# Eiropas Savienības L 213/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 213 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 6. augusts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 213

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 6. augusts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2016/1342 (2016. gada 24. jūnijs) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Tuvalu par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu | 1 |
| | | Nolīgums starp Eiropas Savienību un Tuvalu par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu | 3 |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1343 (2016. gada 5. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 10 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1344 (2016. gada 4. augusts), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu atļauj laist tirgū organisko silīciju (monometilsilāntriolu)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4975) | 12 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1345 (2016. gada 4. augusts) par pirkstu nospiedumu datu minimālajiem kvalitātes standartiem otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmā (SIS II)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4988) | 15 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2016/1342 (2016. gada 24. jūnijs) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Tuvalu par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

1

Nolīgums starp Eiropas Savienību un Tuvalu par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

3

REGULAS

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1343 (2016. gada 5. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

10

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1344 (2016. gada 4. augusts), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu atļauj laist tirgū organisko silīciju (monometilsilāntriolu)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4975)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4975)

12

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/1345 (2016. gada 4. augusts) par pirkstu nospiedumu datu minimālajiem kvalitātes standartiem otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmā (SIS II)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4988)

SIS II

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4988)

15

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 6.8.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 213/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 213/1

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1342

(2016. gada 24. jūnijs)

par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Tuvalu par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 5.punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014 (1) atsauci uz Tuvalu pārcēla no Padomes Regulas (EK) Nr. 539/2001 (2) I pielikuma uz II pielikumu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014 (1) atsauci uz Tuvalu pārcēla no Padomes Regulas (EK) Nr. 539/2001 (2) I pielikuma uz II pielikumu.

| (2) | Minētajai atsaucei uz Tuvalu ir pievienota zemsvītras piezīme, kurā norādīts, ka atbrīvojumu no vīzu prasības piemēro no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par atbrīvojumu no vīzu prasības, kas jānoslēdz ar Eiropas Savienību. |
| --- | --- |

(2)

Minētajai atsaucei uz Tuvalu ir pievienota zemsvītras piezīme, kurā norādīts, ka atbrīvojumu no vīzu prasības piemēro no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par atbrīvojumu no vīzu prasības, kas jānoslēdz ar Eiropas Savienību.

| (3) | Padome 2014. gada 9. oktobrī pieņēma lēmumu, ar ko pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Tuvalu par to, lai noslēgtu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Tuvalu par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (“nolīgums”). |
| --- | --- |

(3)

Padome 2014. gada 9. oktobrī pieņēma lēmumu, ar ko pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Tuvalu par to, lai noslēgtu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Tuvalu par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (“nolīgums”).

| (4) | Sarunas par nolīgumu tika sāktas 2014. gada 19. novembrī, un tās veiksmīgi pabeidza, nolīgumu parafējot 2015. gada 8. oktobrī. |
| --- | --- |

(4)

Sarunas par nolīgumu tika sāktas 2014. gada 19. novembrī, un tās veiksmīgi pabeidza, nolīgumu parafējot 2015. gada 8. oktobrī.

| (5) | Nolīgums būtu jāparaksta un nolīgumam pievienotās deklarācijas būtu jāapstiprina Savienības vārdā. Nolīgums būtu jāpiemēro provizoriski no nākamās dienas pēc tā parakstīšanas, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai. |
| --- | --- |

(5)

Nolīgums būtu jāparaksta un nolīgumam pievienotās deklarācijas būtu jāapstiprina Savienības vārdā. Nolīgums būtu jāpiemēro provizoriski no nākamās dienas pēc tā parakstīšanas, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.

| (6) | Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (3); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(6)

Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (3); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

| (7) | Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (4); tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(7)

Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (4); tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Tuvalu par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Savienības vārdā tiek apstiprinātas šim lēmumam pievienotās deklarācijas.

3. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.

4. pants

Nolīgumu provizoriski piemēro no nākamās dienas pēc tā parakstīšanas (5), kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.

5. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2016. gada 24. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A.G. KOENDERS

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 149, 20.5.2014., 67. lpp.).

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

3

acquis

(4)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

4

acquis

(5)  Nolīguma parakstīšanas datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

| 6.8.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 213/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 213/3

---

NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un Tuvalu par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība” vai “ES”, un

TUVALU,

turpmāk kopā “Līgumslēdzējas puses”,

NOLŪKĀ vēl vairāk pilnveidot draudzīgās attiecības starp Līgumslēdzējām pusēm un vēloties atvieglot ceļošanu, nodrošinot bezvīzu ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos saviem pilsoņiem,

ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (1), inter alia 19 trešās valstis, tostarp Tuvalu, pārceļot uz to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no īstermiņa uzturēšanās vīzas prasības dalībvalstīs,

ŅEMOT VĒRĀ to, ka Regulas (ES) Nr. 509/2014 1. pantā paredzēts, ka attiecībā uz minētajām 19 valstīm atbrīvojums no vīzas prasības ir piemērojams tikai no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par vīzu atbrīvojumiem, kas jānoslēdz ar Savienību,

VĒLOTIES nodrošināt vienlīdzīgas attieksmes principu attiecībā pret visiem ES pilsoņiem,

ŅEMOT VĒRĀ to, ka šis nolīgums neattiecas uz personām, kas ceļo nolūkā veikt algotu darbu savas īstermiņa uzturēšanās laikā, un tādējādi minētajai personu kategorijai turpina piemērot attiecīgās Savienības un dalībvalstu tiesību normas un Tuvalu tiesību aktus par vīzas prasību vai atbrīvojumu no tās, kā arī par piekļuvi nodarbinātībai,

ŅEMOT VĒRĀ Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienoto Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un Protokolu par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, un apstiprinot, ka šā nolīguma noteikumi neattiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKo.

1. pants

Mērķis

Šis nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Savienības pilsoņiem un Tuvalu pilsoņiem, kas ceļo uz otras Līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

2. pants

Definīcijas

Šajā nolīgumā:

| a) | “dalībvalsts” ir jebkura Savienības dalībvalsts, izņemot Apvienoto Karalisti un Īriju; |
| --- | --- |

a)

“dalībvalsts” ir jebkura Savienības dalībvalsts, izņemot Apvienoto Karalisti un Īriju;

| b) | “Savienības pilsonis” ir dalībvalsts pilsonis atbilstīgi a) punktā sniegtajai definīcijai; |
| --- | --- |

b)

“Savienības pilsonis” ir dalībvalsts pilsonis atbilstīgi a) punktā sniegtajai definīcijai;

| c) | “Tuvalu pilsonis” ir jebkura persona, kurai ir Tuvalu pilsonība; |
| --- | --- |

c)

“Tuvalu pilsonis” ir jebkura persona, kurai ir Tuvalu pilsonība;

| d) | “Šengenas zona” ir zona bez iekšējām robežām, kas aptver to dalībvalstu teritorijas atbilstīgi a) punkta definīcijai, kurās Šengenas acquis tiek piemērots pilnībā. |
| --- | --- |

d)

“Šengenas zona” ir zona bez iekšējām robežām, kas aptver to dalībvalstu teritorijas atbilstīgi a) punkta definīcijai, kurās Šengenas acquis tiek piemērots pilnībā.

acquis

3. pants

Piemērošanas joma

1.   Savienības pilsoņi, kuriem ir derīga dalībvalsts izsniegta parastā, diplomātiskā, dienesta, oficiālā vai īpašā pase, Tuvalu teritorijā var ieceļot un uzturēties bez vīzas laikposmā, kas noteikts 4. panta 1. punktā.

Tuvalu pilsoņi, kuriem ir derīga Tuvalu izsniegta parastā, diplomātiskā, dienesta, oficiālā vai īpašā pase, dalībvalstu teritorijā var ieceļot un uzturēties bez vīzas laikposmā, kas noteikts 4. panta 2. punktā.

2.   Šā panta 1. punkts neattiecas uz personām, kas ceļo ar mērķi veikt algotu darbu.

Attiecībā uz minēto personu kategoriju katra dalībvalsts var saskaņā arPadomes Regulas (EK) Nr. 539/2001 (2) 4. panta 3. punktu lemt par vīzas prasības piemērošanu vai tās atcelšanu Tuvalu pilsoņiem.

Attiecībā uz minēto personu kategoriju Tuvalu var saskaņā ar saviem tiesību aktiem lemt par vīzas prasības piemērošanu vai atcelšanu katras dalībvalsts pilsoņiem atsevišķi.

3.   Šajā nolīgumā paredzēto vīzu režīma atcelšanu piemēro, neskarot Līgumslēdzēju pušu tiesību aktus, kas saistīti ar ieceļošanas un īstermiņa uzturēšanās nosacījumiem. Dalībvalstis un Tuvalu patur tiesības atteikt ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos savā teritorijā, ja viens vai vairāki no šiem nosacījumiem nav izpildīti.

4.   Vīzu režīma atcelšana ir piemērojama neatkarīgi no transporta veida, kas izmantots Līgumslēdzēju pušu robežu šķērsošanai.

5.   Šajā nolīgumā neaptvertos jautājumus reglamentē Savienības tiesību akti, dalībvalstu tiesību akti un Tuvalu tiesību akti.

4. pants

Uzturēšanās ilgums

1.   Savienības pilsoņi var uzturēties Tuvalu teritorijā uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā.

2.   Tuvalu pilsoņi var uzturēties dalībvalstu teritorijā, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis, uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā. Minēto laikposmu aprēķina neatkarīgi no jebkuras uzturēšanās reizes dalībvalstī, kura Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā.

Tuvalu pilsoņi var uzturēties katras dalībvalsts teritorijā, kas Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā, uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, neatkarīgi no uzturēšanās laika, kas aprēķināts attiecībā uz to dalībvalstu teritoriju, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis.

3.   Šis nolīgums neietekmē Tuvalu un dalībvalstu iespēju pagarināt uzturēšanās laiku vairāk par 90 dienām saskaņā ar to attiecīgajiem valsts tiesību aktiem un Savienības tiesību aktiem.

5. pants

Teritoriālā piemērošana

1.   Šo nolīgumu attiecībā uz Francijas Republiku piemēro tikai Francijas Republikas Eiropas teritorijā.

2.   Šo nolīgumu attiecībā uz Nīderlandes Karalisti piemēro tikai Nīderlandes Karalistes Eiropas teritorijā.

6. pants

Apvienotā komiteja nolīguma pārvaldībai

1.   Līgumslēdzējas puses izveido Apvienoto ekspertu komiteju (turpmāk “komiteja”), kurā ir Savienības pārstāvji un Tuvalu pārstāvji. Savienību pārstāv Eiropas Komisija.

2.   Komitejai inter alia ir šādi uzdevumi:

| a) | uzraudzīt šā nolīguma īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

uzraudzīt šā nolīguma īstenošanu;

| b) | ierosināt šā nolīguma grozījumus vai papildinājumus; |
| --- | --- |

b)

ierosināt šā nolīguma grozījumus vai papildinājumus;

| c) | risināt domstarpības, kas radušās sakarā ar šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu; |
| --- | --- |

c)

risināt domstarpības, kas radušās sakarā ar šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu;

3.   Komiteju sasauc pēc vajadzības, ja to lūdz viena no Līgumslēdzējām pusēm.

4.   Komiteja izstrādā savu reglamentu.

7. pants

Šā nolīguma saistība ar pašreizējiem divpusējiem nolīgumiem par vīzu režīma atcelšanu starp dalībvalstīm un Tuvalu

Šim nolīgumam ir priekšroka attiecībā pret jebkuriem divpusējiem nolīgumiem vai pasākumiem, kas noslēgti starp atsevišķām dalībvalstīm un Tuvalu, ciktāl tie aptver jautājumus, kas ietilpst tā darbības jomā.

8. pants

Nobeiguma noteikumi

1.   Līgumslēdzējas puses šo nolīgumu ratificē vai apstiprina saskaņā ar to attiecīgajām iekšējām procedūrām, un tas stāsies spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad saņemts pēdējais no abiem paziņojumiem, ar kuriem Līgumslēdzējas puses viena otrai paziņo par minēto procedūru pabeigšanu.

Šo nolīgumu piemēro provizoriski no nākamās dienas pēc tā parakstīšanas.

2.   Šis nolīgums ir noslēgts uz nenoteiktu laiku, ja vien tas netiek izbeigts saskaņā ar 5. punktu.

3.   Šo nolīgumu var grozīt, Līgumslēdzējām pusēm rakstiski vienojoties. Grozījumi stājas spēkā pēc tam, kad Līgumslēdzējas puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.

4.   Katra Līgumslēdzēja puse var pilnībā vai daļēji apturēt šā nolīguma darbību, jo īpaši sabiedriskās kārtības, valsts drošības aizsardzības vai sabiedrības veselības aizsardzības, nelegālās imigrācijas apsvērumu dēļ vai arī, ja jebkura Līgumslēdzēja puse atjauno vīzas prasību. Lēmumu par darbības apturēšanu otrai Līgumslēdzējai pusei paziņo ne vēlāk kā divus mēnešus pirms šā lēmuma plānotās stāšanās spēkā. Līgumslēdzēja puse, kas apturējusi šā nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Līgumslēdzēju pusi, ja minētās apturēšanas iemesli vairs nepastāv, un minēto apturēšanu atceļ.

5.   Katra Līgumslēdzēja puse var izbeigt šā nolīguma darbību, par to rakstveidā paziņojot otrai Pusei. Šis nolīgums zaudē spēku 90 dienas pēc paziņojuma.

6.   Tuvalu var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību vienīgi attiecībā uz visām dalībvalstīm.

7.   Savienība var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību vienīgi attiecībā uz visām tās dalībvalstīm.

Sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, visi teksti ir vienlīdz autentiski.

Съставено в Брюксел на първи юли през две хиляди и шестнадесета година.

Hecho en Bruselas, el uno de julio de dos mil dieciséis.

V Bruselu dne prvního července dva tisíce šestnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den første juli to tusind og seksten.

Geschehen zu Brüssel am ersten Juli zweitausendsechzehn.

Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta juulikuu esimesel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, την πρώτη Ιουλίου δύο χιλιάδες δεκαέξι.

Done at Brussels on the first day of July in the year two thousand and sixteen.

Fait à Bruxelles, le premier juillet deux mille seize.

Sastavljeno u Bruxellesu prvog srpnja godine dvije tisuće šesnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì primo luglio duemilasedici.

Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada pirmajā jūlijā.

Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų liepos pirmą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év július havának első napján.

Magħmul fi Brussell, fl-ewwel jum ta' Lulju fis-sena elfejn u sittax.

Gedaan te Brussel, een juli tweeduizend zestien.

Sporządzono w Brukseli dnia pierwszego lipca roku dwa tysiące szesnastego.

Feito em Bruxelas, em um de julho de dois mil e dezasseis.

Întocmit la Bruxelles la întâi iulie două mii șaisprezece.

V Bruseli prvého júla dvetisícšestnásť.

V Bruslju, dne prvega julija leta dva tisoč šestnajst.

Tehty Brysselissä ensimmäisenä päivänä heinäkuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.

Som skedde i Bryssel den första juli år tjugohundrasexton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 1

За Тувалу

Por Tuvalu

Za Tuvalu

For Tuvalu

Für Tuvalu

Tuvalu nimel

Για το Τουβαλού

For Tuvalu

Pour les Tuvalu

Za Tuvalu

Per Tuvalu

Tuvalu vārdā –

Tuvalu vardu

Tuvalu részéről

Għal Tuvalu

Voor Tuvalu

W imieniu Tuvalu

Por Tuvalu

Pentru Tuvalu

Za Tuvalu

Za Tuvalu

Tuvalun puolesta

För Tuvalu

Image 2

---

(1)  
  ESOV L 149, 20.5.2014., 67. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (ESOV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.).

2

---

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ ISLANDI, NORVĒĢIJU, ŠVEICI UN LIHTENŠTEINU

Līgumslēdzējas puses ņem vērā ciešās attiecības starp Eiropas Savienību un Norvēģiju, Islandi, Šveici un Lihtenšteinu, jo īpaši ņemot vērā 1999. gada 18. maija un 2004. gada 26. oktobra nolīgumus par minēto valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

acquis

Šādos apstākļos ir vēlams, ka Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas iestādes, no vienas puses, un Tuvalu, no otras puses, nekavējoties noslēdz divpusējus nolīgumus par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šajā nolīgumā.

---

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR TO, KĀ INTERPRETĒT TO PERSONU KATEGORIJAS, KURAS CEĻO AR MĒRĶI VEIKT ALGOTU DARBU, KĀ PAREDZĒTS ŠĀ NOLĪGUMA 3. PANTA 2. PUNKTĀ

Vēloties nodrošināt vienotu interpretāciju, Līgumslēdzējas puses vienojas, ka šajā nolīgumā to personu kategorija, kuras veic algotu darbu, aptver personas, kas otras Līgumslēdzējas puses teritorijā ieceļo nolūkā veikt algotu darbu vai atlīdzinātu darbību kā darbinieks vai pakalpojumu sniedzējs.

Šajā kategorijā neietilpst:

| — | uzņēmēji, t. i., personas, kas ceļo darījumdarbības apspriežu nolūkā (un nav nodarbinātas otras Līgumslēdzējas puses valstī), |
| --- | --- |

—

uzņēmēji, t. i., personas, kas ceļo darījumdarbības apspriežu nolūkā (un nav nodarbinātas otras Līgumslēdzējas puses valstī),

| — | sportisti vai mākslinieki, kas veic darbību pēc ad hoc principa, |
| --- | --- |

—

sportisti vai mākslinieki, kas veic darbību pēc ad hoc principa,

ad hoc

| — | žurnālisti, kurus nosūtījuši viņu mītnes valsts plašsaziņas līdzekļi, un |
| --- | --- |

—

žurnālisti, kurus nosūtījuši viņu mītnes valsts plašsaziņas līdzekļi, un

| — | uzņēmumu iekšējie praktikanti. |
| --- | --- |

—

uzņēmumu iekšējie praktikanti.

Šīs deklarācijas īstenošanu uzrauga Apvienotā komiteja atbilstīgi savai kompetencei saskaņā ar šā nolīguma 6. pantu, un tā var ierosināt pielāgojumus, ja tā uzskata tos par vajadzīgiem, pamatojoties uz Līgumslēdzēju pušu pieredzi.

---

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR TO, KĀ INTERPRETĒT 90 DIENAS JEBKURĀ 180 DIENU LAIKPOSMĀ, KĀ NOTEIKTS ŠĀ NOLĪGUMA 4. PANTĀ

Līgumslēdzējas puses saprot, ka laiks, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, kā paredzēts šā nolīguma 4. pantā, nozīmē vai nu nepārtrauktu apmeklējumu vai vairākus secīgus apmeklējumus, kuru kopējais ilgums nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā.

Jēdziens “jebkurš” nozīmē, ka tiek piemērots “kustīgs” 180 dienu atsauces laikposms, skaitot atpakaļ katru uzturēšanās dienu pēdējo 180 dienu laikposmā, lai pārbaudītu, vai joprojām tiek izpildīta prasība par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā. Tas inter alia nozīmē, ka pēc nepārtrauktas 90 dienu ilgas prombūtnes var atkal uzturēties uz laiku līdz 90 dienām.

inter alia

---

KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR PILSOŅU INFORMĒŠANU PAR NOLĪGUMU PAR VĪZU REŽĪMA ATCELŠANU

Ņemot vērā pārskatāmības svarīgumu Eiropas Savienības un Tuvalu pilsoņiem, Līgumslēdzējas puses vienojas nodrošināt informācijas izplatīšanu pilnā apjomā par nolīguma par vīzu režīma atcelšanu saturu un sekām, kā arī par saistītajiem jautājumiem, piemēram, ieceļošanas nosacījumiem.

---

REGULAS

| 6.8.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 213/10 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 213/10

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1343

(2016. gada 5. augusts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 5. augusts

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 170,6 |
| ZZ | 170,6 |
| 0707 00 05 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0709 93 10 | TR | 132,0 |
| ZZ | 132,0 |
| 0805 50 10 | AR | 193,0 |
| CL | 145,2 |
| MA | 157,0 |
| TR | 157,0 |
| UY | 87,8 |
| ZA | 176,7 |
| ZZ | 152,8 |
| 0806 10 10 | BR | 163,2 |
| EG | 220,8 |
| MA | 180,8 |
| TR | 167,5 |
| ZZ | 183,1 |
| 0808 10 80 | AR | 115,5 |
| BR | 102,1 |
| CL | 137,5 |
| CN | 137,7 |
| NZ | 134,9 |
| PE | 106,8 |
| US | 143,6 |
| ZA | 96,8 |
| ZZ | 121,9 |
| 0808 30 90 | AR | 101,6 |
| CL | 126,5 |
| NZ | 141,8 |
| TR | 149,7 |
| ZA | 121,4 |
| ZZ | 128,2 |
| 0809 29 00 | CA | 331,3 |
| TR | 242,9 |
| ZZ | 287,1 |
| 0809 30 10 , 0809 30 90 | TR | 142,2 |
| ZZ | 142,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

170,6

ZZ

170,6

0707 00 05

TR

116,3

ZZ

116,3

0709 93 10

TR

132,0

ZZ

132,0

0805 50 10

AR

193,0

CL

145,2

MA

157,0

TR

157,0

UY

87,8

ZA

176,7

ZZ

152,8

0806 10 10

BR

163,2

EG

220,8

MA

180,8

TR

167,5

ZZ

183,1

0808 10 80

AR

115,5

BR

102,1

CL

137,5

CN

137,7

NZ

134,9

PE

106,8

US

143,6

ZA

96,8

ZZ

121,9

0808 30 90

AR

101,6

CL

126,5

NZ

141,8

TR

149,7

ZA

121,4

ZZ

128,2

0809 29 00

CA

331,3

TR

242,9

ZZ

287,1

0809 30 10 , 0809 30 90

TR

142,2

ZZ

142,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 6.8.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 213/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 213/12

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/1344

(2016. gada 4. augusts),

ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu atļauj laist tirgū organisko silīciju (monometilsilāntriolu)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4975)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulu (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | 2013. gada 27. martā uzņēmums LLR-G5 Ltd Īrijas kompetentajām iestādēm iesniedza pieprasījumu, kurā lūdza atļaut laist tirgū organisko silīciju (monometilsilāntriolu) kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu Regulas (EK) Nr. 258/97 1. panta 2. punkta c) apakšpunkta izpratnē. |
| --- | --- |

(1)

2013. gada 27. martā uzņēmums LLR-G5 Ltd Īrijas kompetentajām iestādēm iesniedza pieprasījumu, kurā lūdza atļaut laist tirgū organisko silīciju (monometilsilāntriolu) kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu Regulas (EK) Nr. 258/97 1. panta 2. punkta c) apakšpunkta izpratnē.

| (2) | 2013. gada 17. aprīlī Īrijas kompetentā pārtikas novērtēšanas iestāde sniedza sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Minētajā ziņojumā tā secināja, ka ir vajadzīga papildu novērtēšana saskaņā ar jauno pārtikas produktu Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(2)

2013. gada 17. aprīlī Īrijas kompetentā pārtikas novērtēšanas iestāde sniedza sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Minētajā ziņojumā tā secināja, ka ir vajadzīga papildu novērtēšana saskaņā ar jauno pārtikas produktu Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 3. punktu.

| (3) | 2013. gada 26. aprīlī Komisija sākotnējo novērtējuma ziņojumu pārsūtīja pārējām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(3)

2013. gada 26. aprīlī Komisija sākotnējo novērtējuma ziņojumu pārsūtīja pārējām dalībvalstīm.

| (4) | 2013. gada 10. oktobrī Komisija apspriedās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA) un lūdza tai veikt papildu novērtējumu par organisko silīciju (monometilsilāntriolu) kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97. |
| --- | --- |

(4)

2013. gada 10. oktobrī Komisija apspriedās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA) un lūdza tai veikt papildu novērtējumu par organisko silīciju (monometilsilāntriolu) kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97.

| (5) | Savā 2016. gada 9. marta atzinumā par organiskā silīcija (monometilsilāntriola, MMST), kuru paredzēts lietot par silīcija avotu uztura bagātinātājos, kā jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas nekaitīgumu un par ortosilīcijskābes bioloģisko pieejamību no minētā avota (2)
  EFSA secināja, ka piedāvātajos lietošanas apstākļos organiskais silīcijs (monometilsilāntriols) ir nekaitīgs. |
| --- | --- |

(5)

Savā 2016. gada 9. marta atzinumā par organiskā silīcija (monometilsilāntriola, MMST), kuru paredzēts lietot par silīcija avotu uztura bagātinātājos, kā jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas nekaitīgumu un par ortosilīcijskābes bioloģisko pieejamību no minētā avota (2)
  EFSA secināja, ka piedāvātajos lietošanas apstākļos organiskais silīcijs (monometilsilāntriols) ir nekaitīgs.

| (6) | Minētajā atzinumā sniegtais pamatojums ir pietiekams, lai secinātu, ka organiskais silīcijs (monometilsilāntriols) kā jauna pārtikas produktu sastāvdaļa atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(6)

Minētajā atzinumā sniegtais pamatojums ir pietiekams, lai secinātu, ka organiskais silīcijs (monometilsilāntriols) kā jauna pārtikas produktu sastāvdaļa atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem.

| (7) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/46/EK (3) ir noteiktas uztura bagātinātājiem piemērojamās prasības. Organiskā silīcija (monometilsilāntriola) lietošana būtu jāatļauj, neskarot minētajā regulējumā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/46/EK (3) ir noteiktas uztura bagātinātājiem piemērojamās prasības. Organiskā silīcija (monometilsilāntriola) lietošana būtu jāatļauj, neskarot minētajā regulējumā noteiktās prasības.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Neskarot Direktīvas 2002/46/EK īpašos noteikumus, šā lēmuma pielikumā specificēto organisko silīciju (monometilsilāntriolu) var laist Savienības tirgū kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu lietošanai pieaugušajiem paredzētos šķidros uztura bagātinātājos, ievērojot ražotāja rekomendēto maksimālo devu 10,40 mg silīcija dienā.

2. pants

Ar šo lēmumu atļautā organiskā silīcija (monometilsilāntriola) nosaukums pārtikas produktu marķējumā ir “organiskais silīcijs (monometilsilāntriols)”.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts LLR-G5 Ltd.,Golden Mile Industrial Park, Breaffy Road, Castlebar, Co. Mayo, F23 VX58, Īrijā.

Briselē, 2016. gada 4. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.

1

(2)  
  EFSA Journal 2016;14(4):4436.

2

EFSA Journal

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 10. jūnija Direktīva 2002/46/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem (OV L 183, 12.7.2002., 51. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

ORGANISKĀ SILĪCIJA (MONOMETILSILĀNTRIOLA) SPECIFIKĀCIJA

Organiskā silīcija (monometilsilāntriola) identitāte

| Ķīmiskais nosaukums | 1-metil-silāntriols |
| --- | --- |
| Ķīmiskā formula | CH6O3Si |
| Molekulmasa | 94,14 g/mol |
| CAS Nr. | 2445-53-6 |

Ķīmiskais nosaukums

1-metil-silāntriols

Ķīmiskā formula

CH6O3Si

Molekulmasa

94,14 g/mol

CAS Nr.

2445-53-6

Organiskā silīcija (monometilsilāntriola) preparāts (ūdens šķīdums)

| Parametri | Specifikācijas vērtība |
| --- | --- |
| Skābums (pH) | 6,4–6,8 |
| Silīcijs | 100–150 mg Si/l |
| Svins | Ne vairāk kā 1 μg/l |
| Dzīvsudrabs | Ne vairāk kā 1 μg/l |
| Kadmijs | Ne vairāk kā 1 μg/l |
| Arsēns | Ne vairāk kā 3 μg/l |
| Metanols | Ne vairāk kā 5 mg/kg (atlieku veidā) |

Parametri

Specifikācijas vērtība

Skābums (pH)

6,4–6,8

Silīcijs

100–150 mg Si/l

Svins

Ne vairāk kā 1 μg/l

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 μg/l

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 μg/l

Arsēns

Ne vairāk kā 3 μg/l

Metanols

Ne vairāk kā 5 mg/kg (atlieku veidā)

---

| 6.8.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 213/15 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 213/15

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/1345

(2016. gada 4. augusts)

par pirkstu nospiedumu datu minimālajiem kvalitātes standartiem otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmā (SIS II)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 4988)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1987/2006 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (1) un jo īpaši tās 22. panta a) punktu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 12. jūnija Lēmumu 2007/533/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (2) un jo īpaši tā 22. panta a) punktu,

tā kā:

| (1) | Otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēma (SIS II) darbība sākās 2013. gada 9. aprīlī, kad sāka piemērot Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumu 2007/533/TI. |
| --- | --- |

(1)

Otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēma (SIS II) darbība sākās 2013. gada 9. aprīlī, kad sāka piemērot Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumu 2007/533/TI.

| (2) | SIS II dod iespēju kompetentām iestādēm, piemēram, policijai un robežsargiem, ievadīt un meklēt brīdinājumus attiecībā uz konkrētām meklētu vai pazudušu personu un priekšmetu kategorijām. To brīdinājumu gadījumā, kuri attiecas uz personām, minimālais datu kopums ir vārds un uzvārds, dzimums, atsauce uz lēmumu, kas ir pamatā brīdinājumam, un veicamā rīcība. Turklāt ir jāpievieno fotogrāfijas un pirkstu nospiedumi, ja tie ir pieejami. |
| --- | --- |

(2)

SIS II dod iespēju kompetentām iestādēm, piemēram, policijai un robežsargiem, ievadīt un meklēt brīdinājumus attiecībā uz konkrētām meklētu vai pazudušu personu un priekšmetu kategorijām. To brīdinājumu gadījumā, kuri attiecas uz personām, minimālais datu kopums ir vārds un uzvārds, dzimums, atsauce uz lēmumu, kas ir pamatā brīdinājumam, un veicamā rīcība. Turklāt ir jāpievieno fotogrāfijas un pirkstu nospiedumi, ja tie ir pieejami.

| (3) | SIS II dod iespēju glabāt un apstrādāt pirkstu nospiedumus, lai apstiprinātu tādu personu identitāti, kuras identificētas burtciparu meklēšanas rezultātā. Turklāt automatizētas pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmas (AFIS) iekļaušana SIS II dos iespēju identificēt personas pēc viņu pirkstu nospiedumiem. |
| --- | --- |

(3)

SIS II dod iespēju glabāt un apstrādāt pirkstu nospiedumus, lai apstiprinātu tādu personu identitāti, kuras identificētas burtciparu meklēšanas rezultātā. Turklāt automatizētas pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmas (AFIS) iekļaušana SIS II dos iespēju identificēt personas pēc viņu pirkstu nospiedumiem.

| (4) | Pirkstu nospiedumu datu kvalitāte, precizitāte un pilnīgums ir galvenie panākumu faktori, ar kuriem var pilnīgi izmantot SIS II potenciālu. Tā kā SIS II tiek ievadīts un apstrādāts aizvien vairāk pirkstu nospiedumu datu, un, ņemot vērā gaidāmo AFIS iekļaušanu SIS II, ir jānosaka minimālie datu kvalitātes standarti attiecībā uz pirkstu nospiedumu datiem, kurus izmanto biometriskai identifikācijai un pārbaudei. |
| --- | --- |

(4)

Pirkstu nospiedumu datu kvalitāte, precizitāte un pilnīgums ir galvenie panākumu faktori, ar kuriem var pilnīgi izmantot SIS II potenciālu. Tā kā SIS II tiek ievadīts un apstrādāts aizvien vairāk pirkstu nospiedumu datu, un, ņemot vērā gaidāmo AFIS iekļaušanu SIS II, ir jānosaka minimālie datu kvalitātes standarti attiecībā uz pirkstu nospiedumu datiem, kurus izmanto biometriskai identifikācijai un pārbaudei.

| (5) | Vēlākā posmā, kad tiks noteiktas nākotnē paredzētās automatizētās pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmas (AFIS) detalizētās tehniskās specifikācijas, būtu jāizstrādā papildu specifikācijas. |
| --- | --- |

(5)

Vēlākā posmā, kad tiks noteiktas nākotnē paredzētās automatizētās pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmas (AFIS) detalizētās tehniskās specifikācijas, būtu jāizstrādā papildu specifikācijas.

| (6) | Šis lēmums neattiecas uz SIS II pirkstu nospiedumu ievades formātu, kas būtu jābalsta uz Nacionālā Standartu un tehnoloģijas institūta standartu. Minētais formāts būtu jānosaka saskarnes kontroldokumentā. |
| --- | --- |

(6)

Šis lēmums neattiecas uz SIS II pirkstu nospiedumu ievades formātu, kas būtu jābalsta uz Nacionālā Standartu un tehnoloģijas institūta standartu. Minētais formāts būtu jānosaka saskarnes kontroldokumentā.

| (7) | Noteikumi par personas datu aizsardzību un datu drošību SIS II ir izklāstīti Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI, kuri ir vienlīdz piemērojami pirkstu nospiedumu apstrādei SIS II ietvaros. Konkrēti, pirkstu nospiedumu apstrāde attiecas vienīgi uz apstrādes darbībām, kas atļautas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 22. panta c) punktu un Lēmuma 2007/533/TI 22. panta c) punktu. Pirkstu nospiedumu apstrādei, ko veic SIS II ietvaros, jāatbilst arī piemērojamiem valstu noteikumiem par datu aizsardzību, ar kuriem īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (3), kas tiks aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (4), un Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (5), kas tiks aizstāts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/680 (6). |
| --- | --- |

(7)

Noteikumi par personas datu aizsardzību un datu drošību SIS II ir izklāstīti Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI, kuri ir vienlīdz piemērojami pirkstu nospiedumu apstrādei SIS II ietvaros. Konkrēti, pirkstu nospiedumu apstrāde attiecas vienīgi uz apstrādes darbībām, kas atļautas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 22. panta c) punktu un Lēmuma 2007/533/TI 22. panta c) punktu. Pirkstu nospiedumu apstrādei, ko veic SIS II ietvaros, jāatbilst arī piemērojamiem valstu noteikumiem par datu aizsardzību, ar kuriem īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (3), kas tiks aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (4), un Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (5), kas tiks aizstāts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/680 (6).

| (8) | Tā kā Regula (EK) Nr. 1987/2006 pilnveido Šengenas acquis, saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija ar 2007. gada 15. jūnija vēstuli paziņoja par šā acquis transponēšanu savos valsts tiesību aktos. Dānija piedalās Lēmuma 2007/533/TI īstenošanā. Tādēļ tai ir pienākums īstenot šo lēmumu. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā Regula (EK) Nr. 1987/2006 pilnveido Šengenas acquis, saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija ar 2007. gada 15. jūnija vēstuli paziņoja par šā acquis transponēšanu savos valsts tiesību aktos. Dānija piedalās Lēmuma 2007/533/TI īstenošanā. Tādēļ tai ir pienākums īstenot šo lēmumu.

| (9) | Apvienotā Karaliste nepiedalās Regulas (EK) Nr. 1987/2006 īstenošanā, kā rezultātā tā nevar izdarīt meklēšanu un ievadīt brīdinājumus par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikumu attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem. Apvienotā Karaliste piedalās šā lēmuma īstenošanā, ciktāl tas neattiecas uz brīdinājumiem, kuru pamatā ir Regulas (EK) Nr. 1987/2006 24. un 25. pants, saskaņā ar 5. panta 1. punktu Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotajā 19. protokolā par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, un Padomes Lēmuma 2000/365/EK (7) 8. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(9)

Apvienotā Karaliste nepiedalās Regulas (EK) Nr. 1987/2006 īstenošanā, kā rezultātā tā nevar izdarīt meklēšanu un ievadīt brīdinājumus par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikumu attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem. Apvienotā Karaliste piedalās šā lēmuma īstenošanā, ciktāl tas neattiecas uz brīdinājumiem, kuru pamatā ir Regulas (EK) Nr. 1987/2006 24. un 25. pants, saskaņā ar 5. panta 1. punktu Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotajā 19. protokolā par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, un Padomes Lēmuma 2000/365/EK (7) 8. panta 2. punktu.

| (10) | Īrija nepiedalās Regulas (EK) Nr. 1987/2006 īstenošanā, kā rezultātā tā nevar izdarīt meklēšanu un ievadīt brīdinājumus par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikumu attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem. Īrija piedalās šā lēmuma īstenošanā, ciktāl tas neattiecas uz brīdinājumiem, kuru pamatā ir Regulas (EK) Nr. 1987/2006 24. un 25. pants, saskaņā ar 5. panta 1. punktu Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotajā 19. protokolā par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, un Padomes Lēmuma 2002/192/EK (8) 6. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(10)

Īrija nepiedalās Regulas (EK) Nr. 1987/2006 īstenošanā, kā rezultātā tā nevar izdarīt meklēšanu un ievadīt brīdinājumus par ieceļošanas vai uzturēšanās atteikumu attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem. Īrija piedalās šā lēmuma īstenošanā, ciktāl tas neattiecas uz brīdinājumiem, kuru pamatā ir Regulas (EK) Nr. 1987/2006 24. un 25. pants, saskaņā ar 5. panta 1. punktu Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotajā 19. protokolā par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, un Padomes Lēmuma 2002/192/EK (8) 6. panta 2. punktu.

| (11) | Šis lēmums ir akts, kas balstīts uz Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar tiem, kā noteikts attiecīgi 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā, 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā un 2011. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(11)

Šis lēmums ir akts, kas balstīts uz Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar tiem, kā noteikts attiecīgi 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā, 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā un 2011. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā.

| (12) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (9), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK (10) 1. panta G punktā. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (9), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK (10) 1. panta G punktā.

| (13) | Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (11), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (12) 3. pantu un Padomes Lēmuma 2008/149/TI (13) 3. pantu. |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (11), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (12) 3. pantu un Padomes Lēmuma 2008/149/TI (13) 3. pantu.

| (14) | Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (14), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/349/ES (15) 3. pantu un Padomes Lēmuma 2011/350/ES (16) 3. pantu. |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (14), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/349/ES (15) 3. pantu un Padomes Lēmuma 2011/350/ES (16) 3. pantu.

| (15) | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs atzinumu sniedza 2016. gada 27. jūnijā. |
| --- | --- |

(15)

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs atzinumu sniedza 2016. gada 27. jūnijā.

| (16) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 51. pantu un Lēmuma 2007/533/TI 67. pantu, |
| --- | --- |

(16)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 51. pantu un Lēmuma 2007/533/TI 67. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Minimālos datu kvalitātes standartus, kas noteikti pielikumā, piemēro visiem pirkstu nospiedumu datiem, kurus izmanto SIS II ietvaros.

2.   Ja formāts, ko SIS II ietvaros izmanto pirkstu nospiedumu ievadei, neatbilst pielikumā noteiktajiem standartiem, SIS II centrālā sistēma (CS-SIS) to noraida, neizmanto un neuzglabā.

3.   Pirkstu nospiedumus, kas atbilst ievades formāta standartiem, taču nesasniedz kvalitātes slieksni, neievada automatizētajā pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmā, kas paredzēta meklēšanai. Šīs datnes glabā SIS II vidē, un tās drīkst izmantot vienīgi tam, lai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 22. panta b) punktu un Lēmuma 2007/533/TI 22. panta b) punktu apstiprinātu personas identitāti.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2016. gada 4. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Dimitris AVRAMOPOULOS

---

(1)  
  OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.

1

(2)  
  OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmums 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (OV L 350, 30.12.2008., 60. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīva (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.).

6

(7)  Padomes 2000. gada 29. maija Lēmums 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

7

acquis

(8)  Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmums 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

8

acquis

(9)  
  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

9

(10)  Padomes 1999. gada 17. maija Lēmums 1999/437/EK par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.).

10

acquis

(11)  
  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

11

(12)  Padomes 2008. gada 28. janvāra Lēmums 2008/146/EK par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.).

12

acquis

(13)  Padomes 2008. gada 28. janvāra Lēmums 2008/149/TI par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008. 50. lpp.).

13

acquis

(14)  
  OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.

14

(15)  Padomes 2011. gada 7. marta Lēmums 2011/349/ES par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, jo īpaši saistībā ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un policijas sadarbību (OV L 160, 18.6.2011., 1. lpp.).

15

acquis

(16)  Padomes 2011. gada 7. marta Lēmums 2011/350/ES par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos (OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.).

16

acquis

---

PIELIKUMS

1.   MĒRĶIS

Šajā pielikumā ir noteiktas minimālās prasības standartiem un datu ievades formātiem, kuras jāievēro, reģistrējot un nosūtot biometriskos (pirkstu nospiedumu) datus uz SIS II.

2.   DATNES UN DATU SASPIEŠANAS FORMĀTS

Pirkstu nospiedumu attēlu (un tiem pievienoto burtciparu datu) ievades formāts atbilst ANSI/NIST
   (1) binārajam formātam. SIS II pirkstu nospiedumu ievades formāta pamatā ir NIST standarts, un tas kļūst par SIS II saskarnes kontroldokumenta (SIS II ICD) daļu. Tiek izmantota un īstenota tikai SIS NIST specifiskā definīcija (kuras pamatā ir ANSI/NIST formāta specifiska versija).

3.   IERĪCES

SIS AFIS centrālā sistēma (CS-SIS AFIS) ir saderīga un sadarbspējīga ar datiem, kas reģistrēti valstu līmenī, izmantojot tiešās skenēšanas ierīces, kuras spēj reģistrēt un sadalīt segmentos maksimāli desmit atsevišķus pirkstu nospiedumus, kas iegūti ar pārvelšanas metodi, uzspiešanas metodi vai ar abām.

CS-SIS AFIS ir saderīga un sadarbspējīga ar pirkstu nospiedumiem, kuri, izmantojot tinti, ir iegūti ar pārvelšanas metodi, uzspiešanas metodi vai ar abām un noņemti pirms šā lēmuma pieņemšanas datuma, un pēc tam attiecīgajā kvalitātē un izšķirtspējā ir digitāli ieskenēti.

3.1.   Attēla formāts un izšķirtspēja

SIS II centrālā sistēma (CS-SIS) saņem pirkstu nospiedumu attēlus, kuru nominālā izšķirtspēja ir vai nu 1 000 dpi, vai 500 dpi un kuriem ir 256 pelēkās krāsas toņi.

Attēlus, kuru izšķirtspēja ir 500 dpi, nosūta, izmantojot WSQ formātu, savukārt attēliem, kuru izšķirtspēja ir 1 000 dpi, jābūt JPEG2000 (JP2) formātā.

4.   PRASĪBAS

Tiešās skenēšanas un dokumentu skenēšanas ierīču izmantošanai ir jāievēro šādas prasības.

4.1.   Kvalitāte

CS-SIS AFIS nosaka kvalitātes sliekšņus pirkstu nospiedumu attēlu pieņemšanai. Pirms attēlu nosūtīšanas uz SIS II dalībvalstīm uz vietas jāveic kvalitātes pārbaude atbilstoši specifikācijām, kas tiks definētas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 51. pantu un Lēmuma 2007/533/TI 67. pantu.

Pirkstu nospiedumu attēlus, kas neatbilst CS-SIS AFIS noteiktajam kvalitātes slieksnim, neizmanto automatizētās meklēšanas nolūkā, bet uzglabā SIS, lai apstiprinātu personas identitāti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 22. panta b) punktu un Lēmuma 2007/533/TI 22. panta b) punktu.

Ja tiek noraidīta prasībām neatbilstoša SIS NIST datne, dalībvalstij nosūta automātisku paziņojumu ar attiecīgu paskaidrojumu.

Ja SIS NIST datne atbilst saskarnes kontroldokumenta prasībām, taču satura kvalitāte nav pietiekama, lai veiktu identifikāciju AFIS ietvaros, dalībvalstij nosūta automātisku paziņojumu, kurā paskaidrots, ka pirkstu nospiedumus nevar izmantot identifikācijas nolūkos (reģistrācija vai meklēšana). Šis mehānisms dod dalībvalstīm iespēju atkārtoti noņemt pirkstu nospiedumus un nosūtīt centrālajai sistēmai jaunu datu kopumu.

Kvalitātes slieksni nākotnē var mainīt.

Pārvaldības iestāde nodrošina, uztur un atjaunina kvalitātes pārbaudes rīku un piegādā to dalībvalstīm, lai nodrošinātu vienu un to pašu kvalitātes līmeni un nepieļautu zemas kvalitātes datus.

5.   PIRKSTU NOSPIEDUMU IZMANTOŠANA UZGLABĀŠANAI UN IEVADĪŠANAI

CS-SIS AFIS ievada biometriskajā datubāzē pirkstu nospiedumu attēlus, kuri pārsniedz kvalitātes slieksni, ievadot ne vairāk kā vienu attēlu no katra pirksta (NIST identifikācija no 1 līdz 10), t. i., no viena līdz desmit pirkstu nospiedumiem, kas iegūti ar uzspiešanas metodi, un no viena līdz desmit pirkstu nospiedumiem, kas iegūti ar pārvelšanas metodi. Katru pirkstu nospiedumu attēlu pareizi marķē, lai varētu noteikt, uz kuru pirkstu tas attiecas. Trūkstošos vai apsaitētos pirkstus vienmēr identificē saskaņā ar SIS II ICD, ievērojot NIST standartu. CS-SIS patur visus pirkstu nospiedumu attēlus, atļaujot izmantot noraidītos pirkstu nospiedumus pārbaudes nolūkos. Daļējus (zemas kvalitātes) pirkstu nospiedumu attēlus izņēmuma kārtā drīkst izmantot uzglabāšanai un ievadīšanai gadījumos, kad tas attiecas uz pazudušām personām.

6.   PIRKSTU NOSPIEDUMU IZMANTOŠANA BIOMETRISKAI IDENTIFIKĀCIJAI UN MEKLĒŠANAI

CS-SIS AFIS veic biometrisko meklēšanu (biometrisko identifikāciju), izmantojot pirkstu nospiedumu attēlus, kuri pārsniedz kvalitātes slieksni, un ievadot ne vairāk kā vienu attēlu no katra pirksta (NIST identifikācija no 1 līdz 10). Katru pirkstu nospiedumu attēlu pareizi marķē, lai varētu noteikt, uz kuru pirkstu tas attiecas. Trūkstošos vai apsaitētos pirkstus vienmēr identificē saskaņā ar SIS II ICD, ievērojot NIST standartu.

7.   PIRKSTU NOSPIEDUMU IZMANTOŠANA BIOMETRISKĀM PĀRBAUDĒM

CS-SIS AFIS spēj veikt biometriskas pārbaudes, izmantojot pirkstu nospiedumus, kuri iegūti ar uzspiešanas vai pārvelšanas metodi un kuru skaits ir no viena līdz desmit. Katrā NIST datnē ir ne vairāk kā viens attēls no katra pirksta (NIST identifikācija no 1 līdz 10). Neatkarīgi no pirkstu nospiedumu marķējuma CS-SIS AFIS veic pārbaudes, izmantojot “permutācijas”
   (2). Trūkstošos vai apsaitētos pirkstus vienmēr identificē saskaņā ar SIS II ICD, ievērojot NIST standartu.

---

(1)  Amerikas Nacionālais standarts informācijas sistēmām / Nacionālais Standartu un tehnoloģijas institūts.

(2)  Permutāciju gadījumā CS-SIS AFIS veiks atkārtotas pārbaudes, salīdzinot sākotnējo pirksta nospiedumu vai pirkstu nospiedumus ar visiem pieejamiem iespējamiem pirkstu nospiedumiem (parasti desmit), līdz tiek rasta atbilstība vai visi iespējamie pirkstu nospiedumi ir apskatīti, bet atbilstība nav rasta.

---