# Euroopa Liidu L 151/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 151 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik8. juuni 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 151

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik8. juuni 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2016/891, 6. juuni 2016, millega muudetakse määrust (EL) 2016/72 seoses teatavate kalapüügivõimalustega | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/892, 7. juuni 2016, millega pikendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 575/2013 ja (EL) nr 648/2012 ette nähtud üleminekuperioode seoses omavahendite nõuetega kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul (
  1
  ) | 4 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/893, 7. juuni 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 6 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2016/894, 12. mai 2016, milles esitatakse soovitus ajutise sisepiirikontrolli kehtestamise kohta erandjuhtudel, mis ohustavad Schengeni ala üldist toimimist | 8 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2016/891, 6. juuni 2016, millega muudetakse määrust (EL) 2016/72 seoses teatavate kalapüügivõimalustega

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/892, 7. juuni 2016, millega pikendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 575/2013 ja (EL) nr 648/2012 ette nähtud üleminekuperioode seoses omavahendite nõuetega kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul (
  1
  )

1

4

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/893, 7. juuni 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

6

OTSUSED

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2016/894, 12. mai 2016, milles esitatakse soovitus ajutise sisepiirikontrolli kehtestamise kohta erandjuhtudel, mis ohustavad Schengeni ala üldist toimimist

8

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 19. mai 2016. aasta rakendusmääruse (EL) 2016/780 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid) parandus ( ELT L 131, 20.5.2016 ) | 12 |

Parandused

*

Komisjoni 19. mai 2016. aasta rakendusmääruse (EL) 2016/780 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid) parandus ( ELT L 131, 20.5.2016 )

( ELT L 131, 20.5.2016 )

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 8.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 151/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 151/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2016/891,

6. juuni 2016,

millega muudetakse määrust (EL) 2016/72 seoses teatavate kalapüügivõimalustega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2016/72 (1) on määratud 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2016/72 (1) on määratud 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu.

| (2) | Tobiavarude püügi võimaluste haldamiseks ICESi IIa ja IIIa rajoonis ja ICESi IV alapiirkonnas on määruse (EL) 2016/72 IID lisas määratletud seitse majandamispiirkonda, kus kohaldatakse konkreetseid püügi piirnorme. |
| --- | --- |

(2)

Tobiavarude püügi võimaluste haldamiseks ICESi IIa ja IIIa rajoonis ja ICESi IV alapiirkonnas on määruse (EL) 2016/72 IID lisas määratletud seitse majandamispiirkonda, kus kohaldatakse konkreetseid püügi piirnorme.

| (3) | Vastavalt määrusele (EL) 2016/72, mida on muudetud nõukogu määrusega (EL) 2016/458, (2) on ICESi IIa ja IIIa rajooni ja ICESi IV alapiirkonna liidu vetes tobia lubatud kogupüügiks (TAC) määratud 87 219 tonni, samal ajal kui majandamispiirkonnas 1 oli tobiapüügi piirnormiks määratud 13 000 tonni, et võimaldada Taanil teha reaalajas jälgimist parema ülevaate saamiseks kalavaru tegelikust suurusest vastavalt eritaotlusel põhinevatele ICESi nõuannetele. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määrusele (EL) 2016/72, mida on muudetud nõukogu määrusega (EL) 2016/458, (2) on ICESi IIa ja IIIa rajooni ja ICESi IV alapiirkonna liidu vetes tobia lubatud kogupüügiks (TAC) määratud 87 219 tonni, samal ajal kui majandamispiirkonnas 1 oli tobiapüügi piirnormiks määratud 13 000 tonni, et võimaldada Taanil teha reaalajas jälgimist parema ülevaate saamiseks kalavaru tegelikust suurusest vastavalt eritaotlusel põhinevatele ICESi nõuannetele.

| (4) | Kalavaru reaalajas jälgimise tulemuste analüüsist selgub, et majandamispiirkonnas 1 oleks tulnud tobiapüügi piirnormiks jätta 5 000 tonni, nagu ICES algselt sellele piirkonnale oli soovitanud. |
| --- | --- |

(4)

Kalavaru reaalajas jälgimise tulemuste analüüsist selgub, et majandamispiirkonnas 1 oleks tulnud tobiapüügi piirnormiks jätta 5 000 tonni, nagu ICES algselt sellele piirkonnale oli soovitanud.

| (5) | Sellest tulenevalt tuleks lubatud kogupüüki vähendada 8 000 tonni võrra. Tuginedes Taani kohustusele enne määruse (EL) 2016/458 vastuvõtmist, tuleks nimetatud vähendamist rakendada Taani alamkvoodile majandamispiirkonnas 3. Nimetatud vähendamine on ajutine lahendus, pidades silmas ICESi teaduslikus nõuandes osutatud tobiapüügivõimaluste ootamatut olulist vähenemist ja asjaomaste liikmesriikide poolt võetud konkreetseid kohustusi. See vähendamine ei piira suhtelisel stabiilsusel põhinevat jaotust ega loo pretsedenti tulevastele juhtumitele. |
| --- | --- |

(5)

Sellest tulenevalt tuleks lubatud kogupüüki vähendada 8 000 tonni võrra. Tuginedes Taani kohustusele enne määruse (EL) 2016/458 vastuvõtmist, tuleks nimetatud vähendamist rakendada Taani alamkvoodile majandamispiirkonnas 3. Nimetatud vähendamine on ajutine lahendus, pidades silmas ICESi teaduslikus nõuandes osutatud tobiapüügivõimaluste ootamatut olulist vähenemist ja asjaomaste liikmesriikide poolt võetud konkreetseid kohustusi. See vähendamine ei piira suhtelisel stabiilsusel põhinevat jaotust ega loo pretsedenti tulevastele juhtumitele.

| (6) | Anšoovise kudekarja biomass ja juurdekasv Biskaia lahes on ajalooliste aegridade lõikes üks suuremaid, võimaldades seega kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) majandamisstrateegia 2014. aasta hinnangu kohaselt suuremat ennetuslikku lubatud kogupüüki 2016. aastal. |
| --- | --- |

(6)

Anšoovise kudekarja biomass ja juurdekasv Biskaia lahes on ajalooliste aegridade lõikes üks suuremaid, võimaldades seega kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) majandamisstrateegia 2014. aasta hinnangu kohaselt suuremat ennetuslikku lubatud kogupüüki 2016. aastal.

| (7) | Seetõttu tuleks määrust (EL) 2016/72 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleks määrust (EL) 2016/72 vastavalt muuta.

| (8) | Kuna püügi piirnormide muutmine avaldab mõju majandustegevusele ja liidu kalalaevade kalapüügihooaja kavandamisele, peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist. |
| --- | --- |

(8)

Kuna püügi piirnormide muutmine avaldab mõju majandustegevusele ja liidu kalalaevade kalapüügihooaja kavandamisele, peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist.

| (9) | Määruses (EL) 2016/72 kehtestatud püügi piirnorme kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016. Käesoleva määruse sätted, mis käsitlevad püügi piirnorme, peaksid seetõttu samuti kohalduma alates kõnealusest kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid, kuna asjaomased püügivõimalused ei ole veel ammendatud, |
| --- | --- |

(9)

Määruses (EL) 2016/72 kehtestatud püügi piirnorme kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016. Käesoleva määruse sätted, mis käsitlevad püügi piirnorme, peaksid seetõttu samuti kohalduma alates kõnealusest kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid, kuna asjaomased püügivõimalused ei ole veel ammendatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2016/72 IA lisas:

| a) | asendatakse tabel, milles on tobiapüügivõimalused IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes, järgmisega:













  „Liik: | Tobias

  Ammodytes spp. | Püügipiirkond: | IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Taani | 74 273  (4) | | |
| Ühendkuningriik | 1 799  (4) | | |
| Saksamaa | 126 (4) | | |
| Rootsi | 3 021  (4) | | |
| Liit | 79 219 | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 79 219 | | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4 |
| Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes IID lisas määratletud tobiavarude majandamispiirkondades:















  Püügipiirkond:
  tobiavarude majandamispiirkonna liidu veed |
| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| | (SAN/234_1) | (SAN/234_2) | (SAN/234_3) | (SAN/234_4) | (SAN/234_5) | (SAN/234_6) | (SAN/234_7) |
| Taani | 12 263 | 4 717 | 51 428 | 5 659 | 0 | 206 | 0 |
| Ühendkuningriik | 268 | 103 | 1 299 | 124 | 0 | 5 | 0 |
| Saksamaa | 19 | 7 | 91 | 9 | 0 | 0 | 0 |
| Rootsi | 450 | 173 | 2 182 | 208 | 0 | 8 | 0 |
| Liit | 13 000 | 5 000 | 55 000 | 6 000 | 0 | 219 | 0 |
| Kokku | 13 000 | 5 000 | 55 000 | 6 000 | 0 | 219 | 0“; |

a)

asendatakse tabel, milles on tobiapüügivõimalused IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu vetes, järgmisega:

„Liik:

Tobias

Ammodytes spp.

Püügipiirkond:

IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna liidu veed (3)

Taani

74 273  (4)

Ühendkuningriik

1 799  (4)

Saksamaa

126 (4)

Rootsi

3 021  (4)

Liit

79 219

Lubatud kogupüük (TAC)

79 219

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4

Eritingimus: eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes IID lisas määratletud tobiavarude majandamispiirkondades:

Püügipiirkond:

1

2

3

4

5

6

7

(SAN/234_1)

(SAN/234_2)

(SAN/234_3)

(SAN/234_4)

(SAN/234_5)

(SAN/234_6)

(SAN/234_7)

Taani

12 263

4 717

51 428

5 659

0

206

0

Ühendkuningriik

268

103

1 299

124

0

5

0

Saksamaa

19

7

91

9

0

0

0

Rootsi

450

173

2 182

208

0

8

0

Liit

13 000

5 000

55 000

6 000

0

219

0

Kokku

13 000

5 000

55 000

6 000

0

219

0“;

| b) | asendatakse tabel, milles on anšoovisepüügivõimalused VIII püügipiirkonnas, järgmisega:










  „Liik: | Anšoovis

  Engraulis encrasicolus | Püügipiirkond: | VIII
  (ANE/08.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 29 700 | | |
| Prantsusmaa | 3 300 | | |
| Liit | 33 000 | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | 33 000 . | | Analüütiline TAC“ |

b)

asendatakse tabel, milles on anšoovisepüügivõimalused VIII püügipiirkonnas, järgmisega:

„Liik:

Anšoovis

Engraulis encrasicolus

Püügipiirkond:

VIII

(ANE/08.)

Hispaania

29 700

Prantsusmaa

3 300

Liit

33 000

Lubatud kogupüük (TAC)

33 000 .

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 6. juuni 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

H. G. J. KAMP

---

(1)  Nõukogu 22. jaanuari 2016. aasta määrus (EL) 2016/72, millega määratakse 2016. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning millega muudetakse määrust (EL) 2015/104 (ELT L 22, 28.1.2016, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 30. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/458, millega muudetakse määrust (EL) 2016/72 seoses teatavate kalapüügivõimalustega (ELT L 80, 31.3.2016, lk 1).

2

(3)  Välja arvatud kuue meremiili ulatuses Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle'i ja Foula lähedal asuvad veed.

3

(4)  Ilma et see piiraks lossimiskohustuse kohaldamist, võib hariliku soomuslesta, merlangi ja hariliku makrelli püügi arvestada maha kuni 2 % kvoodist (OT1/*2A3A4), tingimusel et nimetatud liikide püük ja kaaspüük ei ületa 9 % kõnealusest tobiate kogukvoodist, arvestatuna määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 8 kohaselt.

4

---

| 8.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 151/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 151/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/892,

7. juuni 2016,

millega pikendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 575/2013 ja (EL) nr 648/2012 ette nähtud üleminekuperioode seoses omavahendite nõuetega kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 497 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et hoida ära häireid rahvusvahelistel finantsturgudel ning mitte karistada krediidiasutusi ja investeerimisühinguid rangemate omavahendite nõuete kehtestamisega olemasolevatele kesksetele vastaspooltele nõuetele vastava keskse vastaspoolena tegutsemiseks loa andmise või sellena tunnustamise protsessi ajal, on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 497 lõigetega 1 ja 2 ette nähtud üleminekuperiood, mille jooksul krediidiasutused või investeerimisühingud võivad kõiki keskseid vastaspooli, kellega liidus asutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud kliirivad tehinguid, käsitada nõuetele vastavate kesksete vastaspooltena. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et hoida ära häireid rahvusvahelistel finantsturgudel ning mitte karistada krediidiasutusi ja investeerimisühinguid rangemate omavahendite nõuete kehtestamisega olemasolevatele kesksetele vastaspooltele nõuetele vastava keskse vastaspoolena tegutsemiseks loa andmise või sellena tunnustamise protsessi ajal, on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 497 lõigetega 1 ja 2 ette nähtud üleminekuperiood, mille jooksul krediidiasutused või investeerimisühingud võivad kõiki keskseid vastaspooli, kellega liidus asutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud kliirivad tehinguid, käsitada nõuetele vastavate kesksete vastaspooltena.

| (2) | Määrusega (EL) nr 575/2013 muudeti ka määrust (EL) nr 648/2012 (2) seoses teatavate sisenditega, mida kasutatakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute omavahendite nõuete arvutamiseks kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul. Sellest tulenevalt on määruse (EL) nr 648/2012 artikli 89 lõikega 5a ette nähtud, et teatavad kesksed vastaspooled edastavad piiratud ajavahemiku jooksul teavet oma kliirivatelt liikmetelt saadud alustamise tagatise kogusumma kohta. Kõnealune üleminekuperiood vastab määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 497 sätestatud üleminekuperioodile. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) nr 575/2013 muudeti ka määrust (EL) nr 648/2012 (2) seoses teatavate sisenditega, mida kasutatakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute omavahendite nõuete arvutamiseks kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul. Sellest tulenevalt on määruse (EL) nr 648/2012 artikli 89 lõikega 5a ette nähtud, et teatavad kesksed vastaspooled edastavad piiratud ajavahemiku jooksul teavet oma kliirivatelt liikmetelt saadud alustamise tagatise kogusumma kohta. Kõnealune üleminekuperiood vastab määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 497 sätestatud üleminekuperioodile.

| (3) | Mõlemad üleminekuperioodid pidid lõppema 15. juunil 2014. |
| --- | --- |

(3)

Mõlemad üleminekuperioodid pidid lõppema 15. juunil 2014.

| (4) | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 497 lõikega 3 on antud komisjonile õigus võtta vastu rakendusakt, et pikendada omavahendite nõuetega seotud üleminekuperioodi erakorralises olukorras kuue kuu võrra. Kõnealust ajapikendust tuleks kohaldada ka määruse (EL) nr 648/2012 artikli 89 lõikes 5a sätestatud tähtaegade suhtes. Kõnealuseid üleminekuperioode pikendati komisjoni rakendusmäärustega (EL) nr 591/2014, (3) (EL) nr 1317/2014, (4) (EL) 2015/880 (5) ja (EL) 2015/2326 (6)15. juunini 2016. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 497 lõikega 3 on antud komisjonile õigus võtta vastu rakendusakt, et pikendada omavahendite nõuetega seotud üleminekuperioodi erakorralises olukorras kuue kuu võrra. Kõnealust ajapikendust tuleks kohaldada ka määruse (EL) nr 648/2012 artikli 89 lõikes 5a sätestatud tähtaegade suhtes. Kõnealuseid üleminekuperioode pikendati komisjoni rakendusmäärustega (EL) nr 591/2014, (3) (EL) nr 1317/2014, (4) (EL) 2015/880 (5) ja (EL) 2015/2326 (6)15. juunini 2016.

| (5) | Olemasolevatele liidus asutatud kesksetele vastaspooltele loa andmise protsess on käimas, kuid ei jõua 15. juuniks 2016 lõpule. Kaks liidus asutatud keskset vastaspoolt on endiselt loa ootel. Üleminekuperioodi pikendamata jätmine tähendaks liidus asutatud krediidiasutustele ja investeerimisühingutele, kellel on nende kahe keskse vastaspoole vastu nõuded, nimetatud nõuetest tulenevate omavahendite nõuete märkimisväärset suurenemist. Kuigi selline suurenemine võib olla üksnes ajutine, võib see tingida nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute loobumise otsesest osalemisest kõnealustes kesksetes vastaspooltes või, vähemalt ajutiselt, nende krediidiasutuste või investeerimisühingute klientidele kliirimisteenuste osutamise katkestamist, põhjustades seega häireid turgudel, kus kõnealused kesksed vastaspooled tegutsevad, ja potentsiaalselt ka kogu liidu turgudel. |
| --- | --- |

(5)

Olemasolevatele liidus asutatud kesksetele vastaspooltele loa andmise protsess on käimas, kuid ei jõua 15. juuniks 2016 lõpule. Kaks liidus asutatud keskset vastaspoolt on endiselt loa ootel. Üleminekuperioodi pikendamata jätmine tähendaks liidus asutatud krediidiasutustele ja investeerimisühingutele, kellel on nende kahe keskse vastaspoole vastu nõuded, nimetatud nõuetest tulenevate omavahendite nõuete märkimisväärset suurenemist. Kuigi selline suurenemine võib olla üksnes ajutine, võib see tingida nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute loobumise otsesest osalemisest kõnealustes kesksetes vastaspooltes või, vähemalt ajutiselt, nende krediidiasutuste või investeerimisühingute klientidele kliirimisteenuste osutamise katkestamist, põhjustades seega häireid turgudel, kus kõnealused kesksed vastaspooled tegutsevad, ja potentsiaalselt ka kogu liidu turgudel.

| (6) | Mis puudutab kolmandates riikides asutatud keskseid vastaspooli, kes on siiani tunnustamist taotlenud, siis Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on juba tunnustanud 17 keskset vastaspoolt. Neist kesksetest vastaspooltest kuut, asukohaga Kanadas, Mehhikos, Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Šveitsis, tunnustati pärast rakendusmääruse (EL) 2015/2326 vastuvõtmist. Lisaks võidakse Lõuna-Korea ja Ameerika Ühendriikide keskseid vastaspooli tunnustada vastavalt komisjoni rakendusotsuste (EL) 2015/2038 (7) ja (EL) 2016/377 (8) alusel. Aga ülejäänud kolmandates riikides asutatud kesksed vastaspooled on endiselt tunnustamise ootel ja tunnustamise protsessiga ei jõuta lõpule 15. juuniks 2016. Juhul kui ülejäänud kesksete vastaspoolte vastu nõudeid omavatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele kehtivat üleminekuperioodi ei pikendata, võib nende kesksete vastaspoolte teenindatavate turgude tegevus olla tõsiselt häiritud samadel põhjustel nagu üleminekuperioodi pikendamata jätmise korral liidus asutatud kesksete vastaspoolte puhul. |
| --- | --- |

(6)

Mis puudutab kolmandates riikides asutatud keskseid vastaspooli, kes on siiani tunnustamist taotlenud, siis Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on juba tunnustanud 17 keskset vastaspoolt. Neist kesksetest vastaspooltest kuut, asukohaga Kanadas, Mehhikos, Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Šveitsis, tunnustati pärast rakendusmääruse (EL) 2015/2326 vastuvõtmist. Lisaks võidakse Lõuna-Korea ja Ameerika Ühendriikide keskseid vastaspooli tunnustada vastavalt komisjoni rakendusotsuste (EL) 2015/2038 (7) ja (EL) 2016/377 (8) alusel. Aga ülejäänud kolmandates riikides asutatud kesksed vastaspooled on endiselt tunnustamise ootel ja tunnustamise protsessiga ei jõuta lõpule 15. juuniks 2016. Juhul kui ülejäänud kesksete vastaspoolte vastu nõudeid omavatele krediidiasutustele ja investeerimisühingutele kehtivat üleminekuperioodi ei pikendata, võib nende kesksete vastaspoolte teenindatavate turgude tegevus olla tõsiselt häiritud samadel põhjustel nagu üleminekuperioodi pikendamata jätmise korral liidus asutatud kesksete vastaspoolte puhul.

| (7) | Seepärast jääks ka pärast rakendusmäärusega (EL) 2015/2326 ette nähtud üleminekuperioodi lõppemist alles vajadus hoida ära häireid liidu sees ja väljaspool seda asuvatel finantsturgudel, mis tingis varem määruse (EL) nr 575/2013 artikli 497 lõigetes 1 ja 2 sätestatud üleminekuperioodi pikendamise kolmandates riikides asutatud kesksete vastaspoolte puhul. Üleminekuperioodi uus pikendamine peaks võimaldama liidus asutatud krediidiasutustel ja investeerimisühingutel (või nende väljaspool liitu asutatud tütarettevõtjatel) vältida omavahendite nõuete märkimisväärset suurenemist tulenevalt sellest, et kesksetele vastaspooltele (kes pakuksid realistlikul ja kättesaadaval viisil spetsiifilisi kliirimisteenuseid, mida liidus asutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud või nende väljaspool liitu asutatud tütarettevõtjad vajavad) loa andmise või tunnustamise protsess ei ole lõpule jõudnud. Seepärast on asjakohane üleminekuperioode pikendada veel kuue kuu võrra. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast jääks ka pärast rakendusmäärusega (EL) 2015/2326 ette nähtud üleminekuperioodi lõppemist alles vajadus hoida ära häireid liidu sees ja väljaspool seda asuvatel finantsturgudel, mis tingis varem määruse (EL) nr 575/2013 artikli 497 lõigetes 1 ja 2 sätestatud üleminekuperioodi pikendamise kolmandates riikides asutatud kesksete vastaspoolte puhul. Üleminekuperioodi uus pikendamine peaks võimaldama liidus asutatud krediidiasutustel ja investeerimisühingutel (või nende väljaspool liitu asutatud tütarettevõtjatel) vältida omavahendite nõuete märkimisväärset suurenemist tulenevalt sellest, et kesksetele vastaspooltele (kes pakuksid realistlikul ja kättesaadaval viisil spetsiifilisi kliirimisteenuseid, mida liidus asutatud krediidiasutused ja investeerimisühingud või nende väljaspool liitu asutatud tütarettevõtjad vajavad) loa andmise või tunnustamise protsess ei ole lõpule jõudnud. Seepärast on asjakohane üleminekuperioode pikendada veel kuue kuu võrra.

| (8) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa panganduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa panganduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 497 lõigetes1 ja 2 ning määruse (EL) nr 648/2012 artikli 89 lõike 5a esimeses ja teises lõigus osutatud 15-kuulisi perioode, mida on juba rakendusmääruse (EL) nr 591/2014 artikli 1, rakendusmääruse (EL) nr 1317/2014 artikli 1, rakendusmääruse (EL) 2015/880 artikli 1 ja rakendusmääruse (EL) 2015/2326 artikli 1 kohaselt pikendatud, pikendatakse veel kuue kuu võrra ehk 15. detsembrini 2016.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. juuni 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 3. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 591/2014, millega pikendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 575/2013 ja (EL) nr 648/2012 ette nähtud üleminekuperioode seoses omavahendite nõuetega kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul (ELT L 165, 4.6.2014, lk 31).

3

(4)  Komisjoni 11. detsembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1317/2014, millega pikendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 575/2013 ja (EL) nr 648/2012 ette nähtud üleminekuperioode seoses omavahendite nõuetega kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul (ELT L 355, 12.12.2014, lk 6).

4

(5)  Komisjoni 4. juuni 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/880, millega pikendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 575/2013 ja (EL) nr 648/2012 ette nähtud üleminekuperioode seoses omavahendite nõuetega kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul (ELT L 143, 9.6.2015, lk 7).

5

(6)  Komisjoni 11. detsembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2326, millega pikendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) nr 575/2013 ja (EL) nr 648/2012 ette nähtud üleminekuperioode seoses omavahendite nõuetega kesksete vastaspoolte vastu olevate nõuete puhul (ELT L 328, 12.12.2015, lk 108)

6

(7)  Komisjoni 13. novembri 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/2038 keskseid vastaspooli käsitleva Korea Vabariigi õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta) nõuetega (ELT L 298, 14.11.2015, lk 25).

7

(8)  Komisjoni 15. märtsi 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/377 selliseid keskseid vastaspooli käsitleva Ameerika Ühendriikide õigusraamistiku samaväärsuse kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 nõuetega, millele on andnud tegevusloa ja mille üle teeb järelevalvet Commodity Futures Trading Commission (ELT L 70, 16.3.2016, lk 32).

8

---

| 8.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 151/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 151/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/893,

7. juuni 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. juuni 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 259,4 |
| MA | 124,3 |
| TR | 66,0 |
| ZZ | 149,9 |
| 0709 93 10 | TR | 140,4 |
| ZZ | 140,4 |
| 0805 50 10 | AR | 173,4 |
| IL | 134,0 |
| MA | 160,2 |
| TR | 75,0 |
| ZA | 179,5 |
| ZZ | 144,4 |
| 0808 10 80 | AR | 121,1 |
| BR | 114,8 |
| CL | 126,5 |
| CN | 102,3 |
| NZ | 144,9 |
| PE | 111,0 |
| US | 152,4 |
| UY | 107,2 |
| ZA | 115,8 |
| ZZ | 121,8 |
| 0809 10 00 | TR | 256,6 |
| ZZ | 256,6 |
| 0809 29 00 | TR | 550,9 |
| US | 721,3 |
| ZZ | 636,1 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

259,4

MA

124,3

TR

66,0

ZZ

149,9

0709 93 10

TR

140,4

ZZ

140,4

0805 50 10

AR

173,4

IL

134,0

MA

160,2

TR

75,0

ZA

179,5

ZZ

144,4

0808 10 80

AR

121,1

BR

114,8

CL

126,5

CN

102,3

NZ

144,9

PE

111,0

US

152,4

UY

107,2

ZA

115,8

ZZ

121,8

0809 10 00

TR

256,6

ZZ

256,6

0809 29 00

TR

550,9

US

721,3

ZZ

636,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

OTSUSED

| 8.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 151/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 151/8

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/894,

12. mai 2016,

milles esitatakse soovitus ajutise sisepiirikontrolli kehtestamise kohta erandjuhtudel, mis ohustavad Schengeni ala üldist toimimist

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/399, mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad), (1) eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast segarändevoogude järsku suurenemist alates 2015. aastast seisab EL silmitsi seninägematu rände- ja põgenikekriisiga. See on tekitanud suuri raskusi tõhusa välispiirikontrolli tagamisel kooskõlas Schengeni acquis'ga ning saabuvate rändajate vastuvõtmisel ja nende menetlemisel. Selle kriisi käigus on ilmnenud ka laiemad struktuursed puudused liidu välispiiride kaitse korralduses. |
| --- | --- |

(1)

Pärast segarändevoogude järsku suurenemist alates 2015. aastast seisab EL silmitsi seninägematu rände- ja põgenikekriisiga. See on tekitanud suuri raskusi tõhusa välispiirikontrolli tagamisel kooskõlas Schengeni acquis'ga ning saabuvate rändajate vastuvõtmisel ja nende menetlemisel. Selle kriisi käigus on ilmnenud ka laiemad struktuursed puudused liidu välispiiride kaitse korralduses.

| (2) | Kreeka Vabariik on peamiselt oma geograafilise asukoha tõttu neist arengusuundadest eriti mõjutatud ning Egeuse mere saartele saabuvate rändajate arv on järsult suurenenud. |
| --- | --- |

(2)

Kreeka Vabariik on peamiselt oma geograafilise asukoha tõttu neist arengusuundadest eriti mõjutatud ning Egeuse mere saartele saabuvate rändajate arv on järsult suurenenud.

| (3) | Kooskõlas nõukogu määrusega (EL) nr 1053/2013 (2) ja 2015. aasta hindamisprogrammiga (3) toimus 10.–13. novembril 2015 etteteatamata kohapealne kontrollkäik, et hinnata, kuidas rakendab Kreeka Vabariik Schengeni acquis'd välispiiri haldamise valdkonnas Kreeka ja Türgi vahelisel maismaapiiril (Orestiada, Fylakio, Kastanies, Nea Vyssa) ning merepiiril (Chiose ja Samose saar). |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas nõukogu määrusega (EL) nr 1053/2013 (2) ja 2015. aasta hindamisprogrammiga (3) toimus 10.–13. novembril 2015 etteteatamata kohapealne kontrollkäik, et hinnata, kuidas rakendab Kreeka Vabariik Schengeni acquis'd välispiiri haldamise valdkonnas Kreeka ja Türgi vahelisel maismaapiiril (Orestiada, Fylakio, Kastanies, Nea Vyssa) ning merepiiril (Chiose ja Samose saar).

| (4) | Komisjon võttis 2. veebruaril 2016 vastu rakendusotsuse, millega koostati Kreeka Vabariigis välispiiri haldamise valdkonnas Schengeni acquis' rakendamise aruanne, (4) milles järeldati, et välispiirikontrolli läbiviimises on tõsiseid puudusi, mille Kreeka ametiasutused peavad kõrvaldama. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon võttis 2. veebruaril 2016 vastu rakendusotsuse, millega koostati Kreeka Vabariigis välispiiri haldamise valdkonnas Schengeni acquis' rakendamise aruanne, (4) milles järeldati, et välispiirikontrolli läbiviimises on tõsiseid puudusi, mille Kreeka ametiasutused peavad kõrvaldama.

| (5) | Nõukogu võttis 12. veebruaril 2016 vastu soovitused hindamise käigus kindlaks tehtud tõsiste puuduste kõrvaldamise kohta ja määras kindlaks nende soovituste rakendamise prioriteedid. Kreeka ametiasutused peaksid võtma asjakohaseid meetmeid, millega tagada, et kõigil Kreeka välispiiridel toimub välispiirikontroll ja see viiakse vastavusse Schengeni acquis'ga, et mitte seada ohtu Schengeni ala toimimist. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 12. veebruaril 2016 vastu soovitused hindamise käigus kindlaks tehtud tõsiste puuduste kõrvaldamise kohta ja määras kindlaks nende soovituste rakendamise prioriteedid. Kreeka ametiasutused peaksid võtma asjakohaseid meetmeid, millega tagada, et kõigil Kreeka välispiiridel toimub välispiirikontroll ja see viiakse vastavusse Schengeni acquis'ga, et mitte seada ohtu Schengeni ala toimimist.

| (6) | Komisjon võttis 24. veebruaril 2016 vastu soovitused erimeetmete kohta, mis Kreeka Vabariigil tuleb võtta pärast 2. veebruari 2016. aasta hindamisaruannet, et tagada nõukogu 12. veebruari 2016. aasta soovituste järgimine. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon võttis 24. veebruaril 2016 vastu soovitused erimeetmete kohta, mis Kreeka Vabariigil tuleb võtta pärast 2. veebruari 2016. aasta hindamisaruannet, et tagada nõukogu 12. veebruari 2016. aasta soovituste järgimine.

| (7) | Kreeka Vabariik teatas 12. märtsil 2016 tegevuskavast hindamisaruandes tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks, mida oli nimetatud nõukogu soovitustes. Komisjon esitas 12. aprillil 2016 nõukogule hinnangu tegevuskava piisavuse kohta. Komisjon leidis, et kuigi Kreeka on teinud märkimisväärseid edusamme, on tegevuskava vaja hindamisaruandes kindlaks määratud puuduste piisavaks ja terviklikuks kõrvaldamiseks veelgi täiustada. Ta palus Kreekal tegevuskava täiendada ja selgitada 26. aprilliks. |
| --- | --- |

(7)

Kreeka Vabariik teatas 12. märtsil 2016 tegevuskavast hindamisaruandes tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks, mida oli nimetatud nõukogu soovitustes. Komisjon esitas 12. aprillil 2016 nõukogule hinnangu tegevuskava piisavuse kohta. Komisjon leidis, et kuigi Kreeka on teinud märkimisväärseid edusamme, on tegevuskava vaja hindamisaruandes kindlaks määratud puuduste piisavaks ja terviklikuks kõrvaldamiseks veelgi täiustada. Ta palus Kreekal tegevuskava täiendada ja selgitada 26. aprilliks.

| (8) | Kreeka Vabariik esitas 26. aprillil 2016 komisjonile tegevuskava nõutud täiendused ja selgitused. Kreeka Vabariik esitas komisjonile 29. aprillil 2016 tegevuskava rakendamist käsitleva aruande kooskõlas määruse (EL) nr 1053/2013 artikli 16 lõikega 4. |
| --- | --- |

(8)

Kreeka Vabariik esitas 26. aprillil 2016 komisjonile tegevuskava nõutud täiendused ja selgitused. Kreeka Vabariik esitas komisjonile 29. aprillil 2016 tegevuskava rakendamist käsitleva aruande kooskõlas määruse (EL) nr 1053/2013 artikli 16 lõikega 4.

| (9) | Kooskõlas määrusega (EL) nr 1053/2013 ja 2016. aasta hindamisprogrammiga toimus 10.–16. aprillil 2016 Kreekas etteteatamata kohapealne kontrollkäik (5). |
| --- | --- |

(9)

Kooskõlas määrusega (EL) nr 1053/2013 ja 2016. aasta hindamisprogrammiga toimus 10.–16. aprillil 2016 Kreekas etteteatamata kohapealne kontrollkäik (5).

| (10) | Euroopa Liitu alates 2015. aastast saabunud rändajate rekordarv ja 2015. aasta novembris toimunud hindamise käigus kindlaks tehtud puudused liidu välispiiri teatavates lõikudes on põhjustanud suure teisese rände, mis ohustab mitmes liikmesriigis tõsiselt avalikku korda või sisejulgeolekut. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Liitu alates 2015. aastast saabunud rändajate rekordarv ja 2015. aasta novembris toimunud hindamise käigus kindlaks tehtud puudused liidu välispiiri teatavates lõikudes on põhjustanud suure teisese rände, mis ohustab mitmes liikmesriigis tõsiselt avalikku korda või sisejulgeolekut.

| (11) | Praegu teevad viis Schengeni riiki (Austria, Saksamaa, Taani, Rootsi ja Norra) sisepiiridel piirikontrolli tulenevalt avalikule korrale või sisejulgeolekule avalduvast tõsisest ohust, mille on põhjustanud tõsistest välispiirikontrolli puudustest tulenev ebaseaduslike rändajate teisene ränne. Sisepiiridel kontrolli taaskehtestamine võimaldab Schengeni piirieeskirju järgides adekvaatselt reageerida kindlaks tehtud ohule, mis ähvardab sisejulgeolekut ja avalikku korda, ning see meede on vajalik ja seda loetakse proportsionaalseks.
  Komisjon esitas 23. oktoobril 2015 arvamuse Saksamaa ja Austria poolt taaskehtestatud sisepiirikontrolli vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta (6) ning tegi selles järelduse, et kontrolli taaskehtestamine ja selle pikendamine oli kooskõlas Schengeni piirieeskirjadega. |
| --- | --- |

(11)

Praegu teevad viis Schengeni riiki (Austria, Saksamaa, Taani, Rootsi ja Norra) sisepiiridel piirikontrolli tulenevalt avalikule korrale või sisejulgeolekule avalduvast tõsisest ohust, mille on põhjustanud tõsistest välispiirikontrolli puudustest tulenev ebaseaduslike rändajate teisene ränne. Sisepiiridel kontrolli taaskehtestamine võimaldab Schengeni piirieeskirju järgides adekvaatselt reageerida kindlaks tehtud ohule, mis ähvardab sisejulgeolekut ja avalikku korda, ning see meede on vajalik ja seda loetakse proportsionaalseks.

Komisjon esitas 23. oktoobril 2015 arvamuse Saksamaa ja Austria poolt taaskehtestatud sisepiirikontrolli vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta (6) ning tegi selles järelduse, et kontrolli taaskehtestamine ja selle pikendamine oli kooskõlas Schengeni piirieeskirjadega.

| (12) | Komisjon mainis tegevuskavas „Tagasi Schengeni juurde“, (7) et juhul, kui rändesurve ja välispiirikontrolli tõsised puudused püsivad ka pärast 12. maid 2016, siis on vaja esitada nõukogule Schengeni piirieeskirjade artikli 29 lõike 2 kohane ettepanek, milles soovitatakse vastu võtta ühtne liidu lähenemisviis sisepiirikontrolli küsimustes seniks, kuni välispiirikontrolli struktuurseid puudusi on vähendatud või kuni need on kõrvaldatud. Teatises on esitatud abinõud, mida tuleb võtta Schengeni ala normaalse toimimise taastamiseks hiljemalt 2016. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon mainis tegevuskavas „Tagasi Schengeni juurde“, (7) et juhul, kui rändesurve ja välispiirikontrolli tõsised puudused püsivad ka pärast 12. maid 2016, siis on vaja esitada nõukogule Schengeni piirieeskirjade artikli 29 lõike 2 kohane ettepanek, milles soovitatakse vastu võtta ühtne liidu lähenemisviis sisepiirikontrolli küsimustes seniks, kuni välispiirikontrolli struktuurseid puudusi on vähendatud või kuni need on kõrvaldatud. Teatises on esitatud abinõud, mida tuleb võtta Schengeni ala normaalse toimimise taastamiseks hiljemalt 2016. aasta lõpuks.

| (13) | Kreeka Vabariik on teinud märkimisväärseid edusamme paljude 2015. aasta novembris kindlaks tehtud tõsiste välispiirihalduse puuduste kõrvaldamisel. Lisaks on ELi ja Türgi 18. märtsi 2016. aasta avalduse (8) esialgse rakendamise ning Frontexi ja NATO käimasolevate operatsioonide tulemusel järsult vähenenud Türgist Kreeka Vabariiki saabuvate ebaseaduslike rändajate ja varjupaigataotlejate arv. Kreeka Vabariiki saabuvate ebaseaduslike rändajate ja varjupaigataotlejate voo arvestatav vähenemine ning ELi ametite ja teiste liikmesriikide pakutud tugi esmase vastuvõtu keskustes on võimaldanud Kreeka Vabariigil oluliselt parandada äsja saabunud ebaseaduslike rändajate ja varjupaigataotlejate registreerimist. Kas see rändevoo arvestatav vähenemine on kestlik, vajab veel kinnitamist. |
| --- | --- |

(13)

Kreeka Vabariik on teinud märkimisväärseid edusamme paljude 2015. aasta novembris kindlaks tehtud tõsiste välispiirihalduse puuduste kõrvaldamisel. Lisaks on ELi ja Türgi 18. märtsi 2016. aasta avalduse (8) esialgse rakendamise ning Frontexi ja NATO käimasolevate operatsioonide tulemusel järsult vähenenud Türgist Kreeka Vabariiki saabuvate ebaseaduslike rändajate ja varjupaigataotlejate arv. Kreeka Vabariiki saabuvate ebaseaduslike rändajate ja varjupaigataotlejate voo arvestatav vähenemine ning ELi ametite ja teiste liikmesriikide pakutud tugi esmase vastuvõtu keskustes on võimaldanud Kreeka Vabariigil oluliselt parandada äsja saabunud ebaseaduslike rändajate ja varjupaigataotlejate registreerimist. Kas see rändevoo arvestatav vähenemine on kestlik, vajab veel kinnitamist.

| (14) | Vaatamata neile märkimisväärsetele edusammudele ei olnud võimalik kõiki kindlaks tehtud tõsiseid puudusi määruse (EL) 2016/399 artikli 21 lõike 3 kohase kolmekuulise tähtaja jooksul piisavalt ega terviklikult kõrvaldada. Mõningad tõsised välispiirikontrolli puudused püsivad ja seavad ohtu sisepiirikontrollita ala üldise toimimise. Eelkõige ei ole veel kõrvaldatud välispiirikontrolli struktuurseid puudusi, mis on seotud riigi üldise piirihaldussüsteemiga, piirivalvega ja olukorrateadlikkusega. Lisaks viibib Kreeka Vabariigi territooriumil ebaseaduslikult mitmeid veel registreerimata isikuid, kes võivad püüda jätkata ebaseaduslikult teed teistesse liikmesriikidesse. Teisese rände oht on eriti suur nende ebaseaduslike rändajate puhul, kes ei ole paigutatud nõuetekohastesse vastuvõtukohtadesse. Vaatamata nõukogu soovitusele, et Kreeka Vabariik peaks võtma asjakohaseid meetmeid, millega tagada, et kõigil Kreeka välispiiridel toimub välispiirikontroll ja see viiakse vastavusse Schengeni acquis'ga, ei vasta endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piiril toimuv piirivalve praegu täielikult Schengeni piirieeskirjadele. See suurendab riski, et toimub rändajate teisene ränne muudesse liikmesriikidesse. |
| --- | --- |

(14)

Vaatamata neile märkimisväärsetele edusammudele ei olnud võimalik kõiki kindlaks tehtud tõsiseid puudusi määruse (EL) 2016/399 artikli 21 lõike 3 kohase kolmekuulise tähtaja jooksul piisavalt ega terviklikult kõrvaldada. Mõningad tõsised välispiirikontrolli puudused püsivad ja seavad ohtu sisepiirikontrollita ala üldise toimimise. Eelkõige ei ole veel kõrvaldatud välispiirikontrolli struktuurseid puudusi, mis on seotud riigi üldise piirihaldussüsteemiga, piirivalvega ja olukorrateadlikkusega. Lisaks viibib Kreeka Vabariigi territooriumil ebaseaduslikult mitmeid veel registreerimata isikuid, kes võivad püüda jätkata ebaseaduslikult teed teistesse liikmesriikidesse. Teisese rände oht on eriti suur nende ebaseaduslike rändajate puhul, kes ei ole paigutatud nõuetekohastesse vastuvõtukohtadesse. Vaatamata nõukogu soovitusele, et Kreeka Vabariik peaks võtma asjakohaseid meetmeid, millega tagada, et kõigil Kreeka välispiiridel toimub välispiirikontroll ja see viiakse vastavusse Schengeni acquis'ga, ei vasta endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi piiril toimuv piirivalve praegu täielikult Schengeni piirieeskirjadele. See suurendab riski, et toimub rändajate teisene ränne muudesse liikmesriikidesse.

| (15) | Seega on alles mõningad tõsised välispiirikontrolli puudused, mis põhjustasid ebaseaduslike rändajate teisese rände ja mille tõttu taaskehtestasid mitu liikmesriiki avaliku korra ja sisejulgeolekuga seotud põhjustel ajutiselt sisepiirikontrolli ning mis seavad ohtu sisepiirikontrollita ala üldise toimimise. Püsiv teisese rände oht nõuab ühtset, kooskõlastatud ja jätkusuutlikku lähenemisviisi ajutiselt tehtavatele sisepiirikontrollidele. |
| --- | --- |

(15)

Seega on alles mõningad tõsised välispiirikontrolli puudused, mis põhjustasid ebaseaduslike rändajate teisese rände ja mille tõttu taaskehtestasid mitu liikmesriiki avaliku korra ja sisejulgeolekuga seotud põhjustel ajutiselt sisepiirikontrolli ning mis seavad ohtu sisepiirikontrollita ala üldise toimimise. Püsiv teisese rände oht nõuab ühtset, kooskõlastatud ja jätkusuutlikku lähenemisviisi ajutiselt tehtavatele sisepiirikontrollidele.

| (16) | Kuna kõik muud meetmed on olnud kindlakstehtud tõsise ohu leevendamisel ebatõhusad, on täidetud tingimused Schengeni piirieeskirjade artikli 29 kohaldamiseks viimase abinõuna. |
| --- | --- |

(16)

Kuna kõik muud meetmed on olnud kindlakstehtud tõsise ohu leevendamisel ebatõhusad, on täidetud tingimused Schengeni piirieeskirjade artikli 29 kohaldamiseks viimase abinõuna.

| (17) | Seepärast tuleks neile liikmesriikidele, kes teevad praegu sisepiiridel piirikontrolli tulenevalt avalikule korrale või sisejulgeolekule avalduvast tõsisest ohust, mille on põhjustanud ebaseaduslike rändajate teisene ränne (st Saksamaale, Taanile, Austriale, Rootsile ja assotsieerunud riigile Norrale), esitada praegu saada oleva teabe põhjal soovitus teha Schengeni piirieeskirjade artikli 29 alusel sisepiirikontrolli. Neil liikmesriikidel tuleks lubada sellist kontrolli teha, sest see kontroll on tõhus vahend, mille abil kõrvaldada ebaseaduslike rändajate teisese rändega seotud tõsist ohtu avalikule korrale ja sisejulgeolekule. Praegu kontrollitavad sisepiirid vastavad kindlakstehtud rändetrajektooridele ja ohtudele ning tähelepanu keskmes on konkreetsed maismaapiiri lõigud või sadamad. |
| --- | --- |

(17)

Seepärast tuleks neile liikmesriikidele, kes teevad praegu sisepiiridel piirikontrolli tulenevalt avalikule korrale või sisejulgeolekule avalduvast tõsisest ohust, mille on põhjustanud ebaseaduslike rändajate teisene ränne (st Saksamaale, Taanile, Austriale, Rootsile ja assotsieerunud riigile Norrale), esitada praegu saada oleva teabe põhjal soovitus teha Schengeni piirieeskirjade artikli 29 alusel sisepiirikontrolli. Neil liikmesriikidel tuleks lubada sellist kontrolli teha, sest see kontroll on tõhus vahend, mille abil kõrvaldada ebaseaduslike rändajate teisese rändega seotud tõsist ohtu avalikule korrale ja sisejulgeolekule. Praegu kontrollitavad sisepiirid vastavad kindlakstehtud rändetrajektooridele ja ohtudele ning tähelepanu keskmes on konkreetsed maismaapiiri lõigud või sadamad.

| (18) | Liikmesriigid, kes otsustavad käesoleva soovituse kohaselt sisepiirikontrolli teha, peaksid sellest teavitama ülejäänud liikmesriike, Euroopa Parlamenti ja komisjoni. |
| --- | --- |

(18)

Liikmesriigid, kes otsustavad käesoleva soovituse kohaselt sisepiirikontrolli teha, peaksid sellest teavitama ülejäänud liikmesriike, Euroopa Parlamenti ja komisjoni.

| (19) | Schengeni piirieeskirjade artikli 29 alusel tuleks kontrolli teha vaid vajalikus ulatuses, kontrollide intensiivsus peaks piirduma hädavajalikuga ja need peaksid võimalikult vähe takistama üldsusel vastavate sisepiiride ületamist. Seepärast tuleks teha vaid sihipärast kontrolli. Kontrolli vajalikkus ja mõjutatud piirilõigud tuleks asjaomaste liikmesriikidega koostöös korrapäraselt läbi vaadata. |
| --- | --- |

(19)

Schengeni piirieeskirjade artikli 29 alusel tuleks kontrolli teha vaid vajalikus ulatuses, kontrollide intensiivsus peaks piirduma hädavajalikuga ja need peaksid võimalikult vähe takistama üldsusel vastavate sisepiiride ületamist. Seepärast tuleks teha vaid sihipärast kontrolli. Kontrolli vajalikkus ja mõjutatud piirilõigud tuleks asjaomaste liikmesriikidega koostöös korrapäraselt läbi vaadata.

| (20) | Piirikontrolli tuleks teha vaid nii kaua, kui on vajalik avalikku korda ja sisejulgeolekut ähvardava ohu kõrvaldamiseks. Ka mitu liidu seadusandlikku algatust ja meedet, millega tugevdada liidu välispiirihaldust (Euroopa piiri- ja rannikuvalve, tagasipöördumine ELi varjupaigaõiguse sätete täieliku kohaldamise juurde Kreeka Vabariigis, hädaolukorras ümberpaigutamise kava rakendamise tõhustamine, ELi ja Türgi avaldus), peaksid olema viivitamata kasutusele võetud ja täielikult toimivad ning seega aitama oluliselt vähendada ebaseaduslike rändajate teisest rännet. |
| --- | --- |

(20)

Piirikontrolli tuleks teha vaid nii kaua, kui on vajalik avalikku korda ja sisejulgeolekut ähvardava ohu kõrvaldamiseks. Ka mitu liidu seadusandlikku algatust ja meedet, millega tugevdada liidu välispiirihaldust (Euroopa piiri- ja rannikuvalve, tagasipöördumine ELi varjupaigaõiguse sätete täieliku kohaldamise juurde Kreeka Vabariigis, hädaolukorras ümberpaigutamise kava rakendamise tõhustamine, ELi ja Türgi avaldus), peaksid olema viivitamata kasutusele võetud ja täielikult toimivad ning seega aitama oluliselt vähendada ebaseaduslike rändajate teisest rännet.

| (21) | Nõukogu võtab teadmiseks, et komisjon jälgib käesoleva soovituse kohaldamist ning, kui see on vajalik ja proportsionaalne, teeb kooskõlas Schengeni piirieeskirjade artikliga 29 kohandamisettepanekuid, et võtta arvesse muutusi konkreetsetes asjaoludes, mis on tinginud käesoleva soovituse vastuvõtmise. |
| --- | --- |

(21)

Nõukogu võtab teadmiseks, et komisjon jälgib käesoleva soovituse kohaldamist ning, kui see on vajalik ja proportsionaalne, teeb kooskõlas Schengeni piirieeskirjade artikliga 29 kohandamisettepanekuid, et võtta arvesse muutusi konkreetsetes asjaoludes, mis on tinginud käesoleva soovituse vastuvõtmise.

| (22) | Komisjon on samuti teatanud, et ta esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule neli kuud pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist aruande soovituse kohaldamise kohta või teeb seda võimaluse korral varem ning võib saadud kogemustest ja olukorrast tulenevalt esitada samal ajal soovituse kohta muudatusettepanekuid, |
| --- | --- |

(22)

Komisjon on samuti teatanud, et ta esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule neli kuud pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist aruande soovituse kohaldamise kohta või teeb seda võimaluse korral varem ning võib saadud kogemustest ja olukorrast tulenevalt esitada samal ajal soovituse kohta muudatusettepanekuid,

SOOVITAB JÄRGMIST:

| 1. | Austrial, Saksamaal, Taanil, Rootsil ja Norral jätkata kuni kuue kuu jooksul alates käesoleva rakendusotsuse vastuvõtmise kuupäevast proportsionaalset ajutist piirikontrolli järgmistel sisepiiridel:






  — | Austria Austria-Ungari ja Austria-Sloveenia vahelisel maismaapiiril; |
| --- | --- | --- |

1.

—

Austria Austria-Ungari ja Austria-Sloveenia vahelisel maismaapiiril;

| — | Saksamaa Saksamaa-Austria vahelisel maismaapiiril; |
| --- | --- |

—

Saksamaa Saksamaa-Austria vahelisel maismaapiiril;

| — | Taani oma sadamates, millel on laevaühendus Saksamaaga, ja Taani-Saksamaa vahelisel maismaapiiril; |
| --- | --- |

—

Taani oma sadamates, millel on laevaühendus Saksamaaga, ja Taani-Saksamaa vahelisel maismaapiiril;

| — | Rootsi Lõuna ja Lääne politseipiirkonnas asuvates Rootsi sadamates ning Öresundi silla juures; |
| --- | --- |

—

Rootsi Lõuna ja Lääne politseipiirkonnas asuvates Rootsi sadamates ning Öresundi silla juures;

| — | Norra oma sadamates, millel on laevaühendus Taaniga, Saksamaaga ja Rootsiga. |
| --- | --- |

—

Norra oma sadamates, millel on laevaühendus Taaniga, Saksamaaga ja Rootsiga.

Enne sellise piirikontrolli kehtestamist peaks asjaomane liikmesriik vahetama arvamusi asjakohase naaberliikmesriigi või asjakohaste naaberliikmesriikidega selle tagamiseks, et piirikontrolli sisepiiridel teostatakse üksnes nendel sisepiirilõikudel, kus seda peetakse vajalikuks ja proportsionaalseks, kooskõlas Schengeni piirieeskirjadega.

| 2. | Asjaomased liikmesriigid peaksid vastavalt teavitama ülejäänud liikmesriike, Euroopa Parlamenti ja komisjoni. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Piirikontroll peaks olema sihipärane ning kontrollide ulatus, sagedus, koht ja aeg peaks piirduma sellega, mis on tingimata vajalik tõsise ohuga toimetulekuks ning avaliku korra ja sisejulgeoleku kaitsmiseks. Käesoleva rakendusotsuse kohaselt sisepiirikontrolli tegev liikmesriik peaks korrapäraselt läbi vaatama kontrollide vajalikkuse, sageduse, koha ja aja, kohandama kontrolli vastavalt kõrvaldamist vajava ohu tasemele, lõpetama kontrolli, kui see on asjakohane, ning esitama komisjonile iga kahe kuu järel aruande. |
| --- | --- |

3.

Brüssel, 12. mai 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  
  ELT L 77, 23.3.2016, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 7. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1053/2013, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis' kohaldamise kontrollimiseks ja tunnistatakse kehtetuks täitevkomitee 16. septembri 1998. aasta otsus, millega luuakse Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee (ELT L 295, 6.11.2013, lk 27).

2

acquis

(3)  Komisjoni 14. novembri 2014. aasta rakendusotsus C(2014) 8377, millega kehtestatakse 2015. aastaks iga-aastane hindamisprogramm etteteatamata kontrollkäikudeks vastavalt nõukogu 7. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 1053/2013 (millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis' kohaldamise kontrollimiseks) artiklile 6.

3

acquis

(4)  C(2016) 450, 2. veebruar 2016.

4

(5)  C(2015) 8537, 9. detsember 2015.

5

(6)  C(2015) 7100, 23. oktoober 2015.

6

(7)  C(2016) 120 final.

7

(8)  SN 38/16, 18.3.2016.

8

---

Parandused

| 8.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 151/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 151/12

---

Komisjoni 19. mai 2016. aasta rakendusmääruse (EL) 2016/780 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 131, 20. mai 2016
  )

V lisas:

| 1) | leheküljel 56, pealkirja „Artikli 6 lõike 2 punktis a osutatud füüsilised isikud“ all kannetes 15 kuni 32 |
| --- | --- |

1)

leheküljel 56, pealkirja „Artikli 6 lõike 2 punktis a osutatud füüsilised isikud“ all kannetes 15 kuni 32

asendatakse

| „15. | CHOE Kyong-song | | KRDV armee kindralpolkovnik. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| --- | --- | --- | --- |
| 16. | CHOE Yong-ho | | KRDV armee kindralpolkovnik. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Õhujõudude ülem. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| 17. | HONG Sung Mu
  (teise nimega HUNG Sung Mu) | Sünnikuupäev: 1.1.1942 | Laskemoonatööstuse osakonna asedirektor. Vastutab tavarelvastuse ja rakettidega, sealhulgas ballistiliste rakettidega seonduvate programmide väljatöötamise eest. Üks peamistest tuumarelvade tööstuslike arenguprogrammide eest vastutavatest isikutest. Vastutav KRDV programmide eest, mis seonduvad tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega |
| 18. | JO Chun Ryong
  (teiste nimedega CHO Chun Ryo'ng, JO Chun Ryong, JO Cho Ryong) | Sünnikuupäev: 4.4.1960 | Alates 2014. aastast teise majanduskomitee esimees. Vastutab KRDV laskemoona valmistavate tehaste ja tootmisüksuste haldamise eest. Teine majanduskomitee, mis kanti loetellu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016), täidab KRDV raketiprogrammi rakendamises võtmerolli, vastutab KRDV ballistiliste rakettide tootmise järelevalve eest ja juhib KRDV peamise relvakaubandusüksuse KOMIDi tegevust. Riikliku kaitsekomisjoni liige. On osalenud mitmes ballistiliste rakettidega seonduvates programmides. Üks KRDV relvatööstuse olulisemaid juhte. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| 19. | JO Kyongchol | | KRDV armeekindral. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Sõjaväe julgeolekuameti juhataja. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| 20. | KIM Chun sam | | Kindralleitnant. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. KRDV armee sõjalise peakorteri operatiivbüroo juht ja sõjalise peakorteri esimene asejuhataja. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| 21. | KIM Chun sop | | Kuulub riigikaitsekomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseasutustest. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| 22. | KIM Jong gak | Sünnikuupäev: 20.7.1941
  Sünnikoht: P'yongyang | KRDV armee asemarssal. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| 23. | KIM Rak Kyom
  (teise nimega KIM Rak gyom) | | Neljatärnikindral. Strateegiliste jõudude (teise nimega strateegilised raketijõud) ülem. Teadaolevalt on strateegiliste raketijõudude juhtimise all praegu neli strateegiliste ja taktikaliste rakettide üksust, sealhulgas mobiilse kontinentidevahelise ballistilise raketi KN08 brigaad. Ameerika Ühendriigid kandsid strateegilised jõud nimekirja seoses tegevusega, mis on oluliselt kaasa aidanud massihävitusrelvade levikule või nende tarnimise viisidele. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Ajakirjanduse andmetel viibis KIM 2016. aasta aprillis koos KIM Jung Uniga mobiilse kontinentidevahelise ballistilise raketi mootori katsetamise juures. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| 24. | KIM Won hong | Sünnikuupäev: 7.1.1945
  Sünnikoht: P'yongyang
  Passi nr: 745310010 | Kindral, riikliku julgeolekuameti juhataja. Riigi julgeoleku minister. Kuulub Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni ja riigikaitsekomisjoni, mis on KRDV riigikaitseküsimustega tegelevad keskasutused. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| 25. | PAK Jong chon | | KRDV armee kindralpolkovnik, Korea Rahvavabariigi relvajõudude ülemjuhataja, staabiülema asetäitja ja tulejõu juhtimise osakonna direktor. Sõjalise peakorteri juhataja ja suurtükivägede juhtimise osakonna direktor. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| 26. | RI Jong su | | Viitseadmiral. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Ballistiliste rakettide programmide väljatöötamise ja KRDV mereväe tuumavõimsuse arendamisega tegelevate Korea merejõudude ülemjuhataja. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| 27. | SON Chol ju | | Korea Rahvavabariigi relvajõudude kindralpolkovnik, juhatab õhujõudude poliitikaosakonda, mis juhib kaasaegsete õhutõrjerakettide väljaarendamist. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| 28. | YUN Jong rin | | Kindral. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni ja riigikaitsekomisjoni, mis on KRDV riigikaitseküsimustega tegelevad keskasutused. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| 29. | PAK Yong sik | | Neljatärnikindral, riikliku julgeolekuameti liige, kaitseminister. Kuulub Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni ja riigikaitsekomisjoni, mis on KRDV riigikaitseküsimustega tegelevad keskasutused. 2016. aasta märtsis viibis ballistiliste rakettide katsetuste juures. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| 30. | HONG Yong Chil | | Laskemoonatööstuse osakonna asedirektor. Laskemoonatööstuse osakond, mille kandis 2. märtsil 2016 loetellu ÜRO Julgeolekunõukogu, täidab KRDV raketiprogrammi rakendamises võtmerolli. Laskemoonatööstuse osakond vastutab KRDV ballistiliste rakettide (sealhulgas Taepo Dong-2 tüüpi rakettide) väljaarendamise, relvatootmise ning teadus- ja arendustegevuse programmide järelevalve eest. Second Economic Committee ja Second Academy of Natural Sciences (samuti 2010. aasta augustis loetellu kantud) on laskemoonatööstuse osakonna allasutused. Laskemoonatööstuse osakond on viimastel aastatel tegelenud veokile KN08 monteeritud kontinentidevaheliste ballistiliste rakettide väljatöötamisega. Hong on mitmel korral saatnud Kim Jong-uni KRDV tuumarelvade ja ballistiliste rakettide alaste programmide väljatöötamisega seotud üritustel ning arvatakse, et tal oli oluline roll KRDV tuumakatsetuses 6. jaanuaril 2016. Korea Töölispartei keskkomitee aseesimees. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| 31. | RI Hak Chol
  (teiste nimedega RI Hak Chul, RI Hak Cheol) | Sünnikuupäev: 19.1.1963 või 8.5.1966
  Passi numbrid: 381320634, PS 563410163 | Green Pine Associated Corporation (edaspidi „Green Pine“) president. ÜRO sanktsioonide komitee andmetel on Green Pine üle võtnud paljud äriühingu Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID) tegevused. Sanktsioonide komitee kandis KOMIDi loetellu 2009. aasta aprillis ja see on KRDV peamine relvakaupleja ning põhiline ballistiliste rakettide ja tavarelvastusega seotud kaupade ja varustuse eksportija. Ka on Green Pine'i arvel ligikaudu pool relvade ja nendega seotud materjalide ekspordist KRDVst. Green Pine'ile on määratud sanktsioonid relvade ja nendega seotud materjalide ekspordi eest Põhja-Koreast. Green Pine on spetsialiseerunud sõjaliste meresõiduvahendite ja relvastuse, näiteks allveelaevade, sõjalaevade ja raketisüsteemide tootmisele ning on eksportinud torpeedosid ja tehnilist abi Iraani kaitsetööstuse ettevõtetele. Green Pine'i on loetellu kandnud ÜRO Julgeolekunõukogu. |
| 32. | YUN Chang Hyok | Sünnikuupäev: 9.8.1965 | National Aerospace Development Administrationi (NADA) satelliidijuhtimiskeskuse asedirektor. NADA suhtes on kehtestatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) kohased sanktsioonid seoses osalemisega KRDV kosmoseteaduse ja -tehnoloogia väljatöötamises, mis hõlmab ka satelliitide lähetamist ja kanderakette. ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016) mõisteti hukka KRDV satelliidi orbiidile saatmine 7. veebruaril 2016, kuna kasutati ballistiliste rakettidega seonduvat tehnoloogiat ning pandi toime tõsine resolutsioonide 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013) ja 2094 (2013) rikkumine. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.“ |

„15.

CHOE Kyong-song

KRDV armee kindralpolkovnik. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

16.

CHOE Yong-ho

KRDV armee kindralpolkovnik. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Õhujõudude ülem. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

17.

HONG Sung Mu

(teise nimega HUNG Sung Mu)

Sünnikuupäev: 1.1.1942

Laskemoonatööstuse osakonna asedirektor. Vastutab tavarelvastuse ja rakettidega, sealhulgas ballistiliste rakettidega seonduvate programmide väljatöötamise eest. Üks peamistest tuumarelvade tööstuslike arenguprogrammide eest vastutavatest isikutest. Vastutav KRDV programmide eest, mis seonduvad tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega

18.

JO Chun Ryong

(teiste nimedega CHO Chun Ryo'ng, JO Chun Ryong, JO Cho Ryong)

Sünnikuupäev: 4.4.1960

Alates 2014. aastast teise majanduskomitee esimees. Vastutab KRDV laskemoona valmistavate tehaste ja tootmisüksuste haldamise eest. Teine majanduskomitee, mis kanti loetellu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016), täidab KRDV raketiprogrammi rakendamises võtmerolli, vastutab KRDV ballistiliste rakettide tootmise järelevalve eest ja juhib KRDV peamise relvakaubandusüksuse KOMIDi tegevust. Riikliku kaitsekomisjoni liige. On osalenud mitmes ballistiliste rakettidega seonduvates programmides. Üks KRDV relvatööstuse olulisemaid juhte. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

19.

JO Kyongchol

KRDV armeekindral. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Sõjaväe julgeolekuameti juhataja. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

20.

KIM Chun sam

Kindralleitnant. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. KRDV armee sõjalise peakorteri operatiivbüroo juht ja sõjalise peakorteri esimene asejuhataja. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

21.

KIM Chun sop

Kuulub riigikaitsekomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseasutustest. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

22.

KIM Jong gak

Sünnikuupäev: 20.7.1941

Sünnikoht: P'yongyang

KRDV armee asemarssal. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

23.

KIM Rak Kyom

(teise nimega KIM Rak gyom)

Neljatärnikindral. Strateegiliste jõudude (teise nimega strateegilised raketijõud) ülem. Teadaolevalt on strateegiliste raketijõudude juhtimise all praegu neli strateegiliste ja taktikaliste rakettide üksust, sealhulgas mobiilse kontinentidevahelise ballistilise raketi KN08 brigaad. Ameerika Ühendriigid kandsid strateegilised jõud nimekirja seoses tegevusega, mis on oluliselt kaasa aidanud massihävitusrelvade levikule või nende tarnimise viisidele. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Ajakirjanduse andmetel viibis KIM 2016. aasta aprillis koos KIM Jung Uniga mobiilse kontinentidevahelise ballistilise raketi mootori katsetamise juures. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

24.

KIM Won hong

Sünnikuupäev: 7.1.1945

Sünnikoht: P'yongyang

Passi nr: 745310010

Kindral, riikliku julgeolekuameti juhataja. Riigi julgeoleku minister. Kuulub Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni ja riigikaitsekomisjoni, mis on KRDV riigikaitseküsimustega tegelevad keskasutused. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

25.

PAK Jong chon

KRDV armee kindralpolkovnik, Korea Rahvavabariigi relvajõudude ülemjuhataja, staabiülema asetäitja ja tulejõu juhtimise osakonna direktor. Sõjalise peakorteri juhataja ja suurtükivägede juhtimise osakonna direktor. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

26.

RI Jong su

Viitseadmiral. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Ballistiliste rakettide programmide väljatöötamise ja KRDV mereväe tuumavõimsuse arendamisega tegelevate Korea merejõudude ülemjuhataja. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

27.

SON Chol ju

Korea Rahvavabariigi relvajõudude kindralpolkovnik, juhatab õhujõudude poliitikaosakonda, mis juhib kaasaegsete õhutõrjerakettide väljaarendamist. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

28.

YUN Jong rin

Kindral. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni ja riigikaitsekomisjoni, mis on KRDV riigikaitseküsimustega tegelevad keskasutused. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

29.

PAK Yong sik

Neljatärnikindral, riikliku julgeolekuameti liige, kaitseminister. Kuulub Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni ja riigikaitsekomisjoni, mis on KRDV riigikaitseküsimustega tegelevad keskasutused. 2016. aasta märtsis viibis ballistiliste rakettide katsetuste juures. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

30.

HONG Yong Chil

Laskemoonatööstuse osakonna asedirektor. Laskemoonatööstuse osakond, mille kandis 2. märtsil 2016 loetellu ÜRO Julgeolekunõukogu, täidab KRDV raketiprogrammi rakendamises võtmerolli. Laskemoonatööstuse osakond vastutab KRDV ballistiliste rakettide (sealhulgas Taepo Dong-2 tüüpi rakettide) väljaarendamise, relvatootmise ning teadus- ja arendustegevuse programmide järelevalve eest. Second Economic Committee ja Second Academy of Natural Sciences (samuti 2010. aasta augustis loetellu kantud) on laskemoonatööstuse osakonna allasutused. Laskemoonatööstuse osakond on viimastel aastatel tegelenud veokile KN08 monteeritud kontinentidevaheliste ballistiliste rakettide väljatöötamisega. Hong on mitmel korral saatnud Kim Jong-uni KRDV tuumarelvade ja ballistiliste rakettide alaste programmide väljatöötamisega seotud üritustel ning arvatakse, et tal oli oluline roll KRDV tuumakatsetuses 6. jaanuaril 2016. Korea Töölispartei keskkomitee aseesimees. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

31.

RI Hak Chol

(teiste nimedega RI Hak Chul, RI Hak Cheol)

Sünnikuupäev: 19.1.1963 või 8.5.1966

Passi numbrid: 381320634, PS 563410163

Green Pine Associated Corporation (edaspidi „Green Pine“) president. ÜRO sanktsioonide komitee andmetel on Green Pine üle võtnud paljud äriühingu Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID) tegevused. Sanktsioonide komitee kandis KOMIDi loetellu 2009. aasta aprillis ja see on KRDV peamine relvakaupleja ning põhiline ballistiliste rakettide ja tavarelvastusega seotud kaupade ja varustuse eksportija. Ka on Green Pine'i arvel ligikaudu pool relvade ja nendega seotud materjalide ekspordist KRDVst. Green Pine'ile on määratud sanktsioonid relvade ja nendega seotud materjalide ekspordi eest Põhja-Koreast. Green Pine on spetsialiseerunud sõjaliste meresõiduvahendite ja relvastuse, näiteks allveelaevade, sõjalaevade ja raketisüsteemide tootmisele ning on eksportinud torpeedosid ja tehnilist abi Iraani kaitsetööstuse ettevõtetele. Green Pine'i on loetellu kandnud ÜRO Julgeolekunõukogu.

32.

YUN Chang Hyok

Sünnikuupäev: 9.8.1965

National Aerospace Development Administrationi (NADA) satelliidijuhtimiskeskuse asedirektor. NADA suhtes on kehtestatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) kohased sanktsioonid seoses osalemisega KRDV kosmoseteaduse ja -tehnoloogia väljatöötamises, mis hõlmab ka satelliitide lähetamist ja kanderakette. ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016) mõisteti hukka KRDV satelliidi orbiidile saatmine 7. veebruaril 2016, kuna kasutati ballistiliste rakettidega seonduvat tehnoloogiat ning pandi toime tõsine resolutsioonide 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013) ja 2094 (2013) rikkumine. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.“

järgmisega:

| „15. | CHOE Kyong-song | | KRDV armee kindralpolkovnik. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| --- | --- | --- | --- |
| 16. | CHOE Yong-ho | | KRDV armee kindralpolkovnik. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Õhujõudude ülem. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| 17. | HONG Sung-Mu
  (teise nimega HUNG Sung Mu) | Sünnikuupäev: 1.1.1942 | Laskemoonatööstuse osakonna asedirektor. Vastutab tavarelvastuse ja rakettidega, sealhulgas ballistiliste rakettidega seonduvate programmide väljatöötamise eest. Üks peamistest tuumarelvade tööstuslike arenguprogrammide eest vastutavatest isikutest. Vastutav KRDV programmide eest, mis seonduvad tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega |
| 18. | JO Chun Ryong
  (teiste nimedega CHO Chun Ryo'ng, JO Chun-Ryong, JO Cho Ryong) | Sünnikuupäev: 4.4.1960 | Alates 2014. aastast teise majanduskomitee esimees. Vastutab KRDV laskemoona valmistavate tehaste ja tootmisüksuste haldamise eest. Teine majanduskomitee, mis kanti loetellu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016), täidab KRDV raketiprogrammi rakendamises võtmerolli, vastutab KRDV ballistiliste rakettide tootmise järelevalve eest ja juhib KRDV peamise relvakaubandusüksuse KOMIDi tegevust. Riikliku kaitsekomisjoni liige. On osalenud mitmes ballistiliste rakettidega seonduvates programmides. Üks KRDV relvatööstuse olulisemaid juhte. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| 19. | JO Kyongchol | | KRDV armeekindral. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Sõjaväe julgeolekuameti juhataja. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| 20. | KIM Chun-sam | | Kindralleitnant. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. KRDV armee sõjalise peakorteri operatiivbüroo juht ja sõjalise peakorteri esimene asejuhataja. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| 21. | KIM Chun-sop | | Kuulub riigikaitsekomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseasutustest. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| 22. | KIM Jong-gak | Sünnikuupäev: 20.7.1941
  Sünnikoht: P'yongyang | KRDV armee asemarssal. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| 23. | KIM Rak Kyom
  (teise nimega KIM Rak-gyom) | | Neljatärnikindral. Strateegiliste jõudude (teise nimega strateegilised raketijõud) ülem. Teadaolevalt on strateegiliste raketijõudude juhtimise all praegu neli strateegiliste ja taktikaliste rakettide üksust, sealhulgas mobiilse kontinentidevahelise ballistilise raketi KN08 brigaad. Ameerika Ühendriigid kandsid strateegilised jõud nimekirja seoses tegevusega, mis on oluliselt kaasa aidanud massihävitusrelvade levikule või nende tarnimise viisidele. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Ajakirjanduse andmetel viibis KIM 2016. aasta aprillis koos KIM Jung Uniga mobiilse kontinentidevahelise ballistilise raketi mootori katsetamise juures. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| 24. | KIM Won-hong | Sünnikuupäev: 7.1.1945
  Sünnikoht: P'yongyang
  Passi nr: 745310010 | Kindral, riikliku julgeolekuameti juhataja. Riigi julgeoleku minister. Kuulub Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni ja riigikaitsekomisjoni, mis on KRDV riigikaitseküsimustega tegelevad keskasutused. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| 25. | PAK Jong-chon | | KRDV armee kindralpolkovnik, Korea Rahvavabariigi relvajõudude ülemjuhataja, staabiülema asetäitja ja tulejõu juhtimise osakonna direktor. Sõjalise peakorteri juhataja ja suurtükivägede juhtimise osakonna direktor. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| 26. | RI Jong-su | | Viitseadmiral. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Ballistiliste rakettide programmide väljatöötamise ja KRDV mereväe tuumavõimsuse arendamisega tegelevate Korea merejõudude ülemjuhataja. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| 27. | SON Chol-ju | | Korea Rahvavabariigi relvajõudude kindralpolkovnik, juhatab õhujõudude poliitikaosakonda, mis juhib kaasaegsete õhutõrjerakettide väljaarendamist. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| 28. | YUN Jong-rin | | Kindral. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni ja riigikaitsekomisjoni, mis on KRDV riigikaitseküsimustega tegelevad keskasutused. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| 29. | PAK Yong-sik | | Neljatärnikindral, riikliku julgeolekuameti liige, kaitseminister. Kuulub Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni ja riigikaitsekomisjoni, mis on KRDV riigikaitseküsimustega tegelevad keskasutused. 2016. aasta märtsis viibis ballistiliste rakettide katsetuste juures. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| 30. | HONG Yong Chil | | Laskemoonatööstuse osakonna asedirektor. Laskemoonatööstuse osakond, mille kandis 2. märtsil 2016 loetellu ÜRO Julgeolekunõukogu, täidab KRDV raketiprogrammi rakendamises võtmerolli. Laskemoonatööstuse osakond vastutab KRDV ballistiliste rakettide (sh Taepo Dong-2) väljatöötamise, relvatootmise ning teadus- ja arendustegevuse programmide järelevalve eest. Second Economic Committee ja Second Academy of Natural Sciences (samuti 2010. aasta augustis loetellu kantud) on laskemoonatööstuse osakonna allasutused. Laskemoonatööstuse osakond on viimastel aastatel tegelenud veokile KN08 monteeritud kontinentidevaheliste ballistiliste rakettide väljatöötamisega. Hong on mitmel korral saatnud Kim Jong-uni KRDV tuumarelvade ja ballistiliste rakettide alaste programmide väljatöötamisega seotud üritustel ning arvatakse, et tal oli oluline roll KRDV tuumakatsetuses 6. jaanuaril 2016. Korea Töölispartei keskkomitee aseesimees. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| 31. | RI Hak Chol
  (teiste nimedega RI Hak Chul, RI Hak Cheol) | Sünnikuupäev: 19.1.1963 või 8.5.1966
  Passi numbrid: 381320634, PS 563410163 | Green Pine Associated Corporation (edaspidi „Green Pine“) president. ÜRO sanktsioonide komitee andmetel on Green Pine üle võtnud paljud äriühingu Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID) tegevused. Sanktsioonide komitee kandis KOMIDi loetellu 2009. aasta aprillis ja see on KRDV peamine relvakaupleja ning põhiline ballistiliste rakettide ja tavarelvastusega seotud kaupade ja varustuse eksportija. Ka on Green Pine'i arvel ligikaudu pool relvade ja nendega seotud materjalide ekspordist KRDVst. Green Pine'ile on määratud sanktsioonid relvade ja nendega seotud materjalide ekspordi eest Põhja-Koreast. Green Pine on spetsialiseerunud sõjaliste meresõiduvahendite ja relvastuse, näiteks allveelaevade, sõjalaevade ja raketisüsteemide tootmisele ning on eksportinud torpeedosid ja andnud tehnilist abi Iraani kaitsetööstuse ettevõtetele. Green Pine'i on loetellu kandnud ÜRO Julgeolekunõukogu. |
| 32. | YUN Chang Hyok | Sünnikuupäev: 9.8.1965 | National Aerospace Development Administrationi (NADA) satelliidijuhtimiskeskuse asedirektor. NADA suhtes on kehtestatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) kohased sanktsioonid seoses osalemisega KRDV kosmoseteaduse ja -tehnoloogia väljatöötamises, mis hõlmab ka satelliitide lähetamist ja kanderakette. ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016) mõisteti hukka KRDV satelliidi orbiidile saatmine 7. veebruaril 2016, kuna kasutati ballistiliste rakettidega seonduvat tehnoloogiat ning pandi toime tõsine resolutsioonide 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013) ja 2094 (2013) rikkumine. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.“ |

„15.

CHOE Kyong-song

KRDV armee kindralpolkovnik. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

16.

CHOE Yong-ho

KRDV armee kindralpolkovnik. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Õhujõudude ülem. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

17.

HONG Sung-Mu

(teise nimega HUNG Sung Mu)

Sünnikuupäev: 1.1.1942

Laskemoonatööstuse osakonna asedirektor. Vastutab tavarelvastuse ja rakettidega, sealhulgas ballistiliste rakettidega seonduvate programmide väljatöötamise eest. Üks peamistest tuumarelvade tööstuslike arenguprogrammide eest vastutavatest isikutest. Vastutav KRDV programmide eest, mis seonduvad tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega

18.

JO Chun Ryong

(teiste nimedega CHO Chun Ryo'ng, JO Chun-Ryong, JO Cho Ryong)

Sünnikuupäev: 4.4.1960

Alates 2014. aastast teise majanduskomitee esimees. Vastutab KRDV laskemoona valmistavate tehaste ja tootmisüksuste haldamise eest. Teine majanduskomitee, mis kanti loetellu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016), täidab KRDV raketiprogrammi rakendamises võtmerolli, vastutab KRDV ballistiliste rakettide tootmise järelevalve eest ja juhib KRDV peamise relvakaubandusüksuse KOMIDi tegevust. Riikliku kaitsekomisjoni liige. On osalenud mitmes ballistiliste rakettidega seonduvates programmides. Üks KRDV relvatööstuse olulisemaid juhte. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

19.

JO Kyongchol

KRDV armeekindral. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Sõjaväe julgeolekuameti juhataja. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

20.

KIM Chun-sam

Kindralleitnant. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. KRDV armee sõjalise peakorteri operatiivbüroo juht ja sõjalise peakorteri esimene asejuhataja. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

21.

KIM Chun-sop

Kuulub riigikaitsekomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseasutustest. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

22.

KIM Jong-gak

Sünnikuupäev: 20.7.1941

Sünnikoht: P'yongyang

KRDV armee asemarssal. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

23.

KIM Rak Kyom

(teise nimega KIM Rak-gyom)

Neljatärnikindral. Strateegiliste jõudude (teise nimega strateegilised raketijõud) ülem. Teadaolevalt on strateegiliste raketijõudude juhtimise all praegu neli strateegiliste ja taktikaliste rakettide üksust, sealhulgas mobiilse kontinentidevahelise ballistilise raketi KN08 brigaad. Ameerika Ühendriigid kandsid strateegilised jõud nimekirja seoses tegevusega, mis on oluliselt kaasa aidanud massihävitusrelvade levikule või nende tarnimise viisidele. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Ajakirjanduse andmetel viibis KIM 2016. aasta aprillis koos KIM Jung Uniga mobiilse kontinentidevahelise ballistilise raketi mootori katsetamise juures. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

24.

KIM Won-hong

Sünnikuupäev: 7.1.1945

Sünnikoht: P'yongyang

Passi nr: 745310010

Kindral, riikliku julgeolekuameti juhataja. Riigi julgeoleku minister. Kuulub Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni ja riigikaitsekomisjoni, mis on KRDV riigikaitseküsimustega tegelevad keskasutused. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

25.

PAK Jong-chon

KRDV armee kindralpolkovnik, Korea Rahvavabariigi relvajõudude ülemjuhataja, staabiülema asetäitja ja tulejõu juhtimise osakonna direktor. Sõjalise peakorteri juhataja ja suurtükivägede juhtimise osakonna direktor. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

26.

RI Jong-su

Viitseadmiral. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseküsimustega tegelevatest asutustest. Ballistiliste rakettide programmide väljatöötamise ja KRDV mereväe tuumavõimsuse arendamisega tegelevate Korea merejõudude ülemjuhataja. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

27.

SON Chol-ju

Korea Rahvavabariigi relvajõudude kindralpolkovnik, juhatab õhujõudude poliitikaosakonda, mis juhib kaasaegsete õhutõrjerakettide väljaarendamist. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

28.

YUN Jong-rin

Kindral. Kuulus varem Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni ja riigikaitsekomisjoni, mis on KRDV riigikaitseküsimustega tegelevad keskasutused. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

29.

PAK Yong-sik

Neljatärnikindral, riikliku julgeolekuameti liige, kaitseminister. Kuulub Korea Töölispartei sõjaväe keskkomisjoni ja riigikaitsekomisjoni, mis on KRDV riigikaitseküsimustega tegelevad keskasutused. 2016. aasta märtsis viibis ballistiliste rakettide katsetuste juures. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

30.

HONG Yong Chil

Laskemoonatööstuse osakonna asedirektor. Laskemoonatööstuse osakond, mille kandis 2. märtsil 2016 loetellu ÜRO Julgeolekunõukogu, täidab KRDV raketiprogrammi rakendamises võtmerolli. Laskemoonatööstuse osakond vastutab KRDV ballistiliste rakettide (sh Taepo Dong-2) väljatöötamise, relvatootmise ning teadus- ja arendustegevuse programmide järelevalve eest. Second Economic Committee ja Second Academy of Natural Sciences (samuti 2010. aasta augustis loetellu kantud) on laskemoonatööstuse osakonna allasutused. Laskemoonatööstuse osakond on viimastel aastatel tegelenud veokile KN08 monteeritud kontinentidevaheliste ballistiliste rakettide väljatöötamisega. Hong on mitmel korral saatnud Kim Jong-uni KRDV tuumarelvade ja ballistiliste rakettide alaste programmide väljatöötamisega seotud üritustel ning arvatakse, et tal oli oluline roll KRDV tuumakatsetuses 6. jaanuaril 2016. Korea Töölispartei keskkomitee aseesimees. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

31.

RI Hak Chol

(teiste nimedega RI Hak Chul, RI Hak Cheol)

Sünnikuupäev: 19.1.1963 või 8.5.1966

Passi numbrid: 381320634, PS 563410163

Green Pine Associated Corporation (edaspidi „Green Pine“) president. ÜRO sanktsioonide komitee andmetel on Green Pine üle võtnud paljud äriühingu Korea Mining Development Trading Corporation (KOMID) tegevused. Sanktsioonide komitee kandis KOMIDi loetellu 2009. aasta aprillis ja see on KRDV peamine relvakaupleja ning põhiline ballistiliste rakettide ja tavarelvastusega seotud kaupade ja varustuse eksportija. Ka on Green Pine'i arvel ligikaudu pool relvade ja nendega seotud materjalide ekspordist KRDVst. Green Pine'ile on määratud sanktsioonid relvade ja nendega seotud materjalide ekspordi eest Põhja-Koreast. Green Pine on spetsialiseerunud sõjaliste meresõiduvahendite ja relvastuse, näiteks allveelaevade, sõjalaevade ja raketisüsteemide tootmisele ning on eksportinud torpeedosid ja andnud tehnilist abi Iraani kaitsetööstuse ettevõtetele. Green Pine'i on loetellu kandnud ÜRO Julgeolekunõukogu.

32.

YUN Chang Hyok

Sünnikuupäev: 9.8.1965

National Aerospace Development Administrationi (NADA) satelliidijuhtimiskeskuse asedirektor. NADA suhtes on kehtestatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) kohased sanktsioonid seoses osalemisega KRDV kosmoseteaduse ja -tehnoloogia väljatöötamises, mis hõlmab ka satelliitide lähetamist ja kanderakette. ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016) mõisteti hukka KRDV satelliidi orbiidile saatmine 7. veebruaril 2016, kuna kasutati ballistiliste rakettidega seonduvat tehnoloogiat ning pandi toime tõsine resolutsioonide 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013) ja 2094 (2013) rikkumine. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.“

| 2) | leheküljel 59 pealkirja „Artikli 6 lõike 2 punktis a osutatud juriidilised isikud, üksused ja asutused“ all |
| --- | --- |

2)

leheküljel 59 pealkirja „Artikli 6 lõike 2 punktis a osutatud juriidilised isikud, üksused ja asutused“ all

asendatakse

| „17. | Strateegilised raketijõud | | KRDV riiklike relvajõudude koosseisu kuuluv üksus tegeleb ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate programmide väljatöötamise ja tegevusliku rakendamisega.“ |
| --- | --- | --- | --- |

„17.

Strateegilised raketijõud

KRDV riiklike relvajõudude koosseisu kuuluv üksus tegeleb ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate programmide väljatöötamise ja tegevusliku rakendamisega.“

järgmisega:

| „17. | Strateegilised raketijõud | | KRDV riiklike relvajõudude koosseisu kuuluv üksus tegeleb ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate programmide väljatöötamise ja tegevusliku rakendamisega.“ |
| --- | --- | --- | --- |

„17.

Strateegilised raketijõud

KRDV riiklike relvajõudude koosseisu kuuluv üksus tegeleb ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate programmide väljatöötamise ja tegevusliku rakendamisega.“

| 3) | leheküljel 59 pealkirja „Artikli 6 lõike 2 punktis a osutatud füüsilised isikud“ all |
| --- | --- |

3)

leheküljel 59 pealkirja „Artikli 6 lõike 2 punktis a osutatud füüsilised isikud“ all

asendatakse

| „3. | CHU Kyu Chang
  (teise nimega JU Kyu Chang) | Sünnikuupäev: 25.11.1928
  Sünnikoht: Lõuna-Hamgyongi provints | Kuulub riigikaitsekomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseasutustest. Endine Korea Töölispartei keskkomitee laskemoonaosakonna juhataja. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| --- | --- | --- | --- |
| 9. | PAEK Se bong | Sünniaasta: 1946 | Korea Töölispartei keskkomitee (ballistika programmi eest vastutava) teise majanduskomitee endine president. Riikliku kaitsekomisjoni liige.“ |

„3.

CHU Kyu Chang

(teise nimega JU Kyu Chang)

Sünnikuupäev: 25.11.1928

Sünnikoht: Lõuna-Hamgyongi provints

Kuulub riigikaitsekomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseasutustest. Endine Korea Töölispartei keskkomitee laskemoonaosakonna juhataja. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

9.

PAEK Se bong

Sünniaasta: 1946

Korea Töölispartei keskkomitee (ballistika programmi eest vastutava) teise majanduskomitee endine president. Riikliku kaitsekomisjoni liige.“

järgmisega:

| „3. | CHU Kyu-Chang
  (teise nimega JU Kyu-Chang) | Sünnikuupäev: 25.11.1928
  Sünnikoht: Lõuna-Hamgyongi provints | Kuulub riigikaitsekomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseasutustest. Endine Korea Töölispartei keskkomitee laskemoonaosakonna juhataja. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest. |
| --- | --- | --- | --- |
| 9. | PAEK Se-bong | Sünniaasta: 1946 | Korea Töölispartei keskkomitee (ballistika programmi eest vastutava) teise majanduskomitee endine president. Riikliku kaitsekomisjoni liige.“ |

„3.

CHU Kyu-Chang

(teise nimega JU Kyu-Chang)

Sünnikuupäev: 25.11.1928

Sünnikoht: Lõuna-Hamgyongi provints

Kuulub riigikaitsekomisjoni, mis on üks KRDV peamistest riigikaitseasutustest. Endine Korea Töölispartei keskkomitee laskemoonaosakonna juhataja. Vastutav tuumarelvade, ballistiliste rakettide või muude massihävitusrelvadega seonduvate KRDV programmide toetamise või edendamise eest.

9.

PAEK Se-bong

Sünniaasta: 1946

Korea Töölispartei keskkomitee (ballistika programmi eest vastutava) teise majanduskomitee endine president. Riikliku kaitsekomisjoni liige.“

---