi funkciókhoz kapcsolódó eszközök és kockázatok révén keletkeznek. Az ellenőrzött külföldi társaságnak betudható jövedelem kiszámítása a szokásos piaci ár elve alapján történik.

(3)   Az adóalapba beszámítandó jövedelmet az adózónak a gazdálkodó szervezetben fennálló – a 7. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti – tulajdoni részesedése arányában kell kiszámítani.

(4)   A jövedelmet az adózó azon adómegállapítási időszakában kell figyelembe venni, amelyben a gazdálkodó szervezet adóéve véget ér.

(5)   Ha a gazdálkodó szervezet nyereségrészesedést juttat az adózónak, és e kiosztott nyereséget beszámítják az adóalapba, akkor a jövedelem azon összegeit, amelyeket korábban a 7. cikk értelmében az adóalapba beszámítottak, a kettős adóztatás elkerülése érdekében a nyereségrészesedés után fizetendő adó kiszámításakor az adóalapból le kell vonni.

(6)   Ha az adózó értékesíti a gazdálkodó szervezetben meglévő részesedését vagy az állandó telephely által működtetett üzletágat, és az elidegenítésből származó bevételnek valamely részét korábban a 7. cikk értelmében az adóalapba beszámították, akkor ezt a korábban beszámított összeget a kettős adóztatás elkerülése érdekében a szóban forgó bevétel után fizetendő adó kiszámításakor az adóalapból le kell vonni.

(7)   Az adózó tagállama engedélyezheti, hogy a gazdálkodó szervezet vagy az állandó telephely által megfizetett adót az adózó levonja az adóügyi illetősége, illetve elhelyezése szerinti államban fennálló adókötelezettségéből. A levonás összegét a nemzeti jogszabályokkal összhangban kell kiszámítani.

9. cikk

Hibrid struktúrákat alkalmazó adókikerülési módszerek

(1)   Amennyiben hibrid struktúrákat alkalmazó adókikerülési módszerek kettős levonást eredményeznek, a levonást csak abban a tagállamban lehet végrehajtani, amelyben a kifizetés forrása van.

(2)   Amennyiben hibrid struktúrákat alkalmazó adókikerülési módszerek beszámítás nélküli levonást eredményeznek, a kifizető tagállam a fizetés levonását megtagadja.

III. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

10. cikk

Felülvizsgálat

(1)   A Bizottság 2020. augusztus 9-ig értékeli az irányelv végrehajtását és különösen a 4. cikk hatását, és jelentést tesz arról a Tanácsnak. A Bizottság a jelentését adott esetben jogalkotási javaslat kíséretében nyújtja be.

(2)   A tagállamok a Bizottsággal minden olyan információt közölnek, amely szükséges ezen irányelv végrehajtásának értékeléséhez.

(3)   A 11. cikk (6) bekezdésében említett tagállamok 2017. július 1-ig közlik a Bizottsággal az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás kockázatának kiküszöbölése elleni célzott nemzeti szintű szabályok hatékonyságának értékeléséhez szükséges összes információt.

11. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok legkésőbb 2018. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.

A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2019. január 1-től kezdődően alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

(3)   Azok a tagállamok, amelyek pénzneme nem az euro, ebben az irányelvben említett, euróban (EUR) megadott összegeket 2016. július 12-én érvényes árfolyamon átszámíthatják a nemzeti pénznemükre.

(4)   Az 5. cikk (2) bekezdésétől eltérve Észtország mindaddig, amíg nem adóztatja meg a felhalmozott eredményt, eredményfelosztásnak tekintheti és jövedelemadót vethet ki – anélkül, hogy az adó megfizetésére halasztást engedélyezne az adózónak – a pénzbeli vagy nem pénzbeli eszközök (így többek között a készpénz) minden olyan áthelyezését, amelyre valamely Észtországban található állandó telephelytől a társaság egy másik, valamely más tagállamban vagy az EGT-megállapodásban részes harmadik országban található telephelyéhez vagy székhelyéhez kerül sor.

(5)   A tagállamok az (1) bekezdéstől eltérve legkésőbb 2019. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az 5. cikknek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.

A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2020. január 1-től kezdődően alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(6)   A 4. cikk rendelkezéseitől eltérve azok a tagállamok, amelyekben 2016. augusztus 8-án olyan célzott nemzeti szintű szabályok vannak hatályban az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás kockázatának kiküszöbölésére, amelyek az ebben az irányelvben meghatározott kamatlevonás-korlátozási szabály érvényesítése céljából is hatékonyan alkalmazhatóak, e célzott szabályaikat az OECD-tagok közötti, az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás elleni cselekvési terv 4. fellépésre vonatkozó minimumkövetelményről való megállapodásnak az OECD hivatalos honlapján való közzétételét követő egy teljes pénzügyi év végéig, de legkésőbb 2024. január 1-jéig folytatólagosan alkalmazhatják.

12. cikk

Hatálybelépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

13. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. KAŽIMÍR

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

1

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK irányelve (1995. október 24.) a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/39/EK irányelve (2004. április 21.) a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 2004.4.30., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/61/EU irányelve (2011. június 8.) az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 174., 2011.7.1., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács irányelve (2009. július 13.) az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 302., 2009.11.17., 32. o.)

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/138/EK irányelve (2009. november 25.) a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) (HL L 335., 2009.12.17., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/41/EK irányelve (2003. június 3.) a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények tevékenységéről és felügyeletéről (HL L 235., 2003.9.23., 10. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról (HL L 166., 2004.4.30., 1. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 987/2009/EK rendelete (2009. szeptember 16.) a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról (HL L 284., 2009.10.30., 1. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 648/2012/EU rendelete (2012. július 4.) a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról (HL L 201., 2012.7.27., 1. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 909/2014/EU rendelete (2014. július 23.) az Európai Unión belüli értékpapír-kiegyenlítés javításáról és a központi értéktárakról, valamint 98/26/EK és a 2014/65/EU irányelv, valamint a 236/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 257., 2014.8.28., 1. o.).

13

(14)  A Tanács 2010/24/EU irányelve (2010. március 16.) az adókból, vámokból, illetékekből és egyéb intézkedésekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról (HL L 84., 2010.3.31., 1. o.).

14

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2016.7.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/15

---

A TANÁCS (EU) 2016/1165 RENDELETE

(2016. július 18.)

a Kongói Demokratikus Köztársaság tekintetében a fegyverembargót megsértő személyekkel szemben meghatározott, egyedi korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 1183/2005/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 215. cikkére,

tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2008/369/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. december 20-i 2010/788/KKBP tanácsi határozatra (1),

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és az Európai Bizottság együttes javaslatára,

mivel:

| (1) | Az 1183/2005/EK tanácsi rendelet (2) végrehajtja a 2010/788/KKBP határozatot, és a Kongói Demokratikus Köztársaság tekintetében a fegyverembargót megsértő személyekkel szemben meghatározott, egyes intézkedések bevezetéséről, többek között vagyoni eszközeik befagyasztásáról rendelkezik. |
| --- | --- |

(1)

Az 1183/2005/EK tanácsi rendelet (2) végrehajtja a 2010/788/KKBP határozatot, és a Kongói Demokratikus Köztársaság tekintetében a fegyverembargót megsértő személyekkel szemben meghatározott, egyes intézkedések bevezetéséről, többek között vagyoni eszközeik befagyasztásáról rendelkezik.

| (2) | Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 2016. június 21-i 2293 (2016) sz. határozata módosította azokat a kritériumokat, amelyek az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1807 (2008) sz. határozatának 9. és 11. pontjában meghatározott korlátozó intézkedésekkel sújtandó személyeknek és szervezeteknek a vonatkozó jegyzékbe való felvételére vonatkoznak, és kiterjesztette a fegyverembargóról szóló rendelkezéseket. A Tanács a (KKBP) 2016/1173 tanácsi határozatban (3) a kritériumok hatályának ennek megfelelő kiterjesztéséről határozott. |
| --- | --- |

(2)

Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 2016. június 21-i 2293 (2016) sz. határozata módosította azokat a kritériumokat, amelyek az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1807 (2008) sz. határozatának 9. és 11. pontjában meghatározott korlátozó intézkedésekkel sújtandó személyeknek és szervezeteknek a vonatkozó jegyzékbe való felvételére vonatkoznak, és kiterjesztette a fegyverembargóról szóló rendelkezéseket. A Tanács a (KKBP) 2016/1173 tanácsi határozatban (3) a kritériumok hatályának ennek megfelelő kiterjesztéséről határozott.

| (3) | Ennélfogva, különösen a gazdasági szereplők által valamennyi tagállamban történő egységes alkalmazás biztosítása céljából a tanácsi határozat végrehajtásához uniós szintű szabályozás szükséges. |
| --- | --- |

(3)

Ennélfogva, különösen a gazdasági szereplők által valamennyi tagállamban történő egységes alkalmazás biztosítása céljából a tanácsi határozat végrehajtásához uniós szintű szabályozás szükséges.

| (4) | Az 1183/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

Az 1183/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1183/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1b. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:






  „d) | fegyverek, valamint a kapcsolódó hadianyag egyéb eladásához és szolgáltatásához kapcsolódó technikai segítség, finanszírozás vagy pénzügyi támogatás vagy brókertevékenység, a szankcióbizottság előzetes jóváhagyásával.”. |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1b. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„d)

| 2. | A 2a. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | az e) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | az emberi jogok, illetve a nemzetközi humanitárius jog megsértésének minősülő cselekmények tervezése, irányítása vagy elkövetése a KDK-ban, ideértve a polgári lakossággal szemben elkövetett cselekményeket, mint például az emberölést, a megnyomorítást, a nemi erőszakot és a szexuális erőszak más formáit, az elrablást és a lakóhely elhagyására kényszerítést, valamint az iskolák és kórházak elleni támadásokat;”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 2a. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

az e) pont helyébe a következő szöveg lép:

„e)

| b) | A g) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „g) | olyan személyek, illetve szervezetek – többek között fegyveres csoportok és bűnszövetkezetek – támogatása, akik, illetve amelyek a természeti erőforrások, így például arany, vadon élő állatok és növények, valamint vadon élő állatokból és növényekből készült termékek illegális kiaknázása vagy tiltott kereskedelme révén a KDK-ban destabilizáló tevékenységet fejtenek ki;”. |
| --- | --- | --- |

b)

A g) pont helyébe a következő szöveg lép:

„g)

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  
  HL L 336., 2010.12.21., 30. o.

1

(2)  A Tanács 1183/2005/EK rendelete (2005. július 18.) a Kongói Demokratikus Köztársaság tekintetében a fegyverembargót megsértő személyekkel szemben meghatározott, egyedi korlátozó intézkedések bevezetéséről (HL L 193., 2005.7.23., 1. o.).

2

(3)  A Tanács (KKBP) 2016/1173 határozata (2016. július 18.) a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról (lásd e Hivatalos Lap 108. oldalát).

3

---

| 2016.7.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/17

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1166 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2016. május 17.)

az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet X. mellékletének a cukorágazatban 2017. október 1-jétől alkalmazandó cukorrépa-felvásárlási feltételek tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 125. cikke (4) bekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1308/2013/EU rendelet 125. cikke értelmében a cukorrépa-termelőknek és a cukorgyártó vállalkozásoknak szakmán belüli írásos megállapodásokat kell kötniük. Az említett rendelet XI. melléklete felvásárlási feltételeket határoz meg a cukorrépára vonatkozóan a 2016/2017-es gazdasági év végéig terjedő időszakra, míg a rendelet X. melléklete 2017. október 1-jétől, azaz a kvótarendszer lezárulásának időpontjától kezdődő időszakra határoz meg ilyen feltételeket. |
| --- | --- |

(1)

Az 1308/2013/EU rendelet 125. cikke értelmében a cukorrépa-termelőknek és a cukorgyártó vállalkozásoknak szakmán belüli írásos megállapodásokat kell kötniük. Az említett rendelet XI. melléklete felvásárlási feltételeket határoz meg a cukorrépára vonatkozóan a 2016/2017-es gazdasági év végéig terjedő időszakra, míg a rendelet X. melléklete 2017. október 1-jétől, azaz a kvótarendszer lezárulásának időpontjától kezdődő időszakra határoz meg ilyen feltételeket.

| (2) | A cukorágazat sajátosságainak, valamint a kvótarendszer megszűnését követő időszakban várhatóan bekövetkező ágazati fejleményeknek a figyelembevétele érdekében indokolt módosítani a X. mellékletben említett cukorrépa-felvásárlási feltételeket. |
| --- | --- |

(2)

A cukorágazat sajátosságainak, valamint a kvótarendszer megszűnését követő időszakban várhatóan bekövetkező ágazati fejleményeknek a figyelembevétele érdekében indokolt módosítani a X. mellékletben említett cukorrépa-felvásárlási feltételeket.

| (3) | 2017. október 1-jétől a répacukor-ágazatnak alkalmazkodnia kell a kvótarendszer megszűnése nyomán kialakuló helyzethez, így többek között a cukorrépa minimálárának és a hazai megtermelt mennyiségek szabályozásának az eltörléséhez. Ezért ennek a nagymértékben szabályozott ágazatnak a liberalizálásához egyértelmű jogi keretre van szükség. A termelők és a cukorgyártó vállalkozások a jogbiztonság fokozását kérték az értékmegosztási mechanizmusokra vonatkozó szabályokat illetően, ideértve a releváns piaci árak alakulásából eredő árprémiumok és árveszteségek megosztását is. |
| --- | --- |

(3)

2017. október 1-jétől a répacukor-ágazatnak alkalmazkodnia kell a kvótarendszer megszűnése nyomán kialakuló helyzethez, így többek között a cukorrépa minimálárának és a hazai megtermelt mennyiségek szabályozásának az eltörléséhez. Ezért ennek a nagymértékben szabályozott ágazatnak a liberalizálásához egyértelmű jogi keretre van szükség. A termelők és a cukorgyártó vállalkozások a jogbiztonság fokozását kérték az értékmegosztási mechanizmusokra vonatkozó szabályokat illetően, ideértve a releváns piaci árak alakulásából eredő árprémiumok és árveszteségek megosztását is.

| (4) | Az uniós répacukor-ellátási láncot sok, túlnyomó részben kisüzemi keretek között működő cukorrépa-termelő és korlátozott számú, zömmel nagyvállalkozásként üzemelő cukorgyártó vállalkozás jellemzi. Tekintve, hogy a cukorrépa-beszállítóknak képesnek kell lenniük arra, hogy megtervezzék és lebonyolítsák a cukorrépa-szállítmányok cukorgyárakba való eljuttatását a cukorrépa-betakarítási időszakokban, a termelőknek érdekükben áll, hogy a cukorrépának az érintett vállalkozások általi felvásárlására vonatkozó értékmegosztási záradékokkal kapcsolatban bizonyos feltételeket köthessenek ki. Ez a cukorellátási lánc alapvető sajátossága, amely a kvótarendszer meglététől függetlenül továbbra is fennmarad. Az 1308/2013/EU rendelet XI. mellékletének XI. pontja szerinti értékmegosztási záradékok jelenleg lehetővé teszik a cukorrépa-termelők és a cukorgyártó vállalkozások számára, hogy előre meghatározott felvásárlási feltételek mellett biztosítsák az ellátást, és a cukorrépa-termelők érdekében garantálják, hogy megosztoznak az ellátási láncból eredő nyereségeken és költségeken. Az értékmegosztás révén ezenkívül a piaci jelzések is eljutnak közvetlenül a termelőkhöz. |
| --- | --- |

(4)

Az uniós répacukor-ellátási láncot sok, túlnyomó részben kisüzemi keretek között működő cukorrépa-termelő és korlátozott számú, zömmel nagyvállalkozásként üzemelő cukorgyártó vállalkozás jellemzi. Tekintve, hogy a cukorrépa-beszállítóknak képesnek kell lenniük arra, hogy megtervezzék és lebonyolítsák a cukorrépa-szállítmányok cukorgyárakba való eljuttatását a cukorrépa-betakarítási időszakokban, a termelőknek érdekükben áll, hogy a cukorrépának az érintett vállalkozások általi felvásárlására vonatkozó értékmegosztási záradékokkal kapcsolatban bizonyos feltételeket köthessenek ki. Ez a cukorellátási lánc alapvető sajátossága, amely a kvótarendszer meglététől függetlenül továbbra is fennmarad. Az 1308/2013/EU rendelet XI. mellékletének XI. pontja szerinti értékmegosztási záradékok jelenleg lehetővé teszik a cukorrépa-termelők és a cukorgyártó vállalkozások számára, hogy előre meghatározott felvásárlási feltételek mellett biztosítsák az ellátást, és a cukorrépa-termelők érdekében garantálják, hogy megosztoznak az ellátási láncból eredő nyereségeken és költségeken. Az értékmegosztás révén ezenkívül a piaci jelzések is eljutnak közvetlenül a termelőkhöz.

| (5) | Az ágazat helyzetének a kvótarendszer megszűnését követő időszakban várható alakulása és az utóbbi időkben megfigyelt viszonylag alacsony cukorárak miatt nem valószínű, hogy új répacukor-feldolgozók jelennek meg a piacon, hiszen ahhoz, hogy a cukorfeldolgozó létesítmények létrehozásához szükséges beruházások nyereségesek legyenek, az elkövetkező gazdasági évekre előre jelzettnél magasabb cukorárakra lenne szükség. A Bizottság középtávú előrejelzése szerint a kvótarendszer megszűnése után az árak várhatóan inkább lefelé mozdulnak el. Ezért arra lehet számítani, hogy az EU cukoriparának szerkezete – a cukorrépa-termelők és a cukorgyártó vállalkozások közötti viszonyt is beleértve – a kvótarendszer megszüntetését követő gazdasági években változatlan marad, hiszen előreláthatólag kevés új vállalkozás jelenik meg a piacon. |
| --- | --- |

(5)

Az ágazat helyzetének a kvótarendszer megszűnését követő időszakban várható alakulása és az utóbbi időkben megfigyelt viszonylag alacsony cukorárak miatt nem valószínű, hogy új répacukor-feldolgozók jelennek meg a piacon, hiszen ahhoz, hogy a cukorfeldolgozó létesítmények létrehozásához szükséges beruházások nyereségesek legyenek, az elkövetkező gazdasági évekre előre jelzettnél magasabb cukorárakra lenne szükség. A Bizottság középtávú előrejelzése szerint a kvótarendszer megszűnése után az árak várhatóan inkább lefelé mozdulnak el. Ezért arra lehet számítani, hogy az EU cukoriparának szerkezete – a cukorrépa-termelők és a cukorgyártó vállalkozások közötti viszonyt is beleértve – a kvótarendszer megszüntetését követő gazdasági években változatlan marad, hiszen előreláthatólag kevés új vállalkozás jelenik meg a piacon.

| (6) | Az értékmegosztási záradékok fenntartásának hiányában meggyengülhet a cukorrépa-termelőknek az élelmiszer-ellátási láncban elfoglalt pozíciója. Az értékmegosztási záradékok megtárgyalására vonatkozó lehetőség elvesztésével – különösen olyan helyzetben, amikor alacsonyak az árak – a cukorrépa-termelők egyértelműen gazdasági hátrányba kerülhetnek. |
| --- | --- |

(6)

Az értékmegosztási záradékok fenntartásának hiányában meggyengülhet a cukorrépa-termelőknek az élelmiszer-ellátási láncban elfoglalt pozíciója. Az értékmegosztási záradékok megtárgyalására vonatkozó lehetőség elvesztésével – különösen olyan helyzetben, amikor alacsonyak az árak – a cukorrépa-termelők egyértelműen gazdasági hátrányba kerülhetnek.

| (7) | Ezért indokolt az 1308/2013/EU rendelet X. mellékletét módosítani abból a célból, hogy továbbra is lehetséges legyen értékmegosztási záradékokat megtárgyalni. Következésképpen a szóban forgó záradékok megtárgyalásának lehetőségét 2017. október 1. után is szükséges lenne fenntartani. |
| --- | --- |

(7)

Ezért indokolt az 1308/2013/EU rendelet X. mellékletét módosítani abból a célból, hogy továbbra is lehetséges legyen értékmegosztási záradékokat megtárgyalni. Következésképpen a szóban forgó záradékok megtárgyalásának lehetőségét 2017. október 1. után is szükséges lenne fenntartani.

| (8) | Az értékmegosztási záradékokról folytatandó tárgyalások előmozdítása érdekében helyénvaló előírni, hogy ilyen tárgyalásokra csak egy adott vállalkozás és annak meglévő vagy potenciális beszállítói között kerülhessen sor. |
| --- | --- |

(8)

Az értékmegosztási záradékokról folytatandó tárgyalások előmozdítása érdekében helyénvaló előírni, hogy ilyen tárgyalásokra csak egy adott vállalkozás és annak meglévő vagy potenciális beszállítói között kerülhessen sor.

| (9) | A tárgyalási folyamat rugalmasságának biztosítása érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy az egyes értékmegosztási záradékok megállapodásba történő belefoglalása szabadon választható. |
| --- | --- |

(9)

A tárgyalási folyamat rugalmasságának biztosítása érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy az egyes értékmegosztási záradékok megállapodásba történő belefoglalása szabadon választható.

| (10) | Az 1308/2013/EU rendelet X. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(10)

Az 1308/2013/EU rendelet X. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1308/2013/EU rendelet X. mellékletének XI. pontja a következő 5. alponttal egészül ki:

| „5. | Egy adott cukorgyártó vállalkozás és az érintett cukorrépa-eladók közösen értékmegosztási záradékokat – többek között a piaci árprémiumokra és árveszteségekre vonatkozó rendelkezéseket – fogadhatnak el, amelyekben meghatározzák, hogy hogyan osztják fel maguk között a releváns cukorpiaci árak vagy más nyersanyagpiaci árak alakulását.” |
| --- | --- |

„5.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. május 17-én.

a Bizottság részéről

elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

---

| 2016.7.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/19

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1167 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. július 18.)

a többek között a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó és a többek között a Koreai Köztársaságból feladott – akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kiterjesztett végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 102/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (a továbbiakban: alaprendelet) (1) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére és 13. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

A.   HATÁLYOS INTÉZKEDÉSEK

HATÁLYOS INTÉZKEDÉSEK

| (1) | A Tanács az 1796/99/EK tanácsi rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára. Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti két hatályvesztési felülvizsgálatot követően a dömpingellenes intézkedéseket az 1858/2005/EK tanácsi rendelet (3) és a 102/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet (4) tartotta fenn. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács az 1796/99/EK tanácsi rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára. Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti két hatályvesztési felülvizsgálatot követően a dömpingellenes intézkedéseket az 1858/2005/EK tanácsi rendelet (3) és a 102/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet (4) tartotta fenn.

2

3

4

| (2) | Az intézkedések kijátszásának az alaprendelet 13. cikke szerinti kivizsgálását követően a Tanács a 400/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (5) kiterjesztette a többek között a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kivetett dömpingellenes vámot ugyanezen terméknek a Koreai Köztársaságban feladott – akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – behozatalára. A kiterjesztett intézkedések tekintetében ugyanez a rendelet egyes koreai exportáló gyártók számára mentességet biztosított. |
| --- | --- |

(2)

Az intézkedések kijátszásának az alaprendelet 13. cikke szerinti kivizsgálását követően a Tanács a 400/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (5) kiterjesztette a többek között a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kivetett dömpingellenes vámot ugyanezen terméknek a Koreai Köztársaságban feladott – akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – behozatalára. A kiterjesztett intézkedések tekintetében ugyanez a rendelet egyes koreai exportáló gyártók számára mentességet biztosított.

5

| (3) | A jelenleg hatályos intézkedések a legutóbb az (EU) 2016/90 bizottsági végrehajtási rendelettel (6) módosított 102/2012/EU végrehajtási rendelet által kivetett, a többek között a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó, és többek között a Koreai Köztársaságból feladott, akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kiterjesztett dömpingellenes vám (a továbbiakban: a hatályos intézkedések). A Koreai Köztársaságban feladott felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba történő behozatalára – a mentességben részesülő vállalatok által előállított termék kivételével – 60,4 %-os vám vonatkozik. |
| --- | --- |

(3)

A jelenleg hatályos intézkedések a legutóbb az (EU) 2016/90 bizottsági végrehajtási rendelettel (6) módosított 102/2012/EU végrehajtási rendelet által kivetett, a többek között a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó, és többek között a Koreai Köztársaságból feladott, akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kiterjesztett dömpingellenes vám (a továbbiakban: a hatályos intézkedések). A Koreai Köztársaságban feladott felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba történő behozatalára – a mentességben részesülő vállalatok által előállított termék kivételével – 60,4 %-os vám vonatkozik.

6

B.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

1.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (4) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése és 13. cikkének (4) bekezdése értelmében kérelmet kapott a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó és a Koreai Köztársaságból feladott – akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kiterjesztett dömpingellenes intézkedések alóli mentesítés érdekében. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése és 13. cikkének (4) bekezdése értelmében kérelmet kapott a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó és a Koreai Köztársaságból feladott – akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kiterjesztett dömpingellenes intézkedések alóli mentesítés érdekében.

| (5) | A kérelmet a Daechang Steel Co. Ltd (a továbbiakban: a kérelmező), az acél drótkötelek és -kábelek koreai köztársasági (a továbbiakban: az érintett ország) exportáló gyártója nyújtotta be 2015. szeptember 7-én, és az csak a kérelmezőre korlátozódott. |
| --- | --- |

(5)

A kérelmet a Daechang Steel Co. Ltd (a továbbiakban: a kérelmező), az acél drótkötelek és -kábelek koreai köztársasági (a továbbiakban: az érintett ország) exportáló gyártója nyújtotta be 2015. szeptember 7-én, és az csak a kérelmezőre korlátozódott.

| (6) | A kérelmező meggyőző bizonyítékkal támasztotta alá, hogy a kiterjesztett intézkedéseket eredményező vizsgálat időtartama alatt (2008. július 1. és 2009. június 30. között) nem exportálta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unióba, és hogy a hatályos dömpingellenes vám alá tartozó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék exportáló gyártóinak egyikével sem áll kapcsolatban, és nem játszotta ki a kínai eredetű acél drótkötelekre és -kábelekre alkalmazandó intézkedéseket, valamint visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségű érintett terméknek az Unióba történő exportálására. |
| --- | --- |

(6)

A kérelmező meggyőző bizonyítékkal támasztotta alá, hogy a kiterjesztett intézkedéseket eredményező vizsgálat időtartama alatt (2008. július 1. és 2009. június 30. között) nem exportálta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unióba, és hogy a hatályos dömpingellenes vám alá tartozó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék exportáló gyártóinak egyikével sem áll kapcsolatban, és nem játszotta ki a kínai eredetű acél drótkötelekre és -kábelekre alkalmazandó intézkedéseket, valamint visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségű érintett terméknek az Unióba történő exportálására.

| (7) | A kérelmező által benyújtott bizonyítékok vizsgálatát és a tagállamokkal folytatott konzultációt követően, illetve miután az uniós gazdasági ágazat lehetőséget kapott észrevételei megtételére; a Bizottság 2015. november 26-án a 2015. november 25-i (EU) 2015/2179 rendelettel (7) felülvizsgálatot indított. Ezen túlmenően a szóban forgó rendelet 3. cikkének értelmében a Bizottság felszólította a vámhatóságokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket a Koreai Köztársaságban feladott, a kérelmező által előállított és az Unióba történő kivitelre értékesített, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalainak az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése szerinti nyilvántartásba vétele érdekében. |
| --- | --- |

(7)

A kérelmező által benyújtott bizonyítékok vizsgálatát és a tagállamokkal folytatott konzultációt követően, illetve miután az uniós gazdasági ágazat lehetőséget kapott észrevételei megtételére; a Bizottság 2015. november 26-án a 2015. november 25-i (EU) 2015/2179 rendelettel (7) felülvizsgálatot indított. Ezen túlmenően a szóban forgó rendelet 3. cikkének értelmében a Bizottság felszólította a vámhatóságokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket a Koreai Köztársaságban feladott, a kérelmező által előállított és az Unióba történő kivitelre értékesített, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalainak az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése szerinti nyilvántartásba vétele érdekében.

7

2.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (8) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kód (7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 és 7312109813 TARIC-kód) alá besorolt, a Koreai Köztársaságban feladott, akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű acél drótkötél és -kábel, beleértve a zárt sodrású kötelet, de kivéve a rozsdamentes acél drótkötelet és -kábelt (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék). |
| --- | --- |

(8)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kód (7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 és 7312109813 TARIC-kód) alá besorolt, a Koreai Köztársaságban feladott, akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű acél drótkötél és -kábel, beleértve a zárt sodrású kötelet, de kivéve a rozsdamentes acél drótkötelet és -kábelt (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék).

3.   Referencia-időszak

Referencia-időszak

| (9) | A referencia-időszak a 2014. október 1-jétől2015. szeptember 30-ig tartó időszakot foglalta magában. 2008-tól a referencia-időszak végéig bezárólag gyűjtöttek adatokat (a továbbiakban: vizsgálati időszak). |
| --- | --- |

(9)

A referencia-időszak a 2014. október 1-jétől2015. szeptember 30-ig tartó időszakot foglalta magában. 2008-tól a referencia-időszak végéig bezárólag gyűjtöttek adatokat (a továbbiakban: vizsgálati időszak).

4.   Vizsgálat

Vizsgálat

| (10) | A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt és a Koreai Köztársaság képviselőit. Az érdekelt feleket felkérték álláspontjuk kifejtésére, és tájékoztatást kaptak arról, hogy lehetőségük van meghallgatást kérni. Ilyen jellegű kérelem nem érkezett a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(10)

A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt és a Koreai Köztársaság képviselőit. Az érdekelt feleket felkérték álláspontjuk kifejtésére, és tájékoztatást kaptak arról, hogy lehetőségük van meghallgatást kérni. Ilyen jellegű kérelem nem érkezett a Bizottsághoz.

| (11) | A Bizottság kérdőívet küldött ki a kérelmezőnek, aki válaszát a megadott határidőn belül a Bizottságnak visszaküldte. A Bizottság megvizsgálta és a helyszínen ellenőrizte a felülvizsgálat céljaihoz szükségesnek tartott valamennyi információt. A kérelmező telephelyén ellenőrző látogatásra került sor. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság kérdőívet küldött ki a kérelmezőnek, aki válaszát a megadott határidőn belül a Bizottságnak visszaküldte. A Bizottság megvizsgálta és a helyszínen ellenőrizte a felülvizsgálat céljaihoz szükségesnek tartott valamennyi információt. A kérelmező telephelyén ellenőrző látogatásra került sor.

| (12) | A Bizottság megvizsgálta, hogy teljesültek-e a mentesség biztosításának a 11. cikk (4) bekezdése és a 13. cikk (4) bekezdése szerinti feltételei, nevezetesen, hogy:






  — | A kérelmező a kiterjesztett intézkedéseket eredményező vizsgálat vizsgálati ideje alatt – azaz 2008. július 1. és 2009. június 30. között – nem exportálta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. |
| --- | --- | --- |

(12)

A Bizottság megvizsgálta, hogy teljesültek-e a mentesség biztosításának a 11. cikk (4) bekezdése és a 13. cikk (4) bekezdése szerinti feltételei, nevezetesen, hogy:

—

A kérelmező a kiterjesztett intézkedéseket eredményező vizsgálat vizsgálati ideje alatt – azaz 2008. július 1. és 2009. június 30. között – nem exportálta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket.

| — | A kérelmező a kijátszást vizsgáló eljárás vizsgálati időszakának végét követően kezdte meg a felülvizsgálat tárgyát képező termék kivitelét. |
| --- | --- |

—

A kérelmező a kijátszást vizsgáló eljárás vizsgálati időszakának végét követően kezdte meg a felülvizsgálat tárgyát képező termék kivitelét.

| — | A kérelmező a hatályos dömpingellenes vámmal terhelt, a felülvizsgálat tárgyát képező termék exportáló gyártóinak egyikével sem áll kapcsolatban, és nem játszotta ki a kínai eredetű acél drótkötelekre és -kábelekre alkalmazandó intézkedéseket. |
| --- | --- |

—

A kérelmező a hatályos dömpingellenes vámmal terhelt, a felülvizsgálat tárgyát képező termék exportáló gyártóinak egyikével sem áll kapcsolatban, és nem játszotta ki a kínai eredetű acél drótkötelekre és -kábelekre alkalmazandó intézkedéseket.

C.   MEGÁLLAPÍTÁSOK

MEGÁLLAPÍTÁSOK

| (13) | A vizsgálat megerősítette, hogy a kérelmező a kiterjesztett intézkedések bevezetését eredményező, kijátszást vizsgáló eljárás vizsgálati időszaka alatt – vagyis 2008. július 1. és 2009. június 30. között – nem exportálta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unióba. A kérelmező az intézkedések Koreai Köztársaságra történt kiterjesztését követően, pontosabban 2015 második felében kezdte meg a felülvizsgálat tárgyát képező termék kivitelét. |
| --- | --- |

(13)

A vizsgálat megerősítette, hogy a kérelmező a kiterjesztett intézkedések bevezetését eredményező, kijátszást vizsgáló eljárás vizsgálati időszaka alatt – vagyis 2008. július 1. és 2009. június 30. között – nem exportálta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unióba. A kérelmező az intézkedések Koreai Köztársaságra történt kiterjesztését követően, pontosabban 2015 második felében kezdte meg a felülvizsgálat tárgyát képező termék kivitelét.

| (14) | A vizsgálat továbbá megerősítette, hogy a kérelmező egyetlen olyan kínai exportőrrel vagy gyártóval sem állt kapcsolatban, amelyekre a 102/2012/EU végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések alkalmazandók. |
| --- | --- |

(14)

A vizsgálat továbbá megerősítette, hogy a kérelmező egyetlen olyan kínai exportőrrel vagy gyártóval sem állt kapcsolatban, amelyekre a 102/2012/EU végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések alkalmazandók.

| (15) | Ezen túlmenően a vizsgálat azt is megerősítette, hogy a kérelmező a felülvizsgálat tárgyát képező termék valódi gyártója, aki nem vesz részt az intézkedések kijátszásában. A belföldön előállított acélhuzal és alapanyagok (például cink és ólom) beszerzése mellett a kérelmező a Kínai Népköztársaságból is importál acél huzalalapanyagot, amelyet ezt követően a Koreai Köztársaságban található telephelyein pácol, húz, galvanizál, másodszor meghúz, sodor, illetve alakít kötéllé. A készterméket a belföldi piacon értékesíti, illetve az Egyesült Államokba, Ázsiába és az Unióba exportálja. |
| --- | --- |

(15)

Ezen túlmenően a vizsgálat azt is megerősítette, hogy a kérelmező a felülvizsgálat tárgyát képező termék valódi gyártója, aki nem vesz részt az intézkedések kijátszásában. A belföldön előállított acélhuzal és alapanyagok (például cink és ólom) beszerzése mellett a kérelmező a Kínai Népköztársaságból is importál acél huzalalapanyagot, amelyet ezt követően a Koreai Köztársaságban található telephelyein pácol, húz, galvanizál, másodszor meghúz, sodor, illetve alakít kötéllé. A készterméket a belföldi piacon értékesíti, illetve az Egyesült Államokba, Ázsiába és az Unióba exportálja.

| (16) | A gyártási tevékenységek összeszerelési vagy befejezési műveletnek tekinthetők. Az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése meghatározza azokat a feltételeket, amelyek szerint az összeszerelési tevékenység az intézkedések kijátszásának minősül. A szóban forgó cikk b) pontja szerint az egyik feltétel az, hogy a szóban forgó alkatrészek az összeszerelt termék alkatrészei összértékének több mint 60 %-át tehetik ki. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a kérelmező által felhasznált, Kínából származó nyersanyagok aránya jelentős mértékben elmaradt az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének b) pontjában előírt 60 %-os küszöbértéktől. A felhasznált kínai alkatrészek (nevezetesen nyersanyagok) százalékos aránya 38 %-ot tett ki. Amennyiben az említett küszöbértéket meghaladják, a 13. cikk (2) bekezdésének b) pontja értelmében meg kell vizsgálni, hogy a hozzáadott érték elérte-e a 25 %-os küszöbértéket (a továbbiakban: hozzáadottérték-vizsgálat). Az alkatrészek összértékének 60 %-os küszöbértékét nem lépték túl. Következésképpen a referencia-időszak során felmerült tényleges költségek alapján nem kellett megvizsgálni, hogy a hozzáadott érték elérte-e az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti 25 %-os küszöbértéket. |
| --- | --- |

(16)

A gyártási tevékenységek összeszerelési vagy befejezési műveletnek tekinthetők. Az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése meghatározza azokat a feltételeket, amelyek szerint az összeszerelési tevékenység az intézkedések kijátszásának minősül. A szóban forgó cikk b) pontja szerint az egyik feltétel az, hogy a szóban forgó alkatrészek az összeszerelt termék alkatrészei összértékének több mint 60 %-át tehetik ki. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a kérelmező által felhasznált, Kínából származó nyersanyagok aránya jelentős mértékben elmaradt az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének b) pontjában előírt 60 %-os küszöbértéktől. A felhasznált kínai alkatrészek (nevezetesen nyersanyagok) százalékos aránya 38 %-ot tett ki. Amennyiben az említett küszöbértéket meghaladják, a 13. cikk (2) bekezdésének b) pontja értelmében meg kell vizsgálni, hogy a hozzáadott érték elérte-e a 25 %-os küszöbértéket (a továbbiakban: hozzáadottérték-vizsgálat). Az alkatrészek összértékének 60 %-os küszöbértékét nem lépték túl. Következésképpen a referencia-időszak során felmerült tényleges költségek alapján nem kellett megvizsgálni, hogy a hozzáadott érték elérte-e az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti 25 %-os küszöbértéket.

| (17) | A kérelmező a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártását 2015 közepén kezdte meg. A gyártás indulási szakaszában felmerült kivételes előállítási költségek miatt egy másik számítást is végeztek a normál előállítási költségek alapján (az indulási költségeket figyelmen kívül hagyva és magas termelésikapacitás-kihasználási ráta előrejelzése mellett). Megállapítást nyert, hogy a kínai eredetű nyersanyagok aránya ekkor a késztermék alkatrészei összértékének több mint 60 %-át tette ki (69 %). Ebből adódóan elvégezték az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerinti hozzáadottérték-vizsgálatot. E vizsgálat alapján bebizonyosodott, hogy a Kínai Népköztársaságból beszállított alkatrészekhez a műveletek során hozzáadott érték jelentős mértékben meghaladta az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott előállítási költségek küszöbértékének 25 %-át. Következésképpen a kérelmező gyártási tevékenységéről megállapítást nyert, hogy az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdése értelmében nem minősül kijátszásnak. |
| --- | --- |

(17)

A kérelmező a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártását 2015 közepén kezdte meg. A gyártás indulási szakaszában felmerült kivételes előállítási költségek miatt egy másik számítást is végeztek a normál előállítási költségek alapján (az indulási költségeket figyelmen kívül hagyva és magas termelésikapacitás-kihasználási ráta előrejelzése mellett). Megállapítást nyert, hogy a kínai eredetű nyersanyagok aránya ekkor a késztermék alkatrészei összértékének több mint 60 %-át tette ki (69 %). Ebből adódóan elvégezték az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerinti hozzáadottérték-vizsgálatot. E vizsgálat alapján bebizonyosodott, hogy a Kínai Népköztársaságból beszállított alkatrészekhez a műveletek során hozzáadott érték jelentős mértékben meghaladta az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott előállítási költségek küszöbértékének 25 %-át. Következésképpen a kérelmező gyártási tevékenységéről megállapítást nyert, hogy az alaprendelet 13. cikke (2) bekezdése értelmében nem minősül kijátszásnak.

| (18) | Végül a vizsgálat megerősítette, hogy a kérelmező késztermékként nem vásárolt felülvizsgálat tárgyát képező terméket a Kínai Népköztársaságból azzal a céllal, hogy azt továbbértékesítse vagy továbbszállítsa az Unióba, illetve hogy a vállalat a referencia-időszak során lebonyolított valamennyi kivitelét igazolni tudja. |
| --- | --- |

(18)

Végül a vizsgálat megerősítette, hogy a kérelmező késztermékként nem vásárolt felülvizsgálat tárgyát képező terméket a Kínai Népköztársaságból azzal a céllal, hogy azt továbbértékesítse vagy továbbszállítsa az Unióba, illetve hogy a vállalat a referencia-időszak során lebonyolított valamennyi kivitelét igazolni tudja.

| (19) | A (13)–(18) preambulumbekezdésben foglalt megállapítások fényében a Bizottság megállapítja, hogy a kérelmező teljesíti az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése és 13. cikkének (4) bekezdése szerinti mentességre vonatkozó feltételeket. |
| --- | --- |

(19)

A (13)–(18) preambulumbekezdésben foglalt megállapítások fényében a Bizottság megállapítja, hogy a kérelmező teljesíti az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése és 13. cikkének (4) bekezdése szerinti mentességre vonatkozó feltételeket.

| (20) | A fenti megállapításokat közölték a kérelmezővel és az uniós gazdasági ágazattal, amelyek számára lehetőséget biztosítottak észrevételeik megtételére. A kérelmező válaszában egyetértett a Bizottság megállapításaival. További észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(20)

A fenti megállapításokat közölték a kérelmezővel és az uniós gazdasági ágazattal, amelyek számára lehetőséget biztosítottak észrevételeik megtételére. A kérelmező válaszában egyetértett a Bizottság megállapításaival. További észrevétel nem érkezett.

D.   A HATÁLYOS INTÉZKEDÉSEK ALÓLI MENTESSÉGBEN RÉSZESÜLŐ VÁLLALATOK JEGYZÉKÉNEK MÓDOSÍTÁSA

A HATÁLYOS INTÉZKEDÉSEK ALÓLI MENTESSÉGBEN RÉSZESÜLŐ VÁLLALATOK JEGYZÉKÉNEK MÓDOSÍTÁSA

| (21) | Az előzőekben ismertetett megállapításoknak megfelelően a kérelmezőt fel kell venni a 102/2012/EU végrehajtási rendelettel kivetett dömpingellenes vám alól mentességben részesülő vállalatok jegyzékébe. |
| --- | --- |

(21)

Az előzőekben ismertetett megállapításoknak megfelelően a kérelmezőt fel kell venni a 102/2012/EU végrehajtási rendelettel kivetett dömpingellenes vám alól mentességben részesülő vállalatok jegyzékébe.

| (22) | A 400/2010/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdése értelmében a mentesség akkor alkalmazható, ha a tagállamok vámhatóságaihoz az említett rendelet mellékletében szereplő követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számlát nyújtanak be. Ilyen számla hiányában a dömpingellenes vámot továbbra is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(22)

A 400/2010/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdése értelmében a mentesség akkor alkalmazható, ha a tagállamok vámhatóságaihoz az említett rendelet mellékletében szereplő követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számlát nyújtanak be. Ilyen számla hiányában a dömpingellenes vámot továbbra is alkalmazni kell.

| (23) | Ezenfelül a kérelmező által gyártott acél drótkötelek és -kábelek behozatalára megadott, a kiterjesztett intézkedések alóli mentesség az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése értelmében csak addig marad érvényben, amíg a végső megállapításokban szereplő tények igazolják a mentesség engedélyezését. Amennyiben új meggyőző bizonyítékok a mentesség alapjául szolgáló tények ellenkezőjére utalnak, a Bizottság vizsgálatot kezdeményezhet annak megállapítására, hogy indokolt-e a mentesség visszavonása. |
| --- | --- |

(23)

Ezenfelül a kérelmező által gyártott acél drótkötelek és -kábelek behozatalára megadott, a kiterjesztett intézkedések alóli mentesség az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése értelmében csak addig marad érvényben, amíg a végső megállapításokban szereplő tények igazolják a mentesség engedélyezését. Amennyiben új meggyőző bizonyítékok a mentesség alapjául szolgáló tények ellenkezőjére utalnak, a Bizottság vizsgálatot kezdeményezhet annak megállapítására, hogy indokolt-e a mentesség visszavonása.

| (24) | A kérelmező által gyártott acél drótkötelek és -kábelek behozatalának a kiterjesztett intézkedések alóli mentesítése a jelenlegi felülvizsgálat megállapításain alapul. E mentesség így kizárólag a Koreai Köztársaságban feladott és az előzőekben megnevezett konkrét jogi személy által előállított acél drótkötelek és -kábelek behozatalára alkalmazható. Azon importált acél drótkötelek és -kábelek, amelyeket bármely olyan más vállalat gyártott, amelyet a 102/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (4) bekezdése külön, névvel együtt nem említ – ideértve a kifejezetten megemlített vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat is –, nem részesülhetnek a mentességben, és a fent említett rendelet által kivetett maradványvám vonatkozik rájuk. |
| --- | --- |

(24)

A kérelmező által gyártott acél drótkötelek és -kábelek behozatalának a kiterjesztett intézkedések alóli mentesítése a jelenlegi felülvizsgálat megállapításain alapul. E mentesség így kizárólag a Koreai Köztársaságban feladott és az előzőekben megnevezett konkrét jogi személy által előállított acél drótkötelek és -kábelek behozatalára alkalmazható. Azon importált acél drótkötelek és -kábelek, amelyeket bármely olyan más vállalat gyártott, amelyet a 102/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (4) bekezdése külön, névvel együtt nem említ – ideértve a kifejezetten megemlített vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat is –, nem részesülhetnek a mentességben, és a fent említett rendelet által kivetett maradványvám vonatkozik rájuk.

| (25) | A legutóbb az (EU) 2016/90 végrehajtási rendelettel módosított 102/2012/EU végrehajtási rendeletet a Daechang Steel Co. Ltd. vállalatnak az 1. cikk (4) bekezdésében szereplő táblázatba történő felvétele érdekében módosítani kell. |
| --- | --- |

(25)

A legutóbb az (EU) 2016/90 végrehajtási rendelettel módosított 102/2012/EU végrehajtási rendeletet a Daechang Steel Co. Ltd. vállalatnak az 1. cikk (4) bekezdésében szereplő táblázatba történő felvétele érdekében módosítani kell.

| (26) | [Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,] |
| --- | --- |

(26)

[Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,]

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A legutóbb a 2016/90/EU végrehajtási rendelettel módosított 102/2012/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében szereplő táblázat helyébe a következő táblázat lép:

| Ország | Vállalat | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Koreai Köztársaság | Bosung Wire Rope Co., Ltd, 568,Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872 | A969 |
| Chung Woo Rope Co., Ltd, 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan | A969 |
| CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam | A969 |
| Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan | A969 |
| Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam | A969 |
| Daechang Steel Co., Ltd, 1213, Aam-daero, Namdong-gu, Incheon | C057 |
| DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |
| Goodwire MFG. Co. Ltd, 984-23, Maegok-Dong, Yangsan-City, Kyungnam | B955 |
| Kiswire Ltd, 20th Fl. Jangkyo Bldg, 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul | A969 |
| Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan | A969 |
| Line Metal Co. Ltd, 1259 Boncho-ri, Daeji-Myeon, Changnyeong-gun, Gyeongnam | B926 |
| Seil Wire and Cable, 47-4, Soju-Dong, Yangsan-Si, Kyungsangnamdo | A994 |
| Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-Dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |
| Ssang YONG Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |
| Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong,Changwon City, Gyungnam | A969 |

Ország

Vállalat

TARIC-kiegészítő kód

Koreai Köztársaság

Bosung Wire Rope Co., Ltd, 568,Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872

A969

Chung Woo Rope Co., Ltd, 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

A969

CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

A969

Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

A969

Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

A969

Daechang Steel Co., Ltd, 1213, Aam-daero, Namdong-gu, Incheon

C057

DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

A969

Goodwire MFG. Co. Ltd, 984-23, Maegok-Dong, Yangsan-City, Kyungnam

B955

Kiswire Ltd, 20th Fl. Jangkyo Bldg, 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

A969

Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

A969

Line Metal Co. Ltd, 1259 Boncho-ri, Daeji-Myeon, Changnyeong-gun, Gyeongnam

B926

Seil Wire and Cable, 47-4, Soju-Dong, Yangsan-Si, Kyungsangnamdo

A994

Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-Dong, Namdong-gu, Incheon

A969

Ssang YONG Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

A969

Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong,Changwon City, Gyungnam

A969

2. cikk

A vámhatóságok utasítást kapnak, hogy szüntessék be a behozatalnak az (EU) 2015/2179 végrehajtási rendelet 3. cikkének megfelelően történő nyilvántartásba vételét. Az ily módon nyilvántartásba vett behozatalra nem szedhető be dömpingellenes vám.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  A Tanács 1999. augusztus 12-i 1796/99/EK rendelete a Dél-Afrikából, Indiából, a Kínai Népköztársaságból, Lengyelországból, Magyarországról, Mexikóból és Ukrajnából származó acél drótkötelek és kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint a Koreai Köztársaságból származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről (HL L 217., 1999.8.17., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 2005. november 8-i 1858/2005/EK rendelete a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti megszűnési felülvizsgálatot követő, a Dél-Afrikából, Indiából, a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 299., 2005.11.16., 1. o.).

3

(4)  A Tanács 2012. január 27-i 102/2012/EU végrehajtási rendelete az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó és a Marokkóból, Moldovából és a Koreai Köztársaságból feladott – akár az ezekből az országokból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kiterjesztett végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a Dél-Afrikából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó, az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálati eljárás megszüntetéséről (HL L 36., 2012.2.9., 1. o.).

4

(5)  A Tanács 2010. április 26-i 400/2010/EU végrehajtási rendelete az 1858/2005/EK rendelettel a többek között a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Koreai Köztársaságban feladott – akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – acél drótkötelek és -kábelek behozatalára történő kiterjesztéséről, valamint a Malajziában feladott behozatalokra vonatkozó vizsgálat megszüntetéséről (HL L 117., 2010.5.11., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság 2016. január 26-i (EU) 2016/90 végrehajtási rendelete a többek között Ukrajnából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 102/2012/EU tanácsi végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követő módosításáról (HL L 19., 2016.1.27., 22. o.).

6

(7)  A Bizottság (EU) 2015/2179 végrehajtási rendelete a dömpingellenes intézkedések alól egy koreai exportőr számára biztosítható mentesség megállapításának, a dömpingellenes vámoknak az érintett exportőrtől származó behozatalok tekintetében való hatályon kívül helyezésének és az érintett exportőrtől származó behozatalok nyilvántartásba vételre való kötelezésének céljából a többek között a Kínai Népköztársaságból származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a Koreai Köztársaságban feladott – akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett – acél drótkötelek és -kábelek behozatalára történő kivetéséről szóló 102/2012/EU végrehajtási rendelet felülvizsgálatának megindításáról (HL L 309., 2015.11.26., 3. o.).

7

---

| 2016.7.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/25

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1168 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. július 18.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 18-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 176,8 |
| ZZ | 176,8 |
| 0709 93 10 | TR | 136,8 |
| ZZ | 136,8 |
| 0805 50 10 | AR | 173,5 |
| BO | 223,6 |
| CL | 210,7 |
| UY | 201,7 |
| ZA | 175,8 |
| ZZ | 197,1 |
| 0808 10 80 | AR | 191,0 |
| BR | 90,8 |
| CL | 135,5 |
| NZ | 145,5 |
| US | 117,0 |
| UY | 72,1 |
| ZA | 115,9 |
| ZZ | 124,0 |
| 0808 30 90 | AR | 183,1 |
| CL | 125,1 |
| NZ | 155,4 |
| ZA | 127,8 |
| ZZ | 147,9 |
| 0809 10 00 | TR | 193,6 |
| ZZ | 193,6 |
| 0809 29 00 | TR | 280,5 |
| ZZ | 280,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

176,8

ZZ

176,8

0709 93 10

TR

136,8

ZZ

136,8

0805 50 10

AR

173,5

BO

223,6

CL

210,7

UY

201,7

ZA

175,8

ZZ

197,1

0808 10 80

AR

191,0

BR

90,8

CL

135,5

NZ

145,5

US

117,0

UY

72,1

ZA

115,9

ZZ

124,0

0808 30 90

AR

183,1

CL

125,1

NZ

155,4

ZA

127,8

ZZ

147,9

0809 10 00

TR

193,6

ZZ

193,6

0809 29 00

TR

280,5

ZZ

280,5

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 2016.7.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/27

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1169 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. július 18.)

a fokhagymára vonatkozóan a 341/2007/EK rendelettel megnyitott vámkontingensek keretében 2016. július 1. és 7. között benyújtott behozataliengedély-kérelmekben szereplő mennyiségekre alkalmazandó elosztási együttható megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 188. cikke (1) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 341/2007/EK bizottsági rendelet (2) éves vámkontingenseket nyitott meg a fokhagyma behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A 341/2007/EK bizottsági rendelet (2) éves vámkontingenseket nyitott meg a fokhagyma behozatalára vonatkozóan.

| (2) | A 2016. július hónap első hét naptári napján a 2016. szeptember 1-jétől2016. november 30-ig terjedő alidőszakra benyújtott „A” behozatali engedélyek iránti kérelmek (egyes kontingensek tekintetében) a rendelkezésre állónál nagyobb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó, az 1301/2006/EK bizottsági rendelet (3) 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően kiszámított elosztási együttható rögzítésével meghatározni, hogy az „A” behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki. |
| --- | --- |

(2)

A 2016. július hónap első hét naptári napján a 2016. szeptember 1-jétől2016. november 30-ig terjedő alidőszakra benyújtott „A” behozatali engedélyek iránti kérelmek (egyes kontingensek tekintetében) a rendelkezésre állónál nagyobb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó, az 1301/2006/EK bizottsági rendelet (3) 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően kiszámított elosztási együttható rögzítésével meghatározni, hogy az „A” behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki.

| (3) | Az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(3)

Az intézkedés hatékonyságának biztosítása érdekében indokolt, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 341/2007/EK rendelet alapján a 2016. szeptember 1-jétől2016. november 30-ig terjedő alidőszakra benyújtott, „A” behozatali engedélyek iránti kérelmekben szereplő mennyiségekre az e rendelet mellékletében megállapított elosztási együtthatót kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 18-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság 2007. március 29-i 341/2007/EK rendelete a harmadik országokból behozott fokhagymára és más mezőgazdasági termékekre vonatkozóan vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről, valamint származási bizonyítványok rendszerének bevezetéséről (HL L 90., 2007.3.30., 12. o.).

2

(3)  A Bizottság 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK rendelete az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról (HL L 238., 2006.9.1., 13. o.).

3

---

MELLÉKLET

| Származás | Tételszám | A 2016. szeptember 1-jétől2016. november 30-ig terjedő alidőszakra benyújtott kérelmekre alkalmazandó elosztási együttható
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Kína |
| — | Hagyományos importőrök |

Származás

Tételszám

A 2016. szeptember 1-jétől2016. november 30-ig terjedő alidőszakra benyújtott kérelmekre alkalmazandó elosztási együttható

(%)

Kína

—

Hagyományos importőrök

09.4105

99,306141

| — | Új importőrök |
| --- | --- |

—

Új importőrök

09.4100

0,465017

Egyéb harmadik országok

| — | Hagyományos importőrök |
| --- | --- |

—

Hagyományos importőrök

09.4106

—

| — | Új importőrök |
| --- | --- |

—

Új importőrök

09.4102

—

---

HATÁROZATOK

| 2016.7.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/29

---

A TANÁCS (EU) 2016/1170 HATÁROZATA

(2016. július 12.)

az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodással létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása és szakértői munkacsoportok létrehozása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére és 209. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2014. május 1-jén hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 2014. május 1-jén hatályba lépett.

| (2) | A megállapodás 41. cikke értelmében a vegyes bizottság (a továbbiakban: a vegyes bizottság) létrehozásának célja többek között a megállapodás megfelelő működésének és végrehajtásának biztosítása. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 41. cikke értelmében a vegyes bizottság (a továbbiakban: a vegyes bizottság) létrehozásának célja többek között a megállapodás megfelelő működésének és végrehajtásának biztosítása.

| (3) | A megállapodás hatékony végrehajtásának elősegítése érdekében, el kell fogadni a vegyes bizottság eljárási szabályzatát. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás hatékony végrehajtásának elősegítése érdekében, el kell fogadni a vegyes bizottság eljárási szabályzatát.

| (4) | A megállapodás 41. cikke szerint a vegyes bizottság szakértői munkacsoportokat hozhat létre, melyek segítik feladatai ellátásában. |
| --- | --- |

(4)

A megállapodás 41. cikke szerint a vegyes bizottság szakértői munkacsoportokat hozhat létre, melyek segítik feladatai ellátásában.

| (5) | Ezért a vegyes bizottságon belül a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása és a szakértői munkacsoportok létrehozása tekintetében az Unió által képviselendő álláspontnak a vegyes bizottság csatolt határozattervezetén kell alapulnia, |
| --- | --- |

(5)

Ezért a vegyes bizottságon belül a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása és a szakértői munkacsoportok létrehozása tekintetében az Unió által képviselendő álláspontnak a vegyes bizottság csatolt határozattervezetén kell alapulnia,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A megállapodás 41. cikke alapján létrehozott vegyes bizottságon belül

| a) | a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása; és |
| --- | --- |

a)

a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása; és

| b) | a szakértői munkacsoportok létrehozása |
| --- | --- |

b)

a szakértői munkacsoportok létrehozása

tekintetében az Unió által képviselendő álláspontnak a vegyes bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetein kell alapulnia.

(2)   Az Unió vegyes bizottságon belüli képviselői a határozattervezetek kisebb módosításairól a Tanáccsal való ismételt egyeztetés nélkül is megállapodhatnak.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. KAŽIMÍR

---

(1)  Átfogó partnerségi keretmegállapodás egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Indonéz Köztársaság között (HL L 125., 2014.4.26., 17. o.)

1

---

TERVEZET

AZ EU–INDONÉZIA VEGYES BIZOTTSÁG 1/2016 HATÁROZATA

(...)

eljárási szabályzatának elfogadásáról

AZ EU–INDONÉZIA VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodásra (1) (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 41. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás 2014. május 1-jén hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás 2014. május 1-jén hatályba lépett.

| (2) | A megállapodás hatékony végrehajtásának előmozdítása érdekében a vegyes bizottságot a lehető leghamarabb létre kell hozni. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás hatékony végrehajtásának előmozdítása érdekében a vegyes bizottságot a lehető leghamarabb létre kell hozni.

| (3) | A megállapodás 41. cikkének (5) bekezdése értelmében a vegyes bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát, |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás 41. cikkének (5) bekezdése értelmében a vegyes bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

Egyetlen cikk

A vegyes bizottság elfogadja a mellékletben szereplő eljárási szabályzatát.

Kelt ...-ban/-ben,

az EU–Indonézia vegyesbizottság részéről

az elnök

---

(1)  
  HL L 125., 2014.4.26., 17. o.

1

MELLÉKLET

A vegyes bizottság eljárási szabályzata

1. cikk

Összetétel és elnökség

(1)   Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 41. cikkének megfelelően létrehozott vegyes bizottság a megállapodás 41. cikke szerint végzi feladatait.

(2)   A vegyes bizottság a két Fél lehető legmagasabb szintű képviselőiből áll.

(3)   A vegyes bizottság elnökségét az Indonéz Köztársaság külügyminisztere és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője felváltva látja el. Az elnökök felhatalmazást adhatnak vezető beosztású tisztviselőknek a vegyes bizottság valamennyi ülésének vagy azok egy részének az elnöklésére.

2. cikk

Képviselet

(1)   A Felek értesítik egymást a vegyes bizottságban résztvevő képviselőik (a továbbiakban: a tagok) jegyzékéről. A jegyzéket a vegyes bizottság titkársága vezeti.

(2)   Az a tag, aki maga helyett egy másik képviselőt kíván küldeni, az ülés időpontja előtt írásban értesíti az elnököt az őt helyettesítő képviselő nevéről. A helyettes képviselő a helyettesített tag valamennyi jogát gyakorolja.

3. cikk

Küldöttségek

(1)   A vegyes bizottság tagjait más tisztviselők is kísérhetik. A Feleket minden ülés előtt a titkárságon keresztül tájékoztatni kell az ülésen részt vevő küldöttségek tervezett összetételéről.

(2)   Adott esetben és a Felek kölcsönös megállapodása útján a vegyes bizottság üléseire megfigyelőként szakértőket vagy más szervek képviselőit is meg lehet hívni, vagy hogy bizonyos témákkal kapcsolatban tájékoztatást nyújtsanak.

4. cikk

Ülések

(1)   A vegyes bizottság rendesen legalább kétévente, vagy a két Fél által meghatározott időközönként tartja üléseit. A vegyes bizottság üléseit az elnök hívja össze és az ülésekre közösen meghatározott időpontban, Indonéziában, illetve Brüsszelben felváltva kerül sor. A Felek egyetértésével rendkívüli üléseket is össze lehet hívni.

(2)   Kivételes esetben és mindkét Fél egyetértése mellett a vegyes bizottság ülései technikai eszközök útján, pl. video- vagy telekonferencia keretében is lefolytathatók.

(3)   A vegyes bizottság a Felek megállapodásának megfelelően a lehető legmagasabb szinten ülésezik. A két Fél arra törekszik, hogy amikor csak lehet, miniszteri szintű részvételt biztosítson.

(4)   A vegyes bizottság miniszteri szintű elnöklettel zajló üléseit előzőleg megrendezett, vezető beosztású tisztviselői szintű ülésen kell előkészíteni.

5. cikk

Nyilvánosság

(1)   Amennyiben a Felek erről másként nem határoznak, a vegyes bizottság ülései nem nyilvánosak. Amennyiben az egyik Fél bizalmasnak nyilvánított információkat terjeszt a vegyes bizottság elé, a másik Fél a szóban forgó információkat akként kezeli.

(2)   A vegyes bizottság adott esetben nyilatkozatokat adhat ki a nyilvánosság számára.

6. cikk

Titkárság

Az Európai Külügyi Szolgálat és az Indonéz Köztársaság kormányának egy-egy képviselője közösen gyakorolja a vegyes bizottság titkári tisztségét. Valamennyi, a vegyes bizottság elnökéhez címzett, illetve általa tett közleményt meg kell küldeni a titkároknak. A vegyes bizottság elnökének címzett, illetve az általa kezdeményezett levelezés bármilyen írásbeli eszköz útján folytatható, beleértve az elektronikus leveleket is.

7. cikk

Az ülések napirendje

(1)   Az elnök elkészíti az ülések előzetes napirendjét. Az előzetes napirendet és a vonatkozó dokumentumokat rendes esetben legkésőbb az ülés kezdete előtt 15 nappal eljuttatják a másik Félhez.

(2)   Az elnök javasolhatja szakértők részvételét a vegyes bizottság ülésein, hogy információt nyújtsanak bármelyik napirendi ponttal kapcsolatban.

(3)   A vegyes bizottság minden ülés elején elfogadja a napirendet. Amennyiben arról a két Fél megállapodik, az előzetes napirenden nem szereplő pontokat is felvehetnek a napirendre.

(4)   Az elnök különleges körülmények között és a két Féllel egyetértésben az adott ügy sajátosságaira való tekintettel lerövidítheti az (1) bekezdésben említett határidőket.

8. cikk

Kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyv

(1)   A vegyes bizottság ülésének eredményét kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyv tartalmazza.

(2)   A két titkár általában az ülés időpontját követő 30 naptári napon belül az ülésnek otthont adó Fél által benyújtott dokumentum alapján közösen elkészíti a kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyv tervezetét. A kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyv tervezete a vegyes bizottságban elfogadott következtetések elnök általi összefoglalásán alapul.

(3)   Az ülés időpontját követő 45 napon belül vagy a Felek által közösen kitűzött határidőn belül mindkét Fél jóváhagyja a kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyvet. A jegyzőkönyv elfogadását követően a Felek a jegyzőkönyv tervezetének két eredeti példányát aláírásával látja el. A Felek megkapják a jegyzőkönyvtervezet egy-egy eredeti példányát.

9. cikk

Határozatok és ajánlások

(1)   A vegyes bizottságnak a megállapodás 41. cikkében meghatározott feladatai elvégzése céljából a vegyes bizottság határozatot és/vagy ajánlást fogadhat el. Az ilyen határozatot és/vagy ajánlást el kell látni sorszámmal, az elfogadás dátumával és a tárgy megjelölésével.

(2)   Ha a körülményekre tekintettel szükséges a vegy bizottság a határozatot vagy az ajánlást írásbeli eljárással is elfogadhatja.

(3)   Az 5. cikk rendelkezései ellenére a Felek dönthetnek úgy, hogy a vegyes bizottság által elfogadott határozatokat és ajánlásokat saját hivatalos lapjukban közzéteszik.

10. cikk

Levelezés

(1)   A vegyes bizottsághoz címzett levelezést a Felek valamelyike titkárának kell címezni, aki tájékoztatja a másik titkárt.

(2)   A vegyes bizottságnak címzett leveleket a titkárság az elnökhöz továbbítja, és amennyiben indokolt, a 11. cikkben említett dokumentumként körözteti.

(3)   A vegyes bizottság elnökétől származó leveleket a titkárság elküldi a Feleknek, és amennyiben indokolt, a 11. cikkben említett dokumentumként körözteti.

11. cikk

Dokumentumok

(1)   Amennyiben a vegyes bizottság tanácskozásai írott dokumentumokon alapulnak, ezeket a dokumentumokat a titkárság ellátja számmal, és a tagok körében körözteti.

(2)   Mindegyik titkár felelős azért, hogy a dokumentumokat az ő részéről a vegyes bizottságban részt vevő megfelelő tagoknak megküldje, és szisztematikusan másolatot küldjön ezekről a másik titkárnak.

12. cikk

Kiadások

(1)   A Felek mindegyike maga viseli a vegyes bizottság ülésein való részvételével összefüggően a személyzet utazási és ellátási költségeit, valamint a postai és távközlési kiadások terén felmerülő költségeket.

(2)   Az ülések megrendezésével és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos kiadásokat az ülésnek otthont adó Fél viseli.

13. cikk

Az eljárási szabályzat módosítása

Bármelyik Fél írásban kérheti az eljárási szabályzat felülvizsgálatát, az eljárási szabályzat pedig a 9. cikkel összhangban a Felek közös megegyezésével módosítható.

14. cikk

Szakértői munkacsoportok és egyéb mechanizmusok

(1)   A vegyes bizottság szakértői munkacsoportokat és egyéb mechanizmusokat hozhat létre, melyek segítik feladatai ellátásában. A szakértői munkacsoportok és az egyéb mechanizmusok a vegyes bizottságnak alárendelten működnek.

(2)   A vegyes bizottság dönthet meglévő szakértői munkacsoportok vagy egyéb mechanizmusok megszüntetéséről, vagy további szakértői munkacsoportok vagy mechanizmusok létrehozásáról, melyek segítik feladatai ellátásában.

(3)   A szakértői munkacsoportok és és az egyéb mechanizmusok a vegyes bizottság minden egyes ülésén részletesen beszámolnak tevékenységükről a vegyes bizottságnak.

(4)   A szakértői munkacsoportok csak ajánlásokat terjeszthetnek a vegyes bizottság elé.

---

TERVEZET

AZ EU–INDONÉZIA VEGYES BIZOTTSÁG 2/2016 HATÁROZATA

(...)

szakértői munkacsoportok és egyéb mechanizmusok létrehozásáról

AZ EU–INDONÉZIA VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről az Indonéz Köztársaság közötti átfogó partnerségi és együttműködési keretmegállapodásra (1) (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 41. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás 2014. május 1-jén hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás 2014. május 1-jén hatályba lépett.

| (2) | A megállapodás hatékony végrehajtásának előmozdítása érdekében a megállapodás intézményi keretét a lehető leghamarabb létre kell hozni. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás hatékony végrehajtásának előmozdítása érdekében a megállapodás intézményi keretét a lehető leghamarabb létre kell hozni.

| (3) | A vegyes bizottság – a megállapodás 41. cikke (3) bekezdésének és eljárási szabályzatának 14. cikke szerint – szakértői munkacsoportokat és egyéb mechanizmusokat hozhat létre, melyek segítik feladatai ellátásában. |
| --- | --- |

(3)

A vegyes bizottság – a megállapodás 41. cikke (3) bekezdésének és eljárási szabályzatának 14. cikke szerint – szakértői munkacsoportokat és egyéb mechanizmusokat hozhat létre, melyek segítik feladatai ellátásában.

| (4) | Annak érdekében, hogy a megállapodás alkalmazási körébe tartozó kulcsfontosságú területeken lehetővé váljon a szakértői szintű eszmecsere, szakértői munkacsoportok vagy egyéb mechanizmusok hozhatók létre. A Felek megegyezhetnek továbbá a szakértői munkacsoportok vagy az egyéb mechanizmusok listájának és/vagy azok hatásköreinek módosításáról. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy a megállapodás alkalmazási körébe tartozó kulcsfontosságú területeken lehetővé váljon a szakértői szintű eszmecsere, szakértői munkacsoportok vagy egyéb mechanizmusok hozhatók létre. A Felek megegyezhetnek továbbá a szakértői munkacsoportok vagy az egyéb mechanizmusok listájának és/vagy azok hatásköreinek módosításáról.

| (5) | A vegyes bizottság az eljárási szabályzatának 9. cikke szerint írásbeli eljárással is elfogadhat határozatokat. |
| --- | --- |

(5)

A vegyes bizottság az eljárási szabályzatának 9. cikke szerint írásbeli eljárással is elfogadhat határozatokat.

| (6) | A vegyes bizottság ezt a határozatot annak érdekében fogadja el, hogy biztosítsa a szakértői munkacsoportok vagy mechanizmusok kellő időben való működőképessé válását, |
| --- | --- |

(6)

A vegyes bizottság ezt a határozatot annak érdekében fogadja el, hogy biztosítsa a szakértői munkacsoportok vagy mechanizmusok kellő időben való működőképessé válását,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

Egyetlen cikk

A vegyes bizottság létrehozza az ezen határozat mellékletben felsorolt szakértői munkacsoportokat és egyéb mechanizmusokat.

Kelt ...,

az EU–Indonézia vegyes bizottság részéről

az elnök

---

(1)  
  HL L 125., 2014.4.26., 17. o.

1

MELLÉKLET

Az EU–Indonézia vegyes bizottság

Szakértői munkacsoportok és egyéb mechanizmusok

| (1) | Fejlesztési együttműködéssel foglalkozó szakértői munkacsoport |
| --- | --- |

(1)

Fejlesztési együttműködéssel foglalkozó szakértői munkacsoport

| (2) | Kereskedelemmel és beruházásokkal foglalkozó szakértői munkacsoport |
| --- | --- |

(2)

Kereskedelemmel és beruházásokkal foglalkozó szakértői munkacsoport

| (3) | Emberi jogi párbeszéd |
| --- | --- |

(3)

Emberi jogi párbeszéd

| (4) | Politikai párbeszéd |
| --- | --- |

(4)

Politikai párbeszéd

| (5) | Biztonsági párbeszéd |
| --- | --- |

(5)

Biztonsági párbeszéd

---

| 2016.7.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/38

---

A TANÁCS (EU) 2016/1171 HATÁROZATA

(2016. július 12.)

az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 53. cikke (1) bekezdésére és 114. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésének a) pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén lépett hatályba.

| (2) | Az EGT-megállapodás 98. cikke és különösen 102. cikke értelmében az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás pénzügyi szolgáltatásokról szóló rendelkezéseket tartalmazó IX. mellékletének módosításáról. |
| --- | --- |

(2)

Az EGT-megállapodás 98. cikke és különösen 102. cikke értelmében az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás pénzügyi szolgáltatásokról szóló rendelkezéseket tartalmazó IX. mellékletének módosításáról.

| (3) | Az alábbi jogi aktusok pénzügyi szolgáltatásokra vonatkoznak és azokat bele kell foglalni az EGT-megállapodásba:






  — | az Európai Parlament és a Tanács 1092/2010/EU rendelete (3), |
| --- | --- | --- |

(3)

Az alábbi jogi aktusok pénzügyi szolgáltatásokra vonatkoznak és azokat bele kell foglalni az EGT-megállapodásba:

—

az Európai Parlament és a Tanács 1092/2010/EU rendelete (3),

| — | az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (4), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (4),

| — | az Európai Parlament és a Tanács 1094/2010/EU rendelete (5), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 1094/2010/EU rendelete (5),

| — | az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (6), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (6),

| — | az Európai Parlament és a Tanács 1022/2013/EU rendelete (7), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 1022/2013/EU rendelete (7),

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2011/61/EU irányelve (8), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2011/61/EU irányelve (8),

| — | a Bizottság 231/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (9), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 231/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (9),

| — | a Bizottság 447/2013/EU végrehajtási rendelete (10), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 447/2013/EU végrehajtási rendelete (10),

| — | a Bizottság 448/2013/EU végrehajtási rendelete (11), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 448/2013/EU végrehajtási rendelete (11),

| — | a Bizottság 694/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (12), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 694/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (12),

| — | a Bizottság (EU) 2015/514 felhatalmazáson alapuló rendelete (13); |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/514 felhatalmazáson alapuló rendelete (13);

| — | az Európai Parlament és a Tanács 236/2012/EU rendelete (14), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 236/2012/EU rendelete (14),

| — | a Bizottság 826/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (15), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 826/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (15),

| — | a Bizottság 827/2012/EU végrehajtási rendelete (16), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 827/2012/EU végrehajtási rendelete (16),

| — | a Bizottság 918/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (17), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 918/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (17),

| — | a Bizottság 919/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (18), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 919/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (18),

| — | a Bizottság (EU) 2015/97 felhatalmazáson alapuló rendelete (19); |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/97 felhatalmazáson alapuló rendelete (19);

| — | az Európai Parlament és a Tanács 648/2012/EU rendelete (20), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 648/2012/EU rendelete (20),

| — | az Európai Parlament és a Tanács 513/2011/EU rendelete (21), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 513/2011/EU rendelete (21),

| — | az Európai Parlament és a Tanács 462/2013/EU rendelete (22), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 462/2013/EU rendelete (22),

| — | a Bizottság 272/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (23), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 272/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (23),

| — | a Bizottság 446/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (24), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 446/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (24),

| — | a Bizottság 447/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (25), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 447/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (25),

| — | a Bizottság 448/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (26), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 448/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (26),

| — | a Bizottság 449/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (27), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 449/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (27),

| — | a Bizottság 946/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (28), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 946/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (28),

| — | a Bizottság 2014/245/EU végrehajtási határozata (29); |
| --- | --- |

—

a Bizottság 2014/245/EU végrehajtási határozata (29);

| — | a Bizottság 2014/246/EU végrehajtási határozata (30); |
| --- | --- |

—

a Bizottság 2014/246/EU végrehajtási határozata (30);

| — | a Bizottság 2014/247/EU végrehajtási határozata (31); |
| --- | --- |

—

a Bizottság 2014/247/EU végrehajtási határozata (31);

| — | a Bizottság 2014/248/EU végrehajtási határozata (32); valamint |
| --- | --- |

—

a Bizottság 2014/248/EU végrehajtási határozata (32); valamint

| — | a Bizottság 2014/249/EU végrehajtási határozata (33). |
| --- | --- |

—

a Bizottság 2014/249/EU végrehajtási határozata (33).

| (4) | Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Ezért az EGT Vegyes Bizottságban az Unió által képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeteken kell alapulnia, |
| --- | --- |

(5)

Ezért az EGT Vegyes Bizottságban az Unió által képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeteken kell alapulnia,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontnak az EGT Vegyes Bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetein kell alapulnia.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. KAŽIMÍR

---

(1)  
  HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

1

(2)  
  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1092/2010/EU rendelete (2010. november 24.) a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról (HL L 331., 2010.12.15., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1094/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 48. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1022/2013/EU rendelete (2013. október 22.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló 1093/2010/EU rendeletnek az 1024/2013/EU tanácsi rendelet értelmében az Európai Központi Bank külön feladatokkal történő megbízása tekintetében történő módosításáról (HL L 287., 2013.10.29., 5. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/61/EU irányelve (2011. június 8.) az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 174., 2011.7.1., 1. o.).

8

(9)  A Bizottság 231/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. december 19.) a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a mentességek, az általános működési feltételek, a letétkezelők, a tőkeáttétel, az átláthatóság és a felügyelet tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 83., 2013.3.22., 1. o.).

9

(10)  A Bizottság 447/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 15.) a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv önkéntes alkalmazását választó ABAK-okra vonatkozó eljárás létrehozásáról (HL L 132., 2013.5.16., 1. o.).

10

(11)  A Bizottság 448/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 15.) a nem uniós ABAK-ok referencia-tagállamának a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti meghatározását szolgáló eljárás létrehozásáról (HL L 132., 2013.5.16., 3. o.).

11

(12)  A Bizottság 694/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. december 17.) a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az alternatívbefektetésialap-kezelők típusait meghatározó szabályozási technikai standardok tekintetében való kiegészítéséről (HL L 183., 2014.6.24., 18. o.).

12

(13)  A Bizottság (EU) 2015/514 felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. december 18.) a hatáskörrel rendelkező hatóságok által az Európai Értékpapír-piaci Hatóság számára a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 67. cikkének (3) bekezdése alkalmazásában benyújtandó információkról (HL L 82., 2015.3.27., 5. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 236/2012/EU rendelete (2012. március 14.) a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról (HL L 86., 2012.3.24., 1. o.).

14

(15)  A Bizottság 826/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. június 29.) a 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a nettó rövid pozíciókra vonatkozó bejelentési és közzétételi követelményekre, az Európai Értékpapírpiaci Hatóság számára a nettó rövid pozíciókkal kapcsolatban továbbítandó részletes információkra és a forgalom számításának a mentesülő részvények meghatározása céljából alkalmazott módszerére vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 251., 2012.9.18., 1. o.).

15

(16)  A Bizottság 827/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. június 29.) a nettó rövid részvénypozíciók közzétételének módjára, a nettó rövid pozíciók tekintetében az Európai Értékpapírpiaci Hatóság rendelkezésére bocsátandó információk formájának meghatározására, a részvények vagy állampapírok elszámoláskori rendelkezésre állását megfelelően biztosító megállapodás-, rendelkezés- és intézkedéstípusok meghatározására és az egyes részvények fő kereskedési helyszínének meghatározásával kapcsolatos időpontokra és időszakokra vonatkozó, a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelő végrehajtási technikai standardok megállapításáról (HL L 251., 2012.9.18., 11. o.).

16

(17)  A Bizottság 918/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. július 5.) a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a fogalommeghatározások, a nettó rövid pozíciók számítása, az állampapírral kapcsolatos fedezett hitel-nemteljesítési csereügyletek, a bejelentési küszöbértékek, a korlátozások felfüggesztéséhez szükséges likviditási küszöbértékek, a pénzügyi eszközök jelentős árfolyamesése és a káros hatással járó események tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 274., 2012.10.9., 1. o.).

17

(18)  A Bizottság 919/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. július 5.) a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a likvid részvények és más pénzügyi eszközök árfolyamesése számításának módszerére vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 274., 2012.10.9., 16. o.).

18

(19)  A Bizottság (EU) 2015/97 felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. október 17.) a 918/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendeletnek az állampapírt érintő jelentős nettó rövid pozíciók bejelentése tekintetében történő helyesbítéséről (HL L 16., 2015.1.23., 22. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 648/2012/EU rendelete (2012. július 4.) a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról (HL L 201., 2012.7.27., 1. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 513/2011/EU rendelete (2011. május 11.) a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 145., 2011.5.31., 30. o.).

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 462/2013/EU rendelete (2013. május 21.) a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 146., 2013.5.31., 1. o.).

22

(23)  A Bizottság 272/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. február 7.) az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapír-piaci Hatóság által a hitelminősítő intézeteknek felszámított díjak tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 90., 2012.3.28., 6. o.).

23

(24)  A Bizottság 446/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. március 21.) az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelminősítő intézetek által az Európai Értékpapírpiaci Hatóság számára benyújtandó, a minősítési adatokra vonatkozó rendszeres jelentés tartalmát és formátumát előíró szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 140., 2012.5.30., 2. o.).

24

(25)  A Bizottság 447/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. március 21.) a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelminősítési módszerek megfelelőségének értékelésére szolgáló szabályozási technikai standardok megállapítása révén történő kiegészítéséről (HL L 140., 2012.5.30., 14. o.).

25

(26)  A Bizottság 448/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. március 21.) az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által létrehozott központi adatbázis számára a hitelminősítő intézetek részéről rendelkezésre bocsátandó információk bemutatására vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 140., 2012.5.30., 17. o.).

26

(27)  A Bizottság 449/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. március 21.) az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelminősítő intézetek részéről a nyilvántartásba vétel és a hitelesítés során közlendő információkra vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 140., 2012.5.30., 32. o.).

27

(28)  A Bizottság 946/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. július 12.) az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a hitelminősítő intézetekre kiszabott pénzbírságok eljárási szabályai, köztük a védelemhez való jogra vonatkozó szabályok és a határidők tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 282., 2012.10.16., 23. o.).

28

(29)  A Bizottság 2014/245/EU végrehajtási határozata (2014. április 28.) Brazília jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (HL L 132., 2014.5.3., 65. o.).

29

(30)  A Bizottság 2014/246/EU végrehajtási határozata (2014. április 28.) Argentína jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (HL L 132., 2014.5.3., 68. o.).

30

(31)  A Bizottság 2014/247/EU végrehajtási határozata (2014. április 28.) Mexikó jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (HL L 132., 2014.5.3., 71. o.).

31

(32)  A Bizottság 2014/248/EU végrehajtási határozata (2014. április 28.) Szingapúr jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (HL L 132., 2014.5.3., 73. o.).

32

(33)  A Bizottság 2014/249/EU végrehajtási határozata (2014. április 28.) Hongkong jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (HL L 132., 2014.5.3., 76. o.).

33

---

TERVEZET

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG ... HATÁROZATA

(...)

az EGT-megállapodás IX. Mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(1)

A pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (2) | Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(2)

Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT-megállapodás IX. melléklete a 31ed. pont (2010/C-326/07 bizottsági határozat) után a következő szöveggel egészül ki:

| „31f. | 32010 R 1092: Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1092/2010/EU rendelete a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról (HL L 331., 2010.12.15., 1. o.).
  A rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:






  a) | Az EFTA-államok illetékes hatóságai részt vesznek Európai Rendszerkockázati Testület munkájában. |
| --- | --- | --- |

„31f.

A rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:

a)

Az EFTA-államok illetékes hatóságai részt vesznek Európai Rendszerkockázati Testület munkájában.

| b) | A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére a »tagállam(ok)«, a »hatáskörrel rendelkező hatóságok« és a »felügyeleti hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy a rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok hatáskörrel rendelkező hatóságait és felügyeleti hatóságait is magukban foglalják. Ez nem alkalmazandó az 5. cikk (2) bekezdése, a 9. cikk (5) bekezdése és a 11. cikk (1) bekezdésének c) pontja tekintetében. |
| --- | --- |

b)

A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére a »tagállam(ok)«, a »hatáskörrel rendelkező hatóságok« és a »felügyeleti hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy a rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok hatáskörrel rendelkező hatóságait és felügyeleti hatóságait is magukban foglalják. Ez nem alkalmazandó az 5. cikk (2) bekezdése, a 9. cikk (5) bekezdése és a 11. cikk (1) bekezdésének c) pontja tekintetében.

| c) | A 6. cikk (2) bekezdése a következő szöveggel egészül ki:






  »c) | az EFTA-államok nemzeti központi bankjainak kormányzói, illetve Liechtenstein esetében a pénzügyminisztérium magas szintű képviselője; |
| --- | --- | --- |

c)

A 6. cikk (2) bekezdése a következő szöveggel egészül ki:

»c)

az EFTA-államok nemzeti központi bankjainak kormányzói, illetve Liechtenstein esetében a pénzügyminisztérium magas szintű képviselője;

| d) | az EFTA Felügyeleti Hatóság testületi tagja, amennyiben feladatai szempontjából lényeges.
  A c) és d) pontban említett, szavazati joggal nem rendelkező igazgatótanácsi tagok nem vehetnek részt az igazgatótanács azon munkájában, amely során az egyes uniós pénzügyi intézmények vagy EU-tagállamok helyzetét vitatják meg.«. |
| --- | --- |

d)

az EFTA Felügyeleti Hatóság testületi tagja, amennyiben feladatai szempontjából lényeges.

A c) és d) pontban említett, szavazati joggal nem rendelkező igazgatótanácsi tagok nem vehetnek részt az igazgatótanács azon munkájában, amely során az egyes uniós pénzügyi intézmények vagy EU-tagállamok helyzetét vitatják meg.«.

| d) | A 13. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:






  »i. | az EFTA-államok mindegyik nemzeti központi bankjának egy képviselője, illetve Liechtenstein esetében a pénzügyminisztérium egy képviselője. E képviselők nem vehetnek részt a szakmai tanácsadó bizottság azon munkájában, amely során az egyes uniós pénzügyi intézmények vagy EU-tagállamok helyzetét vitatják meg.«. |
| --- | --- | --- |

d)

A 13. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

»i.

| e) | A 15. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság, az EFTA-államok nemzeti központi bankjai, nemzeti felügyeleti hatóságai és nemzeti statisztikai hatóságai szorosan együttműködnek az Európai Rendszerkockázati Testülettel és azt minden olyan információval ellátják, amelyre annak az EGT-megállapodással összhangban elvégzendő feladataihoz szüksége van.«. |
| --- | --- |

e)

A 15. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság, az EFTA-államok nemzeti központi bankjai, nemzeti felügyeleti hatóságai és nemzeti statisztikai hatóságai szorosan együttműködnek az Európai Rendszerkockázati Testülettel és azt minden olyan információval ellátják, amelyre annak az EGT-megállapodással összhangban elvégzendő feladataihoz szüksége van.«.

| f) | A 16. cikk (3) bekezdésének szövege a »Bizottságnak« szó után »és amennyiben valamely EFTA-állam vagy annak egy vagy több nemzeti felügyeleti hatósága a címzett, az EFTA-államok Állandó Bizottságának« szövegrésszel és az »EFH-knak« szó után az »és az EFTA Felügyeleti Hatóságnak« szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

f)

A 16. cikk (3) bekezdésének szövege a »Bizottságnak« szó után »és amennyiben valamely EFTA-állam vagy annak egy vagy több nemzeti felügyeleti hatósága a címzett, az EFTA-államok Állandó Bizottságának« szövegrésszel és az »EFH-knak« szó után az »és az EFTA Felügyeleti Hatóságnak« szövegrésszel egészül ki.

| g) | A 17. cikk (1) és (2) bekezdésének, valamint a 18. cikk (1) bekezdésének szövege a »Tanácsot« szó után »és amennyiben valamely EFTA-állam vagy annak egy vagy több nemzeti felügyeleti hatósága a címzett, az EFTA-államok Állandó Bizottságot« szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

g)

A 17. cikk (1) és (2) bekezdésének, valamint a 18. cikk (1) bekezdésének szövege a »Tanácsot« szó után »és amennyiben valamely EFTA-állam vagy annak egy vagy több nemzeti felügyeleti hatósága a címzett, az EFTA-államok Állandó Bizottságot« szövegrésszel egészül ki.

| h) | A 17. cikk (3) bekezdése nem alkalmazandó az egy vagy több EFTA-államhoz címzett ajánlásokra vonatkozó határozatokra. |
| --- | --- |

h)

A 17. cikk (3) bekezdése nem alkalmazandó az egy vagy több EFTA-államhoz címzett ajánlásokra vonatkozó határozatokra.

| i) | A 18. cikk (4) bekezdésének szövege az »EFH-k« szót követően az », az EFTA Felügyeleti Hatóság és az EFTA-államok Állandó Bizottsága« szövegrésszel egészül ki.”. |
| --- | --- |

i)

A 18. cikk (4) bekezdésének szövege az »EFH-k« szót követően az », az EFTA Felügyeleti Hatóság és az EFTA-államok Állandó Bizottsága« szövegrésszel egészül ki.”.

2. cikk

Az 1092/2010/EU rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat...-án/-én vagy az azt követő napon lép hatályba, amikor az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont (*1).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben,

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

az EGT Vegyes Bizottság titkárai

---

(1)  
  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

1

(*1)  Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.

*1

A Szerződő Felek együttes nyilatkozata

az 1092/2010/EU rendeletet az EGT-megállapodásba foglaló .../... határozathoz

A Szerződő Felek megállapítják, hogy az 1092/2010/EU rendelet a nem uniós tagállamok számára csak bizonyos szintig teszi lehetővé az Európai Rendszerkockázati Testületben való részvételt. Az 1092/2010/EU rendelet esetleges későbbi felülvizsgálata során az EU meg fogja vizsgálni, hogy az EGT-tag EFTA-államok számára biztosítható-e az EGT-tag EFTA-államok számára az EGT Vegyes Bizottság .../..., .../... és .../... határozata által a három európai felügyeleti hatóságban biztosított részvételnek megfelelő részvételi jog.

---

TERVEZET

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG ... HATÁROZATA

(...)

az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | Az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(1)

Az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (2) | Az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló 1093/2010/EU rendeletnek az 1024/2013/EU tanácsi rendelet értelmében az Európai Központi Bank külön feladatokkal történő megbízása tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. október 22-i 1022/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(2)

Az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló 1093/2010/EU rendeletnek az 1024/2013/EU tanácsi rendelet értelmében az Európai Központi Bank külön feladatokkal történő megbízása tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. október 22-i 1022/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (3) | Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági és pénzügyminiszterei az európai felügyeleti hatóságokról szóló uniós rendeleteknek az EGT-megállapodásba történő beépítéséről szóló, 2014. október 14-i következtetéseikben (3) üdvözölték a Szerződő Felek között talált kiegyensúlyozott megoldást, amely figyelembe veszi az európai felügyeleti hatóságokról szóló uniós rendeletek szerkezeti felépítését és célkitűzéseit, valamint az EU-ban és az EGT-tag EFTA-államokban fennálló jogi és politikai korlátokat. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági és pénzügyminiszterei az európai felügyeleti hatóságokról szóló uniós rendeleteknek az EGT-megállapodásba történő beépítéséről szóló, 2014. október 14-i következtetéseikben (3) üdvözölték a Szerződő Felek között talált kiegyensúlyozott megoldást, amely figyelembe veszi az európai felügyeleti hatóságokról szóló uniós rendeletek szerkezeti felépítését és célkitűzéseit, valamint az EU-ban és az EGT-tag EFTA-államokban fennálló jogi és politikai korlátokat.

| (4) | Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági és pénzügyminiszterei kiemelték, hogy az EGT-megállapodás kétpilléres szerkezetével összhangban az EFTA Felügyeleti Hatóság fogja meghozni az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak, illetve az EGT-tag EFTA-államok piaci szereplőinek címzett határozatokat. Az európai felügyeleti hatóságok hatásköre olyan, többek között az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait és piaci szereplőit érintő, nem kötelező erejű tevékenységekre fog kiterjedni, mint például ajánlások elfogadása vagy nem kötelező jellegű közvetítés. Mindkét oldal intézkedéseinek végrehajtását meg kell, hogy előzze adott esetben az európai felügyeleti hatóságok és az EFTA Felügyeleti Hatóság közötti konzultáció, koordináció vagy információcsere. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági és pénzügyminiszterei kiemelték, hogy az EGT-megállapodás kétpilléres szerkezetével összhangban az EFTA Felügyeleti Hatóság fogja meghozni az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak, illetve az EGT-tag EFTA-államok piaci szereplőinek címzett határozatokat. Az európai felügyeleti hatóságok hatásköre olyan, többek között az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait és piaci szereplőit érintő, nem kötelező erejű tevékenységekre fog kiterjedni, mint például ajánlások elfogadása vagy nem kötelező jellegű közvetítés. Mindkét oldal intézkedéseinek végrehajtását meg kell, hogy előzze adott esetben az európai felügyeleti hatóságok és az EFTA Felügyeleti Hatóság közötti konzultáció, koordináció vagy információcsere.

| (5) | Annak érdekében, hogy az európai felügyeleti hatóságok szakértelme biztosan beépüljön a folyamatba és hogy biztosítható legyen a két pillér közötti konzisztencia, az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EGT-tag EFTA-államok egy vagy több, hatáskörrel rendelkező hatóságának vagy piaci szereplőjének címzett egyedi határozatai és az általa kiadott hivatalos vélemények a releváns európai felügyeleti hatóság által készített tervezetek alapján kerülnek majd elfogadásra. Ennek révén megőrizhetők az abból származó kulcsfontosságú előnyök, hogy a felügyeleti tevékenységet egyetlen hatóság végzi. |
| --- | --- |

(5)

Annak érdekében, hogy az európai felügyeleti hatóságok szakértelme biztosan beépüljön a folyamatba és hogy biztosítható legyen a két pillér közötti konzisztencia, az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EGT-tag EFTA-államok egy vagy több, hatáskörrel rendelkező hatóságának vagy piaci szereplőjének címzett egyedi határozatai és az általa kiadott hivatalos vélemények a releváns európai felügyeleti hatóság által készített tervezetek alapján kerülnek majd elfogadásra. Ennek révén megőrizhetők az abból származó kulcsfontosságú előnyök, hogy a felügyeleti tevékenységet egyetlen hatóság végzi.

| (6) | A Szerződő Felek osztják azt a véleményt, hogy e határozat az említett következtetésekben tükröződő megállapodást hajtja végre, így e határozatot a következtetések elveivel összhangban kell értelmezni. |
| --- | --- |

(6)

A Szerződő Felek osztják azt a véleményt, hogy e határozat az említett következtetésekben tükröződő megállapodást hajtja végre, így e határozatot a következtetések elveivel összhangban kell értelmezni.

| (7) | Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(7)

Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT-megállapodás IX. melléklete a 31f. pont (1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet) után a következő szöveggel egészül ki:

| „31 g. | 32010 R 1093: Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1093/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.), az alábbi módosítással:






  — | 32013 R 1022: Az Európai Parlament és a Tanács 2013. október 22-i 1022/2013/EU rendelete (HL L 287., 2013.10.29., 5. o.). |
| --- | --- | --- |

„31 g.

—

32013 R 1022: Az Európai Parlament és a Tanács 2013. október 22-i 1022/2013/EU rendelete (HL L 287., 2013.10.29., 5. o.).

A rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:

| a) | E megállapodás rendelkezéseire is figyelemmel az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) (a továbbiakban: a Hatóság), annak felügyeleti tanácsának és a Hatóság összes előkészítő szervének (beleértve a belső bizottságokat és munkacsoportokat) munkájában az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak és az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a jogai és kötelezettségei a szavazati jog kivételével az EU-tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak jogaival és kötelezettségeivel azonosak.
  E megállapodás 108. és 109. cikkének sérelme nélkül a Hatóság a szavazati jog kivételével részt vehet az EFTA Felügyeleti Hatóság és annak előkészítő szervei munkájában, amikor az EFTA Felügyeleti Hatóság az EFTA-államok vonatkozásában az e megállapodásnak megfelelő hatóság feladatait látja el.
  A Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság eljárási szabályzata biztosítja számukra az egymás munkájában az e megállapodásban rögzítetteknek megfelelő teljes részvételt, továbbá az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak részvételét. |
| --- | --- |

a)

E megállapodás rendelkezéseire is figyelemmel az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) (a továbbiakban: a Hatóság), annak felügyeleti tanácsának és a Hatóság összes előkészítő szervének (beleértve a belső bizottságokat és munkacsoportokat) munkájában az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak és az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a jogai és kötelezettségei a szavazati jog kivételével az EU-tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak jogaival és kötelezettségeivel azonosak.

E megállapodás 108. és 109. cikkének sérelme nélkül a Hatóság a szavazati jog kivételével részt vehet az EFTA Felügyeleti Hatóság és annak előkészítő szervei munkájában, amikor az EFTA Felügyeleti Hatóság az EFTA-államok vonatkozásában az e megállapodásnak megfelelő hatóság feladatait látja el.

A Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság eljárási szabályzata biztosítja számukra az egymás munkájában az e megállapodásban rögzítetteknek megfelelő teljes részvételt, továbbá az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak részvételét.

| b) | A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére és e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a »tagállam(ok)« és a »hatáskörrel rendelkező hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy a rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok hatáskörrel rendelkező hatóságait is magukban foglalják. |
| --- | --- |

b)

A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére és e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a »tagállam(ok)« és a »hatáskörrel rendelkező hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy a rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok hatáskörrel rendelkező hatóságait is magukban foglalják.

| c) | E megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a Hatóság belső eljárási szabályzata értelemszerűen alkalmazandó az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait és pénzügyi intézményeit illető ügyekben. Különösképpen, az EFTA Felügyeleti Hatóság számára történő tervezet-előkészítésre ugyanazon belső eljárások vonatkoznak mint az EU-tagállamokat – beleértve azok hatáskörrel rendelkező hatóságait és pénzügyi intézményeit – illető hasonló témákban elfogadott határozatok előkészítésére. |
| --- | --- |

c)

E megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a Hatóság belső eljárási szabályzata értelemszerűen alkalmazandó az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait és pénzügyi intézményeit illető ügyekben. Különösképpen, az EFTA Felügyeleti Hatóság számára történő tervezet-előkészítésre ugyanazon belső eljárások vonatkoznak mint az EU-tagállamokat – beleértve azok hatáskörrel rendelkező hatóságait és pénzügyi intézményeit – illető hasonló témákban elfogadott határozatok előkészítésére.

| d) | E megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság különösen mielőtt intézkedést tenne együttműködést folytat, információcserét végez és konzultál egymással e rendelet alkalmazásában.
  A rendeletben foglalt rendelkezések alkalmazása tekintetében a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság között fennálló nézeteltérés esetén a Hatóság elnöke és az EFTA Felügyeleti Hatóság kollégiuma az ügy sürgősségét figyelembe véve indokolatlan késedelem nélkül ülést hív össze konszenzus kialakítása céljából. Konszenzus hiányában a Hatóság elnöke és az EFTA Felügyeleti Hatóság kollégiuma felkérheti a Szerződő Feleket arra, hogy az üggyel forduljanak az EGT Vegyes Bizottsághoz, amely azt az e megállapodás 111. cikke értelmében kezeli; a megállapodás intézkedéseit értelemszerűen alkalmazni kell. Az EGT Vegyes Bizottság eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 1994. február 8-i 1/94 EGT vegyes bizottsági határozat (HL L 85., 1994.3.30., 60. o.) 2. cikke értelmében bármely Szerződő Fél kérheti, hogy sürgős helyzetekben haladéktalanul ülést hívjanak össze. E bekezdés sérelme nélkül, bármely Szerződő Fél az üggyel saját kezdeményezésre az e megállapodás 5. vagy 111. cikke alapján bármikor az EGT Vegyes Bizottsághoz fordulhat. |
| --- | --- |

d)

E megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság különösen mielőtt intézkedést tenne együttműködést folytat, információcserét végez és konzultál egymással e rendelet alkalmazásában.

A rendeletben foglalt rendelkezések alkalmazása tekintetében a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság között fennálló nézeteltérés esetén a Hatóság elnöke és az EFTA Felügyeleti Hatóság kollégiuma az ügy sürgősségét figyelembe véve indokolatlan késedelem nélkül ülést hív össze konszenzus kialakítása céljából. Konszenzus hiányában a Hatóság elnöke és az EFTA Felügyeleti Hatóság kollégiuma felkérheti a Szerződő Feleket arra, hogy az üggyel forduljanak az EGT Vegyes Bizottsághoz, amely azt az e megállapodás 111. cikke értelmében kezeli; a megállapodás intézkedéseit értelemszerűen alkalmazni kell. Az EGT Vegyes Bizottság eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 1994. február 8-i 1/94 EGT vegyes bizottsági határozat (HL L 85., 1994.3.30., 60. o.) 2. cikke értelmében bármely Szerződő Fél kérheti, hogy sürgős helyzetekben haladéktalanul ülést hívjanak össze. E bekezdés sérelme nélkül, bármely Szerződő Fél az üggyel saját kezdeményezésre az e megállapodás 5. vagy 111. cikke alapján bármikor az EGT Vegyes Bizottsághoz fordulhat.

| e) | A rendeletben említett más jogi aktusokra történő hivatkozásokat olyan mértékben és formában kell alkalmazni, amilyen mértékben és formában a hivatkozott jogi aktusokat e megállapodásba beépítették. |
| --- | --- |

e)

A rendeletben említett más jogi aktusokra történő hivatkozásokat olyan mértékben és formában kell alkalmazni, amilyen mértékben és formában a hivatkozott jogi aktusokat e megállapodásba beépítették.

| f) | Az 1. cikk (4) bekezdése az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:
  »E rendelet rendelkezései nem sértik az EFTA Felügyeleti Hatóság jogköreit, különösen az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 31. cikke szerinti, az EGT-megállapodás vagy a megállapodás betartásának biztosítására vonatkozó jogkört«. |
| --- | --- |

f)

Az 1. cikk (4) bekezdése az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

»E rendelet rendelkezései nem sértik az EFTA Felügyeleti Hatóság jogköreit, különösen az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 31. cikke szerinti, az EGT-megállapodás vagy a megállapodás betartásának biztosítására vonatkozó jogkört«.

| g) | A 9. cikk (5) bekezdésében:






  i. | az első albekezdésben az »a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- | --- |

g)

A 9. cikk (5) bekezdésében:

i.

az első albekezdésben az »a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| ii. | a második és harmadik albekezdés az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság az első két albekezdésben említett határozatot kellő időközönként, de legalább háromhavonta felülvizsgálja. Amennyiben a határozat a három hónapos időtartam elteltével nem kerül meghosszabbításra, az automatikusan hatályát veszti.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság az első két albekezdésben említett határozat elfogadását követően a lehető leghamarabb értesíti a Hatóságot a lejárat napjáról. Kellő idővel a harmadik albekezdésben említett három hónapos időtartam lejárta előtt a Hatóság benyújtja következtetéseit az EFTA Felügyeleti Hatóságnak, amelyhez szükség esetén tervezetet csatol. Az EFTA Felügyeleti Hatóság tájékoztathatja a Hatóságot a felülvizsgálat szempontjából általa fontosnak tartott mindennemű fejleményről.
  Bármely EFTA-állam kérheti az EFTA Felügyeleti Hatóságot határozatának felülvizsgálatára. E kérelmet az EFTA Felügyeleti Hatóság továbbítja a Hatóságnak. Ilyen esetben a Hatóság a 44. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében előírt eljárás értelmében fontolóra veszi, hogy új tervezetet készít az EFTA Felügyeleti Hatóság számára.
  Amennyiben a Hatóság bármely határozatot az EFTA Felügyeleti Hatóság által elfogadott határozattal párhuzamosan módosít vagy visszavon, a Hatóság indokolatlan késedelem nélkül tervezetet készít az EFTA Felügyeleti Hatóság számára.«. |
| --- | --- |

ii.

a második és harmadik albekezdés az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság az első két albekezdésben említett határozatot kellő időközönként, de legalább háromhavonta felülvizsgálja. Amennyiben a határozat a három hónapos időtartam elteltével nem kerül meghosszabbításra, az automatikusan hatályát veszti.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság az első két albekezdésben említett határozat elfogadását követően a lehető leghamarabb értesíti a Hatóságot a lejárat napjáról. Kellő idővel a harmadik albekezdésben említett három hónapos időtartam lejárta előtt a Hatóság benyújtja következtetéseit az EFTA Felügyeleti Hatóságnak, amelyhez szükség esetén tervezetet csatol. Az EFTA Felügyeleti Hatóság tájékoztathatja a Hatóságot a felülvizsgálat szempontjából általa fontosnak tartott mindennemű fejleményről.

Bármely EFTA-állam kérheti az EFTA Felügyeleti Hatóságot határozatának felülvizsgálatára. E kérelmet az EFTA Felügyeleti Hatóság továbbítja a Hatóságnak. Ilyen esetben a Hatóság a 44. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében előírt eljárás értelmében fontolóra veszi, hogy új tervezetet készít az EFTA Felügyeleti Hatóság számára.

Amennyiben a Hatóság bármely határozatot az EFTA Felügyeleti Hatóság által elfogadott határozattal párhuzamosan módosít vagy visszavon, a Hatóság indokolatlan késedelem nélkül tervezetet készít az EFTA Felügyeleti Hatóság számára.«.

| h) | A 16. cikk (4) bekezdésében a »Bizottság« szó után az », az EFTA-államok Állandó Bizottsága és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

h)

A 16. cikk (4) bekezdésében a »Bizottság« szó után az », az EFTA-államok Állandó Bizottsága és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| i) | A 17. cikkben:






  i. | az »uniós jog« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás« szövegrész lép; |
| --- | --- | --- |

i)

A 17. cikkben:

i.

az »uniós jog« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás« szövegrész lép;

| ii. | az (1) bekezdésben a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

ii.

az (1) bekezdésben a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| iii. | a (2) bekezdésében a »Bizottság« szó után az », az EFTA-államok Állandó Bizottsága, az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

iii.

a (2) bekezdésében a »Bizottság« szó után az », az EFTA-államok Állandó Bizottsága, az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| iv. | a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Amennyiben a Hatóság valamely EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatósága tekintetében az EGT-megállapodás állítólagos megsértése vagy alkalmazásának elmulasztása miatt folytat vizsgálatot, annak természetéről és céljáról tájékoztatja az EFTA Felügyeleti Hatóságot, valamint azt követően rendszeresen biztosítja az EFTA Felügyeleti Hatóság számára azon naprakész információkat, amelyek az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a (4) és a (6) bekezdésben előírt feladatai megfelelő ellátásához szükségesek.«; |
| --- | --- |

iv.

a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Amennyiben a Hatóság valamely EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatósága tekintetében az EGT-megállapodás állítólagos megsértése vagy alkalmazásának elmulasztása miatt folytat vizsgálatot, annak természetéről és céljáról tájékoztatja az EFTA Felügyeleti Hatóságot, valamint azt követően rendszeresen biztosítja az EFTA Felügyeleti Hatóság számára azon naprakész információkat, amelyek az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a (4) és a (6) bekezdésben előírt feladatai megfelelő ellátásához szükségesek.«;

| v. | a (3) bekezdés második albekezdése az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:
  »A hatáskörrel rendelkező hatóság az ajánlás kézhezvételétől számított 10 munkanapon belül tájékoztatja a Hatóságot és az EFTA Felügyeleti Hatóságot az EGT-megállapodásnak való megfelelés érdekében hozott vagy hozandó intézkedéseiről.«; |
| --- | --- |

v.

a (3) bekezdés második albekezdése az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

»A hatáskörrel rendelkező hatóság az ajánlás kézhezvételétől számított 10 munkanapon belül tájékoztatja a Hatóságot és az EFTA Felügyeleti Hatóságot az EGT-megállapodásnak való megfelelés érdekében hozott vagy hozandó intézkedéseiről.«;

| vi. | a (4) és az (5) bekezdés az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

  »(4)   Ha a hatáskörrel rendelkező hatóság nem felel meg az EGT-megállapodásnak a Hatóság ajánlásának kézhezvételétől számított egy hónapon belül, az EFTA Felügyeleti Hatóság hivatalos véleményt adhat ki, amelyben előírja a hatáskörrel rendelkező hatóság számára, hogy hozza meg az EGT-megállapodásnak való megfeleléshez szükséges intézkedéseket. Az EFTA Felügyeleti Hatóság hivatalos véleményében figyelembe veszi a Hatóság ajánlásait.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság ezt a hivatalos véleményt az ajánlás elfogadását követően legkésőbb három hónapon belül adja ki. Az EFTA Felügyeleti Hatóság ezt az időtartamot egy hónappal meghosszabbíthatja.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság hivatalos véleményeit indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.
  A hatáskörrel rendelkező hatóságok minden szükséges információt a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság rendelkezésére bocsátanak.


  (5)   A hatáskörrel rendelkező hatóság a (4) bekezdésben említett hivatalos vélemény kézhezvételétől számított 10 munkanapon belül tájékoztatja a Hatóságot és az EFTA Felügyeleti Hatóságot a hivatalos véleményben foglaltaknak való megfelelés érdekében hozott vagy hozandó intézkedéseiről.«; |
| --- | --- |

vi.

a (4) és az (5) bekezdés az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

»(4)   Ha a hatáskörrel rendelkező hatóság nem felel meg az EGT-megállapodásnak a Hatóság ajánlásának kézhezvételétől számított egy hónapon belül, az EFTA Felügyeleti Hatóság hivatalos véleményt adhat ki, amelyben előírja a hatáskörrel rendelkező hatóság számára, hogy hozza meg az EGT-megállapodásnak való megfeleléshez szükséges intézkedéseket. Az EFTA Felügyeleti Hatóság hivatalos véleményében figyelembe veszi a Hatóság ajánlásait.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság ezt a hivatalos véleményt az ajánlás elfogadását követően legkésőbb három hónapon belül adja ki. Az EFTA Felügyeleti Hatóság ezt az időtartamot egy hónappal meghosszabbíthatja.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság hivatalos véleményeit indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.

A hatáskörrel rendelkező hatóságok minden szükséges információt a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság rendelkezésére bocsátanak.

(5)   A hatáskörrel rendelkező hatóság a (4) bekezdésben említett hivatalos vélemény kézhezvételétől számított 10 munkanapon belül tájékoztatja a Hatóságot és az EFTA Felügyeleti Hatóságot a hivatalos véleményben foglaltaknak való megfelelés érdekében hozott vagy hozandó intézkedéseiről.«;

| vii. | a (6) bekezdés első albekezdésében az EFTA-államok tekintetében az »Az EUMSZ 258. cikke szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész helyébe az »Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 31. cikke szerinti hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész, továbbá az »a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- |

vii.

a (6) bekezdés első albekezdésében az EFTA-államok tekintetében az »Az EUMSZ 258. cikke szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész helyébe az »Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 31. cikke szerinti hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész, továbbá az »a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| viii. | a (6) bekezdés második albekezdése az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«; |
| --- | --- |

viii.

a (6) bekezdés második albekezdése az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«;

| ix. | a (8) bekezdés az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

  »(8)   Az EFTA Felügyeleti Hatóság évente információt tesz közzé arról, hogy az EFTA-államokban mely hatáskörrel rendelkező hatóságok és pénzügyi intézmények nem tettek eleget a (4) és (6) bekezdésében említett hivatalos véleményeknek vagy határozatoknak.«. |
| --- | --- |

ix.

a (8) bekezdés az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

»(8)   Az EFTA Felügyeleti Hatóság évente információt tesz közzé arról, hogy az EFTA-államokban mely hatáskörrel rendelkező hatóságok és pénzügyi intézmények nem tettek eleget a (4) és (6) bekezdésében említett hivatalos véleményeknek vagy határozatoknak.«.

| j) | A 18. cikkben:






  i. | a (3) és a (4) bekezdésben az »a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- | --- |

j)

A 18. cikkben:

i.

a (3) és a (4) bekezdésben az »a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| ii. | a (3) és a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«; |
| --- | --- |

ii.

a (3) és a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«;

| iii. | a (4) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »Az EUMSZ 258. cikke szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész helyébe az »Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 31. cikke szerinti hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész lép. |
| --- | --- |

iii.

a (4) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »Az EUMSZ 258. cikke szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész helyébe az »Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 31. cikke szerinti hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész lép.

| k) | A 19. cikkben:






  i. | az (1) bekezdésben a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

k)

A 19. cikkben:

i.

az (1) bekezdésben a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | a (3) bekezdésben az »az érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságokra nézve kötelező erejű« szövegrész elé az »EU-tagállamokban« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

ii.

a (3) bekezdésben az »az érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságokra nézve kötelező erejű« szövegrész elé az »EU-tagállamokban« szövegrészt kell beilleszteni;

| iii. | a (3) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:
  »Amennyiben kizárólag az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, és amennyiben ezen hatóságok nem jutnak megállapodásra a (2) bekezdésben említett egyeztető szakaszban, az EFTA Felügyeleti Hatóság az érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságokra nézve kötelező erejű határozatot hozhat, amelyben felszólítja őket konkrét intézkedések meghozatalára vagy valamely intézkedés mellőzésére az ügy rendezése és az EGT-megállapodásnak való megfelelés biztosítása érdekében.
  Amennyiben egy vagy több EU-tagállam és egy vagy több EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, és amennyiben ezen hatóságok nem jutnak megállapodásra a (2) bekezdésben említett egyeztető szakaszban, a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság az érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságokra nézve kötelező erejű határozatot hozhatnak, amelyben felszólítják az EU-tagállamok, illetve az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait konkrét intézkedések meghozatalára vagy valamely intézkedés mellőzésére az ügy rendezése és az EGT-megállapodásnak való megfelelés biztosítása érdekében.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«; |
| --- | --- |

iii.

a (3) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:

»Amennyiben kizárólag az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, és amennyiben ezen hatóságok nem jutnak megállapodásra a (2) bekezdésben említett egyeztető szakaszban, az EFTA Felügyeleti Hatóság az érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságokra nézve kötelező erejű határozatot hozhat, amelyben felszólítja őket konkrét intézkedések meghozatalára vagy valamely intézkedés mellőzésére az ügy rendezése és az EGT-megállapodásnak való megfelelés biztosítása érdekében.

Amennyiben egy vagy több EU-tagállam és egy vagy több EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, és amennyiben ezen hatóságok nem jutnak megállapodásra a (2) bekezdésben említett egyeztető szakaszban, a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság az érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságokra nézve kötelező erejű határozatot hozhatnak, amelyben felszólítják az EU-tagállamok, illetve az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait konkrét intézkedések meghozatalára vagy valamely intézkedés mellőzésére az ügy rendezése és az EGT-megállapodásnak való megfelelés biztosítása érdekében.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«;

| iv. | a (4) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »Az EUMSZ 258. cikke szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész helyébe az »Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 31. cikke szerinti hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész az »a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész, továbbá az »uniós jog« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás« szövegrész lép; |
| --- | --- |

iv.

a (4) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »Az EUMSZ 258. cikke szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész helyébe az »Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 31. cikke szerinti hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész az »a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész, továbbá az »uniós jog« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás« szövegrész lép;

| v. | a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«. |
| --- | --- |

v.

a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«.

| l) | A 20. cikk a következő albekezdésekkel egészül ki:
  »Amennyiben kizárólag az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatot hozhat a 19. cikk (3) és (4) bekezdése értelmében.
  Amennyiben egy vagy több EU-tagállam és egy vagy több EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatot fogadhat el a 19. cikk (3) és (4) bekezdése értelmében.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják az adott esetben a Hatóság, az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) és/vagy az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján. Adott esetben a Hatóság, az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) közös álláspontot alakít ki az 56. cikk értelmében, és ezzel párhuzamosan határozatokat és/vagy tervezeteket fogad el.« |
| --- | --- |

l)

A 20. cikk a következő albekezdésekkel egészül ki:

»Amennyiben kizárólag az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatot hozhat a 19. cikk (3) és (4) bekezdése értelmében.

Amennyiben egy vagy több EU-tagállam és egy vagy több EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatot fogadhat el a 19. cikk (3) és (4) bekezdése értelmében.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják az adott esetben a Hatóság, az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) és/vagy az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján. Adott esetben a Hatóság, az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) közös álláspontot alakít ki az 56. cikk értelmében, és ezzel párhuzamosan határozatokat és/vagy tervezeteket fogad el.«

| m) | A 21. cikk (4) bekezdésében a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

m)

A 21. cikk (4) bekezdésében a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| n) | A szöveg a 22. cikk (1a) bekezdésében a »Bizottságot« szót követően a », valamint az EFTA Felügyeleti Hatóságot és az EFTA-államok Állandó Bizottságát« szövegrésszel és a 31. cikk d) pontjában a »Bizottság« szót követően a », valamint az EFTA Felügyeleti Hatóság és az EFTA-államok Állandó Bizottsága« szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

n)

A szöveg a 22. cikk (1a) bekezdésében a »Bizottságot« szót követően a », valamint az EFTA Felügyeleti Hatóságot és az EFTA-államok Állandó Bizottságát« szövegrésszel és a 31. cikk d) pontjában a »Bizottság« szót követően a », valamint az EFTA Felügyeleti Hatóság és az EFTA-államok Állandó Bizottsága« szövegrésszel egészül ki.

| o) | A 22. cikk (4) bekezdésének és a 34. cikk (1) bekezdésének szövege az »Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság« szövegrészt követően az », az EFTA Felügyeleti Hatóság és az EFTA-államok Állandó Bizottsága« szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

o)

A 22. cikk (4) bekezdésének és a 34. cikk (1) bekezdésének szövege az »Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság« szövegrészt követően az », az EFTA Felügyeleti Hatóság és az EFTA-államok Állandó Bizottsága« szövegrésszel egészül ki.

| p) | A 32. cikk (3a) bekezdésében az EFTA-államok tekintetében:






  i. | az »Előírhatja« szó helyébe az »Az EFTA Felügyeleti Hatóság előírhatja« szövegrész lép; |
| --- | --- | --- |

p)

A 32. cikk (3a) bekezdésében az EFTA-államok tekintetében:

i.

az »Előírhatja« szó helyébe az »Az EFTA Felügyeleti Hatóság előírhatja« szövegrész lép;

| ii. | a »maga is részt vehet« szövegrész elé az »a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

ii.

a »maga is részt vehet« szövegrész elé az »a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| iii. | a szöveg a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság e bekezdés szerinti kérelmeit indokolatlan késedelem nélkül benyújtják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«. |
| --- | --- |

iii.

a szöveg a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság e bekezdés szerinti kérelmeit indokolatlan késedelem nélkül benyújtják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«.

| q) | A 35. cikk (5) bekezdésében a »nemzeti központi bankjához« szövegrész nem alkalmazandó Liechtensteinre. |
| --- | --- |

q)

A 35. cikk (5) bekezdésében a »nemzeti központi bankjához« szövegrész nem alkalmazandó Liechtensteinre.

| r) | A 36. cikk (5) bekezdésében a »Bizottság« szó után az »és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

r)

A 36. cikk (5) bekezdésében a »Bizottság« szó után az »és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| s) | Az 38. cikkben az EFTA-államok tekintetében:






  i. | az »a Hatóság«, az »a Hatóság és a Bizottság«, az »a Hatóság, a Bizottság« és az »a Bizottság és a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- | --- |

s)

Az 38. cikkben az EFTA-államok tekintetében:

i.

az »a Hatóság«, az »a Hatóság és a Bizottság«, az »a Hatóság, a Bizottság« és az »a Bizottság és a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| ii. | az »a Tanács« szövegrész helyébe az »az EFTA-államok Állandó Bizottsága« szövegrész lép; |
| --- | --- |

ii.

az »a Tanács« szövegrész helyébe az »az EFTA-államok Állandó Bizottsága« szövegrész lép;

| iii. | a szöveg a (2) bekezdés negyedik albekezdése után a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság az érintett EFTA-állam értesítését indokolatlan késedelem nélkül továbbítja a Hatóságnak és a Bizottságnak. Az EFTA Felügyeleti Hatóság a valamely határozat fenntartására, módosítására vagy visszavonására vonatkozó határozatát a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján hozza meg.«; |
| --- | --- |

iii.

a szöveg a (2) bekezdés negyedik albekezdése után a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság az érintett EFTA-állam értesítését indokolatlan késedelem nélkül továbbítja a Hatóságnak és a Bizottságnak. Az EFTA Felügyeleti Hatóság a valamely határozat fenntartására, módosítására vagy visszavonására vonatkozó határozatát a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján hozza meg.«;

| iv. | a szöveg a (3) bekezdés harmadik albekezdése után a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság az EFTA-állam értesítését indokolatlan késedelem nélkül továbbítja a Hatóságnak, a Bizottságnak és a Tanácsnak.«; |
| --- | --- |

iv.

a szöveg a (3) bekezdés harmadik albekezdése után a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság az EFTA-állam értesítését indokolatlan késedelem nélkül továbbítja a Hatóságnak, a Bizottságnak és a Tanácsnak.«;

| v. | a szöveg a (4) bekezdés első albekezdése után a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság az EFTA-állam értesítését indokolatlan késedelem nélkül továbbítja a Hatóságnak, a Bizottságnak és a Tanácsnak.«; |
| --- | --- |

v.

a szöveg a (4) bekezdés első albekezdése után a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság az EFTA-állam értesítését indokolatlan késedelem nélkül továbbítja a Hatóságnak, a Bizottságnak és a Tanácsnak.«;

| vi. | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  »(6)   Amennyiben valamely a 19. cikk (3) bekezdése alá tartozó, az adott esettől függően a 20. cikkel összefüggő és egy vagy több EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatóságaira is kiterjedő nézeteltéréssel kapcsolatos ügyben valamely határozat e cikk alapján felfüggesztésre vagy visszavonásra kerül, úgy az érintett ügyben az EFTA Felügyeleti Hatóság összes párhuzamos határozatát ugyancsak fel kell függeszteni vagy vissza kell vonni.
  Amennyiben ilyen esetekben a Hatóság határozatát módosítja vagy visszavonja, a Hatóság indokolatlan késedelem nélkül tervezetet készít az EFTA Felügyeleti Hatóság számára.«. |
| --- | --- |

vi.

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

»(6)   Amennyiben valamely a 19. cikk (3) bekezdése alá tartozó, az adott esettől függően a 20. cikkel összefüggő és egy vagy több EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatóságaira is kiterjedő nézeteltéréssel kapcsolatos ügyben valamely határozat e cikk alapján felfüggesztésre vagy visszavonásra kerül, úgy az érintett ügyben az EFTA Felügyeleti Hatóság összes párhuzamos határozatát ugyancsak fel kell függeszteni vagy vissza kell vonni.

Amennyiben ilyen esetekben a Hatóság határozatát módosítja vagy visszavonja, a Hatóság indokolatlan késedelem nélkül tervezetet készít az EFTA Felügyeleti Hatóság számára.«.

| t) | A 39. cikkben:






  i. | az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Amennyiben e rendelettel összhangban tervezet készül az EFTA Felügyeleti Hatóság számára, a Hatóság tájékoztatja az EFTA Felügyeleti Hatóságot, valamint az ügy sürgősségének, összetettségének és lehetséges következményeinek teljes figyelembevételével meghatároz egy határidőt, amelyen belül az EFTA Felügyeleti Hatóság lehetővé teheti a határozat címzettjei közé tartozó bármely természetes vagy jogi személy – beleértve a hatáskörrel rendelkező hatóságokat is – számára, hogy kifejtse az üggyel kapcsolatos álláspontját.«; |
| --- | --- | --- |

t)

A 39. cikkben:

i.

az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Amennyiben e rendelettel összhangban tervezet készül az EFTA Felügyeleti Hatóság számára, a Hatóság tájékoztatja az EFTA Felügyeleti Hatóságot, valamint az ügy sürgősségének, összetettségének és lehetséges következményeinek teljes figyelembevételével meghatároz egy határidőt, amelyen belül az EFTA Felügyeleti Hatóság lehetővé teheti a határozat címzettjei közé tartozó bármely természetes vagy jogi személy – beleértve a hatáskörrel rendelkező hatóságokat is – számára, hogy kifejtse az üggyel kapcsolatos álláspontját.«;

| ii. | a (4) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:
  »Ha az EFTA Felügyeleti Hatóság a 18. cikk (3) vagy (4) bekezdése szerinti határozatot hoz, a határozatot megfelelő időközönként felül kell vizsgálnia. Az EFTA Felügyeleti Hatóság tájékoztathatja a Hatóságot a soron következő felülvizsgálatokról, továbbá a felülvizsgálat szempontjából fontosnak tartott mindennemű fejleményről.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság a valamely határozat módosítására vagy visszavonására vonatkozó határozatát a Hatóság által készített tervezetek alapján hozza meg. Kellő idővel a tervezett felülvizsgálat előtt a Hatóság benyújtja következtetéseit az EFTA Felügyeleti Hatóságnak, amelyhez szükség esetén tervezetet csatol.«; |
| --- | --- |

ii.

a (4) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:

»Ha az EFTA Felügyeleti Hatóság a 18. cikk (3) vagy (4) bekezdése szerinti határozatot hoz, a határozatot megfelelő időközönként felül kell vizsgálnia. Az EFTA Felügyeleti Hatóság tájékoztathatja a Hatóságot a soron következő felülvizsgálatokról, továbbá a felülvizsgálat szempontjából fontosnak tartott mindennemű fejleményről.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság a valamely határozat módosítására vagy visszavonására vonatkozó határozatát a Hatóság által készített tervezetek alapján hozza meg. Kellő idővel a tervezett felülvizsgálat előtt a Hatóság benyújtja következtetéseit az EFTA Felügyeleti Hatóságnak, amelyhez szükség esetén tervezetet csatol.«;

| iii. | az EFTA-államok tekintetében az (5) bekezdésben a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

iii.

az EFTA-államok tekintetében az (5) bekezdésben a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| u) | A 40. cikk (1) bekezdésében:






  i. | a b) pontban a »vezetője« szó után a következő szövegrészt kell beilleszteni:

  »és szavazati jog nélkül az egyes EFTA-államok hitelintézeteinek felügyeletére hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság vezetője,«; |
| --- | --- | --- |

u)

A 40. cikk (1) bekezdésében:

i.

a b) pontban a »vezetője« szó után a következő szövegrészt kell beilleszteni:

»és szavazati jog nélkül az egyes EFTA-államok hitelintézeteinek felügyeletére hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság vezetője,«;

| ii. | az f) pontban a »hatóság« szó után az »és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

ii.

az f) pontban a »hatóság« szó után az »és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| v) | A 43. cikkben:






  i. | a (2) bekezdésben a »határozatokat« szó után a »tervezeteket készít az EFTA Felügyeleti Hatóság számára,« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

v)

A 43. cikkben:

i.

a (2) bekezdésben a »határozatokat« szó után a »tervezeteket készít az EFTA Felügyeleti Hatóság számára,« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | a (4) és a (6) bekezdésben a szöveg a »Tanácsnak« szót követően az », az EFTA Felügyeleti Hatóságnak és az EFTA-államok Állandó Bizottságának« szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

ii.

a (4) és a (6) bekezdésben a szöveg a »Tanácsnak« szót követően az », az EFTA Felügyeleti Hatóságnak és az EFTA-államok Állandó Bizottságának« szövegrésszel egészül ki.

| w) | A 44. cikkben:






  i. | az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »E bekezdés rendelkezései az EFTA Felügyeleti Hatóság számára az e rendelet vonatkozó rendelkezéseinek értelmében készített tervezetek esetében értelemszerűen alkalmazandók.«; |
| --- | --- | --- |

w)

A 44. cikkben:

i.

az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»E bekezdés rendelkezései az EFTA Felügyeleti Hatóság számára az e rendelet vonatkozó rendelkezéseinek értelmében készített tervezetek esetében értelemszerűen alkalmazandók.«;

| ii. | a (4) bekezdésében az »ügyvezető igazgató« szövegrész után a », valamint az EFTA Felügyeleti Hatóság képviselője« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

ii.

a (4) bekezdésében az »ügyvezető igazgató« szövegrész után a », valamint az EFTA Felügyeleti Hatóság képviselője« szövegrészt kell beilleszteni;

| iii. | a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA-államoknak a 40. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti felügyeleti tanácsi tagjai jogosultak az egyes pénzügyi intézményekkel kapcsolatos felügyeleti tanácsi vitákon való részvételre.«. |
| --- | --- |

iii.

a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA-államoknak a 40. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti felügyeleti tanácsi tagjai jogosultak az egyes pénzügyi intézményekkel kapcsolatos felügyeleti tanácsi vitákon való részvételre.«.

| x) | Az 57. cikk (2) bekezdésében a »képviselőjéből« szó után a következő szövegrészt kell beilleszteni:

  », valamint az egyes EFTA-államok releváns hatáskörrel rendelkező hatóságának egy magas rangú képviselőjéből és az EFTA Felügyeleti Hatóság egy képviselőjéből.« |
| --- | --- |

x)

Az 57. cikk (2) bekezdésében a »képviselőjéből« szó után a következő szövegrészt kell beilleszteni:

», valamint az egyes EFTA-államok releváns hatáskörrel rendelkező hatóságának egy magas rangú képviselőjéből és az EFTA Felügyeleti Hatóság egy képviselőjéből.«

| y) | A 60. cikk (4) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Amennyiben a fellebbezés valamely, a Hatóság által a 19. cikk alapján elfogadott, az adott esettől függően a 20. cikkel összefüggő határozatra vonatkozik, az egy vagy több EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatóságaira is kiterjedő nézeteltéréssel kapcsolatos ügyben a fellebbviteli tanács felkéri az EFTA-államok érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságait, hogy a fellebbezési eljárás többi fele által tett nyilatkozatokról a meghatározott határidőn belül nyújtsák be észrevételeiket. Az EFTA-államok érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságai jogosultak álláspontjukat szóban előadni.«. |
| --- | --- |

y)

A 60. cikk (4) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

»Amennyiben a fellebbezés valamely, a Hatóság által a 19. cikk alapján elfogadott, az adott esettől függően a 20. cikkel összefüggő határozatra vonatkozik, az egy vagy több EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatóságaira is kiterjedő nézeteltéréssel kapcsolatos ügyben a fellebbviteli tanács felkéri az EFTA-államok érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságait, hogy a fellebbezési eljárás többi fele által tett nyilatkozatokról a meghatározott határidőn belül nyújtsák be észrevételeiket. Az EFTA-államok érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságai jogosultak álláspontjukat szóban előadni.«.

| z) | A 62. cikk (1) bekezdésének a) pontja a következő albekezdésekkel egészül ki:
  »Az EFTA-államok nemzeti hatóságai e pont értelmében pénzügyi hozzájárulást nyújtanak a Hatóság költségvetéséhez.
  A pénzügyi intézmények felügyeletére e pont értelmében hatáskörrel rendelkező EFTA-állami nemzeti hatóságok kötelező hozzájárulásainak meghatározása céljából az egyes EFTA-államok súlyozása a következő: | Izland: 2 |
| --- | --- | --- |

z)

A 62. cikk (1) bekezdésének a) pontja a következő albekezdésekkel egészül ki:

»Az EFTA-államok nemzeti hatóságai e pont értelmében pénzügyi hozzájárulást nyújtanak a Hatóság költségvetéséhez.

A pénzügyi intézmények felügyeletére e pont értelmében hatáskörrel rendelkező EFTA-állami nemzeti hatóságok kötelező hozzájárulásainak meghatározása céljából az egyes EFTA-államok súlyozása a következő:

Izland: 2

| | Liechtenstein: 1 |
| --- | --- |

Liechtenstein: 1

| | Norvégia: 7«. |
| --- | --- |

Norvégia: 7«.

| za) | A 67. cikk az alábbi szöveggel egészül ki:
  »Az EFTA-államok a Hatóságra és személyzetére az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyvet alkalmazzák.«. |
| --- | --- |

za)

A 67. cikk az alábbi szöveggel egészül ki:

»Az EFTA-államok a Hatóságra és személyzetére az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyvet alkalmazzák.«.

| zb) | A 68. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  »(5)   Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjától és 82. cikke (3) bekezdésének a) pontjától eltérve az EFTA-államok teljes jogú állampolgárait a Hatóság ügyvezető igazgatója szerződéssel alkalmazhatja.«.
  Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének e) pontjától, 82. cikke (3) bekezdésének e) pontjától és 85. cikkének (3) bekezdésétől eltérve a Hatóság a személyzete tekintetében az EGT-megállapodás 129. cikkének (1) bekezdése szerinti nyelveket tekinti az Európai Unióról szóló szerződés 55. cikkének (1) bekezdésében említett uniós nyelveknek.«. |
| --- | --- |

zb)

A 68. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

»(5)   Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjától és 82. cikke (3) bekezdésének a) pontjától eltérve az EFTA-államok teljes jogú állampolgárait a Hatóság ügyvezető igazgatója szerződéssel alkalmazhatja.«.

Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének e) pontjától, 82. cikke (3) bekezdésének e) pontjától és 85. cikkének (3) bekezdésétől eltérve a Hatóság a személyzete tekintetében az EGT-megállapodás 129. cikkének (1) bekezdése szerinti nyelveket tekinti az Európai Unióról szóló szerződés 55. cikkének (1) bekezdésében említett uniós nyelveknek.«.

| zc) | A 72. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  »(4)   Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet e rendelet alkalmazásában az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságaira kell alkalmazni a Hatóság által előkészített dokumentumok tekintetében.«”. |
| --- | --- |

zc)

A 72. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

»(4)   Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet e rendelet alkalmazásában az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságaira kell alkalmazni a Hatóság által előkészített dokumentumok tekintetében.«”.

2. cikk

Az 1093/2010/EU és az 1022/2013/EU rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

A Szerződő Felek az e határozat és a/az .../... [ERKT] határozat, a/az .../... [EIOPA] határozat és a/az .../... [ESMA] határozat értelmében elfogadott keretet legkésőbb a [e határozat hatálybalépésétől számított öt éven belül]. év végéig vizsgálják felül azért, hogy a keret továbbra is biztosítsa az EGT egész területén a közös szabályok és felügyelet tényleges és egységes alkalmazását.

4. cikk

Ez a határozat ...-án/-én [az elfogadását követő napot kell beilleszteni] vagy az azt követő napon lép hatályba, amikor az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont (*1).

5. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben,

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

az EGT Vegyes Bizottság titkárai

---

(1)  
  HL L 331., 2010.12.15., 12. o.

1

(2)  
  HL L 287., 2013.10.29., 5. o.

2

(3)  Tanácsi következtetések – Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági- és pénzügyminiszterei, 14178/1/14 REV 1.

3

(*1)  Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.

*1

A Szerződő Felek együttes nyilatkozata

az 1093/2010/EU rendeletet az EGT-megállapodásba foglaló .../... határozathoz

[a határozattal együtt elfogadandó és a HL-ban közzéteendő]

Az 1022/2013/EU rendelettel módosított 1093/2010/EU rendelet 1. cikkének (5) bekezdése értelmében az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) (a továbbiakban: a Hatóság) függetlenül, objektíven és diszkriminációmentesen, kizárólag az Unió érdekeit szem előtt tartva jár el. Az 1093/2010/EU rendelet EGT-megállapodásba való belefoglalását követően az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak a Hatóság munkájában való jogai – a szavazati jog kivételével – megegyeznek az EU-tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak jogaival.

Ennélfogva és a Hatóság függetlenségének teljes tiszteletben tartása mellett az EGT-megállapodás Szerződő Felei osztják azt a véleményt, hogy a Hatóság EGT-megállapodás rendelkezései szerinti intézkedése az EGT-megállapodás összes Szerződő Felének közös érdekében tett intézkedés.

---

TERVEZET

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG ... HATÁROZATA

(...)

az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | Az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(1)

Az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (2) | Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági és pénzügyminiszterei az európai felügyeleti hatóságokról szóló uniós rendeleteknek az EGT-megállapodásba történő beépítéséről szóló, 2014. október 14-i következtetéseikben (2) üdvözölték a Szerződő Felek között talált kiegyensúlyozott megoldást, amely figyelembe veszi az európai felügyeleti hatóságokról szóló uniós rendeletek szerkezeti felépítését és célkitűzéseit, valamint az EU-ban és az EGT-tag EFTA-államokban fennálló jogi és politikai korlátokat. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági és pénzügyminiszterei az európai felügyeleti hatóságokról szóló uniós rendeleteknek az EGT-megállapodásba történő beépítéséről szóló, 2014. október 14-i következtetéseikben (2) üdvözölték a Szerződő Felek között talált kiegyensúlyozott megoldást, amely figyelembe veszi az európai felügyeleti hatóságokról szóló uniós rendeletek szerkezeti felépítését és célkitűzéseit, valamint az EU-ban és az EGT-tag EFTA-államokban fennálló jogi és politikai korlátokat.

| (3) | Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági és pénzügyminiszterei kiemelték, hogy az EGT-megállapodás kétpilléres szerkezetével összhangban az EFTA Felügyeleti Hatóság fogja meghozni az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak, illetve az EGT-tag EFTA-államok piaci szereplőinek címzett határozatokat. Az európai felügyeleti hatóságok hatásköre olyan, többek között az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait és piaci szereplőit érintő, nem kötelező erejű tevékenységekre fog kiterjedni, mint például ajánlások elfogadása vagy nem kötelező jellegű közvetítés. Mindkét oldal intézkedéseinek végrehajtását meg kell, hogy előzze adott esetben az európai felügyeleti hatóságok és az EFTA Felügyeleti Hatóság közötti konzultáció, koordináció vagy információcsere. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági és pénzügyminiszterei kiemelték, hogy az EGT-megállapodás kétpilléres szerkezetével összhangban az EFTA Felügyeleti Hatóság fogja meghozni az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak, illetve az EGT-tag EFTA-államok piaci szereplőinek címzett határozatokat. Az európai felügyeleti hatóságok hatásköre olyan, többek között az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait és piaci szereplőit érintő, nem kötelező erejű tevékenységekre fog kiterjedni, mint például ajánlások elfogadása vagy nem kötelező jellegű közvetítés. Mindkét oldal intézkedéseinek végrehajtását meg kell, hogy előzze adott esetben az európai felügyeleti hatóságok és az EFTA Felügyeleti Hatóság közötti konzultáció, koordináció vagy információcsere.

| (4) | Annak érdekében, hogy az európai felügyeleti hatóságok szakértelme biztosan beépüljön a folyamatba és hogy biztosítható legyen a két pillér közötti konzisztencia, az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EGT-tag EFTA-államok egy vagy több, hatáskörrel rendelkező hatóságának vagy piaci szereplőjének címzett egyedi határozatai és az általa kiadott hivatalos vélemények a releváns európai felügyeleti hatóság által készített tervezetek alapján kerülnek majd elfogadásra. Ennek révén megőrizhetők az abból származó kulcsfontosságú előnyök, hogy a felügyeleti tevékenységet egyetlen hatóság végzi. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy az európai felügyeleti hatóságok szakértelme biztosan beépüljön a folyamatba és hogy biztosítható legyen a két pillér közötti konzisztencia, az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EGT-tag EFTA-államok egy vagy több, hatáskörrel rendelkező hatóságának vagy piaci szereplőjének címzett egyedi határozatai és az általa kiadott hivatalos vélemények a releváns európai felügyeleti hatóság által készített tervezetek alapján kerülnek majd elfogadásra. Ennek révén megőrizhetők az abból származó kulcsfontosságú előnyök, hogy a felügyeleti tevékenységet egyetlen hatóság végzi.

| (5) | A Szerződő Felek osztják azt a véleményt, hogy e határozat az említett következtetésekben tükröződő megállapodást hajtja végre, így e határozatot a következtetések elveivel összhangban kell értelmezni. |
| --- | --- |

(5)

A Szerződő Felek osztják azt a véleményt, hogy e határozat az említett következtetésekben tükröződő megállapodást hajtja végre, így e határozatot a következtetések elveivel összhangban kell értelmezni.

| (6) | Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT-megállapodás IX. melléklete a 31 g. pont (1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet) után a következő szöveggel egészül ki:

| „31h. | 32010 R 1094: Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1094/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 48. o.).
  A rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:






  a) | E megállapodás rendelkezéseire is figyelemmel az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) (a továbbiakban: a Hatóság), annak felügyeleti tanácsának és a Hatóság összes előkészítő szervének (beleértve a belső bizottságokat és munkacsoportokat) munkájában az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak és az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a jogai és kötelezettségei a szavazati jog kivételével az EU-tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak jogaival és kötelezettségeivel azonosak.
  E megállapodás 108. és 109. cikkének sérelme nélkül a Hatóság a szavazati jog kivételével részt vehet az EFTA Felügyeleti Hatóság és annak előkészítő szervei munkájában, amikor az EFTA Felügyeleti Hatóság az EFTA-államok vonatkozásában az e megállapodásnak megfelelő hatóság feladatait látja el.
  A Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság eljárási szabályzata biztosítja számukra az egymás munkájában az e megállapodásban rögzítetteknek megfelelő teljes részvételt, továbbá az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak részvételét. |
| --- | --- | --- |

„31h.

A rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:

a)

E megállapodás rendelkezéseire is figyelemmel az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) (a továbbiakban: a Hatóság), annak felügyeleti tanácsának és a Hatóság összes előkészítő szervének (beleértve a belső bizottságokat és munkacsoportokat) munkájában az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak és az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a jogai és kötelezettségei a szavazati jog kivételével az EU-tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak jogaival és kötelezettségeivel azonosak.

E megállapodás 108. és 109. cikkének sérelme nélkül a Hatóság a szavazati jog kivételével részt vehet az EFTA Felügyeleti Hatóság és annak előkészítő szervei munkájában, amikor az EFTA Felügyeleti Hatóság az EFTA-államok vonatkozásában az e megállapodásnak megfelelő hatóság feladatait látja el.

A Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság eljárási szabályzata biztosítja számukra az egymás munkájában az e megállapodásban rögzítetteknek megfelelő teljes részvételt, továbbá az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak részvételét.

| b) | A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére és e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a »tagállam(ok)« és a »hatáskörrel rendelkező hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy a rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok hatáskörrel rendelkező hatóságait is magukban foglalják. |
| --- | --- |

b)

A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére és e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a »tagállam(ok)« és a »hatáskörrel rendelkező hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy a rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok hatáskörrel rendelkező hatóságait is magukban foglalják.

| c) | E megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a Hatóság belső eljárási szabályzata értelemszerűen alkalmazandó az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait és pénzügyi intézményeit illető ügyekben. Különösképpen, az EFTA Felügyeleti Hatóság számára történő tervezet-előkészítésre ugyanazon belső eljárások vonatkoznak mint az EU-tagállamokat – beleértve azok hatáskörrel rendelkező hatóságait és pénzügyi intézményeit – illető hasonló témákban elfogadott határozatok előkészítésére. |
| --- | --- |

c)

E megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a Hatóság belső eljárási szabályzata értelemszerűen alkalmazandó az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait és pénzügyi intézményeit illető ügyekben. Különösképpen, az EFTA Felügyeleti Hatóság számára történő tervezet-előkészítésre ugyanazon belső eljárások vonatkoznak mint az EU-tagállamokat – beleértve azok hatáskörrel rendelkező hatóságait és pénzügyi intézményeit – illető hasonló témákban elfogadott határozatok előkészítésére.

| d) | E megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság különösen mielőtt intézkedést tenne együttműködést folytat, információcserét végez és konzultál egymással e rendelet alkalmazásában.
  A rendeletben foglalt rendelkezések alkalmazása tekintetében a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság között fennálló nézeteltérés esetén a Hatóság elnöke és az EFTA Felügyeleti Hatóság kollégiuma az ügy sürgősségét figyelembe véve indokolatlan késedelem nélkül ülést hív össze konszenzus kialakítása céljából. Konszenzus hiányában a Hatóság elnöke és az EFTA Felügyeleti Hatóság kollégiuma felkérheti a Szerződő Feleket arra, hogy az üggyel forduljanak az EGT Vegyes Bizottsághoz, amely azt az e megállapodás 111. cikke értelmében kezeli; a megállapodás intézkedéseit értelemszerűen alkalmazni kell. Az EGT Vegyes Bizottság eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 1994. február 8-i 1/94 EGT vegyes bizottsági határozat (HL L 85., 1994.3.30., 60. o.) 2. cikke értelmében bármely Szerződő Fél kérheti, hogy sürgős helyzetekben haladéktalanul ülést hívjanak össze. E bekezdés sérelme nélkül, bármely Szerződő Fél az üggyel saját kezdeményezésre az e megállapodás 5. vagy 111. cikke alapján bármikor az EGT Vegyes Bizottsághoz fordulhat. |
| --- | --- |

d)

E megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság különösen mielőtt intézkedést tenne együttműködést folytat, információcserét végez és konzultál egymással e rendelet alkalmazásában.

A rendeletben foglalt rendelkezések alkalmazása tekintetében a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság között fennálló nézeteltérés esetén a Hatóság elnöke és az EFTA Felügyeleti Hatóság kollégiuma az ügy sürgősségét figyelembe véve indokolatlan késedelem nélkül ülést hív össze konszenzus kialakítása céljából. Konszenzus hiányában a Hatóság elnöke és az EFTA Felügyeleti Hatóság kollégiuma felkérheti a Szerződő Feleket arra, hogy az üggyel forduljanak az EGT Vegyes Bizottsághoz, amely azt az e megállapodás 111. cikke értelmében kezeli; a megállapodás intézkedéseit értelemszerűen alkalmazni kell. Az EGT Vegyes Bizottság eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 1994. február 8-i 1/94 EGT vegyes bizottsági határozat (HL L 85., 1994.3.30., 60. o.) 2. cikke értelmében bármely Szerződő Fél kérheti, hogy sürgős helyzetekben haladéktalanul ülést hívjanak össze. E bekezdés sérelme nélkül, bármely Szerződő Fél az üggyel saját kezdeményezésre az e megállapodás 5. vagy 111. cikke alapján bármikor az EGT Vegyes Bizottsághoz fordulhat.

| e) | A rendeletben említett más jogi aktusokra történő hivatkozásokat olyan mértékben és formában kell alkalmazni, amilyen mértékben és formában a hivatkozott jogi aktusokat e megállapodásba beépítették. |
| --- | --- |

e)

A rendeletben említett más jogi aktusokra történő hivatkozásokat olyan mértékben és formában kell alkalmazni, amilyen mértékben és formában a hivatkozott jogi aktusokat e megállapodásba beépítették.

| f) | Az 1. cikkben az EFTA-államok tekintetében:






  i. | a (4) bekezdésben a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

f)

Az 1. cikkben az EFTA-államok tekintetében:

i.

a (4) bekezdésben a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | az (5) bekezdés a következőképpen módosul:
  »E rendelet rendelkezései nem sértik az EFTA Felügyeleti Hatóság jogköreit, különösen az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 31. cikke szerinti, az EGT-megállapodás vagy a megállapodás betartásának biztosítására vonatkozó jogkört«. |
| --- | --- |

ii.

az (5) bekezdés a következőképpen módosul:

»E rendelet rendelkezései nem sértik az EFTA Felügyeleti Hatóság jogköreit, különösen az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 31. cikke szerinti, az EGT-megállapodás vagy a megállapodás betartásának biztosítására vonatkozó jogkört«.

| g) | A 9. cikk (5) bekezdésében:






  i. | az első albekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- | --- |

g)

A 9. cikk (5) bekezdésében:

i.

az első albekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| ii. | a második és harmadik albekezdés az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság az első két albekezdésben említett határozatot kellő időközönként, de legalább háromhavonta felülvizsgálja. Amennyiben a határozat a három hónapos időtartam elteltével nem kerül meghosszabbításra, automatikusan hatályát veszti.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság az első két albekezdésben említett határozat elfogadását követően a lehető leghamarabb értesíti a Hatóságot a lejárat napjáról. Kellő idővel a harmadik albekezdésben említett három hónapos időtartam lejárta előtt a Hatóság benyújtja következtetéseit az EFTA Felügyeleti Hatóságnak, amelyhez szükség esetén tervezetet csatol. Az EFTA Felügyeleti Hatóság tájékoztathatja a Hatóságot a felülvizsgálat szempontjából általa fontosnak tartott mindennemű fejleményről.
  Bármely EFTA-állam kérheti az EFTA Felügyeleti Hatóságot határozatának felülvizsgálatára. E kérelmet az EFTA Felügyeleti Hatóság továbbítja a Hatóságnak. Ilyen esetben a Hatóság a 44. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében előírt eljárás értelmében fontolóra veszi, hogy új tervezetet készít az EFTA Felügyeleti Hatóság számára.
  Amennyiben a Hatóság bármely határozatot az EFTA Felügyeleti Hatóság által elfogadott határozattal párhuzamosan módosít vagy visszavon, a Hatóság indokolatlan késedelem nélkül tervezetet készít az EFTA Felügyeleti Hatóság számára.«. |
| --- | --- |

ii.

a második és harmadik albekezdés az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság az első két albekezdésben említett határozatot kellő időközönként, de legalább háromhavonta felülvizsgálja. Amennyiben a határozat a három hónapos időtartam elteltével nem kerül meghosszabbításra, automatikusan hatályát veszti.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság az első két albekezdésben említett határozat elfogadását követően a lehető leghamarabb értesíti a Hatóságot a lejárat napjáról. Kellő idővel a harmadik albekezdésben említett három hónapos időtartam lejárta előtt a Hatóság benyújtja következtetéseit az EFTA Felügyeleti Hatóságnak, amelyhez szükség esetén tervezetet csatol. Az EFTA Felügyeleti Hatóság tájékoztathatja a Hatóságot a felülvizsgálat szempontjából általa fontosnak tartott mindennemű fejleményről.

Bármely EFTA-állam kérheti az EFTA Felügyeleti Hatóságot határozatának felülvizsgálatára. E kérelmet az EFTA Felügyeleti Hatóság továbbítja a Hatóságnak. Ilyen esetben a Hatóság a 44. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében előírt eljárás értelmében fontolóra veszi, hogy új tervezetet készít az EFTA Felügyeleti Hatóság számára.

Amennyiben a Hatóság bármely határozatot az EFTA Felügyeleti Hatóság által elfogadott határozattal párhuzamosan módosít vagy visszavon, a Hatóság indokolatlan késedelem nélkül tervezetet készít az EFTA Felügyeleti Hatóság számára.«.

| h) | A 16. cikk (4) bekezdésében a »Bizottság« szó után az », az EFTA-államok Állandó Bizottsága és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

h)

A 16. cikk (4) bekezdésében a »Bizottság« szó után az », az EFTA-államok Állandó Bizottsága és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| i) | A 17. cikkben:






  i. | az »uniós jog« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás« szövegrész lép; |
| --- | --- | --- |

i)

A 17. cikkben:

i.

az »uniós jog« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás« szövegrész lép;

| ii. | az (1) bekezdésben a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

ii.

az (1) bekezdésben a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| iii. | a (2) bekezdésében a »Bizottság« szó után az », az EFTA-államok Állandó Bizottsága, az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

iii.

a (2) bekezdésében a »Bizottság« szó után az », az EFTA-államok Állandó Bizottsága, az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| iv. | a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Amennyiben a Hatóság valamely EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatósága tekintetében az EGT-megállapodás állítólagos megsértése vagy alkalmazásának elmulasztása miatt folytat vizsgálatot, annak természetéről és céljáról tájékoztatja az EFTA Felügyeleti Hatóságot, valamint azt követően rendszeresen biztosítja az EFTA Felügyeleti Hatóság számára azon naprakész információkat, amelyek az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a (4) és a (6) bekezdésben előírt feladatai megfelelő ellátásához szükségesek.«; |
| --- | --- |

iv.

a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Amennyiben a Hatóság valamely EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatósága tekintetében az EGT-megállapodás állítólagos megsértése vagy alkalmazásának elmulasztása miatt folytat vizsgálatot, annak természetéről és céljáról tájékoztatja az EFTA Felügyeleti Hatóságot, valamint azt követően rendszeresen biztosítja az EFTA Felügyeleti Hatóság számára azon naprakész információkat, amelyek az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a (4) és a (6) bekezdésben előírt feladatai megfelelő ellátásához szükségesek.«;

| v. | a (3) bekezdés második albekezdése az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:
  »A hatáskörrel rendelkező hatóság az ajánlás kézhezvételétől számított tíz munkanapon belül tájékoztatja a Hatóságot és az EFTA Felügyeleti Hatóságot az EGT-megállapodásnak való megfelelés érdekében hozott vagy hozandó intézkedéseiről.«; |
| --- | --- |

v.

a (3) bekezdés második albekezdése az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

»A hatáskörrel rendelkező hatóság az ajánlás kézhezvételétől számított tíz munkanapon belül tájékoztatja a Hatóságot és az EFTA Felügyeleti Hatóságot az EGT-megállapodásnak való megfelelés érdekében hozott vagy hozandó intézkedéseiről.«;

| vi. | a (4) és az (5) bekezdés az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

  »(4)   Ha a hatáskörrel rendelkező hatóság nem felel meg az EGT-megállapodásnak a Hatóság ajánlásának kézhezvételétől számított egy hónapon belül, az EFTA Felügyeleti Hatóság hivatalos véleményt adhat ki, amelyben előírja a hatáskörrel rendelkező hatóság számára, hogy hozza meg az EGT-megállapodásnak való megfeleléshez szükséges intézkedéseket. Az EFTA Felügyeleti Hatóság hivatalos véleményében figyelembe veszi a Hatóság ajánlásait.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság ezt a hivatalos véleményt az ajánlás elfogadását követően legkésőbb három hónapon belül adja ki. Az EFTA Felügyeleti Hatóság ezt az időtartamot egy hónappal meghosszabbíthatja.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság hivatalos véleményeit indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.
  A hatáskörrel rendelkező hatóságok minden szükséges információt a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság rendelkezésére bocsátanak.


  (5)   A hatáskörrel rendelkező hatóság a (4) bekezdésben említett hivatalos vélemény kézhezvételétől számított tíz munkanapon belül tájékoztatja a Hatóságot és az EFTA Felügyeleti Hatóságot a hivatalos véleményben foglaltaknak való megfelelés érdekében hozott vagy hozandó intézkedéseiről.«; |
| --- | --- |

vi.

a (4) és az (5) bekezdés az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

»(4)   Ha a hatáskörrel rendelkező hatóság nem felel meg az EGT-megállapodásnak a Hatóság ajánlásának kézhezvételétől számított egy hónapon belül, az EFTA Felügyeleti Hatóság hivatalos véleményt adhat ki, amelyben előírja a hatáskörrel rendelkező hatóság számára, hogy hozza meg az EGT-megállapodásnak való megfeleléshez szükséges intézkedéseket. Az EFTA Felügyeleti Hatóság hivatalos véleményében figyelembe veszi a Hatóság ajánlásait.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság ezt a hivatalos véleményt az ajánlás elfogadását követően legkésőbb három hónapon belül adja ki. Az EFTA Felügyeleti Hatóság ezt az időtartamot egy hónappal meghosszabbíthatja.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság hivatalos véleményeit indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.

A hatáskörrel rendelkező hatóságok minden szükséges információt a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság rendelkezésére bocsátanak.

(5)   A hatáskörrel rendelkező hatóság a (4) bekezdésben említett hivatalos vélemény kézhezvételétől számított tíz munkanapon belül tájékoztatja a Hatóságot és az EFTA Felügyeleti Hatóságot a hivatalos véleményben foglaltaknak való megfelelés érdekében hozott vagy hozandó intézkedéseiről.«;

| vii. | a (6) bekezdés első albekezdésében az EFTA-államok tekintetében az »Az EUMSZ 258. cikke szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész helyébe az »Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 31. cikke szerinti hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész, továbbá az »a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- |

vii.

a (6) bekezdés első albekezdésében az EFTA-államok tekintetében az »Az EUMSZ 258. cikke szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész helyébe az »Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 31. cikke szerinti hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész, továbbá az »a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| viii. | a (6) bekezdés második albekezdése az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«; |
| --- | --- |

viii.

a (6) bekezdés második albekezdése az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«;

| ix. | a (8) bekezdés az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

  »(8)   Az EFTA Felügyeleti Hatóság évente információt tesz közzé arról, hogy az EFTA-államokban mely hatáskörrel rendelkező hatóságok és pénzügyi intézmények nem tettek eleget a (4) és (6) bekezdésében említett hivatalos véleményeknek vagy határozatoknak.«. |
| --- | --- |

ix.

a (8) bekezdés az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

»(8)   Az EFTA Felügyeleti Hatóság évente információt tesz közzé arról, hogy az EFTA-államokban mely hatáskörrel rendelkező hatóságok és pénzügyi intézmények nem tettek eleget a (4) és (6) bekezdésében említett hivatalos véleményeknek vagy határozatoknak.«.

| j) | A 18. cikkben:






  i. | a (3) és a (4) bekezdésben az »a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- | --- |

j)

A 18. cikkben:

i.

a (3) és a (4) bekezdésben az »a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| ii. | a (3) és a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«; |
| --- | --- |

ii.

a (3) és a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«;

| iii. | a (4) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »Az EUMSZ 258. cikke szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész helyébe az »Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 31. cikke szerinti hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész lép. |
| --- | --- |

iii.

a (4) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »Az EUMSZ 258. cikke szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész helyébe az »Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 31. cikke szerinti hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész lép.

| k) | A 19. cikkben:






  i. | az (1) bekezdésben a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

k)

A 19. cikkben:

i.

az (1) bekezdésben a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | a (3) bekezdésben az »az érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságokra nézve kötelező erejű« szövegrész elé az »EU-tagállamokban« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

ii.

a (3) bekezdésben az »az érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságokra nézve kötelező erejű« szövegrész elé az »EU-tagállamokban« szövegrészt kell beilleszteni;

| iii. | a (3) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:
  »Amennyiben kizárólag az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, és amennyiben ezen hatóságok nem jutnak megállapodásra a (2) bekezdésben említett egyeztető szakaszban, az EFTA Felügyeleti Hatóság az érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságokra nézve kötelező erejű határozatot hozhat, amelyben felszólítja őket konkrét intézkedések meghozatalára vagy valamely intézkedés mellőzésére az ügy rendezése és az EGT-megállapodásnak való megfelelés biztosítása érdekében.
  Amennyiben egy vagy több EU-tagállam és egy vagy több EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, és amennyiben ezen hatóságok nem jutnak megállapodásra a (2) bekezdésben említett egyeztető szakaszban, a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság az érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságokra nézve kötelező erejű határozatot hozhatnak, amelyben felszólítják az EU-tagállamok, illetve az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait konkrét intézkedések meghozatalára vagy valamely intézkedés mellőzésére az ügy rendezése és az EGT-megállapodásnak való megfelelés biztosítása érdekében.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«; |
| --- | --- |

iii.

a (3) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:

»Amennyiben kizárólag az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, és amennyiben ezen hatóságok nem jutnak megállapodásra a (2) bekezdésben említett egyeztető szakaszban, az EFTA Felügyeleti Hatóság az érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságokra nézve kötelező erejű határozatot hozhat, amelyben felszólítja őket konkrét intézkedések meghozatalára vagy valamely intézkedés mellőzésére az ügy rendezése és az EGT-megállapodásnak való megfelelés biztosítása érdekében.

Amennyiben egy vagy több EU-tagállam és egy vagy több EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, és amennyiben ezen hatóságok nem jutnak megállapodásra a (2) bekezdésben említett egyeztető szakaszban, a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság az érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságokra nézve kötelező erejű határozatot hozhatnak, amelyben felszólítják az EU-tagállamok, illetve az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait konkrét intézkedések meghozatalára vagy valamely intézkedés mellőzésére az ügy rendezése és az EGT-megállapodásnak való megfelelés biztosítása érdekében.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«;

| iv. | a (4) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »Az EUMSZ 258. cikke szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész helyébe az »Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 31. cikke szerinti hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész, az »a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész, továbbá az »uniós jog« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás« szövegrész lép; |
| --- | --- |

iv.

a (4) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »Az EUMSZ 258. cikke szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész helyébe az »Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 31. cikke szerinti hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész, az »a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész, továbbá az »uniós jog« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás« szövegrész lép;

| v. | a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«. |
| --- | --- |

v.

a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«.

| l) | A 20. cikk a következő albekezdésekkel egészül ki:
  »Amennyiben kizárólag az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatot hozhat a 19. cikk (3) és (4) bekezdése értelmében.
  Amennyiben egy vagy több EU-tagállam és egy vagy több EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatot fogadhat el a 19. cikk (3) és (4) bekezdése értelmében.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják az adott esetben a Hatóság, az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) és/vagy az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján. Adott esetben a Hatóság, az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) közös álláspontot alakít ki az 56. cikk értelmében, és ezzel párhuzamosan határozatokat és/vagy tervezeteket fogad el.«. |
| --- | --- |

l)

A 20. cikk a következő albekezdésekkel egészül ki:

»Amennyiben kizárólag az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatot hozhat a 19. cikk (3) és (4) bekezdése értelmében.

Amennyiben egy vagy több EU-tagállam és egy vagy több EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatot fogadhat el a 19. cikk (3) és (4) bekezdése értelmében.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják az adott esetben a Hatóság, az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) és/vagy az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján. Adott esetben a Hatóság, az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) közös álláspontot alakít ki az 56. cikk értelmében, és ezzel párhuzamosan határozatokat és/vagy tervezeteket fogad el.«.

| m) | A 21. cikk (4) bekezdésében a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

m)

A 21. cikk (4) bekezdésében a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| n) | A 22. cikk (4) bekezdésének és a 34. cikk (1) bekezdésének szövege az »Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság« szövegrészt követően az », az EFTA Felügyeleti Hatóság vagy az EFTA-államok Állandó Bizottsága« szövegrésszel egészül ki«. |
| --- | --- |

n)

A 22. cikk (4) bekezdésének és a 34. cikk (1) bekezdésének szövege az »Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság« szövegrészt követően az », az EFTA Felügyeleti Hatóság vagy az EFTA-államok Állandó Bizottsága« szövegrésszel egészül ki«.

| o) | A 35. cikk (5) bekezdésében a »nemzeti központi bankjához« szövegrész nem alkalmazandó Liechtensteinre. |
| --- | --- |

o)

A 35. cikk (5) bekezdésében a »nemzeti központi bankjához« szövegrész nem alkalmazandó Liechtensteinre.

| p) | Az 38. cikkben az EFTA-államok tekintetében:






  i. | az »a Hatóság«, az »a Hatóság és a Bizottság«, az »a Hatóság, a Bizottság« és az »a Bizottság és a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- | --- |

p)

Az 38. cikkben az EFTA-államok tekintetében:

i.

az »a Hatóság«, az »a Hatóság és a Bizottság«, az »a Hatóság, a Bizottság« és az »a Bizottság és a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| ii. | az »a Tanács« szövegrész helyébe az »az EFTA-államok Állandó Bizottsága« szövegrész lép; |
| --- | --- |

ii.

az »a Tanács« szövegrész helyébe az »az EFTA-államok Állandó Bizottsága« szövegrész lép;

| iii. | a szöveg a (2) bekezdés negyedik albekezdése után a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság az érintett EFTA-állam értesítését indokolatlan késedelem nélkül továbbítja a Hatóságnak és a Bizottságnak. Az EFTA Felügyeleti Hatóság a valamely határozat fenntartására, módosítására vagy visszavonására vonatkozó határozatát a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján hozza meg.«; |
| --- | --- |

iii.

a szöveg a (2) bekezdés negyedik albekezdése után a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság az érintett EFTA-állam értesítését indokolatlan késedelem nélkül továbbítja a Hatóságnak és a Bizottságnak. Az EFTA Felügyeleti Hatóság a valamely határozat fenntartására, módosítására vagy visszavonására vonatkozó határozatát a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján hozza meg.«;

| iv. | a szöveg a (3) bekezdés harmadik albekezdése után a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság az EFTA-állam értesítését indokolatlan késedelem nélkül továbbítja a Hatóságnak, a Bizottságnak és a Tanácsnak.«; |
| --- | --- |

iv.

a szöveg a (3) bekezdés harmadik albekezdése után a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság az EFTA-állam értesítését indokolatlan késedelem nélkül továbbítja a Hatóságnak, a Bizottságnak és a Tanácsnak.«;

| v. | a szöveg a (4) bekezdés első albekezdése után a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság az EFTA-állam értesítését indokolatlan késedelem nélkül továbbítja a Hatóságnak, a Bizottságnak és a Tanácsnak.«; |
| --- | --- |

v.

a szöveg a (4) bekezdés első albekezdése után a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság az EFTA-állam értesítését indokolatlan késedelem nélkül továbbítja a Hatóságnak, a Bizottságnak és a Tanácsnak.«;

| vi. | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  »(6)   Amennyiben valamely a 19. cikk (3) bekezdése alá tartozó, az adott esettől függően a 20. cikkel összefüggő és egy vagy több EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatóságaira is kiterjedő nézeteltéréssel kapcsolatos ügyben valamely határozat e cikk alapján felfüggesztésre vagy visszavonásra kerül, úgy az érintett ügyben az EFTA Felügyeleti Hatóság összes párhuzamos határozatát ugyancsak fel kell függeszteni vagy vissza kell vonni.
  Amennyiben ilyen esetekben a Hatóság határozatát módosítja vagy visszavonja, a Hatóság indokolatlan késedelem nélkül tervezetet készít az EFTA Felügyeleti Hatóság számára.«. |
| --- | --- |

vi.

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

»(6)   Amennyiben valamely a 19. cikk (3) bekezdése alá tartozó, az adott esettől függően a 20. cikkel összefüggő és egy vagy több EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatóságaira is kiterjedő nézeteltéréssel kapcsolatos ügyben valamely határozat e cikk alapján felfüggesztésre vagy visszavonásra kerül, úgy az érintett ügyben az EFTA Felügyeleti Hatóság összes párhuzamos határozatát ugyancsak fel kell függeszteni vagy vissza kell vonni.

Amennyiben ilyen esetekben a Hatóság határozatát módosítja vagy visszavonja, a Hatóság indokolatlan késedelem nélkül tervezetet készít az EFTA Felügyeleti Hatóság számára.«.

| q) | A 39. cikkben:






  i. | az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Amennyiben e rendelettel összhangban tervezet készül az EFTA Felügyeleti Hatóság számára, a Hatóság tájékoztatja az EFTA Felügyeleti Hatóságot, valamint az ügy sürgősségének, összetettségének és lehetséges következményeinek teljes figyelembevételével meghatároz egy határidőt, amelyen belül az EFTA Felügyeleti Hatóság lehetővé teheti a határozat címzettjei közé tartozó bármely természetes vagy jogi személy – beleértve a hatáskörrel rendelkező hatóságokat is – számára, hogy kifejtse az üggyel kapcsolatos álláspontját.«; |
| --- | --- | --- |

q)

A 39. cikkben:

i.

az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Amennyiben e rendelettel összhangban tervezet készül az EFTA Felügyeleti Hatóság számára, a Hatóság tájékoztatja az EFTA Felügyeleti Hatóságot, valamint az ügy sürgősségének, összetettségének és lehetséges következményeinek teljes figyelembevételével meghatároz egy határidőt, amelyen belül az EFTA Felügyeleti Hatóság lehetővé teheti a határozat címzettjei közé tartozó bármely természetes vagy jogi személy – beleértve a hatáskörrel rendelkező hatóságokat is – számára, hogy kifejtse az üggyel kapcsolatos álláspontját.«;

| ii. | a (4) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:
  »Ha az EFTA Felügyeleti Hatóság a 18. cikk (3) vagy (4) bekezdése szerinti határozatot hoz, a határozatot megfelelő időközönként felül kell vizsgálnia. Az EFTA Felügyeleti Hatóság tájékoztatja a Hatóságot a soron következő felülvizsgálatokról, továbbá a felülvizsgálat szempontjából fontosnak tartott mindennemű fejleményről.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság a valamely határozat módosítására vagy visszavonására vonatkozó határozatát a Hatóság által készített tervezetek alapján hozza meg. Kellő idővel a tervezett felülvizsgálat előtt a Hatóság benyújtja következtetéseit az EFTA Felügyeleti Hatóságnak, amelyhez szükség esetén tervezetet csatol.«; |
| --- | --- |

ii.

a (4) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:

»Ha az EFTA Felügyeleti Hatóság a 18. cikk (3) vagy (4) bekezdése szerinti határozatot hoz, a határozatot megfelelő időközönként felül kell vizsgálnia. Az EFTA Felügyeleti Hatóság tájékoztatja a Hatóságot a soron következő felülvizsgálatokról, továbbá a felülvizsgálat szempontjából fontosnak tartott mindennemű fejleményről.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság a valamely határozat módosítására vagy visszavonására vonatkozó határozatát a Hatóság által készített tervezetek alapján hozza meg. Kellő idővel a tervezett felülvizsgálat előtt a Hatóság benyújtja következtetéseit az EFTA Felügyeleti Hatóságnak, amelyhez szükség esetén tervezetet csatol.«;

| iii. | az EFTA-államok tekintetében az (5) bekezdésben a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

iii.

az EFTA-államok tekintetében az (5) bekezdésben a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| r) | A 40. cikk (1) bekezdésében:






  i. | a b) pontban a »vezetője« szó után a következő szövegrészt kell beilleszteni:

  »és szavazati jog nélkül az egyes EFTA-államok pénzügyi intézményeinek felügyeletére hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság vezetője,«; |
| --- | --- | --- |

r)

A 40. cikk (1) bekezdésében:

i.

a b) pontban a »vezetője« szó után a következő szövegrészt kell beilleszteni:

»és szavazati jog nélkül az egyes EFTA-államok pénzügyi intézményeinek felügyeletére hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság vezetője,«;

| ii. | az e) pontban a »hatóság« szó után az »és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

ii.

az e) pontban a »hatóság« szó után az »és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| s) | A 43. cikkben:






  i. | a (2) bekezdésben a »határozatokat« szó után a »tervezeteket készít az EFTA Felügyeleti Hatóság számára,« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

s)

A 43. cikkben:

i.

a (2) bekezdésben a »határozatokat« szó után a »tervezeteket készít az EFTA Felügyeleti Hatóság számára,« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | a (4) és a (6) bekezdésben a szöveg a »Tanácsnak« szót követően az », az EFTA Felügyeleti Hatóságnak és az EFTA-államok Állandó Bizottságának« szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

ii.

a (4) és a (6) bekezdésben a szöveg a »Tanácsnak« szót követően az », az EFTA Felügyeleti Hatóságnak és az EFTA-államok Állandó Bizottságának« szövegrésszel egészül ki.

| t) | A 44. cikkben:






  i. | az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »E bekezdés rendelkezései az EFTA Felügyeleti Hatóság számára az e rendelet vonatkozó rendelkezéseinek értelmében készített tervezetek esetében értelemszerűen alkalmazandók.«; |
| --- | --- | --- |

t)

A 44. cikkben:

i.

az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»E bekezdés rendelkezései az EFTA Felügyeleti Hatóság számára az e rendelet vonatkozó rendelkezéseinek értelmében készített tervezetek esetében értelemszerűen alkalmazandók.«;

| ii. | a (4) bekezdésében az »ügyvezető igazgató« szövegrész után a », valamint az EFTA Felügyeleti Hatóság képviselője« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

ii.

a (4) bekezdésében az »ügyvezető igazgató« szövegrész után a », valamint az EFTA Felügyeleti Hatóság képviselője« szövegrészt kell beilleszteni;

| iii. | az (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA-államoknak a 40. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti felügyeleti tanácsi tagjai jogosultak az egyes pénzügyi intézményekkel kapcsolatos felügyeleti tanácsi vitákon való részvételre.«. |
| --- | --- |

iii.

az (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA-államoknak a 40. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti felügyeleti tanácsi tagjai jogosultak az egyes pénzügyi intézményekkel kapcsolatos felügyeleti tanácsi vitákon való részvételre.«.

| u) | Az 57. cikk (2) bekezdésében a »képviselőjéből« szó után a következő szövegrészt kell beilleszteni:

  », valamint az egyes EFTA-államok releváns hatáskörrel rendelkező hatóságának egy magas rangú képviselőjéből és az EFTA Felügyeleti Hatóság egy képviselőjéből.«. |
| --- | --- |

u)

Az 57. cikk (2) bekezdésében a »képviselőjéből« szó után a következő szövegrészt kell beilleszteni:

», valamint az egyes EFTA-államok releváns hatáskörrel rendelkező hatóságának egy magas rangú képviselőjéből és az EFTA Felügyeleti Hatóság egy képviselőjéből.«.

| v) | A 60. cikk (4) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Amennyiben a fellebbezés valamely, a Hatóság által a 19. cikk alapján elfogadott, az adott esettől függően a 20. cikkel összefüggő határozatra vonatkozik, az egy vagy több EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságaira is kiterjedő nézeteltéréssel kapcsolatos ügyben a fellebbviteli tanács felkéri az EFTA-államok érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságait, hogy a fellebbezési eljárás többi fele által tett nyilatkozatokról a meghatározott határidőn belül nyújtsák be észrevételeiket. Az EFTA-államok érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságai jogosultak álláspontjukat szóban előadni.«. |
| --- | --- |

v)

A 60. cikk (4) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

»Amennyiben a fellebbezés valamely, a Hatóság által a 19. cikk alapján elfogadott, az adott esettől függően a 20. cikkel összefüggő határozatra vonatkozik, az egy vagy több EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságaira is kiterjedő nézeteltéréssel kapcsolatos ügyben a fellebbviteli tanács felkéri az EFTA-államok érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságait, hogy a fellebbezési eljárás többi fele által tett nyilatkozatokról a meghatározott határidőn belül nyújtsák be észrevételeiket. Az EFTA-államok érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságai jogosultak álláspontjukat szóban előadni.«.

| w) | A 62. cikk (1) bekezdésének a) pontja a következő albekezdésekkel egészül ki:
  »Az EFTA-államok nemzeti hatóságai e pont értelmében pénzügyi hozzájárulást nyújtanak a Hatóság költségvetéséhez.
  A pénzügyi intézmények felügyeletére e pont értelmében hatáskörrel rendelkező EFTA-állami nemzeti hatóságok kötelező hozzájárulásainak meghatározása céljából az egyes EFTA-államok súlyozása a következő: | Izland: 2 |
| --- | --- | --- |

w)

A 62. cikk (1) bekezdésének a) pontja a következő albekezdésekkel egészül ki:

»Az EFTA-államok nemzeti hatóságai e pont értelmében pénzügyi hozzájárulást nyújtanak a Hatóság költségvetéséhez.

A pénzügyi intézmények felügyeletére e pont értelmében hatáskörrel rendelkező EFTA-állami nemzeti hatóságok kötelező hozzájárulásainak meghatározása céljából az egyes EFTA-államok súlyozása a következő:

Izland: 2

| | Liechtenstein: 1 |
| --- | --- |

Liechtenstein: 1

| | Norvégia: 7«. |
| --- | --- |

Norvégia: 7«.

| x) | A 67. cikk az alábbi szöveggel egészül ki:
  »Az EFTA-államok a Hatóságra és annak személyzetére az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyvet alkalmazzák.«. |
| --- | --- |

x)

A 67. cikk az alábbi szöveggel egészül ki:

»Az EFTA-államok a Hatóságra és annak személyzetére az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyvet alkalmazzák.«.

| y) | A 68. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  »(5)   Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjától és 82. cikke (3) bekezdésének a) pontjától eltérve az EFTA-államok teljes jogú állampolgárait a Hatóság ügyvezető igazgatója szerződéssel alkalmazhatja.
  Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének e) pontjától, 82. cikke (3) bekezdésének e) pontjától és 85. cikkének (3) bekezdésétől eltérve a Hatóság a személyzete tekintetében az EGT-megállapodás 129. cikkének (1) bekezdése szerinti nyelveket tekinti az Európai Unióról szóló szerződés 55. cikkének (1) bekezdésében említett uniós nyelveknek.«. |
| --- | --- |

y)

A 68. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

»(5)   Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjától és 82. cikke (3) bekezdésének a) pontjától eltérve az EFTA-államok teljes jogú állampolgárait a Hatóság ügyvezető igazgatója szerződéssel alkalmazhatja.

Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének e) pontjától, 82. cikke (3) bekezdésének e) pontjától és 85. cikkének (3) bekezdésétől eltérve a Hatóság a személyzete tekintetében az EGT-megállapodás 129. cikkének (1) bekezdése szerinti nyelveket tekinti az Európai Unióról szóló szerződés 55. cikkének (1) bekezdésében említett uniós nyelveknek.«.

| z) | A 72. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  »(4)   Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet e rendelet alkalmazásában az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságaira kell alkalmazni a Hatóság által előkészített dokumentumok tekintetében.«”. |
| --- | --- |

z)

A 72. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

»(4)   Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet e rendelet alkalmazásában az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságaira kell alkalmazni a Hatóság által előkészített dokumentumok tekintetében.«”.

2. cikk

Az 1094/2010/EU rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

A Szerződő Felek az e határozat és a/az .../... [ERKT] határozat, a/az .../... [EBH] határozat és a/az .../... [ESMA] határozat értelmében elfogadott keretet legkésőbb a [e határozat hatálybalépésétől számított öt éven belül]. év végéig vizsgálják felül azért, hogy a keret továbbra is biztosítsa az EGT egész területén a közös szabályok és felügyelet tényleges és egységes alkalmazását.

4. cikk

Ez a határozat [...]-án/-én vagy az azt követő napon lép hatályba, amikor az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont (*1).

5. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben,

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

az EGT Vegyes Bizottság titkárai

---

(1)  
  HL L 331., 2010.12.15., 48. o.

1

(2)  Tanácsi következtetések – Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági- és pénzügyminiszterei, 14178/1/14 REV 1.

2

(*1)  [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]

*1

A Szerződő Felek együttes nyilatkozata

az 1094/2010/EU rendeletet az EGT-megállapodásba foglaló .../... határozathoz

[a határozattal együtt elfogadandó és a HL-ban közzéteendő]

Az 1094/2010/EU rendelet 1. cikkének (6) bekezdése értelmében az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) (a továbbiakban: a hatóság) függetlenül és objektíven, kizárólag az Unió érdekeit szem előtt tartva jár el. E rendelet EGT-megállapodásba való belefoglalását követően az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak a Hatóság munkájában való jogai – a szavazati jog kivételével – megegyeznek az EU-tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak jogaival.

Ennélfogva és a Hatóság függetlenségének teljes tiszteletben tartása mellett az EGT-megállapodás Szerződő Felei osztják azt a véleményt, hogy a Hatóság EGT-megállapodás rendelkezései szerinti intézkedése az EGT-megállapodás összes Szerződő Felének közös érdekében tett intézkedés.

---

TERVEZET

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG... HATÁROZATA

(...)

az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | Az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(1)

Az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (2) | Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági és pénzügyminiszterei az európai felügyeleti hatóságokról szóló uniós rendeleteknek az EGT-megállapodásba történő beépítéséről szóló, 2014. október 14-i következtetéseikben (2) üdvözölték a Szerződő Felek között talált kiegyensúlyozott megoldást, amely figyelembe veszi az európai felügyeleti hatóságokról szóló uniós rendeletek szerkezeti felépítését és célkitűzéseit, valamint az EU-ban és az EGT-tag EFTA-államokban fennálló jogi és politikai korlátokat. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági és pénzügyminiszterei az európai felügyeleti hatóságokról szóló uniós rendeleteknek az EGT-megállapodásba történő beépítéséről szóló, 2014. október 14-i következtetéseikben (2) üdvözölték a Szerződő Felek között talált kiegyensúlyozott megoldást, amely figyelembe veszi az európai felügyeleti hatóságokról szóló uniós rendeletek szerkezeti felépítését és célkitűzéseit, valamint az EU-ban és az EGT-tag EFTA-államokban fennálló jogi és politikai korlátokat.

| (3) | Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági és pénzügyminiszterei kiemelték, hogy az EGT-megállapodás kétpilléres szerkezetével összhangban az EFTA Felügyeleti Hatóság fogja meghozni az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak, illetve az EGT-tag EFTA-államok piaci szereplőinek címzett határozatokat. Az európai felügyeleti hatóságok hatásköre olyan, többek között az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait és piaci szereplőit érintő, nem kötelező erejű tevékenységekre fog kiterjedni, mint például ajánlások elfogadása vagy nem kötelező jellegű közvetítés. Mindkét oldal intézkedéseinek végrehajtását meg kell, hogy előzze adott esetben az európai felügyeleti hatóságok és az EFTA Felügyeleti Hatóság közötti konzultáció, koordináció vagy információcsere. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági és pénzügyminiszterei kiemelték, hogy az EGT-megállapodás kétpilléres szerkezetével összhangban az EFTA Felügyeleti Hatóság fogja meghozni az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak, illetve az EGT-tag EFTA-államok piaci szereplőinek címzett határozatokat. Az európai felügyeleti hatóságok hatásköre olyan, többek között az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait és piaci szereplőit érintő, nem kötelező erejű tevékenységekre fog kiterjedni, mint például ajánlások elfogadása vagy nem kötelező jellegű közvetítés. Mindkét oldal intézkedéseinek végrehajtását meg kell, hogy előzze adott esetben az európai felügyeleti hatóságok és az EFTA Felügyeleti Hatóság közötti konzultáció, koordináció vagy információcsere.

| (4) | Annak érdekében, hogy az európai felügyeleti hatóságok szakértelme biztosan beépüljön a folyamatba és hogy biztosítható legyen a két pillér közötti konzisztencia, az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EGT-tag EFTA-államok egy vagy több, hatáskörrel rendelkező hatóságának vagy piaci szereplőjének címzett egyedi határozatai és az általa kiadott hivatalos vélemények a releváns európai felügyeleti hatóság által készített tervezetek alapján kerülnek majd elfogadásra. Ennek révén megőrizhetők az abból származó kulcsfontosságú előnyök, hogy a felügyeleti tevékenységet egyetlen hatóság végzi. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy az európai felügyeleti hatóságok szakértelme biztosan beépüljön a folyamatba és hogy biztosítható legyen a két pillér közötti konzisztencia, az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EGT-tag EFTA-államok egy vagy több, hatáskörrel rendelkező hatóságának vagy piaci szereplőjének címzett egyedi határozatai és az általa kiadott hivatalos vélemények a releváns európai felügyeleti hatóság által készített tervezetek alapján kerülnek majd elfogadásra. Ennek révén megőrizhetők az abból származó kulcsfontosságú előnyök, hogy a felügyeleti tevékenységet egyetlen hatóság végzi.

| (5) | A Szerződő Felek osztják azt a véleményt, hogy e határozat az említett következtetésekben tükröződő megállapodást hajtja végre, így e határozatot a következtetések elveivel összhangban kell értelmezni. |
| --- | --- |

(5)

A Szerződő Felek osztják azt a véleményt, hogy e határozat az említett következtetésekben tükröződő megállapodást hajtja végre, így e határozatot a következtetések elveivel összhangban kell értelmezni.

| (6) | Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT-megállapodás IX. melléklete a 31h. pont (1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet) után a következő szöveggel egészül ki:

| „31i. | 32010 R 1095: Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1095/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).
  A rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:






  a) | E megállapodás rendelkezéseire is figyelemmel az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) (a továbbiakban: a Hatóság), annak felügyeleti tanácsának és a Hatóság összes előkészítő szervének (beleértve a belső bizottságokat és munkacsoportokat) munkájában, az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak és az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a jogai és kötelezettségei a szavazati jog kivételével az EU-tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak jogaival és kötelezettségeivel azonosak.
  E megállapodás 108. és 109. cikkének sérelme nélkül a Hatóság a szavazati jog kivételével részt vehet az EFTA Felügyeleti Hatóság és annak előkészítő szervei munkájában, amikor az EFTA Felügyeleti Hatóság az EFTA-államok vonatkozásában az e megállapodásnak megfelelő hatóság feladatait látja el.
  A Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság eljárási szabályzata biztosítja számukra az egymás munkájában az e megállapodásban rögzítetteknek megfelelő teljes részvételt, továbbá az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak részvételét. |
| --- | --- | --- |

„31i.

A rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:

a)

E megállapodás rendelkezéseire is figyelemmel az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) (a továbbiakban: a Hatóság), annak felügyeleti tanácsának és a Hatóság összes előkészítő szervének (beleértve a belső bizottságokat és munkacsoportokat) munkájában, az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak és az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a jogai és kötelezettségei a szavazati jog kivételével az EU-tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak jogaival és kötelezettségeivel azonosak.

E megállapodás 108. és 109. cikkének sérelme nélkül a Hatóság a szavazati jog kivételével részt vehet az EFTA Felügyeleti Hatóság és annak előkészítő szervei munkájában, amikor az EFTA Felügyeleti Hatóság az EFTA-államok vonatkozásában az e megállapodásnak megfelelő hatóság feladatait látja el.

A Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság eljárási szabályzata biztosítja számukra az egymás munkájában az e megállapodásban rögzítetteknek megfelelő teljes részvételt, továbbá az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak részvételét.

| b) | A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére és e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a »tagállam(ok)« és a »hatáskörrel rendelkező hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy a rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok hatáskörrel rendelkező hatóságait is magukban foglalják. |
| --- | --- |

b)

A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére és e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a »tagállam(ok)« és a »hatáskörrel rendelkező hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy a rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok hatáskörrel rendelkező hatóságait is magukban foglalják.

| c) | E megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a Hatóság belső eljárási szabályzata értelemszerűen alkalmazandó az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait és a pénzügyi piaci szereplőket illető ügyekben. Különösképpen, az EFTA Felügyeleti Hatóság számára történő tervezet-előkészítésre ugyanazon belső eljárások vonatkoznak mint az EU-tagállamokat – beleértve azok hatáskörrel rendelkező hatóságait és pénzügyi piaci szereplőit – illető hasonló témákban elfogadott határozatok előkészítésére. |
| --- | --- |

c)

E megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a Hatóság belső eljárási szabályzata értelemszerűen alkalmazandó az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait és a pénzügyi piaci szereplőket illető ügyekben. Különösképpen, az EFTA Felügyeleti Hatóság számára történő tervezet-előkészítésre ugyanazon belső eljárások vonatkoznak mint az EU-tagállamokat – beleértve azok hatáskörrel rendelkező hatóságait és pénzügyi piaci szereplőit – illető hasonló témákban elfogadott határozatok előkészítésére.

| d) | E megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság különösen mielőtt intézkedést tenne együttműködést folytat, információcserét végez és konzultál egymással e rendelet alkalmazásában.
  A rendeletben foglalt rendelkezések alkalmazása tekintetében a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság között fennálló nézeteltérés esetén a Hatóság elnöke és az EFTA Felügyeleti Hatóság kollégiuma az ügy sürgősségét figyelembe véve indokolatlan késedelem nélkül ülést hív össze konszenzus kialakítása céljából. Konszenzus hiányában a Hatóság elnöke vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kollégiuma felkérheti a Szerződő Feleket arra, hogy az üggyel forduljanak az EGT Vegyes Bizottsághoz, amely azt az e megállapodás 111. cikke értelmében kezeli; a megállapodás intézkedéseit értelemszerűen alkalmazni kell. Az EGT Vegyes Bizottság eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 1994. február 8-i 1/94 EGT vegyes bizottsági határozat (HL L 85., 1994.3.30., 60. o.) 2. cikke értelmében bármely Szerződő Fél kérheti, hogy sürgős helyzetekben haladéktalanul ülést hívjanak össze. E bekezdés sérelme nélkül, bármely Szerződő Fél az üggyel saját kezdeményezésre az e megállapodás 5. vagy 111. cikke alapján bármikor az EGT Vegyes Bizottsághoz fordulhat. |
| --- | --- |

d)

E megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság különösen mielőtt intézkedést tenne együttműködést folytat, információcserét végez és konzultál egymással e rendelet alkalmazásában.

A rendeletben foglalt rendelkezések alkalmazása tekintetében a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság között fennálló nézeteltérés esetén a Hatóság elnöke és az EFTA Felügyeleti Hatóság kollégiuma az ügy sürgősségét figyelembe véve indokolatlan késedelem nélkül ülést hív össze konszenzus kialakítása céljából. Konszenzus hiányában a Hatóság elnöke vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kollégiuma felkérheti a Szerződő Feleket arra, hogy az üggyel forduljanak az EGT Vegyes Bizottsághoz, amely azt az e megállapodás 111. cikke értelmében kezeli; a megállapodás intézkedéseit értelemszerűen alkalmazni kell. Az EGT Vegyes Bizottság eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 1994. február 8-i 1/94 EGT vegyes bizottsági határozat (HL L 85., 1994.3.30., 60. o.) 2. cikke értelmében bármely Szerződő Fél kérheti, hogy sürgős helyzetekben haladéktalanul ülést hívjanak össze. E bekezdés sérelme nélkül, bármely Szerződő Fél az üggyel saját kezdeményezésre az e megállapodás 5. vagy 111. cikke alapján bármikor az EGT Vegyes Bizottsághoz fordulhat.

| e) | A rendeletben említett más jogi aktusokra történő hivatkozásokat olyan mértékben és formában kell alkalmazni, amilyen mértékben és formában a hivatkozott jogi aktusokat e megállapodásba beépítették. |
| --- | --- |

e)

A rendeletben említett más jogi aktusokra történő hivatkozásokat olyan mértékben és formában kell alkalmazni, amilyen mértékben és formában a hivatkozott jogi aktusokat e megállapodásba beépítették.

| f) | Az 1. cikk (4) bekezdése az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:
  »E rendelet rendelkezései nem sértik az EFTA Felügyeleti Hatóság jogköreit, különösen az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 31. cikke szerinti, az EGT-megállapodás vagy a megállapodás betartásának biztosítására vonatkozó jogkört«. |
| --- | --- |

f)

Az 1. cikk (4) bekezdése az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

»E rendelet rendelkezései nem sértik az EFTA Felügyeleti Hatóság jogköreit, különösen az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 31. cikke szerinti, az EGT-megállapodás vagy a megállapodás betartásának biztosítására vonatkozó jogkört«.

| g) | A 9. cikk (5) bekezdésében:






  i. | az első albekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- | --- |

g)

A 9. cikk (5) bekezdésében:

i.

az első albekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| ii. | a második és harmadik albekezdés az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság az első két albekezdésben említett határozatot kellő időközönként, de legalább háromhavonta felülvizsgálja. Amennyiben a határozat a három hónapos időtartam elteltével nem kerül meghosszabbításra, automatikusan hatályát veszti.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság az első két albekezdésben említett határozat elfogadását követően a lehető leghamarabb értesíti a Hatóságot a lejárat napjáról. Kellő idővel a harmadik albekezdésben említett három hónapos időtartam lejárta előtt a Hatóság benyújtja következtetéseit az EFTA Felügyeleti Hatóságnak, amelyhez szükség esetén tervezetet csatol. Az EFTA Felügyeleti Hatóság tájékoztathatja a Hatóságot a felülvizsgálat szempontjából általa fontosnak tartott mindennemű fejleményről.
  Bármely EFTA-állam kérheti az EFTA Felügyeleti Hatóságot határozatának felülvizsgálatára. E kérelmet az EFTA Felügyeleti Hatóság továbbítja a Hatóságnak. Ilyen esetben a Hatóság a 44. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében előírt eljárás értelmében fontolóra veszi, hogy új tervezetet készít az EFTA Felügyeleti Hatóság számára.
  Amennyiben a Hatóság bármely határozatot az EFTA Felügyeleti Hatóság által elfogadott határozattal párhuzamosan módosít vagy visszavon, a Hatóság indokolatlan késedelem nélkül tervezetet készít az EFTA Felügyeleti Hatóság számára.«. |
| --- | --- |

ii.

a második és harmadik albekezdés az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság az első két albekezdésben említett határozatot kellő időközönként, de legalább háromhavonta felülvizsgálja. Amennyiben a határozat a három hónapos időtartam elteltével nem kerül meghosszabbításra, automatikusan hatályát veszti.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság az első két albekezdésben említett határozat elfogadását követően a lehető leghamarabb értesíti a Hatóságot a lejárat napjáról. Kellő idővel a harmadik albekezdésben említett három hónapos időtartam lejárta előtt a Hatóság benyújtja következtetéseit az EFTA Felügyeleti Hatóságnak, amelyhez szükség esetén tervezetet csatol. Az EFTA Felügyeleti Hatóság tájékoztathatja a Hatóságot a felülvizsgálat szempontjából általa fontosnak tartott mindennemű fejleményről.

Bármely EFTA-állam kérheti az EFTA Felügyeleti Hatóságot határozatának felülvizsgálatára. E kérelmet az EFTA Felügyeleti Hatóság továbbítja a Hatóságnak. Ilyen esetben a Hatóság a 44. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében előírt eljárás értelmében fontolóra veszi, hogy új tervezetet készít az EFTA Felügyeleti Hatóság számára.

Amennyiben a Hatóság bármely határozatot az EFTA Felügyeleti Hatóság által elfogadott határozattal párhuzamosan módosít vagy visszavon, a Hatóság indokolatlan késedelem nélkül tervezetet készít az EFTA Felügyeleti Hatóság számára.«.

| h) | A 16. cikk (4) bekezdésében a »Bizottság« szó után az », az EFTA-államok Állandó Bizottsága és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

h)

A 16. cikk (4) bekezdésében a »Bizottság« szó után az », az EFTA-államok Állandó Bizottsága és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| i) | A 17. cikkben:






  i. | az »uniós jog« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás« szövegrész lép; |
| --- | --- | --- |

i)

A 17. cikkben:

i.

az »uniós jog« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás« szövegrész lép;

| ii. | az (1) bekezdésben a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

ii.

az (1) bekezdésben a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| iii. | a (2) bekezdésében a »Bizottság« szó után az », az EFTA-államok Állandó Bizottsága, az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

iii.

a (2) bekezdésében a »Bizottság« szó után az », az EFTA-államok Állandó Bizottsága, az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| iv. | a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Amennyiben a Hatóság valamely EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatósága tekintetében az EGT-megállapodás állítólagos megsértése vagy alkalmazásának elmulasztása miatt folytat vizsgálatot, annak természetéről és céljáról tájékoztatja az EFTA Felügyeleti Hatóságot, valamint azt követően rendszeresen biztosítja az EFTA Felügyeleti Hatóság számára azon naprakész információkat, amelyek az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a (4) és a (6) bekezdésben előírt feladatai megfelelő ellátásához szükségesek.«; |
| --- | --- |

iv.

a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Amennyiben a Hatóság valamely EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatósága tekintetében az EGT-megállapodás állítólagos megsértése vagy alkalmazásának elmulasztása miatt folytat vizsgálatot, annak természetéről és céljáról tájékoztatja az EFTA Felügyeleti Hatóságot, valamint azt követően rendszeresen biztosítja az EFTA Felügyeleti Hatóság számára azon naprakész információkat, amelyek az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a (4) és a (6) bekezdésben előírt feladatai megfelelő ellátásához szükségesek.«;

| v. | a (3) bekezdés második albekezdése az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:
  »A hatáskörrel rendelkező hatóság az ajánlás kézhezvételétől számított tíz munkanapon belül tájékoztatja a Hatóságot és az EFTA Felügyeleti Hatóságot az EGT-megállapodásnak való megfelelés érdekében hozott vagy hozandó intézkedéseiről.«; |
| --- | --- |

v.

a (3) bekezdés második albekezdése az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

»A hatáskörrel rendelkező hatóság az ajánlás kézhezvételétől számított tíz munkanapon belül tájékoztatja a Hatóságot és az EFTA Felügyeleti Hatóságot az EGT-megállapodásnak való megfelelés érdekében hozott vagy hozandó intézkedéseiről.«;

| vi. | a (4) és az (5) bekezdés az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

  »(4)   Ha a hatáskörrel rendelkező hatóság nem felel meg az EGT-megállapodásnak a Hatóság ajánlásának kézhezvételétől számított egy hónapon belül, az EFTA Felügyeleti Hatóság hivatalos véleményt adhat ki, amelyben előírja a hatáskörrel rendelkező hatóság számára, hogy hozza meg az EGT-megállapodásnak való megfeleléshez szükséges intézkedéseket. Az EFTA Felügyeleti Hatóság hivatalos véleményében figyelembe veszi a Hatóság ajánlásait.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság ezt a hivatalos véleményt az ajánlás elfogadását követően legkésőbb három hónapon belül adja ki. Az EFTA Felügyeleti Hatóság ezt az időtartamot egy hónappal meghosszabbíthatja.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság hivatalos véleményeit indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.
  A hatáskörrel rendelkező hatóságok minden szükséges információt a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság rendelkezésére bocsátanak.


  (5)   A hatáskörrel rendelkező hatóság a (4) bekezdésben említett hivatalos vélemény kézhezvételétől számított tíz munkanapon belül tájékoztatja a Hatóságot és az EFTA Felügyeleti Hatóságot a hivatalos véleményben foglaltaknak való megfelelés érdekében hozott vagy hozandó intézkedéseiről.«; |
| --- | --- |

vi.

a (4) és az (5) bekezdés az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

»(4)   Ha a hatáskörrel rendelkező hatóság nem felel meg az EGT-megállapodásnak a Hatóság ajánlásának kézhezvételétől számított egy hónapon belül, az EFTA Felügyeleti Hatóság hivatalos véleményt adhat ki, amelyben előírja a hatáskörrel rendelkező hatóság számára, hogy hozza meg az EGT-megállapodásnak való megfeleléshez szükséges intézkedéseket. Az EFTA Felügyeleti Hatóság hivatalos véleményében figyelembe veszi a Hatóság ajánlásait.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság ezt a hivatalos véleményt az ajánlás elfogadását követően legkésőbb három hónapon belül adja ki. Az EFTA Felügyeleti Hatóság ezt az időtartamot egy hónappal meghosszabbíthatja.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság hivatalos véleményeit indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.

A hatáskörrel rendelkező hatóságok minden szükséges információt a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság rendelkezésére bocsátanak.

(5)   A hatáskörrel rendelkező hatóság a (4) bekezdésben említett hivatalos vélemény kézhezvételétől számított tíz munkanapon belül tájékoztatja a Hatóságot és az EFTA Felügyeleti Hatóságot a hivatalos véleményben foglaltaknak való megfelelés érdekében hozott vagy hozandó intézkedéseiről.«;

| vii. | a (6) bekezdés első albekezdésében az EFTA-államok tekintetében az »Az EUMSZ 258. cikke szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész helyébe az »Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 31. cikke szerinti hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész, továbbá az »a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- |

vii.

a (6) bekezdés első albekezdésében az EFTA-államok tekintetében az »Az EUMSZ 258. cikke szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész helyébe az »Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 31. cikke szerinti hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész, továbbá az »a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| viii. | a (6) bekezdés második albekezdése az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«; |
| --- | --- |

viii.

a (6) bekezdés második albekezdése az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«;

| ix. | a (8) bekezdés az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

  »(8)   Az EFTA Felügyeleti Hatóság évente információt tesz közzé arról, hogy az EFTA-államokban mely hatáskörrel rendelkező hatóságok és pénzügyi piaci szereplők nem tettek eleget a (4) és (6) bekezdésében említett hivatalos véleményeknek vagy határozatoknak.«. |
| --- | --- |

ix.

a (8) bekezdés az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

»(8)   Az EFTA Felügyeleti Hatóság évente információt tesz közzé arról, hogy az EFTA-államokban mely hatáskörrel rendelkező hatóságok és pénzügyi piaci szereplők nem tettek eleget a (4) és (6) bekezdésében említett hivatalos véleményeknek vagy határozatoknak.«.

| j) | A 18. cikkben:






  i. | a (3) és a (4) bekezdésben az »a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- | --- |

j)

A 18. cikkben:

i.

a (3) és a (4) bekezdésben az »a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| ii. | a (3) és a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«; |
| --- | --- |

ii.

a (3) és a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«;

| iii. | a (4) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »Az EUMSZ 258. cikke szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész helyébe az »Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 31. cikke szerinti hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész lép. |
| --- | --- |

iii.

a (4) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »Az EUMSZ 258. cikke szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész helyébe az »Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 31. cikke szerinti hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész lép.

| k) | A 19. cikkben:






  i. | az (1) bekezdésben a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

k)

A 19. cikkben:

i.

az (1) bekezdésben a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | a (3) bekezdésben az »az érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságokra nézve kötelező erejű« szövegrész elé az »EU-tagállamokban« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

ii.

a (3) bekezdésben az »az érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságokra nézve kötelező erejű« szövegrész elé az »EU-tagállamokban« szövegrészt kell beilleszteni;

| iii. | a (3) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:
  »Amennyiben kizárólag az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, és amennyiben ezen hatóságok nem jutnak megállapodásra a (2) bekezdésben említett egyeztető szakaszban, az EFTA Felügyeleti Hatóság az érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságokra nézve kötelező erejű határozatot hozhat, amelyben felszólítja őket konkrét intézkedések meghozatalára vagy valamely intézkedés mellőzésére az ügy rendezése és az EGT-megállapodásnak való megfelelés biztosítása érdekében.
  Amennyiben egy vagy több EU-tagállam és egy vagy több EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, és amennyiben ezen hatóságok nem jutnak megállapodásra a (2) bekezdésben említett egyeztető szakaszban, a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság az érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságokra nézve kötelező erejű határozatot hozhatnak, amelyben felszólítják az EU-tagállamok, illetve az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait konkrét intézkedések meghozatalára vagy valamely intézkedés mellőzésére az ügy rendezése és az EGT-megállapodásnak való megfelelés biztosítása érdekében.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«; |
| --- | --- |

iii.

a (3) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:

»Amennyiben kizárólag az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, és amennyiben ezen hatóságok nem jutnak megállapodásra a (2) bekezdésben említett egyeztető szakaszban, az EFTA Felügyeleti Hatóság az érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságokra nézve kötelező erejű határozatot hozhat, amelyben felszólítja őket konkrét intézkedések meghozatalára vagy valamely intézkedés mellőzésére az ügy rendezése és az EGT-megállapodásnak való megfelelés biztosítása érdekében.

Amennyiben egy vagy több EU-tagállam és egy vagy több EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, és amennyiben ezen hatóságok nem jutnak megállapodásra a (2) bekezdésben említett egyeztető szakaszban, a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság az érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságokra nézve kötelező erejű határozatot hozhatnak, amelyben felszólítják az EU-tagállamok, illetve az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait konkrét intézkedések meghozatalára vagy valamely intézkedés mellőzésére az ügy rendezése és az EGT-megállapodásnak való megfelelés biztosítása érdekében.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«;

| iv. | a (4) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »Az EUMSZ 258. cikke szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész helyébe az »Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 31. cikke szerinti hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész, az »a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész, továbbá az »uniós jog« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás« szövegrész lép; |
| --- | --- |

iv.

a (4) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »Az EUMSZ 258. cikke szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész helyébe az »Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 31. cikke szerinti hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész, az »a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész, továbbá az »uniós jog« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás« szövegrész lép;

| v. | a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«. |
| --- | --- |

v.

a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«.

| l) | A 20. cikk a következő albekezdésekkel egészül ki:
  »Amennyiben kizárólag az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatot hozhat a 19. cikk (3) és (4) bekezdése értelmében.
  Amennyiben egy vagy több EU-tagállam és egy vagy több EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatot fogadhat el a 19. cikk (3) és (4) bekezdése értelmében.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják az adott esetben a Hatóság, az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) és/vagy az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján. Adott esetben a Hatóság, az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) és/vagy az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) közös álláspontot alakít ki az 56. cikk értelmében, és ezzel párhuzamosan határozatokat és/vagy tervezeteket fogad el.«. |
| --- | --- |

l)

A 20. cikk a következő albekezdésekkel egészül ki:

»Amennyiben kizárólag az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatot hozhat a 19. cikk (3) és (4) bekezdése értelmében.

Amennyiben egy vagy több EU-tagállam és egy vagy több EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatot fogadhat el a 19. cikk (3) és (4) bekezdése értelmében.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják az adott esetben a Hatóság, az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) és/vagy az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján. Adott esetben a Hatóság, az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) és/vagy az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) közös álláspontot alakít ki az 56. cikk értelmében, és ezzel párhuzamosan határozatokat és/vagy tervezeteket fogad el.«.

| m) | A 21. cikk (4) bekezdésében a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

m)

A 21. cikk (4) bekezdésében a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| n) | A 22. cikk (4) bekezdésének és a 34. cikk (1) bekezdésének szövege az »Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság« szövegrészt követően az », az EFTA Felügyeleti Hatóság és az EFTA-államok Állandó Bizottsága« szövegrésszel egészül ki«. |
| --- | --- |

n)

A 22. cikk (4) bekezdésének és a 34. cikk (1) bekezdésének szövege az »Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság« szövegrészt követően az », az EFTA Felügyeleti Hatóság és az EFTA-államok Állandó Bizottsága« szövegrésszel egészül ki«.

| o) | A 35. cikk (5) bekezdésében a »nemzeti központi bankjához« szövegrész nem alkalmazandó Liechtensteinre. |
| --- | --- |

o)

A 35. cikk (5) bekezdésében a »nemzeti központi bankjához« szövegrész nem alkalmazandó Liechtensteinre.

| p) | Az 38. cikkben az EFTA-államok tekintetében:






  i. | az »a Hatóság«, az »a Hatóság és a Bizottság«, az »a Hatóság, a Bizottság« és az »a Bizottság és a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- | --- |

p)

Az 38. cikkben az EFTA-államok tekintetében:

i.

az »a Hatóság«, az »a Hatóság és a Bizottság«, az »a Hatóság, a Bizottság« és az »a Bizottság és a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| ii. | az »a Tanács« szövegrész helyébe az »az EFTA-államok Állandó Bizottsága« szövegrész lép; |
| --- | --- |

ii.

az »a Tanács« szövegrész helyébe az »az EFTA-államok Állandó Bizottsága« szövegrész lép;

| iii. | a szöveg a (2) bekezdés negyedik albekezdése után a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság az érintett EFTA-állam értesítését indokolatlan késedelem nélkül továbbítja a Hatóságnak és a Bizottságnak. Az EFTA Felügyeleti Hatóság a valamely határozat fenntartására, módosítására vagy visszavonására vonatkozó határozatát a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján hozza meg.«; |
| --- | --- |

iii.

a szöveg a (2) bekezdés negyedik albekezdése után a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság az érintett EFTA-állam értesítését indokolatlan késedelem nélkül továbbítja a Hatóságnak és a Bizottságnak. Az EFTA Felügyeleti Hatóság a valamely határozat fenntartására, módosítására vagy visszavonására vonatkozó határozatát a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján hozza meg.«;

| iv. | a szöveg a (3) bekezdés harmadik albekezdése után a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság az EFTA-állam értesítését indokolatlan késedelem nélkül továbbítja a Hatóságnak, a Bizottságnak és a Tanácsnak.«; |
| --- | --- |

iv.

a szöveg a (3) bekezdés harmadik albekezdése után a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság az EFTA-állam értesítését indokolatlan késedelem nélkül továbbítja a Hatóságnak, a Bizottságnak és a Tanácsnak.«;

| v. | a szöveg a (4) bekezdés első albekezdése után a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság az EFTA-állam értesítését indokolatlan késedelem nélkül továbbítja a Hatóságnak, a Bizottságnak és a Tanácsnak.«; |
| --- | --- |

v.

a szöveg a (4) bekezdés első albekezdése után a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság az EFTA-állam értesítését indokolatlan késedelem nélkül továbbítja a Hatóságnak, a Bizottságnak és a Tanácsnak.«;

| vi. | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  »(6)   Amennyiben valamely a 19. cikk (3) bekezdése alá tartozó, az adott esettől függően a 20. cikkel összefüggő és egy vagy több EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatóságaira is kiterjedő nézeteltéréssel kapcsolatos ügyben valamely határozat e cikk alapján felfüggesztésre vagy visszavonásra kerül, úgy az érintett ügyben az EFTA Felügyeleti Hatóság összes párhuzamos határozatát ugyancsak fel kell függeszteni vagy vissza kell vonni.
  Amennyiben ilyen esetekben a Hatóság határozatát módosítja vagy visszavonja, a Hatóság indokolatlan késedelem nélkül tervezetet készít az EFTA Felügyeleti Hatóság számára.«. |
| --- | --- |

vi.

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

»(6)   Amennyiben valamely a 19. cikk (3) bekezdése alá tartozó, az adott esettől függően a 20. cikkel összefüggő és egy vagy több EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatóságaira is kiterjedő nézeteltéréssel kapcsolatos ügyben valamely határozat e cikk alapján felfüggesztésre vagy visszavonásra kerül, úgy az érintett ügyben az EFTA Felügyeleti Hatóság összes párhuzamos határozatát ugyancsak fel kell függeszteni vagy vissza kell vonni.

Amennyiben ilyen esetekben a Hatóság határozatát módosítja vagy visszavonja, a Hatóság indokolatlan késedelem nélkül tervezetet készít az EFTA Felügyeleti Hatóság számára.«.

| q) | A 39. cikkben:






  i. | az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Amennyiben e rendelettel összhangban tervezet készül az EFTA Felügyeleti Hatóság számára, a Hatóság tájékoztatja az EFTA Felügyeleti Hatóságot, valamint az ügy sürgősségének, összetettségének és lehetséges következményeinek teljes figyelembevételével meghatároz egy határidőt, amelyen belül az EFTA Felügyeleti Hatóság lehetővé teheti a határozat címzettjei közé tartozó bármely természetes vagy jogi személy – beleértve a hatáskörrel rendelkező hatóságokat is – számára, hogy kifejtse az üggyel kapcsolatos álláspontját.«; |
| --- | --- | --- |

q)

A 39. cikkben:

i.

az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Amennyiben e rendelettel összhangban tervezet készül az EFTA Felügyeleti Hatóság számára, a Hatóság tájékoztatja az EFTA Felügyeleti Hatóságot, valamint az ügy sürgősségének, összetettségének és lehetséges következményeinek teljes figyelembevételével meghatároz egy határidőt, amelyen belül az EFTA Felügyeleti Hatóság lehetővé teheti a határozat címzettjei közé tartozó bármely természetes vagy jogi személy – beleértve a hatáskörrel rendelkező hatóságokat is – számára, hogy kifejtse az üggyel kapcsolatos álláspontját.«;

| ii. | a (4) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:
  »Ha az EFTA Felügyeleti Hatóság a 18. cikk (3) vagy (4) bekezdése szerinti határozatot hoz, a határozatot megfelelő időközönként felül kell vizsgálnia. Az EFTA Felügyeleti Hatóság tájékoztathatja a Hatóságot a soron következő felülvizsgálatokról, továbbá a felülvizsgálat szempontjából fontosnak tartott mindennemű fejleményről.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság a valamely határozat módosítására vagy visszavonására vonatkozó határozatát a Hatóság által készített tervezetek alapján hozza meg. Kellő idővel a tervezett felülvizsgálat előtt a Hatóság benyújtja következtetéseit az EFTA Felügyeleti Hatóságnak, amelyhez szükség esetén tervezetet csatol.«; |
| --- | --- |

ii.

a (4) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:

»Ha az EFTA Felügyeleti Hatóság a 18. cikk (3) vagy (4) bekezdése szerinti határozatot hoz, a határozatot megfelelő időközönként felül kell vizsgálnia. Az EFTA Felügyeleti Hatóság tájékoztathatja a Hatóságot a soron következő felülvizsgálatokról, továbbá a felülvizsgálat szempontjából fontosnak tartott mindennemű fejleményről.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság a valamely határozat módosítására vagy visszavonására vonatkozó határozatát a Hatóság által készített tervezetek alapján hozza meg. Kellő idővel a tervezett felülvizsgálat előtt a Hatóság benyújtja következtetéseit az EFTA Felügyeleti Hatóságnak, amelyhez szükség esetén tervezetet csatol.«;

| iii. | az EFTA-államok tekintetében az (5) bekezdésben a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

iii.

az EFTA-államok tekintetében az (5) bekezdésben a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| r) | A 40. cikk (1) bekezdésében:






  i. | a b) pontban a »vezetője« szó után a következő szövegrészt kell beilleszteni:

  »és szavazati jog nélkül az egyes EFTA-államok pénzügyi piaci szereplőinek felügyeletére hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság vezetője,«; |
| --- | --- | --- |

r)

A 40. cikk (1) bekezdésében:

i.

a b) pontban a »vezetője« szó után a következő szövegrészt kell beilleszteni:

»és szavazati jog nélkül az egyes EFTA-államok pénzügyi piaci szereplőinek felügyeletére hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság vezetője,«;

| ii. | az e) pontban a »hatóság« szó után az »és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

ii.

az e) pontban a »hatóság« szó után az »és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| s) | A 43. cikkben:






  i. | a (2) bekezdésben a »határozatokat« szó után a »tervezeteket készít az EFTA Felügyeleti Hatóság számára,« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

s)

A 43. cikkben:

i.

a (2) bekezdésben a »határozatokat« szó után a »tervezeteket készít az EFTA Felügyeleti Hatóság számára,« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | a (4) és a (6) bekezdésben a szöveg a »Tanácsnak« szót követően az », az EFTA Felügyeleti Hatóságnak, az EFTA-államok Állandó Bizottságának« szövegrésszel egészül ki.” |
| --- | --- |

ii.

a (4) és a (6) bekezdésben a szöveg a »Tanácsnak« szót követően az », az EFTA Felügyeleti Hatóságnak, az EFTA-államok Állandó Bizottságának« szövegrésszel egészül ki.”

| t) | A 44. cikkben:






  i. | az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »E bekezdés rendelkezései az EFTA Felügyeleti Hatóság számára az e rendelet vonatkozó rendelkezéseinek értelmében készített tervezetek esetében értelemszerűen alkalmazandók.«; |
| --- | --- | --- |

t)

A 44. cikkben:

i.

az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»E bekezdés rendelkezései az EFTA Felügyeleti Hatóság számára az e rendelet vonatkozó rendelkezéseinek értelmében készített tervezetek esetében értelemszerűen alkalmazandók.«;

| ii. | a (4) bekezdésében az »ügyvezető igazgató« szövegrész után a », valamint az EFTA Felügyeleti Hatóság képviselője« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

ii.

a (4) bekezdésében az »ügyvezető igazgató« szövegrész után a », valamint az EFTA Felügyeleti Hatóság képviselője« szövegrészt kell beilleszteni;

| iii. | a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA-államoknak a 40. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti felügyeleti tanácsi tagjai jogosultak az egyes pénzügyi piaci szereplőkkel kapcsolatos felügyeleti tanácsi vitákon való részvételre.«. |
| --- | --- |

iii.

a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA-államoknak a 40. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti felügyeleti tanácsi tagjai jogosultak az egyes pénzügyi piaci szereplőkkel kapcsolatos felügyeleti tanácsi vitákon való részvételre.«.

| u) | Az 57. cikk (2) bekezdésében a »képviselőjéből« szó után a következő szövegrészt kell beilleszteni:

  », valamint az egyes EFTA-államok releváns hatáskörrel rendelkező hatóságának egy magas rangú képviselőjéből és az EFTA Felügyeleti Hatóság egy képviselőjéből.«. |
| --- | --- |

u)

Az 57. cikk (2) bekezdésében a »képviselőjéből« szó után a következő szövegrészt kell beilleszteni:

», valamint az egyes EFTA-államok releváns hatáskörrel rendelkező hatóságának egy magas rangú képviselőjéből és az EFTA Felügyeleti Hatóság egy képviselőjéből.«.

| v) | A 60. cikk (4) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Amennyiben a fellebbezés valamely, a Hatóság által a 19. cikk alapján elfogadott, az adott esettől függően a 20. cikkel összefüggő határozatra vonatkozik, az egy vagy több EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatóságaira is kiterjedő nézeteltéréssel kapcsolatos ügyben a fellebbviteli tanács felkéri az EFTA-államok érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságait, hogy a fellebbezési eljárás többi fele által tett nyilatkozatokról a meghatározott határidőn belül nyújtsák be észrevételeiket. Az EFTA-államok érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságai jogosultak álláspontjukat szóban előadni.«. |
| --- | --- |

v)

A 60. cikk (4) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

»Amennyiben a fellebbezés valamely, a Hatóság által a 19. cikk alapján elfogadott, az adott esettől függően a 20. cikkel összefüggő határozatra vonatkozik, az egy vagy több EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatóságaira is kiterjedő nézeteltéréssel kapcsolatos ügyben a fellebbviteli tanács felkéri az EFTA-államok érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságait, hogy a fellebbezési eljárás többi fele által tett nyilatkozatokról a meghatározott határidőn belül nyújtsák be észrevételeiket. Az EFTA-államok érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságai jogosultak álláspontjukat szóban előadni.«.

| w) | A 62. cikk (1) bekezdésének a) pontja a következő albekezdésekkel egészül ki:
  »Az EFTA-államok nemzeti hatóságai e pont értelmében pénzügyi hozzájárulást nyújtanak a Hatóság költségvetéséhez.
  A pénzügyi piaci szereplők felügyeletére e pont értelmében hatáskörrel rendelkező EFTA-állami nemzeti hatóságok kötelező hozzájárulásainak meghatározása céljából az egyes EFTA-államok súlyozása a következő: | Izland: 2 |
| --- | --- | --- |

w)

A 62. cikk (1) bekezdésének a) pontja a következő albekezdésekkel egészül ki:

»Az EFTA-államok nemzeti hatóságai e pont értelmében pénzügyi hozzájárulást nyújtanak a Hatóság költségvetéséhez.

A pénzügyi piaci szereplők felügyeletére e pont értelmében hatáskörrel rendelkező EFTA-állami nemzeti hatóságok kötelező hozzájárulásainak meghatározása céljából az egyes EFTA-államok súlyozása a következő:

Izland: 2

| | Liechtenstein: 1 |
| --- | --- |

Liechtenstein: 1

| | Norvégia: 7«. |
| --- | --- |

Norvégia: 7«.

| x) | A 67. cikk az alábbi szöveggel egészül ki:
  »Az EFTA-államok a Hatóságra és személyzetére az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyvet alkalmazzák.«. |
| --- | --- |

x)

A 67. cikk az alábbi szöveggel egészül ki:

»Az EFTA-államok a Hatóságra és személyzetére az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyvet alkalmazzák.«.

| y) | A 68. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  »(5)   Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjától és 82. cikke (3) bekezdésének a) pontjától eltérve az EFTA-államok teljes jogú állampolgárait a Hatóság ügyvezető igazgatója szerződéssel alkalmazhatja.
  Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének e) pontjától, 82. cikke (3) bekezdésének e) pontjától és 85. cikkének (3) bekezdésétől eltérve a Hatóság a személyzete tekintetében az EGT-megállapodás 129. cikkének (1) bekezdése szerinti nyelveket tekinti az Európai Unióról szóló szerződés 55. cikkének (1) bekezdésében említett uniós nyelveknek.«. |
| --- | --- |

y)

A 68. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

»(5)   Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjától és 82. cikke (3) bekezdésének a) pontjától eltérve az EFTA-államok teljes jogú állampolgárait a Hatóság ügyvezető igazgatója szerződéssel alkalmazhatja.

Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének e) pontjától, 82. cikke (3) bekezdésének e) pontjától és 85. cikkének (3) bekezdésétől eltérve a Hatóság a személyzete tekintetében az EGT-megállapodás 129. cikkének (1) bekezdése szerinti nyelveket tekinti az Európai Unióról szóló szerződés 55. cikkének (1) bekezdésében említett uniós nyelveknek.«.

| z) | A 72. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  »(4)   Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet e rendelet alkalmazásában az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságaira kell alkalmazni a Hatóság által előkészített dokumentumok tekintetében.«”. |
| --- | --- |

z)

A 72. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

»(4)   Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet e rendelet alkalmazásában az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságaira kell alkalmazni a Hatóság által előkészített dokumentumok tekintetében.«”.

2. cikk

Az 1095/2010/EU rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

A Szerződő Felek az e határozat és a/az .../... [ERKT] határozat, a/az .../... [EBH] határozat és a/az .../... [EIOPA] határozat értelmében elfogadott keretet legkésőbb a [e határozat hatálybalépésétől számított öt éven belül]. év végéig vizsgálják felül azért, hogy a keret továbbra is biztosítsa az EGT egész területén a közös szabályok és felügyelet tényleges és egységes alkalmazását.

4. cikk

Ez a határozat [...]-án/-én vagy az azt követő napon lép hatályba, amikor az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont (*1).

5. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben,

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

az EGT Vegyes Bizottság titkárai

---

(1)  
  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

1

(2)  Tanácsi következtetések – Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági- és pénzügyminiszterei, 14178/1/14 REV 1.

2

(*1)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]

*1

A Szerződő Felek együttes nyilatkozata

az 1095/2010/EU rendeletet az EGT-megállapodásba foglaló .../... határozathoz

[a határozattal együtt elfogadandó és a HL-ban közzéteendő]

Az 1095/2010/EU rendelet 1. cikkének (5) bekezdése értelmében az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) (a továbbiakban: a Hatóság) függetlenül és objektíven, kizárólag az Unió érdekeit szem előtt tartva jár el. E rendelet EGT-megállapodásba való belefoglalását követően az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak a Hatóság munkájában való jogai – a szavazati jog kivételével – megegyeznek az EU-tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak jogaival.

Ennélfogva és a Hatóság függetlenségének teljes tiszteletben tartása mellett az EGT-megállapodás Szerződő Felei osztják azt a véleményt, hogy a Hatóság EGT-megállapodás rendelkezései szerinti intézkedése az EGT-megállapodás összes Szerződő Felének közös érdekében tett intézkedés.

---

TERVEZET

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG [...] HATÁROZATA

(...)

az EGT-megállapodás IX. Mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | Az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. június 8-i 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(1)

Az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. június 8-i 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (2) | A 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a mentességek, az általános működési feltételek, a letétkezelők, a tőkeáttétel, az átláthatóság és a felügyelet tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2012. december 19-i 231/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(2)

A 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a mentességek, az általános működési feltételek, a letétkezelők, a tőkeáttétel, az átláthatóság és a felügyelet tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2012. december 19-i 231/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (3) | A 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az alternatívbefektetésialap-kezelők típusait meghatározó szabályozási technikai standardok tekintetében való kiegészítéséről szóló, 2013. december 17-i 694/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (3) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(3)

A 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az alternatívbefektetésialap-kezelők típusait meghatározó szabályozási technikai standardok tekintetében való kiegészítéséről szóló, 2013. december 17-i 694/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (3) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (4) | A hatáskörrel rendelkező hatóságok által az Európai Értékpapír-piaci Hatóság számára a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 67. cikkének (3) bekezdése alkalmazásában benyújtandó információkról szóló, 2014. december 18-i (EU) 2015/514 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (4) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(4)

A hatáskörrel rendelkező hatóságok által az Európai Értékpapír-piaci Hatóság számára a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 67. cikkének (3) bekezdése alkalmazásában benyújtandó információkról szóló, 2014. december 18-i (EU) 2015/514 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (4) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (5) | A 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv önkéntes alkalmazását választó ABAK-okra vonatkozó eljárás létrehozásáról szóló, 2013. május 15-i 447/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (5) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(5)

A 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv önkéntes alkalmazását választó ABAK-okra vonatkozó eljárás létrehozásáról szóló, 2013. május 15-i 447/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (5) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (6) | A nem uniós ABAK-ok referencia-tagállamának a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti meghatározását szolgáló eljárás létrehozásáról szóló, 2013. május 15-i 448/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelete (6) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(6)

A nem uniós ABAK-ok referencia-tagállamának a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti meghatározását szolgáló eljárás létrehozásáról szóló, 2013. május 15-i 448/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelete (6) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (7) | Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági és pénzügyminiszterei az európai felügyeleti hatóságokról szóló uniós rendeleteknek az EGT-megállapodásba történő beépítéséről szóló, 2014. október 14-i következtetéseikben (7) kiemelték, hogy az EGT-megállapodás kétpilléres szerkezetével összhangban az EFTA Felügyeleti Hatóság fogja meghozni az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak, illetve az EGT-tag EFTA-államok piaci szereplőinek címzett határozatokat. Az európai felügyeleti hatóságok hatásköre olyan, többek között az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait és piaci szereplőit érintő, nem kötelező erejű tevékenységekre fog kiterjedni, mint például ajánlások elfogadása vagy nem kötelező jellegű közvetítés. Mindkét oldal intézkedéseinek végrehajtását meg kell, hogy előzze adott esetben az európai felügyeleti hatóságok és az EFTA Felügyeleti Hatóság közötti konzultáció, koordináció vagy információcsere. |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági és pénzügyminiszterei az európai felügyeleti hatóságokról szóló uniós rendeleteknek az EGT-megállapodásba történő beépítéséről szóló, 2014. október 14-i következtetéseikben (7) kiemelték, hogy az EGT-megállapodás kétpilléres szerkezetével összhangban az EFTA Felügyeleti Hatóság fogja meghozni az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak, illetve az EGT-tag EFTA-államok piaci szereplőinek címzett határozatokat. Az európai felügyeleti hatóságok hatásköre olyan, többek között az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait és piaci szereplőit érintő, nem kötelező erejű tevékenységekre fog kiterjedni, mint például ajánlások elfogadása vagy nem kötelező jellegű közvetítés. Mindkét oldal intézkedéseinek végrehajtását meg kell, hogy előzze adott esetben az európai felügyeleti hatóságok és az EFTA Felügyeleti Hatóság közötti konzultáció, koordináció vagy információcsere.

| (8) | A 2011/61/EU irányelv meghatározza azokat az eseteket, amelyekben az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (a továbbiakban: ESMA, korábban: EÉPH) átmenetileg betilthat vagy korlátozhat bizonyos pénzügyi tevékenységeket, valamint az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban meghatározza a betiltás vagy korlátozás feltételeit. Az EGT-megállapodás alkalmazásában ezeket a hatásköröket az EFTA-államok tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóság gyakorolja az EGT-megállapodás IX. mellékletének 31i. pontja értelmében és az abban előírt feltételekkel. Annak érdekében, hogy az ESMA szakértelme biztosan beépüljön a folyamatba és hogy biztosítható legyen az EGT két pillére közötti konzisztencia, az EFTA Felügyeleti Hatóság ilyen határozatai az ESMA által készített tervezetek alapján kerülnek majd elfogadásra. Ennek révén megőrizhetők az abból származó kulcsfontosságú előnyök, hogy a felügyeleti tevékenységet egyetlen hatóság végzi. A Szerződő Felek osztják azt a véleményt, hogy e határozat a 2014. október 14-i következtetésekben tükröződő megállapodást hajtja végre. |
| --- | --- |

(8)

A 2011/61/EU irányelv meghatározza azokat az eseteket, amelyekben az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (a továbbiakban: ESMA, korábban: EÉPH) átmenetileg betilthat vagy korlátozhat bizonyos pénzügyi tevékenységeket, valamint az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban meghatározza a betiltás vagy korlátozás feltételeit. Az EGT-megállapodás alkalmazásában ezeket a hatásköröket az EFTA-államok tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóság gyakorolja az EGT-megállapodás IX. mellékletének 31i. pontja értelmében és az abban előírt feltételekkel. Annak érdekében, hogy az ESMA szakértelme biztosan beépüljön a folyamatba és hogy biztosítható legyen az EGT két pillére közötti konzisztencia, az EFTA Felügyeleti Hatóság ilyen határozatai az ESMA által készített tervezetek alapján kerülnek majd elfogadásra. Ennek révén megőrizhetők az abból származó kulcsfontosságú előnyök, hogy a felügyeleti tevékenységet egyetlen hatóság végzi. A Szerződő Felek osztják azt a véleményt, hogy e határozat a 2014. október 14-i következtetésekben tükröződő megállapodást hajtja végre.

| (9) | Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(9)

Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT-megállapodás IX. melléklete a 31bac. pont (1287/2006/EK bizottsági rendelet) után a következőkkel egészül ki:

| „31bb. | 32011 L 0061: Az Európai Parlament és a Tanács 2011. június 8-i 2011/61/EU irányelve az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 174., 2011.7.1., 1. o.).
  E megállapodás alkalmazásában az irányelv rendelkezései a következő kiigazításokkal kell értendők:






  a) | A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére és e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a »tagállam(ok)« és a »hatáskörrel rendelkező hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy az irányelvben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok hatáskörrel rendelkező hatóságait is magukban foglalják. |
| --- | --- | --- |

„31bb.

32011 L 0061: Az Európai Parlament és a Tanács 2011. június 8-i 2011/61/EU irányelve az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 174., 2011.7.1., 1. o.).

E megállapodás alkalmazásában az irányelv rendelkezései a következő kiigazításokkal kell értendők:

a)

A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére és e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a »tagállam(ok)« és a »hatáskörrel rendelkező hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy az irányelvben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok hatáskörrel rendelkező hatóságait is magukban foglalják.

| b) | E megállapodás eltérő rendelkezése hiányában az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) és az EFTA Felügyeleti Hatóság különösen mielőtt intézkedést tenne együttműködést folytat, információcserét végez és konzultál egymással ezen irányelv alkalmazásában. |
| --- | --- |

b)

E megállapodás eltérő rendelkezése hiányában az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) és az EFTA Felügyeleti Hatóság különösen mielőtt intézkedést tenne együttműködést folytat, információcserét végez és konzultál egymással ezen irányelv alkalmazásában.

| c) | Az irányelvben említett más jogi aktusokra történő hivatkozásokat olyan mértékben és formában kell alkalmazni, amilyen mértékben és formában a hivatkozott jogi aktusokat e megállapodásba beépítették. |
| --- | --- |

c)

Az irányelvben említett más jogi aktusokra történő hivatkozásokat olyan mértékben és formában kell alkalmazni, amilyen mértékben és formában a hivatkozott jogi aktusokat e megállapodásba beépítették.

| d) | Az ESMA-nak az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikke szerinti hatásköreire történő hivatkozásokat az e melléklet 31i. pontjában meghatározott esetekben és az e melléklet 31i. pontja értelmében az EFTA-államok tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóságra való hivatkozásként kell értelmezni. |
| --- | --- |

d)

Az ESMA-nak az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikke szerinti hatásköreire történő hivatkozásokat az e melléklet 31i. pontjában meghatározott esetekben és az e melléklet 31i. pontja értelmében az EFTA-államok tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóságra való hivatkozásként kell értelmezni.

| e) | A 4. cikk (1) bekezdésének an) pontja az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

  »’értékpapírosítás céljaira létrehozott vagy értékpapírosítás célját szolgáló speciális jogalany’: olyan jogalany, amelynek egyetlen célja az alábbiak szerinti értékpapírosítás vagy értékpapírosítások végrehajtása, valamint az e cél elérésére alkalmas egyéb tevékenységek folytatása.
  Az irányelv alkalmazásában az ’értékpapírosítás’ olyan tranzakció vagy program, amelynek révén az eszközátruházótól vagy a biztosítótól vagy a viszontbiztosítótól elkülönült és az értékpapírosítás céljaira létrehozott vagy az értékpapírosítás célját szolgáló jogalany finanszírozási eszközöket bocsát ki a befektetőknek, és az alábbiak közül egy vagy több bekövetkezik:






  a) | eszköz vagy eszközcsoport átruházásra kerül az eszközátruházótól elkülönült és az ügylet vagy program céljaira létrehozott vagy azok célját szolgáló jogalany részére, az értékpapírosított eszköz tulajdonjogának vagy ahhoz fűződő vagyoni érdekeltségnek az eszközátruházótól való átruházásával vagy köztes részesedéssel; |
| --- | --- | --- |

e)

A 4. cikk (1) bekezdésének an) pontja az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

»’értékpapírosítás céljaira létrehozott vagy értékpapírosítás célját szolgáló speciális jogalany’: olyan jogalany, amelynek egyetlen célja az alábbiak szerinti értékpapírosítás vagy értékpapírosítások végrehajtása, valamint az e cél elérésére alkalmas egyéb tevékenységek folytatása.

Az irányelv alkalmazásában az ’értékpapírosítás’ olyan tranzakció vagy program, amelynek révén az eszközátruházótól vagy a biztosítótól vagy a viszontbiztosítótól elkülönült és az értékpapírosítás céljaira létrehozott vagy az értékpapírosítás célját szolgáló jogalany finanszírozási eszközöket bocsát ki a befektetőknek, és az alábbiak közül egy vagy több bekövetkezik:

a)

eszköz vagy eszközcsoport átruházásra kerül az eszközátruházótól elkülönült és az ügylet vagy program céljaira létrehozott vagy azok célját szolgáló jogalany részére, az értékpapírosított eszköz tulajdonjogának vagy ahhoz fűződő vagyoni érdekeltségnek az eszközátruházótól való átruházásával vagy köztes részesedéssel;

| b) | az eszköz vagy eszközcsoport hitelkockázata vagy annak egy része hitelderivatívákkal, garanciákkal vagy más hasonló mechanizmussal áthárításra kerül az eszközkibocsátótól elkülönült és az értékpapírosítás céljaira létrehozott vagy azt szolgáló jogalany által kibocsátott értékpapírokba befektetőkre; |
| --- | --- |

b)

az eszköz vagy eszközcsoport hitelkockázata vagy annak egy része hitelderivatívákkal, garanciákkal vagy más hasonló mechanizmussal áthárításra kerül az eszközkibocsátótól elkülönült és az értékpapírosítás céljaira létrehozott vagy azt szolgáló jogalany által kibocsátott értékpapírokba befektetőkre;

| c) | a biztosítási kockázatok áthárításra kerülnek a biztosítótól vagy viszontbiztosítótól egy olyan külön jogalanyra, amelyet az ügylet vagy a program céljaira hoztak létre vagy annak célját szolgálja, amelynek során a jogalany az ilyen kockázatoknak való kitettségét finanszírozási eszközök kibocsátásával fedezi, és e finanszírozási eszközök hitelezői a visszafizetési rangsorban a jogalany viszontbiztosítási kötelezettségei mögé kerülnek; |
| --- | --- |

c)

a biztosítási kockázatok áthárításra kerülnek a biztosítótól vagy viszontbiztosítótól egy olyan külön jogalanyra, amelyet az ügylet vagy a program céljaira hoztak létre vagy annak célját szolgálja, amelynek során a jogalany az ilyen kockázatoknak való kitettségét finanszírozási eszközök kibocsátásával fedezi, és e finanszírozási eszközök hitelezői a visszafizetési rangsorban a jogalany viszontbiztosítási kötelezettségei mögé kerülnek;

Amennyiben ilyen finanszírozási eszközöket bocsátanak ki, azok nem az eszközkibocsátó vagy a biztosító vagy a viszontbiztosító fizetési kötelezettségét képviselik;«.

| f) | A 7. cikk (5) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az ESMA a második albekezdésben említett központi nyilvános nyilvántartásba ugyanazon feltételek mellett veszi fel a valamely EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatósága által ezen irányelv értelmében engedélyezett ABAK-okra, az ilyen ABAK-ok által az EGT területén kezelt és/vagy forgalmazott ABA-kra, valamint minden egyes ilyen ABAK esetében a hatáskörrel rendelkező hatóságra vonatkozó információkat.«. |
| --- | --- |

f)

A 7. cikk (5) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az ESMA a második albekezdésben említett központi nyilvános nyilvántartásba ugyanazon feltételek mellett veszi fel a valamely EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatósága által ezen irányelv értelmében engedélyezett ABAK-okra, az ilyen ABAK-ok által az EGT területén kezelt és/vagy forgalmazott ABA-kra, valamint minden egyes ilyen ABAK esetében a hatáskörrel rendelkező hatóságra vonatkozó információkat.«.

| g) | A 9. cikk (6) bekezdésében, valamint a 21. cikk (6) bekezdésének b) pontjában, a 21. cikk (7) bekezdésében és a 21. cikk (17) bekezdésének b) pontjában az »uniós jog« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás« szövegrész lép. |
| --- | --- |

g)

A 9. cikk (6) bekezdésében, valamint a 21. cikk (6) bekezdésének b) pontjában, a 21. cikk (7) bekezdésében és a 21. cikk (17) bekezdésének b) pontjában az »uniós jog« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás« szövegrész lép.

| h) | A 21. cikk (3) bekezdésének c) pontjában a »2011. július 21-én« szövegrész helyébe a »...-i .../... EGT vegyes bizottsági határozat [e határozat] hatálybalépésének napján« szövegrész lép. |
| --- | --- |

h)

A 21. cikk (3) bekezdésének c) pontjában a »2011. július 21-én« szövegrész helyébe a »...-i .../... EGT vegyes bizottsági határozat [e határozat] hatálybalépésének napján« szövegrész lép.

| i) | A 43. cikkben:






  i. | az (1) bekezdésben az »uniós jog más eszközeinek« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás alapján alkalmazandó más eszközök« szövegrész lép; |
| --- | --- | --- |

i)

A 43. cikkben:

i.

az (1) bekezdésben az »uniós jog más eszközeinek« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás alapján alkalmazandó más eszközök« szövegrész lép;

| ii. | a (2) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében a »2014. július 22-ig« szövegrész helyébe a »...-i .../... EGT vegyes bizottsági határozat [e határozat] hatálybalépésétől számított tizennyolc hónapon belül« szövegrész lép. |
| --- | --- |

ii.

a (2) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében a »2014. július 22-ig« szövegrész helyébe a »...-i .../... EGT vegyes bizottsági határozat [e határozat] hatálybalépésétől számított tizennyolc hónapon belül« szövegrész lép.

| j) | A 47. cikkben:






  i. | az (1) bekezdés második albekezdésében, valamint a (2), a (8) és a (10) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

j)

A 47. cikkben:

i.

az (1) bekezdés második albekezdésében, valamint a (2), a (8) és a (10) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | a (3) bekezdésben az »EÉPH« szó után az », az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

ii.

a (3) bekezdésben az »EÉPH« szó után az », az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| iii. | az EFTA-államok tekintetében a (4), az (5) és a (9) bekezdésben az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- |

iii.

az EFTA-államok tekintetében a (4), az (5) és a (9) bekezdésben az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| iv. | a (7) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA-államokat illető ügyekben az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről a (4) bekezdés szerinti határozat céljából az 1095/2010/EU rendelet 9. cikkének (5) bekezdése szerinti tervezet előkészítését megelőzően az ESMA adott esetben konzultációt folytat az ERKT-vel és egyéb illetékes hatóságokkal. Az ESMA a beérkezett észrevételeket továbbítja az EFTA Felügyeleti Hatóságnak.«. |
| --- | --- |

iv.

a (7) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA-államokat illető ügyekben az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről a (4) bekezdés szerinti határozat céljából az 1095/2010/EU rendelet 9. cikkének (5) bekezdése szerinti tervezet előkészítését megelőzően az ESMA adott esetben konzultációt folytat az ERKT-vel és egyéb illetékes hatóságokkal. Az ESMA a beérkezett észrevételeket továbbítja az EFTA Felügyeleti Hatóságnak.«.

| k) | Az 50. cikkben az EFTA-államok tekintetében:






  i. | az (1) bekezdésben az »EÉPH« szó után az », az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

k)

Az 50. cikkben az EFTA-államok tekintetében:

i.

az (1) bekezdésben az »EÉPH« szó után az », az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | a (4) bekezdés első albekezdésében az »egymás« szó után az », az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

ii.

a (4) bekezdés első albekezdésében az »egymás« szó után az », az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| l) | A 61. cikkben az EFTA-államok tekintetében a »2013. július 22.« szövegrész és a »2017. július 22.« szövegrész helyébe a »...-i .../... EGT vegyes bizottsági határozat [e határozat] hatálybalépésétől számított tizennyolc hónap« szövegrész lép. |
| --- | --- |

l)

A 61. cikkben az EFTA-államok tekintetében a »2013. július 22.« szövegrész és a »2017. július 22.« szövegrész helyébe a »...-i .../... EGT vegyes bizottsági határozat [e határozat] hatálybalépésétől számított tizennyolc hónap« szövegrész lép.

| 31bba. | 32013 R 0231: A Bizottság 2012. december 19-i 231/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a mentességek, az általános működési feltételek, a letétkezelők, a tőkeáttétel, az átláthatóság és a felügyelet tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 83., 2013.3.22., 1. o.).
  A felhatalmazáson alapuló rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:






  a) | A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére és e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában az »EU« vagy az »Unió« kifejezések úgy értendők, hogy a felhatalmazáson alapuló rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok hatáskörrel rendelkező hatóságait is magukban foglalják. |
| --- | --- | --- |

31bba.

32013 R 0231: A Bizottság 2012. december 19-i 231/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a mentességek, az általános működési feltételek, a letétkezelők, a tőkeáttétel, az átláthatóság és a felügyelet tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 83., 2013.3.22., 1. o.).

A felhatalmazáson alapuló rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:

a)

A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére és e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában az »EU« vagy az »Unió« kifejezések úgy értendők, hogy a felhatalmazáson alapuló rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok hatáskörrel rendelkező hatóságait is magukban foglalják.

| b) | A 15., a 84., a 86. és a 99. cikkben az »uniós jog« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás« szövegrész lép. |
| --- | --- |

b)

A 15., a 84., a 86. és a 99. cikkben az »uniós jog« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás« szövegrész lép.

| c) | Az 55. cikkben az EFTA-államok tekintetében a »2011. január 1-je« szövegrész helyébe a »...-i .../... EGT vegyes bizottsági határozat [e határozat] hatálybalépése« szövegrész, továbbá a »2014. december 31-től« szövegrész helyébe a »...-i .../... EGT vegyes bizottsági határozat [e határozat] hatálybalépésétől számított tizenkét hónaptól« szövegrész lép. |
| --- | --- |

c)

Az 55. cikkben az EFTA-államok tekintetében a »2011. január 1-je« szövegrész helyébe a »...-i .../... EGT vegyes bizottsági határozat [e határozat] hatálybalépése« szövegrész, továbbá a »2014. december 31-től« szövegrész helyébe a »...-i .../... EGT vegyes bizottsági határozat [e határozat] hatálybalépésétől számított tizenkét hónaptól« szövegrész lép.

| d) | A 114. cikk (3) bekezdésében az »uniós jogszabályok« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás alapján alkalmazandó jogszabályok« szövegrész lép. |
| --- | --- |

d)

A 114. cikk (3) bekezdésében az »uniós jogszabályok« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás alapján alkalmazandó jogszabályok« szövegrész lép.

| 31bbb. | 32013 R 0447: A Bizottság 2013. május 15-i 447/2013/EU végrehajtási rendelete a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv önkéntes alkalmazását választó ABAK-okra vonatkozó eljárás létrehozásáról (HL L 132., 2013.5.16., 1. o.). |
| --- | --- |

31bbb.

32013 R 0447: A Bizottság 2013. május 15-i 447/2013/EU végrehajtási rendelete a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv önkéntes alkalmazását választó ABAK-okra vonatkozó eljárás létrehozásáról (HL L 132., 2013.5.16., 1. o.).

| 31bbc. | 32013 R 0448: A Bizottság 2013. május 15-i 448/2013/EU végrehajtási rendelete a nem uniós ABAK-ok referencia-tagállamának a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti meghatározását szolgáló eljárás létrehozásáról (HL L 132., 2013.5.16., 3. o.).
  E megállapodás alkalmazásában a végrehajtási rendelet rendelkezései az alábbi kiigazítással értendők:
  A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére és e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a »tagállam(ok)« és a »hatáskörrel rendelkező hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy a végrehajtási rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok hatáskörrel rendelkező hatóságait is magukban foglalják. |
| --- | --- |

31bbc.

32013 R 0448: A Bizottság 2013. május 15-i 448/2013/EU végrehajtási rendelete a nem uniós ABAK-ok referencia-tagállamának a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti meghatározását szolgáló eljárás létrehozásáról (HL L 132., 2013.5.16., 3. o.).

E megállapodás alkalmazásában a végrehajtási rendelet rendelkezései az alábbi kiigazítással értendők:

A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére és e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a »tagállam(ok)« és a »hatáskörrel rendelkező hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy a végrehajtási rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok hatáskörrel rendelkező hatóságait is magukban foglalják.

| 31bbd. | 32014 R 0694: A Bizottság 2013. december 17-i 694/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az alternatívbefektetésialap-kezelők típusait meghatározó szabályozási technikai standardok tekintetében való kiegészítéséről (HL L 183., 2014.6.24., 18. o.). |
| --- | --- |

31bbd.

32014 R 0694: A Bizottság 2013. december 17-i 694/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az alternatívbefektetésialap-kezelők típusait meghatározó szabályozási technikai standardok tekintetében való kiegészítéséről (HL L 183., 2014.6.24., 18. o.).

| 31bbe. | 32015 R 0514: A Bizottság 2014. december 18-i (EU) 2015/514 felhatalmazáson alapuló rendelete a hatáskörrel rendelkező hatóságok által az Európai Értékpapír-piaci Hatóság számára a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 67. cikkének (3) bekezdése alkalmazásában benyújtandó információkról (HL L 82., 2015.3.27., 5. o.).
  A felhatalmazáson alapuló rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazítással értendők:
  A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére és e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a »tagállam(ok)« és a »hatáskörrel rendelkező hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy a felhatalmazáson alapuló rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok hatáskörrel rendelkező hatóságait is magukban foglalják.”. |
| --- | --- |

31bbe.

32015 R 0514: A Bizottság 2014. december 18-i (EU) 2015/514 felhatalmazáson alapuló rendelete a hatáskörrel rendelkező hatóságok által az Európai Értékpapír-piaci Hatóság számára a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 67. cikkének (3) bekezdése alkalmazásában benyújtandó információkról (HL L 82., 2015.3.27., 5. o.).

A felhatalmazáson alapuló rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazítással értendők:

A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére és e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a »tagállam(ok)« és a »hatáskörrel rendelkező hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy a felhatalmazáson alapuló rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok hatáskörrel rendelkező hatóságait is magukban foglalják.”.

2. cikk

Az EGT-megállapodás IX. melléklete a következőképpen módosul:

| (1) | A 30. pont (2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv), a 31eb. pont (1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) és a 31i. pont (1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet): a következő szövegrésszel egészül ki:

  „,az alábbi módosítással:






  — | 32011 L 0061: Az Európai Parlament és a Tanács 2011. június 8-i 2011/61/EU irányelve (HL L 174., 2011.7.1., 1. o.)”. |
| --- | --- | --- |

(1)

A 30. pont (2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv), a 31eb. pont (1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) és a 31i. pont (1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet): a következő szövegrésszel egészül ki:

„,az alábbi módosítással:

—

32011 L 0061: Az Európai Parlament és a Tanács 2011. június 8-i 2011/61/EU irányelve (HL L 174., 2011.7.1., 1. o.)”.

| (2) | A 31d. pont (2003/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) a következő franciabekezdéssel egészül ki:






  „— | 32011 L 0061: Az Európai Parlament és a Tanács 2011. június 8-i 2011/61/EU irányelve (HL L 174., 2011.7.1., 1. o.)”. |
| --- | --- | --- |

(2)

A 31d. pont (2003/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) a következő franciabekezdéssel egészül ki:

„—

32011 L 0061: Az Európai Parlament és a Tanács 2011. június 8-i 2011/61/EU irányelve (HL L 174., 2011.7.1., 1. o.)”.

3. cikk

A 2011/61/EU irányelvnek, a 231/2013/EU, a 694/2014/EU és az (EU) 2015/514 felhatalmazáson alapuló rendeletnek, valamint a 447/2013/EU és a 448/2013/EU végrehajtási rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

4. cikk

Ez a határozat [...]-án/-én lép hatályba, feltéve, hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették (*1), vagy az [1095/2010/EU ESMA-rendeletet a megállapodásba foglaló] ...-i .../... EGT vegyes bizottsági határozat (9) hatálybalépésének napján, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont.

5. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben,

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

az EGT Vegyes Bizottság titkárai

---

(1)  
  HL L 174., 2011.7.1., 1. o.

1

(2)  
  HL L 83., 2013.3.22., 1. o.

2

(3)  
  HL L 183., 2014.6.24., 18. o.

3

(4)  
  HL L 82., 2015.3.27., 5. o.

4

(5)  
  HL L 132., 2013.5.16., 1. o.

5

(6)  
  HL L 132., 2013.5.16., 3. o.

6

(7)  Tanácsi következtetések – Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági- és pénzügyminiszterei, 14178/1/14 REV 1.

7

(8)  
  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

8

(*1)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]

*1

(9)  HL L ...

9

---

TERVEZET

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG [...] HATÁROZATA

(...)

az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló, 2012. március 14-i 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(1)

A short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló, 2012. március 14-i 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (2) | A 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a nettó rövid pozíciókra vonatkozó bejelentési és közzétételi követelményekre, az Európai Értékpapírpiaci Hatóság számára a nettó rövid pozíciókkal kapcsolatban továbbítandó részletes információkra és a forgalom számításának a mentesülő részvények meghatározása céljából alkalmazott módszerére vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2012. június 29-i 826/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(2)

A 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a nettó rövid pozíciókra vonatkozó bejelentési és közzétételi követelményekre, az Európai Értékpapírpiaci Hatóság számára a nettó rövid pozíciókkal kapcsolatban továbbítandó részletes információkra és a forgalom számításának a mentesülő részvények meghatározása céljából alkalmazott módszerére vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2012. június 29-i 826/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (3) | A nettó rövid részvénypozíciók közzétételének módjára, a nettó rövid pozíciók tekintetében az Európai Értékpapírpiaci Hatóság rendelkezésére bocsátandó információk formájának meghatározására, a részvények vagy állampapírok elszámoláskori rendelkezésre állását megfelelően biztosító megállapodás-, rendelkezés- és intézkedéstípusok meghatározására és az egyes részvények fő kereskedési helyszínének meghatározásával kapcsolatos időpontokra és időszakokra vonatkozó, a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelő végrehajtási technikai standardok megállapításáról szóló, 2012. június 29-i 827/2012/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (3) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(3)

A nettó rövid részvénypozíciók közzétételének módjára, a nettó rövid pozíciók tekintetében az Európai Értékpapírpiaci Hatóság rendelkezésére bocsátandó információk formájának meghatározására, a részvények vagy állampapírok elszámoláskori rendelkezésre állását megfelelően biztosító megállapodás-, rendelkezés- és intézkedéstípusok meghatározására és az egyes részvények fő kereskedési helyszínének meghatározásával kapcsolatos időpontokra és időszakokra vonatkozó, a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelő végrehajtási technikai standardok megállapításáról szóló, 2012. június 29-i 827/2012/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (3) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (4) | A short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a fogalommeghatározások, a nettó rövid pozíciók számítása, az állampapírral kapcsolatos fedezett hitel-nemteljesítési csereügyletek, a bejelentési küszöbértékek, a korlátozások felfüggesztéséhez szükséges likviditási küszöbértékek, a pénzügyi eszközök jelentős árfolyamesése és a káros hatással járó események tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2012. július 5-i 918/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (4) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(4)

A short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a fogalommeghatározások, a nettó rövid pozíciók számítása, az állampapírral kapcsolatos fedezett hitel-nemteljesítési csereügyletek, a bejelentési küszöbértékek, a korlátozások felfüggesztéséhez szükséges likviditási küszöbértékek, a pénzügyi eszközök jelentős árfolyamesése és a káros hatással járó események tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2012. július 5-i 918/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (4) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (5) | A short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a likvid részvények és más pénzügyi eszközök árfolyamesése számításának módszerére vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2012. július 5-i 919/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (5) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(5)

A short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a likvid részvények és más pénzügyi eszközök árfolyamesése számításának módszerére vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2012. július 5-i 919/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (5) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (6) | A 918/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendeletnek az állampapírt érintő jelentős nettó rövid pozíciók bejelentése tekintetében történő helyesbítéséről szóló, 2014. október 17-i (EU) 2015/97 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (6) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(6)

A 918/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendeletnek az állampapírt érintő jelentős nettó rövid pozíciók bejelentése tekintetében történő helyesbítéséről szóló, 2014. október 17-i (EU) 2015/97 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (6) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (7) | Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági és pénzügyminiszterei az európai felügyeleti hatóságokról szóló uniós rendeleteknek az EGT-megállapodásba történő beépítéséről szóló, 2014. október 14-i következtetéseikben (7) kiemelték, hogy az EGT-megállapodás kétpilléres szerkezetével összhangban az EFTA Felügyeleti Hatóság fogja meghozni az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak, illetve az EGT-tag EFTA-államok piaci szereplőinek címzett határozatokat. Az európai felügyeleti hatóságok hatásköre az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait és piaci szereplőit is érintő, nem kötelező erejű tevékenységekre fog kiterjedni. Mindkét oldal intézkedéseinek végrehajtását meg kell, hogy előzze adott esetben az európai felügyeleti hatóságok és az EFTA Felügyeleti Hatóság közötti konzultáció, koordináció vagy információcsere. |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági és pénzügyminiszterei az európai felügyeleti hatóságokról szóló uniós rendeleteknek az EGT-megállapodásba történő beépítéséről szóló, 2014. október 14-i következtetéseikben (7) kiemelték, hogy az EGT-megállapodás kétpilléres szerkezetével összhangban az EFTA Felügyeleti Hatóság fogja meghozni az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak, illetve az EGT-tag EFTA-államok piaci szereplőinek címzett határozatokat. Az európai felügyeleti hatóságok hatásköre az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait és piaci szereplőit is érintő, nem kötelező erejű tevékenységekre fog kiterjedni. Mindkét oldal intézkedéseinek végrehajtását meg kell, hogy előzze adott esetben az európai felügyeleti hatóságok és az EFTA Felügyeleti Hatóság közötti konzultáció, koordináció vagy információcsere.

| (8) | A 236/2012/EU rendelet meghatározza azokat az eseteket, amelyekben az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (a továbbiakban: ESMA, korábban: EÉPH) átmenetileg betilthat vagy korlátozhat bizonyos pénzügyi tevékenységeket, valamint az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban meghatározza a betiltás vagy korlátozás feltételeit. Az EGT-megállapodás alkalmazásában ezeket a hatásköröket az EFTA-államok tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóság gyakorolja az EGT-megállapodás IX. mellékletének 31i. pontja értelmében és az abban előírt feltételekkel. Annak érdekében, hogy az ESMA szakértelme biztosan beépüljön a folyamatba és hogy biztosítható legyen az EGT két pillére közötti konzisztencia, az EFTA Felügyeleti Hatóság ilyen határozatai az ESMA által készített tervezetek alapján kerülnek majd elfogadásra. Ennek révén megőrizhetők az abból származó kulcsfontosságú előnyök, hogy a felügyeleti tevékenységet egyetlen hatóság végzi. A Szerződő Felek osztják azt a véleményt, hogy e határozat a 2014. október 14-i következtetésekben tükröződő megállapodást hajtja végre. |
| --- | --- |

(8)

A 236/2012/EU rendelet meghatározza azokat az eseteket, amelyekben az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (a továbbiakban: ESMA, korábban: EÉPH) átmenetileg betilthat vagy korlátozhat bizonyos pénzügyi tevékenységeket, valamint az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban meghatározza a betiltás vagy korlátozás feltételeit. Az EGT-megállapodás alkalmazásában ezeket a hatásköröket az EFTA-államok tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóság gyakorolja az EGT-megállapodás IX. mellékletének 31i. pontja értelmében és az abban előírt feltételekkel. Annak érdekében, hogy az ESMA szakértelme biztosan beépüljön a folyamatba és hogy biztosítható legyen az EGT két pillére közötti konzisztencia, az EFTA Felügyeleti Hatóság ilyen határozatai az ESMA által készített tervezetek alapján kerülnek majd elfogadásra. Ennek révén megőrizhetők az abból származó kulcsfontosságú előnyök, hogy a felügyeleti tevékenységet egyetlen hatóság végzi. A Szerződő Felek osztják azt a véleményt, hogy e határozat a 2014. október 14-i következtetésekben tükröződő megállapodást hajtja végre.

| (9) | Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(9)

Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT-megállapodás IX. melléklete a 29e. pont (1569/2007/EK bizottsági rendelet) után a következőkkel egészül ki:

| „29f. | 32012 R 0236: Az Európai Parlament és a Tanács 2012. március 14-i 236/2012/EU rendelete a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról (HL L 86., 2012.3.24., 1. o.).
  A rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:






  a) | A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére és e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a »tagállam(ok)« és a »hatáskörrel rendelkező hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy a rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok hatáskörrel rendelkező hatóságait is magukban foglalják. |
| --- | --- | --- |

„29f.

32012 R 0236: Az Európai Parlament és a Tanács 2012. március 14-i 236/2012/EU rendelete a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról (HL L 86., 2012.3.24., 1. o.).

A rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:

a)

A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére és e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a »tagállam(ok)« és a »hatáskörrel rendelkező hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy a rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok hatáskörrel rendelkező hatóságait is magukban foglalják.

| b) | E megállapodás eltérő rendelkezése hiányában az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) és az EFTA Felügyeleti Hatóság különösen mielőtt intézkedést tenne együttműködést folytat, információcserét végez és konzultál egymással e rendelet alkalmazásában. |
| --- | --- |

b)

E megállapodás eltérő rendelkezése hiányában az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) és az EFTA Felügyeleti Hatóság különösen mielőtt intézkedést tenne együttműködést folytat, információcserét végez és konzultál egymással e rendelet alkalmazásában.

| c) | A 23. cikk (4) bekezdésének harmadik albekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

c)

A 23. cikk (4) bekezdésének harmadik albekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| d) | A 28. cikkben:






  i. | az (1) bekezdés első albekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-államok tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

d)

A 28. cikkben:

i.

az (1) bekezdés első albekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-államok tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | az (1) bekezdés második albekezdésében, a (2), a (3), az (5), a (6), a (8), a (10) és a (11) bekezdésben, valamint a (7) bekezdés b) pontjában az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

ii.

az (1) bekezdés második albekezdésében, a (2), a (3), az (5), a (6), a (8), a (10) és a (11) bekezdésben, valamint a (7) bekezdés b) pontjában az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| iii. | a (3) bekezdésben a »vélemény kiadása nélkül« szövegrész helyébe a »véleményének kiadása nélkül« szövegrész lép; |
| --- | --- |

iii.

a (3) bekezdésben a »vélemény kiadása nélkül« szövegrész helyébe a »véleményének kiadása nélkül« szövegrész lép;

| iv. | a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA-államokat illető ügyekben az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről az (1) bekezdés szerinti határozat céljából az 1095/2010/EU rendelet 9. cikkének (5) bekezdése szerinti tervezet előkészítését megelőzően az ESMA konzultációt folytat az ERKT-vel és adott esetben egyéb illetékes hatóságokkal. Az ESMA a beérkezett észrevételeket továbbítja az EFTA Felügyeleti Hatóságnak.«; |
| --- | --- |

iv.

a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA-államokat illető ügyekben az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről az (1) bekezdés szerinti határozat céljából az 1095/2010/EU rendelet 9. cikkének (5) bekezdése szerinti tervezet előkészítését megelőzően az ESMA konzultációt folytat az ERKT-vel és adott esetben egyéb illetékes hatóságokkal. Az ESMA a beérkezett észrevételeket továbbítja az EFTA Felügyeleti Hatóságnak.«;

| v. | a (7) bekezdésben a »bármely intézkedés« szövegrész helyébe a »minden egyes intézkedésének« szövegrész lép; |
| --- | --- |

v.

a (7) bekezdésben a »bármely intézkedés« szövegrész helyébe a »minden egyes intézkedésének« szövegrész lép;

| vi. | a (7) bekezdésben a »szóló értesítést.« szövegész után az »Az EFTA Felügyeleti Hatóság a saját honlapján teszi közzé az (1) bekezdésben említett bármely intézkedés bevezetéséről vagy meghosszabbításáról szóló minden egyes határozatára vonatkozó értesítést. Az EFTA Felügyeleti Hatóság értesítésének közzétételére való hivatkozást az ESMA honlapján kell elhelyezni.« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

vi.

a (7) bekezdésben a »szóló értesítést.« szövegész után az »Az EFTA Felügyeleti Hatóság a saját honlapján teszi közzé az (1) bekezdésben említett bármely intézkedés bevezetéséről vagy meghosszabbításáról szóló minden egyes határozatára vonatkozó értesítést. Az EFTA Felügyeleti Hatóság értesítésének közzétételére való hivatkozást az ESMA honlapján kell elhelyezni.« szövegrészt kell beilleszteni.

| vii. | a (9) bekezdésben az »EÉPH webhelyén« szövegrész után a »vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság által hozott intézkedések tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóság honlapján« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

vii.

a (9) bekezdésben az »EÉPH webhelyén« szövegrész után a »vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság által hozott intézkedések tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóság honlapján« szövegrészt kell beilleszteni;

| e) | A 31. cikkben a »hatóság« szót követően », az EFTA-államok Állandó Bizottsága« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

e)

A 31. cikkben a »hatóság« szót követően », az EFTA-államok Állandó Bizottsága« szövegrészt kell beilleszteni.

| f) | A 32. cikkben az EFTA-államok tekintetében az »EÉPH-val« szó után az », az EFTA Felügyeleti Hatósággal« szövegrészt és az »EÉPH-t« szó után az », az EFTA Felügyeleti Hatóságot« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

f)

A 32. cikkben az EFTA-államok tekintetében az »EÉPH-val« szó után az », az EFTA Felügyeleti Hatósággal« szövegrészt és az »EÉPH-t« szó után az », az EFTA Felügyeleti Hatóságot« szövegrészt kell beilleszteni.

| g) | A 36. cikkben az EFTA-államok tekintetében az »EÉPH-val« szó után az »és az EFTA Felügyeleti Hatósággal« szövegrészt és az »EÉPH« szó után az »és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

g)

A 36. cikkben az EFTA-államok tekintetében az »EÉPH-val« szó után az »és az EFTA Felügyeleti Hatósággal« szövegrészt és az »EÉPH« szó után az »és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| h) | A 37. cikk (3) bekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

h)

A 37. cikk (3) bekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| i) | A 46. cikkben az EFTA-államok tekintetében:






  i. | az (1) bekezdés nem alkalmazandó; |
| --- | --- | --- |

i)

A 46. cikkben az EFTA-államok tekintetében:

i.

az (1) bekezdés nem alkalmazandó;

| ii. | a (2) bekezdésben a »2012. március 25-ét« szövegrész helyébe a »...-i .../... EGT vegyes bizottsági határozat [e határozat] hatálybalépésének napját« szövegrész lép. |
| --- | --- |

ii.

a (2) bekezdésben a »2012. március 25-ét« szövegrész helyébe a »...-i .../... EGT vegyes bizottsági határozat [e határozat] hatálybalépésének napját« szövegrész lép.

| 29fa. | 32012 R 0826: A Bizottság 2012. június 29-i 826/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a nettó rövid pozíciókra vonatkozó bejelentési és közzétételi követelményekre, az Európai Értékpapírpiaci Hatóság számára a nettó rövid pozíciókkal kapcsolatban továbbítandó részletes információkra és a forgalom számításának a mentesülő részvények meghatározása céljából alkalmazott módszerére vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 251., 2012.9.18., 1. o.). |
| --- | --- |

29fa.

32012 R 0826: A Bizottság 2012. június 29-i 826/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a nettó rövid pozíciókra vonatkozó bejelentési és közzétételi követelményekre, az Európai Értékpapírpiaci Hatóság számára a nettó rövid pozíciókkal kapcsolatban továbbítandó részletes információkra és a forgalom számításának a mentesülő részvények meghatározása céljából alkalmazott módszerére vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 251., 2012.9.18., 1. o.).

| 29fb. | 32012 R 0827: A Bizottság 2012. június 29-i 827/2012/EU végrehajtási rendelete a nettó rövid részvénypozíciók közzétételének módjára, a nettó rövid pozíciók tekintetében az Európai Értékpapírpiaci Hatóság rendelkezésére bocsátandó információk formájának meghatározására, a részvények vagy állampapírok elszámoláskori rendelkezésre állását megfelelően biztosító megállapodás-, rendelkezés- és intézkedéstípusok meghatározására és az egyes részvények fő kereskedési helyszínének meghatározásával kapcsolatos időpontokra és időszakokra vonatkozó, a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelő végrehajtási technikai standardok megállapításáról (HL L 251., 2012.9.18., 11. o.). |
| --- | --- |

29fb.

32012 R 0827: A Bizottság 2012. június 29-i 827/2012/EU végrehajtási rendelete a nettó rövid részvénypozíciók közzétételének módjára, a nettó rövid pozíciók tekintetében az Európai Értékpapírpiaci Hatóság rendelkezésére bocsátandó információk formájának meghatározására, a részvények vagy állampapírok elszámoláskori rendelkezésre állását megfelelően biztosító megállapodás-, rendelkezés- és intézkedéstípusok meghatározására és az egyes részvények fő kereskedési helyszínének meghatározásával kapcsolatos időpontokra és időszakokra vonatkozó, a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelő végrehajtási technikai standardok megállapításáról (HL L 251., 2012.9.18., 11. o.).

| 29fc. | 32012 R 0918: A Bizottság 2012. július 5-i 918/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a fogalommeghatározások, a nettó rövid pozíciók számítása, az állampapírral kapcsolatos fedezett hitel-nemteljesítési csereügyletek, a bejelentési küszöbértékek, a korlátozások felfüggesztéséhez szükséges likviditási küszöbértékek, a pénzügyi eszközök jelentős árfolyamesése és a káros hatással járó események tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 274., 2012.10.9., 1. o.), az alábbi módosítással:






  — | 32015 R 0097: A Bizottság 2014. október 17-i (EU) 2015/97 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 16., 2015.1.23., 22. o.). |
| --- | --- | --- |

29fc.

32012 R 0918: A Bizottság 2012. július 5-i 918/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a fogalommeghatározások, a nettó rövid pozíciók számítása, az állampapírral kapcsolatos fedezett hitel-nemteljesítési csereügyletek, a bejelentési küszöbértékek, a korlátozások felfüggesztéséhez szükséges likviditási küszöbértékek, a pénzügyi eszközök jelentős árfolyamesése és a káros hatással járó események tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 274., 2012.10.9., 1. o.), az alábbi módosítással:

—

32015 R 0097: A Bizottság 2014. október 17-i (EU) 2015/97 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 16., 2015.1.23., 22. o.).

| 29fd. | 32012 R 0919: A Bizottság 2012. július 5-i 919/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a likvid részvények és más pénzügyi eszközök árfolyamesése számításának módszerére vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 274., 2012.10.9., 16. o.).”. |
| --- | --- |

29fd.

32012 R 0919: A Bizottság 2012. július 5-i 919/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a likvid részvények és más pénzügyi eszközök árfolyamesése számításának módszerére vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 274., 2012.10.9., 16. o.).”.

2. cikk

A 236/2012/EU rendeletnek, a 826/2012/EU, a 918/2012/EU, a 919/2012/EU és az (EU) 2015/97 felhatalmazáson alapuló rendeletnek, valamint a 827/2012/EU végrehajtási rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat [...]-án/-én lép hatályba, feltéve, hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették (*1), vagy az [1095/2010/EU ESMA-rendeletet a megállapodásba foglaló] ...-i .../... EGT vegyes bizottsági határozat (9) hatálybalépésének napján, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont.

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben,

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

az EGT Vegyes Bizottság titkárai

---

(1)  
  HL L 86., 2012.3.24., 1. o.

1

(2)  
  HL L 251., 2012.9.18., 1. o.

2

(3)  
  HL L 251., 2012.9.18., 11. o.

3

(4)  
  HL L 274., 2012.10.9., 1. o.

4

(5)  
  HL L 274., 2012.10.9., 16. o.

5

(6)  
  HL L 16., 2015.1.23., 22. o.

6

(7)  Tanácsi következtetések – Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági- és pénzügyminiszterei, 14178/1/14 REV 1.

7

(8)  
  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

8

(*1)  HL L ...

*1

(9)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]

9

---

TERVEZET

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG [...] HATÁROZATA

(...)

az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(1)

A tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló, 2012. július 4-i 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (2) | Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági és pénzügyminiszterei az európai felügyeleti hatóságokról szóló uniós rendeleteknek az EGT-megállapodásba történő beépítéséről szóló, 2014. október 14-i következtetéseikben (2) üdvözölték a Szerződő Felek között talált kiegyensúlyozott megoldást, amely figyelembe veszi az európai felügyeleti hatóságokról szóló uniós rendeletek szerkezeti felépítését és célkitűzéseit, valamint az EU-ban és az EGT-tag EFTA-államokban fennálló jogi és politikai korlátokat. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági és pénzügyminiszterei az európai felügyeleti hatóságokról szóló uniós rendeleteknek az EGT-megállapodásba történő beépítéséről szóló, 2014. október 14-i következtetéseikben (2) üdvözölték a Szerződő Felek között talált kiegyensúlyozott megoldást, amely figyelembe veszi az európai felügyeleti hatóságokról szóló uniós rendeletek szerkezeti felépítését és célkitűzéseit, valamint az EU-ban és az EGT-tag EFTA-államokban fennálló jogi és politikai korlátokat.

| (3) | Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági és pénzügyminiszterei kiemelték, hogy az EGT-megállapodás kétpilléres szerkezetével összhangban az EFTA Felügyeleti Hatóság fogja meghozni az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak vagy az EGT-tag EFTA-államok piaci szereplőinek címzett határozatokat. Az európai felügyeleti hatóságok hatásköre az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait és piaci szereplőit is érintő, nem kötelező erejű tevékenységekre fog kiterjedni. Mindkét oldal intézkedéseinek végrehajtását meg kell, hogy előzze adott esetben az európai felügyeleti hatóságok és az EFTA Felügyeleti Hatóság közötti konzultáció, koordináció vagy információcsere. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági és pénzügyminiszterei kiemelték, hogy az EGT-megállapodás kétpilléres szerkezetével összhangban az EFTA Felügyeleti Hatóság fogja meghozni az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak vagy az EGT-tag EFTA-államok piaci szereplőinek címzett határozatokat. Az európai felügyeleti hatóságok hatásköre az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait és piaci szereplőit is érintő, nem kötelező erejű tevékenységekre fog kiterjedni. Mindkét oldal intézkedéseinek végrehajtását meg kell, hogy előzze adott esetben az európai felügyeleti hatóságok és az EFTA Felügyeleti Hatóság közötti konzultáció, koordináció vagy információcsere.

| (4) | Annak érdekében, hogy az európai felügyeleti hatóságok szakértelme biztosan beépüljön a folyamatba és hogy biztosítható legyen a két pillér közötti konzisztencia, az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EGT-tag EFTA-államok egy vagy több, hatáskörrel rendelkező hatóságának vagy piaci szereplőjének címzett egyedi határozatai és az általa kiadott hivatalos vélemények a releváns európai felügyeleti hatóság által készített tervezetek alapján kerülnek majd elfogadásra. Ennek révén megőrizhetők az abból származó kulcsfontosságú előnyök, hogy a felügyeleti tevékenységet egyetlen hatóság végzi. Ezen elvek a későbbiekben különösképpen a kereskedési adattárak ESMA (korábban: EÉPH) által történő közvetlen felügyeletére alkalmazandók. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy az európai felügyeleti hatóságok szakértelme biztosan beépüljön a folyamatba és hogy biztosítható legyen a két pillér közötti konzisztencia, az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EGT-tag EFTA-államok egy vagy több, hatáskörrel rendelkező hatóságának vagy piaci szereplőjének címzett egyedi határozatai és az általa kiadott hivatalos vélemények a releváns európai felügyeleti hatóság által készített tervezetek alapján kerülnek majd elfogadásra. Ennek révén megőrizhetők az abból származó kulcsfontosságú előnyök, hogy a felügyeleti tevékenységet egyetlen hatóság végzi. Ezen elvek a későbbiekben különösképpen a kereskedési adattárak ESMA (korábban: EÉPH) által történő közvetlen felügyeletére alkalmazandók.

| (5) | A Szerződő Felek osztják azt a véleményt, hogy e határozat az említett következtetésekben tükröződő megállapodást hajtja végre, így e határozatot a következtetések elveivel összhangban kell értelmezni. |
| --- | --- |

(5)

A Szerződő Felek osztják azt a véleményt, hogy e határozat az említett következtetésekben tükröződő megállapodást hajtja végre, így e határozatot a következtetések elveivel összhangban kell értelmezni.

| (6) | Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT-megállapodás IX. melléklete a következőképpen módosul:

| (1) | A 16b. pont (98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) a következő franciabekezdéssel egészül ki:






  „— | 32012 R 0648: Az Európai Parlament és a Tanács 2012. július 4-i 648/2012/EU rendelete (HL L 201., 2012.7.27., 1. o.)”. |
| --- | --- | --- |

(1)

A 16b. pont (98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) a következő franciabekezdéssel egészül ki:

„—

32012 R 0648: Az Európai Parlament és a Tanács 2012. július 4-i 648/2012/EU rendelete (HL L 201., 2012.7.27., 1. o.)”.

| (2) | A szöveg a 31bb. pont (2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv) után a következő ponttal egészül ki:






  „31bc. | 32012 R 0648: Az Európai Parlament és a Tanács 2012. július 4-i 648/2012/EU rendelete a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról (HL L 201., 2012.7.27., 1. o.).
  A rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:






  a) | A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére és e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a »tagállam(ok)« és a »hatáskörrel rendelkező hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy a rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok hatáskörrel rendelkező hatóságait is magukban foglalják. |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

A szöveg a 31bb. pont (2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv) után a következő ponttal egészül ki:

„31bc.

A rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:

a)

A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére és e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a »tagállam(ok)« és a »hatáskörrel rendelkező hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy a rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok hatáskörrel rendelkező hatóságait is magukban foglalják.

| b) | E megállapodás eltérő rendelkezése hiányában az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) és az EFTA Felügyeleti Hatóság különösen mielőtt intézkedést tenne együttműködést folytat, információcserét végez és konzultál egymással e rendelet alkalmazásában. Ennek részeként különösképpen feladatuk, hogy indokolatlan késedelem nélkül átadják egymásnak az egyes szervek ezen rendelet szerinti feladataik végrehajtásához – például a d) pont értelmében a tervezetek ESMA általi előkészítéséhez – szükséges információt. Ez többek között kiterjed a bármely szerv által a nyilvántartásba vételi kérelem eredményeképpen kapott információra vagy a piacműködtetőknek benyújtott információkérésre kapott válaszra, illetve a bármely szerv által vizsgálat vagy helyszíni ellenőrzés során megszerzett információra.
  Az ezen megállapodás 109. cikkének sérelme nélkül, az ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság átadja a másik szervnek az érintett szerv hatáskörébe tartozó összes kérelmet, információt, panaszt vagy megkeresést.
  A rendeletben foglalt rendelkezések alkalmazása tekintetében az ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság között fennálló nézeteltérés esetén az ESMA elnöke és az EFTA Felügyeleti Hatóság kollégiuma az ügy sürgősségét figyelembe véve indokolatlan késedelem nélkül ülést hív össze konszenzus kialakítása céljából. Konszenzus hiányában az ESMA elnöke vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kollégiuma felkérheti a Szerződő Feleket arra, hogy az üggyel forduljanak az EGT Vegyes Bizottsághoz, amely azt az e megállapodás 111. cikke értelmében kezeli; a megállapodás intézkedéseit értelemszerűen alkalmazni kell. Az EGT Vegyes Bizottság eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 1994. február 8-i 1/94 EGT vegyes bizottsági határozat (HL L 85., 1994.3.30., 60. o.) 2. cikke értelmében bármely Szerződő Fél kérheti, hogy sürgős helyzetekben haladéktalanul ülést hívjanak össze. E bekezdés sérelme nélkül, bármely Szerződő Fél az üggyel saját kezdeményezésre az e megállapodás 5. vagy 111. cikke alapján bármikor az EGT Vegyes Bizottsághoz fordulhat. |
| --- | --- |

b)

E megállapodás eltérő rendelkezése hiányában az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) és az EFTA Felügyeleti Hatóság különösen mielőtt intézkedést tenne együttműködést folytat, információcserét végez és konzultál egymással e rendelet alkalmazásában. Ennek részeként különösképpen feladatuk, hogy indokolatlan késedelem nélkül átadják egymásnak az egyes szervek ezen rendelet szerinti feladataik végrehajtásához – például a d) pont értelmében a tervezetek ESMA általi előkészítéséhez – szükséges információt. Ez többek között kiterjed a bármely szerv által a nyilvántartásba vételi kérelem eredményeképpen kapott információra vagy a piacműködtetőknek benyújtott információkérésre kapott válaszra, illetve a bármely szerv által vizsgálat vagy helyszíni ellenőrzés során megszerzett információra.

Az ezen megállapodás 109. cikkének sérelme nélkül, az ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság átadja a másik szervnek az érintett szerv hatáskörébe tartozó összes kérelmet, információt, panaszt vagy megkeresést.

A rendeletben foglalt rendelkezések alkalmazása tekintetében az ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság között fennálló nézeteltérés esetén az ESMA elnöke és az EFTA Felügyeleti Hatóság kollégiuma az ügy sürgősségét figyelembe véve indokolatlan késedelem nélkül ülést hív össze konszenzus kialakítása céljából. Konszenzus hiányában az ESMA elnöke vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kollégiuma felkérheti a Szerződő Feleket arra, hogy az üggyel forduljanak az EGT Vegyes Bizottsághoz, amely azt az e megállapodás 111. cikke értelmében kezeli; a megállapodás intézkedéseit értelemszerűen alkalmazni kell. Az EGT Vegyes Bizottság eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 1994. február 8-i 1/94 EGT vegyes bizottsági határozat (HL L 85., 1994.3.30., 60. o.) 2. cikke értelmében bármely Szerződő Fél kérheti, hogy sürgős helyzetekben haladéktalanul ülést hívjanak össze. E bekezdés sérelme nélkül, bármely Szerződő Fél az üggyel saját kezdeményezésre az e megállapodás 5. vagy 111. cikke alapján bármikor az EGT Vegyes Bizottsághoz fordulhat.

| c) | A »KBER tagjaira« vagy a »központi bankokra« való hivatkozások – a rendeletbeli értelmezésen túlmenően – az EFTA-államok nemzeti központi bankjait is magukban foglalják, kivéve Liechtenstein tekintetében, amelyre ezen hivatkozások nem alkalmazandók. |
| --- | --- |

c)

A »KBER tagjaira« vagy a »központi bankokra« való hivatkozások – a rendeletbeli értelmezésen túlmenően – az EFTA-államok nemzeti központi bankjait is magukban foglalják, kivéve Liechtenstein tekintetében, amelyre ezen hivatkozások nem alkalmazandók.

| d) | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 56. cikk (2) bekezdés, 58. cikk (1) bekezdés, 61. cikk (1) bekezdés, 62. cikk (3) bekezdés, 63. cikk (4) bekezdés, 64. cikk (5) bekezdés, 65. cikk (1) bekezdés, 66. cikk (1) bekezdés, 71. cikk és 73. cikk (1) bekezdés szerinti határozatait, előzetes határozatait, értesítéseit, egyszerű kéréseit, határozat-visszavonásait és egyéb intézkedéseit indokolatlan késedelem nélkül elfogadják az ESMA által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján. |
| --- | --- |

d)

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 56. cikk (2) bekezdés, 58. cikk (1) bekezdés, 61. cikk (1) bekezdés, 62. cikk (3) bekezdés, 63. cikk (4) bekezdés, 64. cikk (5) bekezdés, 65. cikk (1) bekezdés, 66. cikk (1) bekezdés, 71. cikk és 73. cikk (1) bekezdés szerinti határozatait, előzetes határozatait, értesítéseit, egyszerű kéréseit, határozat-visszavonásait és egyéb intézkedéseit indokolatlan késedelem nélkül elfogadják az ESMA által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.

| e) | A 4. cikk (2) bekezdésének a) pontjában és a 7. cikk (5) bekezdésében, valamint a 11. cikk (6) és (10) bekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

e)

A 4. cikk (2) bekezdésének a) pontjában és a 7. cikk (5) bekezdésében, valamint a 11. cikk (6) és (10) bekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| f) | A 6. cikk (2) bekezdésének c) pontjában a »kötelezettség« szó után az »unióbeli és – amennyiben eltér – EFTA-államokbeli« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

f)

A 6. cikk (2) bekezdésének c) pontjában a »kötelezettség« szó után az »unióbeli és – amennyiben eltér – EFTA-államokbeli« szövegrészt kell beilleszteni.

| g) | A 9. cikk (1) bekezdésében és a 11. cikk (3) bekezdésében a »2012. augusztus 16.« szövegrész helyébe a »...-i .../... EGT vegyes bizottsági határozat [e határozat] hatálybalépésének napja« szövegrész lép. |
| --- | --- |

g)

A 9. cikk (1) bekezdésében és a 11. cikk (3) bekezdésében a »2012. augusztus 16.« szövegrész helyébe a »...-i .../... EGT vegyes bizottsági határozat [e határozat] hatálybalépésének napja« szövegrész lép.

| h) | A 12. cikk (2) bekezdésében az EFTA-államok tekintetében a »2013. február 17-ig« szövegrész helyébe a »...-i .../... EGT vegyes bizottsági határozat [e határozat] hatálybalépésétől számított hat hónapon belül« szövegrész lép. |
| --- | --- |

h)

A 12. cikk (2) bekezdésében az EFTA-államok tekintetében a »2013. február 17-ig« szövegrész helyébe a »...-i .../... EGT vegyes bizottsági határozat [e határozat] hatálybalépésétől számított hat hónapon belül« szövegrész lép.

| i) | A 17. cikkben:






  i. | a (4) bekezdésben és az (5) bekezdés első albekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

i)

A 17. cikkben:

i.

a (4) bekezdésben és az (5) bekezdés első albekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | az (5) bekezdésben az »uniós jog« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás« szövegrész lép. |
| --- | --- |

ii.

az (5) bekezdésben az »uniós jog« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás« szövegrész lép.

| j) | A 18. és a 25. cikkben az »uniós pénznemek« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás Szerződő Feleinek hivatalos pénznemei« szövegrész lép. |
| --- | --- |

j)

A 18. és a 25. cikkben az »uniós pénznemek« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás Szerződő Feleinek hivatalos pénznemei« szövegrész lép.

| k) | Az 55. cikk (1) bekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező kereskedési adattár esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

k)

Az 55. cikk (1) bekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező kereskedési adattár esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| l) | Az 56. cikkben:






  i. | az (1) bekezdésében az »EÉPH-hoz« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező kereskedési adattár esetében az EFTA Felügyeleti Hatósághoz« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

l)

Az 56. cikkben:

i.

az (1) bekezdésében az »EÉPH-hoz« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező kereskedési adattár esetében az EFTA Felügyeleti Hatósághoz« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | a (2) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

ii.

a (2) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| m) | Az 57. cikkben az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

m)

Az 57. cikkben az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| n) | Az 58. cikkben az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

n)

Az 58. cikkben az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| o) | Az 59. cikkben:






  i. | az (1) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

o)

Az 59. cikkben:

i.

az (1) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  »Az ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság tájékoztatja egymást és a Bizottságot az (1) bekezdés értelmében hozott valamennyi határozatról.«. |
| --- | --- |

ii.

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

»Az ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság tájékoztatja egymást és a Bizottságot az (1) bekezdés értelmében hozott valamennyi határozatról.«.

| p) | A 60. cikkben az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

p)

A 60. cikkben az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| q) | A 61. cikkben:






  i. | az (1) bekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező kereskedési adattárak, illetve a velük kapcsolatban álló harmadik felek esetében –, amelyekhez a kereskedési adattárak kiszerveztek bizonyos operatív funkciókat vagy tevékenységeket – az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

q)

A 61. cikkben:

i.

az (1) bekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező kereskedési adattárak, illetve a velük kapcsolatban álló harmadik felek esetében –, amelyekhez a kereskedési adattárak kiszerveztek bizonyos operatív funkciókat vagy tevékenységeket – az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | a (2), a (3) és az (5) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- |

ii.

a (2), a (3) és az (5) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| iii. | a (3) bekezdés g) pontja az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

  »utal arra a jogra, hogy a határozat felülvizsgáltatható az EFTA-Bírósággal az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 36. cikke értelmében.«; |
| --- | --- |

iii.

a (3) bekezdés g) pontja az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

»utal arra a jogra, hogy a határozat felülvizsgáltatható az EFTA-Bírósággal az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 36. cikke értelmében.«;

| iv. | az (5) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság a beérkezett információt indokolatlan késedelem nélkül továbbítja az ESMA-nak.«.) |
| --- | --- |

iv.

az (5) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság a beérkezett információt indokolatlan késedelem nélkül továbbítja az ESMA-nak.«.)

| r) | A 62. cikkben:






  i. | az (1) bekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy a vizsgálat tárgyát képező, EFTA-állambeli székhellyel rendelkező személy esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

r)

A 62. cikkben:

i.

az (1) bekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy a vizsgálat tárgyát képező, EFTA-állambeli székhellyel rendelkező személy esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az ESMA tisztviselői és az ESMA által felhatalmazott más személyek jogosultak az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az e cikk szerinti feladatai ellátásában segítséget nyújtani, valamint az ESMA kérésére a vizsgálatokban részt venni.«; |
| --- | --- |

ii.

az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az ESMA tisztviselői és az ESMA által felhatalmazott más személyek jogosultak az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az e cikk szerinti feladatai ellátásában segítséget nyújtani, valamint az ESMA kérésére a vizsgálatokban részt venni.«;

| iii. | az EFTA-államok tekintetében a (2), a (3) és a (4) bekezdésben, valamint a (6) bekezdés első és második mondatában az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- |

iii.

az EFTA-államok tekintetében a (2), a (3) és a (4) bekezdésben, valamint a (6) bekezdés első és második mondatában az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| iv. | a (3) bekezdés második mondata az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

  »A határozatban fel kell tüntetni a vizsgálat tárgyát és célját, a 66. cikkben előírt időszakos kényszerítő bírságokat, valamint azon jogot, hogy a határozat az EFTA-Bírósággal az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 36. cikke értelmében felülvizsgáltatható.«; |
| --- | --- |

iv.

a (3) bekezdés második mondata az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

»A határozatban fel kell tüntetni a vizsgálat tárgyát és célját, a 66. cikkben előírt időszakos kényszerítő bírságokat, valamint azon jogot, hogy a határozat az EFTA-Bírósággal az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 36. cikke értelmében felülvizsgáltatható.«;

| v. | az EFTA-államok tekintetében a (6) bekezdés harmadik mondatában az »EÉPH irataiban« szövegrész helyébe az »ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság irataiban« szövegrész lép; |
| --- | --- |

v.

az EFTA-államok tekintetében a (6) bekezdés harmadik mondatában az »EÉPH irataiban« szövegrész helyébe az »ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság irataiban« szövegrész lép;

| vi. | a (6) bekezdés negyedik mondata az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatának jogszerűségét kizárólag az EFTA-Bíróság vizsgálhatja felül az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásnak megfelelően.«. |
| --- | --- |

vi.

a (6) bekezdés negyedik mondata az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatának jogszerűségét kizárólag az EFTA-Bíróság vizsgálhatja felül az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásnak megfelelően.«.

| s) | A 63. cikkben:






  i. | az (1) bekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező jogi személy esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

s)

A 63. cikkben:

i.

az (1) bekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező jogi személy esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság a megszerzett információt indokolatlan késedelem nélkül továbbítja az ESMA-nak.«; |
| --- | --- |

ii.

az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság a megszerzett információt indokolatlan késedelem nélkül továbbítja az ESMA-nak.«;

| iii. | az EFTA-államok tekintetében a (2)–(7) bekezdésben, valamint a (9) bekezdés első, második és harmadik mondatában az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- |

iii.

az EFTA-államok tekintetében a (2)–(7) bekezdésben, valamint a (9) bekezdés első, második és harmadik mondatában az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| iv. | a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az ESMA tisztviselői és az ESMA által felhatalmazott más személyek jogosultak az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az e cikk szerinti feladatai ellátásában segítséget nyújtani, valamint a helyszíni ellenőrzésekben részt venni.«; |
| --- | --- |

iv.

a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az ESMA tisztviselői és az ESMA által felhatalmazott más személyek jogosultak az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az e cikk szerinti feladatai ellátásában segítséget nyújtani, valamint a helyszíni ellenőrzésekben részt venni.«;

| v. | a (4) bekezdés második mondata az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

  »A határozatban fel kell tüntetni az ellenőrzés tárgyát és célját, meg kell határozni az ellenőrzés megkezdésének időpontját és a 66. cikkben előírt időszakos kényszerítő bírságokat, valamint azon jogot, hogy a határozat az EFTA-Bírósággal az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 36. cikke értelmében felülvizsgáltatható.«; |
| --- | --- |

v.

a (4) bekezdés második mondata az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

»A határozatban fel kell tüntetni az ellenőrzés tárgyát és célját, meg kell határozni az ellenőrzés megkezdésének időpontját és a 66. cikkben előírt időszakos kényszerítő bírságokat, valamint azon jogot, hogy a határozat az EFTA-Bírósággal az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 36. cikke értelmében felülvizsgáltatható.«;

| vi. | az EFTA-államok tekintetében a (9) bekezdés negyedik mondatában az »EÉPH irataiban« szövegrész helyébe az »ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság irataiban« szövegrész lép; |
| --- | --- |

vi.

az EFTA-államok tekintetében a (9) bekezdés negyedik mondatában az »EÉPH irataiban« szövegrész helyébe az »ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság irataiban« szövegrész lép;

| vii. | a (9) bekezdés ötödik mondata az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatának jogszerűségét kizárólag az EFTA-Bíróság vizsgálhatja felül az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásnak megfelelően.«. |
| --- | --- |

vii.

a (9) bekezdés ötödik mondata az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatának jogszerűségét kizárólag az EFTA-Bíróság vizsgálhatja felül az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásnak megfelelően.«.

| t) | A 64. cikkben:






  i. | az EFTA-államok tekintetében az (1) bekezdés első mondatában az »EÉPH-n belül egy független vizsgálatvezetőt jelöl ki az ügy kivizsgálására« szövegrész helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság az ESMA-val folytatott konzultációkat követően az EFTA Felügyeleti Hatóságon belül egy független vizsgálatvezetőt jelöl ki az ügy kivizsgálására« szövegrész lép; |
| --- | --- | --- |

t)

A 64. cikkben:

i.

az EFTA-államok tekintetében az (1) bekezdés első mondatában az »EÉPH-n belül egy független vizsgálatvezetőt jelöl ki az ügy kivizsgálására« szövegrész helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság az ESMA-val folytatott konzultációkat követően az EFTA Felügyeleti Hatóságon belül egy független vizsgálatvezetőt jelöl ki az ügy kivizsgálására« szövegrész lép;

| ii. | az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság által kijelölt vizsgálatvezető nem vehet részt, és a múltban sem vehetett részt sem közvetlenül, sem közvetetten az érintett kereskedési adattár felügyeletében és nyilvántartásbavételi eljárásában, valamint feladatait az EFTA Felügyeleti Hatóság kollégiumától és az ESMA felügyeleti tanácsától függetlenül látja el.«; |
| --- | --- |

ii.

az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság által kijelölt vizsgálatvezető nem vehet részt, és a múltban sem vehetett részt sem közvetlenül, sem közvetetten az érintett kereskedési adattár felügyeletében és nyilvántartásbavételi eljárásában, valamint feladatait az EFTA Felügyeleti Hatóság kollégiumától és az ESMA felügyeleti tanácsától függetlenül látja el.«;

| iii. | az EFTA-államok tekintetében a (2), a (3) és a (4) bekezdésben az »EÉPH« szó után az »és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

iii.

az EFTA-államok tekintetében a (2), a (3) és a (4) bekezdésben az »EÉPH« szó után az »és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| iv. | az EFTA-államok tekintetében az (5) bekezdésben a »67. cikk szerinti meghallgatását követően« szövegrész után a mondat a következőképpen módosul:

  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság dönt arról, hogy a vizsgálat által érintett személyek elkövettek-e az I. mellékletben felsorolt jogsértést vagy jogsértéseket, továbbá ilyen esetben a 73. cikk értelmében felügyeleti intézkedést hoz és pénzbírságot szab ki a 65. cikk alapján.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság minden információt és iratot az ESMA rendelkezésére bocsát, amely az e bekezdés szerinti kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges.«; |
| --- | --- |

iv.

az EFTA-államok tekintetében az (5) bekezdésben a »67. cikk szerinti meghallgatását követően« szövegrész után a mondat a következőképpen módosul:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság dönt arról, hogy a vizsgálat által érintett személyek elkövettek-e az I. mellékletben felsorolt jogsértést vagy jogsértéseket, továbbá ilyen esetben a 73. cikk értelmében felügyeleti intézkedést hoz és pénzbírságot szab ki a 65. cikk alapján.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság minden információt és iratot az ESMA rendelkezésére bocsát, amely az e bekezdés szerinti kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges.«;

| v. | a (6) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

v.

a (6) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| vi. | a (8) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép. |
| --- | --- |

vi.

a (8) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép.

| u) | A 65. cikkben:






  i. | az (1) bekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező kereskedési adattár esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

u)

A 65. cikkben:

i.

az (1) bekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező kereskedési adattár esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | az EFTA-államok tekintetében a (2) bekezdésben az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép. |
| --- | --- |

ii.

az EFTA-államok tekintetében a (2) bekezdésben az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép.

| v) | A 66. cikkben:






  i. | az (1) bekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező kereskedési adattár vagy érintett személy esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

v)

A 66. cikkben:

i.

az (1) bekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező kereskedési adattár vagy érintett személy esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | a (4) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép. |
| --- | --- |

ii.

a (4) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép.

| w) | A 67. cikkben:






  i. | az (1) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:
  »A 65. és a 66. cikk szerinti, az EFTA Felügyeleti Hatóság számára készített bármiféle tervezet előkészítése előtt az ESMA meghallgatási lehetőséget biztosít az eljárás alá vont személyek számára megállapításai tekintetében. Az ESMA csak olyan megállapításokra alapozhatja tervezetét, amelyekkel kapcsolatban az eljárás alá vont személyeknek lehetőségük volt észrevételt tenni.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság a 65. és a 66. cikk szerinti határozatait csak olyan megállapításokra alapozhatja, amelyekkel kapcsolatban az eljárás alá vont személyeknek lehetőségük volt észrevételt tenni.«; |
| --- | --- | --- |

w)

A 67. cikkben:

i.

az (1) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:

»A 65. és a 66. cikk szerinti, az EFTA Felügyeleti Hatóság számára készített bármiféle tervezet előkészítése előtt az ESMA meghallgatási lehetőséget biztosít az eljárás alá vont személyek számára megállapításai tekintetében. Az ESMA csak olyan megállapításokra alapozhatja tervezetét, amelyekkel kapcsolatban az eljárás alá vont személyeknek lehetőségük volt észrevételt tenni.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság a 65. és a 66. cikk szerinti határozatait csak olyan megállapításokra alapozhatja, amelyekkel kapcsolatban az eljárás alá vont személyeknek lehetőségük volt észrevételt tenni.«;

| ii. | az EFTA-államok tekintetében a (2) bekezdésben az »EÉPH ügyiratába« szövegrész helyébe az »ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság ügyiratába« szövegrész lép; |
| --- | --- |

ii.

az EFTA-államok tekintetében a (2) bekezdésben az »EÉPH ügyiratába« szövegrész helyébe az »ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság ügyiratába« szövegrész lép;

| iii. | az EFTA-államok tekintetében a (2) bekezdésben az »EÉPH belső előkészítő dokumentumaira« szövegrész helyébe az »ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság előkészítő dokumentumaira« szövegrész lép. |
| --- | --- |

iii.

az EFTA-államok tekintetében a (2) bekezdésben az »EÉPH belső előkészítő dokumentumaira« szövegrész helyébe az »ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság előkészítő dokumentumaira« szövegrész lép.

| x) | A 68. cikkben:






  i. | az (1) bekezdés a következő szövegrésszel egészül ki:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság emellett nyilvánosságra hoz minden, a 65. és a 66. cikk alapján kiszabott pénzbírságot és időszakos kényszerítő bírságot az e bekezdésben a pénzbírságok és időszakos kényszerítő bírságok ESMA általi nyilvánosságra hozatalára vonatkozóan megállapított feltételek mellett«; |
| --- | --- | --- |

x)

A 68. cikkben:

i.

az (1) bekezdés a következő szövegrésszel egészül ki:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság emellett nyilvánosságra hoz minden, a 65. és a 66. cikk alapján kiszabott pénzbírságot és időszakos kényszerítő bírságot az e bekezdésben a pénzbírságok és időszakos kényszerítő bírságok ESMA általi nyilvánosságra hozatalára vonatkozóan megállapított feltételek mellett«;

| ii. | az EFTA-államok tekintetében a (3) és a (4) bekezdésben az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- |

ii.

az EFTA-államok tekintetében a (3) és a (4) bekezdésben az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| iii. | az EFTA-államok tekintetében a (3) bekezdésben az »Európai Parlamentet, a Tanácsot« szövegrész helyébe az »ESMA-t és az EFTA-államok Állandó Bizottságát« szövegrész lép; |
| --- | --- |

iii.

az EFTA-államok tekintetében a (3) bekezdésben az »Európai Parlamentet, a Tanácsot« szövegrész helyébe az »ESMA-t és az EFTA-államok Állandó Bizottságát« szövegrész lép;

| iv. | az EFTA-államok tekintetében a (4) bekezdésben az »Európai Unió Bírósága« szövegrész helyébe az »EFTA-Bíróság« szövegrész lép; |
| --- | --- |

iv.

az EFTA-államok tekintetében a (4) bekezdésben az »Európai Unió Bírósága« szövegrész helyébe az »EFTA-Bíróság« szövegrész lép;

| v) | az (5) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA-államok Állandó Bizottsága határozza meg az EFTA Felügyeleti Hatóság által beszedett pénzbírságok és időszakos kényszerítő bírságok összegének elhelyezését.«. |
| --- | --- |

v)

az (5) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA-államok Állandó Bizottsága határozza meg az EFTA Felügyeleti Hatóság által beszedett pénzbírságok és időszakos kényszerítő bírságok összegének elhelyezését.«.

| y) | A 71. cikkben:






  i. | az (1) bekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező kereskedési adattár esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

y)

A 71. cikkben:

i.

az (1) bekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező kereskedési adattár esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | az EFTA-államok tekintetében a (2) bekezdésben az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- |

ii.

az EFTA-államok tekintetében a (2) bekezdésben az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| iii. | a (3) bekezdés második mondatában a »nyilvántartásból« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező kereskedési adattár esetében e célból nem készít tervezetet az EFTA Felügyeleti Hatóság számára« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

iii.

a (3) bekezdés második mondatában a »nyilvántartásból« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező kereskedési adattár esetében e célból nem készít tervezetet az EFTA Felügyeleti Hatóság számára« szövegrészt kell beilleszteni.

| z) | A 72. cikk (1) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:
  »Az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező kereskedési adattárak tekintetében a díjakat az EFTA Felügyeleti Hatóság e rendelet és a (3) bekezdésben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok értelmében az egyéb kereskedési adattárak esetében felszámított díjak alapján szabja ki.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság által ezen bekezdés értelmében beszedett összegeket indokolatlan késedelem nélkül továbbítják az ESMA-nak.«. |
| --- | --- |

z)

A 72. cikk (1) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:

»Az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező kereskedési adattárak tekintetében a díjakat az EFTA Felügyeleti Hatóság e rendelet és a (3) bekezdésben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok értelmében az egyéb kereskedési adattárak esetében felszámított díjak alapján szabja ki.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság által ezen bekezdés értelmében beszedett összegeket indokolatlan késedelem nélkül továbbítják az ESMA-nak.«.

| za) | A 73. cikkben:






  i. | az (1) bekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező kereskedési adattár esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

za)

A 73. cikkben:

i.

az (1) bekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező kereskedési adattár esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | az EFTA-államok tekintetében a (2) bekezdésben az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- |

ii.

az EFTA-államok tekintetében a (2) bekezdésben az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| iii. | a (3) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság indokolatlan késedelem nélkül értesíti az érintett kereskedési adattárat az (1) bekezdés alapján elfogadott határozatokról, és közli azokat a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal és a Bizottsággal. Az ESMA az ilyen határozatot annak elfogadásától számított 10 munkanapon belül nyilvánosságra hozza a honlapján. Az EFTA Felügyeleti Hatóság a honlapján nyilvánosságra hozza valamennyi saját határozatát is, annak elfogadásától számított 10 munkanapon belül.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatának a harmadik albekezdés szerinti nyilvánosságra hozatalakor az ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság arról is nyilvános tájékoztatást ad, hogy az érintett kereskedési adattár jogosult a határozat EFTA-Bíróság általi felülvizsgáltatására, valamint adott esetben közzéteszi az eljárás megindításának tényét, és ezzel egyidejűleg közli, hogy az EFTA-Bíróság elé terjesztett ügyeknek nincs halasztó hatálya, valamint azt, hogy az EFTA-Bíróság az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 40. cikke értelmében felfüggesztheti a vitatott határozat alkalmazását.«. |
| --- | --- |

iii.

a (3) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság indokolatlan késedelem nélkül értesíti az érintett kereskedési adattárat az (1) bekezdés alapján elfogadott határozatokról, és közli azokat a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal és a Bizottsággal. Az ESMA az ilyen határozatot annak elfogadásától számított 10 munkanapon belül nyilvánosságra hozza a honlapján. Az EFTA Felügyeleti Hatóság a honlapján nyilvánosságra hozza valamennyi saját határozatát is, annak elfogadásától számított 10 munkanapon belül.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatának a harmadik albekezdés szerinti nyilvánosságra hozatalakor az ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság arról is nyilvános tájékoztatást ad, hogy az érintett kereskedési adattár jogosult a határozat EFTA-Bíróság általi felülvizsgáltatására, valamint adott esetben közzéteszi az eljárás megindításának tényét, és ezzel egyidejűleg közli, hogy az EFTA-Bíróság elé terjesztett ügyeknek nincs halasztó hatálya, valamint azt, hogy az EFTA-Bíróság az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 40. cikke értelmében felfüggesztheti a vitatott határozat alkalmazását.«.

| zb) | A 74. cikkben:






  i. | az (1) bekezdésben a »jogosult arra« szövegrész elé a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

zb)

A 74. cikkben:

i.

az (1) bekezdésben a »jogosult arra« szövegrész elé a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | a (2)–(5) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

ii.

a (2)–(5) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| iii. | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  »(6)   A feladat átruházását megelőzően az EFTA Felügyeleti Hatóság és az ESMA konzultációt folytat egymással.«. |
| --- | --- |

iii.

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

»(6)   A feladat átruházását megelőzően az EFTA Felügyeleti Hatóság és az ESMA konzultációt folytat egymással.«.

| zc) | A 75. cikk (2) és (3) bekezdése, valamint a 76. cikk nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

zc)

A 75. cikk (2) és (3) bekezdése, valamint a 76. cikk nem alkalmazandó.

| zd) | A 81. cikk (3) bekezdésében az EFTA-államok tekintetében:






  i. | az f) pontban a »75. cikk szerinti nemzetközi megállapodást kötöttek az Unióval« szövegrész helyébe a »letelepedési helyük szerinti EFTA-állammal a származtatott ügyletekre vonatkozóan a kereskedési adattárakban tárolt adatokhoz való kölcsönös hozzáférés és információcsere tekintetében megállapodást kötöttek«; |
| --- | --- | --- |

zd)

A 81. cikk (3) bekezdésében az EFTA-államok tekintetében:

i.

az f) pontban a »75. cikk szerinti nemzetközi megállapodást kötöttek az Unióval« szövegrész helyébe a »letelepedési helyük szerinti EFTA-állammal a származtatott ügyletekre vonatkozóan a kereskedési adattárakban tárolt adatokhoz való kölcsönös hozzáférés és információcsere tekintetében megállapodást kötöttek«;

| ii. | az i) pontban a »76. cikkben említett együttműködési kereteket alakítottak ki az EÉPH-val« szövegrész helyébe a »letelepedési helyük szerinti EFTA-állammal a származtatott ügyletekre vonatkozóan a szóban forgó EFTA-államban székhellyel rendelkező kereskedési adattárakban tárolt adatokhoz való hozzáférés tekintetében együttműködési kereteket alakítottak ki«; |
| --- | --- |

ii.

az i) pontban a »76. cikkben említett együttműködési kereteket alakítottak ki az EÉPH-val« szövegrész helyébe a »letelepedési helyük szerinti EFTA-állammal a származtatott ügyletekre vonatkozóan a szóban forgó EFTA-államban székhellyel rendelkező kereskedési adattárakban tárolt adatokhoz való hozzáférés tekintetében együttműködési kereteket alakítottak ki«;

| iii. | a j) pont szövege a következőképpen módosul:

  »az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége; az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége létrehozásáról szóló, 2009. július 13-i 713/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet az EGT-megállapodásba belefoglaló EGT vegyes bizottsági határozat tartalmától és hatálybalépésétől függően.«. |
| --- | --- |

iii.

a j) pont szövege a következőképpen módosul:

»az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége; az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége létrehozásáról szóló, 2009. július 13-i 713/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet az EGT-megállapodásba belefoglaló EGT vegyes bizottsági határozat tartalmától és hatálybalépésétől függően.«.

| zf) | A 83. cikkben az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

zf)

A 83. cikkben az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| zg) | A 84. cikkben az »EÉPH« szó után a », az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

zg)

A 84. cikkben az »EÉPH« szó után a », az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| zh) | A 87. cikk (2) bekezdésében az EFTA-államok tekintetében a »2014. augusztus 17-ig« szövegrész helyébe a »...-i .../... EGT vegyes bizottsági határozat [e határozat] hatálybalépésétől számított egy éven belül« szövegrész lép. |
| --- | --- |

zh)

A 87. cikk (2) bekezdésében az EFTA-államok tekintetében a »2014. augusztus 17-ig« szövegrész helyébe a »...-i .../... EGT vegyes bizottsági határozat [e határozat] hatálybalépésétől számított egy éven belül« szövegrész lép.

| zi) | A 89. cikkben:






  i. | az (1) bekezdésben az első albekezdés után a következő albekezdés kerül beillesztésre:
  »A ...-i .../... EGT vegyes bizottsági határozat [e határozat] hatálybalépésétől számított három éven át a 4. cikkben említett elszámolási kötelezettség nem vonatkozik azokra a tőzsdén kívüli származtatott EFTA-állambeli ügyletekre, amelyek a 2. cikk (10) bekezdése értelmében objektíven mérhető módon csökkentik a nyugdíjkonstrukció-rendszerek fizetőképességéhez közvetlenül kapcsolódó befektetési kockázatokat. Az átmeneti időszak azon intézményekre is vonatkozik, amelyeket azzal a céllal hoztak létre, hogy nemteljesítés esetén kártérítést nyújtsanak a nyugdíjkonstrukció-rendszerek tagjainak.«; |
| --- | --- | --- |

zi)

A 89. cikkben:

i.

az (1) bekezdésben az első albekezdés után a következő albekezdés kerül beillesztésre:

»A ...-i .../... EGT vegyes bizottsági határozat [e határozat] hatálybalépésétől számított három éven át a 4. cikkben említett elszámolási kötelezettség nem vonatkozik azokra a tőzsdén kívüli származtatott EFTA-állambeli ügyletekre, amelyek a 2. cikk (10) bekezdése értelmében objektíven mérhető módon csökkentik a nyugdíjkonstrukció-rendszerek fizetőképességéhez közvetlenül kapcsolódó befektetési kockázatokat. Az átmeneti időszak azon intézményekre is vonatkozik, amelyeket azzal a céllal hoztak létre, hogy nemteljesítés esetén kártérítést nyújtsanak a nyugdíjkonstrukció-rendszerek tagjainak.«;

| ii. | a (3), az (5), a (6) és a (8) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »szabályozástechnikai standard Bizottság általi elfogadását« szövegrész helyébe a », Bizottság által elfogadott szabályozástechnikai standard EGT-beli alkalmazását« szövegrész lép; |
| --- | --- |

ii.

a (3), az (5), a (6) és a (8) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »szabályozástechnikai standard Bizottság általi elfogadását« szövegrész helyébe a », Bizottság által elfogadott szabályozástechnikai standard EGT-beli alkalmazását« szövegrész lép;

| iii. | a (3) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »összes szabályozástechnikai standard« szövegrész helyébe a »szabályozástechnikai standardot tartalmazó összes EGT vegyes bizottsági határozat« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

iii.

a (3) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »összes szabályozástechnikai standard« szövegrész helyébe a »szabályozástechnikai standardot tartalmazó összes EGT vegyes bizottsági határozat« szövegrészt kell beilleszteni;

| iv. | az EFTA-államok tekintetében az (5) bekezdésben a »szabályozástechnikai standardok« szövegrész helyébe a »szabályozástechnikai standardokat tartalmazó EGT vegyes bizottsági határozat« szövegrészt, a (6) bekezdésben pedig a »szabályozástechnikai és végrehajtás-technikai standardok« szövegrész helyébe a »szabályozástechnikai és végrehajtás-technikai standardokat tartalmazó EGT vegyes bizottsági határozat« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

iv.

az EFTA-államok tekintetében az (5) bekezdésben a »szabályozástechnikai standardok« szövegrész helyébe a »szabályozástechnikai standardokat tartalmazó EGT vegyes bizottsági határozat« szövegrészt, a (6) bekezdésben pedig a »szabályozástechnikai és végrehajtás-technikai standardok« szövegrész helyébe a »szabályozástechnikai és végrehajtás-technikai standardokat tartalmazó EGT vegyes bizottsági határozat« szövegrészt kell beilleszteni.

| zj) | Az I. melléklet IV. részének a) és c) pontjában, valamint a II. melléklet I. részének g) pontjában és II. részének c) pontjában az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.”. |
| --- | --- |

zj)

Az I. melléklet IV. részének a) és c) pontjában, valamint a II. melléklet I. részének g) pontjában és II. részének c) pontjában az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.”.

2. cikk

A 648/2012/EU rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat [...]-án/-én lép hatályba, feltéve, hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették (*1), vagy az [1095/2010/EU ESMA-rendeletet a megállapodásba foglaló] ...-i .../... EGT vegyes bizottsági határozat (3) hatálybalépésének napján, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont.

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben,

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

az EGT Vegyes Bizottság titkárai

---

(1)  
  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

1

(2)  Tanácsi következtetések – Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági- és pénzügyminiszterei, 14178/1/14 REV 1.

2

(*1)  HL L ...

*1

(3)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]

3

---

TERVEZET

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG [...] HATÁROZATA

(...)

az EGT-megállapodás IX. Mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. május 11-i 513/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(1)

A hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról szóló, 2011. május 11-i 513/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (2) | A hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról szóló, 2013. május 21-i 462/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(2)

A hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról szóló, 2013. május 21-i 462/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (3) | Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági és pénzügyminiszterei az európai felügyeleti hatóságokról szóló uniós rendeleteknek az EGT-megállapodásba történő beépítéséről szóló, 2014. október 14-i következtetéseikben (3) üdvözölték a Szerződő Felek között talált kiegyensúlyozott megoldást, amely figyelembe veszi az európai felügyeleti hatóságokról szóló uniós rendeletek szerkezeti felépítését és célkitűzéseit, valamint az EU-ban és az EGT-tag EFTA-államokban fennálló jogi és politikai korlátokat. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági és pénzügyminiszterei az európai felügyeleti hatóságokról szóló uniós rendeleteknek az EGT-megállapodásba történő beépítéséről szóló, 2014. október 14-i következtetéseikben (3) üdvözölték a Szerződő Felek között talált kiegyensúlyozott megoldást, amely figyelembe veszi az európai felügyeleti hatóságokról szóló uniós rendeletek szerkezeti felépítését és célkitűzéseit, valamint az EU-ban és az EGT-tag EFTA-államokban fennálló jogi és politikai korlátokat.

| (4) | Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági és pénzügyminiszterei kiemelték, hogy az EGT-megállapodás kétpilléres szerkezetével összhangban az EFTA Felügyeleti Hatóság fogja meghozni az EGT-tag EFTA-államok piaci szereplőinek címzett határozatokat. Az európai felügyeleti hatóságok hatásköre az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait és piaci szereplőit is érintő, nem kötelező erejű tevékenységekre fog kiterjedni. Mindkét oldal intézkedéseinek végrehajtását meg kell, hogy előzze adott esetben az európai felügyeleti hatóságok és az EFTA Felügyeleti Hatóság közötti konzultáció, koordináció vagy információcsere. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági és pénzügyminiszterei kiemelték, hogy az EGT-megállapodás kétpilléres szerkezetével összhangban az EFTA Felügyeleti Hatóság fogja meghozni az EGT-tag EFTA-államok piaci szereplőinek címzett határozatokat. Az európai felügyeleti hatóságok hatásköre az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait és piaci szereplőit is érintő, nem kötelező erejű tevékenységekre fog kiterjedni. Mindkét oldal intézkedéseinek végrehajtását meg kell, hogy előzze adott esetben az európai felügyeleti hatóságok és az EFTA Felügyeleti Hatóság közötti konzultáció, koordináció vagy információcsere.

| (5) | Annak érdekében, hogy az európai felügyeleti hatóságok szakértelme biztosan beépüljön a folyamatba és hogy biztosítható legyen a két pillér közötti konzisztencia, az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EGT-tag EFTA-államok egy vagy több, hatáskörrel rendelkező hatóságának vagy piaci szereplőjének címzett egyedi határozatai és az általa kiadott hivatalos vélemények a releváns európai felügyeleti hatóság által készített tervezetek alapján kerülnek majd elfogadásra. Ennek révén megőrizhetők az abból származó kulcsfontosságú előnyök, hogy a felügyeleti tevékenységet egyetlen hatóság végzi. Ezen elvek a későbbiekben különösképpen a hitelminősítő intézetek ESMA (korábban: EÉPH) által történő közvetlen felügyeletére alkalmazandók. |
| --- | --- |

(5)

Annak érdekében, hogy az európai felügyeleti hatóságok szakértelme biztosan beépüljön a folyamatba és hogy biztosítható legyen a két pillér közötti konzisztencia, az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EGT-tag EFTA-államok egy vagy több, hatáskörrel rendelkező hatóságának vagy piaci szereplőjének címzett egyedi határozatai és az általa kiadott hivatalos vélemények a releváns európai felügyeleti hatóság által készített tervezetek alapján kerülnek majd elfogadásra. Ennek révén megőrizhetők az abból származó kulcsfontosságú előnyök, hogy a felügyeleti tevékenységet egyetlen hatóság végzi. Ezen elvek a későbbiekben különösképpen a hitelminősítő intézetek ESMA (korábban: EÉPH) által történő közvetlen felügyeletére alkalmazandók.

| (6) | A Szerződő Felek osztják azt a véleményt, hogy e határozat az említett következtetésekben tükröződő megállapodást hajtja végre, így e határozatot a következtetések elveivel összhangban kell értelmezni. |
| --- | --- |

(6)

A Szerződő Felek osztják azt a véleményt, hogy e határozat az említett következtetésekben tükröződő megállapodást hajtja végre, így e határozatot a következtetések elveivel összhangban kell értelmezni.

| (7) | Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(7)

Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT-megállapodás IX. mellékletének 31eb. pontja (1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) a következő szövegrésszel egészül ki:

| „— | 32011 R 0513: Az Európai Parlament és a Tanács 2011. május 11-i 513/2011/EU rendelete (HL L 145., 2011.5.31., 30. o.), |
| --- | --- |

„—

32011 R 0513: Az Európai Parlament és a Tanács 2011. május 11-i 513/2011/EU rendelete (HL L 145., 2011.5.31., 30. o.),

| — | 32013 R 0462: Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 462/2013/EU rendelete (HL L 146., 2013.5.31., 1. o.). |
| --- | --- |

—

32013 R 0462: Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 462/2013/EU rendelete (HL L 146., 2013.5.31., 1. o.).

A rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:

| a) | A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére és e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a »tagállam(ok)«, a »hatáskörrel rendelkező hatóságok« és a »hatáskörrel rendelkező ágazati hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy a rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat, azok hatáskörrel rendelkező hatóságait és hatáskörrel rendelkező ágazati hatóságait is magukban foglalják. |
| --- | --- |

a)

A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére és e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a »tagállam(ok)«, a »hatáskörrel rendelkező hatóságok« és a »hatáskörrel rendelkező ágazati hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy a rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat, azok hatáskörrel rendelkező hatóságait és hatáskörrel rendelkező ágazati hatóságait is magukban foglalják.

| b) | E megállapodás eltérő rendelkezése hiányában az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) és az EFTA Felügyeleti Hatóság különösen mielőtt intézkedést tenne együttműködést folytat, információcserét végez és konzultál egymással e rendelet alkalmazásában. Ennek részeként különösképpen feladatuk, hogy indokolatlan késedelem nélkül átadják egymásnak az egyes szervek ezen rendelet szerinti feladataik végrehajtásához – például a d) pont értelmében a tervezetek ESMA általi előkészítéséhez – szükséges információt. Ez többek között kiterjed a bármely szerv által a nyilvántartásba vételi kérelem eredményeképpen kapott információra vagy a piacműködtetőknek benyújtott információkérésre kapott válaszra, illetve a bármely szerv által vizsgálat vagy helyszíni ellenőrzés során megszerzett információra.
  Az ezen megállapodás 109. cikkének sérelme nélkül, az ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság átadja a másik szervnek az érintett szerv hatáskörébe tartozó összes kérelmet, információt, panaszt vagy megkeresést.
  A rendeletben foglalt rendelkezések alkalmazása tekintetében az ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság között fennálló nézeteltérés esetén az ESMA elnöke és az EFTA Felügyeleti Hatóság kollégiuma az ügy sürgősségét figyelembe véve indokolatlan késedelem nélkül ülést hív össze konszenzus kialakítása céljából. Konszenzus hiányában az ESMA elnöke vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kollégiuma felkérheti a Szerződő Feleket arra, hogy az üggyel forduljanak az EGT Vegyes Bizottsághoz, amely azt az e megállapodás 111. cikke értelmében kezeli; a megállapodás intézkedéseit értelemszerűen alkalmazni kell. Az EGT Vegyes Bizottság eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 1994. február 8-i 1/94 EGT vegyes bizottsági határozat (HL L 85., 1994.3.30., 60. o.) 2. cikke értelmében bármely Szerződő Fél kérheti, hogy sürgős helyzetekben haladéktalanul ülést hívjanak össze. E bekezdés sérelme nélkül, bármely Szerződő Fél az üggyel saját kezdeményezésre az e megállapodás 5. vagy 111. cikke alapján bármikor az EGT Vegyes Bizottsághoz fordulhat. |
| --- | --- |

b)

E megállapodás eltérő rendelkezése hiányában az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) és az EFTA Felügyeleti Hatóság különösen mielőtt intézkedést tenne együttműködést folytat, információcserét végez és konzultál egymással e rendelet alkalmazásában. Ennek részeként különösképpen feladatuk, hogy indokolatlan késedelem nélkül átadják egymásnak az egyes szervek ezen rendelet szerinti feladataik végrehajtásához – például a d) pont értelmében a tervezetek ESMA általi előkészítéséhez – szükséges információt. Ez többek között kiterjed a bármely szerv által a nyilvántartásba vételi kérelem eredményeképpen kapott információra vagy a piacműködtetőknek benyújtott információkérésre kapott válaszra, illetve a bármely szerv által vizsgálat vagy helyszíni ellenőrzés során megszerzett információra.

Az ezen megállapodás 109. cikkének sérelme nélkül, az ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság átadja a másik szervnek az érintett szerv hatáskörébe tartozó összes kérelmet, információt, panaszt vagy megkeresést.

A rendeletben foglalt rendelkezések alkalmazása tekintetében az ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság között fennálló nézeteltérés esetén az ESMA elnöke és az EFTA Felügyeleti Hatóság kollégiuma az ügy sürgősségét figyelembe véve indokolatlan késedelem nélkül ülést hív össze konszenzus kialakítása céljából. Konszenzus hiányában az ESMA elnöke vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kollégiuma felkérheti a Szerződő Feleket arra, hogy az üggyel forduljanak az EGT Vegyes Bizottsághoz, amely azt az e megállapodás 111. cikke értelmében kezeli; a megállapodás intézkedéseit értelemszerűen alkalmazni kell. Az EGT Vegyes Bizottság eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 1994. február 8-i 1/94 EGT vegyes bizottsági határozat (HL L 85., 1994.3.30., 60. o.) 2. cikke értelmében bármely Szerződő Fél kérheti, hogy sürgős helyzetekben haladéktalanul ülést hívjanak össze. E bekezdés sérelme nélkül, bármely Szerződő Fél az üggyel saját kezdeményezésre az e megállapodás 5. vagy 111. cikke alapján bármikor az EGT Vegyes Bizottsághoz fordulhat.

| c) | A nemzeti központi bankokra e rendelet értelmében tett hivatkozások Liechtenstein tekintetében nem alkalmazandók. |
| --- | --- |

c)

A nemzeti központi bankokra e rendelet értelmében tett hivatkozások Liechtenstein tekintetében nem alkalmazandók.

| d) | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 6. cikk (3) bekezdés, 15. cikk (4) bekezdés, 16. cikk (2) bekezdés, 16. cikk (3) bekezdés, 17. cikk (2) bekezdés, 17. cikk (3) bekezdés, 20. cikk, 23b. cikk (1) bekezdés, 23c. cikk (3) bekezdés, 23d. cikk (4) bekezdés, 23e.- cikk (5) bekezdés, 24. cikk (1) bekezdés, 24. cikk (4) bekezdés, 25. cikk (1) bekezdés, 36a. cikk (1) bekezdés és 36b. cikk (1) bekezdés szerinti határozatait, előzetes határozatait, értesítéseit, egyszerű kéréseit, határozat-visszavonásait és egyéb intézkedéseit indokolatlan késedelem nélkül elfogadják az ESMA által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján. |
| --- | --- |

d)

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 6. cikk (3) bekezdés, 15. cikk (4) bekezdés, 16. cikk (2) bekezdés, 16. cikk (3) bekezdés, 17. cikk (2) bekezdés, 17. cikk (3) bekezdés, 20. cikk, 23b. cikk (1) bekezdés, 23c. cikk (3) bekezdés, 23d. cikk (4) bekezdés, 23e.- cikk (5) bekezdés, 24. cikk (1) bekezdés, 24. cikk (4) bekezdés, 25. cikk (1) bekezdés, 36a. cikk (1) bekezdés és 36b. cikk (1) bekezdés szerinti határozatait, előzetes határozatait, értesítéseit, egyszerű kéréseit, határozat-visszavonásait és egyéb intézkedéseit indokolatlan késedelem nélkül elfogadják az ESMA által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.

| e) | A 3. cikk (1) bekezdésének g) pontjában az »uniós jognak« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodásnak« szövegrész lép. |
| --- | --- |

e)

A 3. cikk (1) bekezdésének g) pontjában az »uniós jognak« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodásnak« szövegrész lép.

| f) | A 6. cikk (3) bekezdésében:






  i. | az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézet esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

f)

A 6. cikk (3) bekezdésében:

i.

az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézet esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | a bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:
  »A hitelminősítő intézetek olyan csoportja esetében, amely legalább egy, EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézetből és legalább egy, EU-tagállambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézetből áll, az ESMA-nak és az EFTA Felügyeleti Hatóságnak együttesen gondoskodnia kell arról, hogy legalább egy, a csoporthoz tartozó hitelminősítő intézet ne élvezzen mentességet az I. melléklet A. szakaszának 2., 5. és 6. pontjában, valamint a 7. cikk (4) bekezdésében foglalt követelményeknek való megfelelés alól.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság és az ESMA értesítik egymást az ezen bekezdés szerinti jogi aktusok elfogadása szempontjából lényeges mindenféle fejleményről.« |
| --- | --- |

ii.

a bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:

»A hitelminősítő intézetek olyan csoportja esetében, amely legalább egy, EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézetből és legalább egy, EU-tagállambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézetből áll, az ESMA-nak és az EFTA Felügyeleti Hatóságnak együttesen gondoskodnia kell arról, hogy legalább egy, a csoporthoz tartozó hitelminősítő intézet ne élvezzen mentességet az I. melléklet A. szakaszának 2., 5. és 6. pontjában, valamint a 7. cikk (4) bekezdésében foglalt követelményeknek való megfelelés alól.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság és az ESMA értesítik egymást az ezen bekezdés szerinti jogi aktusok elfogadása szempontjából lényeges mindenféle fejleményről.«

| g) | A 8b. cikk (2) bekezdésében a »vagy uniós jogszabályokba« szövegrész helyébe a »jogszabályokba vagy az EGT-megállapodásba« szövegrész lép. |
| --- | --- |

g)

A 8b. cikk (2) bekezdésében a »vagy uniós jogszabályokba« szövegrész helyébe a »jogszabályokba vagy az EGT-megállapodásba« szövegrész lép.

| h) | A 8d. cikk (2) bekezdése és a 18. cikk (3) bekezdése a következő szövegrésszel egészül ki:
  »Az ESMA a jegyzékbe felveszi az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező, nyilvántartásba vett hitelminősítő intézeteket.«. |
| --- | --- |

h)

A 8d. cikk (2) bekezdése és a 18. cikk (3) bekezdése a következő szövegrésszel egészül ki:

»Az ESMA a jegyzékbe felveszi az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező, nyilvántartásba vett hitelminősítő intézeteket.«.

| i. | A 9. cikkben az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-államok tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

i.

A 9. cikkben az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-államok tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| j) | A 10. cikk (6) bekezdésében és a III. melléklet I. részének 52. pontjában az »EÉPH« szó után az », az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

j)

A 10. cikk (6) bekezdésében és a III. melléklet I. részének 52. pontjában az »EÉPH« szó után az », az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| k) | A 11. cikk (2) bekezdése és a 11a. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az ESMA közzéteszi az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézetek által e cikk értelmében benyújtott információkat.«. |
| --- | --- |

k)

A 11. cikk (2) bekezdése és a 11a. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az ESMA közzéteszi az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézetek által e cikk értelmében benyújtott információkat.«.

| l) | A 14. cikkben:






  i. | a (2) és az (5) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

l)

A 14. cikkben:

i.

a (2) és az (5) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | a (4) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézet esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

ii.

a (4) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézet esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| m) | A 15. cikkben:






  i. | az (1) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézet esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

m)

A 15. cikkben:

i.

az (1) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézet esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | a (2) bekezdésben az »EÉPH-hoz« szó után a »vagy – amennyiben EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézetet bíznak meg – az EFTA Felügyeleti Hatósághoz« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

ii.

a (2) bekezdésben az »EÉPH-hoz« szó után a »vagy – amennyiben EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézetet bíznak meg – az EFTA Felügyeleti Hatósághoz« szövegrészt kell beilleszteni;

| iii. | a (4) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

iii.

a (4) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| n) | A 16. cikkben az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

n)

A 16. cikkben az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| o) | A 17. cikkben:






  i. | az (1), a (2) és a (4) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

o)

A 17. cikkben:

i.

az (1), a (2) és a (4) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | a (3) bekezdésben az »EÉPH« szó után az »és – az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező minden egyes hitelminősítő intézet tekintetében – az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

ii.

a (3) bekezdésben az »EÉPH« szó után az »és – az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező minden egyes hitelminősítő intézet tekintetében – az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| p) | A 18. cikkben:






  i. | az (1) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

p)

A 18. cikkben:

i.

az (1) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  »Az ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság minden, a 16., a 17. vagy a 20. cikk szerinti határozatról tájékoztatja egymást, a Bizottságot, az EBH-t, az EIOPA-t, a hatáskörrel rendelkező hatóságokat és a hatáskörrel rendelkező ágazati hatóságokat.«. |
| --- | --- |

ii.

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

»Az ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság minden, a 16., a 17. vagy a 20. cikk szerinti határozatról tájékoztatja egymást, a Bizottságot, az EBH-t, az EIOPA-t, a hatáskörrel rendelkező hatóságokat és a hatáskörrel rendelkező ágazati hatóságokat.«.

| q) | A 19. cikk (1) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:
  »Az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézetek tekintetében a díjakat az EFTA Felügyeleti Hatóság e rendelet és a (2) bekezdésben említett bizottsági rendelet értelmében az egyéb hitelminősítő intézetek esetében felszámított díjak alapján szabja ki.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság által ezen bekezdés értelmében beszedett összegeket indokolatlan késedelem nélkül továbbítják az ESMA-nak.«. |
| --- | --- |

q)

A 19. cikk (1) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:

»Az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézetek tekintetében a díjakat az EFTA Felügyeleti Hatóság e rendelet és a (2) bekezdésben említett bizottsági rendelet értelmében az egyéb hitelminősítő intézetek esetében felszámított díjak alapján szabja ki.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság által ezen bekezdés értelmében beszedett összegeket indokolatlan késedelem nélkül továbbítják az ESMA-nak.«.

| r) | A 20. cikkben:






  i. | az (1) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézet esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

r)

A 20. cikkben:

i.

az (1) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézet esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | a (2) bekezdés második mondatában a »nyilvántartásból« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézet esetében e célból nem készít tervezetet az EFTA Felügyeleti Hatóság számára« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

ii.

a (2) bekezdés második mondatában a »nyilvántartásból« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézet esetében e célból nem készít tervezetet az EFTA Felügyeleti Hatóság számára« szövegrészt kell beilleszteni.

| s) | A 21. cikkben:






  i. | az (1) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézet esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

s)

A 21. cikkben:

i.

az (1) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézet esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | az (5) bekezdés a következő szövegrésszel egészül ki:
  »A jelentés emellett kiterjed azokra az EFTA-állambeli hitelminősítő intézetekre, amelyek bejegyzése az EFTA Felügyeleti Hatóság valamely határozata alapján ezen rendelet értelmében történt.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság minden információról tájékoztatja az ESMA-t, amely az e bekezdés szerinti kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges.«; |
| --- | --- |

ii.

az (5) bekezdés a következő szövegrésszel egészül ki:

»A jelentés emellett kiterjed azokra az EFTA-állambeli hitelminősítő intézetekre, amelyek bejegyzése az EFTA Felügyeleti Hatóság valamely határozata alapján ezen rendelet értelmében történt.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság minden információról tájékoztatja az ESMA-t, amely az e bekezdés szerinti kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges.«;

| iii. | az EFTA-államok tekintetében a (6) bekezdés a következőképpen módosul:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság évente jelentést nyújt be az EFTA-államok Állandó Bizottságának az EFTA Felügyeleti Hatóság által e rendelet alapján megtett felügyeleti intézkedésekről és kiszabott szankciókról, ideértve a pénzbírságokat és az időszakos kényszerítő bírságokat.«. |
| --- | --- |

iii.

az EFTA-államok tekintetében a (6) bekezdés a következőképpen módosul:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság évente jelentést nyújt be az EFTA-államok Állandó Bizottságának az EFTA Felügyeleti Hatóság által e rendelet alapján megtett felügyeleti intézkedésekről és kiszabott szankciókról, ideértve a pénzbírságokat és az időszakos kényszerítő bírságokat.«.

| t) | A 23. cikkben az »EÉPH« szó után az », az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

t)

A 23. cikkben az »EÉPH« szó után az », az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| u) | A 23a. cikkben az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

u)

A 23a. cikkben az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| v) | A 23b. cikkben:






  i. | az (1) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy a hitelminősítő intézetek, a hitelminősítési tevékenységekben részt vevő személyek, a minősített szervezetek és a velük kapcsolatban álló harmadik felek, továbbá azon harmadik felek esetében, amelyekhez a hitelminősítő intézetek operatív funkciókat vagy tevékenységeket szerveztek ki, és azon személyek esetében, amelyek más módon, szorosan és nagymértékben kapcsolódnak vagy kötődnek az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézetekhez vagy a hitelminősítési tevékenységekhez az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

v)

A 23b. cikkben:

i.

az (1) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy a hitelminősítő intézetek, a hitelminősítési tevékenységekben részt vevő személyek, a minősített szervezetek és a velük kapcsolatban álló harmadik felek, továbbá azon harmadik felek esetében, amelyekhez a hitelminősítő intézetek operatív funkciókat vagy tevékenységeket szerveztek ki, és azon személyek esetében, amelyek más módon, szorosan és nagymértékben kapcsolódnak vagy kötődnek az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézetekhez vagy a hitelminősítési tevékenységekhez az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | az EFTA-államok tekintetében a (2), a (3) és az (5) bekezdésben az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- |

ii.

az EFTA-államok tekintetében a (2), a (3) és az (5) bekezdésben az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| iii. | a (3) bekezdés g) pontja az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

  »utal arra a jogra, hogy a határozat felülvizsgáltatható az EFTA-Bírósággal az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 36. cikke értelmében.«; |
| --- | --- |

iii.

a (3) bekezdés g) pontja az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

»utal arra a jogra, hogy a határozat felülvizsgáltatható az EFTA-Bírósággal az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 36. cikke értelmében.«;

| iv. | az (5) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság a beérkezett információt indokolatlan késedelem nélkül továbbítja az ESMA-nak.«. |
| --- | --- |

iv.

az (5) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság a beérkezett információt indokolatlan késedelem nélkül továbbítja az ESMA-nak.«.

| w) | A 23c. cikkben:






  i. | az (1) bekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy a vizsgálat tárgyát képező, EFTA-állambeli székhellyel rendelkező személy esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

w)

A 23c. cikkben:

i.

az (1) bekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy a vizsgálat tárgyát képező, EFTA-állambeli székhellyel rendelkező személy esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az ESMA tisztviselői és az ESMA által felhatalmazott más személyek jogosultak az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az e cikk szerinti feladatai ellátásában segítséget nyújtani, valamint az ESMA kérésére a vizsgálatokban részt venni.«; |
| --- | --- |

ii.

az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az ESMA tisztviselői és az ESMA által felhatalmazott más személyek jogosultak az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az e cikk szerinti feladatai ellátásában segítséget nyújtani, valamint az ESMA kérésére a vizsgálatokban részt venni.«;

| iii. | az EFTA-államok tekintetében a (2), a (3) és a (4) bekezdésben, valamint a (6) bekezdés első és második mondatában az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- |

iii.

az EFTA-államok tekintetében a (2), a (3) és a (4) bekezdésben, valamint a (6) bekezdés első és második mondatában az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| iv. | a (3) bekezdés második mondata az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

  »A határozatban fel kell tüntetni a vizsgálat tárgyát és célját, a 36b. cikkben előírt időszakos kényszerítő bírságokat, valamint azon jogot, hogy a határozat az EFTA-Bírósággal az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 36. cikke értelmében felülvizsgáltatható.«; |
| --- | --- |

iv.

a (3) bekezdés második mondata az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

»A határozatban fel kell tüntetni a vizsgálat tárgyát és célját, a 36b. cikkben előírt időszakos kényszerítő bírságokat, valamint azon jogot, hogy a határozat az EFTA-Bírósággal az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 36. cikke értelmében felülvizsgáltatható.«;

| v. | az EFTA-államok tekintetében a (6) bekezdés harmadik mondatában az »EÉPH irataival« szövegrész helyébe az »ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság irataival« szövegrész lép; |
| --- | --- |

v.

az EFTA-államok tekintetében a (6) bekezdés harmadik mondatában az »EÉPH irataival« szövegrész helyébe az »ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság irataival« szövegrész lép;

| vi. | a (6) bekezdés negyedik mondata az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatának jogszerűségét kizárólag az EFTA-Bíróság vizsgálhatja felül az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásnak megfelelően.«. |
| --- | --- |

vi.

a (6) bekezdés negyedik mondata az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatának jogszerűségét kizárólag az EFTA-Bíróság vizsgálhatja felül az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásnak megfelelően.«.

| x) | A 23d. cikkben:






  i. | az (1) bekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező jogi személy esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

x)

A 23d. cikkben:

i.

az (1) bekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező jogi személy esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság az e cikk szerint megszerzett információt indokolatlan késedelem nélkül továbbítja az ESMA-nak.«; |
| --- | --- |

ii.

az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság az e cikk szerint megszerzett információt indokolatlan késedelem nélkül továbbítja az ESMA-nak.«;

| iii. | az EFTA-államok tekintetében a (2)–(7) bekezdésben, valamint a (9) bekezdés első és második mondatában az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- |

iii.

az EFTA-államok tekintetében a (2)–(7) bekezdésben, valamint a (9) bekezdés első és második mondatában az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| iv. | a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az ESMA tisztviselői és az ESMA által felhatalmazott más személyek jogosultak az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az e cikk szerinti feladatai ellátásában segítséget nyújtani, valamint az ESMA kérésére a helyszíni ellenőrzésekben részt venni.«; |
| --- | --- |

iv.

a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az ESMA tisztviselői és az ESMA által felhatalmazott más személyek jogosultak az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az e cikk szerinti feladatai ellátásában segítséget nyújtani, valamint az ESMA kérésére a helyszíni ellenőrzésekben részt venni.«;

| v. | a (4) bekezdés második mondata az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

  »A határozatban fel kell tüntetni az ellenőrzés tárgyát és célját, meg kell határozni az ellenőrzés megkezdésének időpontját és a 36b. cikkben előírt időszakos kényszerítő bírságokat, valamint azon jogot, hogy a határozat az EFTA-Bírósággal az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 36. cikke értelmében felülvizsgáltatható.«; |
| --- | --- |

v.

a (4) bekezdés második mondata az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:

»A határozatban fel kell tüntetni az ellenőrzés tárgyát és célját, meg kell határozni az ellenőrzés megkezdésének időpontját és a 36b. cikkben előírt időszakos kényszerítő bírságokat, valamint azon jogot, hogy a határozat az EFTA-Bírósággal az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 36. cikke értelmében felülvizsgáltatható.«;

| vi. | az EFTA-államok tekintetében a (9) bekezdés harmadik mondatában az »EÉPH irataival« szövegrész helyébe az »ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság irataival« szövegrész lép; |
| --- | --- |

vi.

az EFTA-államok tekintetében a (9) bekezdés harmadik mondatában az »EÉPH irataival« szövegrész helyébe az »ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság irataival« szövegrész lép;

| vii. | az EFTA-államok tekintetében a (9) bekezdés negyedik mondata a következőképpen módosul:

  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatának jogszerűségét kizárólag az EFTA-Bíróság vizsgálhatja felül az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásnak megfelelően.«. |
| --- | --- |

vii.

az EFTA-államok tekintetében a (9) bekezdés negyedik mondata a következőképpen módosul:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatának jogszerűségét kizárólag az EFTA-Bíróság vizsgálhatja felül az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásnak megfelelően.«.

| y) | A 23e. cikkben:






  i. | az EFTA-államok tekintetében az (1) bekezdés első mondatában az »EÉPH-n belül egy független vizsgálatvezetőt jelöl ki az ügy kivizsgálására« szövegrész helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság az ESMA-val folytatott konzultációkat követően az EFTA Felügyeleti Hatóságon belül egy független vizsgálatvezetőt jelöl ki az ügy kivizsgálására« szövegrész lép; |
| --- | --- | --- |

y)

A 23e. cikkben:

i.

az EFTA-államok tekintetében az (1) bekezdés első mondatában az »EÉPH-n belül egy független vizsgálatvezetőt jelöl ki az ügy kivizsgálására« szövegrész helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság az ESMA-val folytatott konzultációkat követően az EFTA Felügyeleti Hatóságon belül egy független vizsgálatvezetőt jelöl ki az ügy kivizsgálására« szövegrész lép;

| ii. | az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság által kijelölt vizsgálatvezető nem vehet részt, és a múltban sem vehetett részt a hitelminősítő intézet közvetett vagy közvetlen felügyeletében és nyilvántartásbavételi eljárásában, valamint feladatait az EFTA Felügyeleti Hatóság kollégiumától és az ESMA felügyeleti tanácsától függetlenül látja el.«; |
| --- | --- |

ii.

az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság által kijelölt vizsgálatvezető nem vehet részt, és a múltban sem vehetett részt a hitelminősítő intézet közvetett vagy közvetlen felügyeletében és nyilvántartásbavételi eljárásában, valamint feladatait az EFTA Felügyeleti Hatóság kollégiumától és az ESMA felügyeleti tanácsától függetlenül látja el.«;

| iii. | az EFTA-államok tekintetében a (2), a (3) és a (4) bekezdésben az »EÉPH felügyelőtanácsának« szövegrész után az »és az EFTA Felügyeleti Hatóságnak« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

iii.

az EFTA-államok tekintetében a (2), a (3) és a (4) bekezdésben az »EÉPH felügyelőtanácsának« szövegrész után az »és az EFTA Felügyeleti Hatóságnak« szövegrészt kell beilleszteni;

| iv. | a (2) bekezdés harmadik albekezdésében az »EÉPH« szó után az »és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

iv.

a (2) bekezdés harmadik albekezdésében az »EÉPH« szó után az »és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| v. | az EFTA-államok tekintetében az (5) bekezdésben az »és a 36c. cikk szerinti meghallgatását követően« szövegrész után a mondat a következőképpen módosul:

  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság dönt arról, hogy a vizsgálat által érintett személyek elkövettek-e a III. mellékletben felsorolt jogsértést vagy jogsértéseket, továbbá ilyen esetben a 24. cikk értelmében felügyeleti intézkedést hoz és pénzbírságot szab ki a 36a. cikk alapján.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság minden információt és iratot az ESMA rendelkezésére bocsát, amely az e bekezdés szerinti kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges.«; |
| --- | --- |

v.

az EFTA-államok tekintetében az (5) bekezdésben az »és a 36c. cikk szerinti meghallgatását követően« szövegrész után a mondat a következőképpen módosul:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság dönt arról, hogy a vizsgálat által érintett személyek elkövettek-e a III. mellékletben felsorolt jogsértést vagy jogsértéseket, továbbá ilyen esetben a 24. cikk értelmében felügyeleti intézkedést hoz és pénzbírságot szab ki a 36a. cikk alapján.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság minden információt és iratot az ESMA rendelkezésére bocsát, amely az e bekezdés szerinti kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges.«;

| vi. | a (6) bekezdésben az »EÉPH felügyelőtanácsának« szövegrész után a »vagy az EFTA Felügyeleti Hatóságnak« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

vi.

a (6) bekezdésben az »EÉPH felügyelőtanácsának« szövegrész után a »vagy az EFTA Felügyeleti Hatóságnak« szövegrészt kell beilleszteni;

| vii. | az EFTA-államok tekintetében a (8) bekezdésben az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép. |
| --- | --- |

vii.

az EFTA-államok tekintetében a (8) bekezdésben az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép.

| z) | A 24. cikkben:






  i. | az (1) bekezdésben az »EÉPH felügyelőtanácsa« szövegrész után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézet esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

z)

A 24. cikkben:

i.

az (1) bekezdésben az »EÉPH felügyelőtanácsa« szövegrész után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézet esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | az EFTA-államok tekintetében a (2) és a (4) bekezdésben az »EÉPH felügyelőtanácsa« szövegrész helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- |

ii.

az EFTA-államok tekintetében a (2) és a (4) bekezdésben az »EÉPH felügyelőtanácsa« szövegrész helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| iii. | a (4) bekezdésben az »EÉPH határozatát« szövegrész helyébe az »–az adott esettől függően – az ESMA vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatát« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

iii.

a (4) bekezdésben az »EÉPH határozatát« szövegrész helyébe az »–az adott esettől függően – az ESMA vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatát« szövegrészt kell beilleszteni;

| iv. | az (5) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság indokolatlan késedelem nélkül értesíti az érintett, EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézetet az (1) bekezdés alapján elfogadott határozatokról, és közli azokat a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal, a hatáskörrel rendelkező ágazati hatóságokkal, a Bizottsággal, az ESMA-val, az EBH-val és az EIOPA-val. Az ESMA az ilyen határozatot annak elfogadásától számított 10 munkanapon belül nyilvánosságra hozza a honlapján. Az EFTA Felügyeleti Hatóság a honlapján nyilvánosságra hozza valamennyi saját határozatát is, annak elfogadásától számított 10 munkanapon belül.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatának a harmadik albekezdés szerinti nyilvánosságra hozatalakor az ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság arról is nyilvános tájékoztatást ad, hogy az érintett hitelminősítő intézet jogosult a határozat EFTA-Bíróság általi felülvizsgáltatására, valamint adott esetben közzéteszi az eljárás megindításának tényét, és ezzel egyidejűleg közli, hogy az EFTA-Bíróság elé terjesztett ügyeknek nincs halasztó hatálya, valamint azt, hogy az EFTA-Bíróság az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 40. cikke értelmében felfüggesztheti a vitatott határozat alkalmazását.«; |
| --- | --- |

iv.

az (5) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság indokolatlan késedelem nélkül értesíti az érintett, EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézetet az (1) bekezdés alapján elfogadott határozatokról, és közli azokat a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal, a hatáskörrel rendelkező ágazati hatóságokkal, a Bizottsággal, az ESMA-val, az EBH-val és az EIOPA-val. Az ESMA az ilyen határozatot annak elfogadásától számított 10 munkanapon belül nyilvánosságra hozza a honlapján. Az EFTA Felügyeleti Hatóság a honlapján nyilvánosságra hozza valamennyi saját határozatát is, annak elfogadásától számított 10 munkanapon belül.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatának a harmadik albekezdés szerinti nyilvánosságra hozatalakor az ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság arról is nyilvános tájékoztatást ad, hogy az érintett hitelminősítő intézet jogosult a határozat EFTA-Bíróság általi felülvizsgáltatására, valamint adott esetben közzéteszi az eljárás megindításának tényét, és ezzel egyidejűleg közli, hogy az EFTA-Bíróság elé terjesztett ügyeknek nincs halasztó hatálya, valamint azt, hogy az EFTA-Bíróság az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 40. cikke értelmében felfüggesztheti a vitatott határozat alkalmazását.«;

| za) | A 25. cikkben:






  i. | az (1) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:
  »A 24. cikk (1) bekezdése szerinti, az EFTA Felügyeleti Hatóság számára készített bármiféle tervezet előkészítése előtt az ESMA felügyeleti tanácsa meghallgatási lehetőséget biztosít az eljárás alá vont személyek számára megállapításaik tekintetében. Az ESMA felügyeleti tanácsa csak olyan megállapításokra alapozhatja a tervezeteit, amelyekkel kapcsolatban az eljárás alá vont személyeknek lehetőségük volt észrevételt tenni.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság a 24. cikk (1) bekezdése szerinti határozatait csak olyan megállapításokra alapozhatja, amelyekkel kapcsolatban az eljárás alá vont személyeknek lehetőségük volt észrevételt tenni.
  A harmadik és a negyedik albekezdés nem alkalmazandó akkor, ha sürgős intézkedésre van szükség a pénzügyi rendszert fenyegető súlyos és közvetlen veszély elhárítása érdekében. Ilyen esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság ideiglenes határozatot fogadhat el, a határozathozatal után pedig a lehető leghamarabb meghallgatási lehetőséget biztosít az érintett személyek számára az ESMA felügyeleti tanácsa előtt«; |
| --- | --- | --- |

za)

A 25. cikkben:

i.

az (1) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:

»A 24. cikk (1) bekezdése szerinti, az EFTA Felügyeleti Hatóság számára készített bármiféle tervezet előkészítése előtt az ESMA felügyeleti tanácsa meghallgatási lehetőséget biztosít az eljárás alá vont személyek számára megállapításaik tekintetében. Az ESMA felügyeleti tanácsa csak olyan megállapításokra alapozhatja a tervezeteit, amelyekkel kapcsolatban az eljárás alá vont személyeknek lehetőségük volt észrevételt tenni.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság a 24. cikk (1) bekezdése szerinti határozatait csak olyan megállapításokra alapozhatja, amelyekkel kapcsolatban az eljárás alá vont személyeknek lehetőségük volt észrevételt tenni.

A harmadik és a negyedik albekezdés nem alkalmazandó akkor, ha sürgős intézkedésre van szükség a pénzügyi rendszert fenyegető súlyos és közvetlen veszély elhárítása érdekében. Ilyen esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság ideiglenes határozatot fogadhat el, a határozathozatal után pedig a lehető leghamarabb meghallgatási lehetőséget biztosít az érintett személyek számára az ESMA felügyeleti tanácsa előtt«;

| ii. | a (2) bekezdésben az »EÉPH ügyiratába« szövegrész helyébe az »ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság ügyiratába« szövegrész lép. |
| --- | --- |

ii.

a (2) bekezdésben az »EÉPH ügyiratába« szövegrész helyébe az »ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság ügyiratába« szövegrész lép.

| zb) | A 26. cikkben és a 27. cikk (1) bekezdésében az »EÉPH« szó után az », az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

zb)

A 26. cikkben és a 27. cikk (1) bekezdésében az »EÉPH« szó után az », az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| zc) | A 27. cikk (2) bekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

zc)

A 27. cikk (2) bekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| zd) | A 30. cikkben:






  i. | az (1) bekezdésben a »jogosult arra« szövegrész elé a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

zd)

A 30. cikkben:

i.

az (1) bekezdésben a »jogosult arra« szövegrész elé a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | a (2)–(4) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

ii.

a (2)–(4) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| iii. | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  »(5)   A feladat átruházását megelőzően az EFTA Felügyeleti Hatóság és az ESMA konzultációt folytat egymással.«. |
| --- | --- |

iii.

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

»(5)   A feladat átruházását megelőzően az EFTA Felügyeleti Hatóság és az ESMA konzultációt folytat egymással.«.

| ze) | A 31. cikkben:






  i. | az (1) bekezdés második albekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

ze)

A 31. cikkben:

i.

az (1) bekezdés második albekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | a (2) bekezdésben az »EÉPH-t értesítő hatáskörrel rendelkező hatóság felkérheti az EÉPH-t« szövegrész után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóságot« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

ii.

a (2) bekezdésben az »EÉPH-t értesítő hatáskörrel rendelkező hatóság felkérheti az EÉPH-t« szövegrész után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóságot« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Amennyiben a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok általi megkeresés valamely, EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézetre vonatkozik, az ESMA indokolatlan késedelem nélkül konzultációt folytat az EFTA Felügyeleti Hatósággal.«. |
| --- | --- |

ii.

a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Amennyiben a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok általi megkeresés valamely, EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézetre vonatkozik, az ESMA indokolatlan késedelem nélkül konzultációt folytat az EFTA Felügyeleti Hatósággal.«.

| zf) | A 32. cikkben:






  i. | az (1) bekezdésben az »EÉPH-ra« szó után az », az EFTA Felügyeleti Hatóságra« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

zf)

A 32. cikkben:

i.

az (1) bekezdésben az »EÉPH-ra« szó után az », az EFTA Felügyeleti Hatóságra« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | az (1) bekezdésben az »EÉPH-nak« szó után az », az EFTA Felügyeleti Hatóságnak« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

ii.

az (1) bekezdésben az »EÉPH-nak« szó után az », az EFTA Felügyeleti Hatóságnak« szövegrészt kell beilleszteni;

| iii. | az (1) bekezdésben az »amelyre vagy akire az EÉPH« szövegrész után az », az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

iii.

az (1) bekezdésben az »amelyre vagy akire az EÉPH« szövegrész után az », az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| iv. | a (2) bekezdésben az »EÉPH« szó után az », az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

iv.

a (2) bekezdésben az »EÉPH« szó után az », az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| zg) | A 35a. cikk (6) bekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

zg)

A 35a. cikk (6) bekezdésében az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| zh) | A 36a. cikkben:






  i. | az (1) bekezdésben az »EÉPH felügyelőtanácsa« szövegrész és az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézet esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

zh)

A 36a. cikkben:

i.

az (1) bekezdésben az »EÉPH felügyelőtanácsa« szövegrész és az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézet esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | az EFTA-államok tekintetében a (2) bekezdésben az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép. |
| --- | --- |

ii.

az EFTA-államok tekintetében a (2) bekezdésben az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép.

| zi) | A 36b. cikkben:






  i. | az (1) bekezdésben az »EÉPH felügyelőtanácsa« szövegrész után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező érintett hitelminősítő intézet vagy személy esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

zi)

A 36b. cikkben:

i.

az (1) bekezdésben az »EÉPH felügyelőtanácsa« szövegrész után a »vagy az EFTA-állambeli székhellyel rendelkező érintett hitelminősítő intézet vagy személy esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | a (4) bekezdésben az »EÉPH határozatáról« szövegrész után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatáról« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

ii.

a (4) bekezdésben az »EÉPH határozatáról« szövegrész után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatáról« szövegrészt kell beilleszteni.

| zj) | A 36c. cikkben:






  i. | az (1) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:
  »A 36a. cikk vagy a 36b. cikk (1) bekezdésének a)–d) pontja szerinti, az EFTA Felügyeleti Hatóság számára készített bármiféle tervezet előkészítése előtt az ESMA felügyeleti tanácsa meghallgatási lehetőséget biztosít az eljárás alá vont személyek számára megállapításaik tekintetében. Az ESMA felügyeleti tanácsa csak olyan megállapításokra alapozhatja a tervezeteit, amelyekkel kapcsolatban az eljárás alá vont személyeknek lehetőségük volt észrevételt tenni.
  Az EFTA Felügyeleti Hatóság a 36a. cikk vagy a 36b. cikk (1) bekezdésének a)–d) pontja szerinti határozatait csak olyan megállapításokra alapozhatja, amelyekkel kapcsolatban az eljárás alá vont személyeknek lehetőségük volt észrevételt tenni.«; |
| --- | --- | --- |

zj)

A 36c. cikkben:

i.

az (1) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:

»A 36a. cikk vagy a 36b. cikk (1) bekezdésének a)–d) pontja szerinti, az EFTA Felügyeleti Hatóság számára készített bármiféle tervezet előkészítése előtt az ESMA felügyeleti tanácsa meghallgatási lehetőséget biztosít az eljárás alá vont személyek számára megállapításaik tekintetében. Az ESMA felügyeleti tanácsa csak olyan megállapításokra alapozhatja a tervezeteit, amelyekkel kapcsolatban az eljárás alá vont személyeknek lehetőségük volt észrevételt tenni.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság a 36a. cikk vagy a 36b. cikk (1) bekezdésének a)–d) pontja szerinti határozatait csak olyan megállapításokra alapozhatja, amelyekkel kapcsolatban az eljárás alá vont személyeknek lehetőségük volt észrevételt tenni.«;

| ii. | az EFTA-államok tekintetében a (2) bekezdésben az »EÉPH ügyiratába« szövegrész helyébe az »ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság ügyiratába« szövegrész lép. |
| --- | --- |

ii.

az EFTA-államok tekintetében a (2) bekezdésben az »EÉPH ügyiratába« szövegrész helyébe az »ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság ügyiratába« szövegrész lép.

| zk) | A 36d. cikkben:






  i. | az (1) bekezdés a következő szövegrésszel egészül ki:
  »Az EFTA Felügyeleti Hatóság emellett nyilvánosságra hoz minden, a 36a. és a 36b. cikk alapján kiszabott pénzbírságot és időszakos kényszerítő bírságot az e bekezdésben a pénzbírságok és időszakos kényszerítő bírságok ESMA általi nyilvánosságra hozatalára vonatkozóan megállapított feltételek mellett«; |
| --- | --- | --- |

zk)

A 36d. cikkben:

i.

az (1) bekezdés a következő szövegrésszel egészül ki:

»Az EFTA Felügyeleti Hatóság emellett nyilvánosságra hoz minden, a 36a. és a 36b. cikk alapján kiszabott pénzbírságot és időszakos kényszerítő bírságot az e bekezdésben a pénzbírságok és időszakos kényszerítő bírságok ESMA általi nyilvánosságra hozatalára vonatkozóan megállapított feltételek mellett«;

| ii. | az EFTA-államok tekintetében a (3) bekezdésben az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- |

ii.

az EFTA-államok tekintetében a (3) bekezdésben az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| iii. | az EFTA-államok tekintetében a (3) bekezdésben az »Európai Unió Bírósága« szövegrész helyébe az »EFTA-Bíróság« szövegrész lép; |
| --- | --- |

iii.

az EFTA-államok tekintetében a (3) bekezdésben az »Európai Unió Bírósága« szövegrész helyébe az »EFTA-Bíróság« szövegrész lép;

| iv. | a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Az EFTA-államok Állandó Bizottsága határozza meg az EFTA Felügyeleti Hatóság által beszedett pénzbírságok és időszakos kényszerítő bírságok összegének elhelyezését.«. |
| --- | --- |

iv.

a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

»Az EFTA-államok Állandó Bizottsága határozza meg az EFTA Felügyeleti Hatóság által beszedett pénzbírságok és időszakos kényszerítő bírságok összegének elhelyezését.«.

| zl) | A 40a. cikk nem alkalmazandó az EFTA-államokra. |
| --- | --- |

zl)

A 40a. cikk nem alkalmazandó az EFTA-államokra.

| zm) | A IV. melléklet I. részének 7. pontjában és II. részének 3. pontjában az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.”. |
| --- | --- |

zm)

A IV. melléklet I. részének 7. pontjában és II. részének 3. pontjában az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.”.

2. cikk

Az 513/2011/EU és a 462/2013/EU rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat [...]-án/-én lép hatályba, feltéve, hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették (*1), vagy az [1095/2010/EU rendeletet a megállapodásba foglaló] ...-i .../... EGT vegyes bizottsági határozat (4) hatálybalépésének napján, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont.

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben,

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

az EGT Vegyes Bizottság titkárai

---

(1)  
  HL L 145., 2011.5.31., 30. o.

1

(2)  
  HL L 146., 2013.5.31., 1. o.

2

(3)  Tanácsi következtetések – Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági- és pénzügyminiszterei, 14178/1/14 REV 1.

3

(*1)  HL L ...

*1

(4)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]

4

Az EFTA-államok nyilatkozata

az 513/2011/EU és a 462/2013/EU rendeletet az EGT-megállapodásba foglaló .../... határozathoz

Az 513/2011/EU és a 462/2013/EU rendelettel módosított 1060/2009/EK rendelet különösképpen szabályozza a harmadik országbeli hitelminősítő intézetek által kiadott hitelminősítések szabályozási célú használatát, meghatározza azon feltételeket, amelyek mellett a Bizottság valamely harmadik ország jogi és felügyeleti keretrendszerét e rendelet követelményeivel egyenértékűnek ismerheti el, valamint lehetővé teszi, hogy az ESMA harmadik országbeli vállalkozásokat hitelesítsen, megkönnyítve ezzel azok hitelminősítésének használatát. E rendelet EGT-megállapodásba foglalása nem sérti az EGT-megállapodás hatályát a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok vonatkozásában.

---

TERVEZET

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG [...] HATÁROZATA

(...)

az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapír-piaci Hatóság által a hitelminősítő intézeteknek felszámított díjak tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2012. február 7-i 272/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(1)

Az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapír-piaci Hatóság által a hitelminősítő intézeteknek felszámított díjak tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2012. február 7-i 272/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (2) | Az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelminősítő intézetek által az Európai Értékpapírpiaci Hatóság számára benyújtandó, a minősítési adatokra vonatkozó rendszeres jelentés tartalmát és formátumát előíró szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2012. március 21-i 446/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(2)

Az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelminősítő intézetek által az Európai Értékpapírpiaci Hatóság számára benyújtandó, a minősítési adatokra vonatkozó rendszeres jelentés tartalmát és formátumát előíró szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2012. március 21-i 446/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (3) | A hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelminősítési módszerek megfelelőségének értékelésére szolgáló szabályozási technikai standardok megállapítása révén történő kiegészítéséről szóló, 2012. március 21-i 447/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (3) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(3)

A hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelminősítési módszerek megfelelőségének értékelésére szolgáló szabályozási technikai standardok megállapítása révén történő kiegészítéséről szóló, 2012. március 21-i 447/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (3) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (4) | Az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által létrehozott központi adatbázis számára a hitelminősítő intézetek részéről rendelkezésre bocsátandó információk bemutatására vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2012. március 21-i 448/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (4) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(4)

Az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által létrehozott központi adatbázis számára a hitelminősítő intézetek részéről rendelkezésre bocsátandó információk bemutatására vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2012. március 21-i 448/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (4) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (5) | Az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelminősítő intézetek részéről a nyilvántartásba vétel és a hitelesítés során közlendő információkra vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2012. március 21-i 449/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (5) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(5)

Az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelminősítő intézetek részéről a nyilvántartásba vétel és a hitelesítés során közlendő információkra vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2012. március 21-i 449/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (5) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (6) | Az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a hitelminősítő intézetekre kiszabott pénzbírságok eljárási szabályai, köztük a védelemhez való jogra vonatkozó szabályok és a határidők tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2012. július 12-i 946/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (6) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(6)

Az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a hitelminősítő intézetekre kiszabott pénzbírságok eljárási szabályai, köztük a védelemhez való jogra vonatkozó szabályok és a határidők tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2012. július 12-i 946/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (6) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (7) | Brazília jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről szóló, 2014. április 28-i 2014/245/EU bizottsági végrehajtási határozatot (7) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(7)

Brazília jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről szóló, 2014. április 28-i 2014/245/EU bizottsági végrehajtási határozatot (7) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (8) | Argentína jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről szóló, 2014. április 28-i 2014/246/EU bizottsági végrehajtási határozatot (8) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(8)

Argentína jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről szóló, 2014. április 28-i 2014/246/EU bizottsági végrehajtási határozatot (8) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (9) | Mexikó jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről szóló, 2014. április 28-i 2014/247/EU bizottsági végrehajtási határozatot (9) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(9)

Mexikó jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről szóló, 2014. április 28-i 2014/247/EU bizottsági végrehajtási határozatot (9) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (10) | Szingapúr jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről szóló, 2014. április 28-i 2014/248/EU bizottsági végrehajtási határozatot (10) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(10)

Szingapúr jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről szóló, 2014. április 28-i 2014/248/EU bizottsági végrehajtási határozatot (10) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (11) | Hongkong jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről szóló, 2014. április 28-i 2014/249/EU bizottsági végrehajtási határozatot (11) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(11)

Hongkong jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről szóló, 2014. április 28-i 2014/249/EU bizottsági végrehajtási határozatot (11) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

| (12) | Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(12)

Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EGT-megállapodás IX. melléklete a 31ebd. pont (2012/630/EU bizottsági végrehajtási határozat) után a következő szöveggel egészül ki:

| „31ebe. | 32014 D 0245: A Bizottság 2014. április 28-i 2014/245/EU végrehajtási határozata Brazília jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (HL L 132., 2014.5.3., 65. o.). |
| --- | --- |

„31ebe.

32014 D 0245: A Bizottság 2014. április 28-i 2014/245/EU végrehajtási határozata Brazília jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (HL L 132., 2014.5.3., 65. o.).

| 31ebf. | 32014 D 0246: A Bizottság 2014. április 28-i 2014/246/EU végrehajtási határozata Argentína jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (HL L 132., 2014.5.3., 68. o.). |
| --- | --- |

31ebf.

32014 D 0246: A Bizottság 2014. április 28-i 2014/246/EU végrehajtási határozata Argentína jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (HL L 132., 2014.5.3., 68. o.).

| 31ebg. | 32014 D 0247: A Bizottság 2014. április 28-i 2014/247/EU végrehajtási határozata Mexikó jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (HL L 132., 2014.5.3., 71. o.). |
| --- | --- |

31ebg.

32014 D 0247: A Bizottság 2014. április 28-i 2014/247/EU végrehajtási határozata Mexikó jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (HL L 132., 2014.5.3., 71. o.).

| 31ebh. | 32014 D 0248: A Bizottság 2014. április 28-i 2014/248/EU végrehajtási határozata Szingapúr jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (HL L 132., 2014.5.3., 73. o.). |
| --- | --- |

31ebh.

32014 D 0248: A Bizottság 2014. április 28-i 2014/248/EU végrehajtási határozata Szingapúr jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (HL L 132., 2014.5.3., 73. o.).

| 31ebi. | 32014 D 0249: A Bizottság 2014. április 28-i 2014/249/EU végrehajtási határozata Hongkong jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (HL L 132., 2014.5.3., 76. o.). |
| --- | --- |

31ebi.

32014 D 0249: A Bizottság 2014. április 28-i 2014/249/EU végrehajtási határozata Hongkong jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (HL L 132., 2014.5.3., 76. o.).

| 31ebj. | 32012 R 0272: A Bizottság 2012. február 7-i 272/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapír-piaci Hatóság által a hitelminősítő intézeteknek felszámított díjak tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 90., 2012.3.28., 6. o.).
  A felhatalmazáson alapuló rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:






  a) | Az 1. cikkben az EFTA-államok tekintetében az »Európai Értékpapírpiaci Hatóság (EÉPH)« szövegrész után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- | --- |

31ebj.

32012 R 0272: A Bizottság 2012. február 7-i 272/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapír-piaci Hatóság által a hitelminősítő intézeteknek felszámított díjak tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 90., 2012.3.28., 6. o.).

A felhatalmazáson alapuló rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:

a)

Az 1. cikkben az EFTA-államok tekintetében az »Európai Értékpapírpiaci Hatóság (EÉPH)« szövegrész után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| b) | A 2. cikkben az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

b)

A 2. cikkben az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| c) | A 5. cikk (3) bekezdésében:






  i. | a negyedik albekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- | --- |

c)

A 5. cikk (3) bekezdésében:

i.

a negyedik albekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| ii. | a szöveg a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Amennyiben az EFTA-államokban lételepedett hitelminősítő intézetek tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóságnak kell elküldenie az egyes részleteket tartalmazó számlákat, az ESMA (korábban: EÉPH) kellő idővel az adott fizetési határidő előtt tájékoztatja az EFTA Felügyeleti Hatóságot a hitelminősítő intézetek mindegyikére vonatkozó számításokról.«. |
| --- | --- |

ii.

a szöveg a következő albekezdéssel egészül ki:

»Amennyiben az EFTA-államokban lételepedett hitelminősítő intézetek tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóságnak kell elküldenie az egyes részleteket tartalmazó számlákat, az ESMA (korábban: EÉPH) kellő idővel az adott fizetési határidő előtt tájékoztatja az EFTA Felügyeleti Hatóságot a hitelminősítő intézetek mindegyikére vonatkozó számításokról.«.

| d) | A 6. cikk (7) bekezdésében:






  i. | az EFTA-államok tekintetében az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- | --- |

d)

A 6. cikk (7) bekezdésében:

i.

az EFTA-államok tekintetében az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| ii. | a szöveg a következő albekezdéssel egészül ki:
  »Amennyiben az EFTA-államokban lételepedett hitelminősítő intézetek tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóságnak kell részlegesen megtérítenie a befizetett nyilvántartásba vételi díjat, az ESMA e célból késedelem nélkül az EFTA Felügyeleti Hatóság rendelkezésre bocsátja a hitelminősítő intézet számára megtérítendő összegeket.«. |
| --- | --- |

ii.

a szöveg a következő albekezdéssel egészül ki:

»Amennyiben az EFTA-államokban lételepedett hitelminősítő intézetek tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóságnak kell részlegesen megtérítenie a befizetett nyilvántartásba vételi díjat, az ESMA e célból késedelem nélkül az EFTA Felügyeleti Hatóság rendelkezésre bocsátja a hitelminősítő intézet számára megtérítendő összegeket.«.

| e) | A 9. cikkben:






  i. | az (1) bekezdésben a »csak az EÉPH« szövegrész helyébe a »csak az ESMA vagy az EFTA-államokban lételepedett hitelminősítő intézetek tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- | --- |

e)

A 9. cikkben:

i.

az (1) bekezdésben a »csak az EÉPH« szövegrész helyébe a »csak az ESMA vagy az EFTA-államokban lételepedett hitelminősítő intézetek tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| ii. | az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

ii.

az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| 31ebk. | 32012 R 0446: A Bizottság 2012. március 21-i 446/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelminősítő intézetek által az Európai Értékpapírpiaci Hatóság számára benyújtandó, a minősítési adatokra vonatkozó rendszeres jelentés tartalmát és formátumát előíró szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 140., 2012.5.30., 2. o.). |
| --- | --- |

31ebk.

32012 R 0446: A Bizottság 2012. március 21-i 446/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelminősítő intézetek által az Európai Értékpapírpiaci Hatóság számára benyújtandó, a minősítési adatokra vonatkozó rendszeres jelentés tartalmát és formátumát előíró szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 140., 2012.5.30., 2. o.).

| 31ebl. | 32012 R 0447: A Bizottság 2012. március 21-i 447/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelminősítési módszerek megfelelőségének értékelésére szolgáló szabályozási technikai standardok megállapítása révén történő kiegészítéséről (HL L 140., 2012.5.30., 14. o.). |
| --- | --- |

31ebl.

32012 R 0447: A Bizottság 2012. március 21-i 447/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelminősítési módszerek megfelelőségének értékelésére szolgáló szabályozási technikai standardok megállapítása révén történő kiegészítéséről (HL L 140., 2012.5.30., 14. o.).

| 31ebm. | 32012 R 0448: A Bizottság 2012. március 21-i 448/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által létrehozott központi adatbázis számára a hitelminősítő intézetek részéről rendelkezésre bocsátandó információk bemutatására vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 140., 2012.5.30., 17. o.). |
| --- | --- |

31ebm.

32012 R 0448: A Bizottság 2012. március 21-i 448/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által létrehozott központi adatbázis számára a hitelminősítő intézetek részéről rendelkezésre bocsátandó információk bemutatására vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 140., 2012.5.30., 17. o.).

| 31ebn. | 32012 R 0449: A Bizottság 2012. március 21-i 449/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelminősítő intézetek részéről a nyilvántartásba vétel és a hitelesítés során közlendő információkra vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 140., 2012.5.30., 32. o.).
  A felhatalmazáson alapuló rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:






  a) | Az 1. cikkben az EFTA-államok tekintetében az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- | --- |

31ebn.

32012 R 0449: A Bizottság 2012. március 21-i 449/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelminősítő intézetek részéről a nyilvántartásba vétel és a hitelesítés során közlendő információkra vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 140., 2012.5.30., 32. o.).

A felhatalmazáson alapuló rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:

a)

Az 1. cikkben az EFTA-államok tekintetében az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

| b) | A 2. fejezetben és a IV. és V. mellékletben az EFTA-államok tekintetében az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép. |
| --- | --- |

b)

A 2. fejezetben és a IV. és V. mellékletben az EFTA-államok tekintetében az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép.

| 31ebo. | 32012 R 0946: A Bizottság 2012. július 12-i 946/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a hitelminősítő intézetekre kiszabott pénzbírságok eljárási szabályai, köztük a védelemhez való jogra vonatkozó szabályok és a határidők tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 282., 2012.10.16., 23. o.).
  A felhatalmazáson alapuló rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:






  a) | Az 1. cikkben az EFTA-államok tekintetében az »Európai Értékpapírpiaci Hatóság (EÉPH)« és az »EÉPH« szövegrész helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép. |
| --- | --- | --- |

31ebo.

32012 R 0946: A Bizottság 2012. július 12-i 946/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a hitelminősítő intézetekre kiszabott pénzbírságok eljárási szabályai, köztük a védelemhez való jogra vonatkozó szabályok és a határidők tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 282., 2012.10.16., 23. o.).

A felhatalmazáson alapuló rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:

a)

Az 1. cikkben az EFTA-államok tekintetében az »Európai Értékpapírpiaci Hatóság (EÉPH)« és az »EÉPH« szövegrész helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép.

| b) | A 2. cikkben az EFTA-államok tekintetében az »EÉPH felügyeleti tanácsának« szövegrész után az »és az EFTA Felügyeleti Hatóságnak« szövegrészt kell beilleszteni. |
| --- | --- |

b)

A 2. cikkben az EFTA-államok tekintetében az »EÉPH felügyeleti tanácsának« szövegrész után az »és az EFTA Felügyeleti Hatóságnak« szövegrészt kell beilleszteni.

| c) | A 3. cikkben az EFTA-államok tekintetében:






  i. | az (1) bekezdésben az »EÉPH felügyeleti tanácsa« szövegrész után az »és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

c)

A 3. cikkben az EFTA-államok tekintetében:

i.

az (1) bekezdésben az »EÉPH felügyeleti tanácsa« szövegrész után az »és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | a (2) bekezdésben a »hiányos,« szövegrész után a »tájékoztatja arról az EFTA Felügyeleti Hatóságot. Az EFTA Felügyeleti Hatóság indokolatlan késedelem nélkül« szövegrész, a (4) és az (5) bekezdésben a »megállapításaival,« szövegrész után a »tájékoztatja arról az EFTA Felügyeleti Hatóságot. Az EFTA Felügyeleti Hatóság indokolatlan késedelem nélkül« szövegrész, valamint a (3) bekezdésben a »határozatot hoz« szövegrész elé a »tájékoztatja arról az EFTA Felügyeleti Hatóságot. Az EFTA Felügyeleti Hatóság indokolatlan késedelem nélkül« szövegrész kerül beillesztésre; |
| --- | --- |

ii.

a (2) bekezdésben a »hiányos,« szövegrész után a »tájékoztatja arról az EFTA Felügyeleti Hatóságot. Az EFTA Felügyeleti Hatóság indokolatlan késedelem nélkül« szövegrész, a (4) és az (5) bekezdésben a »megállapításaival,« szövegrész után a »tájékoztatja arról az EFTA Felügyeleti Hatóságot. Az EFTA Felügyeleti Hatóság indokolatlan késedelem nélkül« szövegrész, valamint a (3) bekezdésben a »határozatot hoz« szövegrész elé a »tájékoztatja arról az EFTA Felügyeleti Hatóságot. Az EFTA Felügyeleti Hatóság indokolatlan késedelem nélkül« szövegrész kerül beillesztésre;

| iii. | a (4) bekezdés második albekezdésében és az (5) bekezdés első albekezdésének harmadik mondatában a szöveg az »EÉPH felügyeleti tanácsa« szövegrész után az »az EFTA Felügyeleti Hatóság számára készített tervezet előkészítését megelőzően vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrésszel egészül ki; |
| --- | --- |

iii.

a (4) bekezdés második albekezdésében és az (5) bekezdés első albekezdésének harmadik mondatában a szöveg az »EÉPH felügyeleti tanácsa« szövegrész után az »az EFTA Felügyeleti Hatóság számára készített tervezet előkészítését megelőzően vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrésszel egészül ki;

| iv. | a (4) bekezdés harmadik albekezdésében és az (5) bekezdés második albekezdésében a szöveg az »EÉPH felügyeleti tanácsa« szövegrész után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrésszel egészül ki; |
| --- | --- |

iv.

a (4) bekezdés harmadik albekezdésében és az (5) bekezdés második albekezdésében a szöveg az »EÉPH felügyeleti tanácsa« szövegrész után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrésszel egészül ki;

| v. | a (6) bekezdésben az »EÉPH felügyeleti tanácsa« szövegrész helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép. |
| --- | --- |

v.

a (6) bekezdésben az »EÉPH felügyeleti tanácsa« szövegrész helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép.

| d) | A 4. cikkben az EFTA-államok tekintetében:






  i. | az első albekezdésben az »az EÉPH felügyeleti tanácsa« és az »a felügyeleti tanács« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- | --- |

d)

A 4. cikkben az EFTA-államok tekintetében:

i.

az első albekezdésben az »az EÉPH felügyeleti tanácsa« és az »a felügyeleti tanács« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| ii. | a harmadik albekezdésben az »EÉPH felügyeleti tanácsa« szövegrész után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

ii.

a harmadik albekezdésben az »EÉPH felügyeleti tanácsa« szövegrész után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| e) | A 5. cikkben az EFTA-államok tekintetében:






  i. | az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- | --- |

e)

A 5. cikkben az EFTA-államok tekintetében:

i.

az »EÉPH« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| ii. | az »a felügyeleti tanács« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- |

ii.

az »a felügyeleti tanács« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| f) | A 6. cikkben az EFTA-államok tekintetében:






  i. | az (1) és a (4) bekezdésben az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- | --- |

f)

A 6. cikkben az EFTA-államok tekintetében:

i.

az (1) és a (4) bekezdésben az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| ii. | a (3) és az (5) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni; |
| --- | --- |

ii.

a (3) és az (5) bekezdésben az »EÉPH« szó után a »vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;

| iii. | az (5) bekezdésben az »1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 58. cikke szerinti fellebbviteli tanács előtti vagy az 1060/2009/EK rendelet 36e. cikkének megfelelően az Európai Unió Bírósága« szövegrész helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 35. cikke szerinti EFTA-Bíróság« szövegrész lép. |
| --- | --- |

iii.

az (5) bekezdésben az »1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 58. cikke szerinti fellebbviteli tanács előtti vagy az 1060/2009/EK rendelet 36e. cikkének megfelelően az Európai Unió Bírósága« szövegrész helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 35. cikke szerinti EFTA-Bíróság« szövegrész lép.

| g) | A 7. cikkben az EFTA-államok tekintetében:






  i. | az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép; |
| --- | --- | --- |

g)

A 7. cikkben az EFTA-államok tekintetében:

i.

az »EÉPH« szó helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;

| ii. | az (5) bekezdés b) pontjában az »1095/2010/EU rendelet 58. cikke szerinti fellebbviteli tanácsa általi vagy az 1060/2009/EK rendelet 36e. cikkének megfelelően az Európai Unió Bírósága« szövegrész helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 35. cikke szerinti EFTA-Bíróság« szövegrész lép.”. |
| --- | --- |

ii.

az (5) bekezdés b) pontjában az »1095/2010/EU rendelet 58. cikke szerinti fellebbviteli tanácsa általi vagy az 1060/2009/EK rendelet 36e. cikkének megfelelően az Európai Unió Bírósága« szövegrész helyébe az »EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 35. cikke szerinti EFTA-Bíróság« szövegrész lép.”.

2. cikk

A 272/2012/EU, a 446/2012/EU, a 447/2012/EU, a 448/2012/EU, a 449/2012/EU és a 946/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendeletnek, valamint a 2014/245/EU, a 2014/246/EU, a 2014/247/EU, a 2014/248/EU és a 2014/249/EU végrehajtási határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat [...]-án/-én lép hatályba, feltéve, hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették (*1), vagy az [513/2011/EU rendeletet a megállapodásba foglaló] ...-i .../... EGT vegyes bizottsági határozat (12) hatálybalépésének napján, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont.

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben,

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

az EGT Vegyes Bizottság titkárai

---

(1)  
  HL L 90., 2012.3.28., 6. o.

1

(2)  
  HL L 140., 2012.5.30., 2. o.

2

(3)  
  HL L 140., 2012.5.30., 14. o.

3

(4)  
  HL L 140., 2012.5.30., 17. o.

4

(5)  
  HL L 140., 2012.5.30., 32. o.

5

(6)  
  HL L 282., 2012.10.16., 23. o.

6

(7)  
  HL L 132., 2014.5.3., 65. o.

7

(8)  
  HL L 132., 2014.5.3., 68. o.

8

(9)  
  HL L 132., 2014.5.3., 71. o.

9

(10)  
  HL L 132., 2014.5.3., 73. o.

10

(11)  
  HL L 132., 2014.5.3., 76. o.

11

(*1)  HL L ...

*1

(12)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]

12

---

| 2016.7.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/106 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/106

---

A TANÁCS (KKBP) 2016/1172 HATÁROZATA

(2016. július 18.)

az Európai Unió nigeri KBVP-missziójáról (EUCAP Száhel Niger) szóló 2012/392/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, valamint 42. cikkének (4) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2012. július 16-án elfogadta a 2012/392/KKBP határozatot (1), amely létrehozza az Európai Unió nigeri KBVP-misszióját (EUCAP Száhel Niger) azzal a céllal, hogy támogassa Niger biztonsági ágazatbeli szereplőinek kapacitásépítését a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem érdekében. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2012. július 16-án elfogadta a 2012/392/KKBP határozatot (1), amely létrehozza az Európai Unió nigeri KBVP-misszióját (EUCAP Száhel Niger) azzal a céllal, hogy támogassa Niger biztonsági ágazatbeli szereplőinek kapacitásépítését a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem érdekében.

| (2) | A Tanács 2014. július 22-én elfogadta a 2014/482/KKBP határozatot (2), amely 2016. július 15-ig meghosszabbította a missziót. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2014. július 22-én elfogadta a 2014/482/KKBP határozatot (2), amely 2016. július 15-ig meghosszabbította a missziót.

| (3) | A Tanács 2015. július 13-án elfogadta a (KKBP) 2015/1141 határozatot (3), amelyben rendelkezett a 2016. július 15-ig terjedő időszakra vonatkozó pénzügyi referenciaösszegről. A Tanács 2015. október 5-én elfogadta a (KKBP) 2015/1780 határozatot (4), amelyben a további operatív tervezésre tekintettel rendelkezett a pénzügyi referenciaösszeg felülvizsgálatáról. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2015. július 13-án elfogadta a (KKBP) 2015/1141 határozatot (3), amelyben rendelkezett a 2016. július 15-ig terjedő időszakra vonatkozó pénzügyi referenciaösszegről. A Tanács 2015. október 5-én elfogadta a (KKBP) 2015/1780 határozatot (4), amelyben a további operatív tervezésre tekintettel rendelkezett a pénzügyi referenciaösszeg felülvizsgálatáról.

| (4) | A stratégiai felülvizsgálatot követően a Politikai és Biztonsági Bizottság javasolta az EUCAP Száhel Niger megbízatásának kiigazítását és két évvel – azaz 2018. július 15-ig – való meghosszabbítását, valamint a 2016. július 16-tól2017. július 15-ig terjedő időszakra pénzügyi referenciaösszeg biztosítását. |
| --- | --- |

(4)

A stratégiai felülvizsgálatot követően a Politikai és Biztonsági Bizottság javasolta az EUCAP Száhel Niger megbízatásának kiigazítását és két évvel – azaz 2018. július 15-ig – való meghosszabbítását, valamint a 2016. július 16-tól2017. július 15-ig terjedő időszakra pénzügyi referenciaösszeg biztosítását.

| (5) | 2016. május 19-én kelt levelében a Nigeri Köztársaság kormánya kérte az Európai Uniótól az EUCAP Száhel Niger megbízatásának két évvel való meghosszabbítását. |
| --- | --- |

(5)

2016. május 19-én kelt levelében a Nigeri Köztársaság kormánya kérte az Európai Uniótól az EUCAP Száhel Niger megbízatásának két évvel való meghosszabbítását.

| (6) | A 2012/392/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 2012/392/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az EUCAP Száhel Niger végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat és akadályozhatja az Unió külső tevékenysége tekintetében az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését, |
| --- | --- |

(7)

Az EUCAP Száhel Niger végrehajtására olyan helyzetben kerül sor, amely rosszabbodhat és akadályozhatja az Unió külső tevékenysége tekintetében az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2012/392/KKBP határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „2. cikk
  Célkitűzések
  A Száhel öv biztonságával és fejlesztésével kapcsolatos európai uniós stratégia végrehajtásával összefüggésben az EUCAP Száhel Niger célja, hogy segítse a nigeri hatóságokat saját nemzeti biztonsági stratégiájuk meghatározásában és végrehajtásában. Az EUCAP Száhel Niger célja továbbá, hogy hozzájáruljon ahhoz, hogy Nigerben a különböző biztonsági ágazatbeli szereplők a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem során integrált, multidiszciplináris, koherens, fenntartható és az emberi jogokat tiszteletben tartó megközelítést alkalmazzanak. Ezenfelül segíti a nigeri központi és helyi hatóságokat és biztonsági erőket olyan intézkedések, technikák és eljárások kidolgozásában, amelyek révén jobban ellenőrizhető az irreguláris migráció, és eredményesebben lehet fellépni azzal szemben.”. |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

Célkitűzések

A Száhel öv biztonságával és fejlesztésével kapcsolatos európai uniós stratégia végrehajtásával összefüggésben az EUCAP Száhel Niger célja, hogy segítse a nigeri hatóságokat saját nemzeti biztonsági stratégiájuk meghatározásában és végrehajtásában. Az EUCAP Száhel Niger célja továbbá, hogy hozzájáruljon ahhoz, hogy Nigerben a különböző biztonsági ágazatbeli szereplők a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem során integrált, multidiszciplináris, koherens, fenntartható és az emberi jogokat tiszteletben tartó megközelítést alkalmazzanak. Ezenfelül segíti a nigeri központi és helyi hatóságokat és biztonsági erőket olyan intézkedések, technikák és eljárások kidolgozásában, amelyek révén jobban ellenőrizhető az irreguláris migráció, és eredményesebben lehet fellépni azzal szemben.”.

| 2. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „3. cikk
  Feladatok

  (1)   A 2. cikkben meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében az EUCAP Száhel Niger:






  a) | stratégiai szinten megerősíti a nigeri vezetési, irányítási, interoperabilitási és tervezési kapacitásokat, emellett a többi érintett szereplővel való koordináció keretében támogatja egy nemzeti biztonsági stratégia és az ahhoz kapcsolódó határigazgatási stratégiák kidolgozását; |
| --- | --- | --- |

2.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

Feladatok

(1)   A 2. cikkben meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében az EUCAP Száhel Niger:

a)

stratégiai szinten megerősíti a nigeri vezetési, irányítási, interoperabilitási és tervezési kapacitásokat, emellett a többi érintett szereplővel való koordináció keretében támogatja egy nemzeti biztonsági stratégia és az ahhoz kapcsolódó határigazgatási stratégiák kidolgozását;

| b) | fokozza az érintett biztonsági erők ahhoz szükséges technikai készségeit, hogy sikerrel vehessék fel a küzdelmet a terrorizmussal és a szervezett bűnözéssel szemben; |
| --- | --- |

b)

fokozza az érintett biztonsági erők ahhoz szükséges technikai készségeit, hogy sikerrel vehessék fel a küzdelmet a terrorizmussal és a szervezett bűnözéssel szemben;

| c) | többek között a projekteken keresztül nyújtott technikai támogatás révén, stratégiai és műveleti szinten való részvételen útján ösztönzi a nemzeti biztonsági erőket, valamint adott esetben a fegyveres erőket a terrorizmus, az irreguláris migráció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel összefüggő, az emberi erőforrásokat, a logisztikát és a képzést érintő intézkedések megerősítésére, hogy biztosított legyen az EUCAP Száhel Niger tevékenységének fenntarthatósága; |
| --- | --- |

c)

többek között a projekteken keresztül nyújtott technikai támogatás révén, stratégiai és műveleti szinten való részvételen útján ösztönzi a nemzeti biztonsági erőket, valamint adott esetben a fegyveres erőket a terrorizmus, az irreguláris migráció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel összefüggő, az emberi erőforrásokat, a logisztikát és a képzést érintő intézkedések megerősítésére, hogy biztosított legyen az EUCAP Száhel Niger tevékenységének fenntarthatósága;

| d) | megerősíti a nemzeti, regionális és nemzetközi szinten folytatott koordinációt a terrorizmus, az irreguláris migráció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén, és adott esetben felméri az olyan regionális együttműködésekhez való hozzájárulás lehetőségét, mint a Száhel-övezet G5 országainak együttműködése; |
| --- | --- |

d)

megerősíti a nemzeti, regionális és nemzetközi szinten folytatott koordinációt a terrorizmus, az irreguláris migráció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén, és adott esetben felméri az olyan regionális együttműködésekhez való hozzájárulás lehetőségét, mint a Száhel-övezet G5 országainak együttműködése;

| e) | a migrációval kapcsolatos uniós célok elérését támogatva segítséget nyújt a nigeri központi és helyi hatóságoknak és biztonsági erőknek olyan intézkedések, eljárások és technikák kidolgozásában, amelyek révén jobban ellenőrizhetők és kezelhetők a migrációs áramlások, eredményesebben lehet fellépni az irreguláris migrációval szemben, és csökkenteni lehet e területen a bűnözés szintjét. |
| --- | --- |

e)

a migrációval kapcsolatos uniós célok elérését támogatva segítséget nyújt a nigeri központi és helyi hatóságoknak és biztonsági erőknek olyan intézkedések, eljárások és technikák kidolgozásában, amelyek révén jobban ellenőrizhetők és kezelhetők a migrációs áramlások, eredményesebben lehet fellépni az irreguláris migrációval szemben, és csökkenteni lehet e területen a bűnözés szintjét.

(2)   Az EUCAP Száhel Niger az (1) bekezdésben említett tevékenységekre összpontosít, amelyek hozzájárulnak a nigeri területek feletti szorosabb ellenőrzés kialakításához, a nigeri fegyveres erőkkel történő együttműködést is beleértve.

(3)   Az EUCAP Száhel Niger nem lát el végrehajtási feladatokat.”.

| 3. | A 13. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az EUCAP Száhel Niger misszióval járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2016. július 16. és 2017. július 15. közötti időszakra 26 300 000 EUR.”. |
| --- | --- |

3.

A 13. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az EUCAP Száhel Niger misszióval járó kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2016. július 16. és 2017. július 15. közötti időszakra 26 300 000 EUR.”.

| 4. | A 16. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „Ezt a határozatot 2018. július 15-ig kell alkalmazni.”. |
| --- | --- |

4.

A 16. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Ezt a határozatot 2018. július 15-ig kell alkalmazni.”.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2016. július 16-tól kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  A Tanács 2012/392/KKBP határozata (2012. július 16.) az Európai Unió nigeri KBVP-missziójáról (EUCAP Sahel Niger) (HL L 187., 2012.7.17., 48. o.).

1

(2)  A Tanács 2014/482/KKBP határozata (2014. július 22.) az Európai Unió nigeri KBVP-missziójáról (EUCAP Sahel Niger) szóló 2012/392/KKBP határozat módosításáról (HL L 217., 2014.7.23., 31. o.).

2

(3)  A Tanács (KKBP) 2015/1141 határozata (2015. július 13.) az Európai Unió nigeri KBVP-missziójáról (EUCAP Száhil Niger) szóló 2012/392/KKBP határozat módosításáról (HL L 185., 2015.7.14., 18. o.).

3

(4)  A Tanács (KKBP) 2015/1780 határozata (2015. október 5.) az Európai Unió nigeri KBVP-missziójáról (EUCAP Száhil Niger) szóló 2012/392/KKBP határozat módosításáról (HL L 259., 2015.10.6., 21. o.).

4

---

| 2016.7.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/108 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/108

---

A TANÁCS (KKBP) 2016/1173 HATÁROZATA

(2016. július 18.)

a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/788/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2010. december 20-án elfogadta a 2010/788/KKBP határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2010. december 20-án elfogadta a 2010/788/KKBP határozatot (1).

| (2) | Az Egyesült Nemzetek Szervezetének Biztonsági Tanácsa 2016. június 23-án elfogadta a Kongói Demokratikus Köztársaságról (KDK) szóló 2293 (2016) sz. határozatot. A határozat több ponton módosítja az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsának 1807 (2008) sz. határozatában előírt fegyverembargóra vonatkozó kivételeket, valamint a jegyzékbe vétel feltételeit az utazási korlátozások és a pénzeszközök befagyasztása tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

Az Egyesült Nemzetek Szervezetének Biztonsági Tanácsa 2016. június 23-án elfogadta a Kongói Demokratikus Köztársaságról (KDK) szóló 2293 (2016) sz. határozatot. A határozat több ponton módosítja az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsának 1807 (2008) sz. határozatában előírt fegyverembargóra vonatkozó kivételeket, valamint a jegyzékbe vétel feltételeit az utazási korlátozások és a pénzeszközök befagyasztása tekintetében.

| (3) | E módosítások végrehajtásához további uniós intézkedés szükséges, |
| --- | --- |

(3)

E módosítások végrehajtásához további uniós intézkedés szükséges,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2010/788/KKBP határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | a c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a kizárólag humanitárius vagy védelmi célt szolgáló, halált nem okozó katonai felszerelések szolgáltatására, eladására vagy átadására, valamint az ilyen, halált nem okozó felszerelésekkel kapcsolatos technikai segítségnyújtás és képzés biztosítására, az 1533 (2004) ENSZ BT-határozat alapján létrehozott szankcióbizottság (a továbbiakban: a szankcióbizottság) előzetes értesítésével”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

| b) | a szöveg a következő ponttal egészül ki:






  „e) | fegyverek, valamint a kapcsolódó hadianyag eladásának és/vagy szolgáltatásának, illetve segítségnyújtás vagy személyzet biztosításának egyéb eseteire, a szankcióbizottság előzetes jóváhagyásával.”. |
| --- | --- | --- |

b)

a szöveg a következő ponttal egészül ki:

„e)

| 2. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az e) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | részvétel a KDK-ban elkövetett, az emberi jogok, illetve a nemzetközi humanitárius jog megsértésének minősülő cselekmények tervezésében, irányításában vagy elkövetésében, ideértve a polgári lakossággal szemben elkövetett cselekményeket, mint például az emberölést, a megnyomorítást, a nemi erőszakot és a szexuális erőszak más formáit, az elrablást és a lakóhely elhagyására kényszerítést, valamint az iskolák és kórházak elleni támadásokat is;”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

az e) pont helyébe a következő szöveg lép:

„e)

| b) | a g) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „g) | olyan személyek, illetve szervezetek – többek között fegyveres csoportok és bűnszövetkezetek – támogatása, akik, illetve amelyek a természeti erőforrások, így például arany, vadon élő állatok és növények, valamint vadon élő állatokból és növényekből készült termékek illegális kiaknázása vagy tiltott kereskedelme révén a KDK-ban destabilizáló tevékenységet fejtenek ki;”. |
| --- | --- | --- |

b)

a g) pont helyébe a következő szöveg lép:

„g)

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  A Tanács 2010/788/KKBP határozata (2010. december 20.) a Kongói Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2008/369/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről (HL L 336., 2010.12.21., 30. o.).

1

---

| 2016.7.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/110 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/110

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1174 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. július 15.)

a Spanyolország által az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 36. cikkének megfelelően előterjesztett, egy difenakumot tartalmazó biocid termékre vonatkozóan megadott engedéllyel kapcsolatos feltételekről

(az értesítés a C(2016) 4380. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Will Kill S.A. vállalat (a továbbiakban: kérelmező) 2013. december 20-án hiánytalan kérelmet nyújtott be Franciaországhoz (a továbbiakban: érintett tagállam) az Egyesült Királyság (a továbbiakban: referencia-tagállam) által egy, a difenakum hatóanyagot tartalmazó folyékony rágcsálóirtó biocid termékre (a továbbiakban: vitatott termék) megadott engedély kölcsönös elismerése iránt. |
| --- | --- |

(1)

A Will Kill S.A. vállalat (a továbbiakban: kérelmező) 2013. december 20-án hiánytalan kérelmet nyújtott be Franciaországhoz (a továbbiakban: érintett tagállam) az Egyesült Királyság (a továbbiakban: referencia-tagállam) által egy, a difenakum hatóanyagot tartalmazó folyékony rágcsálóirtó biocid termékre (a továbbiakban: vitatott termék) megadott engedély kölcsönös elismerése iránt.

| (2) | A referencia-tagállam a vitatott termék egerekkel és a Rattus norvegicus fajhoz tartozó patkányokkal szembeni beltéri, épületeken belül és azok környékén történő felhasználását foglalkozásszerű felhasználók számára, kültéri felhasználását pedig arra szakmailag felkészített foglalkozásszerű felhasználók számára engedélyezte kizárólag. A vitatott terméket az elsődleges és másodlagos mérgezés elkerülése érdekében nem újrahasználható, golyós adagolóval rendelkező palackokban forgalmazzák, amelyekhez csapda tartozik (a továbbiakban: eszköz). A felhasználó expozíciójának elkerülése érdekében használat után az egész eszközt ártalmatlanítani kell. |
| --- | --- |

(2)

A referencia-tagállam a vitatott termék egerekkel és a Rattus norvegicus fajhoz tartozó patkányokkal szembeni beltéri, épületeken belül és azok környékén történő felhasználását foglalkozásszerű felhasználók számára, kültéri felhasználását pedig arra szakmailag felkészített foglalkozásszerű felhasználók számára engedélyezte kizárólag. A vitatott terméket az elsődleges és másodlagos mérgezés elkerülése érdekében nem újrahasználható, golyós adagolóval rendelkező palackokban forgalmazzák, amelyekhez csapda tartozik (a továbbiakban: eszköz). A felhasználó expozíciójának elkerülése érdekében használat után az egész eszközt ártalmatlanítani kell.

| (3) | Az érintett tagállam az 528/2012/EU rendelet 35. cikke (2) bekezdésének megfelelően a koordinációs csoport elé terjesztett több, általa vitatott kérdést, jelezve, hogy a vitatott termék nem teljesíti az említett rendelet 19. cikke (1) bekezdése b) pontjának i., iii. és iv. alpontjában meghatározott feltételeket. |
| --- | --- |

(3)

Az érintett tagállam az 528/2012/EU rendelet 35. cikke (2) bekezdésének megfelelően a koordinációs csoport elé terjesztett több, általa vitatott kérdést, jelezve, hogy a vitatott termék nem teljesíti az említett rendelet 19. cikke (1) bekezdése b) pontjának i., iii. és iv. alpontjában meghatározott feltételeket.

| (4) | A koordinációs csoport titkársága felkérte a többi tagállamot és a kérelmezőt, hogy tegyék meg a beterjesztéssel kapcsolatos írásbeli észrevételeiket. Ausztriától, Franciaországtól, Németországtól, Olaszországtól, Hollandiától, Norvégiától, Portugáliától, Spanyolországtól, Svédországtól, az Egyesült Királyságtól és a kérelmezőtől érkeztek észrevételek. A vitatott kérdéseket a koordinációs csoport 2015. január 23-i és március 17-i ülésén a biocid termékek területén hatáskörrel rendelkező tagállami hatóságok képviselői megvitatták. |
| --- | --- |

(4)

A koordinációs csoport titkársága felkérte a többi tagállamot és a kérelmezőt, hogy tegyék meg a beterjesztéssel kapcsolatos írásbeli észrevételeiket. Ausztriától, Franciaországtól, Németországtól, Olaszországtól, Hollandiától, Norvégiától, Portugáliától, Spanyolországtól, Svédországtól, az Egyesült Királyságtól és a kérelmezőtől érkeztek észrevételek. A vitatott kérdéseket a koordinációs csoport 2015. január 23-i és március 17-i ülésén a biocid termékek területén hatáskörrel rendelkező tagállami hatóságok képviselői megvitatták.

| (5) | Az 528/2012/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének megfelelően a referencia-tagállam 2015. június 30-án részletes beszámolót küldött a Bizottságnak azokról a kérdésekről, amelyekkel kapcsolatban a tagállamok nem tudtak megállapodásra jutni, továbbá véleménykülönbségük okairól. A szóban forgó beszámoló egy példányát az érintett tagállamok és a kérelmező is megkapták. |
| --- | --- |

(5)

Az 528/2012/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének megfelelően a referencia-tagállam 2015. június 30-án részletes beszámolót küldött a Bizottságnak azokról a kérdésekről, amelyekkel kapcsolatban a tagállamok nem tudtak megállapodásra jutni, továbbá véleménykülönbségük okairól. A szóban forgó beszámoló egy példányát az érintett tagállamok és a kérelmező is megkapták.

| (6) | A Bizottság elé terjesztett megoldatlan kifogások a következőkkel voltak kapcsolatosak: a vitatott termék patkányokkal és egerekkel szembeni hatásossága, amelyet nem támasztottak alá megfelelően dokumentált terepi vizsgálatok; a termék esetlegesen csökkent szintű hatásossága a nedves éghajlatú tagállamokban, amelyekben a célszervezetek könnyebben vízhez jutnak; az eszköz hatékonysága a szivárgás kockázatának csökkentése tekintetében; valamint a felhasználókat a csapdák tisztítása során érintő elfogadhatatlan kockázat. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság elé terjesztett megoldatlan kifogások a következőkkel voltak kapcsolatosak: a vitatott termék patkányokkal és egerekkel szembeni hatásossága, amelyet nem támasztottak alá megfelelően dokumentált terepi vizsgálatok; a termék esetlegesen csökkent szintű hatásossága a nedves éghajlatú tagállamokban, amelyekben a célszervezetek könnyebben vízhez jutnak; az eszköz hatékonysága a szivárgás kockázatának csökkentése tekintetében; valamint a felhasználókat a csapdák tisztítása során érintő elfogadhatatlan kockázat.

| (7) | A referencia-tagállam úgy ítélte meg, hogy a vitatott termék hatásosságát az 528/2012/EU rendelet VI. mellékletének 12. pontja szerint megfelelően alátámasztották az eszköz egy prototípusának használatával nyert terepi adatok, valamint a szakértői vélemények. A következtetést azonban az említett megállapításokat megerősítő terepi adatok benyújtásához kötötte. |
| --- | --- |

(7)

A referencia-tagállam úgy ítélte meg, hogy a vitatott termék hatásosságát az 528/2012/EU rendelet VI. mellékletének 12. pontja szerint megfelelően alátámasztották az eszköz egy prototípusának használatával nyert terepi adatok, valamint a szakértői vélemények. A következtetést azonban az említett megállapításokat megerősítő terepi adatok benyújtásához kötötte.

| (8) | A referencia-tagállam arra a következtetésre jutott, hogy a terepi vizsgálatok kérelmező által ismertetett eredményei elfogadható hatásossági szintet igazolnak a rágcsálóirtók hatásosságának értékelésére vonatkozó uniós iránymutatásban (2) meghatározott kritériumok alapján. |
| --- | --- |

(8)

A referencia-tagállam arra a következtetésre jutott, hogy a terepi vizsgálatok kérelmező által ismertetett eredményei elfogadható hatásossági szintet igazolnak a rágcsálóirtók hatásosságának értékelésére vonatkozó uniós iránymutatásban (2) meghatározott kritériumok alapján.

| (9) | A nedves éghajlaton való hatásosság tekintetében a termék beltéri felhasználása esetében nem mutatkoznak szignifikáns különbségek az egyes tagállamok olyan területei között, ahol bőséges élelmiszer vagy takarmány áll a rágcsálók rendelkezésére. Az épületeken belüli és azok környékén, valamint a kültéren történő felhasználás tekintetében a termék engedélye már tartalmazza azt a feltételt, hogy a termék használatát olyan helyzetekre kell korlátozni, amelyekben nehéz a vízhez való hozzáférés. Figyelemmel arra, hogy a termék a terepi vizsgálatokban olyan területen is elég hatásosnak bizonyult, ahol a vízhez való hozzáférés akadálytalan volt, engedélyezését nem indokolt időjárási körülmények alapján korlátozni. |
| --- | --- |

(9)

A nedves éghajlaton való hatásosság tekintetében a termék beltéri felhasználása esetében nem mutatkoznak szignifikáns különbségek az egyes tagállamok olyan területei között, ahol bőséges élelmiszer vagy takarmány áll a rágcsálók rendelkezésére. Az épületeken belüli és azok környékén, valamint a kültéren történő felhasználás tekintetében a termék engedélye már tartalmazza azt a feltételt, hogy a termék használatát olyan helyzetekre kell korlátozni, amelyekben nehéz a vízhez való hozzáférés. Figyelemmel arra, hogy a termék a terepi vizsgálatokban olyan területen is elég hatásosnak bizonyult, ahol a vízhez való hozzáférés akadálytalan volt, engedélyezését nem indokolt időjárási körülmények alapján korlátozni.

| (10) | A referencia-tagállam úgy ítélte meg, hogy az eszköz a vitatott termék nyitott tálcákon való alkalmazásához képest megfelelő kockázatcsökkentést jelent a kiömlés megakadályozása, valamint az elsődleges és a másodlagos mérgezés elkerülése tekintetében. Ezt a következtetést megerősítették a terepi vizsgálatok, amelyek során kiömlés mindössze kétszer fordult elő egy mezőgazdasági géppel kapcsolatos baleset, illetve vandalizmus miatt. A véletlenszerű kiömlés lehető leghatékonyabb korlátozása érdekében a termék engedélyének tartalmaznia kell olyan további használati utasítást, amely előírja, hogy a csapdát a talajhoz kell rögzíteni, valamint ajánlást arra vonatkozóan, hogy a folyadék véletlen kiömlése esetén a csapdát veszélyes hulladékként kell ártalmatlanítani. |
| --- | --- |

(10)

A referencia-tagállam úgy ítélte meg, hogy az eszköz a vitatott termék nyitott tálcákon való alkalmazásához képest megfelelő kockázatcsökkentést jelent a kiömlés megakadályozása, valamint az elsődleges és a másodlagos mérgezés elkerülése tekintetében. Ezt a következtetést megerősítették a terepi vizsgálatok, amelyek során kiömlés mindössze kétszer fordult elő egy mezőgazdasági géppel kapcsolatos baleset, illetve vandalizmus miatt. A véletlenszerű kiömlés lehető leghatékonyabb korlátozása érdekében a termék engedélyének tartalmaznia kell olyan további használati utasítást, amely előírja, hogy a csapdát a talajhoz kell rögzíteni, valamint ajánlást arra vonatkozóan, hogy a folyadék véletlen kiömlése esetén a csapdát veszélyes hulladékként kell ártalmatlanítani.

| (11) | A referencia-tagállam egy szilárd csalétekkészítményekre kidolgozott módszer segítségével, nagyon óvatos megközelítést és a legrosszabb eset forgatókönyvét alkalmazva felmérte a termék felhasználókra jelentett egészségügyi kockázatát. Mivel a felhasználót érintő elfogadhatatlan kockázatot azonosított, kockázatcsökkentő intézkedést vezetett be, amelynek értelmében az eszközt használat után – a csapdák tisztítása során esetlegesen előforduló expozíció megelőzése érdekében – ártalmatlanítani kell. |
| --- | --- |

(11)

A referencia-tagállam egy szilárd csalétekkészítményekre kidolgozott módszer segítségével, nagyon óvatos megközelítést és a legrosszabb eset forgatókönyvét alkalmazva felmérte a termék felhasználókra jelentett egészségügyi kockázatát. Mivel a felhasználót érintő elfogadhatatlan kockázatot azonosított, kockázatcsökkentő intézkedést vezetett be, amelynek értelmében az eszközt használat után – a csapdák tisztítása során esetlegesen előforduló expozíció megelőzése érdekében – ártalmatlanítani kell.

| (12) | A termék engedélyén egyeztetett módosítást hajtott végre, a vitatott terméknek való expozíció következtében az emberi egészségre jelentett kockázat újraszámítása, valamint termékspecifikus, bőrön át történő felszívódási vizsgálat és a kérelmező által a vitatott termék tényleges használata alapján generált új paraméterek (például a fröccsenések száma, amelynek a felhasználó ki lehet téve, valamint a kifröccsenő folyadék cseppmérete) alapján. |
| --- | --- |

(12)

A termék engedélyén egyeztetett módosítást hajtott végre, a vitatott terméknek való expozíció következtében az emberi egészségre jelentett kockázat újraszámítása, valamint termékspecifikus, bőrön át történő felszívódási vizsgálat és a kérelmező által a vitatott termék tényleges használata alapján generált új paraméterek (például a fröccsenések száma, amelynek a felhasználó ki lehet téve, valamint a kifröccsenő folyadék cseppmérete) alapján.

| (13) | Tekintettel a véletlen kifröccsenés kockázatára, az engedélyt további kockázatcsökkentő intézkedésekhez kell kötni. Az intézkedésekkel a termék felhasználását az arra szakmailag felkészített foglalkozásszerű felhasználókra kell korlátozni, és elő kell írni, hogy a felhasználók viseljenek védőkesztyűt. Tekintettel arra, hogy az arra szakmailag felkészített foglalkozásszerű felhasználók várhatóan gondosan követni fogják a használati utasítást, a vitatott termék a felhasználók e kategóriája esetében a javasolt feltételek mellett várhatóan biztonságos lesz. |
| --- | --- |

(13)

Tekintettel a véletlen kifröccsenés kockázatára, az engedélyt további kockázatcsökkentő intézkedésekhez kell kötni. Az intézkedésekkel a termék felhasználását az arra szakmailag felkészített foglalkozásszerű felhasználókra kell korlátozni, és elő kell írni, hogy a felhasználók viseljenek védőkesztyűt. Tekintettel arra, hogy az arra szakmailag felkészített foglalkozásszerű felhasználók várhatóan gondosan követni fogják a használati utasítást, a vitatott termék a felhasználók e kategóriája esetében a javasolt feltételek mellett várhatóan biztonságos lesz.

| (14) | A felesleges műanyaghulladék-képződés elkerülése érdekében a termék engedélyéből el kell hagyni a jelenleg hatályos, arra vonatkozó feltételt, hogy a terméket és a golyós adagolót csak a csapdával együtt, egyetlen eszközként lehet értékesíteni, és használat után az egész eszközt – a csapdát is beleértve – ártalmatlanítani kell. |
| --- | --- |

(14)

A felesleges műanyaghulladék-képződés elkerülése érdekében a termék engedélyéből el kell hagyni a jelenleg hatályos, arra vonatkozó feltételt, hogy a terméket és a golyós adagolót csak a csapdával együtt, egyetlen eszközként lehet értékesíteni, és használat után az egész eszközt – a csapdát is beleértve – ártalmatlanítani kell.

| (15) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(15)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Ez a határozat a biocid termékek nyilvántartásában az ES-0000196-0000 számmal azonosított termékre vonatkozik.

2. cikk

(1)   A termék teljesíti az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. alpontjában megállapított feltételeket.

(2)   A termék engedélyéből el kell hagyni azt a feltételt, amely szerint a termék használatát olyan helyzetekre kell korlátozni, amelyekben nehéz a vízhez való hozzáférés.

3. cikk

(1)   A termék engedélyezett felhasználását az arra szakmailag felkészített foglalkozásszerű felhasználók kategóriájára kell korlátozni.

(2)   A termék engedélyében elő kell írni a következő kockázatcsökkentő intézkedést: „Viseljen vegyszerálló védőkesztyűt a termék kezelése során! (a kesztyű anyagát a termék engedélyese határozza meg a termékinformációs dokumentációban)”.

(3)   A termék engedélyéből el kell hagyni az arra vonatkozó feltételt, hogy a terméket és a golyós adagolót a csapdával együtt, egyetlen eszközként kell értékesíteni, és a termék használata után az eszköz részeként a csapdát is ártalmatlanítani kell.

(4)   Az (1), (2) és (3) bekezdésben meghatározott feltételek mellett a termék teljesíti az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. alpontjában megállapított feltételeket.

4. cikk

(1)   A termék engedélyében elő kell írni a következő használati utasításokat:

| — | „Rögzítse a csapdát a talajhoz!” |
| --- | --- |

—

„Rögzítse a csapdát a talajhoz!”

| — | „A folyadék véletlen kiömlése esetén ártalmatlanítsa a csapdát veszélyes hulladékként!” |
| --- | --- |

—

„A folyadék véletlen kiömlése esetén ártalmatlanítsa a csapdát veszélyes hulladékként!”

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott feltételek mellett a termék teljesíti az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdése b) pontjának iv. alpontjában megállapított feltételeket.

5. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 15-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  Lásd: Technical Notes for Guidance on Product Evaluation. Appendices to Chapter 7. Product Type 14: Efficacy Evaluation of Rodenticidal Biocidal Products (Termékértékelésre vonatkozó műszaki iránymutatás, A 7. fejezet függelékei. 14. terméktípus: A rágcsálóirtó biocid termékek hatékonyságának értékelése), elérhető a következő honlapon:http://echa.europa.eu/documents/10162/16960215/bpd_guid_revised_appendix_chapter_7_pt14_2009_en.pdf

2

---

| 2016.7.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/113 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/113

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1175 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. július 15.)

az Egyesült Királyság által az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 36. cikkének megfelelően előterjesztett, egy spinozadot tartalmazó biocid termékre vonatkozóan megadott engedéllyel kapcsolatos feltételekről

(az értesítés a C(2016) 4385. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Scotts Celaflor GmbH vállalat (a továbbiakban: kérelmező) 2015. június 29-én hiánytalan kérelmet nyújtott be Németországhoz (a továbbiakban: érintett tagállam) egy, a spinozad hatóanyagot közvetlenül alkalmazandó szilárd, szemcsés csalétekként, vagy hígítva, folyékony formában tartalmazó rovarölő biocid termékre (a továbbiakban: vitatott termék) az Egyesült Királyság (a továbbiakban: referencia-tagállam) által megadott engedély kölcsönös elismerésére. |
| --- | --- |

(1)

A Scotts Celaflor GmbH vállalat (a továbbiakban: kérelmező) 2015. június 29-én hiánytalan kérelmet nyújtott be Németországhoz (a továbbiakban: érintett tagállam) egy, a spinozad hatóanyagot közvetlenül alkalmazandó szilárd, szemcsés csalétekként, vagy hígítva, folyékony formában tartalmazó rovarölő biocid termékre (a továbbiakban: vitatott termék) az Egyesült Királyság (a továbbiakban: referencia-tagállam) által megadott engedély kölcsönös elismerésére.

| (2) | A referencia-tagállam 2015. április 23-án engedélyezte a vitatott terméknek hangyák ellen, a szabadban, közvetlenül a hangyabolyra történő lakossági felhasználását. Az engedélyt ezt követően Írország kölcsönösen elismerte. |
| --- | --- |

(2)

A referencia-tagállam 2015. április 23-án engedélyezte a vitatott terméknek hangyák ellen, a szabadban, közvetlenül a hangyabolyra történő lakossági felhasználását. Az engedélyt ezt követően Írország kölcsönösen elismerte.

| (3) | Az érintett tagállam az 528/2012/EU rendelet 35. cikkének (2) bekezdése alapján 2015. október 26-án a koordinációs csoport elé terjesztett egy olyan pontot, amelyben nem sikerült megállapodni, és jelezte, hogy a vitatott termék nem felel meg a szóban forgó rendelet 19. cikke (1) bekezdése b) pontjának iv. alpontjában megállapított feltételeknek. |
| --- | --- |

(3)

Az érintett tagállam az 528/2012/EU rendelet 35. cikkének (2) bekezdése alapján 2015. október 26-án a koordinációs csoport elé terjesztett egy olyan pontot, amelyben nem sikerült megállapodni, és jelezte, hogy a vitatott termék nem felel meg a szóban forgó rendelet 19. cikke (1) bekezdése b) pontjának iv. alpontjában megállapított feltételeknek.

| (4) | Az érintett tagállam úgy ítéli meg, hogy a vitatott termék nem teljesíti az 528/2012/EU rendelet VI. mellékletének 66. pontjában megállapított követelményt, mivel a talaj tekintetében a PEC/PNEC arány nagyobb, mint 1, és ennek következtében a vitatott termék elfogadhatatlan kockázatot jelent a környezetre, még ha nagyon kis területen és nagyon rövid ideig is. |
| --- | --- |

(4)

Az érintett tagállam úgy ítéli meg, hogy a vitatott termék nem teljesíti az 528/2012/EU rendelet VI. mellékletének 66. pontjában megállapított követelményt, mivel a talaj tekintetében a PEC/PNEC arány nagyobb, mint 1, és ennek következtében a vitatott termék elfogadhatatlan kockázatot jelent a környezetre, még ha nagyon kis területen és nagyon rövid ideig is.

| (5) | A koordinációs csoport titkársága felkérte a többi tagállamot és a kérelmezőt arra, hogy nyújtsák be írásbeli észrevételeiket a koordinációs csoport elé terjesztett ügyben. Belgium, Franciaország, Hollandia, az Egyesült Királyság és a kérelmező nyújtottak be észrevételeket. A koordinációs csoport elé terjesztett ügyet a tagállamok biocid termékek tekintetében illetékes hatóságai is megvitatták a koordinációs csoport 2015. november 17-i és 2016. január 20-i ülésein. |
| --- | --- |

(5)

A koordinációs csoport titkársága felkérte a többi tagállamot és a kérelmezőt arra, hogy nyújtsák be írásbeli észrevételeiket a koordinációs csoport elé terjesztett ügyben. Belgium, Franciaország, Hollandia, az Egyesült Királyság és a kérelmező nyújtottak be észrevételeket. A koordinációs csoport elé terjesztett ügyet a tagállamok biocid termékek tekintetében illetékes hatóságai is megvitatták a koordinációs csoport 2015. november 17-i és 2016. január 20-i ülésein.

| (6) | Mivel a koordinációs csoportban nem sikerült megállapodásra jutni, a referencia-tagállam 2016. február 5-én az 528/2012/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének megfelelően részletes beszámolót küldött a Bizottságnak azokról a kérdésekről, amelyekkel kapcsolatban a tagállamok nem tudtak megállapodásra jutni, továbbá a véleménykülönbségük okairól. Erről a beszámolóról az érintett tagállamok és a kérelmező másolatot kaptak. |
| --- | --- |

(6)

Mivel a koordinációs csoportban nem sikerült megállapodásra jutni, a referencia-tagállam 2016. február 5-én az 528/2012/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének megfelelően részletes beszámolót küldött a Bizottságnak azokról a kérdésekről, amelyekkel kapcsolatban a tagállamok nem tudtak megállapodásra jutni, továbbá a véleménykülönbségük okairól. Erről a beszámolóról az érintett tagállamok és a kérelmező másolatot kaptak.

| (7) | A Bizottság elé terjesztett megoldatlan kifogások tekintetében az 528/2012/EU rendelet VI. mellékletének 66. pontja megállapítja, hogy amennyiben a PEC/PNEC arány nagyobb, mint 1, az értékelő szervnek eseti alapon kell döntenie, hogy milyen elemeket vagy kockázatcsökkentő intézkedéseket kell figyelembe venni annak eldöntéséhez, hogy a biocid termék megfelel-e a 19. cikk (1) bekezdés b) pontja iv. alpontjának. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság elé terjesztett megoldatlan kifogások tekintetében az 528/2012/EU rendelet VI. mellékletének 66. pontja megállapítja, hogy amennyiben a PEC/PNEC arány nagyobb, mint 1, az értékelő szervnek eseti alapon kell döntenie, hogy milyen elemeket vagy kockázatcsökkentő intézkedéseket kell figyelembe venni annak eldöntéséhez, hogy a biocid termék megfelel-e a 19. cikk (1) bekezdés b) pontja iv. alpontjának.

| (8) | A koordinációs csoporton belüli megbeszélések alapján úgy tűnik, hogy nincs egyezményes uniós útmutató, amely segítséget nyújtana az értékelő szervnek egy ilyen döntés meghozatalához. |
| --- | --- |

(8)

A koordinációs csoporton belüli megbeszélések alapján úgy tűnik, hogy nincs egyezményes uniós útmutató, amely segítséget nyújtana az értékelő szervnek egy ilyen döntés meghozatalához.

| (9) | Az említett megbeszélésekből levonható továbbá az a következtetés, hogy az azonosított elfogadhatatlan kockázat a termék szokásos használata miatt korlátozott, mivel csak kis területeken (például hangyabolyokra) alkalmazzák, és várhatóan rövid időn belül lebomlik, hogy használat után a nem célzott fajok ismét megtelepedhessenek a kezelt területen. |
| --- | --- |

(9)

Az említett megbeszélésekből levonható továbbá az a következtetés, hogy az azonosított elfogadhatatlan kockázat a termék szokásos használata miatt korlátozott, mivel csak kis területeken (például hangyabolyokra) alkalmazzák, és várhatóan rövid időn belül lebomlik, hogy használat után a nem célzott fajok ismét megtelepedhessenek a kezelt területen.

| (10) | Egyezményes uniós útmutató hiányában a referencia-tagállam az 528/2012/EU rendelet VI. melléklete 12. pontjának megfelelően a rendelkezésre álló információkra és szakértőinek megítélésére alapozta következtetéseit. |
| --- | --- |

(10)

Egyezményes uniós útmutató hiányában a referencia-tagállam az 528/2012/EU rendelet VI. melléklete 12. pontjának megfelelően a rendelkezésre álló információkra és szakértőinek megítélésére alapozta következtetéseit.

| (11) | Mindezek alapján – az egyezményes útmutató hivatalos elfogadásáig – a referencia-tagállam által a nézeteltérésről levont következtetés tekintendő érvényesnek a termék engedélyének megújításáig. |
| --- | --- |

(11)

Mindezek alapján – az egyezményes útmutató hivatalos elfogadásáig – a referencia-tagállam által a nézeteltérésről levont következtetés tekintendő érvényesnek a termék engedélyének megújításáig.

| (12) | A koordinációs csoporton belül lezajlott megbeszélésekből az is következik, hogy a jelenleg hatályos feltételeknek pontosabban le kell írniuk a vitatott termék felhasználási területét, és tájékoztatást kell nyújtaniuk az alkalmazásáról. A feltételeket ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(12)

A koordinációs csoporton belül lezajlott megbeszélésekből az is következik, hogy a jelenleg hatályos feltételeknek pontosabban le kell írniuk a vitatott termék felhasználási területét, és tájékoztatást kell nyújtaniuk az alkalmazásáról. A feltételeket ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (13) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Ez a határozat a biocid termékek nyilvántartásában az UK-0008829-0000 számmal azonosított termékre vonatkozik.

2. cikk

A termék megfelel az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdése b) pontjának iv. alpontjában megállapított feltételeknek.

3. cikk

(1)   A termék engedélyében meghatározott felhasználási terület a következőképpen módosul: „Kültéri felhasználás (kizárólag közvetlenül a háztartások környezetében előforduló hangyabolyokra történő felhasználásra szolgál).”

(2)   A termék engedélyében használati utasításként és kockázatcsökkentő intézkedésként egyaránt feltüntetett „Közvetlenül a hangyabolyra alkalmazza!” mondat helyébe a következő szöveg lép: „Ezt a biocid terméket kizárólag közvetlenül a hangyabolyokra alkalmazza! Ne szórja a száraz granulátumot, illetve ne locsolja a folyadékot kemény felületekre és a puszta földre, még ha azok a hangyaútvonalak részét képezik is!”.

4. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 15-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

---

| 2016.7.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/115 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/115

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1176 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. július 18.)

a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó egyes, menetes temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalával kapcsolatos részleges időközi felülvizsgálat megszüntetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

| (1) | Az 1225/2009/EK rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke alapján lefolytatott vizsgálatot követően a 430/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (2) dömpingellenes intézkedéseket vezettek be a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó egyes, menetes temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

Az 1225/2009/EK rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke alapján lefolytatott vizsgálatot követően a 430/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (2) dömpingellenes intézkedéseket vezettek be a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó egyes, menetes temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára.

2

| (2) | 2015. november 25-én az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében részleges időközi felülvizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó egyes, menetes temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalával kapcsolatban. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). |
| --- | --- |

(2)

2015. november 25-én az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében részleges időközi felülvizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó egyes, menetes temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalával kapcsolatban. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

3

| (3) | A Bizottság a Kínai Népköztársasággal kapcsolatos felülvizsgálatot a Metpro Limited (a továbbiakban: kérelmező), a Kínai Népköztársaságból származó, menetes temperöntvény csőszerelvények és -illesztések egyes típusainak importőre által 2015. március 2-án benyújtott kérelmet követően indította meg. A kérelmező annak meghatározása céljából kérte a felülvizsgálatot, hogy az ISO BS 3643 metrikus forma szerinti 1,5 mm szabványos csavarmenettel rendelkező (könyökdarab, ívdarab és T-alakú) vezetékhálózati szerelvényeket (a továbbiakban: esetlegesen kizárandó termék) ki kell-e zárni a 430/2013/EU végrehajtási rendelet termékköréből. Mivel az intézkedéseket a Thaiföldről származó importra is alkalmazni kell, a Bizottság úgy határozott, hogy a felülvizsgálatot saját kezdeményezésére a Thaiföldről származó importra is megindítja. A kérelemben szereplő bizonyítékok elegendő indokul szolgáltak a felülvizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság a Kínai Népköztársasággal kapcsolatos felülvizsgálatot a Metpro Limited (a továbbiakban: kérelmező), a Kínai Népköztársaságból származó, menetes temperöntvény csőszerelvények és -illesztések egyes típusainak importőre által 2015. március 2-án benyújtott kérelmet követően indította meg. A kérelmező annak meghatározása céljából kérte a felülvizsgálatot, hogy az ISO BS 3643 metrikus forma szerinti 1,5 mm szabványos csavarmenettel rendelkező (könyökdarab, ívdarab és T-alakú) vezetékhálózati szerelvényeket (a továbbiakban: esetlegesen kizárandó termék) ki kell-e zárni a 430/2013/EU végrehajtási rendelet termékköréből. Mivel az intézkedéseket a Thaiföldről származó importra is alkalmazni kell, a Bizottság úgy határozott, hogy a felülvizsgálatot saját kezdeményezésére a Thaiföldről származó importra is megindítja. A kérelemben szereplő bizonyítékok elegendő indokul szolgáltak a felülvizsgálat megindításához.

| (4) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a felülvizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőt, más ismert uniós gyártókat, az ismert kínai és thaiföldi exportáló gyártókat, a kínai és thaiföldi hatóságokat, az ismert importőröket, beszállítókat, felhasználókat és kereskedőket, valamint egy szövetséget, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(4)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a felülvizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A felülvizsgálat megindításáról a Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőt, más ismert uniós gyártókat, az ismert kínai és thaiföldi exportáló gyártókat, a kínai és thaiföldi hatóságokat, az ismert importőröket, beszállítókat, felhasználókat és kereskedőket, valamint egy szövetséget, és felkérte őket a részvételre.

| (5) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(5)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

2.   A FELÜLVIZSGÁLATI KÉRELEM VISSZAVONÁSA ÉS AZ ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE

A FELÜLVIZSGÁLATI KÉRELEM VISSZAVONÁSA ÉS AZ ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE

| (6) | A Bizottságnak küldött 2016. április 5-i levelében a kérelmező visszavonta felülvizsgálati kérelmét. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottságnak küldött 2016. április 5-i levelében a kérelmező visszavonta felülvizsgálati kérelmét.

| (7) | Az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése és 11. cikkének (5) bekezdése szerint, ha benyújtott kérelmét a kérelmező visszavonja, a felülvizsgálat megszüntethető, amennyiben a felülvizsgálat megszüntetése nem sérti az Unió érdekeit. |
| --- | --- |

(7)

Az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése és 11. cikkének (5) bekezdése szerint, ha benyújtott kérelmét a kérelmező visszavonja, a felülvizsgálat megszüntethető, amennyiben a felülvizsgálat megszüntetése nem sérti az Unió érdekeit.

| (8) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Kínai Népköztársasággal kapcsolatos felülvizsgálatot meg kell szüntetni, mivel a vizsgálat nem tárt fel olyan szempontokat, amelyek arra utalnának, hogy a felülvizsgálat megszüntetése sértené az Unió érdekeit. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Kínai Népköztársasággal kapcsolatos felülvizsgálatot meg kell szüntetni, mivel a vizsgálat nem tárt fel olyan szempontokat, amelyek arra utalnának, hogy a felülvizsgálat megszüntetése sértené az Unió érdekeit.

| (9) | Thaiföldet illetően a megkeresett ismert vállalatok vagy thaiföldi hatóságok egyike sem szolgált az esetlegesen kizárandó termék vizsgálata szempontjából olyan releváns információval, amely lehetővé tenné a felülvizsgálat lefolytatását. A megkeresett ismert importőrök egyike sem jelentette az esetlegesen kizárandó termék Thaiföldről történő bármiféle behozatalát. A vizsgálat nem tárt fel semmi egyéb releváns információt, amely alapul szolgálhatna a termékkör felülvizsgálatának lefolytatását illetően. |
| --- | --- |

(9)

Thaiföldet illetően a megkeresett ismert vállalatok vagy thaiföldi hatóságok egyike sem szolgált az esetlegesen kizárandó termék vizsgálata szempontjából olyan releváns információval, amely lehetővé tenné a felülvizsgálat lefolytatását. A megkeresett ismert importőrök egyike sem jelentette az esetlegesen kizárandó termék Thaiföldről történő bármiféle behozatalát. A vizsgálat nem tárt fel semmi egyéb releváns információt, amely alapul szolgálhatna a termékkör felülvizsgálatának lefolytatását illetően.

| (10) | Mivel a kérelmező a Kínai Népköztársaságra nézve visszavonta felülvizsgálati kérelmét, és Thaiföldre vonatkozóan nem áll rendelkezésre további releváns információ, a felülvizsgálatot az alaprendelet 9. cikkének (2) bekezdése és 11. cikkének (5) bekezdése értelmében Thaiföldre nézve hivatalból meg kell szűntetni. |
| --- | --- |

(10)

Mivel a kérelmező a Kínai Népköztársaságra nézve visszavonta felülvizsgálati kérelmét, és Thaiföldre vonatkozóan nem áll rendelkezésre további releváns információ, a felülvizsgálatot az alaprendelet 9. cikkének (2) bekezdése és 11. cikkének (5) bekezdése értelmében Thaiföldre nézve hivatalból meg kell szűntetni.

| (11) | Az érdekelt feleket megfelelően tájékoztatták, és lehetőséget biztosítottak számukra észrevételeik megtételére. Az előírt határidőn belül nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(11)

Az érdekelt feleket megfelelően tájékoztatták, és lehetőséget biztosítottak számukra észrevételeik megtételére. Az előírt határidőn belül nem érkezett észrevétel.

| (12) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó egyes, menetes temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalával kapcsolatos részleges időközi felülvizsgálatot meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó egyes, menetes temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalával kapcsolatos részleges időközi felülvizsgálatot meg kell szüntetni.

| (13) | E határozat összhangban áll az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(13)

E határozat összhangban áll az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság a jelenleg az ex 7307 19 10 KN-kód (7307191010 TARIC-kód) alá sorolt egyes, menetes temperöntvény csőszerelvények és -illesztések, kivéve az ISO DIN-13 szerinti métermenettel rendelkező vágógyűrűs szerelvénytestek és a kerek, menetes, fedél nélküli, temperöntvény elágazó dobozok behozatalával kapcsolatos részleges időközi felülvizsgálatot megszűnteti.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  A Tanács 2013. május 13-i 430/2013/EU végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó menetelt temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint Indonézia tekintetében az eljárás megszüntetéséről (HL L 129., 2013.5.14., 1. o.).

2

(3)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból és Thaiföldről származó menetes temperöntvény csőszerelvények és -illesztések behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról, HL C 392., 2015.11.25., 14. o. és helyesbítés az eljárás megindításáról szóló értesítéshez (HL C 52., 2016.2.11., 27. o.).

3

---

Helyesbítések

| 2016.7.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 193/117 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 193/117

---

Helyesbítés a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről szóló 2009/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2016. május 27-i (EU) 2016/844 bizottsági irányelvhez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 141., 2016. május 28.
  )

Az 55. oldalon a 2009/45/EK irányelv mellékletére vonatkozó melléklet 2. pontjának h) alpontjában található 5.1.a) táblázat

szövege:

„5.1.a) táblázat

A szomszédos tereket elválasztó válaszfalak tűzállósága

| Terek | | (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vezérlőállások | (1) | A-0e | A-0 | 60 | A-0 | A-15 | A-60 | A-15 | A-60 | A-60 | * | A-60 |
| Folyosók | (2) | | Ce | B-0e | A-0e

  B-0e | B-0e | A-60 | A-15 | A-60 | A-15
  A-0d | * | A-30 |
| Lakóterek | (3) | | | Ce | A-0e

  B-0e | B-0e | A-60 | A-0 | A-0 | A-15
  A-0d | * | A-30
  A-0d |
| Lépcsőházak | (4) | | | | A-0e

  B-0e | A-0e

  B-0e | A-60 | A-0 | A-0 | A-15
  A-0d | * | A-30 |
| Kiszolgálóhelyiségek (kis tűzveszélyesség) | (5) | | | | | Ce | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-0 |
| A. kategóriájú gépterek: | (6) | | | | | | * | A-0 | A-0 | A-60 | * | A-60 |
| Egyéb gépterek | (7) | | | | | | | A-0b | A-0 | A-0 | * | A-0 |
| Rakterek | (8) | | | | | | | | * | A-0 | * | A-0 |
| Kiszolgálóhelyiségek (nagy tűzveszélyesség): | (9) | | | | | | | | | A-0b | * | A-30 |
| Szabad fedélzeti terek | (10) | | | | | | | | | | | A-0 |
| Speciális kategóriájú és ro-ro terek | (11) | | | | | | | | | | | A-30” |

Terek

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

Vezérlőállások

(1)

A-0e

A-0

60

A-0

A-15

A-60

A-15

A-60

A-60

*

A-60

Folyosók

(2)

Ce

B-0e

A-0e

B-0e

B-0e

A-60

A-15

A-60

A-15

A-0d

*

A-30

Lakóterek

(3)

Ce

A-0e

B-0e

B-0e

A-60

A-0

A-0

A-15

A-0d

*

A-30

A-0d

Lépcsőházak

(4)

A-0e

B-0e

A-0e

B-0e

A-60

A-0

A-0

A-15

A-0d

*

A-30

Kiszolgálóhelyiségek (kis tűzveszélyesség)

(5)

Ce

A-60

A-0

A-0

A-0

*

A-0

A. kategóriájú gépterek:

(6)

*

A-0

A-0

A-60

*

A-60

Egyéb gépterek

(7)

A-0b

A-0

A-0

*

A-0

Rakterek

(8)

*

A-0

*

A-0

Kiszolgálóhelyiségek (nagy tűzveszélyesség):

(9)

A-0b

*

A-30

Szabad fedélzeti terek

(10)

A-0

Speciális kategóriájú és ro-ro terek

(11)

A-30”

helyesen:

„5.1.a) táblázat

A szomszédos tereket elválasztó válaszfalak tűzállósága

| Terek | | (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vezérlőállások | (1) | A-0c | A-0 | A-60 | A-0 | A-15 | A-60 | A-15 | A-60 | A-60 | * | A-60 |
| Folyosók | (2) | | Ce | B-0e | A-0a

  B-0e | B-0e | A-60 | A-0 | A-0 | A-15
  A-0d | * | A-30 |
| Lakóterek | (3) | | | Ce | A-0a

  B-0e | B-0e | A-60 | A-0 | A-0 | A-15
  A-0d | * | A-30
  A-0d |
| Lépcsőházak | (4) | | | | A-0a

  B-0e | A-0a

  B-0e | A-60 | A-0 | A-0 | A-15
  A-0d | * | A-30 |
| Kiszolgálóhelyiségek (kis tűzveszélyesség) | (5) | | | | | Ce | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-0 |
| A. kategóriájú gépterek: | (6) | | | | | | * | A-0 | A-0 | A-60 | * | A-60 |
| Egyéb gépterek | (7) | | | | | | | A-0b | A-0 | A-0 | * | A-0 |
| Rakterek | (8) | | | | | | | | * | A-0 | * | A-0 |
| Kiszolgálóhelyiségek (nagy tűzveszélyesség): | (9) | | | | | | | | | A-0b | * | A-30 |
| Szabad fedélzeti terek | (10) | | | | | | | | | | | A-0 |
| Speciális kategóriájú terek | (11) | | | | | | | | | | | A-30” |

Terek

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

Vezérlőállások

(1)

A-0c

A-0

A-60

A-0

A-15

A-60

A-15

A-60

A-60

*

A-60

Folyosók

(2)

Ce

B-0e

A-0a

B-0e

B-0e

A-60

A-0

A-0

A-15

A-0d

*

A-30

Lakóterek

(3)

Ce

A-0a

B-0e

B-0e

A-60

A-0

A-0

A-15

A-0d

*

A-30

A-0d

Lépcsőházak

(4)

A-0a

B-0e

A-0a

B-0e

A-60

A-0

A-0

A-15

A-0d

*

A-30

Kiszolgálóhelyiségek (kis tűzveszélyesség)

(5)

Ce

A-60

A-0

A-0

A-0

*

A-0

A. kategóriájú gépterek:

(6)

*

A-0

A-0

A-60

*

A-60

Egyéb gépterek

(7)

A-0b

A-0

A-0

*

A-0

Rakterek

(8)

*

A-0

*

A-0

Kiszolgálóhelyiségek (nagy tűzveszélyesség):

(9)

A-0b

*

A-30

Szabad fedélzeti terek

(10)

A-0

Speciális kategóriájú terek

(11)

A-30”

Az 56. oldalon a 2009/45/EK irányelv mellékletére vonatkozó melléklet 2. pontjának i) alpontjában található 5.2.a) táblázat

szövege:

„5.2.a) táblázat

A szomszédos tereket elválasztó fedélzetek tűzállósága

| Terek lent ↓ | Terek → fent | (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vezérlőállások | (1) | A-0 | A-0 | A-0 | A-0 | A-0 | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-60 |
| Folyosók | (2) | A-0 | * | * | A-0 | * | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-30 |
| Lakóterek | (3) | A-60 | A-0 | * | A-0 | * | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-30
  A-0d |
| Lépcsőházak | (4) | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-0 | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-30 |
| Kiszolgálóhelyiségek (kis tűzveszélyesség) | (5) | A-15 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-0 |
| A. kategóriájú gépterek: | (6) | A-60 | A-60 | A-60 | A-60 | A-60 | * | A-60f | A-30 | A-60 | * | A-60 |
| Egyéb gépterek | (7) | A-15 | A-0 | A-0 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-0 | A-0 | * | A-0 |
| Rakterek | (8) | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-0 | * | A-0 |
| Kiszolgálóhelyiségek (nagy tűzveszélyesség): | (9) | A-60 | A-30
  A-0d | A-30
  A-0d | A-30
  A-0d | A-0 | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-30 |
| Szabad fedélzeti terek | (10) | * | * | * | * | * | * | * | * | * | — | A-0 |
| Speciális kategóriájú és ro-ro terek | (11) | A-60 | A-30 | A-30
  A-0d | A-30 | A-0 | A-60 | A-0 | A-0 | A-30 | A-0 | A-30” |

Terek lent ↓

Terek → fent

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

Vezérlőállások

(1)

A-0

A-0

A-0

A-0

A-0

A-60

A-0

A-0

A-0

*

A-60

Folyosók

(2)

A-0

*

*

A-0

*

A-60

A-0

A-0

A-0

*

A-30

Lakóterek

(3)

A-60

A-0

*

A-0

*

A-60

A-0

A-0

A-0

*

A-30

A-0d

Lépcsőházak

(4)

A-0

A-0

A-0

*

A-0

A-60

A-0

A-0

A-0

*

A-30

Kiszolgálóhelyiségek (kis tűzveszélyesség)

(5)

A-15

A-0

A-0

A-0

*

A-60

A-0

A-0

A-0

*

A-0

A. kategóriájú gépterek:

(6)

A-60

A-60

A-60

A-60

A-60

*

A-60f

A-30

A-60

*

A-60

Egyéb gépterek

(7)

A-15

A-0

A-0

A-0

A-0

A-0

*

A-0

A-0

*

A-0

Rakterek

(8)

A-60

A-0

A-0

A-0

A-0

A-0

A-0

*

A-0

*

A-0

Kiszolgálóhelyiségek (nagy tűzveszélyesség):

(9)

A-60

A-30

A-0d

A-30

A-0d

A-30

A-0d

A-0

A-60

A-0

A-0

A-0

*

A-30

Szabad fedélzeti terek

(10)

*

*

*

*

*

*

*

*

*

—

A-0

Speciális kategóriájú és ro-ro terek

(11)

A-60

A-30

A-30

A-0d

A-30

A-0

A-60

A-0

A-0

A-30

A-0

A-30”

helyesen:

„5.2.a) táblázat

A szomszédos tereket elválasztó fedélzetek tűzállósága

| Terek lent ↓ és fent→ | (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vezérlőállások | (1) | A-0 | A-0 | A-0 | A-0 | A-0 | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-60 |
| Folyosók | (2) | A-0 | * | * | A-0 | * | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-30 |
| Lakóterek | (3) | A-60 | A-0 | * | A-0 | * | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-30


  A-0d |
| Lépcsőházak | (4) | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-0 | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-30 |
| Kiszolgálóhelyiségek (kis tűzveszélyesség) | (5) | A-15 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-0 |
| A. kategóriájú gépterek: | (6) | A-60 | A-60 | A-60 | A-60 | A-60 | * | A-60f | A-30 | A-60 | * | A-60 |
| Egyéb gépterek | (7) | A-15 | A-0 | A-0 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-0 | A-0 | * | A-0 |
| Rakterek | (8) | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-0 | * | A-0 |
| Kiszolgálóhelyiségek (nagy tűzveszélyesség): | (9) | A-60 | A-30


  A-0d | A-30


  A-0d | A-30


  A-0d | A-0 | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-30 |
| Szabad fedélzeti terek | (10) | * | * | * | * | * | * | * | * | * | — | A-0 |
| Speciális kategóriájú terek | (11) | A-60 | A-30 | A-30


  A-0d | A-30 | A-0 | A-60 | A-0 | A-0 | A-30 | A-0 | A-30” |

Terek lent ↓ és fent→

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

Vezérlőállások

(1)

A-0

A-0

A-0

A-0

A-0

A-60

A-0

A-0

A-0

*

A-60

Folyosók

(2)

A-0

*

*

A-0

*

A-60

A-0

A-0

A-0

*

A-30

Lakóterek

(3)

A-60

A-0

*

A-0

*

A-60

A-0

A-0

A-0

*

A-30

A-0d

Lépcsőházak

(4)

A-0

A-0

A-0

*

A-0

A-60

A-0

A-0

A-0

*

A-30

Kiszolgálóhelyiségek (kis tűzveszélyesség)

(5)

A-15

A-0

A-0

A-0

*

A-60

A-0

A-0

A-0

*

A-0

A. kategóriájú gépterek:

(6)

A-60

A-60

A-60

A-60

A-60

*

A-60f

A-30

A-60

*

A-60

Egyéb gépterek

(7)

A-15

A-0

A-0

A-0

A-0

A-0

*

A-0

A-0

*

A-0

Rakterek

(8)

A-60

A-0

A-0

A-0

A-0

A-0

A-0

*

A-0

*

A-0

Kiszolgálóhelyiségek (nagy tűzveszélyesség):

(9)

A-60

A-30

A-0d

A-30

A-0d

A-30

A-0d

A-0

A-60

A-0

A-0

A-0

*

A-30

Szabad fedélzeti terek

(10)

*

*

*

*

*

*

*

*

*

—

A-0

Speciális kategóriájú terek

(11)

A-60

A-30

A-30

A-0d

A-30

A-0

A-60

A-0

A-0

A-30

A-0

A-30”

A 61. oldalon a melléklet 2. pontjának a 2009/45/EK irányelv I. melléklete 9a. szabályának 7. pontjára vonatkozó l) alpontjában

a következő szövegrész:

„7.   A több mint 36 utast szállító személyhajók mosodáinak szellőzőrendszerei

A (13) kategória alá eső mosodák és szárítóhelyiségek elszívócsatornáit a II-2/B/2.2. szabályban meghatározottak szerint fel kell szerelni a következőkkel:”

helyesen:

„7.   A több mint 36 utast szállító személyhajók mosodáinak szellőzőrendszerei

A (13) kategória alá eső mosodák és szárítóhelyiségek elszívócsatornáit a II-2/B/4.2.2. szabályban meghatározottak szerint fel kell szerelni a következőkkel:”

---