# Euroopa Liidu L 193/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 193 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik19. juuli 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 193

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik19. juuli 2016

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Nõukogu direktiiv (EL) 2016/1164, 12. juuli 2016, millega nähakse ette siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastased eeskirjad | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

DIREKTIIVID

*

Nõukogu direktiiv (EL) 2016/1164, 12. juuli 2016, millega nähakse ette siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastased eeskirjad

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2016/1165, 18. juuli 2016, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1183/2005, millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud | 15 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/1166, 17. mai 2016, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 X lisa seoses suhkrusektoris suhkrupeedi ostutingimustega alates 1. oktoobrist 2017 | 17 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1167, 18. juuli 2016, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 102/2012, millega kehtestatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärit impordina või mitte | 19 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1168, 18. juuli 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 25 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1169, 18. juuli 2016, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1. juulist kuni 7. juulini 2016 impordilitsentsitaotlused määrusega (EÜ) nr 341/2007 küüslaugu jaoks avatud tariifikvootide raames | 27 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/1170, 12. juuli 2016, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepinguga moodustatud ühiskomitees võetav seisukoht seoses ühiskomitee töökorra vastuvõtmise ning töörühmade moodustamisega | 29 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/1171, 12. juuli 2016, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu IX lisa (Finantsteenused) muutmisega | 38 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/1172, 18. juuli 2016, millega muudetakse otsust 2012/392/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu ÜJKP missiooni Nigeris (EUCAP Sahel Niger) | 106 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/1173, 18. juuli 2016, millega muudetakse otsust 2010/788/ÜVJP, mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid | 108 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/1174, 15. juuli 2016, milles käsitletakse teatava difenaakumit sisaldava biotsiidi loa tingimusi, mille kohta Hispaania on edastanud teatise kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 36
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 4380 all)

   (
  1
  ) | 110 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/1175, 15. juuli 2016, milles käsitletakse teatava spinosaadi sisaldava biotsiidi loa tingimusi, mille kohta Ühendkuningriik on edastanud teatise kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 36
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 4385 all)

   (
  1
  ) | 113 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/1176, 18. juuli 2016, teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise lõpetamise kohta | 115 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2016/1165, 18. juuli 2016, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1183/2005, millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud

15

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/1166, 17. mai 2016, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 X lisa seoses suhkrusektoris suhkrupeedi ostutingimustega alates 1. oktoobrist 2017

17

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1167, 18. juuli 2016, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 102/2012, millega kehtestatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärit impordina või mitte

19

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1168, 18. juuli 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

25

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1169, 18. juuli 2016, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1. juulist kuni 7. juulini 2016 impordilitsentsitaotlused määrusega (EÜ) nr 341/2007 küüslaugu jaoks avatud tariifikvootide raames

27

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/1170, 12. juuli 2016, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepinguga moodustatud ühiskomitees võetav seisukoht seoses ühiskomitee töökorra vastuvõtmise ning töörühmade moodustamisega

29

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/1171, 12. juuli 2016, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu IX lisa (Finantsteenused) muutmisega

38

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/1172, 18. juuli 2016, millega muudetakse otsust 2012/392/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu ÜJKP missiooni Nigeris (EUCAP Sahel Niger)

106

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/1173, 18. juuli 2016, millega muudetakse otsust 2010/788/ÜVJP, mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

108

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/1174, 15. juuli 2016, milles käsitletakse teatava difenaakumit sisaldava biotsiidi loa tingimusi, mille kohta Hispaania on edastanud teatise kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 36
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 4380 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 4380 all)

1

110

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/1175, 15. juuli 2016, milles käsitletakse teatava spinosaadi sisaldava biotsiidi loa tingimusi, mille kohta Ühendkuningriik on edastanud teatise kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 36
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 4385 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 4385 all)

1

113

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/1176, 18. juuli 2016, teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise lõpetamise kohta

115

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 27. mai 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/844 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta) parandus ( ELT L 141, 28.5.2016 ) | 117 |

Parandused

*

Komisjoni 27. mai 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/844 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta) parandus ( ELT L 141, 28.5.2016 )

( ELT L 141, 28.5.2016 )

117

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

DIREKTIIVID

| 19.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 193/1

---

NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2016/1164,

12. juuli 2016,

millega nähakse ette siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastased eeskirjad

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 115,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Praegused poliitilised prioriteedid rahvusvahelise maksustamise valdkonnas rõhutavad vajadust tagada, et maksu makstakse seal, kus kasum ja väärtus tekib. Seetõttu on hädavajalik taastada usaldus maksusüsteemide õigluse vastu ja võimaldada riikide valitsustel oma maksusuveräänsust tegelikult teostada. Need uued poliitilised eesmärgid väljenduvad Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) poolt maksubaasi õõnestamise ja kasumi ümberpaigutamise (BEPS) vastase algatuse raames antud konkreetsetes tegevussuunistes. Euroopa Ülemkogu tervitas seda tööd oma 13.–14. märtsi 2013. aasta ja 19.–20. detsembri 2013. aasta järeldustes. Pidades silmas vajadust tagada õiglasem maksustamine, esitas komisjon 17. juuni 2015. aasta teatises Euroopa Liidus äriühingute õiglase ja tõhusa maksustamise tegevuskava. |
| --- | --- |

(1)

Praegused poliitilised prioriteedid rahvusvahelise maksustamise valdkonnas rõhutavad vajadust tagada, et maksu makstakse seal, kus kasum ja väärtus tekib. Seetõttu on hädavajalik taastada usaldus maksusüsteemide õigluse vastu ja võimaldada riikide valitsustel oma maksusuveräänsust tegelikult teostada. Need uued poliitilised eesmärgid väljenduvad Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) poolt maksubaasi õõnestamise ja kasumi ümberpaigutamise (BEPS) vastase algatuse raames antud konkreetsetes tegevussuunistes. Euroopa Ülemkogu tervitas seda tööd oma 13.–14. märtsi 2013. aasta ja 19.–20. detsembri 2013. aasta järeldustes. Pidades silmas vajadust tagada õiglasem maksustamine, esitas komisjon 17. juuni 2015. aasta teatises Euroopa Liidus äriühingute õiglase ja tõhusa maksustamise tegevuskava.

| (2) | Lõplikud aruanded 15 OECD BEPSi vastase meetme kohta avaldati 5. oktoobril 2015. Nõukogu tervitas seda tulemust oma 8. detsembri 2015. aasta järeldustes. Nõukogu rõhutas järeldustes vajadust leida ühised, kuid paindlikud lahendused ELi tasandil, mis oleksid kooskõlas OECD BEPSi käsitlevate järeldustega. Lisaks toetati järeldustes BEPSi vastaste meetmete tõhusat ja kiiret kooskõlastatud rakendamist ELi tasandil ja leiti, et ELi direktiivid peaksid asjakohastel juhtudel olema eelistatud vahend OECD BEPSi käsitlevate järelduste ELi tasandil rakendamiseks. Siseturu hea toimimise jaoks on oluline, et liikmesriigid täidaksid miinimumina BEPSi tegevuskava raames võetud kohustusi ning võtaksid üldisemalt piisavalt sidusal ja koordineeritud viisil meetmeid maksustamise vältimise viisidega võitlemiseks ning liidus õiglase ja tõhusa maksustamise tagamiseks. Omavahel tihedalt integreerunud majandustega turul on vaja ühtset strateegilist lähenemisviisi ja koordineeritud tegevust, et parandada siseturu toimimist ja maksimeerida BEPS-algatuse positiivset mõju. Lisaks on ainult ühise raamistiku abil võimalik vältida turu killustumist ning kõrvaldada olemasolevad ebakõlad ja turumoonutused. Samuti annavad riiklikud rakendusmeetmed, mis järgivad kogu liidus samu põhimõtteid, maksumaksjatele õiguskindluse selles, et need meetmed on kooskõlas liidu õigusega. |
| --- | --- |

(2)

Lõplikud aruanded 15 OECD BEPSi vastase meetme kohta avaldati 5. oktoobril 2015. Nõukogu tervitas seda tulemust oma 8. detsembri 2015. aasta järeldustes. Nõukogu rõhutas järeldustes vajadust leida ühised, kuid paindlikud lahendused ELi tasandil, mis oleksid kooskõlas OECD BEPSi käsitlevate järeldustega. Lisaks toetati järeldustes BEPSi vastaste meetmete tõhusat ja kiiret kooskõlastatud rakendamist ELi tasandil ja leiti, et ELi direktiivid peaksid asjakohastel juhtudel olema eelistatud vahend OECD BEPSi käsitlevate järelduste ELi tasandil rakendamiseks. Siseturu hea toimimise jaoks on oluline, et liikmesriigid täidaksid miinimumina BEPSi tegevuskava raames võetud kohustusi ning võtaksid üldisemalt piisavalt sidusal ja koordineeritud viisil meetmeid maksustamise vältimise viisidega võitlemiseks ning liidus õiglase ja tõhusa maksustamise tagamiseks. Omavahel tihedalt integreerunud majandustega turul on vaja ühtset strateegilist lähenemisviisi ja koordineeritud tegevust, et parandada siseturu toimimist ja maksimeerida BEPS-algatuse positiivset mõju. Lisaks on ainult ühise raamistiku abil võimalik vältida turu killustumist ning kõrvaldada olemasolevad ebakõlad ja turumoonutused. Samuti annavad riiklikud rakendusmeetmed, mis järgivad kogu liidus samu põhimõtteid, maksumaksjatele õiguskindluse selles, et need meetmed on kooskõlas liidu õigusega.

| (3) | On vaja kehtestada eeskirjad, et tugevdada keskmist kaitset agressiivse maksuplaneerimise vastu siseturul. Kuna need eeskirjad peavad sobituma 28 erinevasse äriühingu maksustamise süsteemi, peaksid need sisaldama vaid üldsätteid ja jätma eeskirjade rakendamise liikmesriikidele, kuna viimastel on võimalik kujundada eeskirjadega seotud elemente viisil, mis sobib kõige paremini nende äriühingute maksustamise süsteemiga. Selle eesmärgi saab saavutada, nähes kogu liidus ette siseriiklike äriühingu maksustamise süsteemide miinimumkaitse maksustamise vältimise viiside vastu. Seepärast on vaja koordineerida seda, kuidas liikmesriigid rakendavad 15 OECD BEPSi vastast meedet, et tõhustada maksustamise vältimise viisidega võitlemist kogu siseturul. Seetõttu on siseturul teatavates valdkondades vaja kehtestada ühine miinimumkaitse. |
| --- | --- |

(3)

On vaja kehtestada eeskirjad, et tugevdada keskmist kaitset agressiivse maksuplaneerimise vastu siseturul. Kuna need eeskirjad peavad sobituma 28 erinevasse äriühingu maksustamise süsteemi, peaksid need sisaldama vaid üldsätteid ja jätma eeskirjade rakendamise liikmesriikidele, kuna viimastel on võimalik kujundada eeskirjadega seotud elemente viisil, mis sobib kõige paremini nende äriühingute maksustamise süsteemiga. Selle eesmärgi saab saavutada, nähes kogu liidus ette siseriiklike äriühingu maksustamise süsteemide miinimumkaitse maksustamise vältimise viiside vastu. Seepärast on vaja koordineerida seda, kuidas liikmesriigid rakendavad 15 OECD BEPSi vastast meedet, et tõhustada maksustamise vältimise viisidega võitlemist kogu siseturul. Seetõttu on siseturul teatavates valdkondades vaja kehtestada ühine miinimumkaitse.

| (4) | On vaja kehtestada eeskirjad, mis kuuluvad kohaldamisele kõigi nende maksumaksjate suhtes, kes on kohustatud liikmesriigis äriühingu tulumaksu maksma. Pidades silmas, et selle tulemuseks võib olla vajadus hõlmata laiemat valikut siseriiklikke makse, ei ole soovitatav laiendada käesoleva direktiivi kohaldamisala sellist liiki üksustele, kelle suhtes liikmesriigis äriühingu tulumaksu ei kohaldata, st eelkõige läbipaistvatele üksustele. Kõnealuseid eeskirju tuleks kohaldada ka äriühingust maksumaksjate püsivatele tegevuskohtadele, mis asuvad teises liikmesriigis (teistes liikmesriikides). Äriühingust maksumaksjad võivad olla liikmesriigi maksuresidendid või nad võivad olla asutatud liikmesriigi õigusnormide alusel. Nende eeskirjade kohaldamisalasse peaksid kuuluma ka kolmandate riikide maksuresidendist üksuste püsivad tegevuskohad, kui need asuvad ühes või mitmes liikmesriigis. |
| --- | --- |

(4)

On vaja kehtestada eeskirjad, mis kuuluvad kohaldamisele kõigi nende maksumaksjate suhtes, kes on kohustatud liikmesriigis äriühingu tulumaksu maksma. Pidades silmas, et selle tulemuseks võib olla vajadus hõlmata laiemat valikut siseriiklikke makse, ei ole soovitatav laiendada käesoleva direktiivi kohaldamisala sellist liiki üksustele, kelle suhtes liikmesriigis äriühingu tulumaksu ei kohaldata, st eelkõige läbipaistvatele üksustele. Kõnealuseid eeskirju tuleks kohaldada ka äriühingust maksumaksjate püsivatele tegevuskohtadele, mis asuvad teises liikmesriigis (teistes liikmesriikides). Äriühingust maksumaksjad võivad olla liikmesriigi maksuresidendid või nad võivad olla asutatud liikmesriigi õigusnormide alusel. Nende eeskirjade kohaldamisalasse peaksid kuuluma ka kolmandate riikide maksuresidendist üksuste püsivad tegevuskohad, kui need asuvad ühes või mitmes liikmesriigis.

| (5) | On vaja kehtestada eeskirjad siseturul maksubaasi õõnestamise ja kasumi siseturult väljapaigutamise vastu. Selle eesmärgi saavutamisele kaasaaitamiseks on vajalikud eeskirjad järgmistes valdkondades: intresside mahaarvamise piirang, lahkumismaks, üldine kuritarvituste vastane reegel, välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad eeskirjad ja eeskirjad hübriidsete ebakõlade käsitlemiseks. Kui nende eeskirjade kohaldamine põhjustab topeltmaksustamist, peaksid maksumaksjad saama maksusoodustust õigusena arvata maha teises liikmesriigis või kolmandas riigis tasutud maks. Seega peaks eeskirjade eesmärk olema mitte üksnes võidelda maksustamise vältimise viisidega, vaid hoida ära ka turul muude takistuste, nagu topeltmaksustamise loomist. |
| --- | --- |

(5)

On vaja kehtestada eeskirjad siseturul maksubaasi õõnestamise ja kasumi siseturult väljapaigutamise vastu. Selle eesmärgi saavutamisele kaasaaitamiseks on vajalikud eeskirjad järgmistes valdkondades: intresside mahaarvamise piirang, lahkumismaks, üldine kuritarvituste vastane reegel, välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad eeskirjad ja eeskirjad hübriidsete ebakõlade käsitlemiseks. Kui nende eeskirjade kohaldamine põhjustab topeltmaksustamist, peaksid maksumaksjad saama maksusoodustust õigusena arvata maha teises liikmesriigis või kolmandas riigis tasutud maks. Seega peaks eeskirjade eesmärk olema mitte üksnes võidelda maksustamise vältimise viisidega, vaid hoida ära ka turul muude takistuste, nagu topeltmaksustamise loomist.

| (6) | Kontsernid on hakanud oma üldise maksukoormuse vähendamiseks üha rohkem kasutama BEPSi ülemääraste intressimaksete kaudu. Sellise tegevuse tõkestamiseks on vajalik intresside mahaarvamise piirang, millega piiratakse maksumaksja ülejääva laenukasutuse kulu mahaarvamist. Seepärast on vaja kindlaks määrata mahaarvamise suhtarv, mis lähtub maksumaksja intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelsest kasumist (EBITDA). Liikmesriigid võiksid seda suhtarvu vähendada, kehtestada tähtajad või piirata tasaarvestamata laenukasutuse kulu summat, mida võib kõrgema kaitsetaseme tagamiseks kas edasi või tagasi kanda. Kuna eesmärgiks on kehtestada miinimumstandardid, võiks liikmesriikidel olla võimalik võtta vastu alternatiivne meede seoses maksumaksja intressi- ja maksueelse kasumiga (EBIT) ja määrata see kindlaks viisil, mis on samaväärne EBITDA-l põhineva suhtarvuga. Samuti võiksid liikmesriigid lisaks käesoleva direktiiviga ettenähtud intresside mahaarvamise piirangule kasutada kontsernisiseste võlakohustuste rahastamise vastaseid sihipäraseid eeskirju, eelkõige alakapitaliseeritust käsitlevaid eeskirju. Maksuvaba tulu ei tohiks mahaarvatava laenukasutuse kuluga tasaarvestada. Seda seetõttu, et mahaarvatava intressi suuruse kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta üksnes maksustatavat tulu. |
| --- | --- |

(6)

Kontsernid on hakanud oma üldise maksukoormuse vähendamiseks üha rohkem kasutama BEPSi ülemääraste intressimaksete kaudu. Sellise tegevuse tõkestamiseks on vajalik intresside mahaarvamise piirang, millega piiratakse maksumaksja ülejääva laenukasutuse kulu mahaarvamist. Seepärast on vaja kindlaks määrata mahaarvamise suhtarv, mis lähtub maksumaksja intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelsest kasumist (EBITDA). Liikmesriigid võiksid seda suhtarvu vähendada, kehtestada tähtajad või piirata tasaarvestamata laenukasutuse kulu summat, mida võib kõrgema kaitsetaseme tagamiseks kas edasi või tagasi kanda. Kuna eesmärgiks on kehtestada miinimumstandardid, võiks liikmesriikidel olla võimalik võtta vastu alternatiivne meede seoses maksumaksja intressi- ja maksueelse kasumiga (EBIT) ja määrata see kindlaks viisil, mis on samaväärne EBITDA-l põhineva suhtarvuga. Samuti võiksid liikmesriigid lisaks käesoleva direktiiviga ettenähtud intresside mahaarvamise piirangule kasutada kontsernisiseste võlakohustuste rahastamise vastaseid sihipäraseid eeskirju, eelkõige alakapitaliseeritust käsitlevaid eeskirju. Maksuvaba tulu ei tohiks mahaarvatava laenukasutuse kuluga tasaarvestada. Seda seetõttu, et mahaarvatava intressi suuruse kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta üksnes maksustatavat tulu.

| (7) | Kui maksumaksja kuulub kohustuslikku konsolideeritud aruannet esitavasse kontserni, võib talle suurema ülejääva laenukasutuse kulu mahaarvamise õiguse andmisel arvesse võtta kontserni üldist ülemaailmse tasandi võlakoormust. Samuti võib olla asjakohane sätestada eeskirjad omakapitali erandi sätte kohta, mille puhul intresside mahaarvamise piirangut ei kohaldata, kui äriühing suudab tõestada, et tema omakapitali ja koguvara suhe on ligikaudu võrdne kontserni vastava suhtega või sellest suurem. Intresside mahaarvamise piirangut tuleks kohaldada maksumaksja ülejäävale laenukasutuse kulule, sõltumata sellest, kas see tuleneb võlakohustusest, mis tekkis riigisiseselt, teises liikmesriigis või kolmandas riigis, või kas see pärineb kolmandatelt isikutelt, sidusettevõtjatelt või kontserni seest. Kui kontsernil on ühes liikmesriigis rohkem kui üks üksus, võib liikmesriik intresside mahaarvamise piirangu kohaldamisel arvesse võtta kõigi samas liikmesriigis asuvate kontserni üksuste üldist olukorda, sealhulgas üksuse eraldi maksustamise süsteemi, et võimaldada üksustevahelist kasumi või intressisumma ülekandmist kontserni piires. |
| --- | --- |

(7)

Kui maksumaksja kuulub kohustuslikku konsolideeritud aruannet esitavasse kontserni, võib talle suurema ülejääva laenukasutuse kulu mahaarvamise õiguse andmisel arvesse võtta kontserni üldist ülemaailmse tasandi võlakoormust. Samuti võib olla asjakohane sätestada eeskirjad omakapitali erandi sätte kohta, mille puhul intresside mahaarvamise piirangut ei kohaldata, kui äriühing suudab tõestada, et tema omakapitali ja koguvara suhe on ligikaudu võrdne kontserni vastava suhtega või sellest suurem. Intresside mahaarvamise piirangut tuleks kohaldada maksumaksja ülejäävale laenukasutuse kulule, sõltumata sellest, kas see tuleneb võlakohustusest, mis tekkis riigisiseselt, teises liikmesriigis või kolmandas riigis, või kas see pärineb kolmandatelt isikutelt, sidusettevõtjatelt või kontserni seest. Kui kontsernil on ühes liikmesriigis rohkem kui üks üksus, võib liikmesriik intresside mahaarvamise piirangu kohaldamisel arvesse võtta kõigi samas liikmesriigis asuvate kontserni üksuste üldist olukorda, sealhulgas üksuse eraldi maksustamise süsteemi, et võimaldada üksustevahelist kasumi või intressisumma ülekandmist kontserni piires.

| (8) | Eeskirjadest tuleneva haldus- ja eeskirjade järgimise koormuse vähendamiseks ilma nende maksumõju oluliselt vähendamata võib olla asjakohane ette näha „safe harbour“-põhimõte, nii et netointress oleks alati kuni teatud kindla summani mahaarvatav, kui see toob kaasa suurema mahaarvamise kui EBITDA-l põhineva suhtarvu alusel. Liikmesriigid võivad vähendada kindlaksmääratud rahalist künnist, et tagada oma siseriikliku maksubaasi kõrgem kaitsetase. Kuna BEPS toimub põhimõtteliselt sidusettevõtjate vahel ülemääraste intressimaksete tegemise kaudu, on asjakohane ja vajalik lubada jätta intresside mahaarvamise piirangu kohaldamisalast välja eraldiseisvad üksused, arvestades et maksustamise vältimise riskid on väikesed. Uuele intresside mahaarvamise piirangule ülemineku hõlbustamiseks võiksid liikmesriigid näha ette varasemate õiguste kaitse klausli, mis hõlmaks olemasolevad laenud sellises ulatuses, kuivõrd nende tingimusi hiljem ei muudeta, st mis tahes tingimuste hilisema muutmise korral ei kohaldataks varasemate õiguste kaitse klauslit ühegi laenusumma suurendamise või laenu kestuse pikendamise suhtes, vaid see oleks piiratud laenu algsete tingimustega. Ilma et see piiraks riigiabi eeskirjade kohaldamist, võivad liikmesriigid samuti jätta välja ülejääva laenukasutuse kulu, mis on tekkinud laenudelt, mida kasutatakse pikaajaliste avaliku sektori taristuprojektide rahastamiseks, arvestades et selliste rahastamiskokkulepete puhul on BEPSi riskid väikesed või puuduvad üldse. Sellega seoses peaksid liikmesriigid asjakohaselt näitama, et avaliku sektori taristuprojektide rahastamiskokkulepetel on eriomased tunnused, mis õigustab sellise maksustamislahenduse kasutamist võrreldes teiste rahastamiskokkulepetega, mille suhtes kohaldatakse piiravat korda. |
| --- | --- |

(8)

Eeskirjadest tuleneva haldus- ja eeskirjade järgimise koormuse vähendamiseks ilma nende maksumõju oluliselt vähendamata võib olla asjakohane ette näha „safe harbour“-põhimõte, nii et netointress oleks alati kuni teatud kindla summani mahaarvatav, kui see toob kaasa suurema mahaarvamise kui EBITDA-l põhineva suhtarvu alusel. Liikmesriigid võivad vähendada kindlaksmääratud rahalist künnist, et tagada oma siseriikliku maksubaasi kõrgem kaitsetase. Kuna BEPS toimub põhimõtteliselt sidusettevõtjate vahel ülemääraste intressimaksete tegemise kaudu, on asjakohane ja vajalik lubada jätta intresside mahaarvamise piirangu kohaldamisalast välja eraldiseisvad üksused, arvestades et maksustamise vältimise riskid on väikesed. Uuele intresside mahaarvamise piirangule ülemineku hõlbustamiseks võiksid liikmesriigid näha ette varasemate õiguste kaitse klausli, mis hõlmaks olemasolevad laenud sellises ulatuses, kuivõrd nende tingimusi hiljem ei muudeta, st mis tahes tingimuste hilisema muutmise korral ei kohaldataks varasemate õiguste kaitse klauslit ühegi laenusumma suurendamise või laenu kestuse pikendamise suhtes, vaid see oleks piiratud laenu algsete tingimustega. Ilma et see piiraks riigiabi eeskirjade kohaldamist, võivad liikmesriigid samuti jätta välja ülejääva laenukasutuse kulu, mis on tekkinud laenudelt, mida kasutatakse pikaajaliste avaliku sektori taristuprojektide rahastamiseks, arvestades et selliste rahastamiskokkulepete puhul on BEPSi riskid väikesed või puuduvad üldse. Sellega seoses peaksid liikmesriigid asjakohaselt näitama, et avaliku sektori taristuprojektide rahastamiskokkulepetel on eriomased tunnused, mis õigustab sellise maksustamislahenduse kasutamist võrreldes teiste rahastamiskokkulepetega, mille suhtes kohaldatakse piiravat korda.

| (9) | Ehkki üldise arusaama kohaselt tuleks ka finantsettevõtjate, st finantsasutuste ja kindlustusandjate suhtes kohaldada intresside mahaarvamisel piiranguid, on samuti üldteada, et neil kahel sektoril on eriomased tunnused, mis nõuavad enam kohandatud lähenemisviisi. Võttes arvesse, et kõnealuses valdkonnas ei ole rahvusvahelise ja liidu tasandi arutelud veel piisavaid tulemusi andnud, ei ole praegu veel võimalik kehtestada finants- ja kindlustussektoris konkreetseid eeskirju ning seetõttu peaks liikmesriikidel olema võimalik need sektorid intresside mahaarvamise piirangu kohaldamisalast välja jätta. |
| --- | --- |

(9)

Ehkki üldise arusaama kohaselt tuleks ka finantsettevõtjate, st finantsasutuste ja kindlustusandjate suhtes kohaldada intresside mahaarvamisel piiranguid, on samuti üldteada, et neil kahel sektoril on eriomased tunnused, mis nõuavad enam kohandatud lähenemisviisi. Võttes arvesse, et kõnealuses valdkonnas ei ole rahvusvahelise ja liidu tasandi arutelud veel piisavaid tulemusi andnud, ei ole praegu veel võimalik kehtestada finants- ja kindlustussektoris konkreetseid eeskirju ning seetõttu peaks liikmesriikidel olema võimalik need sektorid intresside mahaarvamise piirangu kohaldamisalast välja jätta.

| (10) | Lahkumismaksu eesmärk on tagada, et kui maksumaksja viib vara või oma maksuresidentsuse ühe riigi maksujurisdiktsioonist välja, maksustab see riik tema territooriumil tekkinud mis tahes kapitalikasumi majandusliku väärtuse, isegi kui seda kasumit ei ole riigist lahkumise hetkeks veel realiseeritud. Seetõttu on vaja täpsustada olukorrad, kus maksumaksja suhtes kehtib lahkumismaks ja maksustatakse tema realiseerimata kapitalitulu, mis on osa üleviidavast varast. Samuti on kasulik selgitada, et vara, sealhulgas raha ülekandmine emaettevõtja ja selle tütarettevõtjate vahel jääb kavandatava lahkumismaksu eeskirja kohaldamisalast välja. Nende summade arvutamiseks on oluline määrata reaalturuväärtuse põhimõttel kindlaks ülekantud vara turuväärtus vara riigist väljaviimise hetkel. Selleks et tagada korra kooskõla krediidimeetodi kasutamisega, võiks lubada liikmesriikidel viidata ajahetkele, mil üleviidud vara maksustamise õigus kaob. Maksustamise õigus tuleks määratleda siseriiklikul tasandil. Samuti on vajalik lubada vastuvõtval riigil väljaviimise riigi poolt kehtestatud ülekantud vara väärtust vaidlustada, kui see ei kajasta vara turuväärtust. Sel eemärgil võivad liikmesriigid kasutada olemasolevaid vaidluste lahendamise mehhanisme. Euroopa Liidus tuleb käsitleda lahkumismaksu kohaldamist ja välja tuua tingimused, mis peavad olema täidetud selleks, et lahkumismaks oleks liidu õigusega kooskõlas. Sellistel juhtudel peaks maksumaksjatel olema õigus kas maksta kohe riigist lahkumisel tasumisele kuuluv kindlaksmääratud maksusumma või hajutada maksusumma kindla arvu aastate peale, koos võimalike intresside ja garantiiga.
  Selleks võivad liikmesriigid nõuda asjaomastelt maksumaksjatelt maksudeklaratsioonis vajaliku teabe esitamist. Lahkumismaksu ei tuleks nõuda juhul, kui vara kantakse üle ajutiselt ja kui vara paigutatakse tagasi vara ülekandja liikmesriiki, juhul kui vara kantakse üle usaldatavusnormatiivide kapitalinõuete täitmiseks või likviidsuse juhtimiseks või kui tegemist on väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingu või tagatiseks antud varaga. |
| --- | --- |

(10)

Lahkumismaksu eesmärk on tagada, et kui maksumaksja viib vara või oma maksuresidentsuse ühe riigi maksujurisdiktsioonist välja, maksustab see riik tema territooriumil tekkinud mis tahes kapitalikasumi majandusliku väärtuse, isegi kui seda kasumit ei ole riigist lahkumise hetkeks veel realiseeritud. Seetõttu on vaja täpsustada olukorrad, kus maksumaksja suhtes kehtib lahkumismaks ja maksustatakse tema realiseerimata kapitalitulu, mis on osa üleviidavast varast. Samuti on kasulik selgitada, et vara, sealhulgas raha ülekandmine emaettevõtja ja selle tütarettevõtjate vahel jääb kavandatava lahkumismaksu eeskirja kohaldamisalast välja. Nende summade arvutamiseks on oluline määrata reaalturuväärtuse põhimõttel kindlaks ülekantud vara turuväärtus vara riigist väljaviimise hetkel. Selleks et tagada korra kooskõla krediidimeetodi kasutamisega, võiks lubada liikmesriikidel viidata ajahetkele, mil üleviidud vara maksustamise õigus kaob. Maksustamise õigus tuleks määratleda siseriiklikul tasandil. Samuti on vajalik lubada vastuvõtval riigil väljaviimise riigi poolt kehtestatud ülekantud vara väärtust vaidlustada, kui see ei kajasta vara turuväärtust. Sel eemärgil võivad liikmesriigid kasutada olemasolevaid vaidluste lahendamise mehhanisme. Euroopa Liidus tuleb käsitleda lahkumismaksu kohaldamist ja välja tuua tingimused, mis peavad olema täidetud selleks, et lahkumismaks oleks liidu õigusega kooskõlas. Sellistel juhtudel peaks maksumaksjatel olema õigus kas maksta kohe riigist lahkumisel tasumisele kuuluv kindlaksmääratud maksusumma või hajutada maksusumma kindla arvu aastate peale, koos võimalike intresside ja garantiiga.

Selleks võivad liikmesriigid nõuda asjaomastelt maksumaksjatelt maksudeklaratsioonis vajaliku teabe esitamist. Lahkumismaksu ei tuleks nõuda juhul, kui vara kantakse üle ajutiselt ja kui vara paigutatakse tagasi vara ülekandja liikmesriiki, juhul kui vara kantakse üle usaldatavusnormatiivide kapitalinõuete täitmiseks või likviidsuse juhtimiseks või kui tegemist on väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingu või tagatiseks antud varaga.

| (11) | Üldine kuritarvituste vastane reegel on maksusüsteemides ette nähtud selleks, et võidelda nende kuritarvitavate maksutavadega, mida ei ole konkreetsete sätetega veel reguleeritud. Seega on üldise kuritarvituste vastase reegli eesmärk täita lünki ja see ei tohiks mõjutada kuritarvituste vastaste erireeglite kohaldamist. Liidus tuleks üldist kuritarvituste vastast reeglit kohaldada kokkulepetele, mis on fiktiivsed; muul juhul peaks maksumaksjal olema õigus valida oma majandustegevuse jaoks maksustamise seiskohalt kõige tõhusam ülesehitus. Lisaks on oluline tagada, et üldist kuritarvituste vastast reeglit kohaldataks ühetaoliselt liikmesriigi sees, liidu piires ja suhetes kolmandate riikidega, nii et selle kohaldamisala ja kohaldamise tagajärjed ei oleks riigisisestes ja piiriülestes olukordades erinevad. Liikmesriike ei tohiks takistada kohaldamast karistusi, kui on kohaldatav üldine kuritarvituste vastane reegel. Hinnates seda, kas kokkulepet tuleks lugeda fiktiivseks, võib liikmesriik saada kaaluda kõiki reaalseid majanduslikke põhjusi, sealhulgas finantstegevust. |
| --- | --- |

(11)

Üldine kuritarvituste vastane reegel on maksusüsteemides ette nähtud selleks, et võidelda nende kuritarvitavate maksutavadega, mida ei ole konkreetsete sätetega veel reguleeritud. Seega on üldise kuritarvituste vastase reegli eesmärk täita lünki ja see ei tohiks mõjutada kuritarvituste vastaste erireeglite kohaldamist. Liidus tuleks üldist kuritarvituste vastast reeglit kohaldada kokkulepetele, mis on fiktiivsed; muul juhul peaks maksumaksjal olema õigus valida oma majandustegevuse jaoks maksustamise seiskohalt kõige tõhusam ülesehitus. Lisaks on oluline tagada, et üldist kuritarvituste vastast reeglit kohaldataks ühetaoliselt liikmesriigi sees, liidu piires ja suhetes kolmandate riikidega, nii et selle kohaldamisala ja kohaldamise tagajärjed ei oleks riigisisestes ja piiriülestes olukordades erinevad. Liikmesriike ei tohiks takistada kohaldamast karistusi, kui on kohaldatav üldine kuritarvituste vastane reegel. Hinnates seda, kas kokkulepet tuleks lugeda fiktiivseks, võib liikmesriik saada kaaluda kõiki reaalseid majanduslikke põhjusi, sealhulgas finantstegevust.

| (12) | Välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade toimel omistatakse madala maksumääraga maksustatava kontrollitava tütarettevõtja tulu emaettevõtjale. Seejärel maksustatakse emaettevõtja selliselt saadud tulu riigis, kus ta on maksuresident. Asjaomase riigi poliitikaprioriteetidest sõltuvalt võivad välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad eeskirjad hõlmata kogu madala maksumääraga maksustatavat tütarettevõtjat, konkreetseid tulukategooriaid või piirduda tuluga, mis on tütarettevõtjale kunstlikult omistatud. Eelkõige, selleks et tagada, et välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade kasutamine on proportsionaalne reaktsioon BEPSiga seotud probleemidele, on äärmiselt tähtis, et liikmesriigid, kes piirduvad oma välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevates eeskirjades tuluga, mis on tütarettevõtjale kunstlikult omistatud, võtaksid eesmärgiks täpselt sellised olukorrad, kus suurem osa kontrollitava tütarettevõtja tasandil kunstlikult omistatud tulu loonud otsustusfunktsioonidest täidetakse maksumaksja liikmesriigis. Halduskoormuse ja nõuete täitmise kulude piiramiseks peaks olema vastuvõetav ka see, et need liikmesriigid vabastaksid teatud vähest kasumit teenivad või väikese kasumimarginaaliga üksused, kellest tulenev maksustamise vältimise oht on väiksem. Seetõttu on vajalik, et välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad eeskirjad laieneksid püsivate tegevuskohtade kasumile, kui sellele ei kohaldata maksu või see on maksuvaba maksumaksja liikmesriigis. Välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade kohaselt ei ole siiski vajadust maksustada selliste püsivate tegevuskohtade kasumit, kellele ei anta siseriiklike eeskirjade kohaselt maksuvabastust, sest neid püsivaid tegevuskohti koheldakse nii, nagu nad oleksid välismaised kontrollitavad äriühingud. Kõrgema kaitsetaseme tagamiseks võiksid liikmesriigid vähendada kontrollimise künnist või kasutada võrreldes tegelikult tasutud äriühingu tulumaksuga kõrgemat künnist koos äriühingu tulumaksuga, mis oleks tulnud tasuda maksumaksja liikmesriigis. Liikmesriigid võiksid välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade siseriiklikusse õigusesse ülevõtmisel kasutada piisavalt kõrget maksumäära murdosalist künnist.
  Soovitatav on käsitleda nii kolmandates riikides kui ka liidu sees tekkida võivaid olukordi. Põhivabaduste järgimiseks tuleks tulukategooriad kombineerida sisulistel põhjustel tehtava erandiga, mille eesmärk on piirata liidus eeskirjade mõju juhtumitega, kus välismaisel kontrollitaval äriühingul puudub sisuline majandustegevus. On tähtis, et maksuhaldurid ja maksumaksjad teeksid koostööd asjakohaste faktide ja asjaolude kogumisel, et teha kindlaks, kas erandit võimaldavat reeglit saab kohaldada. Välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade siseriiklikusse õigusesse ülevõtmisel peaks olema liikmesriikidel lubatud kasutada kolmandate riikide valget, halli või musta nimekirja, mille koostamise aluseks on teatavad käesolevas direktiivis sätestatud kriteeriumid [...] ja mis võivad sisaldada äriühingu tulumaksu määra taset, või kasutada selle alusel koostatud liikmesriikide valget nimekirja. |
| --- | --- |

(12)

Välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade toimel omistatakse madala maksumääraga maksustatava kontrollitava tütarettevõtja tulu emaettevõtjale. Seejärel maksustatakse emaettevõtja selliselt saadud tulu riigis, kus ta on maksuresident. Asjaomase riigi poliitikaprioriteetidest sõltuvalt võivad välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad eeskirjad hõlmata kogu madala maksumääraga maksustatavat tütarettevõtjat, konkreetseid tulukategooriaid või piirduda tuluga, mis on tütarettevõtjale kunstlikult omistatud. Eelkõige, selleks et tagada, et välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade kasutamine on proportsionaalne reaktsioon BEPSiga seotud probleemidele, on äärmiselt tähtis, et liikmesriigid, kes piirduvad oma välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevates eeskirjades tuluga, mis on tütarettevõtjale kunstlikult omistatud, võtaksid eesmärgiks täpselt sellised olukorrad, kus suurem osa kontrollitava tütarettevõtja tasandil kunstlikult omistatud tulu loonud otsustusfunktsioonidest täidetakse maksumaksja liikmesriigis. Halduskoormuse ja nõuete täitmise kulude piiramiseks peaks olema vastuvõetav ka see, et need liikmesriigid vabastaksid teatud vähest kasumit teenivad või väikese kasumimarginaaliga üksused, kellest tulenev maksustamise vältimise oht on väiksem. Seetõttu on vajalik, et välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad eeskirjad laieneksid püsivate tegevuskohtade kasumile, kui sellele ei kohaldata maksu või see on maksuvaba maksumaksja liikmesriigis. Välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade kohaselt ei ole siiski vajadust maksustada selliste püsivate tegevuskohtade kasumit, kellele ei anta siseriiklike eeskirjade kohaselt maksuvabastust, sest neid püsivaid tegevuskohti koheldakse nii, nagu nad oleksid välismaised kontrollitavad äriühingud. Kõrgema kaitsetaseme tagamiseks võiksid liikmesriigid vähendada kontrollimise künnist või kasutada võrreldes tegelikult tasutud äriühingu tulumaksuga kõrgemat künnist koos äriühingu tulumaksuga, mis oleks tulnud tasuda maksumaksja liikmesriigis. Liikmesriigid võiksid välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade siseriiklikusse õigusesse ülevõtmisel kasutada piisavalt kõrget maksumäära murdosalist künnist.

Soovitatav on käsitleda nii kolmandates riikides kui ka liidu sees tekkida võivaid olukordi. Põhivabaduste järgimiseks tuleks tulukategooriad kombineerida sisulistel põhjustel tehtava erandiga, mille eesmärk on piirata liidus eeskirjade mõju juhtumitega, kus välismaisel kontrollitaval äriühingul puudub sisuline majandustegevus. On tähtis, et maksuhaldurid ja maksumaksjad teeksid koostööd asjakohaste faktide ja asjaolude kogumisel, et teha kindlaks, kas erandit võimaldavat reeglit saab kohaldada. Välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate eeskirjade siseriiklikusse õigusesse ülevõtmisel peaks olema liikmesriikidel lubatud kasutada kolmandate riikide valget, halli või musta nimekirja, mille koostamise aluseks on teatavad käesolevas direktiivis sätestatud kriteeriumid [...] ja mis võivad sisaldada äriühingu tulumaksu määra taset, või kasutada selle alusel koostatud liikmesriikide valget nimekirja.

| (13) | Hübriidsed ebakõlad on maksete (finantsinstrumentide) või üksuste erineva õigusliku kvalifitseerimise tulemus ja need ebakõlad tulevad esile olukorras, kus kokku puutuvad kahe jurisdiktsiooni õigussüsteemid. Selliste ebakõlade tulemusel toimub tihti topeltmahaarvamine (st mahaarvamine mõlemas riigis) või juhtub see, et tulu arvatakse maha ühes riigis, ilma et see teises riigis kirjendataks. Hübriidsete ebakõlade kasutamise mõju neutraliseerimiseks on vaja kehtestada eeskirjad, mille kohaselt üks kahest jurisdiktsioonist, kelle vahel ebakõla tekkis, saaks keelduda sellise tulemuseni viiva makse mahaarvamisest. Sellega seoses on kasulik selgitada, et käesoleva direktiivi meetmed hübriidsete ebakõlade kõrvaldamiseks on suunatud sellele, et lahendada ebakõlasid hõlmavaid olukordi tulenevalt erinevustest finantsinstrumendi või üksuse õiguslikul kvalifitseerimisel, ega ole mõeldud selleks, et mõjutada liikmesriigi maksusüsteemi üldisi jooni. Kuigi liikmesriigid on äriühingute maksustamise käitumisjuhendi töörühma raames kokku leppinud suunistes hübriidüksuste ja püsivate hübriidtegevuskohtade maksustamislahenduste kohta liidus ning hübriidüksuste maksustamislahenduste kohta suhetes kolmandate riikidega, on sellegipoolest vaja kehtestada siduvad eeskirjad. On äärmiselt tähtis teha täiendavat tööd hübriidsete ebakõladega liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel, samuti muude hübriidsete ebakõladega, näiteks püsivate tegevuskohtadega seotud ebakõladega. |
| --- | --- |

(13)

Hübriidsed ebakõlad on maksete (finantsinstrumentide) või üksuste erineva õigusliku kvalifitseerimise tulemus ja need ebakõlad tulevad esile olukorras, kus kokku puutuvad kahe jurisdiktsiooni õigussüsteemid. Selliste ebakõlade tulemusel toimub tihti topeltmahaarvamine (st mahaarvamine mõlemas riigis) või juhtub see, et tulu arvatakse maha ühes riigis, ilma et see teises riigis kirjendataks. Hübriidsete ebakõlade kasutamise mõju neutraliseerimiseks on vaja kehtestada eeskirjad, mille kohaselt üks kahest jurisdiktsioonist, kelle vahel ebakõla tekkis, saaks keelduda sellise tulemuseni viiva makse mahaarvamisest. Sellega seoses on kasulik selgitada, et käesoleva direktiivi meetmed hübriidsete ebakõlade kõrvaldamiseks on suunatud sellele, et lahendada ebakõlasid hõlmavaid olukordi tulenevalt erinevustest finantsinstrumendi või üksuse õiguslikul kvalifitseerimisel, ega ole mõeldud selleks, et mõjutada liikmesriigi maksusüsteemi üldisi jooni. Kuigi liikmesriigid on äriühingute maksustamise käitumisjuhendi töörühma raames kokku leppinud suunistes hübriidüksuste ja püsivate hübriidtegevuskohtade maksustamislahenduste kohta liidus ning hübriidüksuste maksustamislahenduste kohta suhetes kolmandate riikidega, on sellegipoolest vaja kehtestada siduvad eeskirjad. On äärmiselt tähtis teha täiendavat tööd hübriidsete ebakõladega liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel, samuti muude hübriidsete ebakõladega, näiteks püsivate tegevuskohtadega seotud ebakõladega.

| (14) | On oluline selgitada, et käesoleva direktiiviga ette nähtud maksustamise vältimise vastaste eeskirjade rakendamine ei tohiks mõjutada maksumaksjate kohustust järgida reaalturuväärtuse põhimõtet ega liikmesriikide õigust suurendada reaalturuväärtuse põhimõtte alusel maksustatavat summat, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

(14)

On oluline selgitada, et käesoleva direktiiviga ette nähtud maksustamise vältimise vastaste eeskirjade rakendamine ei tohiks mõjutada maksumaksjate kohustust järgida reaalturuväärtuse põhimõtet ega liikmesriikide õigust suurendada reaalturuväärtuse põhimõtte alusel maksustatavat summat, kui see on asjakohane.

| (15) | Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (3) artikli 28 lõikele 2. Käesoleva direktiivi raames isikuandmete töötlemise korral tuleb järgida Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 8 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 95/46/EÜ (4) sätestatud õigust isikuandmete kaitsele. |
| --- | --- |

(15)

Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (3) artikli 28 lõikele 2. Käesoleva direktiivi raames isikuandmete töötlemise korral tuleb järgida Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 8 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 95/46/EÜ (4) sätestatud õigust isikuandmete kaitsele.

| (16) | Pidades silmas, et käesoleva direktiivi peamine eesmärk on suurendada siseturu kui terviku vastupidavust piiriülestele maksustamise vältimise viisidele, ei ole seda eesmärki võimalik piisavalt saavutada, kui iga liikmesriik tegutseb teistest eraldi. Siseriiklikud äriühingu maksustamise süsteemid on erinevad ja liikmesriikide sõltumatu tegevus vaid säilitaks siseturu praeguse killustatuse otsese maksustamise valdkonnas. See omakorda laseb jääda püsima erinevate siseriiklike meetmete koostoimes tekkinud ebatõhususel ja moonutustel. Tulemuseks on kooskõlastuse puudumine. Kuna ebatõhusus siseturul tekitab eeskätt piiriüleseid probleeme, tuleks liidu tasandil vastu võtta parandusmeetmed. Seetõttu on oluline võtta vastu lahendused, mis toimivad siseturul tervikuna, ning seda on võimalik paremini saavutada liidu tasandil. Seega võib liit kehtestada meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. Kehtestades miinimumkaitse siseturul, on käesoleva direktiivi eesmärk üksnes saavutada see, et liidusiseselt toimuks nende eesmärkide saavutamiseks minimaalne kooskõlastus. |
| --- | --- |

(16)

Pidades silmas, et käesoleva direktiivi peamine eesmärk on suurendada siseturu kui terviku vastupidavust piiriülestele maksustamise vältimise viisidele, ei ole seda eesmärki võimalik piisavalt saavutada, kui iga liikmesriik tegutseb teistest eraldi. Siseriiklikud äriühingu maksustamise süsteemid on erinevad ja liikmesriikide sõltumatu tegevus vaid säilitaks siseturu praeguse killustatuse otsese maksustamise valdkonnas. See omakorda laseb jääda püsima erinevate siseriiklike meetmete koostoimes tekkinud ebatõhususel ja moonutustel. Tulemuseks on kooskõlastuse puudumine. Kuna ebatõhusus siseturul tekitab eeskätt piiriüleseid probleeme, tuleks liidu tasandil vastu võtta parandusmeetmed. Seetõttu on oluline võtta vastu lahendused, mis toimivad siseturul tervikuna, ning seda on võimalik paremini saavutada liidu tasandil. Seega võib liit kehtestada meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. Kehtestades miinimumkaitse siseturul, on käesoleva direktiivi eesmärk üksnes saavutada see, et liidusiseselt toimuks nende eesmärkide saavutamiseks minimaalne kooskõlastus.

| (17) | Komisjon peaks käesoleva direktiivi rakendamist hindama nelja aasta möödumisel pärast direktiivi jõustumist ja esitama selle kohta nõukogule aruande. Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile kogu teabe, mis on selleks hindamiseks vajalik, |
| --- | --- |

(17)

Komisjon peaks käesoleva direktiivi rakendamist hindama nelja aasta möödumisel pärast direktiivi jõustumist ja esitama selle kohta nõukogule aruande. Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile kogu teabe, mis on selleks hindamiseks vajalik,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Kohaldamisala

Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi nende maksumaksjate suhtes, kellel on ühes või mitmes liikmesriigis kohustus tasuda äriühingu tulumaksu, sealhulgas kolmanda riigi maksuresidendist üksuse ühes või mitmes liikmesriigis asuvate püsivate tegevuskohtade suhtes.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „laenukasutuse kulu“– intressikulu igasuguse võlakohustuse puhul, muud kulud, mis on majanduslikult samaväärsed rahaliste vahendite kaasamisega seoses tekkinud intressi ja kuluga, nagu on määratletud siseriiklikus õiguses, sealhulgas, kuid sellega piirdumata, maksed kasumiosaluslaenude alusel, sellistelt instrumentidelt nagu vahetusvõlakirjad ja nullkupongvõlakirjad kogunenud arvestuslik intress, alternatiivsete rahastamiskokkulepete, näiteks islamipärase rahastamise alusel saadud summad, kapitalirendi maksete rahastamiskulude osa, seotud vara bilansilise väärtusega hõlmatud kapitaliseeritud intress või kapitaliseeritud intressi amortisatsioon, asjakohasel juhul siirdehindade kohase rahastamise tootluse põhjal arvutatud summad, tingliku intressi summad üksuse laenukasutusega seotud tuletisinstrumentide või riskimaanduskokkulepete alusel, teatav vahetuskursikasum või -kahjum seoses laenukasutuse ja rahaliste vahendite kaasamisega seotud instrumentidega, rahastamiskokkulepete garantiitasud, korraldustasud ja samalaadsed rahaliste vahendite laenamisega seotud kulud;

„laenukasutuse kulu“

2)   „ülejääv laenukasutuse kulu“– summa, mille võrra maksumaksja mahaarvatav laenukasutuse kulu ületab intressitulu ja muud majanduslikult samaväärset maksustatavat tulu, mida maksumaksja saab vastavalt siseriiklikule õigusele;

„ülejääv laenukasutuse kulu“

3)   „maksustamisperiood“– majandusaasta, kalendriaasta või mis tahes muu maksustamise eesmärgil asjakohane periood;

„maksustamisperiood“

4)   „sidusettevõtja“–

„sidusettevõtja“

| a) | üksus, milles maksumaksjal on otsene või kaudne osalus, mis on vähemalt 25 protsenti hääleõigusest või kapitalist, või mille kasumist tal on õigus saada vähemalt 25 protsenti; |
| --- | --- |

a)

üksus, milles maksumaksjal on otsene või kaudne osalus, mis on vähemalt 25 protsenti hääleõigusest või kapitalist, või mille kasumist tal on õigus saada vähemalt 25 protsenti;

| b) | füüsiline isik või üksus, kellel on maksumaksjas otsene või kaudne osalus, mis on vähemalt 25 protsenti hääleõigusest või kapitalist, või kellel on õigus saada vähemalt 25 protsenti selle maksumaksja kasumist; |
| --- | --- |

b)

füüsiline isik või üksus, kellel on maksumaksjas otsene või kaudne osalus, mis on vähemalt 25 protsenti hääleõigusest või kapitalist, või kellel on õigus saada vähemalt 25 protsenti selle maksumaksja kasumist;

Kui füüsilisel isikul või üksusel on maksumaksjas ning ühes või enamas üksuses otsene või kaudne osalus, mis on vähemalt 25 protsenti, käsitatakse kõiki asjaomaseid üksusi, sealhulgas maksumaksjat, samuti sidusettevõtjatena.

Artikli 9 kohaldamise eesmärgil ning kui ebakõla on seotud hübriidüksusega, muudetakse seda määratlust nii, et 25 protsendilise osaluse nõue asendatakse 50 protsendilise osaluse nõudega;

5)   „finantsettevõtja“– üks järgmistest üksustest:

„finantsettevõtja“

| a) | krediidiasutus või investeerimisühing, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ (5) artikli 4 lõike 1 punktis 1, või alternatiivse investeerimisfondi valitseja, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL (6) artikli 4 lõike 1 punktis b, või vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtja (eurofond) fondivalitseja, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (7) artikli 2 lõike 1 punktis b; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutus või investeerimisühing, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ (5) artikli 4 lõike 1 punktis 1, või alternatiivse investeerimisfondi valitseja, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL (6) artikli 4 lõike 1 punktis b, või vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtja (eurofond) fondivalitseja, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (7) artikli 2 lõike 1 punktis b;

5

6

7

| b) | kindlustusandja, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ (8) artikli 13 punktis 1; |
| --- | --- |

b)

kindlustusandja, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ (8) artikli 13 punktis 1;

8

| c) | edasikindlustusandja, nagu on määratletud direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13 punktis 4; |
| --- | --- |

c)

edasikindlustusandja, nagu on määratletud direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13 punktis 4;

| d) | tööandjapensioni kogumisasutus, mis kuulub Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/41/EÜ (9) kohaldamisalasse, välja arvatud juhul, kui liikmesriik on otsustanud nimetatud direktiivi artikli 5 alusel seda direktiivi asjaomase asutuse suhtes kas tervikuna või osaliselt mitte kohaldada, või nimetatud direktiivi artikli 19 lõikes 1 osutatud tööandjapensioni kogumisasutuse esindaja; |
| --- | --- |

d)

tööandjapensioni kogumisasutus, mis kuulub Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/41/EÜ (9) kohaldamisalasse, välja arvatud juhul, kui liikmesriik on otsustanud nimetatud direktiivi artikli 5 alusel seda direktiivi asjaomase asutuse suhtes kas tervikuna või osaliselt mitte kohaldada, või nimetatud direktiivi artikli 19 lõikes 1 osutatud tööandjapensioni kogumisasutuse esindaja;

9

| e) | pensionikindlustusasutused, kes haldavad selliseid pensioniskeeme, mida loetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 (10) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 (11) kohaldamisalasse kuuluvateks sotsiaalkindlustusskeemideks, samuti juriidilised isikud, kes on asutatud selliste asutuste investeeringute tegemise eesmärgil; |
| --- | --- |

e)

pensionikindlustusasutused, kes haldavad selliseid pensioniskeeme, mida loetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 (10) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 (11) kohaldamisalasse kuuluvateks sotsiaalkindlustusskeemideks, samuti juriidilised isikud, kes on asutatud selliste asutuste investeeringute tegemise eesmärgil;

10

11

| f) | alternatiivne investeerimisfond, mida haldab alternatiivse investeerimisfondi valitseja, nagu on määratletud direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punktis b, või alternatiivne investeerimisfond, mida juhitakse kohaldatava siseriikliku õigusakti kohaselt; |
| --- | --- |

f)

alternatiivne investeerimisfond, mida haldab alternatiivse investeerimisfondi valitseja, nagu on määratletud direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punktis b, või alternatiivne investeerimisfond, mida juhitakse kohaldatava siseriikliku õigusakti kohaselt;

| g) | vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja direktiivi 2009/65/EÜ artikli 1 lõike 2 tähenduses; |
| --- | --- |

g)

vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja direktiivi 2009/65/EÜ artikli 1 lõike 2 tähenduses;

| h) | keskne vastaspool, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (12) artikli 2 punktis 1; |
| --- | --- |

h)

keskne vastaspool, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (12) artikli 2 punktis 1;

12

| i) | väärtpaberite keskdepositoorium, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 909/2014 (13) artikli 2 lõike 1 punktis 1; |
| --- | --- |

i)

väärtpaberite keskdepositoorium, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 909/2014 (13) artikli 2 lõike 1 punktis 1;

13

6)   „vara ülekandmine“– toiming, millega liikmesriik kaotab õiguse maksustada ülekantud vara, samas kui vara jääb sama maksumaksja juriidilisse või majanduslikku omandisse;

„vara ülekandmine“

7)   „maksuresidentsuse üleviimine“– toiming, millega maksumaksja lakkab olemast maksuresident ühes liikmesriigis, omandades maksuresidentsuse teises liikmesriigis või kolmandas riigis;

„maksuresidentsuse üleviimine“

8)   „püsiva tegevuskoha teostatava majandustegevuse üleviimine“– toiming, millega maksumaksja lõpetab oma maksustatava tegevuse ühes liikmesriigis ja alustab seda teises liikmesriigis või kolmandas riigis, olemata selle teise liikmesriigi või kolmanda riigi maksuresident;

„püsiva tegevuskoha teostatava majandustegevuse üleviimine“

9)   „hübriidne ebakõla“– ühe liikmesriigi maksumaksja ja teise liikmesriigi sidusettevõtja vaheline olukord või liikmesriikide poolte vaheline struktureeritud kokkulepe, mille puhul erinevused finantsinstrumendi või üksuse õiguslikus kvalifitseerimises toovad kaasa järgmise:

„hübriidne ebakõla“

| a) | sama makse, kulu või kahjum arvatakse maha nii selles liikmesriigis, kust makse pärineb, kus kulu kanti või kahjum tekkis, kui ka teises liikmesriigis („topeltmahaarvamine“); või |
| --- | --- |

a)

sama makse, kulu või kahjum arvatakse maha nii selles liikmesriigis, kust makse pärineb, kus kulu kanti või kahjum tekkis, kui ka teises liikmesriigis („topeltmahaarvamine“); või

| b) | makse arvatakse maha liikmesriigis, kust makse pärineb, ilma et sedasama makset teises liikmesriigis maksustamisel arvesse võetaks eesmärgil kirjendataks („mahaarvamine ilma arvesse võtmiseta“). |
| --- | --- |

b)

makse arvatakse maha liikmesriigis, kust makse pärineb, ilma et sedasama makset teises liikmesriigis maksustamisel arvesse võetaks eesmärgil kirjendataks („mahaarvamine ilma arvesse võtmiseta“).

Artikkel 3

Miinimumkaitse

Käesolev direktiiv ei piira selliste siseriiklike või lepingupõhiste sätete kohaldamist, mille eesmärk on tagada riigisisesele äriühingute maksubaasile kõrgem kaitsetase.

II PEATÜKK

MAKSUSTAMISE VÄLTIMISE VASTASED MEETMED

Artikkel 4

Intresside mahaarvamise piirang

1.   Ülejääv laenukasutuse kulu arvatakse maha sellel maksustamisperioodil, mil see kanti, ainult kuni 30 protsendi ulatuses maksumaksja intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelsest kasumist (EBITDA).

Käesoleva artikli kohaldamisel võivad liikmesriigid käsitada maksumaksjana samuti:

| a) | üksust, kelle puhul on lubatud või nõutud sätete kohaldamine kontserni nimel, nagu on määratletud vastavalt siseriiklikule maksuõigusele; |
| --- | --- |

a)

üksust, kelle puhul on lubatud või nõutud sätete kohaldamine kontserni nimel, nagu on määratletud vastavalt siseriiklikule maksuõigusele;

| b) | üksust, kes kuulub kontserni, nagu on määratletud siseriiklikus maksuõiguses, mis ei konsolideeri maksustamise eesmärgil oma liikmete tulemit. |
| --- | --- |

b)

üksust, kes kuulub kontserni, nagu on määratletud siseriiklikus maksuõiguses, mis ei konsolideeri maksustamise eesmärgil oma liikmete tulemit.

Sellisel juhul võib ülejääva laenukasutuse kulu ja EBITDA arvutada kontserni tasandil ning see sisaldab siis kõigi kontserni liikmete tulemusi.

2.   EBITDA arvutatakse, liites maksumaksja liikmesriigis äriühingu tulumaksuga maksustatavale tulule ülejääva laenukasutuse kulu maksustamise eesmärgil korrigeeritud summad ning maksustamise eesmärgil korrigeeritud kulumi- ja amortisatsioonisummad. Maksuvaba tulu jäetakse maksumaksja EBITDAst välja.

3.   Erandina lõikest 1 võib maksumaksjale anda õiguse:

| a) | arvata ülejääva laenukasutuse kulu maha kuni 3 000 000 euro ulatuses; |
| --- | --- |

a)

arvata ülejääva laenukasutuse kulu maha kuni 3 000 000 euro ulatuses;

| b) | arvata ülejääva laenukasutuse kulu täies ulatuses maha, kui maksumaksja on eraldiseisev üksus. |
| --- | --- |

b)

arvata ülejääva laenukasutuse kulu täies ulatuses maha, kui maksumaksja on eraldiseisev üksus.

Lõike 1 teise lõigu kohaldamisel arvestatakse 3 000 000 euro suurust summat kogu kontserni kohta.

Esimese lõigu punkti b kohaldamisel tähendab eraldiseisev üksus maksumaksjat, kes ei ole finantsaruandluse eesmärgil konsolideeritud kontserni osa ning kellel ei ole sidusettevõtjat ega püsivat tegevuskohta.

4.   Liikmesriigid võivad jätta lõike 1 kohaldamisalast välja ülejääva laenukasutuse kulu, mis on tekkinud seoses järgmisega:

| a) | enne 17. juunit 2016 sõlmitud laenulepingud, kuid see välistamine ei hõlma selliste laenude hilisemat muutmist; |
| --- | --- |

a)

enne 17. juunit 2016 sõlmitud laenulepingud, kuid see välistamine ei hõlma selliste laenude hilisemat muutmist;

| b) | laenud, mida kasutatakse pikaajaliste avaliku sektori taristuprojektide rahastamiseks ja mille puhul nii projekti teostaja, laenukasutuse kulu, vara kui ka tulu asukoht on liidus. |
| --- | --- |

b)

laenud, mida kasutatakse pikaajaliste avaliku sektori taristuprojektide rahastamiseks ja mille puhul nii projekti teostaja, laenukasutuse kulu, vara kui ka tulu asukoht on liidus.

Esimese lõigu punkti b kohaldamisel tähendab pikaajaline avaliku sektori taristuprojekt projekti, mille eesmärk on pakkuda, ajakohastada, käitada ja/või hooldada suuremahulist vara, mida liikmesriik peab üldist avalikku huvi pakkuvaks varaks.

Esimese lõigu punkti b kohaldamisel jäetakse kogu pikaajalisest avaliku sektori taristuprojektist saadav tulu maksumaksja EBITDAst välja ning väljajäetud ülejäävat laenukasutuse kulu ei arvata lõike 5 punktis b osutatud kontserni ülejääva laenukasutuse kulu hulka, mis tal on tekkinud seoses kolmandate isikutega.

5.   Kui maksumaksja on finantsaruandluse eesmärgil konsolideeritud kontserni liige, võib maksumaksjale anda õiguse kas:

| a) | arvata tema ülejääva laenukasutuse kulu maha täies ulatuses, kui maksumaksja tõendab, et tema omakapitali ja koguvara suhe on sama või suurem kui kontserni omakapitali ja koguvara suhe ning kui on täidetud järgmised tingimused:






  i) | maksumaksja omakapitali ja koguvara suhet peetakse võrdseks kontserni omakapitali ja koguvara suhtega, kui maksumaksja omakapitali ja koguvara suhe on kuni kaks protsendipunkti väiksem, ning |
| --- | --- | --- |

a)

arvata tema ülejääva laenukasutuse kulu maha täies ulatuses, kui maksumaksja tõendab, et tema omakapitali ja koguvara suhe on sama või suurem kui kontserni omakapitali ja koguvara suhe ning kui on täidetud järgmised tingimused:

i)

maksumaksja omakapitali ja koguvara suhet peetakse võrdseks kontserni omakapitali ja koguvara suhtega, kui maksumaksja omakapitali ja koguvara suhe on kuni kaks protsendipunkti väiksem, ning

| ii) | kõiki varasid ja kohustusi hinnatakse sama meetodiga nagu lõikes 8 osutatud konsolideeritud finantsaruandes; |
| --- | --- |

ii)

kõiki varasid ja kohustusi hinnatakse sama meetodiga nagu lõikes 8 osutatud konsolideeritud finantsaruandes;

või

| b) | arvata ülejääv laenukasutuse kulu maha suuremas summas kui see, mille oleks võinud maha arvata lõike 1 alusel. See kõrgem laenukasutuse kulu mahaarvamise piirmäär käib finantsaruandluse eesmärgil konsolideeritud kontserni kohta, mille liige maksumaksja on, ja see arvutatakse kahes etapis:






  i) | esiteks arvutatakse suhtarv, jagades kolmandate isikutega seoses tekkinud kontserni ülejääva laenukasutuse kulu ära kontserni EBITDA peale, ning |
| --- | --- | --- |

b)

arvata ülejääv laenukasutuse kulu maha suuremas summas kui see, mille oleks võinud maha arvata lõike 1 alusel. See kõrgem laenukasutuse kulu mahaarvamise piirmäär käib finantsaruandluse eesmärgil konsolideeritud kontserni kohta, mille liige maksumaksja on, ja see arvutatakse kahes etapis:

i)

esiteks arvutatakse suhtarv, jagades kolmandate isikutega seoses tekkinud kontserni ülejääva laenukasutuse kulu ära kontserni EBITDA peale, ning

| ii) | teiseks korrutatakse suhtarv lõike 2 kohaselt arvutatud maksumaksja EBITDAga. |
| --- | --- |

ii)

teiseks korrutatakse suhtarv lõike 2 kohaselt arvutatud maksumaksja EBITDAga.

6.   Maksumaksja liikmesriik võib näha ette sätted selleks, et kas:

| a) | kanda ülejääv laenukasutuse kulu, mida ei saa lõigete 1–5 alusel jooksval maksustamisperioodil maha arvata, ilma ajalise piiranguta edasi; |
| --- | --- |

a)

kanda ülejääv laenukasutuse kulu, mida ei saa lõigete 1–5 alusel jooksval maksustamisperioodil maha arvata, ilma ajalise piiranguta edasi;

| b) | kanda ülejääv laenukasutuse kulu, mida ei saa lõigete 1–5 alusel jooksval maksustamisperioodil maha arvata, ilma ajalise piiranguta edasi ja kuni kolme aasta võrra tagasi, või |
| --- | --- |

b)

kanda ülejääv laenukasutuse kulu, mida ei saa lõigete 1–5 alusel jooksval maksustamisperioodil maha arvata, ilma ajalise piiranguta edasi ja kuni kolme aasta võrra tagasi, või

| c) | kanda ilma ajalise piiranguta edasi ülejääva laenukasutuse kulu ja maksimaalselt viie aasta võrra edasi kasutamata intressisumma, mida ei saa lõigete 1–5 alusel jooksval maksustamisperioodil maha arvata. |
| --- | --- |

c)

kanda ilma ajalise piiranguta edasi ülejääva laenukasutuse kulu ja maksimaalselt viie aasta võrra edasi kasutamata intressisumma, mida ei saa lõigete 1–5 alusel jooksval maksustamisperioodil maha arvata.

7.   Liikmesriigid võivad jätta lõigete 1–6 kohaldamisalast välja finantsettevõtjad, sealhulgas juhul, kui sellised finantsettevõtjad on finantsaruandluse eesmärgil konsolideeritud kontserni osaks.

8.   Käesoleva artikli kohaldamisel kuuluvad finantsaruandluse eesmärgil konsolideeritud kontserni kõik üksused, kes on täielikult hõlmatud konsolideeritud finantsaruannetega, mis on koostatud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite või liikmesriigi finantsaruandlussüsteemi alusel. Maksumaksjale võib anda õiguse kasutada muude raamatupidamisstandardite alusel koostatud konsolideeritud finantsaruandeid.

Artikkel 5

Lahkumismaks

1.   Maksumaksja peab maksu tasuma summas, mis võrdub ülekantava vara turuväärtusega vara riigist väljaviimise hetkel, millest on maha arvatud selle vara maksustamisväärtus, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:

| a) | maksumaksja kannab vara oma peakontorist teises liikmesriigis või kolmandas riigis asuvasse püsivasse tegevuskohta niivõrd, kuivõrd peakontori liikmesriigil ei ole ülekandmisest tulenevalt enam õigust ülekantud vara maksustada; |
| --- | --- |

a)

maksumaksja kannab vara oma peakontorist teises liikmesriigis või kolmandas riigis asuvasse püsivasse tegevuskohta niivõrd, kuivõrd peakontori liikmesriigil ei ole ülekandmisest tulenevalt enam õigust ülekantud vara maksustada;

| b) | maksumaksja kannab vara oma liikmesriigis asuvast püsivast tegevuskohast teises liikmesriigis või kolmandas riigis asuvasse peakontorisse või püsivasse tegevuskohta niivõrd, kuivõrd püsiva tegevuskoha liikmesriigil ei ole ülekandmisest tulenevalt enam õigust ülekantud vara maksustada; |
| --- | --- |

b)

maksumaksja kannab vara oma liikmesriigis asuvast püsivast tegevuskohast teises liikmesriigis või kolmandas riigis asuvasse peakontorisse või püsivasse tegevuskohta niivõrd, kuivõrd püsiva tegevuskoha liikmesriigil ei ole ülekandmisest tulenevalt enam õigust ülekantud vara maksustada;

| c) | maksumaksja viib oma maksuresidentsuse üle teise liikmesriiki või kolmandasse riiki, välja arvatud sellise vara osas, mis jääb tegelikult seotuks esimeses liikmesriigis asuva püsiva tegevuskohaga; |
| --- | --- |

c)

maksumaksja viib oma maksuresidentsuse üle teise liikmesriiki või kolmandasse riiki, välja arvatud sellise vara osas, mis jääb tegelikult seotuks esimeses liikmesriigis asuva püsiva tegevuskohaga;

| d) | maksumaksja viib oma püsiva tegevuskoha majandustegevuse ühest liikmesriigist üle teise liikmesriiki või kolmandasse riiki niivõrd, kuivõrd püsiva tegevuskoha liikmesriigil ei ole üleviimisest tulenevalt enam õigust ülekantud vara maksustada. |
| --- | --- |

d)

maksumaksja viib oma püsiva tegevuskoha majandustegevuse ühest liikmesriigist üle teise liikmesriiki või kolmandasse riiki niivõrd, kuivõrd püsiva tegevuskoha liikmesriigil ei ole üleviimisest tulenevalt enam õigust ülekantud vara maksustada.

2.   Maksumaksjale antakse õigus lõikes 1 osutatud lahkumismaksu tasumist edasi lükata, tasudes seda ajatatud maksetena viie aasta jooksul, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:

| a) | maksumaksja kannab vara oma peakontorist teises liikmesriigis või Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (EMP leping) osalisest kolmandas riigis asuvasse püsivasse tegevuskohta; |
| --- | --- |

a)

maksumaksja kannab vara oma peakontorist teises liikmesriigis või Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (EMP leping) osalisest kolmandas riigis asuvasse püsivasse tegevuskohta;

| b) | maksumaksja kannab vara liikmesriigis asuvast püsivast tegevuskohast teises liikmesriigis või EMP lepingu osalisest kolmandas riigis asuvasse peakontorisse või teise püsivasse tegevuskohta; |
| --- | --- |

b)

maksumaksja kannab vara liikmesriigis asuvast püsivast tegevuskohast teises liikmesriigis või EMP lepingu osalisest kolmandas riigis asuvasse peakontorisse või teise püsivasse tegevuskohta;

| c) | maksumaksja viib maksuresidentsuse üle teise liikmesriiki või EMP lepingu osalisest kolmandasse riiki; |
| --- | --- |

c)

maksumaksja viib maksuresidentsuse üle teise liikmesriiki või EMP lepingu osalisest kolmandasse riiki;

| d) | maksumaksja viib oma püsiva tegevuskoha majandustegevuse üle teise liikmesriiki või EMP lepingu osalisest kolmandasse riiki. |
| --- | --- |

d)

maksumaksja viib oma püsiva tegevuskoha majandustegevuse üle teise liikmesriiki või EMP lepingu osalisest kolmandasse riiki.

Käesolevat lõiget kohaldatakse EMP lepingu osalisest kolmandate riikide suhtes, kui nad on sõlminud maksumaksja liikmesriigi või liiduga lepingu vastastikuse abi kohta maksunõuete sissenõudmisel, mis on samaväärne nõukogu direktiivis 2010/24/EL (14) ette nähtud vastastikuse abiga.

3.   Kui maksumaksja maksu tasumise lõike 2 kohaselt ajatab, võib temalt kas tema liikmesriigi või tema püsiva tegevuskoha liikmesriigi õigusnormide alusel nõuda intressi tasumist.

Kui on olemas tõendatav ja tegelik oht, et maksumaksja maksu ei tasu, võib temalt nõuda lõike 2 alusel maksu tasumise ajatamise tingimusena garantiid.

Teist lõiku ei kohaldata, kui maksumaksja või tema püsiva tegevuskoha liikmesriigi õigusnormid näevad ette võimaluse maksuvõla sissenõudmiseks teiselt maksumaksjalt, kes kuulub samasse kontserni ja on selle liikmesriigi maksuresident.

4.   Lõike 2 kohaldamise korral peatatakse maksete ajatamine viivitamata ja maksuvõlg muutub sissenõutavaks järgmistel juhtudel:

| a) | ülekantud vara või püsiva tegevuskoha majandustegevus on müüdud või muul viisil võõrandatud; |
| --- | --- |

a)

ülekantud vara või püsiva tegevuskoha majandustegevus on müüdud või muul viisil võõrandatud;

| b) | ülekantud vara on edasi kantud kolmandasse riiki; |
| --- | --- |

b)

ülekantud vara on edasi kantud kolmandasse riiki;

| c) | maksumaksja maksuresidentsus või püsiva tegevuskoha majandustegevus on edasi üle viidud kolmandasse riiki; |
| --- | --- |

c)

maksumaksja maksuresidentsus või püsiva tegevuskoha majandustegevus on edasi üle viidud kolmandasse riiki;

| d) | maksumaksja pankrotistub või tema tegevus likvideeritakse; |
| --- | --- |

d)

maksumaksja pankrotistub või tema tegevus likvideeritakse;

| e) | maksumaksja ei täida oma kohustusi seoses ajatatud maksetega ja ei paranda olukorda mõistliku aja jooksul, mis ei ületa 12 kuud. |
| --- | --- |

e)

maksumaksja ei täida oma kohustusi seoses ajatatud maksetega ja ei paranda olukorda mõistliku aja jooksul, mis ei ületa 12 kuud.

Punkte b ja c ei kohaldata EMP lepingu osalisest kolmandate riikide suhtes, kui nad on sõlminud maksumaksja liikmesriigi või liiduga lepingu vastastikuse abi kohta maksunõuete sissenõudmisel, mis on samaväärne direktiivis 2010/24/EL ette nähtud vastastikuse abiga.

5.   Kui vara, maksuresidentsus või püsiva tegevuskoha majandustegevus viiakse üle teise liikmesriiki, lähtub see liikmesriik maksustamise tarbeks vara väärtuse kindlaksmääramisel maksumaksja või tema püsiva tegevuskoha liikmesriigi poolt kindlaksmääratud vara väärtusest, välja arvatud juhul, kui see ei kajasta turuväärtust.

6.   Lõigete 1–5 kohaldamisel on „turuväärtus“ summa, mille eest on saavad vara vahetada või mille alusel saavad vastastikuseid kohustusi arveldada tehingut teha soovivad ja üksteisest sõltumatud ostjad ja müüjad omavahelises tehingus.

7.   Tingimusel et vara paigutatakse 12 kuu jooksul tagasi vara ülekandja liikmesriiki, ei kohaldata käesolevat artiklit väärtpaberite rahastamisega seotud vara ülekandmise suhtes, tagatiseks antud vara suhtes või juhul, kui vara kantakse üle usaldatavusnormatiivide kapitalinõuete täitmiseks või likviidsuse juhtimiseks.

Artikkel 6

Üldine kuritarvituste vastane reegel

1.   Äriühingu tulumaksukohustuse arvutamisel ei võta liikmesriigid arvesse skeeme või skeemide ahelat, mis, olles loodud põhieesmärgiga või ühe põhieesmärgiga saada maksueelis, mis on vastuolus kohaldatava maksuõiguse sisu või eesmärgiga, ei ole kõiki asjasse puutuvaid fakte ja asjaolusid arvesse võttes tegelik. Need skeemid võivad koosneda rohkem kui ühest vaheastmest või osast.

2.   Lõike 1 kohaldamisel peetakse skeeme või skeemide ahelat fiktiivseks, kui need ei ole loodud reaalsetel ärilistel põhjustel, mis kajastavad tegelikku majanduslikku sisu.

3.   Kui skeeme või skeemide ahelat ei võeta lõike 1 alusel arvesse, arvutatakse maksukohustus siseriiklike õigusnormide alusel.

Artikkel 7

Välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad eeskirjad

1.   Maksumaksja liikmesriik käsitab üksust või püsivat tegevuskohta, mille kasumi suhtes ei kohaldata selles liikmesriigis maksu või mis on selles liikmesriigis maksu maksmisest vabastatud, välismaise kontrollitava äriühinguna, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | üksuse puhul on maksumaksjal üksi või koos oma sidusettevõtjatega otsene või kaudne osalus rohkem kui 50 % hääleõigusena või ta omab otseselt või kaudselt rohkem kui 50 % kapitalist või tal on õigus saada rohkem kui 50 % kõnealuse üksuse kasumist, ning |
| --- | --- |

a)

üksuse puhul on maksumaksjal üksi või koos oma sidusettevõtjatega otsene või kaudne osalus rohkem kui 50 % hääleõigusena või ta omab otseselt või kaudselt rohkem kui 50 % kapitalist või tal on õigus saada rohkem kui 50 % kõnealuse üksuse kasumist, ning

| b) | üksuse või püsiva tegevuskoha poolt oma kasumilt tegelikult tasutud äriühingu tulumaks on väiksem kui erinevus selle äriühingu tulumaksu summa, mis oleks üksusele või püsivale tegevuskohale määratud maksumaksja liikmesriigis kohaldatava äriühingu tulumaksu süsteemi kohaselt, ja üksuse või püsiva tegevuskoha poolt oma kasumilt tasutud tegeliku äriühingu tulumaksu summa vahel. |
| --- | --- |

b)

üksuse või püsiva tegevuskoha poolt oma kasumilt tegelikult tasutud äriühingu tulumaks on väiksem kui erinevus selle äriühingu tulumaksu summa, mis oleks üksusele või püsivale tegevuskohale määratud maksumaksja liikmesriigis kohaldatava äriühingu tulumaksu süsteemi kohaselt, ja üksuse või püsiva tegevuskoha poolt oma kasumilt tasutud tegeliku äriühingu tulumaksu summa vahel.

Esimese lõigu punkti b kohaldamisel ei võeta arvesse välismaise kontrollitava äriühingu püsivat tegevuskohta, mille suhtes ei kohaldata välismaise kontrollitava äriühingu jurisdiktsioonis maksu või mis on selles jurisdiktsioonis maksu maksmisest vabastatud. Peale selle tähendab äriühingu tulumaks, mis oleks tulnud tasuda maksumaksja liikmesriigis, maksu arvutatuna maksumaksja liikmesriigi eeskirjade kohaselt.

2.   Kui üksust või püsivat tegevuskohta käsitatakse lõike 1 alusel välismaise kontrollitava äriühinguna, arvab maksumaksja liikmesriik maksustatava summa hulka:

| a) | üksuse jaotamata tulu või püsiva tegevuskoha tulu, mis kuulub järgmistesse kategooriatesse:






  i) | finantsvaralt saadud intress või muu tulu; |
| --- | --- | --- |

a)

üksuse jaotamata tulu või püsiva tegevuskoha tulu, mis kuulub järgmistesse kategooriatesse:

i)

finantsvaralt saadud intress või muu tulu;

| ii) | intellektuaalomandist tulenevad litsentsitasud või muu tulu; |
| --- | --- |

ii)

intellektuaalomandist tulenevad litsentsitasud või muu tulu;

| iii) | dividendid ja aktsiate või osade müügist saadud tulu; |
| --- | --- |

iii)

dividendid ja aktsiate või osade müügist saadud tulu;

| iv) | kapitalirendist saadud tulu; |
| --- | --- |

iv)

kapitalirendist saadud tulu;

| v) | kindlustusest, pangandusest ja muust finantstegevusest saadud tulu; |
| --- | --- |

v)

kindlustusest, pangandusest ja muust finantstegevusest saadud tulu;

| vi) | tulu, mis on saadud arveid väljastavalt ettevõttelt, kes saavad müügi- ja teenuste osutamise tulu sidusettevõtjatelt ostetud ja neile müüdud kaupadelt ja teenustelt, lisamata mingit või lisades üksnes vähest majanduslikku väärtust; |
| --- | --- |

vi)

tulu, mis on saadud arveid väljastavalt ettevõttelt, kes saavad müügi- ja teenuste osutamise tulu sidusettevõtjatelt ostetud ja neile müüdud kaupadelt ja teenustelt, lisamata mingit või lisades üksnes vähest majanduslikku väärtust;

Käesolevat punkti ei kohaldata juhul, kui välismaine kontrollitav äriühing tegeleb sisulise majandustegevusega, mida toetavad töötajad, seadmed, vara ja ruumid ning mida kinnitavad asjakohased faktid ja asjaolud.

Kui välismaine kontrollitav äriühing on resident või tema asukoht on kolmandas riigis, mis ei ole Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osaline, võivad liikmesriigid otsustada eelnevat lõiku mitte kohaldada,

või

| b) | üksuse või püsiva tegevuskoha jaotamata tulu, mis on saadud fiktiivsetest skeemidest, mis on loodud peamise eesmärgiga saada maksueelis.
  Käesoleva punkti kohaldamisel peetakse skeemi või skeemide ahelat fiktiivseks niivõrd, kuivõrd asjaomasel üksusel või püsival tegevuskohal ei oleks vara, millelt ta kogu või osa oma tulust saab, ja ta ei oleks võtnud vastavaid riske, kui teda ei kontrolliks äriühing, kus täidetakse selle vara ja nende riskidega seotud võtmetöötajate funktsiooni, mis on kontrollitava äriühingu tulu loomisel määrava tähtsusega. |
| --- | --- |

b)

üksuse või püsiva tegevuskoha jaotamata tulu, mis on saadud fiktiivsetest skeemidest, mis on loodud peamise eesmärgiga saada maksueelis.

Käesoleva punkti kohaldamisel peetakse skeemi või skeemide ahelat fiktiivseks niivõrd, kuivõrd asjaomasel üksusel või püsival tegevuskohal ei oleks vara, millelt ta kogu või osa oma tulust saab, ja ta ei oleks võtnud vastavaid riske, kui teda ei kontrolliks äriühing, kus täidetakse selle vara ja nende riskidega seotud võtmetöötajate funktsiooni, mis on kontrollitava äriühingu tulu loomisel määrava tähtsusega.

3.   Kui liikmesriik arvutab maksumaksja maksustatava summa liikmesriigi sätete alusel lõike 2 punkti a kohaselt, võib liikmesriik otsustada mitte käsitada üksust või püsivat tegevuskohta välismaise kontrollitava äriühinguna lõike 1 alusel, kui üksuse või püsiva tegevuskoha saadavast tulust üks kolmandik või alla selle kuulub lõike 2 punkti a kohastesse kategooriatesse.

Kui liikmesriik arvutab maksumaksja maksustatava summa liikmesriigi sätete alusel lõike 2 punkti a kohaselt, võib liikmesriik otsustada mitte käsitada finantsettevõtjat välismaise kontrollitava äriühinguna, kui üksuse lõike 2 punkti a kohasesse kategooriasse kuuluvast tulust üks kolmandik või alla selle on saadud maksumaksja või tema sidusettevõtjatega tehtud tehingutest.

4.   Liikmesriigid võivad jätta lõike 2 punkti b kohaldamisalast välja üksuse või püsiva tegevuskoha,

| a) | mille bilansiline kasum ei ületa 750 000 eurot ja ärituluga mitte seotud tulu ei ületa 75 000 eurot, või |
| --- | --- |

a)

mille bilansiline kasum ei ületa 750 000 eurot ja ärituluga mitte seotud tulu ei ületa 75 000 eurot, või

| b) | mille bilansiline kasum ei ületa maksustamisperioodi jooksul 10 protsenti tegevuskuludest. |
| --- | --- |

b)

mille bilansiline kasum ei ületa maksustamisperioodi jooksul 10 protsenti tegevuskuludest.

Esimese lõigu punkti b kohaldamisel ei või tegevuskulud hõlmata sellise kauba maksumust, mis on müüdud väljaspool riiki, mille resident üksus on või kus on püsiva tegevuskoha asukoht maksustamise eesmärgil, ega sidusettevõtjatele tehtud makseid.

Artikkel 8

Välismaise kontrollitava äriühingu tulu arvutamine

1.   Artikli 7 lõike 2 punkti a kohaldamisel arvutatakse maksumaksja maksustatava summa hulka arvatav tulu selle liikmesriigi äriühingu tulumaksu käsitlevate sätete alusel, kus maksumaksja on maksuresident või kus on tema asukoht. Üksuse või püsiva tegevuskoha kahjumit ei arvata maksustatava summa hulka, vaid selle võib kooskõlas siseriikliku õigusega kanda edasi ja võtta arvesse järgnevatel maksuperioodidel.

2.   Artikli 7 lõike 2 punkti b kohaldamisel piirdub maksumaksja maksustatava summa hulka arvatav tulu summadega, mis saadi niisuguselt varalt ja selliste riskide tulemusel, mis on seotud kontrolliva äriühingu võtmetöötajate funktsiooniga. Välismaise kontrollitava äriühingu tulu jaotus arvutatakse kooskõlas turuväärtuse põhimõttega.

3.   Tulu, mis tuleb maksustatava summa hulka arvata, arvutatakse proportsionaalselt maksumaksja osalusega üksuses, nagu on määratletud artikli 7 lõike 1 punktis a.

4.   Tulu lisatakse maksumaksja sellesse maksustamisperioodi, millal üksuse maksustamisaasta lõppeb.

5.   Kui üksus jaotab maksumaksjale kasumit ja see jaotatud kasum arvatakse maksumaksja maksustatava tulu hulka, siis arvatakse varem artikli 7 alusel maksustatava summa hulka arvatud tulu jaotatud kasumilt tasumisele kuuluva maksu arvutamisel maksustatavast summast maha, et ei tekiks topeltmaksustamist.

6.   Kui maksumaksja võõrandab oma osaluse üksuses või püsiva tegevuskoha majandustegevuse ja mis tahes osa võõrandamisest saadud tulust on varem arvatud artikli 7 alusel maksustatava summa hulka, siis arvatakse see summa võõrandamisest saadud tulult tasumisele kuuluva maksu arvutamisel maksustatavast summast maha, et ei tekiks topeltmaksustamist.

7.   Maksumaksja liikmesriik võimaldab arvata üksuse või püsiva tegevuskoha tasutud maksu maha maksumaksja maksukohustusest maksuresidentsuse või asukohariigis. Mahaarvamise suurus arvutatakse kooskõlas siseriikliku õigusega.

Artikkel 9

Hübriidsed ebakõlad

1.   Niivõrd, kuivõrd hübriidsete ebakõlade tulemuseks on topeltmahaarvamine, lubatakse mahaarvamine teha üksnes liikmesriigis, kust selline makse pärineb.

2.   Niivõrd, kuivõrd hübriidsete ebakõlade tulemuseks on mahaarvamine ilma arvesse võtmiseta, ei lase maksja liikmesriik sellist makset maha arvata.

III PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 10

Läbivaatamine

1.   Komisjon hindab käesoleva direktiivi rakendamist, eelkõige artikli 4 mõju, 9. augustiks 2020 ja esitab selle kohta nõukogule aruande. Komisjoni aruandega kaasneb vajaduse korral seadusandlik ettepanek.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile kogu teabe, mis on vajalik, et hinnata käesoleva direktiivi rakendamist.

3.   Artikli 11 lõikes 6 osutatud liikmesriigid edastavad komisjonile enne 1. juulit 2017 kogu teabe, mis on vajalik maksubaasi õõnestamise ja kasumi ümberpaigutamise (BEPS) riskide ärahoidmiseks kehtestatud sihipäraste siseriiklike eeskirjade tulemuslikkuse hindamiseks.

Artikkel 11

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembril 2018. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 2019.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

3.   Kui direktiivis nimetatakse rahaline väärtus eurodes, võivad liikmesriigid, mille rahaühik ei ole euro, otsustada arvestada vastavat väärtust omavääringus 12. juulil 2016.

4.   Erandina artikli 5 lõikest 2 võib Eesti, niikaua kui ta ei maksusta jaotamata kasumit, käsitleda rahalises või mitterahalises vormis varade, sealhulgas sularaha ülekandmist Eestis asuvast püsivast tegevuskohast teises liikmesriigis või EMP lepingu osalisest kolmandas riigis asuvasse registrijärgsesse asukohta või teise püsivasse tegevuskohta kasumi jaotamisena ning kohaldada tulumaksu, andmata maksumaksjatele õigust sellise maksu tasumist edasi lükata.

5.   Erandina lõikest 1 võtavad liikmesriigid vastu ja avaldavad artikli 5 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2019. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 2020.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

6.   Erandina artiklist 4 võivad liikmesriigid, kes on kehtestanud 8. august 2016 BEPSi riskide ärahoidmiseks sihipärased siseriiklikud eeskirjad, mis on käesolevas direktiivis sätestatud intresside mahaarvamise piiranguga samavõrra tulemuslikud, kohaldada neid sihipäraseid eeskirju kuni BEPSi aruande 4. meetmega seotud miinimumstandardit käsitleva OECD liikmete vahelise kokkuleppe ametlikul veebisaidil avaldamise kuupäevale järgneva esimese täieliku majandusaasta lõpuni, kuid hiljemalt kuni 1. jaanuarini 2024.

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 13

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 12. juuli 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

P. KAŽIMÍR

---

(1)  
  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  
  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2009. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302 17.11.2009, lk 32).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 335, 17.12.2009, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/41/EÜ tööandjapensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta (ELT L 235, 23.9.2003, lk 10).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (ELT L 166, 30.4.2004, lk 1).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord (ELT L 284 30.10.2009, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1).

13

(14)  Nõukogu 16. märtsi 2010. aasta direktiiv 2010/24/EL vastastikuse abi kohta maksude, maksete ja teiste meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel (ELT L 84, 31.3.2010, lk 1).

14

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 19.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 193/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 193/15

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2016/1165,

18. juuli 2016,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1183/2005, millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2010. aasta otsust 2010/788/ÜVJP, mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2008/369/ÜVJP (1),

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühist ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1183/2005 (2) jõustatakse nõukogu otsus 2010/788/ÜVJP ning sellega nähakse ette teatavad meetmed isikute vastu, kes rikuvad Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot, sealhulgas nende isikute varade külmutamine. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1183/2005 (2) jõustatakse nõukogu otsus 2010/788/ÜVJP ning sellega nähakse ette teatavad meetmed isikute vastu, kes rikuvad Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot, sealhulgas nende isikute varade külmutamine.

| (2) | ÜRO Julgeolekunõukogu 21. juuni 2016. aasta resolutsiooniga 2293 (2016) muudeti selliste isikute ja üksuste kindlaksmääramise kriteeriume, kelle suhtes kohaldatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1807 (2008) punktides 9 ja 11 sätestatud piiravaid meetmeid, ja pikendati relvaembargot käsitlevaid sätteid. Nõukogu otsustas oma otsuses (ÜVJP) 2016/1173 (3) kriteeriume vastavalt laiendada. |
| --- | --- |

(2)

ÜRO Julgeolekunõukogu 21. juuni 2016. aasta resolutsiooniga 2293 (2016) muudeti selliste isikute ja üksuste kindlaksmääramise kriteeriume, kelle suhtes kohaldatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1807 (2008) punktides 9 ja 11 sätestatud piiravaid meetmeid, ja pikendati relvaembargot käsitlevaid sätteid. Nõukogu otsustas oma otsuses (ÜVJP) 2016/1173 (3) kriteeriume vastavalt laiendada.

| (3) | Vaja on liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid seda meedet ühetaoliselt. |
| --- | --- |

(3)

Vaja on liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid seda meedet ühetaoliselt.

| (4) | Määrust (EÜ) nr 1183/2005 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Määrust (EÜ) nr 1183/2005 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1183/2005 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1b lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:






  „d) | sanktsioonide komitee poolt eelnevalt heakskiidetud tehnilise abi, rahastamise või finantsabi või vahendusteenuste osutamiseks või pakkumiseks seoses muu relvade ja sellega seotud materjalide müügi ja tarnimisega;“. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 1b lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

„d)

| 2) | Artikli 2a lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | sellise tegevuse kavandamine, juhtimine või toimepanemine Kongo DVs, mis kujutab endast inimõiguste rikkumist või millega kas rikutakse või kuritarvitatakse rahvusvahelist humanitaarõigust, sealhulgas selline tegevus, mis hõlmab tsiviilisikute vastu suunatud rünnakuid, sealhulgas tapmine ja sandistamine, vägistamine ja muu seksuaalne vägivald, inimrööv, sunniviisiliselt ümberasustamine ning koolide ja haiglate vastased rünnakud;“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artikli 2a lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

| b) | punkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | toetavad isikuid või üksusi, sealhulgas relvastatud rühmitusi või kuritegelikke võrgustikke, kes loodusressursside, sealhulgas kulla või looduslike liikide ja nende saaduste, ebaseadusliku kasutamise või nendega ebaseadusliku kauplemise kaudu osalevad Kongo DVs destabiliseerivas tegevuses;“. |
| --- | --- | --- |

b)

punkt g asendatakse järgmisega:

„g)

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. juuli 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  
  ELT L 336, 21.12.2010, lk 30.

1

(2)  Nõukogu 18. juuli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1183/2005, millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud (ELT L 193, 23.7.2005, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 18. juuli 2016. aasta otsus (ÜVJP) 2016/1173, millega muudetakse otsust 2010/788/ÜVJP, mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 108).

3

Euroopa Liidu Teataja

---

| 19.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 193/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 193/17

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2016/1166,

17. mai 2016,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 X lisa seoses suhkrusektoris suhkrupeedi ostutingimustega alates 1. oktoobrist 2017

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 125 lõike 4 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 125 kohaselt peavad suhkrupeedikasvatajad ja suhkruettevõtjad sõlmima majandusharusisesed kirjalikud kokkulepped. Kõnealuse määruse XI lisas on sätestatud teatavad suhkrupeedi ostutingimused kuni 2016/2017. turustusaasta lõpuni ning kõnealuse määruse X lisas on sätestatud kõnealused tingimused alates 1. oktoobrist 2017, kui kvoodisüsteemi kohaldamine on lõppenud. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 125 kohaselt peavad suhkrupeedikasvatajad ja suhkruettevõtjad sõlmima majandusharusisesed kirjalikud kokkulepped. Kõnealuse määruse XI lisas on sätestatud teatavad suhkrupeedi ostutingimused kuni 2016/2017. turustusaasta lõpuni ning kõnealuse määruse X lisas on sätestatud kõnealused tingimused alates 1. oktoobrist 2017, kui kvoodisüsteemi kohaldamine on lõppenud.

| (2) | Selleks et võtta arvesse suhkrusektori eripära ja sektori eeldatavat arengut pärast kvoodisüsteemi kohaldamise lõppu, tuleks muuta X lisas osutatud suhkrupeedi ostutingimusi. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et võtta arvesse suhkrusektori eripära ja sektori eeldatavat arengut pärast kvoodisüsteemi kohaldamise lõppu, tuleks muuta X lisas osutatud suhkrupeedi ostutingimusi.

| (3) | Alates 1. oktoobrist 2017 peab suhkrupeedisektor kohanema kvoodisüsteemi kohaldamise lõppemise, sh suhkrupeedi miinimumhinna ja kodumaise toodangu koguste reguleerimise kohaldamise lõppemisega. Seepärast vajab sektor selget õigusraamistikku sellelt rangelt reguleeritud sektorilt liberaliseeritumale sektorile üleminekul. Suhkrupeedikasvatajad ja suhkruettevõtjad on taotlenud täiendavat õiguskindlust seoses väärtuse jaotamise mehhanismide suhtes kohaldatavate eeskirjade, sealhulgas asjakohastel turuhindadel põhinevate turukasumite ja -kahjumitega. |
| --- | --- |

(3)

Alates 1. oktoobrist 2017 peab suhkrupeedisektor kohanema kvoodisüsteemi kohaldamise lõppemise, sh suhkrupeedi miinimumhinna ja kodumaise toodangu koguste reguleerimise kohaldamise lõppemisega. Seepärast vajab sektor selget õigusraamistikku sellelt rangelt reguleeritud sektorilt liberaliseeritumale sektorile üleminekul. Suhkrupeedikasvatajad ja suhkruettevõtjad on taotlenud täiendavat õiguskindlust seoses väärtuse jaotamise mehhanismide suhtes kohaldatavate eeskirjade, sealhulgas asjakohastel turuhindadel põhinevate turukasumite ja -kahjumitega.

| (4) | Liidu peedisuhkru tarneahelas tegutsevad paljud peamiselt väikesed suhkrupeedikasvatajad ja vähesed valdavalt suured suhkruettevõtjad. Arvestades suhkrupeeditarnijate vajadust peedikoristusperioodide jooksul planeerida ja korraldada oma suhkrupeeditarneid suhkruvabrikutele, oleks suhkrupeedikasvatajate huvides alustada läbirääkimisi teatavate tingimuste üle, mis on väärtuse jaotamist käsitlevate sätetena seotud asjaomaste ettevõtjate suhkrupeedi ostmisega. Tingimuste suhtes kokku leppimine on olemuslik suhkru tarneahelale, mis eksisteerib edasi olenemata sellest, kas kvoodisüsteem kehtib või mitte. Määruse (EL) nr 1308/2013 XI lisa XI punktis osutatud väärtuse jaotamist käsitlevate sätete alusel on suhkrupeedikasvatajatel ja suhkruettevõtjatel praegu võimalik kindlustada oma tarned eelnevalt kindlaks määratud ostutingimuste alusel nii, et on tagatud tarneahela tekitatud tulude ja kulude jagamine suhkrupeedikasvatajate kasuks. Väärtuse jaotamise eelis on ka see, et turu hinnasignaalid edastatakse otse suhkrupeedikasvatajatele. |
| --- | --- |

(4)

Liidu peedisuhkru tarneahelas tegutsevad paljud peamiselt väikesed suhkrupeedikasvatajad ja vähesed valdavalt suured suhkruettevõtjad. Arvestades suhkrupeeditarnijate vajadust peedikoristusperioodide jooksul planeerida ja korraldada oma suhkrupeeditarneid suhkruvabrikutele, oleks suhkrupeedikasvatajate huvides alustada läbirääkimisi teatavate tingimuste üle, mis on väärtuse jaotamist käsitlevate sätetena seotud asjaomaste ettevõtjate suhkrupeedi ostmisega. Tingimuste suhtes kokku leppimine on olemuslik suhkru tarneahelale, mis eksisteerib edasi olenemata sellest, kas kvoodisüsteem kehtib või mitte. Määruse (EL) nr 1308/2013 XI lisa XI punktis osutatud väärtuse jaotamist käsitlevate sätete alusel on suhkrupeedikasvatajatel ja suhkruettevõtjatel praegu võimalik kindlustada oma tarned eelnevalt kindlaks määratud ostutingimuste alusel nii, et on tagatud tarneahela tekitatud tulude ja kulude jagamine suhkrupeedikasvatajate kasuks. Väärtuse jaotamise eelis on ka see, et turu hinnasignaalid edastatakse otse suhkrupeedikasvatajatele.

| (5) | Sektori eeldatav areng ajavahemikul pärast kvoodisüsteemi kohaldamise lõppu ja hiljuti täheldatud suhteliselt madalad suhkruhinnad ei soodusta tõenäoliselt uute peedisuhkrutöötlejate turule sisenemist, sest suhkrutöötlemisrajatisele aluse panemiseks vajalikud investeeringud eeldaks järgnevateks turustusaastateks oodatavast turuhinnast kõrgemat, kasumlikku suhkruhinda. Keskpika perioodi prognoosi alusel näeb komisjon ette, et pärast kvoodisüsteemi kohaldamise lõppu on vaja hindu pigem allapoole korrigeerida. Seega eeldatakse, et ELi suhkrutööstuse praegune struktuur (sealhulgas suhkrupeedikasvatajate ja suhkruettevõtjate vahelised suhted) jääb kestma ka turustusaastatel pärast kvoodisüsteemi kohaldamise lõppu, sest ette on näha vaid mõne uue ettevõtja turule sisenemine. |
| --- | --- |

(5)

Sektori eeldatav areng ajavahemikul pärast kvoodisüsteemi kohaldamise lõppu ja hiljuti täheldatud suhteliselt madalad suhkruhinnad ei soodusta tõenäoliselt uute peedisuhkrutöötlejate turule sisenemist, sest suhkrutöötlemisrajatisele aluse panemiseks vajalikud investeeringud eeldaks järgnevateks turustusaastateks oodatavast turuhinnast kõrgemat, kasumlikku suhkruhinda. Keskpika perioodi prognoosi alusel näeb komisjon ette, et pärast kvoodisüsteemi kohaldamise lõppu on vaja hindu pigem allapoole korrigeerida. Seega eeldatakse, et ELi suhkrutööstuse praegune struktuur (sealhulgas suhkrupeedikasvatajate ja suhkruettevõtjate vahelised suhted) jääb kestma ka turustusaastatel pärast kvoodisüsteemi kohaldamise lõppu, sest ette on näha vaid mõne uue ettevõtja turule sisenemine.

| (6) | Väärtuse jaotamist käsitlevate sätete säilitamiseta võib olla ohus suhkrupeedikasvatajate positsioon toiduahelas. Kui enam ei ole võimalik pidada läbirääkimisi väärtuse jaotamist käsitlevate sätete üle, ning eelkõige madalate hindade olukorras, võib see suhkrupeedikasvatajate jaoks tähendada selget majanduslikku kahju. |
| --- | --- |

(6)

Väärtuse jaotamist käsitlevate sätete säilitamiseta võib olla ohus suhkrupeedikasvatajate positsioon toiduahelas. Kui enam ei ole võimalik pidada läbirääkimisi väärtuse jaotamist käsitlevate sätete üle, ning eelkõige madalate hindade olukorras, võib see suhkrupeedikasvatajate jaoks tähendada selget majanduslikku kahju.

| (7) | Seepärast jääb kehtima määruse (EL) nr 1308/2013 X lisa muutmise põhiprintsiip, mille alusel lubatakse kokku leppida väärtuse jaotamist käsitlevate sätete suhtes. Järelikult peaks olema võimalik pidada läbirääkimisi selliste sätete üle ka pärast 1. oktoobrit 2017. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast jääb kehtima määruse (EL) nr 1308/2013 X lisa muutmise põhiprintsiip, mille alusel lubatakse kokku leppida väärtuse jaotamist käsitlevate sätete suhtes. Järelikult peaks olema võimalik pidada läbirääkimisi selliste sätete üle ka pärast 1. oktoobrit 2017.

| (8) | Väärtuse jaotamist käsitlevate sätete üle peetavate läbirääkimiste hõlbustamiseks on asjakohane, et selliseid läbirääkimisi peetakse ainult ühe ettevõtja ja tema praeguste või võimalike tarnijate vahel. |
| --- | --- |

(8)

Väärtuse jaotamist käsitlevate sätete üle peetavate läbirääkimiste hõlbustamiseks on asjakohane, et selliseid läbirääkimisi peetakse ainult ühe ettevõtja ja tema praeguste või võimalike tarnijate vahel.

| (9) | Paindliku läbirääkimisprotsessi tagamiseks peaks väärtuse jaotamist käsitleva sätte kehtestamine olema vabatahtlik. |
| --- | --- |

(9)

Paindliku läbirääkimisprotsessi tagamiseks peaks väärtuse jaotamist käsitleva sätte kehtestamine olema vabatahtlik.

| (10) | Määruse (EL) nr 1308/2013 X lisa tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EL) nr 1308/2013 X lisa tuleks seega vastavalt muuta.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 1308/2013 X lisa XI punkti lisatakse järgmine punkt 5:

| „5. | Suhkruettevõtja ja asjaomased suhkrupeedimüüjad võivad kokku leppida väärtuse jaotamist käsitlevates sätetes (sealhulgas turu kasumid ja kahjumid), määrates kindlaks, kuidas tuleb nende vahel jaotada kõik asjaomased suhkru turuhindade või muude kaubaturgude muutused.“ |
| --- | --- |

„5.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. mai 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

---

| 19.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 193/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 193/19

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1167,

18. juuli 2016,

millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 102/2012, millega kehtestatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärit impordina või mitte

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 4 ning artikli 13 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

A.   KEHTIVAD MEETMED

KEHTIVAD MEETMED

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1796/1999 (2) on kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes. Pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast kaht aegumise läbivaatamist jäeti dumpinguvastased meetmed jõusse nõukogu määrusega (EÜ) nr 1858/2005 (3) ja nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 102/2012 (4). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1796/1999 (2) on kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes. Pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast kaht aegumise läbivaatamist jäeti dumpinguvastased meetmed jõusse nõukogu määrusega (EÜ) nr 1858/2005 (3) ja nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 102/2012 (4).

2

3

4

| (2) | Pärast alusmääruse artikli 13 kohast meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevat uurimist laiendas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 400/2010 (5) muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Korea Vabariigist lähetatud samade toodete impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärit impordina või mitte. Sama määrusega vabastati kõnealustest laiendatud meetmetest teatavad Korea eksportivad tootjad. |
| --- | --- |

(2)

Pärast alusmääruse artikli 13 kohast meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevat uurimist laiendas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 400/2010 (5) muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Korea Vabariigist lähetatud samade toodete impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärit impordina või mitte. Sama määrusega vabastati kõnealustest laiendatud meetmetest teatavad Korea eksportivad tootjad.

5

| (3) | Praegu kohaldatav meede on dumpinguvastane tollimaks, mis kehtestati rakendusmäärusega (EL) nr 102/2012 (mida on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/90) (6) muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes ning mida laiendati muu hulgas Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse nimetatud riigist pärineva impordina või mitte (edaspidi „kehtivad meetmed“). Korea Vabariigist lähetatud vaatlusaluse toote ELi importimise pealt tuleb maksta 60,4 % suurust tollimaksu, välja arvatud toote puhul, mille on tootnud maksust vabastatud äriühingud. |
| --- | --- |

(3)

Praegu kohaldatav meede on dumpinguvastane tollimaks, mis kehtestati rakendusmäärusega (EL) nr 102/2012 (mida on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/90) (6) muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes ning mida laiendati muu hulgas Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse nimetatud riigist pärineva impordina või mitte (edaspidi „kehtivad meetmed“). Korea Vabariigist lähetatud vaatlusaluse toote ELi importimise pealt tuleb maksta 60,4 % suurust tollimaksu, välja arvatud toote puhul, mille on tootnud maksust vabastatud äriühingud.

6

B.   MENETLUS

MENETLUS

1.   Algatamine

Algatamine

| (4) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) sai alusmääruse artikli 11 lõike 4 ja artikli 13 lõike 4 kohase taotluse vabastuseks dumpinguvastastest meetmetest, mida kohaldatakse Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes ning mida laiendatakse Korea Vabariigist lähetatud impordile, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Korea Vabariigist pärinevana või mitte. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) sai alusmääruse artikli 11 lõike 4 ja artikli 13 lõike 4 kohase taotluse vabastuseks dumpinguvastastest meetmetest, mida kohaldatakse Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes ning mida laiendatakse Korea Vabariigist lähetatud impordile, olenemata sellest, kas see deklareeritakse Korea Vabariigist pärinevana või mitte.

| (5) | Taotluse esitas 7. septembril 2015 Daechang Steel Co. Ltd (edaspidi „taotluse esitaja“), kes on Korea Vabariigis (edaspidi „asjaomane riik“) terastosside ja -kaablite eksportiv tootja ning see piirdus vaid taotluse esitajaga. |
| --- | --- |

(5)

Taotluse esitas 7. septembril 2015 Daechang Steel Co. Ltd (edaspidi „taotluse esitaja“), kes on Korea Vabariigis (edaspidi „asjaomane riik“) terastosside ja -kaablite eksportiv tootja ning see piirdus vaid taotluse esitajaga.

| (6) | Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavad tõendid, et ta ei eksportinud vaatlusalust toodet uurimisperioodi jooksul, mille alusel meetmeid laiendati, s.o ajavahemikul 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009; et ta ei ole seotud ühegi vaatlusalust toodet tootva eksportiva tootjaga, kelle suhtes kehtivaid dumpinguvastased meetmed kohaldatakse, et ta ei ole kõrvale hoidnud Hiina päritolu terastrosside ja -kaablite suhtes kohaldatavatest meetmetest ning et ta on võtnud tagasivõetamatu lepingulise kohustuse eksportida seda toodet liitu märkimisväärses koguses. |
| --- | --- |

(6)

Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavad tõendid, et ta ei eksportinud vaatlusalust toodet uurimisperioodi jooksul, mille alusel meetmeid laiendati, s.o ajavahemikul 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009; et ta ei ole seotud ühegi vaatlusalust toodet tootva eksportiva tootjaga, kelle suhtes kehtivaid dumpinguvastased meetmed kohaldatakse, et ta ei ole kõrvale hoidnud Hiina päritolu terastrosside ja -kaablite suhtes kohaldatavatest meetmetest ning et ta on võtnud tagasivõetamatu lepingulise kohustuse eksportida seda toodet liitu märkimisväärses koguses.

| (7) | Olles läbi vaadanud taotluse esitaja esitatud tõendid ja pärast konsulteerimist liikmesriikidega ning pärast seda, kui liidu tootmisharule anti võimalus esitada märkusi, algatas komisjon 26. novembril 2015 rakendusmäärusega (EL) 2015/2179 (7) uurimise. Lisaks suunas komisjon nimetatud määruse artikli 3 alusel tolliasutusi võtma vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5 asjakohaseid meetmeid vaatlusaluse (taotluse esitaja poolt Korea Vabariigist lähetatud ning toodetud ja liitu eksportimiseks müüdud) toote registreerimiseks selle importimisel liitu. |
| --- | --- |

(7)

Olles läbi vaadanud taotluse esitaja esitatud tõendid ja pärast konsulteerimist liikmesriikidega ning pärast seda, kui liidu tootmisharule anti võimalus esitada märkusi, algatas komisjon 26. novembril 2015 rakendusmäärusega (EL) 2015/2179 (7) uurimise. Lisaks suunas komisjon nimetatud määruse artikli 3 alusel tolliasutusi võtma vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5 asjakohaseid meetmeid vaatlusaluse (taotluse esitaja poolt Korea Vabariigist lähetatud ning toodetud ja liitu eksportimiseks müüdud) toote registreerimiseks selle importimisel liitu.

7

2.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (8) | Vaatlusalune toode on Korea Vabariigist lähetatud terastrossid ja -kaablid, sh mittehargnevad trossid (v.a roostevabast terasest trossid ja kaablid), mille maksimaalne ristlõige on üle 3 mm, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Korea Vabariigist pärinevatena või mitte, ja mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla (TARICi koodid 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 ja 7312109813) (edaspidi „vaatlusalune toode“). |
| --- | --- |

(8)

Vaatlusalune toode on Korea Vabariigist lähetatud terastrossid ja -kaablid, sh mittehargnevad trossid (v.a roostevabast terasest trossid ja kaablid), mille maksimaalne ristlõige on üle 3 mm, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Korea Vabariigist pärinevatena või mitte, ja mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla (TARICi koodid 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 ja 7312109813) (edaspidi „vaatlusalune toode“).

3.   Aruandlusperiood

Aruandlusperiood

| (9) | Aruandlusperiood hõlmas ajavahemikku 1. oktoober 2014 kuni 30. september 2015. Andmeid koguti 2008. aastast kuni aruandlusperioodi lõpuni (edaspidi „uurimisperiood“). |
| --- | --- |

(9)

Aruandlusperiood hõlmas ajavahemikku 1. oktoober 2014 kuni 30. september 2015. Andmeid koguti 2008. aastast kuni aruandlusperioodi lõpuni (edaspidi „uurimisperiood“).

4.   Uurimine

Uurimine

| (10) | Komisjon teatas ametlikult taotluse esitajale ning Korea Vabariigi esindajatele läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Taotlusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon teatas ametlikult taotluse esitajale ning Korea Vabariigi esindajatele läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Taotlusi ei esitatud.

| (11) | Komisjon saatis taotluse esitajale küsimustiku ja sai tähtaja jooksul sellele vastuse. Komisjon hankis kõik andmed, mida ta läbivaatamiseks vajalikuks pidas, ja kontrollis neid kohapeal. Taotluse esitaja valdustesse tehti kontrollkäik. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon saatis taotluse esitajale küsimustiku ja sai tähtaja jooksul sellele vastuse. Komisjon hankis kõik andmed, mida ta läbivaatamiseks vajalikuks pidas, ja kontrollis neid kohapeal. Taotluse esitaja valdustesse tehti kontrollkäik.

| (12) | Komisjon uuris, kas artikli 11 lõike 4 ja artikli 13 lõike 4 kohase vabastuse andmise tingimused on täidetud, nimelt:






  — | taotluse esitaja ei eksportinud vaatlusalust toodet uurimisperioodi jooksul, mille alusel meetmeid laiendati, s.o ajavahemikul 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009; |
| --- | --- | --- |

(12)

Komisjon uuris, kas artikli 11 lõike 4 ja artikli 13 lõike 4 kohase vabastuse andmise tingimused on täidetud, nimelt:

—

taotluse esitaja ei eksportinud vaatlusalust toodet uurimisperioodi jooksul, mille alusel meetmeid laiendati, s.o ajavahemikul 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009;

| — | taotluse esitaja alustas vaatlusaluse toote eksporti pärast meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise perioodi lõppu; |
| --- | --- |

—

taotluse esitaja alustas vaatlusaluse toote eksporti pärast meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise perioodi lõppu;

| — | taotluse esitaja ei ole seotud ühegi vaatlusalust toodet tootva eksportiva tootjaga, kelle suhtes kehtivaid dumpinguvastased meetmed kohaldatakse, ning ta ei ole kõrvale hoidnud Hiina päritolu terastrosside ja -kaablite suhtes kohaldatavatest meetmetest. |
| --- | --- |

—

taotluse esitaja ei ole seotud ühegi vaatlusalust toodet tootva eksportiva tootjaga, kelle suhtes kehtivaid dumpinguvastased meetmed kohaldatakse, ning ta ei ole kõrvale hoidnud Hiina päritolu terastrosside ja -kaablite suhtes kohaldatavatest meetmetest.

C.   JÄRELDUSED

JÄRELDUSED

| (13) | Uurimine kinnitas, et taotluse esitaja ei olnud vaatlusalust toodet ELi eksportinud meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise ajal, mille alusel laiendatud meetmed kehtestati, st 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009. Taotluse esitaja eksportis vaatlusalust toodet esimest korda pärast meetmete laiendamist Korea Vabariigile, 2015. aasta teises pooles. |
| --- | --- |

(13)

Uurimine kinnitas, et taotluse esitaja ei olnud vaatlusalust toodet ELi eksportinud meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise ajal, mille alusel laiendatud meetmed kehtestati, st 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009. Taotluse esitaja eksportis vaatlusalust toodet esimest korda pärast meetmete laiendamist Korea Vabariigile, 2015. aasta teises pooles.

| (14) | Seejärel leidis uurimisel kinnitust, et taotluse esitaja ei ole seotud ühegi Hiina eksportija ega tootjaga, kelle suhtes rakendusmäärusega (EL) nr 102/2012 kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid kohaldatakse. |
| --- | --- |

(14)

Seejärel leidis uurimisel kinnitust, et taotluse esitaja ei ole seotud ühegi Hiina eksportija ega tootjaga, kelle suhtes rakendusmäärusega (EL) nr 102/2012 kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid kohaldatakse.

| (15) | Lisaks kinnitas uurimine, et taotluse esitaja tõepoolest toodab vaatlusalust toodet ega hoia meetmetest kõrvale. Taotluse esitaja ostab kodumaist terasest valtstraati ja abimaterjale (näiteks tsinki ja pliid), kuid impordib ka Hiina Rahvavabariigist terasest valtstraati, mida seejärel söövitatakse, tõmmatakse, galvaniseeritakse, tõmmatakse teistkordselt, punutakse ja millest valmistatakse toode äriühingu Korea Vabariigis asuvas tootmisrajatises. Valmistoodet müüakse kodumaisel turul ning ka eksporditakse USAsse, Aasiasse ja ELi. |
| --- | --- |

(15)

Lisaks kinnitas uurimine, et taotluse esitaja tõepoolest toodab vaatlusalust toodet ega hoia meetmetest kõrvale. Taotluse esitaja ostab kodumaist terasest valtstraati ja abimaterjale (näiteks tsinki ja pliid), kuid impordib ka Hiina Rahvavabariigist terasest valtstraati, mida seejärel söövitatakse, tõmmatakse, galvaniseeritakse, tõmmatakse teistkordselt, punutakse ja millest valmistatakse toode äriühingu Korea Vabariigis asuvas tootmisrajatises. Valmistoodet müüakse kodumaisel turul ning ka eksporditakse USAsse, Aasiasse ja ELi.

| (16) | Taotluse esitaja tegevust saab käsitada kokkupanemise või valmistamisena. Alusmääruse artikli 13 lõikes 2 on kehtestatud tingimused, mille täitmisel kokkupanemine loetakse meetmetest kõrvalehoidmiseks. Vastavalt nimetatud artikli punktile b on üheks tingimuseks, et kõnealused osad moodustaksid üle 60 % kokkupandava toote osade koguväärtusest. Uurimise käigus tehti kindlaks, et Hiina päritolu toormaterjalide osakaal oli oluliselt allpool alusmääruse artikli 13 lõike 2 punktis b nõutavat 60 % lävendit. Hiina päritolu osi (st toormaterjali) kasutati 38 %. Artikli 13 lõike 2 punktis b nõutakse, et normi ületamisel on vaja teha kindlaks, kas jõuti lisandväärtuse 25 % künniseni (edaspidi „lisandväärtuse test“). 60 % künnist (osade koguväärtusest) ei ületatud. Seega ei olnud vaja teha aruandlusperioodil tehtud tegelike kulutuste alusel kindlaks, kas jõuti lisandväärtuse 25 % künniseni alusmääruse artikli 13 lõike 2 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(16)

Taotluse esitaja tegevust saab käsitada kokkupanemise või valmistamisena. Alusmääruse artikli 13 lõikes 2 on kehtestatud tingimused, mille täitmisel kokkupanemine loetakse meetmetest kõrvalehoidmiseks. Vastavalt nimetatud artikli punktile b on üheks tingimuseks, et kõnealused osad moodustaksid üle 60 % kokkupandava toote osade koguväärtusest. Uurimise käigus tehti kindlaks, et Hiina päritolu toormaterjalide osakaal oli oluliselt allpool alusmääruse artikli 13 lõike 2 punktis b nõutavat 60 % lävendit. Hiina päritolu osi (st toormaterjali) kasutati 38 %. Artikli 13 lõike 2 punktis b nõutakse, et normi ületamisel on vaja teha kindlaks, kas jõuti lisandväärtuse 25 % künniseni (edaspidi „lisandväärtuse test“). 60 % künnist (osade koguväärtusest) ei ületatud. Seega ei olnud vaja teha aruandlusperioodil tehtud tegelike kulutuste alusel kindlaks, kas jõuti lisandväärtuse 25 % künniseni alusmääruse artikli 13 lõike 2 punkti b tähenduses.

| (17) | Taotluse esitaja alustas vaatlusaluse toote tootmist 2015. aasta keskel. Tootmise algusetapis tehtud erakorraliste tootmiskulude tõttu tehti uus arvutus, lähtudes tavapärastest tootmiskuludest (jättes kõrvale tegevuse alustamise kulud ja eeldades kõrget tootmisvõimsuse rakendamise määra). Tehti kindlaks, et Hiinast pärineva toormaterjali osakaal moodustas siis üle 60 % lõpptoote osade koguväärtusest (69 %). Sel põhjusel viidi läbi alusmääruse artikli 13 lõike 2 kohane lisandväärtuse test. Kõnealune test kinnitas, et Hiina Rahvavabariigist imporditud osadele lisatud väärtus oli oluliselt madalam alusmääruse artikli 13 lõike 2 punktis b sätestatud 25 %-lisest tootmiskulude lävendist. Nii leiti, et taotluse esitaja tootmistegevusega ei kaasnenud meetmetest kõrvalehoidmist alusmääruse artikli 13 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(17)

Taotluse esitaja alustas vaatlusaluse toote tootmist 2015. aasta keskel. Tootmise algusetapis tehtud erakorraliste tootmiskulude tõttu tehti uus arvutus, lähtudes tavapärastest tootmiskuludest (jättes kõrvale tegevuse alustamise kulud ja eeldades kõrget tootmisvõimsuse rakendamise määra). Tehti kindlaks, et Hiinast pärineva toormaterjali osakaal moodustas siis üle 60 % lõpptoote osade koguväärtusest (69 %). Sel põhjusel viidi läbi alusmääruse artikli 13 lõike 2 kohane lisandväärtuse test. Kõnealune test kinnitas, et Hiina Rahvavabariigist imporditud osadele lisatud väärtus oli oluliselt madalam alusmääruse artikli 13 lõike 2 punktis b sätestatud 25 %-lisest tootmiskulude lävendist. Nii leiti, et taotluse esitaja tootmistegevusega ei kaasnenud meetmetest kõrvalehoidmist alusmääruse artikli 13 lõike 2 tähenduses.

| (18) | Uurimine kinnitas ka seda, et taotluse esitaja ei ostnud vaatlusalust valmistoodet Hiina Rahvavabariigist selleks, et seda ELi edasi müüa või lähetada, ning et äriühing suudaks põhjendada kogu oma aruandlusperioodi aegset eksporti. |
| --- | --- |

(18)

Uurimine kinnitas ka seda, et taotluse esitaja ei ostnud vaatlusalust valmistoodet Hiina Rahvavabariigist selleks, et seda ELi edasi müüa või lähetada, ning et äriühing suudaks põhjendada kogu oma aruandlusperioodi aegset eksporti.

| (19) | Võttes arvesse põhjendustes 13–18 esitatud järeldusi, järeldab komisjon, et taotluse esitaja vastab alusmääruse artikli 11 lõikes 4 ja artikli 13 lõikes 4 sätestatud vabastuse andmise tingimustele. |
| --- | --- |

(19)

Võttes arvesse põhjendustes 13–18 esitatud järeldusi, järeldab komisjon, et taotluse esitaja vastab alusmääruse artikli 11 lõikes 4 ja artikli 13 lõikes 4 sätestatud vabastuse andmise tingimustele.

| (20) | Eespool esitatud järeldused tehti teatavaks taotluse esitajale ja liidu tootmisharule ning neile anti võimalus esitada märkusi. Taotluse esitaja teatas, et ta nõustub komisjoni järeldustega. Muid märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(20)

Eespool esitatud järeldused tehti teatavaks taotluse esitajale ja liidu tootmisharule ning neile anti võimalus esitada märkusi. Taotluse esitaja teatas, et ta nõustub komisjoni järeldustega. Muid märkusi ei esitatud.

D.   KEHTIVATEST MEETMETEST VABASTATUD ÄRIÜHINGUTE NIMEKIRJA MUUTMINE

KEHTIVATEST MEETMETEST VABASTATUD ÄRIÜHINGUTE NIMEKIRJA MUUTMINE

| (21) | Vastavalt eespool esitatud järeldustele tuleks taotluse esitaja lisada nende äriühingute nimekirja, kes on vabastatud rakendusmäärusega (EL) nr 102/2012 kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust. |
| --- | --- |

(21)

Vastavalt eespool esitatud järeldustele tuleks taotluse esitaja lisada nende äriühingute nimekirja, kes on vabastatud rakendusmäärusega (EL) nr 102/2012 kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust.

| (22) | Määruse (EL) nr 400/2010 artikli 1 lõike 2 kohaselt kohaldatakse vabastust tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse kõnealuse määruse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(22)

Määruse (EL) nr 400/2010 artikli 1 lõike 2 kohaselt kohaldatakse vabastust tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse kõnealuse määruse lisas sätestatud nõuetele vastav kehtiv faktuurarve. Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse dumpinguvastast tollimaksu.

| (23) | Lisaks jääb taotluse esitaja toodetud terastrosside ja -kaablite impordi vabastamine laiendatud meetmetest alusmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt kehtima juhul, kui lõplikult kinnitatud faktid õigustavad vabastamist. Kui uued esmapilgul usutavad tõendid peaksid kinnitama vastupidist, võib komisjon algatada uurimise selgitamaks, kas vabastus tuleks tühistada. |
| --- | --- |

(23)

Lisaks jääb taotluse esitaja toodetud terastrosside ja -kaablite impordi vabastamine laiendatud meetmetest alusmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt kehtima juhul, kui lõplikult kinnitatud faktid õigustavad vabastamist. Kui uued esmapilgul usutavad tõendid peaksid kinnitama vastupidist, võib komisjon algatada uurimise selgitamaks, kas vabastus tuleks tühistada.

| (24) | Käesoleva läbivaatamise järelduste põhjal vabastatakse taotluse esitaja poolt toodetud terastrosside ja -kaablite import laiendatud meetmetest. Kõnealune erand tehakse seega ainult Korea Vabariigist lähetatud ning eespool nimetatud konkreetse juriidilise isiku poolt toodetud terastrosside ja -kaablite impordile. Kõnealune vabastus ei kehti imporditavate terastrosside ja -kaablite suhtes, mille tootjaks on mis tahes äriühing, mida ei ole rakendusmääruse (EL) nr 102/2012 artikli 1 lõikes 4 eraldi nimetatud, sealhulgas ka nimetatud äriühingutega seotud üksused, ning selle impordi pealt tuleb maksta kõnealuse määrusega kehtestatud jääktollimaksu. |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva läbivaatamise järelduste põhjal vabastatakse taotluse esitaja poolt toodetud terastrosside ja -kaablite import laiendatud meetmetest. Kõnealune erand tehakse seega ainult Korea Vabariigist lähetatud ning eespool nimetatud konkreetse juriidilise isiku poolt toodetud terastrosside ja -kaablite impordile. Kõnealune vabastus ei kehti imporditavate terastrosside ja -kaablite suhtes, mille tootjaks on mis tahes äriühing, mida ei ole rakendusmääruse (EL) nr 102/2012 artikli 1 lõikes 4 eraldi nimetatud, sealhulgas ka nimetatud äriühingutega seotud üksused, ning selle impordi pealt tuleb maksta kõnealuse määrusega kehtestatud jääktollimaksu.

| (25) | Rakendusmäärust (EL) nr 102/2012 (viimati muudetud rakendusmäärusega (EL) 2016/90) tuleks muuta, et lisada selle artikli 1 lõikes 4 esitatud tabelisse äriühing Daechang Steel Co. Ltd. |
| --- | --- |

(25)

Rakendusmäärust (EL) nr 102/2012 (viimati muudetud rakendusmäärusega (EL) 2016/90) tuleks muuta, et lisada selle artikli 1 lõikes 4 esitatud tabelisse äriühing Daechang Steel Co. Ltd.

| (26) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(26)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 102/2012, mida on viimati muudetud rakendusmäärusega (EL) 2016/90, artikli 1 lõikes 4 esitatud tabel asendatakse järgmise tabeliga:

| Riik | Äriühing | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Korea Vabariik | Bosung Wire Rope Co., Ltd, 568,Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimae-si, Gyeongsangnam-do, 621–872 | A969 |
| Chung Woo Rope Co., Ltd, 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan | A969 |
| CS Co., Ltd, 287–6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam | A969 |
| Cosmo Wire Ltd, 4–10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan | A969 |
| Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam | A969 |
| Daechang Steel Co., Ltd, 1213, Aam-daero, Namdong-gu, Incheon | C057 |
| DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |
| Goodwire MFG. Co. Ltd, 984–23, Maegok-Dong, Yangsan-City, Kyungnam | B955 |
| Kiswire Ltd, 20th Fl. Jangkyo Bldg, 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul | A969 |
| Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85–2 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan | A969 |
| Line Metal Co. Ltd, 1259 Boncho-ri, Daeji-Myeon, Changnyeong-gun, Gyeongnam | B926 |
| Seil Wire and Cable, 47–4, Soju-Dong, Yangsan-Si, Kyungsangnamdo | A994 |
| Shin Han Rope Co., Ltd, 715–8, Gojan-Dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |
| Ssang YONG Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |
| Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71–1 Sin-Chon Dong,Changwon City, Gyungnam | A969 |

Riik

Äriühing

TARICi lisakood

Korea Vabariik

Bosung Wire Rope Co., Ltd, 568,Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimae-si, Gyeongsangnam-do, 621–872

A969

Chung Woo Rope Co., Ltd, 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

A969

CS Co., Ltd, 287–6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

A969

Cosmo Wire Ltd, 4–10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

A969

Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

A969

Daechang Steel Co., Ltd, 1213, Aam-daero, Namdong-gu, Incheon

C057

DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

A969

Goodwire MFG. Co. Ltd, 984–23, Maegok-Dong, Yangsan-City, Kyungnam

B955

Kiswire Ltd, 20th Fl. Jangkyo Bldg, 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

A969

Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85–2 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

A969

Line Metal Co. Ltd, 1259 Boncho-ri, Daeji-Myeon, Changnyeong-gun, Gyeongnam

B926

Seil Wire and Cable, 47–4, Soju-Dong, Yangsan-Si, Kyungsangnamdo

A994

Shin Han Rope Co., Ltd, 715–8, Gojan-Dong, Namdong-gu, Incheon

A969

Ssang YONG Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

A969

Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71–1 Sin-Chon Dong,Changwon City, Gyungnam

A969

Artikkel 2

Tolliasutustele antakse korraldus lõpetada rakendusmääruse (EL) 2015/2179 artikli 3 kohane impordi registreerimine. Selle sätte kohaselt juba registreeritud impordilt ei nõuta dumpinguvastast tollimaksu.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. juuli 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  Nõukogu 12. augusti 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1796/1999, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist, Ungarist, Indiast, Mehhikost, Poolast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse Korea Vabariigist pärit importi käsitlev dumpinguvastane menetlus (EÜT L 217, 17.8.1999, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 8. novembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1858/2005, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist, Indiast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes (ELT L 299, 16.11.2005, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 27. jaanuari 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 102/2012, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Marokost, Moldovast ja Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse nimetatud riikidest pärit impordina või mitte, ning lõpetatakse määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamine Lõuna-Aafrikast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes (ELT L 36, 9.2.2012, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 26. aprilli 2010. aasta rakendusmäärus (EL) nr 400/2010, millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 1858/2005 teatavate, muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärineva impordina või mitte, ning lõpetatakse uurimine Malaisiast lähetatud ekspordi suhtes (ELT L 117, 11.5.2010, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 26. jaanuari 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/90, millega muudetakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 102/2012, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes (ELT L 19, 27.1.2016, lk 22).

6

(7)  Komisjoni 25. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2179, millega algatatakse nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 102/2012 (millega kehtestatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse Korea Vabariigist pärineva impordina või mitte) läbivaatamine, et selgitada välja võimalus teha kõnealuste meetmete kohaldamise suhtes erand ühele Korea eksportijale, tühistatakse dumpinguvastane tollimaks kõnealuse eksportija impordi suhtes ning kehtestatakse sellelt eksportijalt pärineva impordi registreerimise nõue (ELT L 309, 26.11.2015, lk 3).

7

---

| 19.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 193/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 193/25

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1168,

18. juuli 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. juuli 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 176,8 |
| ZZ | 176,8 |
| 0709 93 10 | TR | 136,8 |
| ZZ | 136,8 |
| 0805 50 10 | AR | 173,5 |
| BO | 223,6 |
| CL | 210,7 |
| UY | 201,7 |
| ZA | 175,8 |
| ZZ | 197,1 |
| 0808 10 80 | AR | 191,0 |
| BR | 90,8 |
| CL | 135,5 |
| NZ | 145,5 |
| US | 117,0 |
| UY | 72,1 |
| ZA | 115,9 |
| ZZ | 124,0 |
| 0808 30 90 | AR | 183,1 |
| CL | 125,1 |
| NZ | 155,4 |
| ZA | 127,8 |
| ZZ | 147,9 |
| 0809 10 00 | TR | 193,6 |
| ZZ | 193,6 |
| 0809 29 00 | TR | 280,5 |
| ZZ | 280,5 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

176,8

ZZ

176,8

0709 93 10

TR

136,8

ZZ

136,8

0805 50 10

AR

173,5

BO

223,6

CL

210,7

UY

201,7

ZA

175,8

ZZ

197,1

0808 10 80

AR

191,0

BR

90,8

CL

135,5

NZ

145,5

US

117,0

UY

72,1

ZA

115,9

ZZ

124,0

0808 30 90

AR

183,1

CL

125,1

NZ

155,4

ZA

127,8

ZZ

147,9

0809 10 00

TR

193,6

ZZ

193,6

0809 29 00

TR

280,5

ZZ

280,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

| 19.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 193/27 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 193/27

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1169,

18. juuli 2016,

millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1. juulist kuni 7. juulini 2016 impordilitsentsitaotlused määrusega (EÜ) nr 341/2007 küüslaugu jaoks avatud tariifikvootide raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 188 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 341/2007 (2) on avatud aastased tariifikvoodid küüslaugu impordiks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 341/2007 (2) on avatud aastased tariifikvoodid küüslaugu impordiks.

| (2) | 2016. aasta juuli seitsme esimese kalendripäeva jooksul esitatud A-impordilitsentsi taotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. septembrist 2016 kuni 30. novembrini 2016 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju A-impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2. |
| --- | --- |

(2)

2016. aasta juuli seitsme esimese kalendripäeva jooksul esitatud A-impordilitsentsi taotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. septembrist 2016 kuni 30. novembrini 2016 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju A-impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.

| (3) | Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(3)

Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 341/2007 kohaselt esitatud A-impordilitsentsi taotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. septembrist 2016 kuni 30. novembrini 2016 korrutatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsiendiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. juuli 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 341/2007, 29. märts 2007, millega avatakse kolmandatest riikidest imporditava küüslaugu ja teatavate muude põllumajandustoodete tariifikvoodid ja tagatakse nende haldamine ning kehtestatakse impordilitsentside ja päritolusertifikaatide süsteem (ELT L 90, 30.3.2007, lk 12).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1301/2006, 31. august 2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

3

---

LISA

| Päritolu | Viitenumber | Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. septembrist 2016 kuni 30. novembrini 2016 esitatud taotlused
  (protsentides) |
| --- | --- | --- |
| Hiina |
| — | Senised importijad |

Päritolu

Viitenumber

Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. septembrist 2016 kuni 30. novembrini 2016 esitatud taotlused

(protsentides)

Hiina

—

Senised importijad

09.4105

99,306141

| — | Uued importijad |
| --- | --- |

—

Uued importijad

09.4100

0,465017

Muud kolmandad riigid

| — | Senised importijad |
| --- | --- |

—

Senised importijad

09.4106

—

| — | Uued importijad |
| --- | --- |

—

Uued importijad

09.4102

—

---

OTSUSED

| 19.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 193/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 193/29

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/1170,

12. juuli 2016,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepinguga moodustatud ühiskomitees võetav seisukoht seoses ühiskomitee töökorra vastuvõtmise ning töörühmade moodustamisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 207 ja 209 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vaheline laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamleping (1) (edaspidi „leping“) jõustus 1. mail 2014. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vaheline laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamleping (1) (edaspidi „leping“) jõustus 1. mail 2014.

| (2) | Kooskõlas lepingu artikliga 41 moodustati ühiskomitee, et tagada muu hulgas lepingu nõuetekohane toimimine ja rakendamine (edaspidi „ühiskomitee“). |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas lepingu artikliga 41 moodustati ühiskomitee, et tagada muu hulgas lepingu nõuetekohane toimimine ja rakendamine (edaspidi „ühiskomitee“).

| (3) | Lepingu tulemuslikule rakendamisele kaasa aitamiseks tuleks võtta vastu ühiskomitee töökord. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu tulemuslikule rakendamisele kaasa aitamiseks tuleks võtta vastu ühiskomitee töökord.

| (4) | Lepingu artikli 41 kohaselt võib ühiskomitee moodustada töörühmi, kes abistaksid teda ta ülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

(4)

Lepingu artikli 41 kohaselt võib ühiskomitee moodustada töörühmi, kes abistaksid teda ta ülesannete täitmisel.

| (5) | Seetõttu peaks liidu seisukoht ühiskomitees seoses ühiskomitee töökorra vastuvõtmise ja töörühmade moodustamisega põhinema käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuste eelnõudel, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu peaks liidu seisukoht ühiskomitees seoses ühiskomitee töökorra vastuvõtmise ja töörühmade moodustamisega põhinema käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuste eelnõudel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Liidu nimel lepingu artikli 41 kohaselt moodustatud ühiskomitees võetav seisukoht seoses

| a) | ühiskomitee töökorra vastuvõtmise ning |
| --- | --- |

a)

ühiskomitee töökorra vastuvõtmise ning

| b) | töörühmade moodustamisega |
| --- | --- |

b)

töörühmade moodustamisega

põhineb käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuste eelnõudel.

2.   Otsuste eelnõude väiksemates muudatustes võivad liidu esindajad ühiskomitees kokku leppida ilma nõukogu täiendava otsuseta.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 12. juuli 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

P. KAŽIMÍR

---

(1)  Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vaheline laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamleping (ELT L 125, 26.4.2014, lk 17).

1

---

EELNÕU

ELi-INDONEESIA ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2016,

...,

millega võetakse vastu ühiskomitee töökord

ELi-INDONEESIA ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelist laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingut (1) (edaspidi „leping“), eriti selle artiklit 41,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Leping jõustus 1. mail 2014. |
| --- | --- |

(1)

Leping jõustus 1. mail 2014.

| (2) | Lepingu tulemuslikule rakendamisele kaasa aitamiseks tuleks võimalikult kiiresti moodustada ühiskomitee. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu tulemuslikule rakendamisele kaasa aitamiseks tuleks võimalikult kiiresti moodustada ühiskomitee.

| (3) | Lepingu artikli 41 lõike 5 kohaselt peaks ühiskomitee võtma lepingu kohaldamiseks vastu ühiskomitee töökorra, |
| --- | --- |

(3)

Lepingu artikli 41 lõike 5 kohaselt peaks ühiskomitee võtma lepingu kohaldamiseks vastu ühiskomitee töökorra,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Võetakse vastu ühiskomitee töökord, mis on esitatud lisas.

...,

ELi-Indoneesia ühiskomitee nimel

eesistuja

---

(1)  
  ELT L 125, 26.4.2014, lk 17.

1

LISA

Ühiskomitee töökord

Artikkel 1

Koosseis ja eesistuja

1.   Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu (edaspidi „leping“) artikli 41 kohaselt moodustatud ühiskomitee täidab lepingu artiklis 41 sätestatud ülesandeid.

2.   Ühiskomitee koosneb mõlema lepinguosalise võimalikult kõrgetasemelistest esindajatest.

3.   Ühiskomitee eesistujaks on vaheldumisi Indoneesia Vabariigi välisminister ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja. Nad võivad delegeerida oma volituse ühiskomitee koosolekut täielikult või osaliselt juhatada kõrgetasemelisele ametnikule.

Artikkel 2

Esindamine

1.   Lepinguosalised teatavad teineteisele ühiskomiteesse määratud esindajate (edaspidi „liikmed“) nimekirja. Nimekirja haldab ühiskomitee sekretariaat.

2.   Kui liige soovib, et teda esindaks asendusesindaja, teatab ta enne asjaomase koosoleku toimumist eesistujale kirjalikult oma asendusesindaja nime. Liikme asendusesindajal on kõik asjaomase liikme õigused.

Artikkel 3

Delegatsioonid

1.   Ühiskomitee liikmetel võib kaasas olla teisi ametnikke. Enne iga koosolekut teatab sekretariaat lepinguosalistele koosolekul osalevate delegatsioonide kavandatava koosseisu.

2.   Asjakohasel juhul ja lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel võib ühiskomitee kutsuda koosolekutel osalema eksperte või teiste asutuste esindajaid kas vaatlejana või teabe saamiseks konkreetse teema kohta.

Artikkel 4

Koosolekud

1.   Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, tuleb ühiskomitee tavapäraselt kokku vähemalt korra kahe aasta jooksul. Ühiskomitee koosolekud kutsub kokku eesistuja ning koosolekuid peetakse vastastikku kokku lepitud kuupäeval vaheldumisi Indoneesias ja Brüsselis. Lepinguosaliste kokkuleppel võidakse kokku kutsuda ka ühiskomitee erakorralisi koosolekuid.

2.   Erandkorras võib mõlema lepinguosalise kokkuleppel ühiskomitee koosolekuid korraldada ka tehniliste vahendite abil, näiteks video- või telekonverentsina.

3.   Ühiskomitees kohtuvad kooskõlas lepinguosaliste kokkuleppega võimalikult kõrgetasemelised esindajad. Lepinguosalised püüavad võimaluse korral tagada oma osaluse ministrite tasandil.

4.   Ministrite tasandil juhatatavaid ühiskomitee koosolekuid valmistatakse ette eelnevalt toimuval kõrgetasemeliste ametnike koosolekul.

Artikkel 5

Avalikustamine

1.   Kui lepinguosalised ei otsusta teisiti, ei ole ühiskomitee koosolekud avalikud. Kui lepinguosaline esitab ühiskomiteele konfidentsiaalsena tähistatud teavet, käsitleb teine lepinguosaline seda teavet konfidentsiaalsena.

2.   Ühiskomitee võib teha avalikkusele suunatud avaldusi, kui ta peab seda asjakohaseks.

Artikkel 6

Sekretariaat

Euroopa välisteenistuse esindaja ja Indoneesia Vabariigi valitsuse esindaja tegutsevad ühiselt ühiskomitee sekretäridena. Kogu ühiskomitee eesistuja kirjavahetus edastatakse sekretäridele. Ühiskomitee eesistuja kirjavahetus võib toimuda mis tahes kirjalikus vormis, sh e-posti teel.

Artikkel 7

Koosolekute päevakorrad

1.   Eesistuja koostab iga koosoleku esialgse päevakorra. See saadetakse tavapäraselt koos asjakohaste dokumentidega teisele lepinguosalisele hiljemalt 15 päeva enne koosoleku algust.

2.   Eesistuja võib teha ettepaneku kaasata ühiskomitee koosolekutele eksperte, et konkreetse päevakorrapunkti kohta teavet koguda.

3.   Iga koosoleku alguses võtab ühiskomitee vastu päevakorra. Lepinguosaliste kokkuleppel võidakse päevakorda võtta ka küsimusi, mis esialgses päevakorras ei sisaldunud.

4.   Erijuhtudel ja lepinguosaliste kokkuleppel võib eesistuja konkreetse juhtumi asjaolude arvesse võtmiseks lõikes 1 osutatud tähtaegu lühendada.

Artikkel 8

Kooskõlastatud protokoll

1.   Ühiskomitee koosoleku tulemus vormistatakse kooskõlastatud protokollina.

2.   Kooskõlastatud protokolli eelnõu koostavad kaks sekretäri ühiselt iga koosoleku järel pärast võõrustajalt kokkuvõtte saamist ja tavaliselt 30 kalendripäeva jooksul pärast koosolekut. Kooskõlastatud protokolli eelnõu tugineb kokkuvõttel, mille teeb ühiskomitee järelduste kohta eesistuja.

3.   Mõlemad lepinguosalised peavad kooskõlastatud protokolli heaks kiitma 45 kalendripäeva jooksul pärast koosoleku toimumise kuupäeva või muuks lepinguosaliste poolt kokkulepitud kuupäevaks. Kui protokolli suhtes on jõutud kokkuleppele, kirjutavad lepinguosalised alla kaks originaaleksemplari. Kumbki lepinguosaline saab ühe originaaleksemplari.

Artikkel 9

Otsused ja soovitused

1.   Lepingu artiklis 41 sätestatud ülesannete täitmiseks võib ühiskomitee leppida kokku otsuse ja/või soovituse vastuvõtmises. Sellisel otsusel ja/või soovitusel peab olema seerianumber, vastuvõtmise kuupäev ja teema kirjeldus.

2.   Kui asjaolud seda nõuavad, võib ühiskomitee otsuse või soovituse vastu võtta kirjaliku menetluse teel.

3.   Artiklist 5 olenemata võib kumbki lepinguosaline otsustada avaldada ühiskomitee otsused ja soovitused oma ametlikus väljaandes.

Artikkel 10

Kirjavahetus

1.   Ühiskomiteele adresseeritud kirjavahetus suunatakse emma-kumma lepinguosalise sekretärile, kes omakorda teavitab teist sekretäri.

2.   Sekretariaat tagab, et ühiskomiteele adresseeritud kirjavahetus edastatakse eesistujale ja saadetakse asjakohasel juhul edasi artiklis 11 osutatud dokumentidena.

3.   Sekretariaat edastab eesistuja saadetud kirjad lepinguosalistele ja saadab need asjakohasel juhul edasi artiklis 11 osutatud dokumentidena.

Artikkel 11

Dokumendid

1.   Kui ühiskomitee arutelud põhinevad kirjalikel dokumentidel, nummerdab sekretariaat kõnealused dokumendid ning saadab need edasi liikmetele.

2.   Kumbki sekretär vastutab dokumentide edasisaatmise eest oma poole asjaomastele liikmetele ühiskomitees ning saadetavate dokumentide koopiate süstemaatilise saatmise eest teisele sekretärile.

Artikkel 12

Kulud

1.   Lepinguosalised kannavad kõik ühiskomitee koosolekutel osalemisega seotud kulud, sealhulgas personali-, reisi-, elamis-, posti- ja telekommunikatsioonikulud.

2.   Koosolekute korraldamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab koosolekut võõrustav lepinguosaline.

Artikkel 13

Töökorra muutmine

Kumbki lepinguosaline võib kirjalikult taotleda töökorra läbivaatamist ning töökorda on võimalik muuta lepinguosaliste ühisel kokkuleppel kooskõlas artikliga 9.

Artikkel 14

Töörühmad ja muud mehhanismid

1.   Ühiskomitee võib moodustada töörühmi või muid mehhanisme, kes abistaksid teda ta ülesannete täitmisel. Töörühmad ja muud mehhanismid annavad aru ühiskomiteele.

2.   Ühiskomitee võib otsustada saata olemasolevad töörühmad või muud mehhanismid laiali või moodustada täiendavaid töörühmi või muid mehhanisme, kes abistaksid teda ta ülesannete täitmisel.

3.   Töörühmad ja muud mehhanismid annavad igal ühiskomitee koosolekul ühiskomiteele oma tegevusest põhjalikult aru.

4.   Töörühmadel on õigus anda ühiskomiteele üksnes soovitusi.

---

EELNÕU

ELi-INDONEESIA ÜHISKOMITEE OTSUS nr 2/2016,

...,

töörühmade ja muude mehhanismide moodustamise kohta

ELi-INDONEESIA ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Indoneesia Vabariigi vahelist laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingut (1) (edaspidi „leping“), eriti selle artiklit 41, ja ühiskomitee töökorra artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Leping jõustus 1. mail 2014. |
| --- | --- |

(1)

Leping jõustus 1. mail 2014.

| (2) | Lepingu tulemuslikule rakendamisele kaasa aitamiseks tuleks võimalikult kiiresti kehtestada selle institutsiooniline raamistik. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu tulemuslikule rakendamisele kaasa aitamiseks tuleks võimalikult kiiresti kehtestada selle institutsiooniline raamistik.

| (3) | Lepingu artikli 41 lõike 3 ja ühiskomitee töökorra artikli 14 kohaselt võib ühiskomitee moodustada töörühmi ja muid mehhanisme, kes abistaksid teda ta ülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu artikli 41 lõike 3 ja ühiskomitee töökorra artikli 14 kohaselt võib ühiskomitee moodustada töörühmi ja muid mehhanisme, kes abistaksid teda ta ülesannete täitmisel.

| (4) | Selleks et võimaldada ekspertide tasandi arutelusid lepingu kohaldamisalasse kuuluvates põhivaldkondades, võib moodustada töörühmi või muid mehhanisme. Lepinguosalised võivad lisaks kokku leppida, et nad muudavad töörühmade või muude mehhanismide nimekirja ja/või nende pädevuse ulatust. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et võimaldada ekspertide tasandi arutelusid lepingu kohaldamisalasse kuuluvates põhivaldkondades, võib moodustada töörühmi või muid mehhanisme. Lepinguosalised võivad lisaks kokku leppida, et nad muudavad töörühmade või muude mehhanismide nimekirja ja/või nende pädevuse ulatust.

| (5) | Ühiskomitee võib töökorra artikli 9 kohaselt otsuseid vastu võtta ka kirjaliku menetluse teel. |
| --- | --- |

(5)

Ühiskomitee võib töökorra artikli 9 kohaselt otsuseid vastu võtta ka kirjaliku menetluse teel.

| (6) | Käesolev otsus tuleks vastu võtta, et töörühmad või mehhanismid saaksid alustada tegevust õigeaegselt, |
| --- | --- |

(6)

Käesolev otsus tuleks vastu võtta, et töörühmad või mehhanismid saaksid alustada tegevust õigeaegselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Moodustatakse käesoleva otsuse lisas loetletud töörühmad ja muud mehhanismid.

...,

ELi-Indoneesia ühiskomitee nimel

eesistuja

---

(1)  
  ELT L 125, 26.4.2014, lk 17.

1

LISA

ELi-Indoneesia ühiskomitee

Töörühmad ja muud mehhanismid

| 1) | Arengukoostöö töörühm |
| --- | --- |

1)

Arengukoostöö töörühm

| 2) | Kaubanduse ja investeeringute töörühm |
| --- | --- |

2)

Kaubanduse ja investeeringute töörühm

| 3) | Inimõigustealane dialoog |
| --- | --- |

3)

Inimõigustealane dialoog

| 4) | Poliitiline dialoog |
| --- | --- |

4)

Poliitiline dialoog

| 5) | Julgeolekudialoog |
| --- | --- |

5)

Julgeolekudialoog

---

| 19.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 193/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 193/38

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/1171,

12. juuli 2016,

seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu IX lisa („Finantsteenused“) muutmisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 53 lõiget 1 ja artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta, (1) eriti selle artikli 1 lõike 3 punkti a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Majanduspiirkonna leping (2) (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Majanduspiirkonna leping (2) (edaspidi „EMP leping“) jõustus 1. jaanuaril 1994.

| (2) | Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 ja eriti artikliga 102 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu IX lisa, mis sisaldab finantsteenuseid käsitlevaid sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas EMP lepingu artikliga 98 ja eriti artikliga 102 võib EMP ühiskomitee oma otsusega muu hulgas muuta EMP lepingu IX lisa, mis sisaldab finantsteenuseid käsitlevaid sätteid.

| (3) | Järgmised õigusaktid käsitlevad finantsteenuseid ja tuleb inkorporeerida EMP lepingusse:






  — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1092/2010 (3), |
| --- | --- | --- |

(3)

Järgmised õigusaktid käsitlevad finantsteenuseid ja tuleb inkorporeerida EMP lepingusse:

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1092/2010 (3),

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010 (4), |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010 (4),

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1094/2010 (5), |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1094/2010 (5),

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1095/2010 (6), |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1095/2010 (6),

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1022/2013 (7), |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1022/2013 (7),

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/61/EL (8), |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/61/EL (8),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 231/2013 (9), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 231/2013 (9),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 447/2013 (10), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 447/2013 (10),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 448/2013 (11), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 448/2013 (11),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 694/2014 (12), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 694/2014 (12),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/514 (13), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/514 (13),

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 236/2012 (14), |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 236/2012 (14),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 826/2012 (15), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 826/2012 (15),

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 827/2012 (16), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 827/2012 (16),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 918/2012 (17), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 918/2012 (17),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 919/2012 (18), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 919/2012 (18),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/97 (19), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/97 (19),

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 648/2012 (20), |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 648/2012 (20),

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 513/2011 (21), |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 513/2011 (21),

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 462/2013 (22), |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 462/2013 (22),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 272/2012 (23), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 272/2012 (23),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 446/2012 (24), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 446/2012 (24),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 447/2012 (25), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 447/2012 (25),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 448/2012 (26), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 448/2012 (26),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 449/2012 (27), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 449/2012 (27),

| — | komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 946/2012 (28), |
| --- | --- |

—

komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 946/2012 (28),

| — | komisjoni rakendusotsus 2014/245/EL (29), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusotsus 2014/245/EL (29),

| — | komisjoni rakendusotsus 2014/246/EL (30), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusotsus 2014/246/EL (30),

| — | komisjoni rakendusotsus 2014/247/EL (31), |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusotsus 2014/247/EL (31),

| — | komisjoni rakendusotsus 2014/248/EL (32) ja |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusotsus 2014/248/EL (32) ja

| — | komisjoni rakendusotsus 2014/249/EL (33). |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusotsus 2014/249/EL (33).

| (4) | Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta.

| (5) | Liidu seisukoht EMP ühiskomitees peaks seepärast tuginema lisatud otsuste eelnõudele, |
| --- | --- |

(5)

Liidu seisukoht EMP ühiskomitees peaks seepärast tuginema lisatud otsuste eelnõudele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht EMP lepingu IX lisa („Finantsteenused“) muutmise ettepaneku suhtes põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuste eelnõudel.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 12. juuli 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

P. KAŽIMÍR

---

(1)  
  EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

1

(2)  
  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (ELT L 331, 15.12.2010, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1022/2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), seoses Euroopa Keskpangale eriülesannete andmisega vastavalt nõukogu määrusele (EL) nr 1024/2013 (ELT L 287, 29.10.2013, lk 5).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).

8

(9)  Komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 231/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL seoses erandite, üldiste tegutsemistingimuste, depositooriumide, finantsvõimenduse, läbipaistvuse ja järelevalvega (ELT L 83, 22.3.2013, lk 1).

9

(10)  Komisjoni 15. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 447/2013, millega kehtestatakse menetlus alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate jaoks, kes otsustavad kasutada Euroopa Parlamendi direktiivi 2011/61/EL kohast osalemisvõimalust (ELT L 132, 16.5.2013, lk 1).

10

(11)  Komisjoni 15. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 448/2013, millega kehtestatakse kolmanda riigi AIFi valitseja viidatava liikmesriigi kindlaksmääramise menetlus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2011/61/EL (ELT L 132, 16.5.2013, lk 3).

11

(12)  Komisjoni 17. detsembri 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 694/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate liigid (ELT L 183, 24.6.2014, lk 18).

12

(13)  Komisjoni 18. detsembri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/514 teabe kohta, mille pädevad asutused peavad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL artikli 67 lõikele 3 esitama Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (ELT L 82, 27.3.2015, lk 5).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta (ELT L 86, 24.3.2012, lk 1).

14

(15)  Komisjoni 29. juuni 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 826/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 236/2012 seoses lühikeste netopositsioonidega seotud teavitamis- ja avalikustamisnõudeid käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega, üksikasjaliku teabega, mis esitatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele seoses lühikeste netopositsioonidega, ja käibe arvutamise meetodiga selliste aktsiate kindlaksmääramiseks, mille suhtes kohaldatakse erandit (ELT L 251, 18.9.2012, lk 1).

15

(16)  Komisjoni 29. juuni 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 827/2012, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid, millega määratakse kindlaks aktsiate netopositsiooni avalikustamise viis, sellise teabe vorming, mis esitatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele seoses lühikeste netopositsioonidega, selliste lepingute, kokkulepete ja meetmete liigid, millega nõuetekohaselt tagatakse aktsiate või riigi võlakohustuste kättesaadavus arveldamiseks, ning aktsiate peamise kauplemiskoha kindlaksmääramise kuupäevad ja ajavahemik vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta (ELT L 251, 18.9.2012, lk 11).

16

(17)  Komisjoni 5. juuli 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 918/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta seoses mõistetega, lühikeste netopositsioonide arvutamisega, riigi krediidiriski vahetustehingus olevate kaetud positsioonidega, teatamiskünnistega, likviidsuskünnistega piirangute peatamiseks, finantsinstrumentide väärtuse märkimisväärse langusega ja ebasoodsate sündmustega (ELT L 274, 9.10.2012, lk 1).

17

(18)  Komisjoni 5. juuli 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 919/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad likviidsete aktsiate ja muude finantsinstrumentide väärtuse languse arvutamise meetodit (ELT L 274, 9.10.2012, lk 16).

18

(19)  Komisjoni 17. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/97, millega parandatakse delegeeritud määrust (EL) nr 918/2012 seoses riigi võlakohustuses omatavast märkimisväärsest lühikesest netopositsioonist teatamisega (ELT L 16, 23.1.2015, lk 22).

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 513/2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta (ELT L 145, 31.5.2011, lk 30).

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 462/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta (ELT L 146, 31.5.2013, lk 1).

22

(23)  Komisjoni 7. veebruari 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 272/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 seoses Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt reitinguagentuuridelt võetavate tasudega (ELT L 90, 28.3.2012, lk 6).

23

(24)  Komisjoni 21. märtsi 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 446/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad reitinguandmete kohta reitinguagentuuride poolt perioodiliselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele esitada tulevate aruannete sisu ja vormi (ELT L 140, 30.5.2012, lk 2).

24

(25)  Komisjoni 21. märtsi 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 447/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta, sätestades regulatiivsed tehnilised standardid krediidireitingute andmise meetodite nõuetele vastavuse hindamiseks (ELT L 140, 30.5.2012, lk 14).

25

(26)  Komisjoni 21. märtsi 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 448/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad selle teabe esitust, mille reitinguagentuurid teevad kättesaadavaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve loodud keskses teabehoidlas (ELT L 140, 30.5.2012, lk 17).

26

(27)  Komisjoni 21. märtsi 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 449/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad reitinguagentuuride registreerimiseks ja sertifitseerimiseks nõutavat teavet (ELT L 140, 30.5.2012, lk 32).

27

(28)  Komisjoni 12. juuli 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 946/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt reitinguagentuuridele trahvide määramise menetluseeskirjadega, sealhulgas kaitseõigust käsitlevate normide ja ajaliste sätetega (ELT L 282, 16.10.2012, lk 23).

28

(29)  Komisjoni 28. aprilli 2014. aasta rakendusotsus 2014/245/EL, millega tunnistatakse Brasiilia õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega (ELT L 132, 3.5.2014, lk 65).

29

(30)  Komisjoni 28. aprilli 2014. aasta rakendusotsus 2014/246/EL, millega tunnistatakse Argentina õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega (ELT L 132, 3.5.2014, lk 68).

30

(31)  Komisjoni 28. aprilli 2014. aasta rakendusotsus 2014/247/EL, millega tunnistatakse Mehhiko õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega (ELT L 132, 3.5.2014, lk 71).

31

(32)  Komisjoni 28. aprilli 2014. aasta rakendusotsus 2014/248/EL, millega tunnistatakse Singapuri õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega (ELT L 132, 3.5.2014, lk 73).

32

(33)  Komisjoni 28. aprilli 2014. aasta rakendusotsus 2014/249/EL, millega tunnistatakse Hongkongi õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega (ELT L 132, 3.5.2014, lk 76).

33

---

EELNÕU

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr ...,

...,

millega muudetakse EMP lepingu IX lisa („Finantsteenused“)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (1) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (1) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (2) | Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EMP lepingu IX lisa punkti 31ed (komisjoni otsus 2010/C-326/07) järele lisatakse järgmine punkt.

| „31f. | 32010 R 1092: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (ELT L 331, 15.12.2010, lk 1).
  Käesolevas lepingus loetakse nimetatud määruse sätteid järgmises kohanduses.






  a) | EFTA riikide asjaomased ametiasutused osalevad Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töös. |
| --- | --- | --- |

„31f.

Käesolevas lepingus loetakse nimetatud määruse sätteid järgmises kohanduses.

a)

EFTA riikide asjaomased ametiasutused osalevad Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töös.

| b) | Sõltumata käesoleva lepingu protokolli nr 1 sätetest ja kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, hõlmavad mõisted „liikmesriik/liikmesriigid“, „pädevad asutused“ ja „järelevalveasutused“ lisaks oma tähendusele kõnealuses määruses ka vastavalt EFTA riike ning nende pädevaid asutusi ja järelevalveasutusi. See ei kehti artikli 5 lõike 2, artikli 9 lõike 5 ega artikli 11 lõike 1 punkti c suhtes. |
| --- | --- |

b)

Sõltumata käesoleva lepingu protokolli nr 1 sätetest ja kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, hõlmavad mõisted „liikmesriik/liikmesriigid“, „pädevad asutused“ ja „järelevalveasutused“ lisaks oma tähendusele kõnealuses määruses ka vastavalt EFTA riike ning nende pädevaid asutusi ja järelevalveasutusi. See ei kehti artikli 5 lõike 2, artikli 9 lõike 5 ega artikli 11 lõike 1 punkti c suhtes.

| c) | Artikli 6 lõikesse 2 lisatakse järgmine tekst:






  „c) | EFTA riikide keskpankade juhid või Liechtensteini puhul rahandusministeeriumi kõrgetasemeline esindaja; |
| --- | --- | --- |

c)

Artikli 6 lõikesse 2 lisatakse järgmine tekst:

„c)

EFTA riikide keskpankade juhid või Liechtensteini puhul rahandusministeeriumi kõrgetasemeline esindaja;

| d) | EFTA järelevalveameti kolleegiumi liige, kui see on EFTA järelevalveameti ülesannete seisukohalt oluline.
  Punktides c ja d osutatud haldusnõukogu hääleõiguseta liikmed ei osale haldusnõukogu töös, kui arutluse alla võib tulla üksikute ELi finantseerimisasutuste või ELi liikmesriikide olukord.“ |
| --- | --- |

d)

EFTA järelevalveameti kolleegiumi liige, kui see on EFTA järelevalveameti ülesannete seisukohalt oluline.

Punktides c ja d osutatud haldusnõukogu hääleõiguseta liikmed ei osale haldusnõukogu töös, kui arutluse alla võib tulla üksikute ELi finantseerimisasutuste või ELi liikmesriikide olukord.“

| d) | Artikli 13 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:






  „i) | iga EFTA riigi keskpanga või Liechtensteini puhul rahandusministeeriumi esindaja. Kõnealused esindajad ei osale tehnilise nõuandekomitee töös, kui arutluse alla võib tulla üksikute ELi finantseerimisasutuste või ELi liikmesriikide olukord.“ |
| --- | --- | --- |

d)

Artikli 13 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

„i)

| e) | Artikli 15 lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:
  „EFTA järelevalveamet ning EFTA riikide keskpangad, järelevalveasutused ja statistikaasutused teevad tihedat koostööd Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga ja esitavad talle kogu teabe, mida tal on vaja oma ülesannete täitmiseks vastavalt EMP lepingule.“ |
| --- | --- |

e)

Artikli 15 lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

„EFTA järelevalveamet ning EFTA riikide keskpangad, järelevalveasutused ja statistikaasutused teevad tihedat koostööd Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga ja esitavad talle kogu teabe, mida tal on vaja oma ülesannete täitmiseks vastavalt EMP lepingule.“

| f) | Artikli 16 lõikes 3 lisatakse sõna „komisjonile“ järele sõnad „ning juhul, kui adressaatide hulgas on EFTA riik või üks või mitu selle järelevalveasutust, EFTA riikide alalisele komiteele“ ja sõnade „Euroopa järelevalveasutustele“ järele sõnad „ja EFTA järelevalveametile“. |
| --- | --- |

f)

Artikli 16 lõikes 3 lisatakse sõna „komisjonile“ järele sõnad „ning juhul, kui adressaatide hulgas on EFTA riik või üks või mitu selle järelevalveasutust, EFTA riikide alalisele komiteele“ ja sõnade „Euroopa järelevalveasutustele“ järele sõnad „ja EFTA järelevalveametile“.

| g) | Artikli 17 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 18 lõikes 1 lisatakse sõnade „nõukogule“ ja „nõukogu“ järele sõnad „ning juhul, kui adressaatide hulgas on EFTA riik või üks või mitu selle järelevalveasutust, EFTA riikide alaline komitee“ (vastavas käändes). |
| --- | --- |

g)

Artikli 17 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 18 lõikes 1 lisatakse sõnade „nõukogule“ ja „nõukogu“ järele sõnad „ning juhul, kui adressaatide hulgas on EFTA riik või üks või mitu selle järelevalveasutust, EFTA riikide alaline komitee“ (vastavas käändes).

| h) | Artikli 17 lõiget 3 ei kohaldata ühele või enamale EFTA riigile adresseeritud soovitusi käsitlevate otsuste suhtes. |
| --- | --- |

h)

Artikli 17 lõiget 3 ei kohaldata ühele või enamale EFTA riigile adresseeritud soovitusi käsitlevate otsuste suhtes.

| i) | Artikli 18 lõikes 4 lisatakse sõnade „Euroopa järelevalveasutused“ järele sõnad „EFTA järelevalveamet ja EFTA riikide alaline komitee“.“ |
| --- | --- |

i)

Artikli 18 lõikes 4 lisatakse sõnade „Euroopa järelevalveasutused“ järele sõnad „EFTA järelevalveamet ja EFTA riikide alaline komitee“.“

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 1092/2010 islandi- ja norrakeelsed tekstid, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub kas ... või päeval, mis järgneb viimasele EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohasele teavitamisele, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem (*1).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel,

EMP ühiskomitee nimel

eesistuja

EMP ühiskomitee sekretärid

---

(1)  
  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

1

(*1)  Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.

*1

Lepinguosaliste ühisavaldus

otsuse nr [...] kohta, millega inkorporeeritakse EMP lepingusse määrus (EL) nr 1092/2010

Lepinguosalised märgivad, et määruse (EL) nr 1092/2010 kohaselt tohivad riigid, mis ei ole ELi liikmesriigid, osaleda Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogus ainult teataval määral. Määruse (EL) nr 1092/2010 võimalike tulevaste läbivaatamiste käigus hindab EL, kas EMP EFTA riikidele oleks võimalik anda osalemisõigus, mis vastab EMP EFTA riikide osalemisele kolmes Euroopa Järelevalveasutuses vastavalt EMP ühiskomitee otsustele nr .../..., nr .../... ja nr .../....

---

EELNÕU

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr ...,

...

millega muudetakse EMP lepingu IX lisa („Finantsteenused“)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ, (1) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ, (1) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1022/2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), seoses Euroopa Keskpangale eriülesannete andmisega vastavalt nõukogu määrusele (EL) nr 1024/2013, (2) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1022/2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), seoses Euroopa Keskpangale eriülesannete andmisega vastavalt nõukogu määrusele (EL) nr 1024/2013, (2) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (3) | ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid avaldasid oma 14. oktoobri 2014. aasta järeldustes (3) heameelt ELi Euroopa järelevalveasutuste asutamise määruste EMP lepingusse lisamise kohta lepinguosaliste vahel leitud tasakaalustatud lahenduse üle, mille puhul võeti arvesse ELi Euroopa järelevalveasutuste asutamismääruste ning EMP lepingu struktuuri ja eesmärke ning ELi ja EMP EFTA riikides esinevaid õiguslikke ja poliitilisi piiranguid. |
| --- | --- |

(3)

ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid avaldasid oma 14. oktoobri 2014. aasta järeldustes (3) heameelt ELi Euroopa järelevalveasutuste asutamise määruste EMP lepingusse lisamise kohta lepinguosaliste vahel leitud tasakaalustatud lahenduse üle, mille puhul võeti arvesse ELi Euroopa järelevalveasutuste asutamismääruste ning EMP lepingu struktuuri ja eesmärke ning ELi ja EMP EFTA riikides esinevaid õiguslikke ja poliitilisi piiranguid.

| (4) | ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid rõhutasid, et EMP lepingu kahesambalise struktuuri kohaselt võtab EFTA järelevalveamet vastu otsuseid, mis on adresseeritud vastavalt EMP EFTA riikide pädevatele asutustele või EMP EFTA riikides tegutsevatele turuosalistele. ELi Euroopa järelevalveasutused on pädevad võtma mittesiduvaid meetmeid, näiteks esitama soovitusi ja teostama mittesiduvat vahendamist, ka seoses EMP EFTA riikide pädevate asutuste ja turuosalistega. Vajaduse korral viiakse enne meetmete võtmist ELi Euroopa järelevalveasutuste ja EFTA järelevalveameti vahel läbi konsultatsioonid, koordineerimine või teabevahetus. |
| --- | --- |

(4)

ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid rõhutasid, et EMP lepingu kahesambalise struktuuri kohaselt võtab EFTA järelevalveamet vastu otsuseid, mis on adresseeritud vastavalt EMP EFTA riikide pädevatele asutustele või EMP EFTA riikides tegutsevatele turuosalistele. ELi Euroopa järelevalveasutused on pädevad võtma mittesiduvaid meetmeid, näiteks esitama soovitusi ja teostama mittesiduvat vahendamist, ka seoses EMP EFTA riikide pädevate asutuste ja turuosalistega. Vajaduse korral viiakse enne meetmete võtmist ELi Euroopa järelevalveasutuste ja EFTA järelevalveameti vahel läbi konsultatsioonid, koordineerimine või teabevahetus.

| (5) | Selleks et tagada ELi Euroopa järelevalveasutuste eriteadmiste kaasamine protsessi ja kooskõla kahe samba vahel, võetakse ühele või enamale EMP EFTA riigi pädevale asutusele või turuosalisele adresseeritud EFTA järelevalveameti otsused ja ametlikud arvamused vastu asjaomase ELi Euroopa järelevalveasutuse koostatud eelnõude põhjal. Sellega säilitatakse ühe ametiasutuse tehtava järelevalve peamised eelised. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et tagada ELi Euroopa järelevalveasutuste eriteadmiste kaasamine protsessi ja kooskõla kahe samba vahel, võetakse ühele või enamale EMP EFTA riigi pädevale asutusele või turuosalisele adresseeritud EFTA järelevalveameti otsused ja ametlikud arvamused vastu asjaomase ELi Euroopa järelevalveasutuse koostatud eelnõude põhjal. Sellega säilitatakse ühe ametiasutuse tehtava järelevalve peamised eelised.

| (6) | Lepinguosalised jagavad seisukohta, et käesoleva otsusega rakendatakse kõnealustes järeldustes kajastatud kokkulepet ning seepärast tuleks seda tõlgendada kooskõlas neis järeldustes sisalduvate põhimõtetega. |
| --- | --- |

(6)

Lepinguosalised jagavad seisukohta, et käesoleva otsusega rakendatakse kõnealustes järeldustes kajastatud kokkulepet ning seepärast tuleks seda tõlgendada kooskõlas neis järeldustes sisalduvate põhimõtetega.

| (7) | Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EMP lepingu IX lisa punkti 31f (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1092/2010) järele lisatakse järgmised punktid.

| „31 g. | 32010 R 1093: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12), muudetud õigusaktiga:






  — | 32013 R 1022: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1022/2013 (ELT L 287, 29.10.2013, lk 5). |
| --- | --- | --- |

„31 g.

—

32013 R 1022: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1022/2013 (ELT L 287, 29.10.2013, lk 5).

Käesolevas lepingus loetakse nimetatud määruse sätteid järgmises kohanduses.

| a) | EFTA riikide pädevatel asutustel ja EFTA järelevalveametil on kooskõlas käesoleva lepingu sätetega Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve), edaspidi „Euroopa Pangandusjärelevalve“, selle järelevalvenõukogu ja kõikide ettevalmistavate organite, sealhulgas asutusesiseste komiteede ja töörühmade töös samad õigused ja kohustused nagu ELi liikmesriikide pädevatel asutustel, välja arvatud õigus hääletada.
  Ilma et see piiraks käesoleva lepingu artikleid 108 ja 109, on Euroopa Pangandusjärelevalvel õigus osaleda EFTA järelevalveameti ja selle ettevalmistavate organite töös, välja arvatud õigus hääletada, kui EFTA järelevalveamet täidab EFTA riikide suhtes Euroopa Pangandusjärelevalve ülesandeid vastavalt käesolevale lepingule.
  Euroopa Pangandusjärelevalve ja EFTA järelevalveameti kodukorras tagatakse täielikult nende ning samuti EFTA riikide pädevate asutuste osalemine teineteise töös vastavalt käesolevale lepingule. |
| --- | --- |

a)

EFTA riikide pädevatel asutustel ja EFTA järelevalveametil on kooskõlas käesoleva lepingu sätetega Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Pangandusjärelevalve), edaspidi „Euroopa Pangandusjärelevalve“, selle järelevalvenõukogu ja kõikide ettevalmistavate organite, sealhulgas asutusesiseste komiteede ja töörühmade töös samad õigused ja kohustused nagu ELi liikmesriikide pädevatel asutustel, välja arvatud õigus hääletada.

Ilma et see piiraks käesoleva lepingu artikleid 108 ja 109, on Euroopa Pangandusjärelevalvel õigus osaleda EFTA järelevalveameti ja selle ettevalmistavate organite töös, välja arvatud õigus hääletada, kui EFTA järelevalveamet täidab EFTA riikide suhtes Euroopa Pangandusjärelevalve ülesandeid vastavalt käesolevale lepingule.

Euroopa Pangandusjärelevalve ja EFTA järelevalveameti kodukorras tagatakse täielikult nende ning samuti EFTA riikide pädevate asutuste osalemine teineteise töös vastavalt käesolevale lepingule.

| b) | Sõltumata käesoleva lepingu protokolli nr 1 sätetest ja kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, hõlmavad mõisted „liikmesriik/liikmesriigid“ ja „pädevad asutused“ lisaks oma tähendusele kõnealuses määruses ka vastavalt EFTA riike ja nende pädevaid asutusi. |
| --- | --- |

b)

Sõltumata käesoleva lepingu protokolli nr 1 sätetest ja kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, hõlmavad mõisted „liikmesriik/liikmesriigid“ ja „pädevad asutused“ lisaks oma tähendusele kõnealuses määruses ka vastavalt EFTA riike ja nende pädevaid asutusi.

| c) | Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse Euroopa Pangandusjärelevalve kodukorda mutatis mutandis EFTA pädevaid asutusi ja finantseerimisasutusi käsitlevates küsimustes. Eelkõige koostatakse EFTA järelevalveametile eelnõusid sama asutusesisese korra kohaselt, nagu koostatakse sarnastes küsimustes ELi liikmesriike, sealhulgas nende pädevaid asutusi ja finantseerimisasutusi käsitlevaid otsuseid. |
| --- | --- |

c)

Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse Euroopa Pangandusjärelevalve kodukorda mutatis mutandis EFTA pädevaid asutusi ja finantseerimisasutusi käsitlevates küsimustes. Eelkõige koostatakse EFTA järelevalveametile eelnõusid sama asutusesisese korra kohaselt, nagu koostatakse sarnastes küsimustes ELi liikmesriike, sealhulgas nende pädevaid asutusi ja finantseerimisasutusi käsitlevaid otsuseid.

| d) | Kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, teevad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja EFTA järelevalveamet omavahel koostööd, vahetavad teavet ja peavad nõu seoses määruse kohaldamisega, eriti enne mis tahes meetme võtmist.
  Kui Euroopa Pangandusjärelevalve ja EFTA järelevalveameti vahel esineb erimeelsusi seoses määruse sätete haldamisega, kutsuvad Euroopa Pangandusjärelevalve eesistuja ja EFTA järelevalveameti kolleegium põhjendamatu viivituseta kokku istungi konsensuse leidmiseks, võttes arvesse küsimuse kiireloomulisust. Kui sellist konsensust ei leita, võib Euroopa Pangandusjärelevalve eesistuja või EFTA järelevalveameti kolleegium paluda lepinguosalistel pöörduda küsimusega EMP ühiskomitee poole, kes tegeleb sellega kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 111, mida kohaldatakse mutatis mutandis. Kooskõlas EMP ühiskomitee 8. veebruari 1994. aasta otsuse nr 1/94 (millega võetakse vastu EMP ühiskomitee töökord, EÜT L 85, 30.3.1994, lk 60) artikliga 2 võib lepinguosaline taotleda kiireloomulistel juhtudel istungi viivitamatut kokkukutsumist. Käesolevast lõikest olenemata võib lepinguosaline kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 5 või 111 mis tahes ajal omal algatusel küsimusega EMP ühiskomitee poole pöörduda. |
| --- | --- |

d)

Kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, teevad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja EFTA järelevalveamet omavahel koostööd, vahetavad teavet ja peavad nõu seoses määruse kohaldamisega, eriti enne mis tahes meetme võtmist.

Kui Euroopa Pangandusjärelevalve ja EFTA järelevalveameti vahel esineb erimeelsusi seoses määruse sätete haldamisega, kutsuvad Euroopa Pangandusjärelevalve eesistuja ja EFTA järelevalveameti kolleegium põhjendamatu viivituseta kokku istungi konsensuse leidmiseks, võttes arvesse küsimuse kiireloomulisust. Kui sellist konsensust ei leita, võib Euroopa Pangandusjärelevalve eesistuja või EFTA järelevalveameti kolleegium paluda lepinguosalistel pöörduda küsimusega EMP ühiskomitee poole, kes tegeleb sellega kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 111, mida kohaldatakse mutatis mutandis. Kooskõlas EMP ühiskomitee 8. veebruari 1994. aasta otsuse nr 1/94 (millega võetakse vastu EMP ühiskomitee töökord, EÜT L 85, 30.3.1994, lk 60) artikliga 2 võib lepinguosaline taotleda kiireloomulistel juhtudel istungi viivitamatut kokkukutsumist. Käesolevast lõikest olenemata võib lepinguosaline kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 5 või 111 mis tahes ajal omal algatusel küsimusega EMP ühiskomitee poole pöörduda.

| e) | Määruses olevaid viiteid teistele õigusaktidele kohaldatakse sellises ulatuses ja vormis, nagu need õigusaktid on lepingu osa. |
| --- | --- |

e)

Määruses olevaid viiteid teistele õigusaktidele kohaldatakse sellises ulatuses ja vormis, nagu need õigusaktid on lepingu osa.

| f) | Artikli 1 lõige 4 sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:
  „Käesoleva määruse sätetega ei piirata EFTA järelevalveameti volitusi, eelkõige EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artiklist 31 tulenevaid volitusi tagada EMP lepingu või kõnealuse lepingu järgimine.“ |
| --- | --- |

f)

Artikli 1 lõige 4 sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:

„Käesoleva määruse sätetega ei piirata EFTA järelevalveameti volitusi, eelkõige EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artiklist 31 tulenevaid volitusi tagada EMP lepingu või kõnealuse lepingu järgimine.“

| g) | Artikli 9 lõikes 5:






  i) | esimeses lõigus asendatakse sõnad „Euroopa Pangandusjärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

g)

Artikli 9 lõikes 5:

i)

esimeses lõigus asendatakse sõnad „Euroopa Pangandusjärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“;

| ii) | teine ja kolmas lõik sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:
  „EFTA järelevalveamet võtab otsuseid vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Pangandusjärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.
  EFTA järelevalveamet vaatab esimeses kahes lõigus osutatud otsuse läbi asjakohaste ajavahemike järel, kuid vähemalt kord iga kolme kuu jooksul. Kui otsust kolme kuu möödudes ei uuendata, kaotab see automaatselt kehtivuse.
  EFTA järelevalveamet teatab Euroopa Pangandusjärelevalvele võimalikult kiiresti pärast esimeses kahes lõigus osutatud otsuse vastuvõtmist kehtivuse kaotamise kuupäeva. Euroopa Pangandusjärelevalve esitab õigeaegselt enne kolmandas lõigus osutatud kolmekuulise perioodi lõppu EFTA järelevalveametile järeldused ja vajaduse korral eelnõu. EFTA järelevalveamet võib teavitada Euroopa Pangandusjärelevalvet kõikidest muutustest, mida ta peab läbivaatamise seisukohalt oluliseks.
  EFTA riik võib taotleda EFTA järelevalveametilt otsuse läbivaatamist. EFTA järelevalveamet edastab taotluse Euroopa Pangandusjärelevalvele. Sellisel juhul kaalub Euroopa Pangandusjärelevalve artikli 44 lõike 1 teises lõigus sätestatud korras EFTA järelevalveametile uue eelnõu koostamist.
  Kui Euroopa Pangandusjärelevalve muudab EFTA järelevalveameti poolt vastu võetud otsusega paralleelset otsust või tühistab selle, koostab Euroopa Pangandusjärelevalve põhjendamatu viivituseta EFTA järelevalveametile eelnõu.“ |
| --- | --- |

ii)

teine ja kolmas lõik sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:

„EFTA järelevalveamet võtab otsuseid vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Pangandusjärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.

EFTA järelevalveamet vaatab esimeses kahes lõigus osutatud otsuse läbi asjakohaste ajavahemike järel, kuid vähemalt kord iga kolme kuu jooksul. Kui otsust kolme kuu möödudes ei uuendata, kaotab see automaatselt kehtivuse.

EFTA järelevalveamet teatab Euroopa Pangandusjärelevalvele võimalikult kiiresti pärast esimeses kahes lõigus osutatud otsuse vastuvõtmist kehtivuse kaotamise kuupäeva. Euroopa Pangandusjärelevalve esitab õigeaegselt enne kolmandas lõigus osutatud kolmekuulise perioodi lõppu EFTA järelevalveametile järeldused ja vajaduse korral eelnõu. EFTA järelevalveamet võib teavitada Euroopa Pangandusjärelevalvet kõikidest muutustest, mida ta peab läbivaatamise seisukohalt oluliseks.

EFTA riik võib taotleda EFTA järelevalveametilt otsuse läbivaatamist. EFTA järelevalveamet edastab taotluse Euroopa Pangandusjärelevalvele. Sellisel juhul kaalub Euroopa Pangandusjärelevalve artikli 44 lõike 1 teises lõigus sätestatud korras EFTA järelevalveametile uue eelnõu koostamist.

Kui Euroopa Pangandusjärelevalve muudab EFTA järelevalveameti poolt vastu võetud otsusega paralleelset otsust või tühistab selle, koostab Euroopa Pangandusjärelevalve põhjendamatu viivituseta EFTA järelevalveametile eelnõu.“

| h) | Artikli 16 lõikes 4 lisatakse sõna „komisjoni“ järele sõnad „EFTA riikide alalist komiteed ja EFTA järelevalveametit“. |
| --- | --- |

h)

Artikli 16 lõikes 4 lisatakse sõna „komisjoni“ järele sõnad „EFTA riikide alalist komiteed ja EFTA järelevalveametit“.

| i) | Artiklis 17:






  i) | sõnad „liidu õiguse“ ja „liidu õiguses“ asendatakse sõnadega „EMP leping“ (vastavas käändes); |
| --- | --- | --- |

i)

Artiklis 17:

i)

sõnad „liidu õiguse“ ja „liidu õiguses“ asendatakse sõnadega „EMP leping“ (vastavas käändes);

| ii) | lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Pangandusjärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- |

ii)

lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Pangandusjärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“;

| iii) | lõikes 2 lisatakse sõna „komisjoni“ järele sõnad „EFTA riikide alalise komitee, EFTA järelevalveameti“; |
| --- | --- |

iii)

lõikes 2 lisatakse sõna „komisjoni“ järele sõnad „EFTA riikide alalise komitee, EFTA järelevalveameti“;

| iv) | lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Kui Euroopa Pangandusjärelevalve uurib seoses EFTA riigi pädeva asutusega EMP lepingu võimalikku rikkumist või kohaldamata jätmist, teavitab ta EFTA järelevalveametit uurimise iseloomust ja eesmärgist ning annab talle seejärel korrapäraselt ajakohastatud teavet, mida EFTA järelevalveamet vajab talle lõigetes 4 ja 6 pandud ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks.“; |
| --- | --- |

iv)

lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

„Kui Euroopa Pangandusjärelevalve uurib seoses EFTA riigi pädeva asutusega EMP lepingu võimalikku rikkumist või kohaldamata jätmist, teavitab ta EFTA järelevalveametit uurimise iseloomust ja eesmärgist ning annab talle seejärel korrapäraselt ajakohastatud teavet, mida EFTA järelevalveamet vajab talle lõigetes 4 ja 6 pandud ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks.“;

| v) | lõike 3 teine lõik sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:
  „Pädev asutus teavitab kümne tööpäeva jooksul alates soovituse kättesaamisest Euroopa Pangandusjärelevalvet ja EFTA järelevalveametit meetmetest, mida ta on võtnud või kavatseb võtta, et tagada EMP lepingu järgimine.“; |
| --- | --- |

v)

lõike 3 teine lõik sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:

„Pädev asutus teavitab kümne tööpäeva jooksul alates soovituse kättesaamisest Euroopa Pangandusjärelevalvet ja EFTA järelevalveametit meetmetest, mida ta on võtnud või kavatseb võtta, et tagada EMP lepingu järgimine.“;

| vi) | lõiked 4 ja 5 sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:

  „4.   Kui pädev asutus ei ole taganud EMP lepingu järgimist ühe kuu jooksul alates Euroopa Pangandusjärelevalve soovituse kättesaamisest, võib EFTA järelevalveamet esitada ametliku arvamuse, millega pädevalt asutuselt nõutakse EMP lepingu järgimiseks vajalike meetmete võtmist. EFTA järelevalveameti ametlikus arvamuses võetakse arvesse Euroopa Pangandusjärelevalve soovitust.
  EFTA järelevalveamet esitab sellise ametliku arvamuse hiljemalt kolme kuu jooksul alates soovituse vastuvõtmisest. EFTA järelevalveamet võib kõnealust tähtaega pikendada ühe kuu võrra.
  EFTA järelevalveamet võtab ametlikud arvamused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Pangandusjärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.
  Pädevad asutused esitavad Euroopa Pangandusjärelevalvele ja EFTA järelevalveametile kogu vajaliku teabe.


  5.   Pädev asutus teavitab kümne tööpäeva jooksul alates lõikes 4 osutatud ametliku arvamuse kättesaamisest Euroopa Pangandusjärelevalvet ja EFTA järelevalveametit meetmetest, mida ta on võtnud või kavatseb võtta kõnealuse ametliku arvamuse järgimiseks.“; |
| --- | --- |

vi)

lõiked 4 ja 5 sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:

„4.   Kui pädev asutus ei ole taganud EMP lepingu järgimist ühe kuu jooksul alates Euroopa Pangandusjärelevalve soovituse kättesaamisest, võib EFTA järelevalveamet esitada ametliku arvamuse, millega pädevalt asutuselt nõutakse EMP lepingu järgimiseks vajalike meetmete võtmist. EFTA järelevalveameti ametlikus arvamuses võetakse arvesse Euroopa Pangandusjärelevalve soovitust.

EFTA järelevalveamet esitab sellise ametliku arvamuse hiljemalt kolme kuu jooksul alates soovituse vastuvõtmisest. EFTA järelevalveamet võib kõnealust tähtaega pikendada ühe kuu võrra.

EFTA järelevalveamet võtab ametlikud arvamused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Pangandusjärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.

Pädevad asutused esitavad Euroopa Pangandusjärelevalvele ja EFTA järelevalveametile kogu vajaliku teabe.

5.   Pädev asutus teavitab kümne tööpäeva jooksul alates lõikes 4 osutatud ametliku arvamuse kättesaamisest Euroopa Pangandusjärelevalvet ja EFTA järelevalveametit meetmetest, mida ta on võtnud või kavatseb võtta kõnealuse ametliku arvamuse järgimiseks.“;

| vii) | lõike 6 esimeses lõigus asendatakse EFTA riikide puhul sõnad „ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi“ sõnadega „ilma et see piiraks EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikli 31 kohaseid EFTA järelevalveameti volitusi“ ning sõnad „Euroopa Pangandusjärelevalve“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- |

vii)

lõike 6 esimeses lõigus asendatakse EFTA riikide puhul sõnad „ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi“ sõnadega „ilma et see piiraks EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikli 31 kohaseid EFTA järelevalveameti volitusi“ ning sõnad „Euroopa Pangandusjärelevalve“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“;

| viii) | lõike 6 teine lõik sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:
  „EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Pangandusjärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“; |
| --- | --- |

viii)

lõike 6 teine lõik sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:

„EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Pangandusjärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“;

| ix) | lõige 8 sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:

  „8.   EFTA järelevalveamet avaldab igal aastal teavet selle kohta, millised pädevad asutused ja finantseerimisasutused EFTA riikides ei ole lõigetes 4 ja 6 osutatud ametlikke arvamusi ning otsuseid järginud.“ |
| --- | --- |

ix)

lõige 8 sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:

„8.   EFTA järelevalveamet avaldab igal aastal teavet selle kohta, millised pädevad asutused ja finantseerimisasutused EFTA riikides ei ole lõigetes 4 ja 6 osutatud ametlikke arvamusi ning otsuseid järginud.“

| j) | Artiklis 18:






  i) | lõigetes 3 ja 4 asendatakse sõnad „Euroopa Pangandusjärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes); |
| --- | --- | --- |

j)

Artiklis 18:

i)

lõigetes 3 ja 4 asendatakse sõnad „Euroopa Pangandusjärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes);

| ii) | lõigetesse 3 ja 4 lisatakse järgmine lõik:
  „EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Pangandusjärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“; |
| --- | --- |

ii)

lõigetesse 3 ja 4 lisatakse järgmine lõik:

„EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Pangandusjärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“;

| iii) | lõikes 4 asendatakse EFTA riikide puhul sõnad „ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi“ sõnadega „ilma et see piiraks EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikli 31 kohaseid EFTA järelevalveameti volitusi“. |
| --- | --- |

iii)

lõikes 4 asendatakse EFTA riikide puhul sõnad „ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi“ sõnadega „ilma et see piiraks EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikli 31 kohaseid EFTA järelevalveameti volitusi“.

| k) | Artiklis 19:






  i) | lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Pangandusjärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

k)

Artiklis 19:

i)

lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Pangandusjärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lõikes 3 asendatakse sõnad „asjaomaste pädevate asutuste jaoks“ sõnadega „ELi liikmesriikide asjaomaste pädevate asutuste jaoks“; |
| --- | --- |

ii)

lõikes 3 asendatakse sõnad „asjaomaste pädevate asutuste jaoks“ sõnadega „ELi liikmesriikide asjaomaste pädevate asutuste jaoks“;

| iii) | lõikesse 3 lisatakse järgmised lõigud:
  „Kui asjasse puutuvad ainult EFTA riikide pädevad asutused ning kui need asutused ei ole lõikes 2 osutatud lepitusetapi lõpuks kokkuleppele jõudnud, võib EFTA järelevalveamet teha asjaomaste pädevate asutuste jaoks siduva otsuse, mille kohaselt peavad kõnealused asutused erimeelsuste lahendamiseks võtma teatavaid meetmeid või loobuma meetmete võtmisest, et tagada kooskõla EMP lepinguga.
  Kui asjasse puutuvad ühe või enama ELi liikmesriigi ja ühe või enama EFTA riigi pädevad asutused ning kui need asutused ei ole lõikes 2 osutatud lepitusetapi lõpuks kokkuleppele jõudnud, võivad Euroopa Pangandusjärelevalve ja EFTA järelevalveamet teha asjaomaste pädevate asutuste jaoks siduva otsuse, mille kohaselt peavad vastavalt asjaomaste ELi liikmesriikide ja EFTA riikide pädevad asutused erimeelsuste lahendamiseks võtma teatavaid meetmeid või loobuma meetmete võtmisest, et tagada kooskõla EMP lepinguga.
  EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Pangandusjärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“; |
| --- | --- |

iii)

lõikesse 3 lisatakse järgmised lõigud:

„Kui asjasse puutuvad ainult EFTA riikide pädevad asutused ning kui need asutused ei ole lõikes 2 osutatud lepitusetapi lõpuks kokkuleppele jõudnud, võib EFTA järelevalveamet teha asjaomaste pädevate asutuste jaoks siduva otsuse, mille kohaselt peavad kõnealused asutused erimeelsuste lahendamiseks võtma teatavaid meetmeid või loobuma meetmete võtmisest, et tagada kooskõla EMP lepinguga.

Kui asjasse puutuvad ühe või enama ELi liikmesriigi ja ühe või enama EFTA riigi pädevad asutused ning kui need asutused ei ole lõikes 2 osutatud lepitusetapi lõpuks kokkuleppele jõudnud, võivad Euroopa Pangandusjärelevalve ja EFTA järelevalveamet teha asjaomaste pädevate asutuste jaoks siduva otsuse, mille kohaselt peavad vastavalt asjaomaste ELi liikmesriikide ja EFTA riikide pädevad asutused erimeelsuste lahendamiseks võtma teatavaid meetmeid või loobuma meetmete võtmisest, et tagada kooskõla EMP lepinguga.

EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Pangandusjärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“;

| iv) | lõikes 4 asendatakse EFTA riikide puhul sõnad „ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi“ sõnadega „ilma et see piiraks EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikli 31 kohaseid EFTA järelevalveameti volitusi“, sõnad „Euroopa Pangandusjärelevalve“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes) ja sõnad „liidu õigusest“ sõnadega „EMP lepingust“; |
| --- | --- |

iv)

lõikes 4 asendatakse EFTA riikide puhul sõnad „ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi“ sõnadega „ilma et see piiraks EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikli 31 kohaseid EFTA järelevalveameti volitusi“, sõnad „Euroopa Pangandusjärelevalve“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes) ja sõnad „liidu õigusest“ sõnadega „EMP lepingust“;

| v) | lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:
  „EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Pangandusjärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“ |
| --- | --- |

v)

lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:

„EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Pangandusjärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“

| l) | Artiklisse 20 lisatakse järgmised lõigud:
  „Kui asjasse puutuvad ainult EFTA riikide pädevad asutused, võib EFTA järelevalveamet teha artikli 19 lõigete 3 ja 4 kohase otsuse.
  Kui asjasse puutuvad ühe või enama ELi liikmesriigi ja ühe või enama EFTA riigi pädevad asutused, võivad artikli 19 lõigete 3 ja 4 kohase otsuse vastu võtta vastavalt Euroopa Pangandusjärelevalve ja EFTA järelevalveamet.
  EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud vastavalt vajadusele Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ja/või Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel. Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), nii nagu olukord nõuab, jõuavad kooskõlas artikliga 56 ühistele seisukohtadele ja võtavad otsused ja/või eelnõud vastu samal ajal.“ |
| --- | --- |

l)

Artiklisse 20 lisatakse järgmised lõigud:

„Kui asjasse puutuvad ainult EFTA riikide pädevad asutused, võib EFTA järelevalveamet teha artikli 19 lõigete 3 ja 4 kohase otsuse.

Kui asjasse puutuvad ühe või enama ELi liikmesriigi ja ühe või enama EFTA riigi pädevad asutused, võivad artikli 19 lõigete 3 ja 4 kohase otsuse vastu võtta vastavalt Euroopa Pangandusjärelevalve ja EFTA järelevalveamet.

EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud vastavalt vajadusele Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ja/või Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel. Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), nii nagu olukord nõuab, jõuavad kooskõlas artikliga 56 ühistele seisukohtadele ja võtavad otsused ja/või eelnõud vastu samal ajal.“

| m) | Artikli 21 lõikes 4 lisatakse sõnade „Euroopa Pangandusjärelevalvel“ ja „Euroopa Pangandusjärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes). |
| --- | --- |

m)

Artikli 21 lõikes 4 lisatakse sõnade „Euroopa Pangandusjärelevalvel“ ja „Euroopa Pangandusjärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes).

| n) | Artikli 22 lõikes 1a ja artikli 31 punktis d lisatakse vastavalt sõna „komisjonile“ ja „komisjoni“ järele sõnad „samuti EFTA järelevalveamet ja EFTA riikide alaline komitee“ (vastavas käändes). |
| --- | --- |

n)

Artikli 22 lõikes 1a ja artikli 31 punktis d lisatakse vastavalt sõna „komisjonile“ ja „komisjoni“ järele sõnad „samuti EFTA järelevalveamet ja EFTA riikide alaline komitee“ (vastavas käändes).

| o) | Artikli 22 lõikes 4 ja artikli 34 lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni“ järele sõnad „EFTA järelevalveameti või EFTA riikide alalise komitee“. |
| --- | --- |

o)

Artikli 22 lõikes 4 ja artikli 34 lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni“ järele sõnad „EFTA järelevalveameti või EFTA riikide alalise komitee“.

| p) | Artikli 32 lõikes 3a tehakse EFTA riikide puhul järgmised kohandused:






  i) | sõnad „Ta võib nõuda“ asendatakse sõnadega „EFTA järelevalveamet võib nõuda“; |
| --- | --- | --- |

p)

Artikli 32 lõikes 3a tehakse EFTA riikide puhul järgmised kohandused:

i)

sõnad „Ta võib nõuda“ asendatakse sõnadega „EFTA järelevalveamet võib nõuda“;

| ii) | sõnad „ta võib osaleda“ asendatakse sõnadega „Euroopa Pangandusjärelevalve ja EFTA järelevalveamet võivad osaleda“; |
| --- | --- |

ii)

sõnad „ta võib osaleda“ asendatakse sõnadega „Euroopa Pangandusjärelevalve ja EFTA järelevalveamet võivad osaleda“;

| iii) | lisatakse järgmine lõik:
  „EFTA järelevalveamet esitab oma käesoleva lõike kohased nõudmised põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille koostab Euroopa Pangandusjärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“ |
| --- | --- |

iii)

lisatakse järgmine lõik:

„EFTA järelevalveamet esitab oma käesoleva lõike kohased nõudmised põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille koostab Euroopa Pangandusjärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“

| q) | Artikli 35 lõikes 5 ei ole sõna „keskpangale“ kohaldatav Liechtensteini suhtes. |
| --- | --- |

q)

Artikli 35 lõikes 5 ei ole sõna „keskpangale“ kohaldatav Liechtensteini suhtes.

| r) | Artikli 36 lõikes 5 lisatakse sõna „komisjoni“ järele sõnad „ja EFTA järelevalveametit“. |
| --- | --- |

r)

Artikli 36 lõikes 5 lisatakse sõna „komisjoni“ järele sõnad „ja EFTA järelevalveametit“.

| s) | Artiklis 38 tehakse EFTA riikide puhul järgmised kohandused:






  i) | sõnad „Euroopa Pangandusjärelevalve“, „Euroopa Pangandusjärelevalvele ja komisjonile“, „Euroopa Pangandusjärelevalvele, komisjonile“ ning „komisjoni ja Euroopa Pangandusjärelevalvet“ asendatakse sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes); |
| --- | --- | --- |

s)

Artiklis 38 tehakse EFTA riikide puhul järgmised kohandused:

i)

sõnad „Euroopa Pangandusjärelevalve“, „Euroopa Pangandusjärelevalvele ja komisjonile“, „Euroopa Pangandusjärelevalvele, komisjonile“ ning „komisjoni ja Euroopa Pangandusjärelevalvet“ asendatakse sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes);

| ii) | sõnad „nõukogu“, „nõukogule“ ja „nõukogul“ asendatakse sõnadega „EFTA riikide alaline komitee“ (vastavas käändes); |
| --- | --- |

ii)

sõnad „nõukogu“, „nõukogule“ ja „nõukogul“ asendatakse sõnadega „EFTA riikide alaline komitee“ (vastavas käändes);

| iii) | lõike 2 neljanda lõigu järele lisatakse järgmine lõik:
  „EFTA järelevalveamet edastab asjaomase EFTA riigi teatise põhjendamatu viivituseta Euroopa Pangandusjärelevalvele ja komisjonile. EFTA järelevalveamet teeb otsuse jääda otsuse juurde, otsust muuta või see tühistada eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Pangandusjärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“; |
| --- | --- |

iii)

lõike 2 neljanda lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

„EFTA järelevalveamet edastab asjaomase EFTA riigi teatise põhjendamatu viivituseta Euroopa Pangandusjärelevalvele ja komisjonile. EFTA järelevalveamet teeb otsuse jääda otsuse juurde, otsust muuta või see tühistada eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Pangandusjärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“;

| iv) | lõike 3 kolmanda lõigu järele lisatakse järgmine lõik:
  „EFTA järelevalveamet edastab EFTA riigi teatise põhjendamatu viivituseta Euroopa Pangandusjärelevalvele, komisjonile ja nõukogule.“; |
| --- | --- |

iv)

lõike 3 kolmanda lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

„EFTA järelevalveamet edastab EFTA riigi teatise põhjendamatu viivituseta Euroopa Pangandusjärelevalvele, komisjonile ja nõukogule.“;

| v) | lõike 4 esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:
  „EFTA järelevalveamet edastab EFTA riigi teatise põhjendamatu viivituseta Euroopa Pangandusjärelevalvele, komisjonile ja nõukogule.“; |
| --- | --- |

v)

lõike 4 esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

„EFTA järelevalveamet edastab EFTA riigi teatise põhjendamatu viivituseta Euroopa Pangandusjärelevalvele, komisjonile ja nõukogule.“;

| vi) | lisatakse järgmine lõige:

  „6.   Kui otsus käesoleva artikli kohaselt peatatakse või selle kohaldamine lõpetatakse juhtumi puhul, mida on käsitletud artikli 19 lõikes 3, vajaduse korral koostoimes artikliga 20, ning mis on seotud ka ühe või enama EFTA riigi pädevaid asutusi hõlmava erimeelsusega, peatatakse ka asjaomast juhtumit hõlmav EFTA järelevalveameti paralleelne otsus või lõpetatakse selle kohaldamine.
  Kui Euroopa Pangandusjärelevalve sellise juhtumi puhul oma otsust muudab või selle tühistab, koostab Euroopa Pangandusjärelevalve põhjendamatu viivituseta EFTA järelevalveametile eelnõu.“ |
| --- | --- |

vi)

lisatakse järgmine lõige:

„6.   Kui otsus käesoleva artikli kohaselt peatatakse või selle kohaldamine lõpetatakse juhtumi puhul, mida on käsitletud artikli 19 lõikes 3, vajaduse korral koostoimes artikliga 20, ning mis on seotud ka ühe või enama EFTA riigi pädevaid asutusi hõlmava erimeelsusega, peatatakse ka asjaomast juhtumit hõlmav EFTA järelevalveameti paralleelne otsus või lõpetatakse selle kohaldamine.

Kui Euroopa Pangandusjärelevalve sellise juhtumi puhul oma otsust muudab või selle tühistab, koostab Euroopa Pangandusjärelevalve põhjendamatu viivituseta EFTA järelevalveametile eelnõu.“

| t) | Artiklis 39:






  i) | lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Käesoleva määruse kohaselt EFTA järelevalveametile eelnõu koostades teavitab Euroopa Pangandusjärelevalve EFTA järelevalveametit, määrates tähtaja, mille jooksul EFTA järelevalveamet võib lubada tehtava otsuse adressaatideks olevatel füüsilistel või juriidilistel isikutel, sealhulgas pädevatel asutustel, asjaomases küsimuses arvamust avaldada, võttes igakülgselt arvesse küsimuse kiireloomulisust, keerukust ja võimalikke tagajärgi.“; |
| --- | --- | --- |

t)

Artiklis 39:

i)

lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Käesoleva määruse kohaselt EFTA järelevalveametile eelnõu koostades teavitab Euroopa Pangandusjärelevalve EFTA järelevalveametit, määrates tähtaja, mille jooksul EFTA järelevalveamet võib lubada tehtava otsuse adressaatideks olevatel füüsilistel või juriidilistel isikutel, sealhulgas pädevatel asutustel, asjaomases küsimuses arvamust avaldada, võttes igakülgselt arvesse küsimuse kiireloomulisust, keerukust ja võimalikke tagajärgi.“;

| ii) | lõikesse 4 lisatakse järgmised lõigud:
  „Kui EFTA järelevalveamet võtab vastu artikli 18 lõigete 3 või 4 kohase otsuse, vaatab ta selle asjakohase ajavahemiku järel läbi. EFTA järelevalveamet teavitab Euroopa Pangandusjärelevalvet eesseisvatest läbivaatamistest ning läbivaatamise seisukohalt olulistest muutustest.
  EFTA järelevalveamet teeb otsuse muutmise või tühistamise otsuse Euroopa Pangandusjärelevalve koostatud eelnõude alusel. Euroopa Pangandusjärelevalve esitab õigeaegselt enne kavandatud läbivaatamist EFTA järelevalveametile järeldused ja vajaduse korral eelnõu.“; |
| --- | --- |

ii)

lõikesse 4 lisatakse järgmised lõigud:

„Kui EFTA järelevalveamet võtab vastu artikli 18 lõigete 3 või 4 kohase otsuse, vaatab ta selle asjakohase ajavahemiku järel läbi. EFTA järelevalveamet teavitab Euroopa Pangandusjärelevalvet eesseisvatest läbivaatamistest ning läbivaatamise seisukohalt olulistest muutustest.

EFTA järelevalveamet teeb otsuse muutmise või tühistamise otsuse Euroopa Pangandusjärelevalve koostatud eelnõude alusel. Euroopa Pangandusjärelevalve esitab õigeaegselt enne kavandatud läbivaatamist EFTA järelevalveametile järeldused ja vajaduse korral eelnõu.“;

| iii) | lõikes 5 lisatakse EFTA riikide puhul sõnade „Euroopa Pangandusjärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveameti“. |
| --- | --- |

iii)

lõikes 5 lisatakse EFTA riikide puhul sõnade „Euroopa Pangandusjärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveameti“.

| u) | Artikli 40 lõikes 1:






  i) | punktis b lisatakse sõnade „asutuse juht“ järele järgmine tekst:

  „ja igas EFTA riigis krediidiasutuste järelevalve eest vastutava avalik-õigusliku asutuse juht ilma hääleõiguseta,“; |
| --- | --- | --- |

u)

Artikli 40 lõikes 1:

i)

punktis b lisatakse sõnade „asutuse juht“ järele järgmine tekst:

„ja igas EFTA riigis krediidiasutuste järelevalve eest vastutava avalik-õigusliku asutuse juht ilma hääleõiguseta,“;

| ii) | punktis f lisatakse sõna „järelevalveasutusest“ järele sõnad „ja EFTA järelevalveametist“. |
| --- | --- |

ii)

punktis f lisatakse sõna „järelevalveasutusest“ järele sõnad „ja EFTA järelevalveametist“.

| v) | Artiklis 43:






  i) | lõikes 2 lisatakse sõna „otsuseid“ järele sõnad „koostab eelnõusid EFTA järelevalveametile“; |
| --- | --- | --- |

v)

Artiklis 43:

i)

lõikes 2 lisatakse sõna „otsuseid“ järele sõnad „koostab eelnõusid EFTA järelevalveametile“;

| ii) | lõigetes 4 ja 6 lisatakse sõna „nõukogule“ järele sõnad „EFTA järelevalveametile, EFTA riikide alalisele komiteele,“. |
| --- | --- |

ii)

lõigetes 4 ja 6 lisatakse sõna „nõukogule“ järele sõnad „EFTA järelevalveametile, EFTA riikide alalisele komiteele,“.

| w) | Artiklis 44:






  i) | lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Käesoleva lõike sätteid kohaldatakse mutatis mutandis eelnõude puhul, mida käesoleva määruse vastavate sätete kohaselt koostatakse EFTA järelevalveametile.“; |
| --- | --- | --- |

w)

Artiklis 44:

i)

lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Käesoleva lõike sätteid kohaldatakse mutatis mutandis eelnõude puhul, mida käesoleva määruse vastavate sätete kohaselt koostatakse EFTA järelevalveametile.“;

mutatis mutandis

| ii) | lõikes 4 lisatakse sõna „tegevdirektor“ järele sõnad „ning EFTA järelevalveameti esindaja“; |
| --- | --- |

ii)

lõikes 4 lisatakse sõna „tegevdirektor“ järele sõnad „ning EFTA järelevalveameti esindaja“;

| iii) | lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:
  „Artikli 40 lõike 1 punkti b kohaselt järelevalvenõukogusse kuuluvatel EFTA riikide liikmetel on õigus osaleda järelevalvenõukogu aruteludel, kus käsitletakse konkreetseid finantseerimisasutusi.“ |
| --- | --- |

iii)

lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:

„Artikli 40 lõike 1 punkti b kohaselt järelevalvenõukogusse kuuluvatel EFTA riikide liikmetel on õigus osaleda järelevalvenõukogu aruteludel, kus käsitletakse konkreetseid finantseerimisasutusi.“

| x) | Artikli 57 lõikes 2 lisatakse sõna „esindaja“ järele järgmised sõnad:

  „samuti iga EFTA riigi asjaomase pädeva ametiasutuse üks kõrgetasemeline esindaja ja üks EFTA järelevalveameti esindaja.“ |
| --- | --- |

x)

Artikli 57 lõikes 2 lisatakse sõna „esindaja“ järele järgmised sõnad:

„samuti iga EFTA riigi asjaomase pädeva ametiasutuse üks kõrgetasemeline esindaja ja üks EFTA järelevalveameti esindaja.“

| y) | Artikli 60 lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:
  „Kui kaebus on seotud Euroopa Pangandusjärelevalve otsusega, mis on võetud vastu vastavalt artiklile 19, vajaduse korral koostoimes artikliga 20, juhtumi puhul, kus erimeelsus hõlmab ka ühe või enama EFTA riigi pädevaid asutusi, kutsub apellatsiooninõukogu asjaomast EFTA pädevat asutust esitama kindlaksmääratud aja jooksul märkusi apellatsioonimenetluse osaliste avalduste kohta. Asjaomasel EFTA pädeval asutusel on õigus anda suulisi seletusi.“ |
| --- | --- |

y)

Artikli 60 lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:

„Kui kaebus on seotud Euroopa Pangandusjärelevalve otsusega, mis on võetud vastu vastavalt artiklile 19, vajaduse korral koostoimes artikliga 20, juhtumi puhul, kus erimeelsus hõlmab ka ühe või enama EFTA riigi pädevaid asutusi, kutsub apellatsiooninõukogu asjaomast EFTA pädevat asutust esitama kindlaksmääratud aja jooksul märkusi apellatsioonimenetluse osaliste avalduste kohta. Asjaomasel EFTA pädeval asutusel on õigus anda suulisi seletusi.“

| z) | Artikli 62 lõike 1 punkti a lisatakse järgmised lõigud:
  „EFTA riikide avalik-õiguslikud asutused osalevad Euroopa Pangandusjärelevalve eelarve rahastamises kooskõlas käesoleva punktiga.
  Finantseerimisasutuste järelevalve eest vastutavate EFTA riigi avalik-õiguslike asutuste kohustuslike osamaksete kindlaksmääramisel kooskõlas käesoleva punktiga on iga EFTA riigi kaal järgmine: | Island: 2 |
| --- | --- | --- |

z)

Artikli 62 lõike 1 punkti a lisatakse järgmised lõigud:

„EFTA riikide avalik-õiguslikud asutused osalevad Euroopa Pangandusjärelevalve eelarve rahastamises kooskõlas käesoleva punktiga.

Finantseerimisasutuste järelevalve eest vastutavate EFTA riigi avalik-õiguslike asutuste kohustuslike osamaksete kindlaksmääramisel kooskõlas käesoleva punktiga on iga EFTA riigi kaal järgmine:

Island: 2

| | Liechtenstein: 1 |
| --- | --- |

Liechtenstein: 1

| | Norra: 7“. |
| --- | --- |

Norra: 7“.

| za) | Artiklisse 67 lisatakse järgmine tekst:
  „EFTA riigid kohaldavad Euroopa Pangandusjärelevalve ja selle töötajate suhtes ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (nr 7).“ |
| --- | --- |

za)

Artiklisse 67 lisatakse järgmine tekst:

„EFTA riigid kohaldavad Euroopa Pangandusjärelevalve ja selle töötajate suhtes ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (nr 7).“

| zb) | Artiklisse 68 lisatakse järgmine lõige:

  „5.   Erandina muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist a ja artikli 82 lõike 3 punktist a võib Euroopa Pangandusjärelevalve tegevdirektor sõlmida töölepinguid EFTA riikide täieõiguslike kodanikega.
  Erandina muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist e, artikli 82 lõike 3 punktist e ja artikli 85 lõikest 3 käsitleb Euroopa Pangandusjärelevalve EMP lepingu artikli 129 lõikes 1 osutatud keeli oma töötajate suhtes liidu keeltena, millele on osutatud Euroopa Liidu lepingu artikli 55 lõikes 1.“ |
| --- | --- |

zb)

Artiklisse 68 lisatakse järgmine lõige:

„5.   Erandina muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist a ja artikli 82 lõike 3 punktist a võib Euroopa Pangandusjärelevalve tegevdirektor sõlmida töölepinguid EFTA riikide täieõiguslike kodanikega.

Erandina muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist e, artikli 82 lõike 3 punktist e ja artikli 85 lõikest 3 käsitleb Euroopa Pangandusjärelevalve EMP lepingu artikli 129 lõikes 1 osutatud keeli oma töötajate suhtes liidu keeltena, millele on osutatud Euroopa Liidu lepingu artikli 55 lõikes 1.“

| zc) | Artiklisse 72 lisatakse järgmine lõige:

  „4.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele kehtib käesoleva määruse kohaldamiseks Euroopa Pangandusjärelevalve koostatud dokumentide puhul EFTA riikide pädevate asutuste suhtes.““ |
| --- | --- |

zc)

Artiklisse 72 lisatakse järgmine lõige:

„4.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele kehtib käesoleva määruse kohaldamiseks Euroopa Pangandusjärelevalve koostatud dokumentide puhul EFTA riikide pädevate asutuste suhtes.““

Artikkel 2

Määruste (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 1022/2013 islandi- ja norrakeelsed tekstid, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Lepinguosalised vaatavad käesoleva otsusega ja otsustega nr .../... [Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu], nr .../... [Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve] ja nr .../... [Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve] kehtestatud raamistiku hiljemalt [viis aastat pärast käesoleva otsuse jõustumist]. aasta lõpuks läbi eesmärgiga tagada, et see kindlustab jätkuvalt ühiste normide ja järelevalve tõhusa ja ühetaolise kohaldamise kogu EMPs.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub ... [märkida otsuse vastuvõtmisele järgnev päev] või päeval, mis järgneb viimasele EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohasele teavitamisele, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem (*1).

Artikkel 5

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel,

EMP ühiskomitee nimel

eesistuja

EMP ühiskomitee sekretärid

---

(1)  
  ELT L 331, 15.12.2010, lk 12.

1

(2)  
  ELT L 287, 29.10.2013, lk 5.

2

(3)  Nõukogu järeldused, mille on heaks kiitnud ELi ja EMP EFTA rahandus- ja majandusministrid, 14178/1/14 REV 1.

3

(*1)  Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.

*1

Lepinguosaliste ühisavaldus

otsuse nr [...] kohta, millega inkorporeeritakse EMP lepingusse määrus (EL) nr 1093/2010

[vastuvõtmiseks koos otsusega ja avaldamiseks ELTs]

Määruse (EL) nr 1093/2010 (mida on muudetud määrusega (EL) nr 1022/2013) artikli 1 lõike 5 kohaselt tegutseb Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), edaspidi „Euroopa Pangandusjärelevalve“, sõltumatult, objektiivselt ning mittediskrimineerival viisil liidu kui terviku huve silmas pidades. Pärast määruse (EL) nr 1093/2010 EMP lepingusse inkorporeerimist on EFTA riikide pädevatel asutustel Euroopa Pangandusjärelevalve töös samad õigused nagu ELi liikmesriikide pädevatel asutustel, välja arvatud õigus hääletada.

Seetõttu on EMP lepinguosalised ühisel arusaamal, austades sealjuures täiel määral Euroopa Pangandusjärelevalve sõltumatust, et kui Euroopa Pangandusjärelevalve tegutseb EMP lepingu sätete kohaselt, tegutseb ta kõikide EMP lepingu lepinguosaliste ühistes huvides.

---

EELNÕU

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr ...,

...,

millega muudetakse EMP lepingu IX lisa („Finantsteenused“)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ, (1) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ, (1) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (2) | ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid avaldasid oma 14. oktoobri 2014. aasta järeldustes (2) heameelt ELi Euroopa järelevalveasutuste asutamise määruste EMP lepingusse lisamise kohta lepinguosaliste vahel leitud tasakaalustatud lahenduse üle, mille puhul võeti arvesse ELi Euroopa järelevalveasutuste asutamismääruste ning EMP lepingu struktuuri ja eesmärke ning ELi ja EMP EFTA riikides esinevaid õiguslikke ja poliitilisi piiranguid. |
| --- | --- |

(2)

ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid avaldasid oma 14. oktoobri 2014. aasta järeldustes (2) heameelt ELi Euroopa järelevalveasutuste asutamise määruste EMP lepingusse lisamise kohta lepinguosaliste vahel leitud tasakaalustatud lahenduse üle, mille puhul võeti arvesse ELi Euroopa järelevalveasutuste asutamismääruste ning EMP lepingu struktuuri ja eesmärke ning ELi ja EMP EFTA riikides esinevaid õiguslikke ja poliitilisi piiranguid.

| (3) | ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid rõhutasid, et EMP lepingu kahesambalise struktuuri kohaselt võtab EFTA järelevalveamet vastu otsuseid, mis on adresseeritud vastavalt EMP EFTA riikide pädevatele asutustele või EMP EFTA riikides tegutsevatele turuosalistele. ELi Euroopa järelevalveasutused on pädevad võtma mittesiduvaid meetmeid, näiteks esitama soovitusi ja teostama mittesiduvat vahendamist, ka seoses EMP EFTA riikide pädevate asutuste ja turuosalistega. Vajaduse korral viiakse enne meetmete võtmist ELi Euroopa järelevalveasutuste ja EFTA järelevalveameti vahel läbi konsultatsioonid, koordineerimine või teabevahetus. |
| --- | --- |

(3)

ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid rõhutasid, et EMP lepingu kahesambalise struktuuri kohaselt võtab EFTA järelevalveamet vastu otsuseid, mis on adresseeritud vastavalt EMP EFTA riikide pädevatele asutustele või EMP EFTA riikides tegutsevatele turuosalistele. ELi Euroopa järelevalveasutused on pädevad võtma mittesiduvaid meetmeid, näiteks esitama soovitusi ja teostama mittesiduvat vahendamist, ka seoses EMP EFTA riikide pädevate asutuste ja turuosalistega. Vajaduse korral viiakse enne meetmete võtmist ELi Euroopa järelevalveasutuste ja EFTA järelevalveameti vahel läbi konsultatsioonid, koordineerimine või teabevahetus.

| (4) | Selleks et tagada ELi Euroopa järelevalveasutuste eriteadmiste kaasamine protsessi ja kooskõla kahe samba vahel, võetakse ühele või enamale EMP EFTA riigi pädevale asutusele või turuosalisele adresseeritud EFTA järelevalveameti otsused ja ametlikud arvamused vastu asjaomase ELi Euroopa järelevalveasutuse koostatud eelnõude põhjal. Sellega säilitatakse ühe ametiasutuse tehtava järelevalve peamised eelised. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada ELi Euroopa järelevalveasutuste eriteadmiste kaasamine protsessi ja kooskõla kahe samba vahel, võetakse ühele või enamale EMP EFTA riigi pädevale asutusele või turuosalisele adresseeritud EFTA järelevalveameti otsused ja ametlikud arvamused vastu asjaomase ELi Euroopa järelevalveasutuse koostatud eelnõude põhjal. Sellega säilitatakse ühe ametiasutuse tehtava järelevalve peamised eelised.

| (5) | Lepinguosalised jagavad seisukohta, et käesoleva otsusega rakendatakse kõnealustes järeldustes kajastatud kokkulepet ning seda tuleb seega tõlgendada kooskõlas nendes järeldustes sisalduvate põhimõtetega. |
| --- | --- |

(5)

Lepinguosalised jagavad seisukohta, et käesoleva otsusega rakendatakse kõnealustes järeldustes kajastatud kokkulepet ning seda tuleb seega tõlgendada kooskõlas nendes järeldustes sisalduvate põhimõtetega.

| (6) | Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EMP lepingu IX lisa punkti 31 g (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010) järele lisatakse järgmised punktid.

| „31h. | 32010 R 1094: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).
  Käesolevas lepingus loetakse nimetatud määruse sätteid järgmises kohanduses.






  a) | EFTA riikide pädevatel asutustel ja EFTA järelevalveametil on kooskõlas käesoleva lepingu sätetega Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), edaspidi „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve“, selle järelevalvenõukogu ja kõikide ettevalmistavate organite, sealhulgas asutusesiseste komiteede ja töörühmade töös samad õigused ja kohustused nagu ELi liikmesriikide pädevatel asutustel, välja arvatud õigus hääletada.
  Ilma et see piiraks käesoleva lepingu artikleid 108 ja 109, on Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvel õigus osaleda EFTA järelevalveameti ja selle ettevalmistavate organite töös, välja arvatud õigus hääletada, kui EFTA järelevalveamet täidab EFTA riikide suhtes Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ülesandeid vastavalt käesolevale lepingule.
  Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja EFTA järelevalveameti kodukorras tagatakse täielikult nende ning samuti EFTA riikide pädevate asutuste osalemine teineteise töös vastavalt käesolevale lepingule. |
| --- | --- | --- |

„31h.

Käesolevas lepingus loetakse nimetatud määruse sätteid järgmises kohanduses.

a)

EFTA riikide pädevatel asutustel ja EFTA järelevalveametil on kooskõlas käesoleva lepingu sätetega Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), edaspidi „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve“, selle järelevalvenõukogu ja kõikide ettevalmistavate organite, sealhulgas asutusesiseste komiteede ja töörühmade töös samad õigused ja kohustused nagu ELi liikmesriikide pädevatel asutustel, välja arvatud õigus hääletada.

Ilma et see piiraks käesoleva lepingu artikleid 108 ja 109, on Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvel õigus osaleda EFTA järelevalveameti ja selle ettevalmistavate organite töös, välja arvatud õigus hääletada, kui EFTA järelevalveamet täidab EFTA riikide suhtes Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ülesandeid vastavalt käesolevale lepingule.

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja EFTA järelevalveameti kodukorras tagatakse täielikult nende ning samuti EFTA riikide pädevate asutuste osalemine teineteise töös vastavalt käesolevale lepingule.

| b) | Sõltumata käesoleva lepingu protokolli nr 1 sätetest ja kui käesoleva lepinguga ei ole ette nähtud teisiti, hõlmavad mõisted „liikmesriik/liikmesriigid“ ja „pädevad asutused“ lisaks oma tähendusele kõnealuses määruses ka vastavalt EFTA riike ja nende pädevaid asutusi. |
| --- | --- |

b)

Sõltumata käesoleva lepingu protokolli nr 1 sätetest ja kui käesoleva lepinguga ei ole ette nähtud teisiti, hõlmavad mõisted „liikmesriik/liikmesriigid“ ja „pädevad asutused“ lisaks oma tähendusele kõnealuses määruses ka vastavalt EFTA riike ja nende pädevaid asutusi.

| c) | Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kodukorda mutatis mutandis EFTA pädevaid asutusi ja finantseerimisasutusi käsitlevates küsimustes. Eelkõige koostatakse EFTA järelevalveametile eelnõusid sama asutusesisese korra kohaselt, nagu koostatakse sarnastes küsimustes ELi liikmesriike, sealhulgas nende pädevaid asutusi ja finantseerimisasutusi käsitlevaid otsuseid. |
| --- | --- |

c)

Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve kodukorda mutatis mutandis EFTA pädevaid asutusi ja finantseerimisasutusi käsitlevates küsimustes. Eelkõige koostatakse EFTA järelevalveametile eelnõusid sama asutusesisese korra kohaselt, nagu koostatakse sarnastes küsimustes ELi liikmesriike, sealhulgas nende pädevaid asutusi ja finantseerimisasutusi käsitlevaid otsuseid.

| d) | Kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, teevad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja EFTA järelevalveamet omavahel koostööd, vahetavad teavet ja peavad nõu seoses määruse kohaldamisega, eriti enne mis tahes meetme võtmist.
  Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja EFTA järelevalveameti vahel esineb erimeelsusi seoses määruse sätete haldamisega, kutsuvad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eesistuja ja EFTA järelevalveameti kolleegium põhjendamatu viivituseta kokku istungi konsensuse leidmiseks, võttes arvesse küsimuse kiireloomulisust. Kui sellist konsensust ei leita, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eesistuja või EFTA järelevalveameti kolleegium paluda lepinguosalistel pöörduda asjaomase küsimusega EMP ühiskomitee poole, kes tegeleb sellega kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 111, mida kohaldatakse mutatis mutandis. Kooskõlas EMP ühiskomitee 8. veebruari 1994. aasta otsuse nr 1/94 (millega võetakse vastu EMP ühiskomitee töökord, EÜT L 85, 30.3.1994, lk 60) artikliga 2 võib lepinguosaline taotleda kiireloomulistel juhtudel istungi viivitamatut kokkukutsumist. Käesolevast lõikest olenemata võib lepinguosaline kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 5 või 111 mis tahes ajal omal algatusel küsimusega EMP ühiskomitee poole pöörduda. |
| --- | --- |

d)

Kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, teevad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja EFTA järelevalveamet omavahel koostööd, vahetavad teavet ja peavad nõu seoses määruse kohaldamisega, eriti enne mis tahes meetme võtmist.

Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja EFTA järelevalveameti vahel esineb erimeelsusi seoses määruse sätete haldamisega, kutsuvad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eesistuja ja EFTA järelevalveameti kolleegium põhjendamatu viivituseta kokku istungi konsensuse leidmiseks, võttes arvesse küsimuse kiireloomulisust. Kui sellist konsensust ei leita, võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eesistuja või EFTA järelevalveameti kolleegium paluda lepinguosalistel pöörduda asjaomase küsimusega EMP ühiskomitee poole, kes tegeleb sellega kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 111, mida kohaldatakse mutatis mutandis. Kooskõlas EMP ühiskomitee 8. veebruari 1994. aasta otsuse nr 1/94 (millega võetakse vastu EMP ühiskomitee töökord, EÜT L 85, 30.3.1994, lk 60) artikliga 2 võib lepinguosaline taotleda kiireloomulistel juhtudel istungi viivitamatut kokkukutsumist. Käesolevast lõikest olenemata võib lepinguosaline kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 5 või 111 mis tahes ajal omal algatusel küsimusega EMP ühiskomitee poole pöörduda.

| e) | Määruses olevaid viiteid teistele õigusaktidele kohaldatakse sellises ulatuses ja vormis, nagu need õigusaktid on lepingu osa. |
| --- | --- |

e)

Määruses olevaid viiteid teistele õigusaktidele kohaldatakse sellises ulatuses ja vormis, nagu need õigusaktid on lepingu osa.

| f) | Artiklis 1 tehakse EFTA riikide puhul järgmised kohandused:






  i) | lõikes 4 lisatakse sõnade „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

f)

Artiklis 1 tehakse EFTA riikide puhul järgmised kohandused:

i)

lõikes 4 lisatakse sõnade „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:
  „Käesoleva määruse sätetega ei piirata EFTA järelevalveameti volitusi, eelkõige EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artiklist 31 tulenevaid volitusi tagada EMP lepingu või kõnealuse lepingu järgimine.“ |
| --- | --- |

ii)

lõige 5 sõnastatakse järgmiselt:

„Käesoleva määruse sätetega ei piirata EFTA järelevalveameti volitusi, eelkõige EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artiklist 31 tulenevaid volitusi tagada EMP lepingu või kõnealuse lepingu järgimine.“

| g) | Artikli 9 lõikes 5:






  i) | esimeses lõigus asendatakse sõnad „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

g)

Artikli 9 lõikes 5:

i)

esimeses lõigus asendatakse sõnad „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“;

| ii) | teine ja kolmas lõik sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:
  „EFTA järelevalveamet võtab otsuseid vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.
  EFTA järelevalveamet vaatab esimeses kahes lõigus osutatud otsuse läbi asjakohaste ajavahemike järel, kuid vähemalt kord iga kolme kuu jooksul. Kui otsust kolme kuu möödudes ei uuendata, kaotab see automaatselt kehtivuse.
  EFTA järelevalveamet teatab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele võimalikult kiiresti pärast esimeses kahes lõigus osutatud otsuse vastuvõtmist kehtivuse kaotamise kuupäeva. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitab õigeaegselt enne kolmandas lõigus osutatud kolmekuulise perioodi lõppu EFTA järelevalveametile järeldused ja vajaduse korral eelnõu. EFTA järelevalveamet võib teavitada Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet kõikidest muutustest, mida ta peab läbivaatamise seisukohalt oluliseks.
  EFTA riik võib taotleda EFTA järelevalveametilt otsuse läbivaatamist. EFTA järelevalveamet edastab taotluse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele. Sellisel juhul kaalub Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve artikli 44 lõike 1 teises lõigus sätestatud korras EFTA järelevalveametile uue eelnõu koostamist.
  Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve muudab EFTA järelevalveameti poolt vastu võetud otsusega paralleelset otsust või tühistab selle, koostab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve põhjendamatu viivituseta EFTA järelevalveametile eelnõu.“ |
| --- | --- |

ii)

teine ja kolmas lõik sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:

„EFTA järelevalveamet võtab otsuseid vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.

EFTA järelevalveamet vaatab esimeses kahes lõigus osutatud otsuse läbi asjakohaste ajavahemike järel, kuid vähemalt kord iga kolme kuu jooksul. Kui otsust kolme kuu möödudes ei uuendata, kaotab see automaatselt kehtivuse.

EFTA järelevalveamet teatab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele võimalikult kiiresti pärast esimeses kahes lõigus osutatud otsuse vastuvõtmist kehtivuse kaotamise kuupäeva. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitab õigeaegselt enne kolmandas lõigus osutatud kolmekuulise perioodi lõppu EFTA järelevalveametile järeldused ja vajaduse korral eelnõu. EFTA järelevalveamet võib teavitada Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet kõikidest muutustest, mida ta peab läbivaatamise seisukohalt oluliseks.

EFTA riik võib taotleda EFTA järelevalveametilt otsuse läbivaatamist. EFTA järelevalveamet edastab taotluse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele. Sellisel juhul kaalub Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve artikli 44 lõike 1 teises lõigus sätestatud korras EFTA järelevalveametile uue eelnõu koostamist.

Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve muudab EFTA järelevalveameti poolt vastu võetud otsusega paralleelset otsust või tühistab selle, koostab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve põhjendamatu viivituseta EFTA järelevalveametile eelnõu.“

| h) | Artikli 16 lõikes 4 lisatakse sõna „komisjoni“ järele sõnad „EFTA riikide alalist komiteed ja EFTA järelevalveametit“. |
| --- | --- |

h)

Artikli 16 lõikes 4 lisatakse sõna „komisjoni“ järele sõnad „EFTA riikide alalist komiteed ja EFTA järelevalveametit“.

| i) | Artiklis 17:






  i) | sõnad „liidu õiguse“ ja „liidu õiguses“ asendatakse sõnadega „EMP leping“ (vastavas käändes); |
| --- | --- | --- |

i)

Artiklis 17:

i)

sõnad „liidu õiguse“ ja „liidu õiguses“ asendatakse sõnadega „EMP leping“ (vastavas käändes);

| ii) | lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- |

ii)

lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“;

| iii) | lõikes 2 lisatakse sõna „komisjoni“ järele sõnad „EFTA riikide alalise komitee, EFTA järelevalveameti“; |
| --- | --- |

iii)

lõikes 2 lisatakse sõna „komisjoni“ järele sõnad „EFTA riikide alalise komitee, EFTA järelevalveameti“;

| iv) | lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve uurib seoses EFTA riigi pädeva asutusega EMP lepingu võimalikku rikkumist või kohaldamata jätmist, teavitab ta EFTA järelevalveametit uurimise iseloomust ja eesmärgist ning annab talle seejärel korrapäraselt ajakohastatud teavet, mida EFTA järelevalveamet vajab talle lõigetes 4 ja 6 pandud ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks.“; |
| --- | --- |

iv)

lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

„Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve uurib seoses EFTA riigi pädeva asutusega EMP lepingu võimalikku rikkumist või kohaldamata jätmist, teavitab ta EFTA järelevalveametit uurimise iseloomust ja eesmärgist ning annab talle seejärel korrapäraselt ajakohastatud teavet, mida EFTA järelevalveamet vajab talle lõigetes 4 ja 6 pandud ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks.“;

| v) | lõike 3 teine lõik sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:
  „Pädev asutus teavitab kümne tööpäeva jooksul alates soovituse kättesaamisest Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet ja EFTA järelevalveametit meetmetest, mida ta on võtnud või kavatseb võtta, et tagada EMP lepingu järgimine.“; |
| --- | --- |

v)

lõike 3 teine lõik sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:

„Pädev asutus teavitab kümne tööpäeva jooksul alates soovituse kättesaamisest Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet ja EFTA järelevalveametit meetmetest, mida ta on võtnud või kavatseb võtta, et tagada EMP lepingu järgimine.“;

| vi) | lõiked 4 ja 5 sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:

  „4.   Kui pädev asutus ei ole taganud EMP lepingu järgimist ühe kuu jooksul alates Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve soovituse kättesaamisest, võib EFTA järelevalveamet esitada ametliku arvamuse, millega pädevalt asutuselt nõutakse EMP lepingu järgimiseks vajalike meetmete võtmist. EFTA järelevalveameti ametlikus arvamuses võetakse arvesse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve soovitust.
  EFTA järelevalveamet esitab sellise ametliku arvamuse hiljemalt kolme kuu jooksul alates soovituse vastuvõtmisest. EFTA järelevalveamet võib kõnealust tähtaega pikendada ühe kuu võrra.
  EFTA järelevalveamet võtab ametlikud arvamused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.
  Pädevad asutused esitavad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele ja EFTA järelevalveametile kogu vajaliku teabe.


  5.   Pädev asutus teavitab kümne tööpäeva jooksul alates lõikes 4 osutatud ametliku arvamuse kättesaamisest Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet ja EFTA järelevalveametit meetmetest, mida ta on võtnud või kavatseb võtta kõnealuse ametliku arvamuse järgimiseks.“; |
| --- | --- |

vi)

lõiked 4 ja 5 sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:

„4.   Kui pädev asutus ei ole taganud EMP lepingu järgimist ühe kuu jooksul alates Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve soovituse kättesaamisest, võib EFTA järelevalveamet esitada ametliku arvamuse, millega pädevalt asutuselt nõutakse EMP lepingu järgimiseks vajalike meetmete võtmist. EFTA järelevalveameti ametlikus arvamuses võetakse arvesse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve soovitust.

EFTA järelevalveamet esitab sellise ametliku arvamuse hiljemalt kolme kuu jooksul alates soovituse vastuvõtmisest. EFTA järelevalveamet võib kõnealust tähtaega pikendada ühe kuu võrra.

EFTA järelevalveamet võtab ametlikud arvamused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.

Pädevad asutused esitavad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele ja EFTA järelevalveametile kogu vajaliku teabe.

5.   Pädev asutus teavitab kümne tööpäeva jooksul alates lõikes 4 osutatud ametliku arvamuse kättesaamisest Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet ja EFTA järelevalveametit meetmetest, mida ta on võtnud või kavatseb võtta kõnealuse ametliku arvamuse järgimiseks.“;

| vii) | lõike 6 esimeses lõigus asendatakse EFTA riikide puhul sõnad „ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi“ sõnadega „ilma et see piiraks EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikli 31 kohaseid EFTA järelevalveameti volitusi“ ning sõnad „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- |

vii)

lõike 6 esimeses lõigus asendatakse EFTA riikide puhul sõnad „ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi“ sõnadega „ilma et see piiraks EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikli 31 kohaseid EFTA järelevalveameti volitusi“ ning sõnad „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“;

| viii) | lõike 6 teine lõik sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:
  „EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“; |
| --- | --- |

viii)

lõike 6 teine lõik sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:

„EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“;

| ix) | lõige 8 sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:

  „8.   EFTA järelevalveamet avaldab igal aastal teavet selle kohta, millised pädevad asutused ja finantseerimisasutused EFTA riikides ei ole lõigetes 4 ja 6 osutatud ametlikke arvamusi ning otsuseid järginud.“ |
| --- | --- |

ix)

lõige 8 sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:

„8.   EFTA järelevalveamet avaldab igal aastal teavet selle kohta, millised pädevad asutused ja finantseerimisasutused EFTA riikides ei ole lõigetes 4 ja 6 osutatud ametlikke arvamusi ning otsuseid järginud.“

| j) | Artiklis 18:






  i) | lõigetes 3 ja 4 asendatakse sõnad „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes); |
| --- | --- | --- |

j)

Artiklis 18:

i)

lõigetes 3 ja 4 asendatakse sõnad „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes);

| ii) | lõigetesse 3 ja 4 lisatakse järgmine lõik:
  „EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“; |
| --- | --- |

ii)

lõigetesse 3 ja 4 lisatakse järgmine lõik:

„EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“;

| iii) | lõikes 4 asendatakse sõnad „ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi“ EFTA riikide puhul sõnadega „ilma et see piiraks EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikli 31 kohaseid EFTA järelevalveameti volitusi“. |
| --- | --- |

iii)

lõikes 4 asendatakse sõnad „ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi“ EFTA riikide puhul sõnadega „ilma et see piiraks EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikli 31 kohaseid EFTA järelevalveameti volitusi“.

| k) | Artiklis 19:






  i) | lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

k)

Artiklis 19:

i)

lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lõikes 3 asendatakse sõnad „asjaomaste pädevate asutuste jaoks“ sõnadega „ELi liikmesriikide asjaomaste pädevate asutuste jaoks“; |
| --- | --- |

ii)

lõikes 3 asendatakse sõnad „asjaomaste pädevate asutuste jaoks“ sõnadega „ELi liikmesriikide asjaomaste pädevate asutuste jaoks“;

| iii) | lõikesse 3 lisatakse järgmised lõigud:
  „Kui asjasse puutuvad ainult EFTA riikide pädevad asutused ning kui need asutused ei ole lõikes 2 osutatud lepitusetapi lõpuks kokkuleppele jõudnud, võib EFTA järelevalveamet teha asjaomaste pädevate asutuste jaoks siduva otsuse, mille kohaselt peavad kõnealused asutused erimeelsuste lahendamiseks võtma teatavaid meetmeid või loobuma meetmete võtmisest, et tagada kooskõla EMP lepinguga.
  Kui asjasse puutuvad ühe või enama ELi liikmesriigi ja ühe või enama EFTA riigi pädevad asutused ning kui need asutused ei ole lõikes 2 osutatud lepitusetapi lõpuks kokkuleppele jõudnud, võivad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja EFTA järelevalveamet teha asjaomaste pädevate asutuste jaoks siduva otsuse, mille kohaselt peavad vastavalt asjaomaste ELi liikmesriikide ja EFTA riikide pädevad asutused erimeelsuste lahendamiseks võtma teatavaid meetmeid või loobuma meetmete võtmisest, et tagada kooskõla EMP lepinguga.
  EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“; |
| --- | --- |

iii)

lõikesse 3 lisatakse järgmised lõigud:

„Kui asjasse puutuvad ainult EFTA riikide pädevad asutused ning kui need asutused ei ole lõikes 2 osutatud lepitusetapi lõpuks kokkuleppele jõudnud, võib EFTA järelevalveamet teha asjaomaste pädevate asutuste jaoks siduva otsuse, mille kohaselt peavad kõnealused asutused erimeelsuste lahendamiseks võtma teatavaid meetmeid või loobuma meetmete võtmisest, et tagada kooskõla EMP lepinguga.

Kui asjasse puutuvad ühe või enama ELi liikmesriigi ja ühe või enama EFTA riigi pädevad asutused ning kui need asutused ei ole lõikes 2 osutatud lepitusetapi lõpuks kokkuleppele jõudnud, võivad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja EFTA järelevalveamet teha asjaomaste pädevate asutuste jaoks siduva otsuse, mille kohaselt peavad vastavalt asjaomaste ELi liikmesriikide ja EFTA riikide pädevad asutused erimeelsuste lahendamiseks võtma teatavaid meetmeid või loobuma meetmete võtmisest, et tagada kooskõla EMP lepinguga.

EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“;

| iv) | lõikes 4 asendatakse EFTA riikide puhul sõnad „ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi“ sõnadega „ilma et see piiraks EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikli 31 kohaseid EFTA järelevalveameti volitusi“, sõnad „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes) ja sõnad „liidu õigusest“ sõnadega „EMP lepingust“; |
| --- | --- |

iv)

lõikes 4 asendatakse EFTA riikide puhul sõnad „ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi“ sõnadega „ilma et see piiraks EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikli 31 kohaseid EFTA järelevalveameti volitusi“, sõnad „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes) ja sõnad „liidu õigusest“ sõnadega „EMP lepingust“;

| v) | lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:
  „EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“ |
| --- | --- |

v)

lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:

„EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“

| l) | Artiklisse 20 lisatakse järgmised lõigud:
  „Kui asjasse puutuvad ainult EFTA riikide pädevad asutused, võib EFTA järelevalveamet teha artikli 19 lõigete 3 ja 4 kohase otsuse.
  Kui asjasse puutuvad ühe või enama ELi liikmesriigi ja ühe või enama EFTA riigi pädevad asutused, võivad artikli 19 lõigete 3 ja 4 kohase otsuse vastu võtta vastavalt Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja EFTA järelevalveamet.
  EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud vastavalt vajadusele Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve, Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) ja/või Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve, Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), nii nagu olukord nõuab, jõuavad kooskõlas artikliga 56 ühistele seisukohtadele ja võtavad otsused ja/või eelnõud vastu samal ajal.“ |
| --- | --- |

l)

Artiklisse 20 lisatakse järgmised lõigud:

„Kui asjasse puutuvad ainult EFTA riikide pädevad asutused, võib EFTA järelevalveamet teha artikli 19 lõigete 3 ja 4 kohase otsuse.

Kui asjasse puutuvad ühe või enama ELi liikmesriigi ja ühe või enama EFTA riigi pädevad asutused, võivad artikli 19 lõigete 3 ja 4 kohase otsuse vastu võtta vastavalt Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja EFTA järelevalveamet.

EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud vastavalt vajadusele Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve, Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) ja/või Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve, Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), nii nagu olukord nõuab, jõuavad kooskõlas artikliga 56 ühistele seisukohtadele ja võtavad otsused ja/või eelnõud vastu samal ajal.“

| m) | Artikli 21 lõikes 4 lisatakse sõnade „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvel“ ja „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes). |
| --- | --- |

m)

Artikli 21 lõikes 4 lisatakse sõnade „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvel“ ja „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes).

| n) | Artikli 22 lõikes 4 ja artikli 34 lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni“ järele sõnad „EFTA järelevalveameti või EFTA riikide alalise komitee“. |
| --- | --- |

n)

Artikli 22 lõikes 4 ja artikli 34 lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni“ järele sõnad „EFTA järelevalveameti või EFTA riikide alalise komitee“.

| o) | Artikli 35 lõikes 5 ei ole sõna „keskpangale“ kohaldatav Liechtensteini suhtes. |
| --- | --- |

o)

Artikli 35 lõikes 5 ei ole sõna „keskpangale“ kohaldatav Liechtensteini suhtes.

| p) | Artiklis 38 tehakse EFTA riikide puhul järgmised kohandused:






  i) | sõnad „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve“, „Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele ja komisjonile“, „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele, komisjonile“ ja „komisjoni ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet“ asendatakse sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes); |
| --- | --- | --- |

p)

Artiklis 38 tehakse EFTA riikide puhul järgmised kohandused:

i)

sõnad „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve“, „Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele ja komisjonile“, „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele, komisjonile“ ja „komisjoni ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet“ asendatakse sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes);

| ii) | sõnad „nõukogu“, „nõukogule“ ja „nõukogul“ asendatakse sõnadega „EFTA riikide alaline komitee“ (vastavas käändes); |
| --- | --- |

ii)

sõnad „nõukogu“, „nõukogule“ ja „nõukogul“ asendatakse sõnadega „EFTA riikide alaline komitee“ (vastavas käändes);

| iii) | lõike 2 neljanda lõigu järele lisatakse järgmine lõik:
  „EFTA järelevalveamet edastab asjaomase EFTA riigi teatise põhjendamatu viivituseta Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele ja komisjonile. EFTA järelevalveamet teeb otsuse jääda otsuse juurde, otsust muuta või see tühistada eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“; |
| --- | --- |

iii)

lõike 2 neljanda lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

„EFTA järelevalveamet edastab asjaomase EFTA riigi teatise põhjendamatu viivituseta Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele ja komisjonile. EFTA järelevalveamet teeb otsuse jääda otsuse juurde, otsust muuta või see tühistada eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“;

| iv) | lõike 3 kolmanda lõigu järele lisatakse järgmine lõik:
  „EFTA järelevalveamet edastab EFTA riigi teatise põhjendamatu viivituseta Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele, komisjonile ja nõukogule.“; |
| --- | --- |

iv)

lõike 3 kolmanda lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

„EFTA järelevalveamet edastab EFTA riigi teatise põhjendamatu viivituseta Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele, komisjonile ja nõukogule.“;

| v) | lõike 4 esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:
  „EFTA järelevalveamet edastab EFTA riigi teatise põhjendamatu viivituseta Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele, komisjonile ja nõukogule.“; |
| --- | --- |

v)

lõike 4 esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

„EFTA järelevalveamet edastab EFTA riigi teatise põhjendamatu viivituseta Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele, komisjonile ja nõukogule.“;

| vi) | lisatakse järgmine lõige:

  „6.   Kui otsus käesoleva artikli kohaselt peatatakse või selle kohaldamine lõpetatakse juhtumi puhul, mida on käsitletud artikli 19 lõikes 3, vajaduse korral koostoimes artikliga 20, ning mis on seotud ka ühe või enama EFTA riigi pädevaid asutusi hõlmava erimeelsusega, peatatakse ka asjaomast juhtumit hõlmav EFTA järelevalveameti paralleelne otsus või lõpetatakse selle kohaldamine.
  Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve sellise juhtumi puhul oma otsust muudab või selle tühistab, koostab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve põhjendamatu viivituseta EFTA järelevalveametile eelnõu.“ |
| --- | --- |

vi)

lisatakse järgmine lõige:

„6.   Kui otsus käesoleva artikli kohaselt peatatakse või selle kohaldamine lõpetatakse juhtumi puhul, mida on käsitletud artikli 19 lõikes 3, vajaduse korral koostoimes artikliga 20, ning mis on seotud ka ühe või enama EFTA riigi pädevaid asutusi hõlmava erimeelsusega, peatatakse ka asjaomast juhtumit hõlmav EFTA järelevalveameti paralleelne otsus või lõpetatakse selle kohaldamine.

Kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve sellise juhtumi puhul oma otsust muudab või selle tühistab, koostab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve põhjendamatu viivituseta EFTA järelevalveametile eelnõu.“

| q) | Artiklis 39:






  i) | lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Käesoleva määruse kohaselt EFTA järelevalveametile eelnõu koostades teavitab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve EFTA järelevalveametit, määrates tähtaja, mille jooksul EFTA järelevalveamet võib lubada tehtava otsuse adressaatideks olevatel füüsilistel või juriidilistel isikutel, sealhulgas pädevatel asutustel, asjaomases küsimuses arvamust avaldada, võttes igakülgselt arvesse küsimuse kiireloomulisust, keerukust ja võimalikke tagajärgi.“; |
| --- | --- | --- |

q)

Artiklis 39:

i)

lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Käesoleva määruse kohaselt EFTA järelevalveametile eelnõu koostades teavitab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve EFTA järelevalveametit, määrates tähtaja, mille jooksul EFTA järelevalveamet võib lubada tehtava otsuse adressaatideks olevatel füüsilistel või juriidilistel isikutel, sealhulgas pädevatel asutustel, asjaomases küsimuses arvamust avaldada, võttes igakülgselt arvesse küsimuse kiireloomulisust, keerukust ja võimalikke tagajärgi.“;

| ii) | lõikesse 4 lisatakse järgmised lõigud:
  „Kui EFTA järelevalveamet võtab vastu artikli 18 lõigete 3 või 4 kohase otsuse, vaatab ta selle asjakohase ajavahemiku järel läbi. EFTA järelevalveamet teavitab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet eesseisvatest läbivaatamistest ning läbivaatamise seisukohalt olulistest muutustest.
  EFTA järelevalveamet teeb otsuse muutmise või tühistamise otsuse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve koostatud eelnõude alusel. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitab õigeaegselt enne kavandatud läbivaatamist EFTA järelevalveametile järeldused ja vajaduse korral eelnõu.“; |
| --- | --- |

ii)

lõikesse 4 lisatakse järgmised lõigud:

„Kui EFTA järelevalveamet võtab vastu artikli 18 lõigete 3 või 4 kohase otsuse, vaatab ta selle asjakohase ajavahemiku järel läbi. EFTA järelevalveamet teavitab Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvet eesseisvatest läbivaatamistest ning läbivaatamise seisukohalt olulistest muutustest.

EFTA järelevalveamet teeb otsuse muutmise või tühistamise otsuse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve koostatud eelnõude alusel. Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve esitab õigeaegselt enne kavandatud läbivaatamist EFTA järelevalveametile järeldused ja vajaduse korral eelnõu.“;

| iii) | lõikes 5 lisatakse EFTA riikide puhul sõnade „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveameti“. |
| --- | --- |

iii)

lõikes 5 lisatakse EFTA riikide puhul sõnade „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveameti“.

| r) | Artikli 40 lõikes 1:






  i) | punktis b lisatakse sõnade „asutuse juht“ järele järgmine tekst:

  „ja igas EFTA riigis finantseerimisasutuste järelevalve eest vastutava avalik-õigusliku asutuse juht ilma hääleõiguseta,“; |
| --- | --- | --- |

r)

Artikli 40 lõikes 1:

i)

punktis b lisatakse sõnade „asutuse juht“ järele järgmine tekst:

„ja igas EFTA riigis finantseerimisasutuste järelevalve eest vastutava avalik-õigusliku asutuse juht ilma hääleõiguseta,“;

| ii) | punktis e lisatakse sõna „järelevalveasutusest“ järele sõnad „ja EFTA järelevalveametist“. |
| --- | --- |

ii)

punktis e lisatakse sõna „järelevalveasutusest“ järele sõnad „ja EFTA järelevalveametist“.

| s) | Artiklis 43:






  i) | lõikes 2 lisatakse sõna „otsuseid“ järele sõnad „koostab eelnõusid EFTA järelevalveametile“; |
| --- | --- | --- |

s)

Artiklis 43:

i)

lõikes 2 lisatakse sõna „otsuseid“ järele sõnad „koostab eelnõusid EFTA järelevalveametile“;

| ii) | lõigetes 4 ja 6 lisatakse sõna „nõukogule“ järele sõnad „EFTA järelevalveametile, EFTA riikide alalisele komiteele,“. |
| --- | --- |

ii)

lõigetes 4 ja 6 lisatakse sõna „nõukogule“ järele sõnad „EFTA järelevalveametile, EFTA riikide alalisele komiteele,“.

| t) | Artiklis 44:






  i) | lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Käesoleva lõike sätteid kohaldatakse mutatis mutandis eelnõude puhul, mida käesoleva määruse vastavate sätete kohaselt koostatakse EFTA järelevalveametile.“; |
| --- | --- | --- |

t)

Artiklis 44:

i)

lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Käesoleva lõike sätteid kohaldatakse mutatis mutandis eelnõude puhul, mida käesoleva määruse vastavate sätete kohaselt koostatakse EFTA järelevalveametile.“;

mutatis mutandis

| ii) | lõikes 4 lisatakse sõna „tegevdirektor“ järele sõnad „ning EFTA järelevalveameti esindaja“; |
| --- | --- |

ii)

lõikes 4 lisatakse sõna „tegevdirektor“ järele sõnad „ning EFTA järelevalveameti esindaja“;

| iii) | lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:
  „Artikli 40 lõike 1 punkti b kohaselt järelevalvenõukogusse kuuluvatel EFTA riikide liikmetel on õigus osaleda järelevalvenõukogu aruteludel, kus käsitletakse konkreetseid finantseerimisasutusi.“ |
| --- | --- |

iii)

lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:

„Artikli 40 lõike 1 punkti b kohaselt järelevalvenõukogusse kuuluvatel EFTA riikide liikmetel on õigus osaleda järelevalvenõukogu aruteludel, kus käsitletakse konkreetseid finantseerimisasutusi.“

| u) | Artikli 57 lõikes 2 lisatakse sõna „esindaja“ järele järgmised sõnad:

  „samuti iga EFTA riigi asjaomase pädeva ametiasutuse üks kõrgetasemeline esindaja ja üks EFTA järelevalveameti esindaja.“ |
| --- | --- |

u)

Artikli 57 lõikes 2 lisatakse sõna „esindaja“ järele järgmised sõnad:

„samuti iga EFTA riigi asjaomase pädeva ametiasutuse üks kõrgetasemeline esindaja ja üks EFTA järelevalveameti esindaja.“

| v) | Artikli 60 lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:
  „Kui kaebus on seotud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsusega, mis on võetud vastu vastavalt artiklile 19, vajaduse korral koostoimes artikliga 20, juhtumi puhul, kus erimeelsus hõlmab ka ühe või enama EFTA riigi pädevaid asutusi, kutsub apellatsiooninõukogu asjaomast EFTA pädevat asutust esitama kindlaksmääratud aja jooksul märkusi apellatsioonimenetluse osaliste avalduste kohta. Asjaomasel EFTA pädeval asutusel on õigus anda suulisi seletusi.“ |
| --- | --- |

v)

Artikli 60 lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:

„Kui kaebus on seotud Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsusega, mis on võetud vastu vastavalt artiklile 19, vajaduse korral koostoimes artikliga 20, juhtumi puhul, kus erimeelsus hõlmab ka ühe või enama EFTA riigi pädevaid asutusi, kutsub apellatsiooninõukogu asjaomast EFTA pädevat asutust esitama kindlaksmääratud aja jooksul märkusi apellatsioonimenetluse osaliste avalduste kohta. Asjaomasel EFTA pädeval asutusel on õigus anda suulisi seletusi.“

| w) | Artikli 62 lõike 1 punkti a lisatakse järgmised lõigud:
  „EFTA riikide avalik-õiguslikud asutused osalevad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eelarve rahastamises kooskõlas käesoleva punktiga.
  Finantseerimisasutuste järelevalve eest vastutavate EFTA riigi avalik-õiguslike asutuste kohustuslike osamaksete kindlaksmääramisel kooskõlas käesoleva punktiga on iga EFTA riigi kaal järgmine: | Island: 2 |
| --- | --- | --- |

w)

Artikli 62 lõike 1 punkti a lisatakse järgmised lõigud:

„EFTA riikide avalik-õiguslikud asutused osalevad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve eelarve rahastamises kooskõlas käesoleva punktiga.

Finantseerimisasutuste järelevalve eest vastutavate EFTA riigi avalik-õiguslike asutuste kohustuslike osamaksete kindlaksmääramisel kooskõlas käesoleva punktiga on iga EFTA riigi kaal järgmine:

Island: 2

| | Liechtenstein: 1 |
| --- | --- |

Liechtenstein: 1

| | Norra: 7“. |
| --- | --- |

Norra: 7“.

| x) | Artiklisse 67 lisatakse järgmine tekst:
  „EFTA riigid kohaldavad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja selle töötajate suhtes ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (nr 7).“ |
| --- | --- |

x)

Artiklisse 67 lisatakse järgmine tekst:

„EFTA riigid kohaldavad Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ja selle töötajate suhtes ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (nr 7).“

| y) | Artiklisse 68 lisatakse järgmine lõige:

  „5.   Erandina muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist a ja artikli 82 lõike 3 punktist a võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevdirektor sõlmida töölepinguid EFTA riikide täieõiguslike kodanikega.“
  Erandina muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist e, artikli 82 lõike 3 punktist e ja artikli 85 lõikest 3 käsitleb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve EMP lepingu artikli 129 lõikes 1 osutatud keeli oma töötajate suhtes liidu keeltena, millele on osutatud Euroopa Liidu lepingu artikli 55 lõikes 1.“ |
| --- | --- |

y)

Artiklisse 68 lisatakse järgmine lõige:

„5.   Erandina muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist a ja artikli 82 lõike 3 punktist a võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegevdirektor sõlmida töölepinguid EFTA riikide täieõiguslike kodanikega.“

Erandina muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist e, artikli 82 lõike 3 punktist e ja artikli 85 lõikest 3 käsitleb Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve EMP lepingu artikli 129 lõikes 1 osutatud keeli oma töötajate suhtes liidu keeltena, millele on osutatud Euroopa Liidu lepingu artikli 55 lõikes 1.“

| z) | Artiklisse 72 lisatakse järgmine lõige:

  „4.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele kehtib käesoleva määruse kohaldamiseks Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve koostatud dokumentide puhul EFTA riikide pädevate asutuste suhtes.““ |
| --- | --- |

z)

Artiklisse 72 lisatakse järgmine lõige:

„4.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele kehtib käesoleva määruse kohaldamiseks Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve koostatud dokumentide puhul EFTA riikide pädevate asutuste suhtes.““

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 1094/2010 islandi- ja norrakeelsed tekstid, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Lepinguosalised vaatavad käesoleva otsusega ja otsustega nr .../... [Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu], nr .../... [Euroopa Pangandusjärelevalve] ja nr .../... [Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve] kehtestatud raamistiku hiljemalt [viis aastat pärast käesoleva otsuse jõustumist]. aasta lõpuks läbi eesmärgiga tagada, et see kindlustab jätkuvalt ühiste normide ja järelevalve tõhusa ja ühetaolise kohaldamise kogu EMPs.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub kas ... või päeval, mis järgneb viimasele EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohasele teavitamisele, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem (*1).

Artikkel 5

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel,

EMP ühiskomitee nimel

eesistuja

EMP ühiskomitee sekretärid

---

(1)  
  ELT L 331, 15.12.2010, lk 48.

1

(2)  Nõukogu järeldused, mille on heaks kiitnud ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid, 14178/1/14 REV 1.

2

(*1)  [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]

*1

Lepinguosaliste ühisavaldus

otsuse nr [...] kohta, millega inkorporeeritakse EMP lepingusse määrus (EL) nr 1094/2010

[vastuvõtmiseks koos otsusega ja avaldamiseks ELTs]

Määruse (EL) nr 1094/2010 artikli 1 lõike 6 kohaselt tegutseb Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), edaspidi „Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve“, sõltumatult ja objektiivselt ning ainuüksi liidu huve silmas pidades. Pärast selle määruse EMP lepingusse inkorporeerimist on EFTA riikide pädevatel asutustel Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve töös samad õigused nagu ELi liikmesriikide pädevatel asutustel, välja arvatud õigus hääletada.

Seetõttu on EMP lepinguosalised ühisel arusaamal, austades sealjuures täiel määral Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve sõltumatust, et kui Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve tegutseb EMP lepingu sätete kohaselt, tegutseb ta kõikide EMP lepingu lepinguosaliste ühistes huvides.

---

EELNÕU

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr ...,

...,

millega muudetakse EMP lepingu IX lisa („Finantsteenused“)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ, (1) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ, (1) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (2) | ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid avaldasid oma 14. oktoobri 2014. aasta järeldustes (2) heameelt ELi Euroopa järelevalveasutuste asutamise määruste EMP lepingusse lisamise kohta lepinguosaliste vahel leitud tasakaalustatud lahenduse üle, mille puhul võeti arvesse ELi Euroopa järelevalveasutuste asutamismääruste ning EMP lepingu struktuuri ja eesmärke ning ELi ja EMP EFTA riikides esinevaid õiguslikke ja poliitilisi piiranguid. |
| --- | --- |

(2)

ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid avaldasid oma 14. oktoobri 2014. aasta järeldustes (2) heameelt ELi Euroopa järelevalveasutuste asutamise määruste EMP lepingusse lisamise kohta lepinguosaliste vahel leitud tasakaalustatud lahenduse üle, mille puhul võeti arvesse ELi Euroopa järelevalveasutuste asutamismääruste ning EMP lepingu struktuuri ja eesmärke ning ELi ja EMP EFTA riikides esinevaid õiguslikke ja poliitilisi piiranguid.

| (3) | ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid rõhutasid, et EMP lepingu kahesambalise struktuuri kohaselt võtab EFTA järelevalveamet vastu otsuseid, mis on adresseeritud vastavalt EMP EFTA pädevatele asutustele või EMP EFTA riikides tegutsevatele turuosalistele. ELi Euroopa järelevalveasutused on pädevad võtma mittesiduvaid meetmeid, näiteks esitama soovitusi ja teostama mittesiduvat vahendamist, ka seoses EMP EFTA pädevate asutuste ja turuosalistega. Vajaduse korral viiakse enne meetmete võtmist ELi Euroopa järelevalveasutuste ja EFTA järelevalveameti vahel läbi konsultatsioonid, koordineerimine või teabevahetus. |
| --- | --- |

(3)

ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid rõhutasid, et EMP lepingu kahesambalise struktuuri kohaselt võtab EFTA järelevalveamet vastu otsuseid, mis on adresseeritud vastavalt EMP EFTA pädevatele asutustele või EMP EFTA riikides tegutsevatele turuosalistele. ELi Euroopa järelevalveasutused on pädevad võtma mittesiduvaid meetmeid, näiteks esitama soovitusi ja teostama mittesiduvat vahendamist, ka seoses EMP EFTA pädevate asutuste ja turuosalistega. Vajaduse korral viiakse enne meetmete võtmist ELi Euroopa järelevalveasutuste ja EFTA järelevalveameti vahel läbi konsultatsioonid, koordineerimine või teabevahetus.

| (4) | Selleks et tagada ELi Euroopa järelevalveasutuste eriteadmiste kaasamine protsessi ja kooskõla kahe samba vahel, võetakse EMP EFTA riikide ühele või enamale pädevale asutusele või turuosalisele adresseeritud EFTA järelevalveameti individuaalsed otsused ja ametlikud arvamused vastu asjaomase ELi Euroopa järelevalveasutuse koostatud eelnõude põhjal. Sellega säilitatakse ühe ametiasutuse tehtava järelevalve peamised eelised. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada ELi Euroopa järelevalveasutuste eriteadmiste kaasamine protsessi ja kooskõla kahe samba vahel, võetakse EMP EFTA riikide ühele või enamale pädevale asutusele või turuosalisele adresseeritud EFTA järelevalveameti individuaalsed otsused ja ametlikud arvamused vastu asjaomase ELi Euroopa järelevalveasutuse koostatud eelnõude põhjal. Sellega säilitatakse ühe ametiasutuse tehtava järelevalve peamised eelised.

| (5) | Lepinguosalised jagavad seisukohta, et käesoleva otsusega rakendatakse kõnealustes järeldustes kajastatud kokkulepet ning seepärast tuleks seda tõlgendada kooskõlas neis järeldustes sisalduvate põhimõtetega. |
| --- | --- |

(5)

Lepinguosalised jagavad seisukohta, et käesoleva otsusega rakendatakse kõnealustes järeldustes kajastatud kokkulepet ning seepärast tuleks seda tõlgendada kooskõlas neis järeldustes sisalduvate põhimõtetega.

| (6) | Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EMP lepingu IX lisa punkti 31h (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1094/2010) järele lisatakse järgmised punktid.

| „31i. | 32010 R 1095: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).
  Käesolevas lepingus loetakse nimetatud määruse sätteid järgmises kohanduses.






  a) | EFTA riikide pädevatel asutustel ja EFTA järelevalveametil on kooskõlas käesoleva lepingu sätetega Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), edaspidi „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“, selle järelevalvenõukogu ja kõikide ettevalmistavate organite, sealhulgas asutusesiseste komiteede ja töörühmade töös samad õigused ja kohustused nagu ELi liikmesriikide pädevatel asutustel, välja arvatud õigus hääletada.
  Ilma et see piiraks käesoleva lepingu artikleid 108 ja 109, on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel õigus osaleda EFTA järelevalveameti ja selle ettevalmistavate organite töös, välja arvatud õigus hääletada, kui EFTA järelevalveamet täidab EFTA riikide suhtes Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ülesandeid vastavalt käesolevale lepingule.
  Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveameti kodukorras tagatakse täielikult nende ning samuti EFTA riikide pädevate asutuste osalemine teineteise töös vastavalt käesolevale lepingule. |
| --- | --- | --- |

„31i.

Käesolevas lepingus loetakse nimetatud määruse sätteid järgmises kohanduses.

a)

EFTA riikide pädevatel asutustel ja EFTA järelevalveametil on kooskõlas käesoleva lepingu sätetega Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), edaspidi „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“, selle järelevalvenõukogu ja kõikide ettevalmistavate organite, sealhulgas asutusesiseste komiteede ja töörühmade töös samad õigused ja kohustused nagu ELi liikmesriikide pädevatel asutustel, välja arvatud õigus hääletada.

Ilma et see piiraks käesoleva lepingu artikleid 108 ja 109, on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel õigus osaleda EFTA järelevalveameti ja selle ettevalmistavate organite töös, välja arvatud õigus hääletada, kui EFTA järelevalveamet täidab EFTA riikide suhtes Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ülesandeid vastavalt käesolevale lepingule.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveameti kodukorras tagatakse täielikult nende ning samuti EFTA riikide pädevate asutuste osalemine teineteise töös vastavalt käesolevale lepingule.

| b) | Sõltumata käesoleva lepingu protokolli nr 1 sätetest ja kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, hõlmavad mõisted „liikmesriik/liikmesriigid“ ja „pädevad asutused“ lisaks oma tähendusele kõnealuses määruses ka vastavalt EFTA riike ja nende pädevaid asutusi. |
| --- | --- |

b)

Sõltumata käesoleva lepingu protokolli nr 1 sätetest ja kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, hõlmavad mõisted „liikmesriik/liikmesriigid“ ja „pädevad asutused“ lisaks oma tähendusele kõnealuses määruses ka vastavalt EFTA riike ja nende pädevaid asutusi.

| c) | Kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kodukorda mutatis mutandis EFTA pädevaid asutusi ja finantsturu osalisi käsitlevates küsimustes. Eelkõige koostatakse EFTA järelevalveametile eelnõusid sama asutusesisese korra kohaselt, nagu koostatakse sarnastes küsimustes ELi liikmesriike, sealhulgas nende pädevaid asutusi ja finantsturu osalisi käsitlevaid otsuseid. |
| --- | --- |

c)

Kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kodukorda mutatis mutandis EFTA pädevaid asutusi ja finantsturu osalisi käsitlevates küsimustes. Eelkõige koostatakse EFTA järelevalveametile eelnõusid sama asutusesisese korra kohaselt, nagu koostatakse sarnastes küsimustes ELi liikmesriike, sealhulgas nende pädevaid asutusi ja finantsturu osalisi käsitlevaid otsuseid.

| d) | Kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, teevad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveamet omavahel koostööd, vahetavad teavet ja peavad nõu seoses määruse kohaldamisega, eriti enne mis tahes meetme võtmist.
  Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveameti vahel esineb erimeelsusi seoses määruse sätete haldamisega, kutsuvad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eesistuja ja EFTA järelevalveameti kolleegium põhjendamatu viivituseta kokku istungi konsensuse leidmiseks, võttes arvesse küsimuse kiireloomulisust. Kui sellist konsensust ei leita, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eesistuja või EFTA järelevalveameti kolleegium paluda lepinguosalistel pöörduda küsimusega EMP ühiskomitee poole, kes tegeleb sellega kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 111, mida kohaldatakse mutatis mutandis. Kooskõlas EMP ühiskomitee 8. veebruari 1994. aasta otsuse nr 1/94 (millega võetakse vastu EMP ühiskomitee töökord, EÜT L 85, 30.3.1994, lk 60) artikliga 2 võib lepinguosaline taotleda kiireloomulistel juhtudel istungi viivitamatut kokkukutsumist. Käesolevast lõikest olenemata võib lepinguosaline kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 5 või 111 mis tahes ajal omal algatusel küsimusega EMP ühiskomitee poole pöörduda. |
| --- | --- |

d)

Kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, teevad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveamet omavahel koostööd, vahetavad teavet ja peavad nõu seoses määruse kohaldamisega, eriti enne mis tahes meetme võtmist.

Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveameti vahel esineb erimeelsusi seoses määruse sätete haldamisega, kutsuvad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eesistuja ja EFTA järelevalveameti kolleegium põhjendamatu viivituseta kokku istungi konsensuse leidmiseks, võttes arvesse küsimuse kiireloomulisust. Kui sellist konsensust ei leita, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eesistuja või EFTA järelevalveameti kolleegium paluda lepinguosalistel pöörduda küsimusega EMP ühiskomitee poole, kes tegeleb sellega kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 111, mida kohaldatakse mutatis mutandis. Kooskõlas EMP ühiskomitee 8. veebruari 1994. aasta otsuse nr 1/94 (millega võetakse vastu EMP ühiskomitee töökord, EÜT L 85, 30.3.1994, lk 60) artikliga 2 võib lepinguosaline taotleda kiireloomulistel juhtudel istungi viivitamatut kokkukutsumist. Käesolevast lõikest olenemata võib lepinguosaline kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 5 või 111 mis tahes ajal omal algatusel küsimusega EMP ühiskomitee poole pöörduda.

| e) | Määruses sisalduvaid viiteid muudele õigusaktidele kohaldatakse sellises ulatuses ja sellisel kujul, nagu need õigusaktid on inkorporeeritud käesolevasse lepingusse. |
| --- | --- |

e)

Määruses sisalduvaid viiteid muudele õigusaktidele kohaldatakse sellises ulatuses ja sellisel kujul, nagu need õigusaktid on inkorporeeritud käesolevasse lepingusse.

| f) | Artikli 1 lõige 4 sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:
  „Käesoleva määruse sätetega ei piirata EFTA järelevalveameti volitusi, eelkõige EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artiklist 31 tulenevaid volitusi tagada EMP lepingu või kõnealuse lepingu järgimine.“ |
| --- | --- |

f)

Artikli 1 lõige 4 sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:

„Käesoleva määruse sätetega ei piirata EFTA järelevalveameti volitusi, eelkõige EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artiklist 31 tulenevaid volitusi tagada EMP lepingu või kõnealuse lepingu järgimine.“

| g) | Artikli 9 lõikes 5:






  i) | esimeses lõigus asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

g)

Artikli 9 lõikes 5:

i)

esimeses lõigus asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“;

| ii) | teine ja kolmas lõik sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:
  „EFTA järelevalveamet võtab otsuseid vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.
  EFTA järelevalveamet vaatab esimeses kahes lõigus osutatud otsuse läbi asjakohaste ajavahemike järel, kuid vähemalt kord iga kolme kuu jooksul. Kui otsust kolme kuu möödudes ei uuendata, kaotab see automaatselt kehtivuse.
  EFTA järelevalveamet teatab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele võimalikult varsti pärast esimeses kahes lõigus osutatud otsuse vastuvõtmist kehtivuse kaotamise kuupäeva. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab õigeaegselt enne kolmandas lõigus osutatud kolmekuulise perioodi lõppu EFTA järelevalveametile järeldused ja vajaduse korral eelnõu. EFTA järelevalveamet võib teavitada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet kõikidest muutustest, mida ta peab läbivaatamise seisukohalt oluliseks.
  EFTA riik võib taotleda EFTA järelevalveametilt otsuse läbivaatamist. EFTA järelevalveamet edastab taotluse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele. Sellisel juhul kaalub Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve artikli 44 lõike 1 teises lõigus sätestatud korras EFTA järelevalveametile uue eelnõu koostamist.
  Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve muudab EFTA järelevalveameti poolt vastu võetud otsusega paralleelset otsust või tühistab selle, koostab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve põhjendamatu viivituseta EFTA järelevalveametile eelnõu.“ |
| --- | --- |

ii)

teine ja kolmas lõik sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:

„EFTA järelevalveamet võtab otsuseid vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.

EFTA järelevalveamet vaatab esimeses kahes lõigus osutatud otsuse läbi asjakohaste ajavahemike järel, kuid vähemalt kord iga kolme kuu jooksul. Kui otsust kolme kuu möödudes ei uuendata, kaotab see automaatselt kehtivuse.

EFTA järelevalveamet teatab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele võimalikult varsti pärast esimeses kahes lõigus osutatud otsuse vastuvõtmist kehtivuse kaotamise kuupäeva. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab õigeaegselt enne kolmandas lõigus osutatud kolmekuulise perioodi lõppu EFTA järelevalveametile järeldused ja vajaduse korral eelnõu. EFTA järelevalveamet võib teavitada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet kõikidest muutustest, mida ta peab läbivaatamise seisukohalt oluliseks.

EFTA riik võib taotleda EFTA järelevalveametilt otsuse läbivaatamist. EFTA järelevalveamet edastab taotluse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele. Sellisel juhul kaalub Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve artikli 44 lõike 1 teises lõigus sätestatud korras EFTA järelevalveametile uue eelnõu koostamist.

Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve muudab EFTA järelevalveameti poolt vastu võetud otsusega paralleelset otsust või tühistab selle, koostab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve põhjendamatu viivituseta EFTA järelevalveametile eelnõu.“

| h) | Artikli 16 lõikes 4 lisatakse sõna „komisjoni“ järele sõnad „EFTA riikide alalise komitee ja EFTA järelevalveameti“. |
| --- | --- |

h)

Artikli 16 lõikes 4 lisatakse sõna „komisjoni“ järele sõnad „EFTA riikide alalise komitee ja EFTA järelevalveameti“.

| i) | Artiklis 17:






  i) | sõnad „liidu õiguse“ ja „liidu õiguses“ asendatakse sõnadega „EMP leping“ (vastavas käändes); |
| --- | --- | --- |

i)

Artiklis 17:

i)

sõnad „liidu õiguse“ ja „liidu õiguses“ asendatakse sõnadega „EMP leping“ (vastavas käändes);

| ii) | lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- |

ii)

lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“;

| iii) | lõikes 2 lisatakse sõna „komisjoni“ järele sõnad „EFTA riikide alalise komitee, EFTA järelevalveameti“; |
| --- | --- |

iii)

lõikes 2 lisatakse sõna „komisjoni“ järele sõnad „EFTA riikide alalise komitee, EFTA järelevalveameti“;

| iv) | lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve uurib seoses EFTA riigi pädeva asutusega EMP lepingu võimalikku rikkumist või kohaldamata jätmist, teavitab ta EFTA järelevalveametit uurimise iseloomust ja eesmärgist ning annab talle seejärel korrapäraselt ajakohastatud teavet, mida EFTA järelevalveamet vajab talle lõigetes 4 ja 6 pandud ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks.“; |
| --- | --- |

iv)

lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

„Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve uurib seoses EFTA riigi pädeva asutusega EMP lepingu võimalikku rikkumist või kohaldamata jätmist, teavitab ta EFTA järelevalveametit uurimise iseloomust ja eesmärgist ning annab talle seejärel korrapäraselt ajakohastatud teavet, mida EFTA järelevalveamet vajab talle lõigetes 4 ja 6 pandud ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks.“;

| v) | lõike 3 teine lõik sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:
  „Pädev asutus teavitab kümne tööpäeva jooksul alates soovituse kättesaamisest Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet ja EFTA järelevalveametit meetmetest, mida ta on võtnud või kavatseb võtta, et tagada EMP lepingu järgimine.“; |
| --- | --- |

v)

lõike 3 teine lõik sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:

„Pädev asutus teavitab kümne tööpäeva jooksul alates soovituse kättesaamisest Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet ja EFTA järelevalveametit meetmetest, mida ta on võtnud või kavatseb võtta, et tagada EMP lepingu järgimine.“;

| vi) | lõiked 4 ja 5 sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:

  „4.   Kui pädev asutus ei ole taganud EMP lepingu järgimist ühe kuu jooksul alates Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve soovituse kättesaamisest, võib EFTA järelevalveamet esitada ametliku arvamuse, millega pädevalt asutuselt nõutakse EMP lepingu järgimiseks vajalike meetmete võtmist. EFTA järelevalveameti ametlikus arvamuses võetakse arvesse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve soovitust.
  EFTA järelevalveamet esitab sellise ametliku arvamuse hiljemalt kolme kuu jooksul alates soovituse vastuvõtmisest. EFTA järelevalveamet võib kõnealust tähtaega pikendada ühe kuu võrra.
  EFTA järelevalveamet võtab ametlikud arvamused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.
  Pädevad asutused esitavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ja EFTA järelevalveametile kogu vajaliku teabe.


  5.   Pädev asutus teavitab kümne tööpäeva jooksul alates lõikes 4 osutatud ametliku arvamuse kättesaamisest Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet ja EFTA järelevalveametit meetmetest, mida ta on võtnud või kavatseb võtta kõnealuse ametliku arvamuse järgimiseks.“; |
| --- | --- |

vi)

lõiked 4 ja 5 sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:

„4.   Kui pädev asutus ei ole taganud EMP lepingu järgimist ühe kuu jooksul alates Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve soovituse kättesaamisest, võib EFTA järelevalveamet esitada ametliku arvamuse, millega pädevalt asutuselt nõutakse EMP lepingu järgimiseks vajalike meetmete võtmist. EFTA järelevalveameti ametlikus arvamuses võetakse arvesse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve soovitust.

EFTA järelevalveamet esitab sellise ametliku arvamuse hiljemalt kolme kuu jooksul alates soovituse vastuvõtmisest. EFTA järelevalveamet võib kõnealust tähtaega pikendada ühe kuu võrra.

EFTA järelevalveamet võtab ametlikud arvamused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.

Pädevad asutused esitavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ja EFTA järelevalveametile kogu vajaliku teabe.

5.   Pädev asutus teavitab kümne tööpäeva jooksul alates lõikes 4 osutatud ametliku arvamuse kättesaamisest Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet ja EFTA järelevalveametit meetmetest, mida ta on võtnud või kavatseb võtta kõnealuse ametliku arvamuse järgimiseks.“;

| vii) | lõike 6 esimeses lõigus asendatakse EFTA riikide puhul sõnad „ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi“ sõnadega „ilma et see piiraks EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikli 31 kohaseid EFTA järelevalveameti volitusi“ ning sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- |

vii)

lõike 6 esimeses lõigus asendatakse EFTA riikide puhul sõnad „ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi“ sõnadega „ilma et see piiraks EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikli 31 kohaseid EFTA järelevalveameti volitusi“ ning sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“;

| viii) | lõike 6 teine lõik sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:
  „EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“; |
| --- | --- |

viii)

lõike 6 teine lõik sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:

„EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“;

| ix) | lõige 8 sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:

  „8.   EFTA järelevalveamet avaldab igal aastal teavet selle kohta, millised pädevad asutused ja finantsturu osalised EFTA riikides ei ole lõigetes 4 ja 6 osutatud ametlikke arvamusi ning otsuseid järginud.“ |
| --- | --- |

ix)

lõige 8 sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt:

„8.   EFTA järelevalveamet avaldab igal aastal teavet selle kohta, millised pädevad asutused ja finantsturu osalised EFTA riikides ei ole lõigetes 4 ja 6 osutatud ametlikke arvamusi ning otsuseid järginud.“

| j) | Artiklis 18:






  i) | lõigetes 3 ja 4 asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes); |
| --- | --- | --- |

j)

Artiklis 18:

i)

lõigetes 3 ja 4 asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes);

| ii) | lõigetesse 3 ja 4 lisatakse järgmine lõik:
  „EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“; |
| --- | --- |

ii)

lõigetesse 3 ja 4 lisatakse järgmine lõik:

„EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“;

| iii) | lõikes 4 asendatakse sõnad „ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi“ EFTA riikide puhul sõnadega „ilma et see piiraks EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikli 31 kohaseid EFTA järelevalveameti volitusi“. |
| --- | --- |

iii)

lõikes 4 asendatakse sõnad „ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi“ EFTA riikide puhul sõnadega „ilma et see piiraks EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikli 31 kohaseid EFTA järelevalveameti volitusi“.

| k) | Artiklis 19:






  i) | lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

k)

Artiklis 19:

i)

lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lõikes 3 asendatakse sõnad „asjaomaste pädevate asutuste jaoks“ sõnadega „ELi liikmesriikide asjaomaste pädevate asutuste jaoks“; |
| --- | --- |

ii)

lõikes 3 asendatakse sõnad „asjaomaste pädevate asutuste jaoks“ sõnadega „ELi liikmesriikide asjaomaste pädevate asutuste jaoks“;

| iii) | lõikesse 3 lisatakse järgmised lõigud:
  „Kui asjasse puutuvad ainult EFTA riikide pädevad asutused ning kui need asutused ei ole lõikes 2 osutatud lepitusetapi lõpuks kokkuleppele jõudnud, võib EFTA järelevalveamet teha asjaomaste pädevate asutuste jaoks siduva otsuse, mille kohaselt peavad kõnealused asutused erimeelsuste lahendamiseks võtma konkreetseid meetmeid või loobuma meetmete võtmisest, et tagada kooskõla EMP lepinguga.
  Kui asjasse puutuvad ühe või enama ELi liikmesriigi ja ühe või enama EFTA riigi pädevad asutused ning kui need asutused ei ole lõikes 2 osutatud lepitusetapi lõpuks kokkuleppele jõudnud, võivad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveamet teha asjaomaste pädevate asutuste jaoks siduva otsuse, mille kohaselt peavad vastavalt asjaomaste ELi liikmesriikide ja EFTA riikide pädevad asutused erimeelsuste lahendamiseks võtma konkreetseid meetmeid või loobuma meetmete võtmisest, et tagada kooskõla EMP lepinguga.
  EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“; |
| --- | --- |

iii)

lõikesse 3 lisatakse järgmised lõigud:

„Kui asjasse puutuvad ainult EFTA riikide pädevad asutused ning kui need asutused ei ole lõikes 2 osutatud lepitusetapi lõpuks kokkuleppele jõudnud, võib EFTA järelevalveamet teha asjaomaste pädevate asutuste jaoks siduva otsuse, mille kohaselt peavad kõnealused asutused erimeelsuste lahendamiseks võtma konkreetseid meetmeid või loobuma meetmete võtmisest, et tagada kooskõla EMP lepinguga.

Kui asjasse puutuvad ühe või enama ELi liikmesriigi ja ühe või enama EFTA riigi pädevad asutused ning kui need asutused ei ole lõikes 2 osutatud lepitusetapi lõpuks kokkuleppele jõudnud, võivad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveamet teha asjaomaste pädevate asutuste jaoks siduva otsuse, mille kohaselt peavad vastavalt asjaomaste ELi liikmesriikide ja EFTA riikide pädevad asutused erimeelsuste lahendamiseks võtma konkreetseid meetmeid või loobuma meetmete võtmisest, et tagada kooskõla EMP lepinguga.

EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“;

| iv) | lõikes 4 asendatakse EFTA riikide puhul sõnad „ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi“ sõnadega „ilma et see piiraks EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikli 31 kohaseid EFTA järelevalveameti volitusi“, sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes) ja sõnad „liidu õigusest“ sõnadega „EMP lepingust“; |
| --- | --- |

iv)

lõikes 4 asendatakse EFTA riikide puhul sõnad „ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaseid komisjoni volitusi“ sõnadega „ilma et see piiraks EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikli 31 kohaseid EFTA järelevalveameti volitusi“, sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes) ja sõnad „liidu õigusest“ sõnadega „EMP lepingust“;

| v) | lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:
  „EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“ |
| --- | --- |

v)

lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:

„EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“

| l) | Artiklisse 20 lisatakse järgmised lõigud:
  „Kui asjasse puutuvad ainult EFTA riikide pädevad asutused, võib EFTA järelevalveamet teha artikli 19 lõigete 3 ja 4 kohase otsuse.
  Kui asjasse puutuvad ühe või enama ELi liikmesriigi ja ühe või enama EFTA riigi pädevad asutused, võivad artikli 19 lõigete 3 ja 4 kohase otsuse vastu võtta vastavalt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveamet.
  EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud vastavalt vajadusele Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) ja/või Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), nii nagu olukord nõuab, jõuavad kooskõlas artikliga 56 ühistele seisukohtadele ja võtavad otsused ja/või eelnõud vastu samal ajal.“ |
| --- | --- |

l)

Artiklisse 20 lisatakse järgmised lõigud:

„Kui asjasse puutuvad ainult EFTA riikide pädevad asutused, võib EFTA järelevalveamet teha artikli 19 lõigete 3 ja 4 kohase otsuse.

Kui asjasse puutuvad ühe või enama ELi liikmesriigi ja ühe või enama EFTA riigi pädevad asutused, võivad artikli 19 lõigete 3 ja 4 kohase otsuse vastu võtta vastavalt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveamet.

EFTA järelevalveamet võtab otsused vastu põhjendamatu viivituseta eelnõude alusel, mille on koostanud vastavalt vajadusele Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) ja/või Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) ja Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), nii nagu olukord nõuab, jõuavad kooskõlas artikliga 56 ühistele seisukohtadele ja võtavad otsused ja/või eelnõud vastu samal ajal.“

| m) | Artikli 21 lõikes 4 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel“ ja „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes). |
| --- | --- |

m)

Artikli 21 lõikes 4 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel“ ja „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes).

| n) | Artikli 22 lõikes 4 ja artikli 34 lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni“ järele sõnad „EFTA järelevalveameti või EFTA riikide alalise komitee“. |
| --- | --- |

n)

Artikli 22 lõikes 4 ja artikli 34 lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni“ järele sõnad „EFTA järelevalveameti või EFTA riikide alalise komitee“.

| o) | Artikli 35 lõikes 5 ei ole sõna „keskpangale“ kohaldatav Liechtensteini suhtes. |
| --- | --- |

o)

Artikli 35 lõikes 5 ei ole sõna „keskpangale“ kohaldatav Liechtensteini suhtes.

| p) | Artiklis 38 tehakse EFTA riikide puhul järgmised kohandused:






  i) | sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“, „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ja komisjonile“, „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele, komisjonile“ ja „komisjoni ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet“ asendatakse sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes); |
| --- | --- | --- |

p)

Artiklis 38 tehakse EFTA riikide puhul järgmised kohandused:

i)

sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“, „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ja komisjonile“, „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele, komisjonile“ ja „komisjoni ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet“ asendatakse sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes);

| ii) | sõnad „nõukogu“, „nõukogule“ ja „nõukogul“ asendatakse sõnadega „EFTA riikide alaline komitee“ (vastavas käändes); |
| --- | --- |

ii)

sõnad „nõukogu“, „nõukogule“ ja „nõukogul“ asendatakse sõnadega „EFTA riikide alaline komitee“ (vastavas käändes);

| iii) | lõike 2 neljanda lõigu järele lisatakse järgmine lõik:
  „EFTA järelevalveamet edastab asjaomase EFTA riigi teatise põhjendamatu viivituseta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ja komisjonile. EFTA järelevalveamet teeb otsuse jääda otsuse juurde, otsust muuta või see tühistada eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“; |
| --- | --- |

iii)

lõike 2 neljanda lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

„EFTA järelevalveamet edastab asjaomase EFTA riigi teatise põhjendamatu viivituseta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele ja komisjonile. EFTA järelevalveamet teeb otsuse jääda otsuse juurde, otsust muuta või see tühistada eelnõude alusel, mille on koostanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.“;

| iv) | lõike 3 kolmanda lõigu järele lisatakse järgmine lõik:
  „EFTA järelevalveamet edastab EFTA riigi teatise põhjendamatu viivituseta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele, komisjonile ja nõukogule.“; |
| --- | --- |

iv)

lõike 3 kolmanda lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

„EFTA järelevalveamet edastab EFTA riigi teatise põhjendamatu viivituseta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele, komisjonile ja nõukogule.“;

| v) | lõike 4 esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:
  „EFTA järelevalveamet edastab EFTA riigi teatise põhjendamatu viivituseta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele, komisjonile ja nõukogule.“; |
| --- | --- |

v)

lõike 4 esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

„EFTA järelevalveamet edastab EFTA riigi teatise põhjendamatu viivituseta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele, komisjonile ja nõukogule.“;

| vi) | lisatakse järgmine lõige:

  „6.   Kui otsus käesoleva artikli kohaselt peatatakse või selle kohaldamine lõpetatakse juhtumi puhul, mida on käsitletud artikli 19 lõikes 3, vajaduse korral koostoimes artikliga 20, ning mis on seotud ka ühe või enama EFTA riigi pädevaid asutusi hõlmava erimeelsusega, peatatakse ka asjaomase juhtumiga seotud EFTA järelevalveameti paralleelne otsus või lõpetatakse selle kohaldamine.
  Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve sellise juhtumi puhul oma otsust muudab või selle tühistab, koostab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve põhjendamatu viivituseta EFTA järelevalveametile eelnõu.“ |
| --- | --- |

vi)

lisatakse järgmine lõige:

„6.   Kui otsus käesoleva artikli kohaselt peatatakse või selle kohaldamine lõpetatakse juhtumi puhul, mida on käsitletud artikli 19 lõikes 3, vajaduse korral koostoimes artikliga 20, ning mis on seotud ka ühe või enama EFTA riigi pädevaid asutusi hõlmava erimeelsusega, peatatakse ka asjaomase juhtumiga seotud EFTA järelevalveameti paralleelne otsus või lõpetatakse selle kohaldamine.

Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve sellise juhtumi puhul oma otsust muudab või selle tühistab, koostab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve põhjendamatu viivituseta EFTA järelevalveametile eelnõu.“

| q) | Artiklis 39:






  i) | lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Käesoleva määruse kohaselt EFTA järelevalveametile eelnõu koostades teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve EFTA järelevalveametit, määrates tähtaja, mille jooksul EFTA järelevalveamet võib lubada tehtava otsuse adressaatideks olevatel füüsilistel või juriidilistel isikutel, sealhulgas pädevatel asutustel, asjaomases küsimuses arvamust avaldada, võttes igakülgselt arvesse küsimuse kiireloomulisust, keerukust ja võimalikke tagajärgi.“; |
| --- | --- | --- |

q)

Artiklis 39:

i)

lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Käesoleva määruse kohaselt EFTA järelevalveametile eelnõu koostades teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve EFTA järelevalveametit, määrates tähtaja, mille jooksul EFTA järelevalveamet võib lubada tehtava otsuse adressaatideks olevatel füüsilistel või juriidilistel isikutel, sealhulgas pädevatel asutustel, asjaomases küsimuses arvamust avaldada, võttes igakülgselt arvesse küsimuse kiireloomulisust, keerukust ja võimalikke tagajärgi.“;

| ii) | lõikesse 4 lisatakse järgmised lõigud:
  „Kui EFTA järelevalveamet võtab vastu artikli 18 lõigete 3 või 4 kohase otsuse, vaatab ta selle asjakohase ajavahemiku järel läbi. EFTA järelevalveamet teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet eesseisvatest läbivaatamistest ning läbivaatamise seisukohalt olulistest muutustest.
  EFTA järelevalveamet teeb otsuse muutmise või tühistamise otsuse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostatud eelnõude alusel. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab õigeaegselt enne kavandatud läbivaatamist EFTA järelevalveametile järeldused ja vajaduse korral eelnõu.“; |
| --- | --- |

ii)

lõikesse 4 lisatakse järgmised lõigud:

„Kui EFTA järelevalveamet võtab vastu artikli 18 lõigete 3 või 4 kohase otsuse, vaatab ta selle asjakohase ajavahemiku järel läbi. EFTA järelevalveamet teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet eesseisvatest läbivaatamistest ning läbivaatamise seisukohalt olulistest muutustest.

EFTA järelevalveamet teeb otsuse muutmise või tühistamise otsuse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostatud eelnõude alusel. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab õigeaegselt enne kavandatud läbivaatamist EFTA järelevalveametile järeldused ja vajaduse korral eelnõu.“;

| iii) | lõikes 5 lisatakse EFTA riikide puhul sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveameti“. |
| --- | --- |

iii)

lõikes 5 lisatakse EFTA riikide puhul sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveameti“.

| r) | Artikli 40 lõikes 1:






  i) | punktis b lisatakse sõnade „asutuse juht“ järele järgmine tekst:

  „ja igas EFTA riigis finantsturu osaliste järelevalve eest vastutava avaliku sektori asutuse juht ilma hääleõiguseta,“; |
| --- | --- | --- |

r)

Artikli 40 lõikes 1:

i)

punktis b lisatakse sõnade „asutuse juht“ järele järgmine tekst:

„ja igas EFTA riigis finantsturu osaliste järelevalve eest vastutava avaliku sektori asutuse juht ilma hääleõiguseta,“;

| ii) | punktis e lisatakse sõna „järelevalveasutusest“ järele sõnad „ja EFTA järelevalveametist“. |
| --- | --- |

ii)

punktis e lisatakse sõna „järelevalveasutusest“ järele sõnad „ja EFTA järelevalveametist“.

| s) | Artiklis 43:






  i) | lõikes 2 lisatakse sõna „otsuseid“ järele sõnad „koostab eelnõusid EFTA järelevalveametile“; |
| --- | --- | --- |

s)

Artiklis 43:

i)

lõikes 2 lisatakse sõna „otsuseid“ järele sõnad „koostab eelnõusid EFTA järelevalveametile“;

| ii) | lõigetes 4 ja 6 lisatakse sõna „nõukogule“ järele sõnad „,EFTA järelevalveametile, EFTA riikide alalisele komiteele“. |
| --- | --- |

ii)

lõigetes 4 ja 6 lisatakse sõna „nõukogule“ järele sõnad „,EFTA järelevalveametile, EFTA riikide alalisele komiteele“.

| t) | Artiklis 44:






  i) | lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Käesoleva lõike sätteid kohaldatakse mutatis mutandis eelnõude puhul, mida käesoleva määruse vastavate sätete kohaselt koostatakse EFTA järelevalveametile.“; |
| --- | --- | --- |

t)

Artiklis 44:

i)

lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Käesoleva lõike sätteid kohaldatakse mutatis mutandis eelnõude puhul, mida käesoleva määruse vastavate sätete kohaselt koostatakse EFTA järelevalveametile.“;

mutatis mutandis

| ii) | lõikes 4 lisatakse sõna „tegevdirektor“ järele sõnad „ning EFTA järelevalveameti esindaja“; |
| --- | --- |

ii)

lõikes 4 lisatakse sõna „tegevdirektor“ järele sõnad „ning EFTA järelevalveameti esindaja“;

| iii) | lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:
  „Artikli 40 lõike 1 punkti b kohaselt järelevalvenõukogusse kuuluvatel EFTA riikide liikmetel on õigus osaleda järelevalvenõukogu aruteludel, kus käsitletakse konkreetseid finantsturu osalisi.“ |
| --- | --- |

iii)

lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:

„Artikli 40 lõike 1 punkti b kohaselt järelevalvenõukogusse kuuluvatel EFTA riikide liikmetel on õigus osaleda järelevalvenõukogu aruteludel, kus käsitletakse konkreetseid finantsturu osalisi.“

| u) | Artikli 57 lõikes 2 lisatakse sõna „esindaja“ järele järgmised sõnad:

  „,samuti iga EFTA riigi asjaomase pädeva ametiasutuse üks kõrgetasemeline esindaja ja üks EFTA järelevalveameti esindaja.“ |
| --- | --- |

u)

Artikli 57 lõikes 2 lisatakse sõna „esindaja“ järele järgmised sõnad:

„,samuti iga EFTA riigi asjaomase pädeva ametiasutuse üks kõrgetasemeline esindaja ja üks EFTA järelevalveameti esindaja.“

| v) | Artikli 60 lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:
  „Kui kaebus on seotud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsusega, mis on võetud vastu vastavalt artiklile 19, vajaduse korral koostoimes artikliga 20, juhtumi puhul, kus erimeelsus hõlmab ka ühe või enama EFTA riigi pädevaid asutusi, kutsub apellatsiooninõukogu asjaomast EFTA pädevat asutust esitama kindlaksmääratud aja jooksul märkusi apellatsioonimenetluse osaliste avalduste kohta. Asjaomasel EFTA pädeval asutusel on õigus anda suulisi seletusi.“ |
| --- | --- |

v)

Artikli 60 lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:

„Kui kaebus on seotud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsusega, mis on võetud vastu vastavalt artiklile 19, vajaduse korral koostoimes artikliga 20, juhtumi puhul, kus erimeelsus hõlmab ka ühe või enama EFTA riigi pädevaid asutusi, kutsub apellatsiooninõukogu asjaomast EFTA pädevat asutust esitama kindlaksmääratud aja jooksul märkusi apellatsioonimenetluse osaliste avalduste kohta. Asjaomasel EFTA pädeval asutusel on õigus anda suulisi seletusi.“

| w) | Artikli 62 lõike 1 punkti a lisatakse järgmised lõigud:
  „EFTA riikide avalik-õiguslikud asutused osalevad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eelarve rahastamises kooskõlas käesoleva punktiga.
  Finantsturu osaliste järelevalve eest vastutavate EFTA riigi avalik-õiguslike asutuste kohustuslike osamaksete kindlaksmääramisel kooskõlas käesoleva punktiga on iga EFTA riigi kaal järgmine: | Island: 2 |
| --- | --- | --- |

w)

Artikli 62 lõike 1 punkti a lisatakse järgmised lõigud:

„EFTA riikide avalik-õiguslikud asutused osalevad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve eelarve rahastamises kooskõlas käesoleva punktiga.

Finantsturu osaliste järelevalve eest vastutavate EFTA riigi avalik-õiguslike asutuste kohustuslike osamaksete kindlaksmääramisel kooskõlas käesoleva punktiga on iga EFTA riigi kaal järgmine:

Island: 2

| | Liechtenstein: 1 |
| --- | --- |

Liechtenstein: 1

| | Norra: 7“. |
| --- | --- |

Norra: 7“.

| x) | Artiklisse 67 lisatakse järgmine tekst:
  „EFTA riigid kohaldavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja selle töötajate suhtes ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (nr 7).“ |
| --- | --- |

x)

Artiklisse 67 lisatakse järgmine tekst:

„EFTA riigid kohaldavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja selle töötajate suhtes ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (nr 7).“

| y) | Artiklisse 68 lisatakse järgmine lõige:

  „5.   Erandina muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist a ja artikli 82 lõike 3 punktist a võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevdirektor sõlmida töölepinguid EFTA riikide täieõiguslike kodanikega.
  Erandina muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist e, artikli 82 lõike 3 punktist e ja artikli 85 lõikest 3 käsitleb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve EMP lepingu artikli 129 lõikes 1 osutatud keeli oma töötajate suhtes liidu keeltena, millele on osutatud Euroopa Liidu lepingu artikli 55 lõikes 1.“ |
| --- | --- |

y)

Artiklisse 68 lisatakse järgmine lõige:

„5.   Erandina muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist a ja artikli 82 lõike 3 punktist a võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegevdirektor sõlmida töölepinguid EFTA riikide täieõiguslike kodanikega.

Erandina muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist e, artikli 82 lõike 3 punktist e ja artikli 85 lõikest 3 käsitleb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve EMP lepingu artikli 129 lõikes 1 osutatud keeli oma töötajate suhtes liidu keeltena, millele on osutatud Euroopa Liidu lepingu artikli 55 lõikes 1.“

| z) | Artiklisse 72 lisatakse järgmine lõige:

  „4.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele kehtib käesoleva määruse kohaldamiseks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostatud dokumentide puhul EFTA riikide pädevate asutuste suhtes.““ |
| --- | --- |

z)

Artiklisse 72 lisatakse järgmine lõige:

„4.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele kehtib käesoleva määruse kohaldamiseks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostatud dokumentide puhul EFTA riikide pädevate asutuste suhtes.““

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 1095/2010 islandi- ja norrakeelsed tekstid, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Lepinguosalised vaatavad käesoleva otsusega ja otsustega nr .../... [Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu], nr .../... [Euroopa Pangandusjärelevalve] ja nr .../... [Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve] kehtestatud raamistiku hiljemalt [viis aastat pärast käesoleva otsuse jõustumist]. aasta lõpuks läbi eesmärgiga tagada, et see kindlustab jätkuvalt ühiste normide ja järelevalve tõhusa ja ühetaolise kohaldamise kogu EMPs.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub kas ... või päeval, mis järgneb viimasele EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohasele teavitamisele, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem (*1).

Artikkel 5

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel,

EMP ühiskomitee nimel

eesistuja

EMP ühiskomitee sekretärid

---

(1)  
  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

1

(2)  Nõukogu järeldused, mille on heaks kiitnud ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid, 14178/1/14 REV 1.

2

(*1)  [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]

*1

Lepinguosaliste ühisavaldus

otsuse nr [...] kohta, millega inkorporeeritakse EMP lepingusse määrus (EL) nr 1095/2010

[vastuvõtmiseks koos otsusega ja avaldamiseks ELTs]

Määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 1 lõike 5 kohaselt tegutseb Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), edaspidi „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“, sõltumatult ja objektiivselt ainuüksi liidu huve silmas pidades. Pärast selle määruse EMP lepingusse inkorporeerimist on EFTA riikide pädevatel asutustel Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töös samad õigused nagu ELi liikmesriikide pädevatel asutustel, välja arvatud õigus hääletada.

Seetõttu on EMP lepinguosalised ühisel arusaamal, austades sealjuures täiel määral Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve sõltumatust, et kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tegutseb EMP lepingu sätete kohaselt, tegutseb ta kõikide EMP lepingu lepinguosaliste ühistes huvides.

---

EELNÕU

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr ...,

...,

millega muudetakse EMP lepingu IX lisa („Finantsteenused“)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010, (1) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010, (1) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (2) | Komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 231/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL seoses erandite, üldiste tegutsemistingimuste, depositooriumide, finantsvõimenduse, läbipaistvuse ja järelevalvega, (2) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 231/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL seoses erandite, üldiste tegutsemistingimuste, depositooriumide, finantsvõimenduse, läbipaistvuse ja järelevalvega, (2) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (3) | Komisjoni 17. detsembri 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 694/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate liigid, (3) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 17. detsembri 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 694/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate liigid, (3) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (4) | Komisjoni 18. detsembri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/514 teabe kohta, mille pädevad asutused peavad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL artikli 67 lõikele 3 esitama Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele, (4) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 18. detsembri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/514 teabe kohta, mille pädevad asutused peavad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL artikli 67 lõikele 3 esitama Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele, (4) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (5) | Komisjoni 15. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 447/2013, millega kehtestatakse menetlus alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate jaoks, kes otsustavad kasutada Euroopa Parlamendi direktiivi 2011/61/EL kohast osalemisvõimalust, (5) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 15. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 447/2013, millega kehtestatakse menetlus alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate jaoks, kes otsustavad kasutada Euroopa Parlamendi direktiivi 2011/61/EL kohast osalemisvõimalust, (5) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (6) | Komisjoni 15. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 448/2013, millega kehtestatakse kolmanda riigi AIFi valitseja viidatava liikmesriigi kindlaksmääramise menetlus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2011/61/EL, (6) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni 15. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 448/2013, millega kehtestatakse kolmanda riigi AIFi valitseja viidatava liikmesriigi kindlaksmääramise menetlus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2011/61/EL, (6) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (7) | ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid rõhutasid oma 14. oktoobri 2014. aasta järeldustes (7) ELi Euroopa järelevalveasutuste asutamismääruste EMP lepingusse lisamise kohta, et EMP lepingu kahesambalise struktuuri kohaselt võtab EFTA järelevalveamet vastu otsuseid, mis on adresseeritud vastavalt EMP EFTA riikide pädevatele asutustele või EMP EFTA riikides tegutsevatele turuosalistele. ELi Euroopa järelevalveasutused on pädevad võtma mittesiduvaid meetmeid, näiteks esitama soovitusi ja teostama mittesiduvat vahendamist, ka seoses EMP EFTA riikide pädevate asutuste ja turuosalistega. Vajaduse korral viiakse enne meetmete võtmist ELi Euroopa järelevalveasutuste ja EFTA järelevalveameti vahel läbi konsultatsioonid, koordineerimine või teabevahetus. |
| --- | --- |

(7)

ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid rõhutasid oma 14. oktoobri 2014. aasta järeldustes (7) ELi Euroopa järelevalveasutuste asutamismääruste EMP lepingusse lisamise kohta, et EMP lepingu kahesambalise struktuuri kohaselt võtab EFTA järelevalveamet vastu otsuseid, mis on adresseeritud vastavalt EMP EFTA riikide pädevatele asutustele või EMP EFTA riikides tegutsevatele turuosalistele. ELi Euroopa järelevalveasutused on pädevad võtma mittesiduvaid meetmeid, näiteks esitama soovitusi ja teostama mittesiduvat vahendamist, ka seoses EMP EFTA riikide pädevate asutuste ja turuosalistega. Vajaduse korral viiakse enne meetmete võtmist ELi Euroopa järelevalveasutuste ja EFTA järelevalveameti vahel läbi konsultatsioonid, koordineerimine või teabevahetus.

| (8) | Direktiivis 2011/61/EL on täpsustatud juhtumid, mille puhul Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) võib teatavad finantstegevused ajutiselt keelustada või neid piirata, ning sätestatud sellega seotud tingimused kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (8) artikli 9 lõikega 5. EMP lepingu kohaldamisel täidab neid volitusi EFTA riikide suhtes EFTA järelevalveamet, kooskõlas EMP lepingu IX lisa punktiga 31i ja sellega ette nähtud tingimustega. Selleks et tagada ESMA eriteadmiste kaasamine protsessi ja kooskõla EMP lepingu kahe samba vahel, võetakse EFTA järelevalveameti kõnealused otsused vastu ESMA koostatud eelnõude põhjal. Sellega säilitatakse ühe ametiasutuse tehtava järelevalve peamised eelised. Lepinguosalised jagavad seisukohta, et käesoleva otsusega rakendatakse 14. oktoobri 2014. aasta järeldustes kajastatud kokkulepet. |
| --- | --- |

(8)

Direktiivis 2011/61/EL on täpsustatud juhtumid, mille puhul Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) võib teatavad finantstegevused ajutiselt keelustada või neid piirata, ning sätestatud sellega seotud tingimused kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (8) artikli 9 lõikega 5. EMP lepingu kohaldamisel täidab neid volitusi EFTA riikide suhtes EFTA järelevalveamet, kooskõlas EMP lepingu IX lisa punktiga 31i ja sellega ette nähtud tingimustega. Selleks et tagada ESMA eriteadmiste kaasamine protsessi ja kooskõla EMP lepingu kahe samba vahel, võetakse EFTA järelevalveameti kõnealused otsused vastu ESMA koostatud eelnõude põhjal. Sellega säilitatakse ühe ametiasutuse tehtava järelevalve peamised eelised. Lepinguosalised jagavad seisukohta, et käesoleva otsusega rakendatakse 14. oktoobri 2014. aasta järeldustes kajastatud kokkulepet.

| (9) | Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EMP lepingu IX lisa punkti 31bac (komisjoni määrus (EÜ) nr 1287/2006) järele lisatakse järgmised punktid.

| „31bb. | 32011 L 0061: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).
  Käesolevas lepingus loetakse nimetatud direktiivi sätteid järgmises kohanduses.






  a) | Sõltumata käesoleva lepingu protokolli nr 1 sätetest ja kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, hõlmavad mõisted „liikmesriik/liikmesriigid“ ja „pädevad asutused“ lisaks oma tähendusele kõnealuses direktiivis ka vastavalt EFTA riike ja nende pädevaid asutusi. |
| --- | --- | --- |

„31bb.

32011 L 0061: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).

Käesolevas lepingus loetakse nimetatud direktiivi sätteid järgmises kohanduses.

a)

Sõltumata käesoleva lepingu protokolli nr 1 sätetest ja kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, hõlmavad mõisted „liikmesriik/liikmesriigid“ ja „pädevad asutused“ lisaks oma tähendusele kõnealuses direktiivis ka vastavalt EFTA riike ja nende pädevaid asutusi.

| b) | Kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, teevad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) ja EFTA järelevalveamet omavahel koostööd, vahetavad teavet ja peavad nõu seoses direktiivi kohaldamisega, eriti enne mis tahes meetme võtmist. |
| --- | --- |

b)

Kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, teevad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) ja EFTA järelevalveamet omavahel koostööd, vahetavad teavet ja peavad nõu seoses direktiivi kohaldamisega, eriti enne mis tahes meetme võtmist.

| c) | Direktiivis olevaid viiteid teistele õigusaktidele kohaldatakse sellises ulatuses ja vormis, nagu need õigusaktid on lepingu osa. |
| --- | --- |

c)

Direktiivis olevaid viiteid teistele õigusaktidele kohaldatakse sellises ulatuses ja vormis, nagu need õigusaktid on lepingu osa.

| d) | Viiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 19 kohastele ESMA volitustele käsitatakse EFTA riikide puhul käesoleva lisa punktis 31i sätestatud juhtudel ja kooskõlas kõnealuse punktiga viidetena EFTA järelevalveameti volitustele. |
| --- | --- |

d)

Viiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 19 kohastele ESMA volitustele käsitatakse EFTA riikide puhul käesoleva lisa punktis 31i sätestatud juhtudel ja kooskõlas kõnealuse punktiga viidetena EFTA järelevalveameti volitustele.

| e) | EFTA riikide puhul sõnastatakse artikli 4 lõike 1 punkt an järgmiselt:

  „„eriotstarbeline väärtpaberistamisüksus“– üksus, mille ainus eesmärk on viia läbi väärtpaberistamisi allpool määratletud tähenduses ning teisi tegevusi, mis on asjakohased selle eesmärgi saavutamiseks.
  Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab väärtpaberistamine tehingut või skeemi, mille puhul üksus, mis on algatajast, kindlustusandjast või edasikindlustusandjast eraldatud ja mis on loodud või tegutseb asjaomase tehingu või skeemi eesmärgil, emiteerib rahastamisvahendeid investoritele, ja mille puhul esineb üks või enam järgmist asjaolu:






  a) | vara või varade kogum või selle osa kantakse üle üksusele, mis on algatajast eraldatud ja mis on loodud või tegutseb asjaomase tehingu või skeemi eesmärgil kas varade omandiõiguse või omandiosaluse üleandmisega algatajalt või muu osalemise kaudu; |
| --- | --- | --- |

e)

EFTA riikide puhul sõnastatakse artikli 4 lõike 1 punkt an järgmiselt:

„„eriotstarbeline väärtpaberistamisüksus“– üksus, mille ainus eesmärk on viia läbi väärtpaberistamisi allpool määratletud tähenduses ning teisi tegevusi, mis on asjakohased selle eesmärgi saavutamiseks.

Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab väärtpaberistamine tehingut või skeemi, mille puhul üksus, mis on algatajast, kindlustusandjast või edasikindlustusandjast eraldatud ja mis on loodud või tegutseb asjaomase tehingu või skeemi eesmärgil, emiteerib rahastamisvahendeid investoritele, ja mille puhul esineb üks või enam järgmist asjaolu:

a)

vara või varade kogum või selle osa kantakse üle üksusele, mis on algatajast eraldatud ja mis on loodud või tegutseb asjaomase tehingu või skeemi eesmärgil kas varade omandiõiguse või omandiosaluse üleandmisega algatajalt või muu osalemise kaudu;

| b) | vara või varade kogumi või selle osa krediidirisk kantakse üle algatajast eraldatud ning asjaomase tehingu või skeemi eesmärgil loodud või tegutseva üksuse poolt emiteeritud rahastamisvahenditesse investeerijatele krediididerivaatide, tagatiste või muu samalaadse mehhanismi kaudu; |
| --- | --- |

b)

vara või varade kogumi või selle osa krediidirisk kantakse üle algatajast eraldatud ning asjaomase tehingu või skeemi eesmärgil loodud või tegutseva üksuse poolt emiteeritud rahastamisvahenditesse investeerijatele krediididerivaatide, tagatiste või muu samalaadse mehhanismi kaudu;

| c) | kindlustusriskid kantakse üle kindlustusandjalt või edasikindlustusandjalt eraldi üksusele, mis on loodud või tegutseb asjaomase tehingu või skeemi eesmärgil ning mille puhul nimetatud üksus täielikult finantseerib osutatud riski läbi rahastamisvahendite emissiooni ning osutatud rahastamisvahenditesse investeerijate huvid allutatakse nimetatud üksuse edasikindlustuskohustustele. |
| --- | --- |

c)

kindlustusriskid kantakse üle kindlustusandjalt või edasikindlustusandjalt eraldi üksusele, mis on loodud või tegutseb asjaomase tehingu või skeemi eesmärgil ning mille puhul nimetatud üksus täielikult finantseerib osutatud riski läbi rahastamisvahendite emissiooni ning osutatud rahastamisvahenditesse investeerijate huvid allutatakse nimetatud üksuse edasikindlustuskohustustele.

Kui sellised rahastamisvahendid emiteeritakse, ei kaasne sellega algataja, kindlustusandja või edasikindlustusandja maksekohustust;“.

| f) | Artikli 7 lõikele 5 lisatakse järgmine lõik:
  „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve lisab teises lõigus osutatud avalikku keskregistrisse samadel tingimustel teabe käesoleva direktiivi alusel EFTA riigi pädevalt asutuselt tegevusloa saanud AIFide valitsejate kohta, selliste AIFide valitsejate poolt EMPs valitsetavate ja/või turustatavate AIFide kohta ja iga sellise AIFi valitseja pädeva asutuse kohta.“ |
| --- | --- |

f)

Artikli 7 lõikele 5 lisatakse järgmine lõik:

„Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve lisab teises lõigus osutatud avalikku keskregistrisse samadel tingimustel teabe käesoleva direktiivi alusel EFTA riigi pädevalt asutuselt tegevusloa saanud AIFide valitsejate kohta, selliste AIFide valitsejate poolt EMPs valitsetavate ja/või turustatavate AIFide kohta ja iga sellise AIFi valitseja pädeva asutuse kohta.“

| g) | Artikli 9 lõikes 6 ning artikli 21 lõike 6 punktis b, lõikes 7 ja lõike 17 punktis b asendatakse sõnad „liidu õigus“ sõnadega „EMP leping“ (vastavas käändes). |
| --- | --- |

g)

Artikli 9 lõikes 6 ning artikli 21 lõike 6 punktis b, lõikes 7 ja lõike 17 punktis b asendatakse sõnad „liidu õigus“ sõnadega „EMP leping“ (vastavas käändes).

| h) | Artikli 21 lõike 3 punktis c asendatakse sõnad „21. juulil 2011“ EFTA riikide puhul sõnadega „EMP ühiskomitee ... otsuse nr .../... [käesolev otsus] jõustumise kuupäeval“. |
| --- | --- |

h)

Artikli 21 lõike 3 punktis c asendatakse sõnad „21. juulil 2011“ EFTA riikide puhul sõnadega „EMP ühiskomitee ... otsuse nr .../... [käesolev otsus] jõustumise kuupäeval“.

| i) | Artiklis 43:






  i) | lõikes 1 asendatakse sõnad „liidu õigusaktide“ sõnadega „EMP lepingu alusel kohaldatavate õigusaktide“; |
| --- | --- | --- |

i)

Artiklis 43:

i)

lõikes 1 asendatakse sõnad „liidu õigusaktide“ sõnadega „EMP lepingu alusel kohaldatavate õigusaktide“;

| ii) | lõikes 2 asendatakse sõnad „22. juuliks 2014“ EFTA riikide puhul sõnadega „kaheksateistkümne kuu jooksul alates EMP ühiskomitee ... otsuse nr .../... [käesolev otsus] jõustumise kuupäevast“. |
| --- | --- |

ii)

lõikes 2 asendatakse sõnad „22. juuliks 2014“ EFTA riikide puhul sõnadega „kaheksateistkümne kuu jooksul alates EMP ühiskomitee ... otsuse nr .../... [käesolev otsus] jõustumise kuupäevast“.

| j) | Artiklis 47:






  i) | lõike 1 teises lõigus ning lõigetes 2, 8 ja 10 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes); |
| --- | --- | --- |

j)

Artiklis 47:

i)

lõike 1 teises lõigus ning lõigetes 2, 8 ja 10 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes);

| ii) | lõikes 3 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- |

ii)

lõikes 3 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „EFTA järelevalveamet“;

| iii) | lõigetes 4, 5 ja 9 asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- |

iii)

lõigetes 4, 5 ja 9 asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“;

| iv) | lõikele 7 lisatakse järgmine lõik:
  „EFTA riikide puhul konsulteerib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve enne EFTA järelevalveameti lõike 4 kohase otsuse eelnõu koostamist vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 9 lõikele 5 vajaduse korral Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja muude asjaomaste asutustega. Ta edastab esitatud tähelepanekud EFTA järelevalveametile.“ |
| --- | --- |

iv)

lõikele 7 lisatakse järgmine lõik:

„EFTA riikide puhul konsulteerib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve enne EFTA järelevalveameti lõike 4 kohase otsuse eelnõu koostamist vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 9 lõikele 5 vajaduse korral Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja muude asjaomaste asutustega. Ta edastab esitatud tähelepanekud EFTA järelevalveametile.“

| k) | Artiklis 50 (EFTA riikide puhul):






  i) | lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „EFTA järelevalveameti“; |
| --- | --- | --- |

k)

Artiklis 50 (EFTA riikide puhul):

i)

lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „EFTA järelevalveameti“;

| ii) | lõike 4 esimeses lõigus lisatakse sõna „üksteisele“ järele sõnad „EFTA järelevalveametile“. |
| --- | --- |

ii)

lõike 4 esimeses lõigus lisatakse sõna „üksteisele“ järele sõnad „EFTA järelevalveametile“.

| l) | Artiklis 61 asendatakse sõnad „22. juuli 2013“ ja „22. juuli 2017“ EFTA riikide puhul sõnadega „kaheksateist kuud alates EMP ühiskomitee ... otsuse nr .../... [käesolev otsus] jõustumise kuupäevast“ (vastavas käändes). |
| --- | --- |

l)

Artiklis 61 asendatakse sõnad „22. juuli 2013“ ja „22. juuli 2017“ EFTA riikide puhul sõnadega „kaheksateist kuud alates EMP ühiskomitee ... otsuse nr .../... [käesolev otsus] jõustumise kuupäevast“ (vastavas käändes).

| 31bba. | 32013 R 0231: Komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 231/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL seoses erandite, üldiste tegutsemistingimuste, depositooriumide, finantsvõimenduse, läbipaistvuse ja järelevalvega (ELT L 83, 22.3.2013, lk 1).
  Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.






  a) | Sõltumata käesoleva lepingu protokolli nr 1 sätetest ja kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, hõlmavad viited „ELi“ või „liidu“ liikmesriikidele ja pädevatele asutustele lisaks oma tähendusele kõnealuses delegeeritud määruses ka vastavalt EFTA riike ja nende pädevaid asutusi. |
| --- | --- | --- |

31bba.

32013 R 0231: Komisjoni 19. detsembri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 231/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL seoses erandite, üldiste tegutsemistingimuste, depositooriumide, finantsvõimenduse, läbipaistvuse ja järelevalvega (ELT L 83, 22.3.2013, lk 1).

Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.

a)

Sõltumata käesoleva lepingu protokolli nr 1 sätetest ja kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, hõlmavad viited „ELi“ või „liidu“ liikmesriikidele ja pädevatele asutustele lisaks oma tähendusele kõnealuses delegeeritud määruses ka vastavalt EFTA riike ja nende pädevaid asutusi.

| b) | Artiklites 15, 84, 86 ja 99 asendatakse sõnad „liidu õigus“ sõnadega „EMP leping“ (vastavas käändes). |
| --- | --- |

b)

Artiklites 15, 84, 86 ja 99 asendatakse sõnad „liidu õigus“ sõnadega „EMP leping“ (vastavas käändes).

| c) | artiklis 55 asendatakse sõnad „1. jaanuaril 2011“ EFTA riikide puhul sõnadega „EMP ühiskomitee ... otsuse nr .../... [käesolev otsus] jõustumise kuupäeval“ ning sõnad „31. detsembrit 2014“ sõnadega „kaheteistkümne kuu möödumist EMP ühiskomitee ... otsuse nr .../... [käesolev otsus] jõustumise kuupäevast“. |
| --- | --- |

c)

artiklis 55 asendatakse sõnad „1. jaanuaril 2011“ EFTA riikide puhul sõnadega „EMP ühiskomitee ... otsuse nr .../... [käesolev otsus] jõustumise kuupäeval“ ning sõnad „31. detsembrit 2014“ sõnadega „kaheteistkümne kuu möödumist EMP ühiskomitee ... otsuse nr .../... [käesolev otsus] jõustumise kuupäevast“.

| d) | Artikli 114 lõikes 3 asendatakse sõnad „liidu õigusaktide“ sõnadega „EMP lepingu alusel kohaldatavate õigusaktide“ (vastavas käändes). |
| --- | --- |

d)

Artikli 114 lõikes 3 asendatakse sõnad „liidu õigusaktide“ sõnadega „EMP lepingu alusel kohaldatavate õigusaktide“ (vastavas käändes).

| 31bbb. | 32013 R 0447: Komisjoni 15. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 447/2013, millega kehtestatakse menetlus alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate jaoks, kes otsustavad kasutada Euroopa Parlamendi direktiivi 2011/61/EL kohast osalemisvõimalust (ELT L 132, 16.5.2013, lk 1). |
| --- | --- |

31bbb.

32013 R 0447: Komisjoni 15. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 447/2013, millega kehtestatakse menetlus alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate jaoks, kes otsustavad kasutada Euroopa Parlamendi direktiivi 2011/61/EL kohast osalemisvõimalust (ELT L 132, 16.5.2013, lk 1).

| 31bbc. | 32013 R 0448: Komisjoni 15. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 448/2013, millega kehtestatakse kolmanda riigi AIFi valitseja viidatava liikmesriigi kindlaksmääramise menetlus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2011/61/EL (ELT L 132, 16.5.2013, lk 3).
  Käesolevas lepingus loetakse nimetatud rakendusmääruse sätteid järgmises kohanduses.
  Sõltumata käesoleva lepingu protokolli nr 1 sätetest ja kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, hõlmavad mõisted „liikmesriik/liikmesriigid“ ja „pädevad asutused“ lisaks oma tähendusele kõnealuses rakendusmääruses ka vastavalt EFTA riike ja nende pädevaid asutusi. |
| --- | --- |

31bbc.

32013 R 0448: Komisjoni 15. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 448/2013, millega kehtestatakse kolmanda riigi AIFi valitseja viidatava liikmesriigi kindlaksmääramise menetlus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2011/61/EL (ELT L 132, 16.5.2013, lk 3).

Käesolevas lepingus loetakse nimetatud rakendusmääruse sätteid järgmises kohanduses.

Sõltumata käesoleva lepingu protokolli nr 1 sätetest ja kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, hõlmavad mõisted „liikmesriik/liikmesriigid“ ja „pädevad asutused“ lisaks oma tähendusele kõnealuses rakendusmääruses ka vastavalt EFTA riike ja nende pädevaid asutusi.

| 31bbd. | 32014 R 0694: Komisjoni 17. detsembri 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 694/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate liigid (ELT L 183, 24.6.2014, lk 18). |
| --- | --- |

31bbd.

32014 R 0694: Komisjoni 17. detsembri 2013. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 694/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate liigid (ELT L 183, 24.6.2014, lk 18).

| 31bbe. | 32015 R 0514: Komisjoni 18. detsembri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/514 teabe kohta, mille pädevad asutused peavad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL artikli 67 lõikele 3 esitama Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (ELT L 82, 27.3.2015, lk 5).
  Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.
  Sõltumata käesoleva lepingu protokolli nr 1 sätetest ja kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, hõlmavad mõisted „liikmesriik/liikmesriigid“ ja „pädevad asutused“ lisaks oma tähendusele kõnealuses delegeeritud määruses ka vastavalt EFTA riike ja nende pädevaid asutusi.“ |
| --- | --- |

31bbe.

32015 R 0514: Komisjoni 18. detsembri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/514 teabe kohta, mille pädevad asutused peavad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL artikli 67 lõikele 3 esitama Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (ELT L 82, 27.3.2015, lk 5).

Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.

Sõltumata käesoleva lepingu protokolli nr 1 sätetest ja kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, hõlmavad mõisted „liikmesriik/liikmesriigid“ ja „pädevad asutused“ lisaks oma tähendusele kõnealuses delegeeritud määruses ka vastavalt EFTA riike ja nende pädevaid asutusi.“

Artikkel 2

EMP lepingu IX lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Punktidele 30 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/65/EÜ), 31eb (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1060/2009) ja 31i (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1095/2010) lisatakse järgmine:

  „muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32011 L 0061: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).“ |
| --- | --- | --- |

1.

Punktidele 30 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/65/EÜ), 31eb (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1060/2009) ja 31i (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1095/2010) lisatakse järgmine:

„muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32011 L 0061: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).“

| 2. | Punktile 31d (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/41/EÜ) lisatakse järgmine taane:






  „— | 32011 L 0061: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).“ |
| --- | --- | --- |

2.

Punktile 31d (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/41/EÜ) lisatakse järgmine taane:

„—

32011 L 0061: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).“

Artikkel 3

Direktiivi 2011/61/EL ning delegeeritud määruste (EL) nr 231/2013, (EL) nr 694/2014 ja (EL) 2015/514 ning rakendusmääruste (EL) nr 447/2013 ja (EL) nr 448/2013 islandi- ja norrakeelsed tekstid, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub [...], tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud (*1), või EMP ühiskomitee ... otsuse nr ... (9). [millega inkorporeeritakse ESMA määrus (EL) nr 1095/2010] jõustumise päeval, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 5

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel,

EMP ühiskomitee nimel

eesistuja

EMP ühiskomitee sekretärid

---

(1)  
  ELT L 174, 1.7.2011, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 83, 22.3.2013, lk 1.

2

(3)  
  ELT L 183, 24.6.2014, lk 18.

3

(4)  
  ELT L 82, 27.3.2015, lk 5.

4

(5)  
  ELT L 132, 16.5.2013, lk 1.

5

(6)  
  ELT L 132, 16.5.2013, lk 3.

6

(7)  Nõukogu järeldused, mille on heaks kiitnud ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid, 14178/1/14 REV 1.

7

(8)  
  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

8

(*1)  [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]

*1

(9)  ELT L ...

9

---

EELNÕU

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr ...,

...,

millega muudetakse EMP lepingu IX lisa („Finantsteenused“)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta (1) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta (1) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 826/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 236/2012 seoses lühikeste netopositsioonidega seotud teavitamis- ja avalikustamisnõudeid käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega, üksikasjaliku teabega, mis esitatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele seoses lühikeste netopositsioonidega, ja käibe arvutamise meetodiga selliste aktsiate kindlaksmääramiseks, mille suhtes kohaldatakse erandit, (2) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 826/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 236/2012 seoses lühikeste netopositsioonidega seotud teavitamis- ja avalikustamisnõudeid käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega, üksikasjaliku teabega, mis esitatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele seoses lühikeste netopositsioonidega, ja käibe arvutamise meetodiga selliste aktsiate kindlaksmääramiseks, mille suhtes kohaldatakse erandit, (2) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (3) | Komisjoni 29. juuni 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 827/2012, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid, millega määratakse kindlaks aktsiate netopositsiooni avalikustamise viis, sellise teabe vorming, mis esitatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele seoses lühikeste netopositsioonidega, selliste lepingute, kokkulepete ja meetmete liigid, millega nõuetekohaselt tagatakse aktsiate või riigi võlakohustuste kättesaadavus arveldamiseks, ning aktsiate peamise kauplemiskoha kindlaksmääramise kuupäevad ja ajavahemik vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta, (3) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 29. juuni 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 827/2012, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid, millega määratakse kindlaks aktsiate netopositsiooni avalikustamise viis, sellise teabe vorming, mis esitatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele seoses lühikeste netopositsioonidega, selliste lepingute, kokkulepete ja meetmete liigid, millega nõuetekohaselt tagatakse aktsiate või riigi võlakohustuste kättesaadavus arveldamiseks, ning aktsiate peamise kauplemiskoha kindlaksmääramise kuupäevad ja ajavahemik vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta, (3) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (4) | Komisjoni 5. juuli 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 918/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta seoses mõistetega, lühikeste netopositsioonide arvutamisega, riigi krediidiriski vahetustehingus olevate kaetud positsioonidega, teatamiskünnistega, likviidsuskünnistega piirangute peatamiseks, finantsinstrumentide väärtuse märkimisväärse langusega ja ebasoodsate sündmustega, (4) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 5. juuli 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 918/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta seoses mõistetega, lühikeste netopositsioonide arvutamisega, riigi krediidiriski vahetustehingus olevate kaetud positsioonidega, teatamiskünnistega, likviidsuskünnistega piirangute peatamiseks, finantsinstrumentide väärtuse märkimisväärse langusega ja ebasoodsate sündmustega, (4) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (5) | Komisjoni 5. juuli 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 919/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad likviidsete aktsiate ja muude finantsinstrumentide väärtuse languse arvutamise meetodit, (5) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 5. juuli 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 919/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad likviidsete aktsiate ja muude finantsinstrumentide väärtuse languse arvutamise meetodit, (5) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (6) | Komisjoni 17. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/97, millega parandatakse delegeeritud määrust (EL) nr 918/2012 seoses riigi võlakohustuses omatavast märkimisväärsest lühikesest netopositsioonist teatamisega, (6) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni 17. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/97, millega parandatakse delegeeritud määrust (EL) nr 918/2012 seoses riigi võlakohustuses omatavast märkimisväärsest lühikesest netopositsioonist teatamisega, (6) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (7) | ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid rõhutasid oma 14. oktoobri 2014. aasta järeldustes (7) ELi Euroopa järelevalveasutuste asutamismääruste EMP lepingusse lisamise kohta, et EMP lepingu kahesambalise struktuuri kohaselt võtab EFTA järelevalveamet vastu otsuseid, mis on adresseeritud vastavalt EMP EFTA riikide pädevatele asutustele või EMP EFTA riikides tegutsevatele turuosalistele. ELi Euroopa järelevalveasutused on pädevad võtma mittesiduvaid meetmeid ka seoses EMP EFTA riikide pädevate asutuste ja turuosalistega. Vajaduse korral viiakse enne meetmete võtmist ELi Euroopa järelevalveasutuste ja EFTA järelevalveameti vahel läbi konsultatsioonid, koordineerimine või teabevahetus. |
| --- | --- |

(7)

ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid rõhutasid oma 14. oktoobri 2014. aasta järeldustes (7) ELi Euroopa järelevalveasutuste asutamismääruste EMP lepingusse lisamise kohta, et EMP lepingu kahesambalise struktuuri kohaselt võtab EFTA järelevalveamet vastu otsuseid, mis on adresseeritud vastavalt EMP EFTA riikide pädevatele asutustele või EMP EFTA riikides tegutsevatele turuosalistele. ELi Euroopa järelevalveasutused on pädevad võtma mittesiduvaid meetmeid ka seoses EMP EFTA riikide pädevate asutuste ja turuosalistega. Vajaduse korral viiakse enne meetmete võtmist ELi Euroopa järelevalveasutuste ja EFTA järelevalveameti vahel läbi konsultatsioonid, koordineerimine või teabevahetus.

| (8) | Määruses (EL) nr 236/2012 on täpsustatud juhtumid, mille puhul Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) võib teatavad finantstegevused ajutiselt keelustada või neid piirata, ning sätestatud sellega seotud tingimused kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (8) artikli 9 lõikega 5. EMP lepingu kohaldamisel täidab neid volitusi EFTA riikide suhtes EFTA järelevalveamet, kooskõlas EMP lepingu IX lisa punktiga 31i ja sellega ette nähtud tingimustega. Et tagada ESMA eriteadmiste kaasamine protsessi ja kooskõla EMP lepingu kahe samba vahel, võetakse EFTA järelevalveameti kõnealused otsused vastu ESMA koostatud eelnõude põhjal. Sellega säilitatakse ühe ametiasutuse tehtava järelevalve peamised eelised. Lepinguosalised jagavad seisukohta, et käesoleva otsusega rakendatakse 14. oktoobri 2014. aasta järeldustes kajastatud kokkulepet. |
| --- | --- |

(8)

Määruses (EL) nr 236/2012 on täpsustatud juhtumid, mille puhul Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) võib teatavad finantstegevused ajutiselt keelustada või neid piirata, ning sätestatud sellega seotud tingimused kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (8) artikli 9 lõikega 5. EMP lepingu kohaldamisel täidab neid volitusi EFTA riikide suhtes EFTA järelevalveamet, kooskõlas EMP lepingu IX lisa punktiga 31i ja sellega ette nähtud tingimustega. Et tagada ESMA eriteadmiste kaasamine protsessi ja kooskõla EMP lepingu kahe samba vahel, võetakse EFTA järelevalveameti kõnealused otsused vastu ESMA koostatud eelnõude põhjal. Sellega säilitatakse ühe ametiasutuse tehtava järelevalve peamised eelised. Lepinguosalised jagavad seisukohta, et käesoleva otsusega rakendatakse 14. oktoobri 2014. aasta järeldustes kajastatud kokkulepet.

| (9) | Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EMP lepingu IX lisa punkti 29e (komisjoni määrus (EÜ) nr 1569/2007) järele lisatakse järgmised punktid.

| „29f. | 32012 R 0236: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta (ELT L 86, 24.3.2012, lk 1).
  Käesolevas lepingus loetakse nimetatud määruse sätteid järgmises kohanduses.






  a) | Sõltumata käesoleva lepingu protokolli nr 1 sätetest ja kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, hõlmavad mõisted „liikmesriik/liikmesriigid“ ja „pädevad asutused“ lisaks oma tähendusele kõnealuses määruses ka vastavalt EFTA riike ja nende pädevaid asutusi. |
| --- | --- | --- |

„29f.

32012 R 0236: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta (ELT L 86, 24.3.2012, lk 1).

Käesolevas lepingus loetakse nimetatud määruse sätteid järgmises kohanduses.

a)

Sõltumata käesoleva lepingu protokolli nr 1 sätetest ja kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, hõlmavad mõisted „liikmesriik/liikmesriigid“ ja „pädevad asutused“ lisaks oma tähendusele kõnealuses määruses ka vastavalt EFTA riike ja nende pädevaid asutusi.

| b) | Kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, teevad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) ja EFTA järelevalveamet omavahel koostööd, vahetavad teavet ja peavad nõu seoses määruse kohaldamisega, eriti enne mis tahes meetmete võtmist. |
| --- | --- |

b)

Kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, teevad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) ja EFTA järelevalveamet omavahel koostööd, vahetavad teavet ja peavad nõu seoses määruse kohaldamisega, eriti enne mis tahes meetmete võtmist.

| c) | Artikli 23 lõike 4 kolmandas lõigus lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“. |
| --- | --- |

c)

Artikli 23 lõike 4 kolmandas lõigus lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“.

| d) | Artiklis 28:






  i) | lõike 1 esimeses lõigus lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või EFTA riikide puhul EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

d)

Artiklis 28:

i)

lõike 1 esimeses lõigus lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või EFTA riikide puhul EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lõike 1 teises lõigus, lõigetes 2, 3, 5, 6, 8, 10 ja 11 ning lõike 7 punktis b lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes); |
| --- | --- |

ii)

lõike 1 teises lõigus, lõigetes 2, 3, 5, 6, 8, 10 ja 11 ning lõike 7 punktis b lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes);

| iii) | lõikes 3 asendatakse sõnad „ilma et ta peaks esitama [...] arvamuse“ sõnadega „ilma et Väärtpaberiturujärelevalve peaks esitama [...] arvamuse“; |
| --- | --- |

iii)

lõikes 3 asendatakse sõnad „ilma et ta peaks esitama [...] arvamuse“ sõnadega „ilma et Väärtpaberiturujärelevalve peaks esitama [...] arvamuse“;

| iv) | lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:
  „EFTA riikide puhul konsulteerib Väärtpaberiturujärelevalve enne EFTA järelevalveameti lõike 1 kohase otsuse eelnõu koostamist vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 9 lõikele 5 Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja vajaduse korral muude asjaomaste asutustega. Ta edastab esitatud tähelepanekud EFTA järelevalveametile.“; |
| --- | --- |

iv)

lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:

„EFTA riikide puhul konsulteerib Väärtpaberiturujärelevalve enne EFTA järelevalveameti lõike 1 kohase otsuse eelnõu koostamist vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 9 lõikele 5 Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja vajaduse korral muude asjaomaste asutustega. Ta edastab esitatud tähelepanekud EFTA järelevalveametile.“;

| v) | lõikes 7 asendatakse sõnad „mis tahes otsuse“ sõnadega „iga oma otsuse“; |
| --- | --- |

v)

lõikes 7 asendatakse sõnad „mis tahes otsuse“ sõnadega „iga oma otsuse“;

| vi) | lõikes 7 lisatakse sõna „kehtivusaega“ järele sõnad „. EFTA järelevalveamet avaldab oma veebisaidil teatise iga oma otsuse kohta võtta lõikes 1 osutatud meede või pikendada selle kehtivusaega. Väärtpaberiturujärelevalve veebisaidil esitatakse viide EFTA järelevalveameti avaldatud teatise kohta“; |
| --- | --- |

vi)

lõikes 7 lisatakse sõna „kehtivusaega“ järele sõnad „. EFTA järelevalveamet avaldab oma veebisaidil teatise iga oma otsuse kohta võtta lõikes 1 osutatud meede või pikendada selle kehtivusaega. Väärtpaberiturujärelevalve veebisaidil esitatakse viide EFTA järelevalveameti avaldatud teatise kohta“;

| vii) | lõikes 9 lisatakse sõnade „Väärtpaberituru veebisaidil“ järele sõnad „või EFTA järelevalveameti võetud meetmete puhul EFTA järelevalveameti veebisaidil“. |
| --- | --- |

vii)

lõikes 9 lisatakse sõnade „Väärtpaberituru veebisaidil“ järele sõnad „või EFTA järelevalveameti võetud meetmete puhul EFTA järelevalveameti veebisaidil“.

| e) | Artiklis 31 lisatakse sõna „asutuse“ järele sõnad „EFTA riikide alalise komitee“. |
| --- | --- |

e)

Artiklis 31 lisatakse sõna „asutuse“ järele sõnad „EFTA riikide alalise komitee“.

| f) | Artiklis 32 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele EFTA riikide puhul sõnad „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes). |
| --- | --- |

f)

Artiklis 32 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele EFTA riikide puhul sõnad „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes).

| g) | Artiklis 36 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele EFTA riikide puhul sõnad „ja EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes). |
| --- | --- |

g)

Artiklis 36 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele EFTA riikide puhul sõnad „ja EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes).

| h) | Artikli 37 lõikes 3 lisatakse sõnade „kui Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“. |
| --- | --- |

h)

Artikli 37 lõikes 3 lisatakse sõnade „kui Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“.

| i) | Artiklis 46 (EFTA riikide puhul):






  i) | lõiget 1 ei kohaldata; |
| --- | --- | --- |

i)

Artiklis 46 (EFTA riikide puhul):

i)

lõiget 1 ei kohaldata;

| ii) | lõikes 2 asendatakse sõnad „25. märtsi 2012“ sõnadega „EMP ühiskomitee ... otsuse nr .../... [käesolev otsus] jõustumise kuupäeva“. |
| --- | --- |

ii)

lõikes 2 asendatakse sõnad „25. märtsi 2012“ sõnadega „EMP ühiskomitee ... otsuse nr .../... [käesolev otsus] jõustumise kuupäeva“.

| 29fa. | 32012 R 0826: Komisjoni 29. juuni 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 826/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 236/2012 seoses lühikeste netopositsioonidega seotud teavitamis- ja avalikustamisnõudeid käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega, üksikasjaliku teabega, mis esitatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele seoses lühikeste netopositsioonidega, ja käibe arvutamise meetodiga selliste aktsiate kindlaksmääramiseks, mille suhtes kohaldatakse erandit (ELT L 251, 18.9.2012, lk 1). |
| --- | --- |

29fa.

32012 R 0826: Komisjoni 29. juuni 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 826/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 236/2012 seoses lühikeste netopositsioonidega seotud teavitamis- ja avalikustamisnõudeid käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega, üksikasjaliku teabega, mis esitatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele seoses lühikeste netopositsioonidega, ja käibe arvutamise meetodiga selliste aktsiate kindlaksmääramiseks, mille suhtes kohaldatakse erandit (ELT L 251, 18.9.2012, lk 1).

| 29fb. | 32012 R 0827: Komisjoni 29. juuni 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 827/2012, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid, millega määratakse kindlaks aktsiate netopositsiooni avalikustamise viis, sellise teabe vorming, mis esitatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele seoses lühikeste netopositsioonidega, selliste lepingute, kokkulepete ja meetmete liigid, millega nõuetekohaselt tagatakse aktsiate või riigi võlakohustuste kättesaadavus arveldamiseks, ning aktsiate peamise kauplemiskoha kindlaksmääramise kuupäevad ja ajavahemik vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta (ELT L 251, 18.9.2012, lk 11). |
| --- | --- |

29fb.

32012 R 0827: Komisjoni 29. juuni 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 827/2012, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid, millega määratakse kindlaks aktsiate netopositsiooni avalikustamise viis, sellise teabe vorming, mis esitatakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele seoses lühikeste netopositsioonidega, selliste lepingute, kokkulepete ja meetmete liigid, millega nõuetekohaselt tagatakse aktsiate või riigi võlakohustuste kättesaadavus arveldamiseks, ning aktsiate peamise kauplemiskoha kindlaksmääramise kuupäevad ja ajavahemik vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta (ELT L 251, 18.9.2012, lk 11).

| 29fc. | 32012 R 0918: Komisjoni 5. juuli 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 918/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta seoses mõistetega, lühikeste netopositsioonide arvutamisega, riigi krediidiriski vahetustehingus olevate kaetud positsioonidega, teatamiskünnistega, likviidsuskünnistega piirangute peatamiseks, finantsinstrumentide väärtuse märkimisväärse langusega ja ebasoodsate sündmustega (ELT L 274, 9.10.2012, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32015 R 0097: Komisjoni 17. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/97 (ELT L 16, 23.1.2015, lk 22). |
| --- | --- | --- |

29fc.

32012 R 0918: Komisjoni 5. juuli 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 918/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta seoses mõistetega, lühikeste netopositsioonide arvutamisega, riigi krediidiriski vahetustehingus olevate kaetud positsioonidega, teatamiskünnistega, likviidsuskünnistega piirangute peatamiseks, finantsinstrumentide väärtuse märkimisväärse langusega ja ebasoodsate sündmustega (ELT L 274, 9.10.2012, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32015 R 0097: Komisjoni 17. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/97 (ELT L 16, 23.1.2015, lk 22).

| 29fd. | 32012 R 0919: Komisjoni 5. juuli 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 919/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad likviidsete aktsiate ja muude finantsinstrumentide väärtuse languse arvutamise meetodit (ELT L 274, 9.10.2012, lk 16).“ |
| --- | --- |

29fd.

32012 R 0919: Komisjoni 5. juuli 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 919/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad likviidsete aktsiate ja muude finantsinstrumentide väärtuse languse arvutamise meetodit (ELT L 274, 9.10.2012, lk 16).“

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 236/2012 ning delegeeritud määruste (EL) nr 826/2012, (EL) nr 918/2012, (EL) nr 919/2012 ja (EL) 2015/97 ning rakendusmääruse (EL) nr 827/2012 islandi- ja norrakeelsed tekstid, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub [...], tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud (*1), või EMP ühiskomitee ... otsuse nr ... (9). [millega inkorporeeritakse ESMA määrus (EL) nr 1095/2010] jõustumise päeval, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel,

EMP ühiskomitee nimel

eesistuja

EMP ühiskomitee sekretärid

---

(1)  
  ELT L 86, 24.3.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 251, 18.9.2012, lk 1.

2

(3)  
  ELT L 251, 18.9.2012, lk 11.

3

(4)  
  ELT L 274, 9.10.2012, lk 1.

4

(5)  
  ELT L 274, 9.10.2012, lk 16.

5

(6)  
  ELT L 16, 23.1.2015, lk 22.

6

(7)  Nõukogu järeldused, mille on heaks kiitnud ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid, 14178/1/14 REV 1.

7

(8)  
  ELT L 331, 15.12.2010, p. 84.

8

(*1)  [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]

*1

(9)  ELT L ...

9

---

EELNÕU

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr ...,

...,

millega muudetakse EMP lepingu IX lisa („Finantsteenused“)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (1) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (1) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (2) | ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid avaldasid oma 14. oktoobri 2014. aasta järeldustes (2) heameelt ELi Euroopa järelevalveasutuste asutamise määruste EMP lepingusse lisamise kohta lepinguosaliste vahel saavutatud tasakaalustatud lahenduse üle, mille puhul võeti arvesse ELi Euroopa järelevalveasutuste asutamismääruste ning EMP lepingu struktuuri ja eesmärke ning ELi ja EMP EFTA riikides esinevaid õiguslikke ja poliitilisi piiranguid. |
| --- | --- |

(2)

ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid avaldasid oma 14. oktoobri 2014. aasta järeldustes (2) heameelt ELi Euroopa järelevalveasutuste asutamise määruste EMP lepingusse lisamise kohta lepinguosaliste vahel saavutatud tasakaalustatud lahenduse üle, mille puhul võeti arvesse ELi Euroopa järelevalveasutuste asutamismääruste ning EMP lepingu struktuuri ja eesmärke ning ELi ja EMP EFTA riikides esinevaid õiguslikke ja poliitilisi piiranguid.

| (3) | ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid rõhutasid, et EMP lepingu kahesambalise struktuuri kohaselt võtab EFTA järelevalveamet vastu otsuseid, mis on adresseeritud EMP EFTA riikide pädevatele asutustele või EMP EFTA riikides tegutsevatele turuosalistele. ELi Euroopa järelevalveasutused on pädevad võtma mittesiduvaid meetmeid ka seoses EMP EFTA riikide pädevate asutuste ja turuosalistega. Vajaduse korral viiakse enne meetmete võtmist ELi Euroopa järelevalveasutuste ja EFTA järelevalveameti vahel läbi konsultatsioonid, koordineerimine või teabevahetus. |
| --- | --- |

(3)

ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid rõhutasid, et EMP lepingu kahesambalise struktuuri kohaselt võtab EFTA järelevalveamet vastu otsuseid, mis on adresseeritud EMP EFTA riikide pädevatele asutustele või EMP EFTA riikides tegutsevatele turuosalistele. ELi Euroopa järelevalveasutused on pädevad võtma mittesiduvaid meetmeid ka seoses EMP EFTA riikide pädevate asutuste ja turuosalistega. Vajaduse korral viiakse enne meetmete võtmist ELi Euroopa järelevalveasutuste ja EFTA järelevalveameti vahel läbi konsultatsioonid, koordineerimine või teabevahetus.

| (4) | Selleks et tagada ELi Euroopa järelevalveasutuste eriteadmiste kaasamine protsessi ja kooskõla kahe samba vahel, võetakse EMP EFTA riikide ühele või enamale pädevale asutusele või turuosalisele adresseeritud EFTA järelevalveameti individuaalsed otsused ja ametlikud arvamused vastu asjaomase ELi Euroopa järelevalveasutuse koostatud eelnõude põhjal. Sellega säilitatakse ühe ametiasutuse tehtava järelevalve peamised eelised. Kõnealuseid põhimõtteid kohaldatakse eelkõige otsese järelevalve suhtes, mida ESMA teeb kauplemisteabehoidlate üle. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada ELi Euroopa järelevalveasutuste eriteadmiste kaasamine protsessi ja kooskõla kahe samba vahel, võetakse EMP EFTA riikide ühele või enamale pädevale asutusele või turuosalisele adresseeritud EFTA järelevalveameti individuaalsed otsused ja ametlikud arvamused vastu asjaomase ELi Euroopa järelevalveasutuse koostatud eelnõude põhjal. Sellega säilitatakse ühe ametiasutuse tehtava järelevalve peamised eelised. Kõnealuseid põhimõtteid kohaldatakse eelkõige otsese järelevalve suhtes, mida ESMA teeb kauplemisteabehoidlate üle.

| (5) | Lepinguosalised jagavad seisukohta, et käesoleva otsusega rakendatakse kõnealustes järeldustes kajastatud kokkulepet ning seepärast tuleks seda tõlgendada kooskõlas neis sisalduvate põhimõtetega. |
| --- | --- |

(5)

Lepinguosalised jagavad seisukohta, et käesoleva otsusega rakendatakse kõnealustes järeldustes kajastatud kokkulepet ning seepärast tuleks seda tõlgendada kooskõlas neis sisalduvate põhimõtetega.

| (6) | Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EMP lepingu IX lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Punktile 16b (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/26/EÜ) lisatakse järgmine taane:






  „— | 32012 R 0648: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).“ |
| --- | --- | --- |

1)

Punktile 16b (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/26/EÜ) lisatakse järgmine taane:

„—

32012 R 0648: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).“

| 2) | Punkti 31bb (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/61/EL) järele lisatakse järgmine punkt:






  „31bc. | 32012 R 0648: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).
  Käesolevas lepingus loetakse nimetatud määruse sätteid järgmises kohanduses.






  a) | Sõltumata käesoleva lepingu protokolli nr 1 sätetest ja kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, hõlmavad mõisted „liikmesriik/liikmesriigid“ ja „pädevad asutused“ lisaks oma tähendusele kõnealuses määruses ka vastavalt EFTA riike ja nende pädevaid asutusi. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Punkti 31bb (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/61/EL) järele lisatakse järgmine punkt:

„31bc.

Käesolevas lepingus loetakse nimetatud määruse sätteid järgmises kohanduses.

a)

Sõltumata käesoleva lepingu protokolli nr 1 sätetest ja kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, hõlmavad mõisted „liikmesriik/liikmesriigid“ ja „pädevad asutused“ lisaks oma tähendusele kõnealuses määruses ka vastavalt EFTA riike ja nende pädevaid asutusi.

| b) | Kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, teevad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) ja EFTA järelevalveamet omavahel koostööd, vahetavad teavet ja peavad nõu seoses määruse kohaldamisega, eriti enne mis tahes meetme võtmist. See hõlmab eelkõige kohustust edastada teineteisele viivitamata teave, mida kumbki amet vajab oma käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmiseks, näiteks punktis d sätestatud ESMA eelnõude koostamiseks. Muu hulgas laieneb see teabele, mille kumbki amet on saanud registreerimistaotluste või turuosalistele esitatud teabepäringute tulemusel või mille kumbki amet on saanud uurimiste või kohapealsete kontrollide käigus.
  Ilma et see piiraks käesoleva lepingu artikli 109 kohaldamist, edastavad ESMA ja EFTA järelevalveasutus teisele ametile kõik taotlused, andmed, kaebused või teabenõuded, mis jäävad kõnealuse ameti pädevusse.
  Kui ESMA ja EFTA järelevalveameti vahel esineb erimeelsusi seoses määruse sätete haldamisega, kutsuvad ESMA eesistuja ning EFTA järelevalveameti kolleegium põhjendamatu viivituseta kokku istungi konsensuse leidmiseks, võttes arvesse küsimuse kiireloomulisust. Kui sellist konsensust ei leita, võivad ESMA eesistuja ning EFTA järelevalveameti kolleegium paluda lepinguosalistel pöörduda küsimusega EMP ühiskomitee poole, kes tegeleb sellega kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 111, mida kohaldatakse mutatis mutandis. Kooskõlas EMP ühiskomitee 8. veebruari 1994. aasta otsuse nr 1/94 (millega võetakse vastu EMP ühiskomitee töökord, EÜT L 85, 30.3.1994, lk 60) artikliga 2 võib lepinguosaline kiireloomulistel juhtudel taotleda istungi viivitamatut kokkukutsumist. Käesolevast lõikest olenemata võib lepinguosaline kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 5 või 111 mis tahes ajal omal alatusel küsimusega EMP ühiskomitee poole pöörduda. |
| --- | --- |

b)

Kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, teevad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) ja EFTA järelevalveamet omavahel koostööd, vahetavad teavet ja peavad nõu seoses määruse kohaldamisega, eriti enne mis tahes meetme võtmist. See hõlmab eelkõige kohustust edastada teineteisele viivitamata teave, mida kumbki amet vajab oma käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmiseks, näiteks punktis d sätestatud ESMA eelnõude koostamiseks. Muu hulgas laieneb see teabele, mille kumbki amet on saanud registreerimistaotluste või turuosalistele esitatud teabepäringute tulemusel või mille kumbki amet on saanud uurimiste või kohapealsete kontrollide käigus.

Ilma et see piiraks käesoleva lepingu artikli 109 kohaldamist, edastavad ESMA ja EFTA järelevalveasutus teisele ametile kõik taotlused, andmed, kaebused või teabenõuded, mis jäävad kõnealuse ameti pädevusse.

Kui ESMA ja EFTA järelevalveameti vahel esineb erimeelsusi seoses määruse sätete haldamisega, kutsuvad ESMA eesistuja ning EFTA järelevalveameti kolleegium põhjendamatu viivituseta kokku istungi konsensuse leidmiseks, võttes arvesse küsimuse kiireloomulisust. Kui sellist konsensust ei leita, võivad ESMA eesistuja ning EFTA järelevalveameti kolleegium paluda lepinguosalistel pöörduda küsimusega EMP ühiskomitee poole, kes tegeleb sellega kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 111, mida kohaldatakse mutatis mutandis. Kooskõlas EMP ühiskomitee 8. veebruari 1994. aasta otsuse nr 1/94 (millega võetakse vastu EMP ühiskomitee töökord, EÜT L 85, 30.3.1994, lk 60) artikliga 2 võib lepinguosaline kiireloomulistel juhtudel taotleda istungi viivitamatut kokkukutsumist. Käesolevast lõikest olenemata võib lepinguosaline kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 5 või 111 mis tahes ajal omal alatusel küsimusega EMP ühiskomitee poole pöörduda.

| c) | Viited „EKPSi liikmetele“ või „keskpankadele“ hõlmavad lisaks oma tähendusele kõnealuses määruses ka EFTA riikide keskpankasid, välja arvatud Liechtensteini puhul, kelle suhtes selliseid viiteid ei kohaldata. |
| --- | --- |

c)

Viited „EKPSi liikmetele“ või „keskpankadele“ hõlmavad lisaks oma tähendusele kõnealuses määruses ka EFTA riikide keskpankasid, välja arvatud Liechtensteini puhul, kelle suhtes selliseid viiteid ei kohaldata.

| d) | Otsused, vaheotsused, teated, lihtteabenõuded, otsuste tühistamised ja EFTA järelevalveameti muud meetmed artikli 56 lõike 2, artikli 58 lõike 1, artikli 61 lõike 1, artikli 62 lõike 3, artikli 63 lõike 4, artikli 64 lõike 5, artikli 65 lõike 1, artikli 66 lõike 1, artikli 71 ja artikli 73 lõike 1 alusel võetakse põhjendamatu viivituseta vastu eelnõude põhjal, mille ESMA on koostanud omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel. |
| --- | --- |

d)

Otsused, vaheotsused, teated, lihtteabenõuded, otsuste tühistamised ja EFTA järelevalveameti muud meetmed artikli 56 lõike 2, artikli 58 lõike 1, artikli 61 lõike 1, artikli 62 lõike 3, artikli 63 lõike 4, artikli 64 lõike 5, artikli 65 lõike 1, artikli 66 lõike 1, artikli 71 ja artikli 73 lõike 1 alusel võetakse põhjendamatu viivituseta vastu eelnõude põhjal, mille ESMA on koostanud omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.

| e) | Artikli 4 lõike 2 punktis a, artikli 7 lõikes 5 ning artikli 11 lõigetes 6 ja 10 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“. |
| --- | --- |

e)

Artikli 4 lõike 2 punktis a, artikli 7 lõikes 5 ning artikli 11 lõigetes 6 ja 10 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“.

| f) | Artikli 6 lõike 2 punktis c lisatakse sõnade „jõustumise kuupäevad“ järele sõnad „liidus ja, kui need on erinevad, EFTA riikides“. |
| --- | --- |

f)

Artikli 6 lõike 2 punktis c lisatakse sõnade „jõustumise kuupäevad“ järele sõnad „liidus ja, kui need on erinevad, EFTA riikides“.

| g) | Artikli 9 lõikes 1 ja artikli 11 lõikes 3 asendatakse sõnad „16. august 2012“ EFTA riikide puhul sõnadega „EMP ühiskomitee ... otsuse nr .../... [käesolev otsus] jõustumise kuupäev“ (vastavas käändes). |
| --- | --- |

g)

Artikli 9 lõikes 1 ja artikli 11 lõikes 3 asendatakse sõnad „16. august 2012“ EFTA riikide puhul sõnadega „EMP ühiskomitee ... otsuse nr .../... [käesolev otsus] jõustumise kuupäev“ (vastavas käändes).

| h) | Artikli 12 lõikes 2 asendatakse sõnad „17. veebruariks 2013“ EFTA riikide puhul sõnadega „kuue kuu jooksul alates EMP ühiskomitee ... otsuse nr .../... [käesolev otsus] jõustumise kuupäevast“. |
| --- | --- |

h)

Artikli 12 lõikes 2 asendatakse sõnad „17. veebruariks 2013“ EFTA riikide puhul sõnadega „kuue kuu jooksul alates EMP ühiskomitee ... otsuse nr .../... [käesolev otsus] jõustumise kuupäevast“.

| i) | Artiklis 17:






  i) | lõikes 4 ja lõike 5 esimeses lõigus lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes); |
| --- | --- | --- |

i)

Artiklis 17:

i)

lõikes 4 ja lõike 5 esimeses lõigus lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes);

| ii) | lõikes 5 asendatakse sõnad „liidu õigus“ sõnadega „EMP leping“ (vastavas käändes). |
| --- | --- |

ii)

lõikes 5 asendatakse sõnad „liidu õigus“ sõnadega „EMP leping“ (vastavas käändes).

| j) | Artiklites 18 ja 25 asendatakse sõnad „liidu vääringud“ sõnadega „EMP lepingu osaliste ametlikud vääringud“ (vastavas käändes). |
| --- | --- |

j)

Artiklites 18 ja 25 asendatakse sõnad „liidu vääringud“ sõnadega „EMP lepingu osaliste ametlikud vääringud“ (vastavas käändes).

| k) | Artikli 55 lõikes 1 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalv“e järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud kauplemisteabehoidla puhul EFTA järelevalveameti“. |
| --- | --- |

k)

Artikli 55 lõikes 1 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalv“e järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud kauplemisteabehoidla puhul EFTA järelevalveameti“.

| l) | Artiklis 56:






  i) | lõikes 1 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalvele“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud kauplemisteabehoidla puhul EFTA järelevalveametile“; |
| --- | --- | --- |

l)

Artiklis 56:

i)

lõikes 1 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalvele“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud kauplemisteabehoidla puhul EFTA järelevalveametile“;

| ii) | lõikes 2 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“. |
| --- | --- |

ii)

lõikes 2 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“.

| m) | Artiklis 57 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“. |
| --- | --- |

m)

Artiklis 57 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“.

| n) | Artiklis 58 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“. |
| --- | --- |

n)

Artiklis 58 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“.

| o) | Artiklis 59:






  i) | lõikes 1 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

o)

Artiklis 59:

i)

lõikes 1 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveamet teavitavad vastavalt lõikele 1 tehtud mis tahes otsusest teineteist ja komisjoni.“ |
| --- | --- |

ii)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveamet teavitavad vastavalt lõikele 1 tehtud mis tahes otsusest teineteist ja komisjoni.“

| p) | Artiklis 60 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes). |
| --- | --- |

p)

Artiklis 60 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes).

| q) | Artiklis 61:






  i) | lõikes 1 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud kauplemisteabehoidlate või nendega seotud kolmandate isikute puhul, kes täidavad kauplemisteabehoidlate tööülesandeid või osutavad teenust allhanke korras, EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

q)

Artiklis 61:

i)

lõikes 1 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud kauplemisteabehoidlate või nendega seotud kolmandate isikute puhul, kes täidavad kauplemisteabehoidlate tööülesandeid või osutavad teenust allhanke korras, EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lõigetes 2, 3 ja 5 asendatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- |

ii)

lõigetes 2, 3 ja 5 asendatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“;

| iii) | EFTA riikide puhul asendatakse lõike 3 punkt g järgmisega:

  „viitab õigusele vaidlustada otsus EFTA kohtus vastavalt EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artiklile 36.“; |
| --- | --- |

iii)

EFTA riikide puhul asendatakse lõike 3 punkt g järgmisega:

„viitab õigusele vaidlustada otsus EFTA kohtus vastavalt EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artiklile 36.“;

| iv) | lõikele 5 lisatakse järgmine lõik:
  „EFTA järelevalveamet edastab käesoleva artikli alusel saadud teabe põhjendamatu viivituseta Väärtpaberiturujärelevalvele.“ |
| --- | --- |

iv)

lõikele 5 lisatakse järgmine lõik:

„EFTA järelevalveamet edastab käesoleva artikli alusel saadud teabe põhjendamatu viivituseta Väärtpaberiturujärelevalvele.“

| r) | Artiklis 62:






  i) | lõikes 1 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või juhul, kui uurimise all olev isik on asutatud mõnes EFTA riigis, EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

r)

Artiklis 62:

i)

lõikes 1 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või juhul, kui uurimise all olev isik on asutatud mõnes EFTA riigis, EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Väärtpaberiturujärelevalve ametnikel ja muudel Väärtpaberiturujärelevalve volitatud isikutel on õigus abistada EFTA järelevalveametit tema käesoleva artikli kohaste ülesannete täitmisel ja õigus osaleda Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral uurimistes.“; |
| --- | --- |

ii)

lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„Väärtpaberiturujärelevalve ametnikel ja muudel Väärtpaberiturujärelevalve volitatud isikutel on õigus abistada EFTA järelevalveametit tema käesoleva artikli kohaste ülesannete täitmisel ja õigus osaleda Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral uurimistes.“;

| iii) | lõigetes 2, 3 ja 4 ning lõike 6 esimeses ja teises lauses asendatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes); |
| --- | --- |

iii)

lõigetes 2, 3 ja 4 ning lõike 6 esimeses ja teises lauses asendatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes);

| iv) | EFTA riikide puhul asendatakse lõike 3 teine lause järgmisega:

  „Otsuses määratakse kindlaks uurimise ese ja eesmärk, artiklis 66 sätestatud perioodilised karistusmaksed ja õigus otsuse läbivaatamisele EFTA kohtu poolt kooskõlas EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikliga 36.“; |
| --- | --- |

iv)

EFTA riikide puhul asendatakse lõike 3 teine lause järgmisega:

„Otsuses määratakse kindlaks uurimise ese ja eesmärk, artiklis 66 sätestatud perioodilised karistusmaksed ja õigus otsuse läbivaatamisele EFTA kohtu poolt kooskõlas EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikliga 36.“;

| v) | lõike 6 kolmandas lauses asendatakse sõnad „Väärtpaberiturujärelevalve toimikus“ EFTA riikide puhul sõnadega „Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveameti toimikus“; |
| --- | --- |

v)

lõike 6 kolmandas lauses asendatakse sõnad „Väärtpaberiturujärelevalve toimikus“ EFTA riikide puhul sõnadega „Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveameti toimikus“;

| vi) | EFTA riikide puhul asendatakse lõike 6 neljas lause järgmisega:

  „EFTA järelevalveameti otsuse seaduslikkuse üle teostab kohtulikku kontrolli üksnes EFTA kohus kooskõlas EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepinguga.“ |
| --- | --- |

vi)

EFTA riikide puhul asendatakse lõike 6 neljas lause järgmisega:

„EFTA järelevalveameti otsuse seaduslikkuse üle teostab kohtulikku kontrolli üksnes EFTA kohus kooskõlas EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepinguga.“

| s) | Artiklis 63:






  i) | lõikes 1 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud juriidiliste isikute puhul EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

s)

Artiklis 63:

i)

lõikes 1 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud juriidiliste isikute puhul EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  „EFTA järelevalveamet edastab käesoleva artikli alusel saadud teabe põhjendamatu viivituseta Väärtpaberiturujärelevalvele.“; |
| --- | --- |

ii)

lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„EFTA järelevalveamet edastab käesoleva artikli alusel saadud teabe põhjendamatu viivituseta Väärtpaberiturujärelevalvele.“;

| iii) | lõigetes 2–7 ning lõike 9 esimeses, teises ja kolmandas lauses asendatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes); |
| --- | --- |

iii)

lõigetes 2–7 ning lõike 9 esimeses, teises ja kolmandas lauses asendatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes);

| iv) | lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Väärtpaberiturujärelevalve ametnikel ja muudel Väärtpaberiturujärelevalve volitatud isikutel on õigus abistada EFTA järelevalveametit tema käesoleva artikli kohaste ülesannete täitmisel ja õigus osaleda kohapealsetes kontrollides.“; |
| --- | --- |

iv)

lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

„Väärtpaberiturujärelevalve ametnikel ja muudel Väärtpaberiturujärelevalve volitatud isikutel on õigus abistada EFTA järelevalveametit tema käesoleva artikli kohaste ülesannete täitmisel ja õigus osaleda kohapealsetes kontrollides.“;

| v) | EFTA riikide puhul asendatakse lõike 4 teine lause järgmisega:

  „Otsuses määratakse kindlaks kontrolli ese ja eesmärk, selle alustamise kuupäev ning märgitakse artiklis 66 sätestatud perioodilised karistusmaksed ja samuti õigus otsuse läbivaatamisele EFTA kohtu poolt kooskõlas EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikliga 36.“; |
| --- | --- |

v)

EFTA riikide puhul asendatakse lõike 4 teine lause järgmisega:

„Otsuses määratakse kindlaks kontrolli ese ja eesmärk, selle alustamise kuupäev ning märgitakse artiklis 66 sätestatud perioodilised karistusmaksed ja samuti õigus otsuse läbivaatamisele EFTA kohtu poolt kooskõlas EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikliga 36.“;

| vi) | lõike 9 neljandas lauses asendatakse sõnad „Väärtpaberiturujärelevalve toimikus“ EFTA riikide puhul sõnadega „Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveameti toimikus“; |
| --- | --- |

vi)

lõike 9 neljandas lauses asendatakse sõnad „Väärtpaberiturujärelevalve toimikus“ EFTA riikide puhul sõnadega „Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveameti toimikus“;

| vii) | EFTA riikide puhul asendatakse lõike 9 viies lause järgmisega:

  „EFTA järelevalveameti otsuse seaduslikkuse üle teostab kohtulikku kontrolli üksnes EFTA kohus kooskõlas EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepinguga.“ |
| --- | --- |

vii)

EFTA riikide puhul asendatakse lõike 9 viies lause järgmisega:

„EFTA järelevalveameti otsuse seaduslikkuse üle teostab kohtulikku kontrolli üksnes EFTA kohus kooskõlas EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepinguga.“

| t) | Artiklis 64:






  i) | lõike 1 esimeses lauses asendatakse sõnad „määrab Väärtpaberiturujärelevalve juhtumi uurimiseks Väärtpaberiturujärelevalves sõltumatu uurija“ EFTA riikide puhul sõnadega „määrab EFTA järelevalveamet pärast Väärtpaberiturujärelevalvega konsulteerimist juhtumi uurimiseks EFTA järelevalveametis sõltumatu uurija“; |
| --- | --- | --- |

t)

Artiklis 64:

i)

lõike 1 esimeses lauses asendatakse sõnad „määrab Väärtpaberiturujärelevalve juhtumi uurimiseks Väärtpaberiturujärelevalves sõltumatu uurija“ EFTA riikide puhul sõnadega „määrab EFTA järelevalveamet pärast Väärtpaberiturujärelevalvega konsulteerimist juhtumi uurimiseks EFTA järelevalveametis sõltumatu uurija“;

| ii) | lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  „EFTA järelevalveameti määratud uurija ei tohi olla ega ole varem olnud otseselt ega kaudselt seotud asjaomase kauplemisteabehoidla järelevalve ega registreerimismenetlusega ning täidab oma ülesandeid EFTA järelevalveameti kolleegiumist ja ESMA järelevalvenõukogust sõltumatult.“; |
| --- | --- |

ii)

lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„EFTA järelevalveameti määratud uurija ei tohi olla ega ole varem olnud otseselt ega kaudselt seotud asjaomase kauplemisteabehoidla järelevalve ega registreerimismenetlusega ning täidab oma ülesandeid EFTA järelevalveameti kolleegiumist ja ESMA järelevalvenõukogust sõltumatult.“;

| iii) | lõigetes 2, 3 ja 4 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „ja EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes); |
| --- | --- |

iii)

lõigetes 2, 3 ja 4 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „ja EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes);

| iv) | lõikes 5 asendatakse ülejäänud lause pärast sõna „otsustab“ EFTA riikide puhul järgmisega:

  „EFTA järelevalveamet pärast uurimise all olevate isikute seisukohtade ärakuulamist vastavalt artiklile 67, kas uurimise all olevad isikud on toime pannud ühe või mitu I lisas nimetatud rikkumistest, mispuhul EFTA järelevalveamet võtab järelevalvemeetme vastavalt artiklile 73 ja määrab trahvi vastavalt artiklile 65.
  EFTA järelevalveamet esitab Väärtpaberiturujärelevalvele kogu teabe ja kõik toimikud, mis on vajalikud tema käesolevast lõigust tulenevate kohustuste täitmiseks.“; |
| --- | --- |

iv)

lõikes 5 asendatakse ülejäänud lause pärast sõna „otsustab“ EFTA riikide puhul järgmisega:

„EFTA järelevalveamet pärast uurimise all olevate isikute seisukohtade ärakuulamist vastavalt artiklile 67, kas uurimise all olevad isikud on toime pannud ühe või mitu I lisas nimetatud rikkumistest, mispuhul EFTA järelevalveamet võtab järelevalvemeetme vastavalt artiklile 73 ja määrab trahvi vastavalt artiklile 65.

EFTA järelevalveamet esitab Väärtpaberiturujärelevalvele kogu teabe ja kõik toimikud, mis on vajalikud tema käesolevast lõigust tulenevate kohustuste täitmiseks.“;

| v) | lõikes 6 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või EFTA järelevalveameti“; |
| --- | --- |

v)

lõikes 6 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või EFTA järelevalveameti“;

| vi) | lõikes 8 asendatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“. |
| --- | --- |

vi)

lõikes 8 asendatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“.

| u) | Artiklis 65:






  i) | lõikes 1 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud kauplemisteabehoidla puhul EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

u)

Artiklis 65:

i)

lõikes 1 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud kauplemisteabehoidla puhul EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lõikes 2 asendatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“. |
| --- | --- |

ii)

lõikes 2 asendatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“.

| v) | Artiklis 66:






  i) | lõikes 1 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või juhul, kui kauplemisteabehoidla või asjaomane isik on asutatud mõnes EFTA riigis, EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

v)

Artiklis 66:

i)

lõikes 1 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või juhul, kui kauplemisteabehoidla või asjaomane isik on asutatud mõnes EFTA riigis, EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lõikes 4 asendatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“. |
| --- | --- |

ii)

lõikes 4 asendatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“.

| w) | Artiklis 67:






  i) | lõikele 1 lisatakse järgmised lõigud:
  „Enne EFTA järelevalveameti jaoks artiklite 65 ja 66 kohaste eelnõude koostamist annab Väärtpaberiturujärelevalve isikutele, kelle suhtes on algatatud menetlus, võimaluse esitada oma seisukoht Väärtpaberiturujärelevalve tuvastatud asjaolude kohta. Väärtpaberiturujärelevalve eelnõud võivad põhineda üksnes sellistel asjaoludel, mille kohta isikutel, kelle suhtes on algatatud menetlus, on olnud võimalik esitada oma seisukoht.
  EFTA järelevalveameti otsused artiklite 65 ja 66 alusel võivad põhineda üksnes sellistel asjaoludel, mille kohta isikutel, kelle suhtes on algatatud menetlus, on olnud võimalik esitada oma seisukoht.“; |
| --- | --- | --- |

w)

Artiklis 67:

i)

lõikele 1 lisatakse järgmised lõigud:

„Enne EFTA järelevalveameti jaoks artiklite 65 ja 66 kohaste eelnõude koostamist annab Väärtpaberiturujärelevalve isikutele, kelle suhtes on algatatud menetlus, võimaluse esitada oma seisukoht Väärtpaberiturujärelevalve tuvastatud asjaolude kohta. Väärtpaberiturujärelevalve eelnõud võivad põhineda üksnes sellistel asjaoludel, mille kohta isikutel, kelle suhtes on algatatud menetlus, on olnud võimalik esitada oma seisukoht.

EFTA järelevalveameti otsused artiklite 65 ja 66 alusel võivad põhineda üksnes sellistel asjaoludel, mille kohta isikutel, kelle suhtes on algatatud menetlus, on olnud võimalik esitada oma seisukoht.“;

| ii) | lõikes 2 asendatakse sõnad „Väärtpaberiturujärelevalve toimikuga“ EFTA riikide puhul sõnadega „Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveameti toimikuga“; |
| --- | --- |

ii)

lõikes 2 asendatakse sõnad „Väärtpaberiturujärelevalve toimikuga“ EFTA riikide puhul sõnadega „Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveameti toimikuga“;

| iii) | lõikes 2 asendatakse sõnad „Väärtpaberiturujärelevalve ametialaseks kasutuseks ette nähtud ettevalmistavaid dokumente“ EFTA riikide puhul sõnadega „Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveameti ametialaseks kasutuseks ette nähtud ettevalmistavaid dokumente“. |
| --- | --- |

iii)

lõikes 2 asendatakse sõnad „Väärtpaberiturujärelevalve ametialaseks kasutuseks ette nähtud ettevalmistavaid dokumente“ EFTA riikide puhul sõnadega „Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveameti ametialaseks kasutuseks ette nähtud ettevalmistavaid dokumente“.

| x) | Artiklis 68:






  i) | lõikele 1 lisatakse järgmine:
  „EFTA järelevalveamet avalikustab samuti kõik trahvid ja perioodilised karistusmaksed, mille ta on vastavalt artiklitele 65 ja 66 määranud, käesolevas lõikes Väärtpaberiturujärelevalve poolse trahvide ja perioodiliste karistuste avalikustamise kohta sätestatud tingimustel.“; |
| --- | --- | --- |

x)

Artiklis 68:

i)

lõikele 1 lisatakse järgmine:

„EFTA järelevalveamet avalikustab samuti kõik trahvid ja perioodilised karistusmaksed, mille ta on vastavalt artiklitele 65 ja 66 määranud, käesolevas lõikes Väärtpaberiturujärelevalve poolse trahvide ja perioodiliste karistuste avalikustamise kohta sätestatud tingimustel.“;

| ii) | lõigetes 3 ja 4 asendatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes); |
| --- | --- |

ii)

lõigetes 3 ja 4 asendatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes);

| iii) | lõikes 3 asendatakse sõnad „Euroopa Parlamenti, nõukogu“ EFTA riikide puhul sõnadega „Väärtpaberiturujärelevalvet ja EFTA riikide alalist komiteed“; |
| --- | --- |

iii)

lõikes 3 asendatakse sõnad „Euroopa Parlamenti, nõukogu“ EFTA riikide puhul sõnadega „Väärtpaberiturujärelevalvet ja EFTA riikide alalist komiteed“;

| iv) | lõikes 4 asendatakse sõnad „Euroopa Kohus“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA kohus“ (vastavas käändes); |
| --- | --- |

iv)

lõikes 4 asendatakse sõnad „Euroopa Kohus“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA kohus“ (vastavas käändes);

| v) | lõikele 5 lisatakse järgmine lõik:
  „EFTA järelevalveameti kogutud trahvide ja perioodiliste karistusmaksete summade eraldamise otsustab EFTA riikide alaline komitee.“ |
| --- | --- |

v)

lõikele 5 lisatakse järgmine lõik:

„EFTA järelevalveameti kogutud trahvide ja perioodiliste karistusmaksete summade eraldamise otsustab EFTA riikide alaline komitee.“

| y) | Artiklis 71:






  i) | lõikes 1 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud kauplemisteabehoidla puhul EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

y)

Artiklis 71:

i)

lõikes 1 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud kauplemisteabehoidla puhul EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lõikes 2 asendatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- |

ii)

lõikes 2 asendatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“;

| iii) | lõike 3 teises lauses lisatakse sõna „kehtetuks“ järele sõnad „või, mõnes EFTA riigis asutatud kauplemisteabehoidla puhul, et ta ei koosta EFTA järelevalveametile sellekohast eelnõu“. |
| --- | --- |

iii)

lõike 3 teises lauses lisatakse sõna „kehtetuks“ järele sõnad „või, mõnes EFTA riigis asutatud kauplemisteabehoidla puhul, et ta ei koosta EFTA järelevalveametile sellekohast eelnõu“.

| z) | Artikli 72 lõikele 1 lisatakse järgmised lõigud:
  „EFTA riigis asutatud kauplemisteabehoidlate puhul võtab EFTA järelevalveamet tasu samadel alustel kui tasu, mida võetakse muudelt kauplemisteabehoidlatelt vastavalt käesolevale määrusele ja lõikes 3 osutatud delegeeritud õigusaktidele.
  Summad, mille EFTA järelevalveamet on kooskõlas käesoleva lõikega kogunud, edastatakse põhjendamatu viivituseta Väärtpaberiturujärelevalvele.“ |
| --- | --- |

z)

Artikli 72 lõikele 1 lisatakse järgmised lõigud:

„EFTA riigis asutatud kauplemisteabehoidlate puhul võtab EFTA järelevalveamet tasu samadel alustel kui tasu, mida võetakse muudelt kauplemisteabehoidlatelt vastavalt käesolevale määrusele ja lõikes 3 osutatud delegeeritud õigusaktidele.

Summad, mille EFTA järelevalveamet on kooskõlas käesoleva lõikega kogunud, edastatakse põhjendamatu viivituseta Väärtpaberiturujärelevalvele.“

| za) | Artiklis 73:






  i) | lõikes 1 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud kauplemisteabehoidla puhul EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

za)

Artiklis 73:

i)

lõikes 1 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud kauplemisteabehoidla puhul EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lõikes 2 asendatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- |

ii)

lõikes 2 asendatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“;

| iii) | lõikele 3 lisatakse järgmised lõigud:
  „EFTA järelevalveamet teavitab põhjendamatu viivituseta asjaomast kauplemisteabehoidlat lõike 1 alusel tehtud mis tahes otsusest ning edastab selle otsuse pädevatele asutustele ja komisjonile. Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab iga sellise otsuse oma veebisaidil kümne tööpäeva jooksul pärast otsuse tegemise kuupäeva. EFTA järelevalveamet avalikustab samuti iga enda otsuse oma veebisaidil kümne tööpäeva jooksul pärast otsuse tegemise kuupäeva.
  Kui EFTA järelevalveameti otsus kolmanda lõigu kohaselt avalikustatakse, avalikustavad Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveamet ka asjaomase kauplemisteabehoidla õiguse lasta otsus EFTA kohtul läbi vaadata, vajaduse korral sellise menetluse algatamise fakti, täpsustades, et EFTA kohtusse esitatud hagi ei peata otsuse täitmist, ning samuti selle, et EFTA kohus võib vaidlustatud otsuse täitmise peatada vastavalt EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artiklile 40.“ |
| --- | --- |

iii)

lõikele 3 lisatakse järgmised lõigud:

„EFTA järelevalveamet teavitab põhjendamatu viivituseta asjaomast kauplemisteabehoidlat lõike 1 alusel tehtud mis tahes otsusest ning edastab selle otsuse pädevatele asutustele ja komisjonile. Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab iga sellise otsuse oma veebisaidil kümne tööpäeva jooksul pärast otsuse tegemise kuupäeva. EFTA järelevalveamet avalikustab samuti iga enda otsuse oma veebisaidil kümne tööpäeva jooksul pärast otsuse tegemise kuupäeva.

Kui EFTA järelevalveameti otsus kolmanda lõigu kohaselt avalikustatakse, avalikustavad Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveamet ka asjaomase kauplemisteabehoidla õiguse lasta otsus EFTA kohtul läbi vaadata, vajaduse korral sellise menetluse algatamise fakti, täpsustades, et EFTA kohtusse esitatud hagi ei peata otsuse täitmist, ning samuti selle, et EFTA kohus võib vaidlustatud otsuse täitmise peatada vastavalt EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artiklile 40.“

| zb) | Artiklis 74:






  i) | lõikes 1 lisatakse enne sõnu „delegeerida konkreetseid järelevalveülesandeid“ sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

zb)

Artiklis 74:

i)

lõikes 1 lisatakse enne sõnu „delegeerida konkreetseid järelevalveülesandeid“ sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lõigetes 2–5 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes); |
| --- | --- |

ii)

lõigetes 2–5 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes);

| iii) | lisatakse järgmine lõige:

  „6.   Enne ülesande delegeerimist konsulteerivad EFTA järelevalveamet ja Väärtpaberiturujärelevalve teineteisega.“ |
| --- | --- |

iii)

lisatakse järgmine lõige:

„6.   Enne ülesande delegeerimist konsulteerivad EFTA järelevalveamet ja Väärtpaberiturujärelevalve teineteisega.“

| zc) | Artikli 75 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 76 ei kohaldata. |
| --- | --- |

zc)

Artikli 75 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 76 ei kohaldata.

| zd) | Artikli 81 lõikes 3 (EFTA riikide puhul):






  i) | punktis f asendatakse sõnad „ELiga artiklis 75 osutatud“ sõnadega „asukohajärgse EFTA riigiga kauplemisteabehoidlates hoitavatele tuletislepingutele vastastikuse juurdepääsu andmist ja selliste lepingutega seotud teabe vahetamist käsitleva“; |
| --- | --- | --- |

zd)

Artikli 81 lõikes 3 (EFTA riikide puhul):

i)

punktis f asendatakse sõnad „ELiga artiklis 75 osutatud“ sõnadega „asukohajärgse EFTA riigiga kauplemisteabehoidlates hoitavatele tuletislepingutele vastastikuse juurdepääsu andmist ja selliste lepingutega seotud teabe vahetamist käsitleva“;

| ii) | punktis i asendatakse sõnad „Väärtpaberijärelevalvega artiklis 76 osutatud“ sõnadega „asukohajärgse EFTA riigiga kõnealuses EFTA riigis asutatud kauplemisteabehoidlates hoitavate tuletislepingutega seotud teabele juurdepääsu andmist käsitleva“; |
| --- | --- |

ii)

punktis i asendatakse sõnad „Väärtpaberijärelevalvega artiklis 76 osutatud“ sõnadega „asukohajärgse EFTA riigiga kõnealuses EFTA riigis asutatud kauplemisteabehoidlates hoitavate tuletislepingutega seotud teabele juurdepääsu andmist käsitleva“;

| iii) | punkti j tekst asendatakse järgmisega:

  „Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet, sõltuvalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 713/2009 (millega luuakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet) EMP lepingusse inkorporeerimist käsitleva EMP ühiskomitee otsuse sisust ja jõustumisest.“ |
| --- | --- |

iii)

punkti j tekst asendatakse järgmisega:

„Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet, sõltuvalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 713/2009 (millega luuakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet) EMP lepingusse inkorporeerimist käsitleva EMP ühiskomitee otsuse sisust ja jõustumisest.“

| zf) | Artiklis 83 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes). |
| --- | --- |

zf)

Artiklis 83 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes).

| zg) | Artiklis 84 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „EFTA järelevalveamet“. |
| --- | --- |

zg)

Artiklis 84 lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „EFTA järelevalveamet“.

| zh) | Artikli 87 lõikes 2 asendatakse sõnad „17. augustiks 2014“ EFTA riikide puhul sõnadega „ühe aasta jooksul alates EMP ühiskomitee ... otsuse nr .../... [käesolev otsus] jõustumise kuupäevast“. |
| --- | --- |

zh)

Artikli 87 lõikes 2 asendatakse sõnad „17. augustiks 2014“ EFTA riikide puhul sõnadega „ühe aasta jooksul alates EMP ühiskomitee ... otsuse nr .../... [käesolev otsus] jõustumise kuupäevast“.

| zi) | Artiklis 89:






  i) | lõike 1 esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:
  „Kolme aasta jooksul alates EMP ühiskomitee ... otsuse nr .../... [käesolev otsus] jõustumisest ei kohaldata artiklis 4 kehtestatud kliiringukohustust selliste börsiväliste tuletislepingute suhtes, mis vähendavad objektiivselt mõõdetaval viisil investeerimisriske, mis on otseselt seotud mõnes EFTA riigis asutatud ja artikli 2 punktis 10 esitatud määratlusele vastava pensioniskeemi maksevõimega. Üleminekuperioodi kohaldatakse samuti nende üksuste puhul, mis on asutatud pensioniskeemi liikmetele kompensatsiooni maksmiseks kohustuste mittetäitmise korral.“; |
| --- | --- | --- |

zi)

Artiklis 89:

i)

lõike 1 esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

„Kolme aasta jooksul alates EMP ühiskomitee ... otsuse nr .../... [käesolev otsus] jõustumisest ei kohaldata artiklis 4 kehtestatud kliiringukohustust selliste börsiväliste tuletislepingute suhtes, mis vähendavad objektiivselt mõõdetaval viisil investeerimisriske, mis on otseselt seotud mõnes EFTA riigis asutatud ja artikli 2 punktis 10 esitatud määratlusele vastava pensioniskeemi maksevõimega. Üleminekuperioodi kohaldatakse samuti nende üksuste puhul, mis on asutatud pensioniskeemi liikmetele kompensatsiooni maksmiseks kohustuste mittetäitmise korral.“;

| ii) | lõigetes 3, 5, 6 ja 8 asendatakse sõnad „vastuvõtmist komisjoni poolt“ EFTA riikide puhul sõnadega „mille komisjon on vastu võtnud, kohaldamist EMPs“; |
| --- | --- |

ii)

lõigetes 3, 5, 6 ja 8 asendatakse sõnad „vastuvõtmist komisjoni poolt“ EFTA riikide puhul sõnadega „mille komisjon on vastu võtnud, kohaldamist EMPs“;

| iii) | lõikes 3 asendatakse sõnad „regulatiivsete tehniliste standardite jõustumise kuupäeva“ EFTA riikide puhul sõnadega „regulatiivseid tehnilisi standardeid sisaldavate EMP ühiskomitee otsuste jõustumise kuupäeva“; |
| --- | --- |

iii)

lõikes 3 asendatakse sõnad „regulatiivsete tehniliste standardite jõustumise kuupäeva“ EFTA riikide puhul sõnadega „regulatiivseid tehnilisi standardeid sisaldavate EMP ühiskomitee otsuste jõustumise kuupäeva“;

| iv) | lõigetes 5 ja 6 asendatakse sõnad „[kohaste/kõnealuste] regulatiivsete tehniliste standardite jõustumise kuupäeva“ EFTA riikide puhul sõnadega „[kohaseid/kõnealuseid] regulatiivseid tehnilisi standardeid sisaldavate EMP ühiskomitee otsuste jõustumise kuupäeva“. |
| --- | --- |

iv)

lõigetes 5 ja 6 asendatakse sõnad „[kohaste/kõnealuste] regulatiivsete tehniliste standardite jõustumise kuupäeva“ EFTA riikide puhul sõnadega „[kohaseid/kõnealuseid] regulatiivseid tehnilisi standardeid sisaldavate EMP ühiskomitee otsuste jõustumise kuupäeva“.

| zj) | I lisa IV osa punktides a ja c ning II lisa I osa punktis g ja II osa punktis c lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes).“ |
| --- | --- |

zj)

I lisa IV osa punktides a ja c ning II lisa I osa punktis g ja II osa punktis c lisatakse sõna „Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes).“

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 648/2012 islandi- ja norrakeelsed tekstid, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub [...], tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud (*1), või EMP ühiskomitee ... otsuse nr ... (3). [millega inkorporeeritakse ESMA määrus (EL) nr 1095/2010] jõustumise päeval, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel,

EMP ühiskomitee nimel

eesistuja

EMP ühiskomite sekretärid

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

1

(2)  Nõukogu järeldused, mille on heaks kiitnud ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid, 14178/1/14 REV 1.

2

(*1)  [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]

*1

(3)  ELT L ...

3

---

EELNÕU

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr ...,

...,

millega muudetakse EMP lepingu IX lisa („Finantsteenused“)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 513/2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta, (1) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 513/2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta, (1) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 462/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta, (2) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 462/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta, (2) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (3) | ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid avaldasid oma 14. oktoobri 2014. aasta järeldustes (3) heameelt ELi Euroopa järelevalveasutuste asutamise määruste EMP lepingusse lisamise kohta lepinguosaliste vahel saavutatud tasakaalustatud lahenduse üle, mille puhul võeti arvesse ELi Euroopa järelevalveasutuste asutamismääruste ning EMP lepingu struktuuri ja eesmärke ning ELi ja EMP EFTA riikides esinevaid õiguslikke ja poliitilisi piiranguid. |
| --- | --- |

(3)

ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid avaldasid oma 14. oktoobri 2014. aasta järeldustes (3) heameelt ELi Euroopa järelevalveasutuste asutamise määruste EMP lepingusse lisamise kohta lepinguosaliste vahel saavutatud tasakaalustatud lahenduse üle, mille puhul võeti arvesse ELi Euroopa järelevalveasutuste asutamismääruste ning EMP lepingu struktuuri ja eesmärke ning ELi ja EMP EFTA riikides esinevaid õiguslikke ja poliitilisi piiranguid.

| (4) | ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid rõhutasid, et EMP lepingu kahesambalise struktuuri kohaselt võtab EFTA järelevalveamet vastu otsuseid, mis on adresseeritud EMP EFTA riikides tegutsevatele turuosalistele. ELi Euroopa järelevalveasutused on pädevad võtma mittesiduvaid meetmeid ka seoses EMP EFTA riikide pädevate asutuste ja turuosalistega. Vajaduse korral viiakse enne meetmete võtmist ELi Euroopa järelevalveasutuste ja EFTA järelevalveameti vahel läbi konsultatsioonid, koordineerimine või teabevahetus. |
| --- | --- |

(4)

ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid rõhutasid, et EMP lepingu kahesambalise struktuuri kohaselt võtab EFTA järelevalveamet vastu otsuseid, mis on adresseeritud EMP EFTA riikides tegutsevatele turuosalistele. ELi Euroopa järelevalveasutused on pädevad võtma mittesiduvaid meetmeid ka seoses EMP EFTA riikide pädevate asutuste ja turuosalistega. Vajaduse korral viiakse enne meetmete võtmist ELi Euroopa järelevalveasutuste ja EFTA järelevalveameti vahel läbi konsultatsioonid, koordineerimine või teabevahetus.

| (5) | Selleks et tagada ELi Euroopa järelevalveasutuste eriteadmiste kaasamine protsessi ja kooskõla kahe samba vahel, võetakse EMP EFTA riikide ühele või enamale pädevale asutusele või turuosalisele adresseeritud EFTA järelevalveameti individuaalsed otsused ja ametlikud arvamused vastu asjaomase ELi Euroopa järelevalveasutuse koostatud eelnõude põhjal. Sellega säilitatakse ühe ametiasutuse tehtava järelevalve peamised eelised. Kõnealuseid põhimõtteid kohaldatakse eelkõige otsese järelevalve suhtes, mida ESMA teeb reitinguagentuuride üle. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et tagada ELi Euroopa järelevalveasutuste eriteadmiste kaasamine protsessi ja kooskõla kahe samba vahel, võetakse EMP EFTA riikide ühele või enamale pädevale asutusele või turuosalisele adresseeritud EFTA järelevalveameti individuaalsed otsused ja ametlikud arvamused vastu asjaomase ELi Euroopa järelevalveasutuse koostatud eelnõude põhjal. Sellega säilitatakse ühe ametiasutuse tehtava järelevalve peamised eelised. Kõnealuseid põhimõtteid kohaldatakse eelkõige otsese järelevalve suhtes, mida ESMA teeb reitinguagentuuride üle.

| (6) | Lepinguosalised jagavad seisukohta, et käesoleva otsusega rakendatakse kõnealustes järeldustes kajastatud kokkulepet ning seepärast tuleks seda tõlgendada kooskõlas neis järeldustes sisalduvate põhimõtetega. |
| --- | --- |

(6)

Lepinguosalised jagavad seisukohta, et käesoleva otsusega rakendatakse kõnealustes järeldustes kajastatud kokkulepet ning seepärast tuleks seda tõlgendada kooskõlas neis järeldustes sisalduvate põhimõtetega.

| (7) | Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EMP lepingu IX lisa punktile 31eb (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1060/2009) lisatakse järgmine.

| „— | 32011 R 0513: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 513/2011 (ELT L 145, 31.5.2011, lk 30), |
| --- | --- |

„—

32011 R 0513: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 513/2011 (ELT L 145, 31.5.2011, lk 30),

| — | 32013 R 0462: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 462/2013 (ELT L 146, 31.5.2013, lk 1). |
| --- | --- |

—

32013 R 0462: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 462/2013 (ELT L 146, 31.5.2013, lk 1).

Käesolevas lepingus loetakse nimetatud määruse sätteid järgmises kohanduses.

| a) | Sõltumata käesoleva lepingu protokolli nr 1 sätetest ja kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, hõlmavad mõisted „liikmesriik/liikmesriigid“, „pädevad asutused“ ja „valdkondlikud pädevad asutused“ lisaks oma tähendusele kõnealuses määruses ka vastavalt EFTA riike ning nende pädevaid asutusi ja valdkondlikke pädevaid asutusi. |
| --- | --- |

a)

Sõltumata käesoleva lepingu protokolli nr 1 sätetest ja kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, hõlmavad mõisted „liikmesriik/liikmesriigid“, „pädevad asutused“ ja „valdkondlikud pädevad asutused“ lisaks oma tähendusele kõnealuses määruses ka vastavalt EFTA riike ning nende pädevaid asutusi ja valdkondlikke pädevaid asutusi.

| b) | Kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, teevad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) ja EFTA järelevalveamet omavahel koostööd, vahetavad teavet ja peavad nõu seoses määruse kohaldamisega, eriti enne mis tahes meetmete võtmist. See hõlmab eelkõige kohustust edastada teineteisele viivitamata teave, mida kumbki amet vajab oma käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmiseks, nagu punktis d sätestatud ESMA eelnõude koostamiseks. Muu hulgas laieneb see teabele, mille kumbki amet on saanud registreerimistaotluste või turuosalistele esitatud teabepäringute tulemusel või mille kumbki amet on saanud uurimiste või kohapealsete kontrollide käigus.
  Ilma et see piiraks käesoleva lepingu artikli 109 kohaldamist, edastavad ESMA ja EFTA järelevalveasutus teisele ametile kõik taotlused, andmed, kaebused või teabenõuded, mis jäävad kõnealuse ameti pädevusse.
  Kui ESMA ja EFTA järelevalveameti vahel esineb erimeelsusi seoses määruse sätete haldamisega, kutsuvad ESMA eesistuja ning EFTA järelevalveameti kolleegium põhjendamatu viivituseta kokku koosoleku konsensuse leidmiseks, võttes arvesse küsimuse kiireloomulisust. Kui sellist konsensust ei leita, võivad ESMA eesistuja ning EFTA järelevalveameti kolleegium paluda lepinguosalistel pöörduda küsimusega EMP ühiskomitee poole, kes tegeleb sellega kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 111, mida kohaldatakse mutatis mutandis. Kooskõlas EMP ühiskomitee 8. veebruari 1994. aasta otsuse nr 1/94 (millega võetakse vastu EMP ühiskomitee töökord, EÜT L 85, 30.3.1994, lk 60) artikliga 2 võib lepinguosaline kiireloomulistel juhtudel taotleda istungi viivitamatut kokkukutsumist. Käesolevast lõikest olenemata võib lepinguosaline kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 5 või 111 mis tahes ajal omal alatusel küsimusega EMP ühiskomitee poole pöörduda. |
| --- | --- |

b)

Kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, teevad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) ja EFTA järelevalveamet omavahel koostööd, vahetavad teavet ja peavad nõu seoses määruse kohaldamisega, eriti enne mis tahes meetmete võtmist. See hõlmab eelkõige kohustust edastada teineteisele viivitamata teave, mida kumbki amet vajab oma käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmiseks, nagu punktis d sätestatud ESMA eelnõude koostamiseks. Muu hulgas laieneb see teabele, mille kumbki amet on saanud registreerimistaotluste või turuosalistele esitatud teabepäringute tulemusel või mille kumbki amet on saanud uurimiste või kohapealsete kontrollide käigus.

Ilma et see piiraks käesoleva lepingu artikli 109 kohaldamist, edastavad ESMA ja EFTA järelevalveasutus teisele ametile kõik taotlused, andmed, kaebused või teabenõuded, mis jäävad kõnealuse ameti pädevusse.

Kui ESMA ja EFTA järelevalveameti vahel esineb erimeelsusi seoses määruse sätete haldamisega, kutsuvad ESMA eesistuja ning EFTA järelevalveameti kolleegium põhjendamatu viivituseta kokku koosoleku konsensuse leidmiseks, võttes arvesse küsimuse kiireloomulisust. Kui sellist konsensust ei leita, võivad ESMA eesistuja ning EFTA järelevalveameti kolleegium paluda lepinguosalistel pöörduda küsimusega EMP ühiskomitee poole, kes tegeleb sellega kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 111, mida kohaldatakse mutatis mutandis. Kooskõlas EMP ühiskomitee 8. veebruari 1994. aasta otsuse nr 1/94 (millega võetakse vastu EMP ühiskomitee töökord, EÜT L 85, 30.3.1994, lk 60) artikliga 2 võib lepinguosaline kiireloomulistel juhtudel taotleda istungi viivitamatut kokkukutsumist. Käesolevast lõikest olenemata võib lepinguosaline kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 5 või 111 mis tahes ajal omal alatusel küsimusega EMP ühiskomitee poole pöörduda.

| c) | Määruses sisalduvaid viiteid riikide keskpankadele ei kohaldata Liechtensteini suhtes. |
| --- | --- |

c)

Määruses sisalduvaid viiteid riikide keskpankadele ei kohaldata Liechtensteini suhtes.

| d) | Otsused, vaheotsused, teated, lihtteabenõuded, otsuste tühistamised ja EFTA järelevalveameti muud meetmed artikli 6 lõike 3, artikli 15 lõike 4, artikli 16 lõigete 2 ja 3, artikli 17 lõigete 2 ja 3, artikli 20, artikli 23b lõike 1, artikli 23c lõike 3, artikli 23d lõike 4, artikli 23e lõike 5, artikli 24 lõigete 1 ja 4, artikli 25 lõike 1, artikli 36a lõike 1 ja artikli 36b lõike 1 alusel võetakse põhjendamatu viivituseta vastu eelnõude põhjal, mille ESMA on koostanud omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel. |
| --- | --- |

d)

Otsused, vaheotsused, teated, lihtteabenõuded, otsuste tühistamised ja EFTA järelevalveameti muud meetmed artikli 6 lõike 3, artikli 15 lõike 4, artikli 16 lõigete 2 ja 3, artikli 17 lõigete 2 ja 3, artikli 20, artikli 23b lõike 1, artikli 23c lõike 3, artikli 23d lõike 4, artikli 23e lõike 5, artikli 24 lõigete 1 ja 4, artikli 25 lõike 1, artikli 36a lõike 1 ja artikli 36b lõike 1 alusel võetakse põhjendamatu viivituseta vastu eelnõude põhjal, mille ESMA on koostanud omal algatusel või EFTA järelevalveameti taotlusel.

| e) | Artikli 3 lõike 1 punktis g asendatakse sõnad „liidu õigust“ sõnadega „EMP lepingut“. |
| --- | --- |

e)

Artikli 3 lõike 1 punktis g asendatakse sõnad „liidu õigust“ sõnadega „EMP lepingut“.

| f) | Artikli 6 lõikes 3:






  i) | sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele lisatakse sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud reitinguagentuuri puhul EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

f)

Artikli 6 lõikes 3:

i)

sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele lisatakse sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud reitinguagentuuri puhul EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lisatakse järgmised lõigud:
  „Reitinguagentuuride kontserni puhul, kuhu kuulub vähemalt üks EFTA riigis asutatud reitinguagentuur ja vähemalt üks reitinguagentuur, mille registrijärgne asukoht on ELi liikmesriigis, tagavad Euroopa Väärtpaberijärelevalve ja EFTA järelevalveamet ühiselt, et vähemalt üks reitinguagentuuride kontserni kuuluv reitinguagentuur ei ole vabastatud I lisa A jao punktides 2, 5 ja 6 ning artikli 7 lõikes 4 esitatud nõuete järgimisest.
  EFTA järelevalveamet ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitavad teineteist kõikidest muutustest, mis on käesoleva lõike alusel õigusaktide vastuvõtmise seisukohast asjakohased.“ |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmised lõigud:

„Reitinguagentuuride kontserni puhul, kuhu kuulub vähemalt üks EFTA riigis asutatud reitinguagentuur ja vähemalt üks reitinguagentuur, mille registrijärgne asukoht on ELi liikmesriigis, tagavad Euroopa Väärtpaberijärelevalve ja EFTA järelevalveamet ühiselt, et vähemalt üks reitinguagentuuride kontserni kuuluv reitinguagentuur ei ole vabastatud I lisa A jao punktides 2, 5 ja 6 ning artikli 7 lõikes 4 esitatud nõuete järgimisest.

EFTA järelevalveamet ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teavitavad teineteist kõikidest muutustest, mis on käesoleva lõike alusel õigusaktide vastuvõtmise seisukohast asjakohased.“

| g) | Artikli 8b lõikes 2 asendatakse sõnad „siseriikliku või liidu õigusega“ sõnadega „siseriikliku õiguse või EMP lepinguga“. |
| --- | --- |

g)

Artikli 8b lõikes 2 asendatakse sõnad „siseriikliku või liidu õigusega“ sõnadega „siseriikliku õiguse või EMP lepinguga“.

| h) | Artikli 8d lõikele 2 ja artikli 18 lõikele 3 lisatakse järgmine:
  „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve lisab sellesse loetelusse EFTA riikides asutatud registreeritud reitinguagentuurid.“ |
| --- | --- |

h)

Artikli 8d lõikele 2 ja artikli 18 lõikele 3 lisatakse järgmine:

„Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve lisab sellesse loetelusse EFTA riikides asutatud registreeritud reitinguagentuurid.“

| i) | Artiklis 9 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või EFTA riikide puhul EFTA järelevalveameti“. |
| --- | --- |

i)

Artiklis 9 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või EFTA riikide puhul EFTA järelevalveameti“.

| j) | Artikli 10 lõikes 6 ja III lisa I osa punktis 52 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes). |
| --- | --- |

j)

Artikli 10 lõikes 6 ja III lisa I osa punktis 52 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes).

| k) | Artikli 11 lõikele 2 ja artikli 11a lõikele 2 lisatakse järgmine:
  „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab teabe, mille on käesoleva artikli alusel esitanud EFTA riikides asutatud reitinguagentuurid.“ |
| --- | --- |

k)

Artikli 11 lõikele 2 ja artikli 11a lõikele 2 lisatakse järgmine:

„Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab teabe, mille on käesoleva artikli alusel esitanud EFTA riikides asutatud reitinguagentuurid.“

| l) | Artiklis 14:






  i) | lõigetes 2 ja 5 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes); |
| --- | --- | --- |

l)

Artiklis 14:

i)

lõigetes 2 ja 5 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes);

| ii) | lõikes 4 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud reitinguagentuuri puhul EFTA järelevalveamet“. |
| --- | --- |

ii)

lõikes 4 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud reitinguagentuuri puhul EFTA järelevalveamet“.

| m) | Artiklis 15:






  i) | lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud reitinguagentuuri puhul EFTA järelevalveametile“; |
| --- | --- | --- |

m)

Artiklis 15:

i)

lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud reitinguagentuuri puhul EFTA järelevalveametile“;

| ii) | lõikes 2 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele“ järele sõnad „või, kui nad volitavad mõnes EFTA riigis asutatud reitinguagentuuri, EFTA järelevalveametile“; |
| --- | --- |

ii)

lõikes 2 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele“ järele sõnad „või, kui nad volitavad mõnes EFTA riigis asutatud reitinguagentuuri, EFTA järelevalveametile“;

| iii) | lõikes 4 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“. |
| --- | --- |

iii)

lõikes 4 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“.

| n) | Artiklis 16 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes). |
| --- | --- |

n)

Artiklis 16 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes).

| o) | Artiklis 17:






  i) | lõigetes 1, 2 ja 4 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes); |
| --- | --- | --- |

o)

Artiklis 17:

i)

lõigetes 1, 2 ja 4 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes);

| ii) | lõikes 3 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „ja iga mõnes EFTA riigis asutatud reitinguagentuuri puhul EFTA järelevalveamet“. |
| --- | --- |

ii)

lõikes 3 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „ja iga mõnes EFTA riigis asutatud reitinguagentuuri puhul EFTA järelevalveamet“.

| p) | Artiklis 18:






  i) | lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

p)

Artiklis 18:

i)

lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveamet teavitavad teineteist, komisjoni, Euroopa Pangandusjärelevalvet, Euroopa Kindlustusjärelevalvet, pädevaid asutusi ja valdkondlikke pädevaid asutusi artikli 16, 17 või 20 kohasest otsusest.“ |
| --- | --- |

ii)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveamet teavitavad teineteist, komisjoni, Euroopa Pangandusjärelevalvet, Euroopa Kindlustusjärelevalvet, pädevaid asutusi ja valdkondlikke pädevaid asutusi artikli 16, 17 või 20 kohasest otsusest.“

| q) | Artikli 19 lõikele 1 lisatakse järgmised lõigud:
  „EFTA riigis asutatud reitinguagentuuride puhul võtab EFTA järelevalveamet tasu samadel alustel kui tasu, mida võetakse muudelt reitinguagentuuridelt vastavalt käesolevale määrusele ja lõikes 2 osutatud komisjoni määrusele.
  Summad, mille EFTA järelevalveamet on kooskõlas käesoleva lõikega kogunud, edastatakse põhjendamatu viivituseta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.“ |
| --- | --- |

q)

Artikli 19 lõikele 1 lisatakse järgmised lõigud:

„EFTA riigis asutatud reitinguagentuuride puhul võtab EFTA järelevalveamet tasu samadel alustel kui tasu, mida võetakse muudelt reitinguagentuuridelt vastavalt käesolevale määrusele ja lõikes 2 osutatud komisjoni määrusele.

Summad, mille EFTA järelevalveamet on kooskõlas käesoleva lõikega kogunud, edastatakse põhjendamatu viivituseta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.“

| r) | Artiklis 20:






  i) | lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud reitinguagentuuri puhul EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

r)

Artiklis 20:

i)

lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud reitinguagentuuri puhul EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lõike 2 teises lauses lisatakse sõna „tunnistamata“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud reitinguagentuuri puhul jätta EFTA järelevalveametile sellekohase eelnõu koostamata“. |
| --- | --- |

ii)

lõike 2 teises lauses lisatakse sõna „tunnistamata“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud reitinguagentuuri puhul jätta EFTA järelevalveametile sellekohase eelnõu koostamata“.

| s) | Artiklis 21:






  i) | lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud reitinguagentuuri puhul EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

s)

Artiklis 21:

i)

lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud reitinguagentuuri puhul EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lõikele 5 lisatakse järgmine:
  „Kõnealusesse aruandesse lisatakse ka EFTA järelevalveameti otsuse kohaselt käesoleva määruse alusel registreeritud EFTA riikide reitinguagentuurid.
  EFTA järelevalveamet esitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kogu teabe, mis on vajalik tema käesolevast lõigust tulenevate kohustuste täitmiseks.“; |
| --- | --- |

ii)

lõikele 5 lisatakse järgmine:

„Kõnealusesse aruandesse lisatakse ka EFTA järelevalveameti otsuse kohaselt käesoleva määruse alusel registreeritud EFTA riikide reitinguagentuurid.

EFTA järelevalveamet esitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kogu teabe, mis on vajalik tema käesolevast lõigust tulenevate kohustuste täitmiseks.“;

| iii) | EFTA riikide puhul sõnastatakse artikkel 6 järgmiselt:
  „EFTA järelevalveamet esitab EFTA riikide alalisele komiteele igal aastal aruande EFTA järelevalveameti poolt käesoleva määruse kohaselt võetud järelevalvemeetmete ja määratud karistuste, sealhulgas trahvide ja perioodiliste karistusmaksete kohta.“ |
| --- | --- |

iii)

EFTA riikide puhul sõnastatakse artikkel 6 järgmiselt:

„EFTA järelevalveamet esitab EFTA riikide alalisele komiteele igal aastal aruande EFTA järelevalveameti poolt käesoleva määruse kohaselt võetud järelevalvemeetmete ja määratud karistuste, sealhulgas trahvide ja perioodiliste karistusmaksete kohta.“

| t) | Artiklis 23 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „EFTA järelevalveamet“. |
| --- | --- |

t)

Artiklis 23 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „EFTA järelevalveamet“.

| u) | Artiklis 23a lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes). |
| --- | --- |

u)

Artiklis 23a lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes).

| v) | Artiklis 23b:






  i) | lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud reitinguagentuuride, krediidireitingualases tegevuses osalevate isikute, hinnatavate majandusüksuste ja seotud kolmandate isikute, reitinguagentuuride tööülesandeid või tegevusi allhanke korras teostavate kolmandate isikute ning reitinguagentuuride või krediidireitingualase tegevusega muul viisil lähedalt ja oluliselt seotud isikute puhul EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

v)

Artiklis 23b:

i)

lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud reitinguagentuuride, krediidireitingualases tegevuses osalevate isikute, hinnatavate majandusüksuste ja seotud kolmandate isikute, reitinguagentuuride tööülesandeid või tegevusi allhanke korras teostavate kolmandate isikute ning reitinguagentuuride või krediidireitingualase tegevusega muul viisil lähedalt ja oluliselt seotud isikute puhul EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lõigetes 2, 3 ja 5 asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- |

ii)

lõigetes 2, 3 ja 5 asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“;

| iii) | EFTA riikide puhul asendatakse lõike 3 punkt g järgmisega:

  „viitab õigusele vaidlustada otsus EFTA kohtus vastavalt EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artiklile 36.“; |
| --- | --- |

iii)

EFTA riikide puhul asendatakse lõike 3 punkt g järgmisega:

„viitab õigusele vaidlustada otsus EFTA kohtus vastavalt EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artiklile 36.“;

| iv) | lõikele 5 lisatakse järgmine lõik:
  „EFTA järelevalveamet edastab käesoleva artikli alusel saadud teabe põhjendamatu viivituseta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.“ |
| --- | --- |

iv)

lõikele 5 lisatakse järgmine lõik:

„EFTA järelevalveamet edastab käesoleva artikli alusel saadud teabe põhjendamatu viivituseta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.“

| w) | Artiklis 23c:






  i) | lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või juhul, kui uurimise all olev isik on asutatud mõnes EFTA riigis, EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes); |
| --- | --- | --- |

w)

Artiklis 23c:

i)

lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või juhul, kui uurimise all olev isik on asutatud mõnes EFTA riigis, EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes);

| ii) | lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ametnikel ja muudel Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volitatud isikutel on õigus abistada EFTA järelevalveametit tema käesoleva artikli kohaste ülesannete täitmisel ja õigus osaleda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral uurimistes.“; |
| --- | --- |

ii)

lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ametnikel ja muudel Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volitatud isikutel on õigus abistada EFTA järelevalveametit tema käesoleva artikli kohaste ülesannete täitmisel ja õigus osaleda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral uurimistes.“;

| iii) | lõigetes 2, 3 ja 4 ning lõike 6 esimeses ja teises lauses asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes); |
| --- | --- |

iii)

lõigetes 2, 3 ja 4 ning lõike 6 esimeses ja teises lauses asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes);

| iv) | EFTA riikide puhul asendatakse lõike 3 teine lause järgmisega:

  „Otsuses märgitakse uurimise ese ja eesmärk, artiklis 36b sätestatud perioodilised karistusmaksed ja õigus otsuse läbivaatamisele EFTA kohtu poolt kooskõlas EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikliga 36.“; |
| --- | --- |

iv)

EFTA riikide puhul asendatakse lõike 3 teine lause järgmisega:

„Otsuses märgitakse uurimise ese ja eesmärk, artiklis 36b sätestatud perioodilised karistusmaksed ja õigus otsuse läbivaatamisele EFTA kohtu poolt kooskõlas EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikliga 36.“;

| v) | lõike 6 kolmandas lauses asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimikus“ EFTA riikide puhul sõnadega „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveameti toimikus“; |
| --- | --- |

v)

lõike 6 kolmandas lauses asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimikus“ EFTA riikide puhul sõnadega „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveameti toimikus“;

| vi) | EFTA riikide puhul asendatakse lõike 6 neljas lause järgmisega:

  „EFTA järelevalveameti otsuse seaduslikkuse üle teostab kohtulikku kontrolli üksnes EFTA kohus kooskõlas EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepinguga.“ |
| --- | --- |

vi)

EFTA riikide puhul asendatakse lõike 6 neljas lause järgmisega:

„EFTA järelevalveameti otsuse seaduslikkuse üle teostab kohtulikku kontrolli üksnes EFTA kohus kooskõlas EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepinguga.“

| x) | Artiklis 23d:






  i) | lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud juriidiliste isikute puhul EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

x)

Artiklis 23d:

i)

lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud juriidiliste isikute puhul EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  „EFTA järelevalveamet edastab käesoleva artikli alusel saadud teabe põhjendamatu viivituseta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.“; |
| --- | --- |

ii)

lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„EFTA järelevalveamet edastab käesoleva artikli alusel saadud teabe põhjendamatu viivituseta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.“;

| iii) | lõigetes 2–7 ning lõike 9 esimeses ja teises lauses asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes); |
| --- | --- |

iii)

lõigetes 2–7 ning lõike 9 esimeses ja teises lauses asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes);

| iv) | lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ametnikel ja muudel Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volitatud isikutel on õigus abistada EFTA järelevalveametit tema käesoleva artikli kohaste ülesannete täitmisel ja õigus osaleda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral kohapealsetes kontrollides.“; |
| --- | --- |

iv)

lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

„Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ametnikel ja muudel Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve volitatud isikutel on õigus abistada EFTA järelevalveametit tema käesoleva artikli kohaste ülesannete täitmisel ja õigus osaleda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve taotluse korral kohapealsetes kontrollides.“;

| v) | EFTA riikide puhul asendatakse lõike 4 teine lause järgmisega:

  „Otsuses määratakse kindlaks kontrolli ese ja eesmärk, selle algusaeg ning märgitakse artiklis 36b sätestatud perioodilised karistusmaksed ja samuti õigus otsuse läbivaatamisele EFTA kohtu poolt kooskõlas EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikliga 36.“; |
| --- | --- |

v)

EFTA riikide puhul asendatakse lõike 4 teine lause järgmisega:

„Otsuses määratakse kindlaks kontrolli ese ja eesmärk, selle algusaeg ning märgitakse artiklis 36b sätestatud perioodilised karistusmaksed ja samuti õigus otsuse läbivaatamisele EFTA kohtu poolt kooskõlas EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikliga 36.“;

| vi) | lõike 9 kolmandas lauses asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimikus“ EFTA riikide puhul sõnadega „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveameti toimikus“; |
| --- | --- |

vi)

lõike 9 kolmandas lauses asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimikus“ EFTA riikide puhul sõnadega „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveameti toimikus“;

| vii) | EFTA riikide puhul asendatakse lõike 9 neljas lause järgmisega:

  „EFTA järelevalveameti otsuse seaduslikkuse üle teostab kohtulikku kontrolli ainult EFTA kohus kooskõlas EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepinguga.“ |
| --- | --- |

vii)

EFTA riikide puhul asendatakse lõike 9 neljas lause järgmisega:

„EFTA järelevalveameti otsuse seaduslikkuse üle teostab kohtulikku kontrolli ainult EFTA kohus kooskõlas EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepinguga.“

| y) | Artiklis 23e:






  i) | lõike 1 esimeses lauses asendatakse sõnad „määrab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve juhtumi uurimiseks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve siseselt uurimise eest vastutava sõltumatu ametniku“ EFTA riikide puhul sõnadega „määrab EFTA järelevalveamet pärast Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega konsulteerimist juhtumi uurimiseks EFTA järelevalveameti siseselt uurimise eest vastutava sõltumatu ametniku“; |
| --- | --- | --- |

y)

Artiklis 23e:

i)

lõike 1 esimeses lauses asendatakse sõnad „määrab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve juhtumi uurimiseks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve siseselt uurimise eest vastutava sõltumatu ametniku“ EFTA riikide puhul sõnadega „määrab EFTA järelevalveamet pärast Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega konsulteerimist juhtumi uurimiseks EFTA järelevalveameti siseselt uurimise eest vastutava sõltumatu ametniku“;

| ii) | lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  „EFTA järelevalveameti määratud uurimise eest vastutav ametnik ei tohi olla seotud ega ole olnud seotud asjaomase reitinguagentuuri otsese või kaudse järelevalvega ega registreerimismenetlusega ja täidab oma ülesandeid EFTA järelevalveameti kolleegiumist ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogust sõltumatult.“; |
| --- | --- |

ii)

lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„EFTA järelevalveameti määratud uurimise eest vastutav ametnik ei tohi olla seotud ega ole olnud seotud asjaomase reitinguagentuuri otsese või kaudse järelevalvega ega registreerimismenetlusega ja täidab oma ülesandeid EFTA järelevalveameti kolleegiumist ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogust sõltumatult.“;

| iii) | lõigetes 2, 3 ja 4 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogule“ järele sõnad „ja EFTA järelevalveametile“; |
| --- | --- |

iii)

lõigetes 2, 3 ja 4 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogule“ järele sõnad „ja EFTA järelevalveametile“;

| iv) | lõike 2 kolmandas lõigus lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „ja EFTA järelevalveameti“; |
| --- | --- |

iv)

lõike 2 kolmandas lõigus lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „ja EFTA järelevalveameti“;

| v) | lõikes 5 asendatakse ülejäänud lause pärast sõnu „ja 36c,“ EFTA riikide puhul järgmisega:

  „otsustab EFTA järelevalveamet, kas uurimise all olevad isikud on toime pannud ühe või mitu III lisas nimetatud rikkumistest, mispuhul EFTA järelevalveamet võtab artikli 24 kohaselt järelevalvemeetme ja määrab trahvi vastavalt artiklile 36a.
  EFTA järelevalveamet esitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kogu teabe ja kõik toimikud, mis on vajalikud tema käesolevast lõigust tulenevate kohustuste täitmiseks.“; |
| --- | --- |

v)

lõikes 5 asendatakse ülejäänud lause pärast sõnu „ja 36c,“ EFTA riikide puhul järgmisega:

„otsustab EFTA järelevalveamet, kas uurimise all olevad isikud on toime pannud ühe või mitu III lisas nimetatud rikkumistest, mispuhul EFTA järelevalveamet võtab artikli 24 kohaselt järelevalvemeetme ja määrab trahvi vastavalt artiklile 36a.

EFTA järelevalveamet esitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kogu teabe ja kõik toimikud, mis on vajalikud tema käesolevast lõigust tulenevate kohustuste täitmiseks.“;

| vi) | lõikes 6 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu“ järele sõnad „või EFTA järelevalveameti“; |
| --- | --- |

vi)

lõikes 6 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu“ järele sõnad „või EFTA järelevalveameti“;

| vii) | lõikes 8 asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“. |
| --- | --- |

vii)

lõikes 8 asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“.

| z) | Artiklis 24:






  i) | lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud reitinguagentuuri puhul EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

z)

Artiklis 24:

i)

lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud reitinguagentuuri puhul EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lõigetes 2 ja 4 asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- |

ii)

lõigetes 2 ja 4 asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“;

| iii) | lõikes 4 asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsus“ sõnadega „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või vajaduse korral EFTA järelevalveameti otsus“; |
| --- | --- |

iii)

lõikes 4 asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsus“ sõnadega „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve või vajaduse korral EFTA järelevalveameti otsus“;

| iv) | lõikele 5 lisatakse järgmised lõigud:
  „EFTA järelevalveamet teavitab põhjendamatu viivituseta asjaomast EFTA riigis asutatud reitinguagentuuri lõike 1 alusel tehtud mis tahes otsusest ning edastab selle otsuse pädevatele asutustele, valdkondlikele pädevatele asutustele, komisjonile, Euroopa Pangandusjärelevalvele ja Euroopa Kindlustusjärelevalvele. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab iga sellise otsuse oma veebisaidil kümne tööpäeva jooksul pärast otsuse tegemise kuupäeva. EFTA järelevalveamet avalikustab samuti iga enda otsuse oma veebisaidil kümne tööpäeva jooksul pärast otsuse tegemise kuupäeva.
  Kui EFTA järelevalveameti otsus kolmanda lõigu kohaselt avalikustatakse, avalikustavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveamet ka asjaomase reitinguagentuuri õiguse lasta otsus EFTA kohtul läbi vaadata, vajaduse korral sellise menetluse algatamise fakti, täpsustades, et EFTA kohtusse esitatud hagi ei peata otsuse täitmist, ning samuti selle, et EFTA kohus võib vaidlustatud otsuse täitmise peatada vastavalt EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artiklile 40.“ |
| --- | --- |

iv)

lõikele 5 lisatakse järgmised lõigud:

„EFTA järelevalveamet teavitab põhjendamatu viivituseta asjaomast EFTA riigis asutatud reitinguagentuuri lõike 1 alusel tehtud mis tahes otsusest ning edastab selle otsuse pädevatele asutustele, valdkondlikele pädevatele asutustele, komisjonile, Euroopa Pangandusjärelevalvele ja Euroopa Kindlustusjärelevalvele. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avalikustab iga sellise otsuse oma veebisaidil kümne tööpäeva jooksul pärast otsuse tegemise kuupäeva. EFTA järelevalveamet avalikustab samuti iga enda otsuse oma veebisaidil kümne tööpäeva jooksul pärast otsuse tegemise kuupäeva.

Kui EFTA järelevalveameti otsus kolmanda lõigu kohaselt avalikustatakse, avalikustavad Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveamet ka asjaomase reitinguagentuuri õiguse lasta otsus EFTA kohtul läbi vaadata, vajaduse korral sellise menetluse algatamise fakti, täpsustades, et EFTA kohtusse esitatud hagi ei peata otsuse täitmist, ning samuti selle, et EFTA kohus võib vaidlustatud otsuse täitmise peatada vastavalt EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artiklile 40.“

| za) | Artiklis 25:






  i) | lõikele 1 lisatakse järgmised lõigud:
  „Enne EFTA järelevalveameti jaoks artikli 24 lõike 1 kohaste eelnõude koostamist annab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu isikutele, kelle suhtes on algatatud menetlus, võimaluse esitada oma seisukoht Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tuvastatud asjaolude kohta. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu eelnõud võivad põhineda üksnes sellistel asjaoludel, mille kohta isikutel, kelle suhtes on algatatud menetlus, on olnud võimalik esitada oma seisukoht.
  EFTA järelevalveameti otsused artikli 24 lõike 1 alusel võivad põhineda üksnes sellistel asjaoludel, mille kohta isikutel, kelle suhtes on algatatud menetlus, on olnud võimalik esitada oma seisukoht.
  Kolmandat ja neljandat lõiku ei kohaldata, kui on vaja kohe sekkuda, et ennetada märkimisväärset ja otsest kahju finantssüsteemile. Sellisel juhul võib EFTA järelevalveasutus teha vaheotsuse ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu annab asjaomastele isikutele võimaluse esitada oma seisukohad võimalikult kiiresti pärast otsuse vastuvõtmist.“; |
| --- | --- | --- |

za)

Artiklis 25:

i)

lõikele 1 lisatakse järgmised lõigud:

„Enne EFTA järelevalveameti jaoks artikli 24 lõike 1 kohaste eelnõude koostamist annab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu isikutele, kelle suhtes on algatatud menetlus, võimaluse esitada oma seisukoht Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tuvastatud asjaolude kohta. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu eelnõud võivad põhineda üksnes sellistel asjaoludel, mille kohta isikutel, kelle suhtes on algatatud menetlus, on olnud võimalik esitada oma seisukoht.

EFTA järelevalveameti otsused artikli 24 lõike 1 alusel võivad põhineda üksnes sellistel asjaoludel, mille kohta isikutel, kelle suhtes on algatatud menetlus, on olnud võimalik esitada oma seisukoht.

Kolmandat ja neljandat lõiku ei kohaldata, kui on vaja kohe sekkuda, et ennetada märkimisväärset ja otsest kahju finantssüsteemile. Sellisel juhul võib EFTA järelevalveasutus teha vaheotsuse ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu annab asjaomastele isikutele võimaluse esitada oma seisukohad võimalikult kiiresti pärast otsuse vastuvõtmist.“;

| ii) | lõikes 2 asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimikuga“ sõnadega „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveameti toimikuga“. |
| --- | --- |

ii)

lõikes 2 asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimikuga“ sõnadega „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveameti toimikuga“.

| zb) | Artiklis 26 ja artikli 27 lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „EFTA järelevalveamet“. |
| --- | --- |

zb)

Artiklis 26 ja artikli 27 lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „EFTA järelevalveamet“.

| zc) | Artikli 27 lõikes 2 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes). |
| --- | --- |

zc)

Artikli 27 lõikes 2 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes).

| zd) | Artiklis 30:






  i) | lõikes 1 lisatakse enne sõnu „delegeerida konkreetseid järelevalveülesandeid“ sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

zd)

Artiklis 30:

i)

lõikes 1 lisatakse enne sõnu „delegeerida konkreetseid järelevalveülesandeid“ sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lõigetes 2, 3 ja 4 lisatakse sõna „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes); |
| --- | --- |

ii)

lõigetes 2, 3 ja 4 lisatakse sõna „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes);

| iii) | lisatakse järgmine lõik:

  „5.   Enne ülesande delegeerimist konsulteerivad EFTA järelevalveamet ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teineteisega.“ |
| --- | --- |

iii)

lisatakse järgmine lõik:

„5.   Enne ülesande delegeerimist konsulteerivad EFTA järelevalveamet ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teineteisega.“

| ze) | Artiklis 31:






  i) | lõike 1 teises lõigus lisatakse sõna „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

ze)

Artiklis 31:

i)

lõike 1 teises lõigus lisatakse sõna „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lõikes 2 lisatakse sõnade „võib teate esitanud pädev asutus taotleda, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- |

ii)

lõikes 2 lisatakse sõnade „võib teate esitanud pädev asutus taotleda, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“;

| iii) | lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Kui riigi pädeva asutuse taotlus käsitleb mõnes EFTA riigis asutatud reitinguagentuuri, konsulteerib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve põhjendamatu viivituseta EFTA järelevalveametiga.“ |
| --- | --- |

iii)

lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

„Kui riigi pädeva asutuse taotlus käsitleb mõnes EFTA riigis asutatud reitinguagentuuri, konsulteerib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve põhjendamatu viivituseta EFTA järelevalveametiga.“

| zf) | Artiklis 32:






  i) | lõikes 1 lisatakse selles lõikes esimest korda kasutatud sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „EFTA järelevalveameti“; |
| --- | --- | --- |

zf)

Artiklis 32:

i)

lõikes 1 lisatakse selles lõikes esimest korda kasutatud sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „EFTA järelevalveameti“;

| ii) | lõikes 1 lisatakse selles lõikes teist korda kasutatud sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „EFTA järelevalveameti“; |
| --- | --- |

ii)

lõikes 1 lisatakse selles lõikes teist korda kasutatud sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „EFTA järelevalveameti“;

| iii) | lõikes 1 lisatakse selles lõikes kolmandat korda kasutatud sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- |

iii)

lõikes 1 lisatakse selles lõikes kolmandat korda kasutatud sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või EFTA järelevalveamet“;

| iv) | lõikes 2 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „EFTA järelevalveamet“. |
| --- | --- |

iv)

lõikes 2 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „EFTA järelevalveamet“.

| zg) | Artiklis 35a lõikes 6 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel“ järele sõnad „või EFTA järelevalveametil“. |
| --- | --- |

zg)

Artiklis 35a lõikes 6 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel“ järele sõnad „või EFTA järelevalveametil“.

| zh) | Artiklis 36a:






  i) | lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu“ ja „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud reitinguagentuuri puhul EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

zh)

Artiklis 36a:

i)

lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu“ ja „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud reitinguagentuuri puhul EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lõikes 2 asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“. |
| --- | --- |

ii)

lõikes 2 asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“.

| zi) | Artiklis 36b:






  i) | lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud reitinguagentuuri või asjaomase isiku puhul EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

zi)

Artiklis 36b:

i)

lõikes 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu“ järele sõnad „või mõnes EFTA riigis asutatud reitinguagentuuri või asjaomase isiku puhul EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lõikes 4 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveameti otsuse“. |
| --- | --- |

ii)

lõikes 4 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsuse“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveameti otsuse“.

| zj) | Artiklis 36c:






  i) | lõikele 1 lisatakse järgmised lõigud:
  „Enne EFTA järelevalveameti jaoks artikli 36a või artikli 36b lõike 1 punktide a–d kohaste eelnõude koostamist annab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu isikutele, kelle suhtes on algatatud menetlus, võimaluse esitada ärakuulamiseks oma seisukoht Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tuvastatud asjaolude kohta. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu eelnõud võivad põhineda üksnes sellistel asjaoludel, mille kohta isikutel, kelle suhtes on algatatud menetlus, on olnud võimalik esitada oma seisukoht.
  EFTA järelevalveameti otsused artikli 36a või artikli 36b lõike 1 punktide a–d alusel võivad põhineda üksnes sellistel asjaoludel, mille kohta isikutel, kelle suhtes on algatatud menetlus, on olnud võimalik esitada oma seisukoht.“; |
| --- | --- | --- |

zj)

Artiklis 36c:

i)

lõikele 1 lisatakse järgmised lõigud:

„Enne EFTA järelevalveameti jaoks artikli 36a või artikli 36b lõike 1 punktide a–d kohaste eelnõude koostamist annab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu isikutele, kelle suhtes on algatatud menetlus, võimaluse esitada ärakuulamiseks oma seisukoht Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tuvastatud asjaolude kohta. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve järelevalvenõukogu eelnõud võivad põhineda üksnes sellistel asjaoludel, mille kohta isikutel, kelle suhtes on algatatud menetlus, on olnud võimalik esitada oma seisukoht.

EFTA järelevalveameti otsused artikli 36a või artikli 36b lõike 1 punktide a–d alusel võivad põhineda üksnes sellistel asjaoludel, mille kohta isikutel, kelle suhtes on algatatud menetlus, on olnud võimalik esitada oma seisukoht.“;

| ii) | lõikes 2 asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimikuga“ EFTA riikide puhul sõnadega „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveameti toimikuga“. |
| --- | --- |

ii)

lõikes 2 asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimikuga“ EFTA riikide puhul sõnadega „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja EFTA järelevalveameti toimikuga“.

| zk) | Artiklis 36d:






  i) | lõikele 1 lisatakse järgmine:
  „EFTA järelevalveamet avalikustab samuti kõik trahvid ja perioodilised karistusmaksed, mille ta on vastavalt artiklitele 36a ja 36b määranud, käesolevas lõikes Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolse trahvide ja perioodiliste karistusmaksete avalikustamise kohta sätestatud tingimustel.“; |
| --- | --- | --- |

zk)

Artiklis 36d:

i)

lõikele 1 lisatakse järgmine:

„EFTA järelevalveamet avalikustab samuti kõik trahvid ja perioodilised karistusmaksed, mille ta on vastavalt artiklitele 36a ja 36b määranud, käesolevas lõikes Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolse trahvide ja perioodiliste karistusmaksete avalikustamise kohta sätestatud tingimustel.“;

| ii) | lõikes 3 asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveametile“; |
| --- | --- |

ii)

lõikes 3 asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveametile“;

| iii) | lõikes 3 asendatakse sõnad „Euroopa Liidu Kohus“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA kohus“ (vastavas käändes); |
| --- | --- |

iii)

lõikes 3 asendatakse sõnad „Euroopa Liidu Kohus“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA kohus“ (vastavas käändes);

| iv) | lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:
  „EFTA järelevalveameti kogutud trahvide ja perioodiliste karistusmaksete summade eraldamise otsustab EFTA riikide alaline komitee.“ |
| --- | --- |

iv)

lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:

„EFTA järelevalveameti kogutud trahvide ja perioodiliste karistusmaksete summade eraldamise otsustab EFTA riikide alaline komitee.“

| zl) | Artiklit 40a EFTA riikide suhtes ei kohaldata. |
| --- | --- |

zl)

Artiklit 40a EFTA riikide suhtes ei kohaldata.

| zm) | IV lisa I osa punktis 7 ja II osa punktis 3 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes).“ |
| --- | --- |

zm)

IV lisa I osa punktis 7 ja II osa punktis 3 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes).“

Artikkel 2

Määruste (EL) nr 513/2011 ja (EL) nr 462/2013 islandi- ja norrakeelsed tekstid, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub [...], tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud (*1), või EMP ühiskomitee ... otsuse nr ... (4). [millega inkorporeeritakse määrus (EL) nr 1095/2010] jõustumise päeval, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel,

EMP ühiskomitee nimel

eesistuja

EMP ühiskomitee sekretärid

---

(1)  
  ELT L 145, 31.5.2011, lk 30.

1

(2)  
  ELT L 146, 31.5.2013, lk 1.

2

(3)  Nõukogu järeldused, mille on heaks kiitnud ELi ja EMP EFTA riikide rahandus- ja majandusministrid, 14178/1/14 REV 1.

3

(*1)  [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]

*1

(4)  ELT L ...

4

EFTA riikide deklaratsioon

otsuse nr .../... kohta, millega inkorporeeritakse lepingusse määrused (EL) nr 513/2011 ja (EL) nr 462/2013

Määrusega (EÜ) nr 1060/2009 (muudetud määrustega (EL) nr 513/2011 ja (EL) nr 462/2013) on eelkõige reguleeritud kolmandate riikide reitinguagentuuride antud krediidireitingute kasutamine regulatiivsetel eesmärkidel, sätestatud tingimused, mille korral komisjon võib tunnistada kolmanda riigi õigus- ja järelevalveraamistiku samaväärseks kõnealuse määruse nõuetega, ning nähtud peale selle ette võimalus, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve sertifitseerib kolmanda riigi ettevõtjad, eesmärgiga hõlbustada nende krediidireitingute kasutamist. Kõnealuse määruse inkorporeerimine ei piira EMP lepingu reguleerimisala seoses suhetega kolmandate riikidega.

---

EELNÕU

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr ...,

...,

millega muudetakse EMP lepingu IX lisa („Finantsteenused“)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 7. veebruari 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 272/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 seoses Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt reitinguagentuuridelt võetavate tasudega, (1) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 7. veebruari 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 272/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 seoses Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt reitinguagentuuridelt võetavate tasudega, (1) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (2) | Komisjoni 21. märtsi 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 446/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad reitinguandmete kohta reitinguagentuuride poolt perioodiliselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele esitada tulevate aruannete sisu ja vormi, (2) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 21. märtsi 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 446/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad reitinguandmete kohta reitinguagentuuride poolt perioodiliselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele esitada tulevate aruannete sisu ja vormi, (2) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (3) | Komisjoni 21. märtsi 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 447/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta, sätestades regulatiivsed tehnilised standardid krediidireitingute andmise meetodite nõuetele vastavuse hindamiseks, (3) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 21. märtsi 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 447/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta, sätestades regulatiivsed tehnilised standardid krediidireitingute andmise meetodite nõuetele vastavuse hindamiseks, (3) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (4) | Komisjoni 21. märtsi 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 448/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad selle teabe esitust, mille reitinguagentuurid teevad kättesaadavaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve loodud keskses teabehoidlas, (4) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 21. märtsi 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 448/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad selle teabe esitust, mille reitinguagentuurid teevad kättesaadavaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve loodud keskses teabehoidlas, (4) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (5) | Komisjoni 21. märtsi 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 449/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad reitinguagentuuride registreerimiseks ja sertifitseerimiseks nõutavat teavet, (5) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 21. märtsi 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 449/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad reitinguagentuuride registreerimiseks ja sertifitseerimiseks nõutavat teavet, (5) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (6) | Komisjoni 12. juuli 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 946/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt reitinguagentuuridele trahvide määramise menetluseeskirjadega, sealhulgas kaitseõigust käsitlevate normide ja ajaliste sätetega, (6) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni 12. juuli 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 946/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt reitinguagentuuridele trahvide määramise menetluseeskirjadega, sealhulgas kaitseõigust käsitlevate normide ja ajaliste sätetega, (6) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (7) | Komisjoni 28. aprilli 2014. aasta rakendusotsus 2014/245/EL, millega tunnistatakse Brasiilia õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega, (7) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni 28. aprilli 2014. aasta rakendusotsus 2014/245/EL, millega tunnistatakse Brasiilia õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega, (7) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (8) | Komisjoni 28. aprilli 2014. aasta rakendusotsus 2014/246/EL, millega tunnistatakse Argentina õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega, (8) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni 28. aprilli 2014. aasta rakendusotsus 2014/246/EL, millega tunnistatakse Argentina õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega, (8) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (9) | Komisjoni 28. aprilli 2014. aasta rakendusotsus 2014/247/EL, millega tunnistatakse Mehhiko õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega, (9) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni 28. aprilli 2014. aasta rakendusotsus 2014/247/EL, millega tunnistatakse Mehhiko õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega, (9) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (10) | Komisjoni 28. aprilli 2014. aasta rakendusotsus 2014/248/EL, millega tunnistatakse Singapuri õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega, (10) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni 28. aprilli 2014. aasta rakendusotsus 2014/248/EL, millega tunnistatakse Singapuri õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega, (10) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (11) | Komisjoni 28. aprilli 2014. aasta rakendusotsus 2014/249/EL, millega tunnistatakse Hongkongi õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega, (11) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse. |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni 28. aprilli 2014. aasta rakendusotsus 2014/249/EL, millega tunnistatakse Hongkongi õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega, (11) tuleb inkorporeerida EMP lepingusse.

| (12) | Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(12)

Seetõttu tuleks EMP lepingu IX lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EMP lepingu IX lisa punkti 31ebd (komisjoni rakendusotsus 2012/630/EL) järele lisatakse järgmised punktid.

| „31ebe. | 32014 D 0245: Komisjoni 28. aprilli 2014. aasta rakendusotsus 2014/245/EL, millega tunnistatakse Brasiilia õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega (ELT L 132, 3.5.2014, lk 65). |
| --- | --- |

„31ebe.

32014 D 0245: Komisjoni 28. aprilli 2014. aasta rakendusotsus 2014/245/EL, millega tunnistatakse Brasiilia õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega (ELT L 132, 3.5.2014, lk 65).

| 31ebf. | 32014 D 0246: Komisjoni 28. aprilli 2014. aasta rakendusotsus 2014/246/EL, millega tunnistatakse Argentina õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega (ELT L 132, 3.5.2014, lk 68). |
| --- | --- |

31ebf.

32014 D 0246: Komisjoni 28. aprilli 2014. aasta rakendusotsus 2014/246/EL, millega tunnistatakse Argentina õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega (ELT L 132, 3.5.2014, lk 68).

| 31ebg. | 32014 D 0247: Komisjoni 28. aprilli 2014. aasta rakendusotsus 2014/247/EL, millega tunnistatakse Mehhiko õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega (ELT L 132, 3.5.2014, lk 71). |
| --- | --- |

31ebg.

32014 D 0247: Komisjoni 28. aprilli 2014. aasta rakendusotsus 2014/247/EL, millega tunnistatakse Mehhiko õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega (ELT L 132, 3.5.2014, lk 71).

| 31ebh. | 32014 D 0248: Komisjoni 28. aprilli 2014. aasta rakendusotsus 2014/248/EL, millega tunnistatakse Singapuri õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega (ELT L 132, 3.5.2014, lk 73). |
| --- | --- |

31ebh.

32014 D 0248: Komisjoni 28. aprilli 2014. aasta rakendusotsus 2014/248/EL, millega tunnistatakse Singapuri õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega (ELT L 132, 3.5.2014, lk 73).

| 31ebi. | 32014 D 0249: Komisjoni 28. aprilli 2014. aasta rakendusotsus 2014/249/EL, millega tunnistatakse Hongkongi õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega (ELT L 132, 3.5.2014, lk 76). |
| --- | --- |

31ebi.

32014 D 0249: Komisjoni 28. aprilli 2014. aasta rakendusotsus 2014/249/EL, millega tunnistatakse Hongkongi õigus- ja järelevalveraamistik samaväärseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1060/2009 (reitinguagentuuride kohta) nõuetega (ELT L 132, 3.5.2014, lk 76).

| 31ebj. | 32012 R 0272: Komisjoni 7. veebruari 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 272/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 seoses Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt reitinguagentuuridelt võetavate tasudega (ELT L 90, 28.3.2012, lk 6).
  Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.






  a) | Artiklis 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA)“ järele EFTA riikide puhul sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“. |
| --- | --- | --- |

31ebj.

32012 R 0272: Komisjoni 7. veebruari 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 272/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 seoses Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt reitinguagentuuridelt võetavate tasudega (ELT L 90, 28.3.2012, lk 6).

Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.

a)

Artiklis 1 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA)“ järele EFTA riikide puhul sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“.

| b) | Artiklis 2 lisatakse sõna „ESMA“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes). |
| --- | --- |

b)

Artiklis 2 lisatakse sõna „ESMA“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes).

| c) | Artikli 5 lõikes 3:






  i) | neljandas lõigus asendatakse sõna „ESMA“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

c)

Artikli 5 lõikes 3:

i)

neljandas lõigus asendatakse sõna „ESMA“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lisatakse järgmine lõik:
  „Kui EFTA järelevalveamet kavatseb saata EFTA riikides asutatud reitinguagentuuridele arved osamaksete kohta, teavitab ESMA EFTA järelevalveametit iga reitinguagentuuri puhul vajalikest arvutustest piisavalt aegsalt enne asjaomast maksekuupäeva.“ |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine lõik:

„Kui EFTA järelevalveamet kavatseb saata EFTA riikides asutatud reitinguagentuuridele arved osamaksete kohta, teavitab ESMA EFTA järelevalveametit iga reitinguagentuuri puhul vajalikest arvutustest piisavalt aegsalt enne asjaomast maksekuupäeva.“

| d) | Artikli 6 lõikes 7:






  i) | sõna „ESMA“ asendatakse EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

d)

Artikli 6 lõikes 7:

i)

sõna „ESMA“ asendatakse EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“;

| ii) | lisatakse järgmine lõik:
  „Kui EFTA järelevalveamet peab tagastama EFTA riikides asutatud reitinguagentuuridele osa makstud registreerimistasust, teeb ESMA reitinguagentuurile tagastatavad summad sel eesmärgil EFTA järelevalveametile viivitamata kättesaadavaks.“ |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine lõik:

„Kui EFTA järelevalveamet peab tagastama EFTA riikides asutatud reitinguagentuuridele osa makstud registreerimistasust, teeb ESMA reitinguagentuurile tagastatavad summad sel eesmärgil EFTA järelevalveametile viivitamata kättesaadavaks.“

| e) | Artiklis 9:






  i) | lõikes 1 asendatakse sõnad „ainult ESMA“ sõnadega „ainult ESMA või EFTA riikides asutatud reitinguagentuuride puhul EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

e)

Artiklis 9:

i)

lõikes 1 asendatakse sõnad „ainult ESMA“ sõnadega „ainult ESMA või EFTA riikides asutatud reitinguagentuuride puhul EFTA järelevalveamet“;

| ii) | sõna „ESMA“ järele lisatakse sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes). |
| --- | --- |

ii)

sõna „ESMA“ järele lisatakse sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes).

| 31ebk. | 32012 R 0446: Komisjoni 21. märtsi 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 446/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad reitinguandmete kohta reitinguagentuuride poolt perioodiliselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele esitada tulevate aruannete sisu ja vormi (ELT L 140, 30.5.2012, lk 2). |
| --- | --- |

31ebk.

32012 R 0446: Komisjoni 21. märtsi 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 446/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad reitinguandmete kohta reitinguagentuuride poolt perioodiliselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele esitada tulevate aruannete sisu ja vormi (ELT L 140, 30.5.2012, lk 2).

| 31ebl. | 32012 R 0447: Komisjoni 21. märtsi 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 447/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta, sätestades regulatiivsed tehnilised standardid krediidireitingute andmise meetodite nõuetele vastavuse hindamiseks (ELT L 140, 30.5.2012, lk 14). |
| --- | --- |

31ebl.

32012 R 0447: Komisjoni 21. märtsi 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 447/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta, sätestades regulatiivsed tehnilised standardid krediidireitingute andmise meetodite nõuetele vastavuse hindamiseks (ELT L 140, 30.5.2012, lk 14).

| 31ebm. | 32012 R 0448: Komisjoni 21. märtsi 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 448/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad selle teabe esitust, mille reitinguagentuurid teevad kättesaadavaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve loodud keskses teabehoidlas (ELT L 140, 30.5.2012, lk 17). |
| --- | --- |

31ebm.

32012 R 0448: Komisjoni 21. märtsi 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 448/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad selle teabe esitust, mille reitinguagentuurid teevad kättesaadavaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve loodud keskses teabehoidlas (ELT L 140, 30.5.2012, lk 17).

| 31ebn. | 32012 R 0449: Komisjoni 21. märtsi 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 449/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad reitinguagentuuride registreerimiseks ja sertifitseerimiseks nõutavat teavet (ELT L 140, 30.5.2012, lk 32).
  Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.






  a) | Artiklis 1 lisatakse sõna „ESMA-le“ järele EFTA riikide puhul sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveametile“. |
| --- | --- | --- |

31ebn.

32012 R 0449: Komisjoni 21. märtsi 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 449/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad reitinguagentuuride registreerimiseks ja sertifitseerimiseks nõutavat teavet (ELT L 140, 30.5.2012, lk 32).

Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.

a)

Artiklis 1 lisatakse sõna „ESMA-le“ järele EFTA riikide puhul sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveametile“.

| b) | 2. peatükis ning IV ja V lisas asendatakse sõna „ESMA“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes). |
| --- | --- |

b)

2. peatükis ning IV ja V lisas asendatakse sõna „ESMA“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes).

| 31ebo. | 32012 R 0946: Komisjoni 12. juuli 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 946/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt reitinguagentuuridele trahvide määramise menetluseeskirjadega, sealhulgas kaitseõigust käsitlevate normide ja ajaliste sätetega (ELT L 282, 16.10.2012, lk 23).
  Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.






  a) | Artiklis 1 asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA)“ ja „ESMA“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“. |
| --- | --- | --- |

31ebo.

32012 R 0946: Komisjoni 12. juuli 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 946/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1060/2009 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt reitinguagentuuridele trahvide määramise menetluseeskirjadega, sealhulgas kaitseõigust käsitlevate normide ja ajaliste sätetega (ELT L 282, 16.10.2012, lk 23).

Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses.

a)

Artiklis 1 asendatakse sõnad „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA)“ ja „ESMA“ EFTA riikide puhul sõnadega „EFTA järelevalveamet“.

| b) | Artiklis 2 lisatakse sõnade „ESMA järelevalvenõukogule“ järele EFTA riikide puhul sõnad „ja EFTA järelevalveametile“. |
| --- | --- |

b)

Artiklis 2 lisatakse sõnade „ESMA järelevalvenõukogule“ järele EFTA riikide puhul sõnad „ja EFTA järelevalveametile“.

| c) | Artiklis 3 (EFTA riikide puhul):






  i) | lõikes 1 lisatakse sõnade „ESMA järelevalvenõukogu“ järele sõnad „ja EFTA järelevalveameti“; |
| --- | --- | --- |

c)

Artiklis 3 (EFTA riikide puhul):

i)

lõikes 1 lisatakse sõnade „ESMA järelevalvenõukogu“ järele sõnad „ja EFTA järelevalveameti“;

| ii) | sõnad „saadab ESMA/esitab ta/teavitab ta“ vastavalt lõigetes 2, 4 ja 5 ning sõnad „teeb ta“ lõikes 3 asendatakse sõnadega „teavitab ta sellest EFTA järelevalveametit. EFTA järelevalveamet saadab/esitab/teavitab/teeb põhjendamatu viivituseta“; |
| --- | --- |

ii)

sõnad „saadab ESMA/esitab ta/teavitab ta“ vastavalt lõigetes 2, 4 ja 5 ning sõnad „teeb ta“ lõikes 3 asendatakse sõnadega „teavitab ta sellest EFTA järelevalveametit. EFTA järelevalveamet saadab/esitab/teavitab/teeb põhjendamatu viivituseta“;

| iii) | lõike 4 teises lõigus ja lõike 5 esimese lõigu kolmandas lauses lisatakse sõnade „ESMA järelevalvenõukogu“ järele sõnad „enne EFTA järelevalveameti jaoks eelnõu koostamist või EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- |

iii)

lõike 4 teises lõigus ja lõike 5 esimese lõigu kolmandas lauses lisatakse sõnade „ESMA järelevalvenõukogu“ järele sõnad „enne EFTA järelevalveameti jaoks eelnõu koostamist või EFTA järelevalveamet“;

| iv) | lõike 4 kolmandas lõigus ja lõike 5 teises lõigus lisatakse sõnade „ESMA järelevalvenõukogu“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes); |
| --- | --- |

iv)

lõike 4 kolmandas lõigus ja lõike 5 teises lõigus lisatakse sõnade „ESMA järelevalvenõukogu“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes);

| v) | lõikes 6 asendatakse sõnad „ESMA järelevalvenõukogu“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“. |
| --- | --- |

v)

lõikes 6 asendatakse sõnad „ESMA järelevalvenõukogu“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“.

| d) | Artiklis 4 (EFTA riikide puhul):






  i) | esimeses lõigus asendatakse sõna „järelevalvenõukogu“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

d)

Artiklis 4 (EFTA riikide puhul):

i)

esimeses lõigus asendatakse sõna „järelevalvenõukogu“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“;

| ii) | kolmandas lõigus lisatakse sõnade „ESMA järelevalvenõukogu“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes). |
| --- | --- |

ii)

kolmandas lõigus lisatakse sõnade „ESMA järelevalvenõukogu“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes).

| e) | Artiklis 5 (EFTA riikide puhul):






  i) | sõna „ESMA“ järele lisatakse sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“; |
| --- | --- | --- |

e)

Artiklis 5 (EFTA riikide puhul):

i)

sõna „ESMA“ järele lisatakse sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveamet“;

| ii) | sõna „järelevalvenõukogu“ asendatakse sõnadega „EFTA järelevalveamet“. |
| --- | --- |

ii)

sõna „järelevalvenõukogu“ asendatakse sõnadega „EFTA järelevalveamet“.

| f) | Artiklis 6 (EFTA riikide puhul):






  i) | lõigetes 1 ja 4 asendatakse sõna „ESMA“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes); |
| --- | --- | --- |

f)

Artiklis 6 (EFTA riikide puhul):

i)

lõigetes 1 ja 4 asendatakse sõna „ESMA“ sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes);

| ii) | lõigetes 3 ja 5 lisatakse sõna „ESMA“ järele sõnad „või EFTA järelevalveameti“; |
| --- | --- |

ii)

lõigetes 3 ja 5 lisatakse sõna „ESMA“ järele sõnad „või EFTA järelevalveameti“;

| iii) | lõikes 5 asendatakse sõnad „apellatsiooninõukogu menetluse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 58 ja Euroopa Liidu Kohtu menetluse vastavalt määruse (EÜ) nr 1060/2009 artiklile 36e“ sõnadega „EFTA kohtu menetluse vastavalt EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artiklile 35“. |
| --- | --- |

iii)

lõikes 5 asendatakse sõnad „apellatsiooninõukogu menetluse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 58 ja Euroopa Liidu Kohtu menetluse vastavalt määruse (EÜ) nr 1060/2009 artiklile 36e“ sõnadega „EFTA kohtu menetluse vastavalt EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artiklile 35“.

| g) | Artiklis 7 (EFTA riikide puhul):






  i) | sõna „ESMA“ asendatakse sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes). |
| --- | --- | --- |

g)

Artiklis 7 (EFTA riikide puhul):

i)

sõna „ESMA“ asendatakse sõnadega „EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes).

| ii) | lõike 5 punktis b asendatakse sõnad „apellatsiooninõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 58 kohaselt ning Euroopa Liidu Kohus määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 36e kohaselt“ sõnadega „EFTA kohus EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikli 35 kohaselt“.“ |
| --- | --- |

ii)

lõike 5 punktis b asendatakse sõnad „apellatsiooninõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 58 kohaselt ning Euroopa Liidu Kohus määruse (EÜ) nr 1060/2009 artikli 36e kohaselt“ sõnadega „EFTA kohus EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikli 35 kohaselt“.“

Artikkel 2

Delegeeritud määruste (EL) nr 272/2012, (EL) nr 446/2012, (EL) nr 447/2012, (EL) nr 448/2012, (EL) nr 449/2012 ja (EL) nr 946/2012 ning rakendusotsuste 2014/245/EL, 2014/246/EL, 2014/247/EL, 2014/248/EL ja 2014/249/EL islandi- ja norrakeelsed tekstid, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub [...], tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud, (*1) või EMP ühiskomitee ... otsuse nr ... (12). [millega inkorporeeritakse määrus (EL) nr 513/2011] jõustumise päeval, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel,

EMP ühiskomitee nimel

eesistuja

EMP ühiskomitee sekretärid

---

(1)  
  ELT L 90, 28.3.2012, lk 6.

1

(2)  
  ELT L 140, 30.5.2012, lk 2.

2

(3)  
  ELT L 140, 30.5.2012, lk 14.

3

(4)  
  ELT L 140, 30.5.2012, lk 17.

4

(5)  
  ELT L 140, 30.5.2012, lk 32.

5

(6)  
  ELT L 282, 16.10.2012, lk 23.

6

(7)  
  ELT L 132, 3.5.2014, lk 65.

7

(8)  
  ELT L 132, 3.5.2014, lk 68.

8

(9)  
  ELT L 132, 3.5.2014, lk 71.

9

(10)  
  ELT L 132, 3.5.2014, lk 73.

10

(11)  
  ELT L 132, 3.5.2014, lk 76.

11

(*1)  [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]

*1

(12)  ELT L ....

12

---

| 19.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 193/106 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 193/106

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2016/1172,

18. juuli 2016,

millega muudetakse otsust 2012/392/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu ÜJKP missiooni Nigeris (EUCAP Sahel Niger)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 16. juulil 2012 vastu otsuse 2012/392/ÜVJP, (1) käivitades Euroopa Liidu ÜJKP missiooni Nigeris, et toetada Nigeri julgeolekuvaldkonna osalejate võimekuse suurendamist võitlemisel terrorismi ja organiseeritud kuritegevusega (EUCAP Sahel Niger). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 16. juulil 2012 vastu otsuse 2012/392/ÜVJP, (1) käivitades Euroopa Liidu ÜJKP missiooni Nigeris, et toetada Nigeri julgeolekuvaldkonna osalejate võimekuse suurendamist võitlemisel terrorismi ja organiseeritud kuritegevusega (EUCAP Sahel Niger).

| (2) | Nõukogu võttis 22. juulil 2014 vastu otsuse 2014/482/ÜVJP, (2) millega pikendati missiooni kuni 15. juulini 2016. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 22. juulil 2014 vastu otsuse 2014/482/ÜVJP, (2) millega pikendati missiooni kuni 15. juulini 2016.

| (3) | Nõukogu võttis 13. juulil 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/1141, (3) millega nähti ette lähtesumma kuni 15. juulini 2016. Nõukogu võttis 5. oktoobril 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/1780, (4) millega muudeti lähtesummat, pidades silmas täiendavat operatsiooni planeerimist. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 13. juulil 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/1141, (3) millega nähti ette lähtesumma kuni 15. juulini 2016. Nõukogu võttis 5. oktoobril 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/1780, (4) millega muudeti lähtesummat, pidades silmas täiendavat operatsiooni planeerimist.

| (4) | Poliitika- ja julgeolekukomitee soovitas pärast strateegilist läbivaatamist kohandada ja pikendada missiooni EUCAP Sahel Nigeri volitusi kahe aasta võrra kuni 15. juulini 2018 ning näha ajavahemikuks 16. juulist 2016 kuni 15. juulini 2017 ette lähtesumma. |
| --- | --- |

(4)

Poliitika- ja julgeolekukomitee soovitas pärast strateegilist läbivaatamist kohandada ja pikendada missiooni EUCAP Sahel Nigeri volitusi kahe aasta võrra kuni 15. juulini 2018 ning näha ajavahemikuks 16. juulist 2016 kuni 15. juulini 2017 ette lähtesumma.

| (5) | Nigeri Vabariigi valitsus palus oma 19. mai 2016. aasta kirjaga Euroopa Liitu pikendada missiooni EUCAP Sahel Niger volitusi kaheaastase perioodi võrra. |
| --- | --- |

(5)

Nigeri Vabariigi valitsus palus oma 19. mai 2016. aasta kirjaga Euroopa Liitu pikendada missiooni EUCAP Sahel Niger volitusi kaheaastase perioodi võrra.

| (6) | Otsust 2012/392/ÜVJP tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Otsust 2012/392/ÜVJP tuleks vastavalt muuta.

| (7) | Missiooni EUCAP Sahel Niger viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(7)

Missiooni EUCAP Sahel Niger viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja takistada Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2012/392/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 2
  Eesmärgid
  Saheli julgeolekut ja arengut käsitleva Euroopa Liidu strateegia rakendamise kontekstis on missiooni EUCAP Sahel Niger eesmärgiks võimaldada Nigeri ametivõimudel välja töötada ja rakendada oma riiklik julgeolekustrateegia. Samuti on missiooni EUCAP Sahel Niger eesmärgiks aidata kaasa erinevaid terrorismi ja organiseeritud kuritegevusega võitlevaid Nigeri julgeolekuvaldkonna osalejaid ühendava tervikliku, valdkonnaülese, sidusa, jätkusuutliku ja inimõigustel põhineva lähenemisviisi väljatöötamisele. Lisaks abistab missioon Nigeri riiklikel ja kohalikel ametivõimudel ja julgeolekujõududel töötada välja poliitikameetmeid, tehnikaid ja menetlusi, et paremini ohjata ebaseaduslikku rännet ja sellega võidelda.“ |
| --- | --- |

1)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Eesmärgid

Saheli julgeolekut ja arengut käsitleva Euroopa Liidu strateegia rakendamise kontekstis on missiooni EUCAP Sahel Niger eesmärgiks võimaldada Nigeri ametivõimudel välja töötada ja rakendada oma riiklik julgeolekustrateegia. Samuti on missiooni EUCAP Sahel Niger eesmärgiks aidata kaasa erinevaid terrorismi ja organiseeritud kuritegevusega võitlevaid Nigeri julgeolekuvaldkonna osalejaid ühendava tervikliku, valdkonnaülese, sidusa, jätkusuutliku ja inimõigustel põhineva lähenemisviisi väljatöötamisele. Lisaks abistab missioon Nigeri riiklikel ja kohalikel ametivõimudel ja julgeolekujõududel töötada välja poliitikameetmeid, tehnikaid ja menetlusi, et paremini ohjata ebaseaduslikku rännet ja sellega võidelda.“

| 2) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 3
  Ülesanded

  1.   Artiklis 2 sätestatud eesmärkide täitmiseks teeb missioon EUCAP Sahel Niger järgmist:






  a) | tugevdab strateegilisel tasandil Nigeri juhtimis-, koostegutsemis- ja plaanimissuutlikkust, toetades samal ajal riikliku julgeolekustrateegia ja seotud piirihalduse strateegiate välja töötamist koostöös teiste asjaomaste osalejatega; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Ülesanded

1.   Artiklis 2 sätestatud eesmärkide täitmiseks teeb missioon EUCAP Sahel Niger järgmist:

a)

tugevdab strateegilisel tasandil Nigeri juhtimis-, koostegutsemis- ja plaanimissuutlikkust, toetades samal ajal riikliku julgeolekustrateegia ja seotud piirihalduse strateegiate välja töötamist koostöös teiste asjaomaste osalejatega;

| b) | tugevdab asjaomaste julgeolekujõudude tehnilisi oskusi, mis on vajalikud terrorismi ja organiseeritud kuritegevusega võitlemiseks; |
| --- | --- |

b)

tugevdab asjaomaste julgeolekujõudude tehnilisi oskusi, mis on vajalikud terrorismi ja organiseeritud kuritegevusega võitlemiseks;

| c) | innustab sisejulgeolekujõudusid tegutsema nii strateegiliselt kui operatiivtasandil, et tugevdada inimressursside, logistika ja väljaõppe poliitikat, mis on seotud võitlusega terrorismi, ebaseadusliku rände ja organiseeritud kuritegevusega, tagamaks missiooni EUCAP Sahel Niger meetmete jätkusuutlikkus, sealhulgas pakkudes projektide kaudu tehnilist toetust; |
| --- | --- |

c)

innustab sisejulgeolekujõudusid tegutsema nii strateegiliselt kui operatiivtasandil, et tugevdada inimressursside, logistika ja väljaõppe poliitikat, mis on seotud võitlusega terrorismi, ebaseadusliku rände ja organiseeritud kuritegevusega, tagamaks missiooni EUCAP Sahel Niger meetmete jätkusuutlikkus, sealhulgas pakkudes projektide kaudu tehnilist toetust;

| d) | tugevdab riiklikul, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil koordineerimist terrorismivastase võitluse valdkonnas, võitlust ebaseadusliku rände ja organiseeritud kuritegevusega ning uurib võimalikku panust asjakohasesse piirkondlikku koostöösse, nt G5 Sahel; |
| --- | --- |

d)

tugevdab riiklikul, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil koordineerimist terrorismivastase võitluse valdkonnas, võitlust ebaseadusliku rände ja organiseeritud kuritegevusega ning uurib võimalikku panust asjakohasesse piirkondlikku koostöösse, nt G5 Sahel;

| e) | toetades liidu eesmärke rände valdkonnas, abistab Nigeri riiklikke ja kohalikke ametivõime ja julgeolekujõudusid poliitikameetmete, tehnikate ja menetluste välja töötamisel, et paremini ohjata ebaseaduslikku rännet ja sellega võidelda ning vähendada sellega seotud kuritegevuse taset. |
| --- | --- |

e)

toetades liidu eesmärke rände valdkonnas, abistab Nigeri riiklikke ja kohalikke ametivõime ja julgeolekujõudusid poliitikameetmete, tehnikate ja menetluste välja töötamisel, et paremini ohjata ebaseaduslikku rännet ja sellega võidelda ning vähendada sellega seotud kuritegevuse taset.

2.   Missioon EUCAP Sahel Niger keskendub lõikes 1 osutatud tegevustele, mis aitavad kaasa kontrolli parandamisele Nigeri territooriumi üle, muu hulgas koordineerides tegevust Nigeri relvajõududega.

3.   Missioon EUCAP Sahel Niger ei täida täidesaatvaid ülesandeid.“

| 3) | Artikli 13 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Missiooni EUCAP Sahel Niger tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 16. juulist 2016 kuni 15. juulini 2017 on 26 300 000 eurot.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 13 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„Missiooni EUCAP Sahel Niger tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 16. juulist 2016 kuni 15. juulini 2017 on 26 300 000 eurot.“

| 4) | Artiklis 16 asendatakse teine lõik järgmisega:
  „Seda kohaldatakse 15. juulini 2018.“ |
| --- | --- |

4)

Artiklis 16 asendatakse teine lõik järgmisega:

„Seda kohaldatakse 15. juulini 2018.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Seda kohaldatakse alates 16. juulist 2016.

Brüssel, 18. juuli 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  Nõukogu 16. juuli 2012. aasta otsus 2012/392/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu ÜJKP missiooni Nigeris (EUCAP Sahel Niger) (ELT L 187, 17.7.2012, lk 48).

1

(2)  Nõukogu 22. juuli 2014. aasta otsus 2014/482/ÜVJP, millega muudetakse otsust 2012/392/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu ÜJKP missiooni Nigeris (EUCAP Sahel Niger) (ELT L 217, 23.7.2014, lk 31).

2

(3)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/1141, millega muudetakse otsust 2012/392/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu ÜJKP missiooni Nigeris (EUCAP Sahel Niger) (ELT L 185, 14.7.2015, lk 18).

3

(4)  Nõukogu 5. oktoobri 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/1780, millega muudetakse otsust 2012/392/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu ÜJKP missiooni Nigeris (EUCAP Sahel Niger) (ELT L 259, 6.10.2015, lk 21).

4

---

| 19.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 193/108 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 193/108

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2016/1173,

18. juuli 2016,

millega muudetakse otsust 2010/788/ÜVJP, mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 20. detsembril 2010 vastu otsuse 2010/788/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 20. detsembril 2010 vastu otsuse 2010/788/ÜVJP (1).

| (2) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 23. juunil 2016 vastu resolutsiooni 2293 (2016) Kongo Demokraatliku Vabariigi kohta. Nimetatud resolutsioonis sätestatakse teatavad muudatused, mis käsitlevad relvaembargo erandeid ning ÜRO Julgeolekunõukogu poolt resolutsiooniga 1807 (2008) kehtestatud reisipiirangute ja rahaliste vahendite külmutamisega seotud loetellu kandmise kriteeriume. |
| --- | --- |

(2)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 23. juunil 2016 vastu resolutsiooni 2293 (2016) Kongo Demokraatliku Vabariigi kohta. Nimetatud resolutsioonis sätestatakse teatavad muudatused, mis käsitlevad relvaembargo erandeid ning ÜRO Julgeolekunõukogu poolt resolutsiooniga 1807 (2008) kehtestatud reisipiirangute ja rahaliste vahendite külmutamisega seotud loetellu kandmise kriteeriume.

| (3) | Nende muudatuste rakendamiseks on vaja täiendavaid liidu meetmeid, |
| --- | --- |

(3)

Nende muudatuste rakendamiseks on vaja täiendavaid liidu meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2010/788/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | üksnes humanitaar- või kaitseotstarbel kasutamiseks ettenähtud mittesurmava sõjavarustuse tarnimise, müügi või üleandmise suhtes või sellise mittesurmava sõjavarustusega seotud tehnilise abi ja koolituse andmise suhtes, kui sellest on eelnevalt teada antud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1533 (2004) kohaselt loodud sanktsioonide komiteele (sanktsioonide komitee);“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artikli 2 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

| b) | lisatakse järgmine punkt:






  „e) | muu relvade ja nendega seotud materjalide müügi ja/või tarnimise või abi pakkumise või töötajatega varustamise suhtes, kui sanktsioonide komitee on selle eelnevalt heaks kiitnud.“ |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine punkt:

„e)

| 2) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | seotust sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega Kongo Demokraatliku Vabariigis, mis kujutab endast inimõiguste rikkumist või millega kas rikutakse või kuritarvitatakse rahvusvahelist humanitaarõigust, sealhulgas selline tegevus, mis on suunatud tsiviilisikute vastu, sealhulgas tapmine ja sandistamine, vägistamine ja muu seksuaalne vägivald, inimrööv, sunniviisiliselt ümberasustamine ning koolide ja haiglate vastased rünnakud;“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

| b) | punkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | isikute ja üksuste, sealhulgas relvastatud rühmituste või kuritegelike võrgustike, kes loodusressursside, sealhulgas kulla või looduslike liikide ja nende saaduste, ebaseadusliku kasutamise või nendega ebaseadusliku kauplemise kaudu osalevad Kongo Demokraatlikus Vabariigis destabiliseerivas tegevuses, toetamist;“. |
| --- | --- | --- |

b)

punkt g asendatakse järgmisega:

„g)

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 18. juuli 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 2010. aasta otsus 2010/788/ÜVJP, mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2008/369/ÜVJP (ELT L 336, 21.12.2010, lk 30).

1

---

| 19.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 193/110 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 193/110

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/1174,

15. juuli 2016,

milles käsitletakse teatava difenaakumit sisaldava biotsiidi loa tingimusi, mille kohta Hispaania on edastanud teatise kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 36

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 4380 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Äriühing Will Kill S.A. (edaspidi „taotleja“) esitas 20. detsembril 2013 Prantsusmaale (edaspidi „asjaomane liikmesriik“) täieliku taotluse toimeainena difenaakumit sisaldava, vedela valmistootena kasutatava ja rodentitsiidina toimiva biotsiidi (edaspidi „vaidlusalune toode“) jaoks Hispaanias (edaspidi „referentliikmesriik“) antud loa vastastikuseks tunnustamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Äriühing Will Kill S.A. (edaspidi „taotleja“) esitas 20. detsembril 2013 Prantsusmaale (edaspidi „asjaomane liikmesriik“) täieliku taotluse toimeainena difenaakumit sisaldava, vedela valmistootena kasutatava ja rodentitsiidina toimiva biotsiidi (edaspidi „vaidlusalune toode“) jaoks Hispaanias (edaspidi „referentliikmesriik“) antud loa vastastikuseks tunnustamiseks.

| (2) | Referentliikmesriik andis loa vaidlusaluse toote kasutamiseks hiirte ja rotiliigi Rattus norvegicus (edaspidi „rotid“) puhul siseruumides ning hoonetes ja nende ümbruses kutseliste kasutajate poolt ning välitingimustes üksnes väljaõppe saanud kutseliste kasutajate poolt. Esmase ja teisese mürgituse vältimiseks tarnitakse vaidlusalust toodet ühekordse kasutusega pudelites koos kuuljaoturi ja kahjurilõksuga, (edaspidi „seade“). Pärast kasutust tuleb kogu seade kõrvaldada, et hoida ära kasutaja kokkupuude tootega. |
| --- | --- |

(2)

Referentliikmesriik andis loa vaidlusaluse toote kasutamiseks hiirte ja rotiliigi Rattus norvegicus (edaspidi „rotid“) puhul siseruumides ning hoonetes ja nende ümbruses kutseliste kasutajate poolt ning välitingimustes üksnes väljaõppe saanud kutseliste kasutajate poolt. Esmase ja teisese mürgituse vältimiseks tarnitakse vaidlusalust toodet ühekordse kasutusega pudelites koos kuuljaoturi ja kahjurilõksuga, (edaspidi „seade“). Pärast kasutust tuleb kogu seade kõrvaldada, et hoida ära kasutaja kokkupuude tootega.

| (3) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 35 lõike 2 kohaselt andis asjaomane liikmesriik koordineerimisrühmale teada mitmest lahkarvamusi põhjustanud punktist, osutades et vaidlusalune toode ei vasta kõnealuse määruse artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktides i, iii ja iv sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 35 lõike 2 kohaselt andis asjaomane liikmesriik koordineerimisrühmale teada mitmest lahkarvamusi põhjustanud punktist, osutades et vaidlusalune toode ei vasta kõnealuse määruse artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktides i, iii ja iv sätestatud tingimustele.

| (4) | Koordineerimisrühma sekretariaat palus teistel liikmesriikidel ja taotlejal esitada kirjalikke märkusi selle küsimuse kohta. Austria, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Madalmaad, Norra, Portugal, Hispaania, Rootsi, Ühendkuningriik ja taotleja esitasid märkusi. Biotsiididega tegelevad liikmesriikide pädevad asutused arutasid kindlakstehtud lahkarvamusi koordineerimisrühma koosolekutel 23. jaanuaril ja 17. märtsil 2015. |
| --- | --- |

(4)

Koordineerimisrühma sekretariaat palus teistel liikmesriikidel ja taotlejal esitada kirjalikke märkusi selle küsimuse kohta. Austria, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Madalmaad, Norra, Portugal, Hispaania, Rootsi, Ühendkuningriik ja taotleja esitasid märkusi. Biotsiididega tegelevad liikmesriikide pädevad asutused arutasid kindlakstehtud lahkarvamusi koordineerimisrühma koosolekutel 23. jaanuaril ja 17. märtsil 2015.

| (5) | Kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 36 lõikega 1 esitas referentliikmesriik 30. juunil 2015 komisjonile üksikasjaliku ülevaate küsimustest, mille suhtes liikmesriigid ei suutnud kokkuleppele jõuda, ning lahkarvamuste põhjused. Kõnealuse selgituse koopia edastati ka nimetatud määruse artikli 35 lõikes 2 osutatud asjaomastele liikmesriikidele ja taotlejale. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 36 lõikega 1 esitas referentliikmesriik 30. juunil 2015 komisjonile üksikasjaliku ülevaate küsimustest, mille suhtes liikmesriigid ei suutnud kokkuleppele jõuda, ning lahkarvamuste põhjused. Kõnealuse selgituse koopia edastati ka nimetatud määruse artikli 35 lõikes 2 osutatud asjaomastele liikmesriikidele ja taotlejale.

| (6) | Komisjonile edastatud lahendamata vastuväited käsitlesid vaidlusaluse toote tõhusust rottide ja hiirte vastu, mis ei olnud dokumenteeritud välikatsete käigus piisavalt tõendatud; toote tõhusust niiske kliimaga liikmesriikides, kus tõhusus võib väheneda selle tõttu, et sihtorganismidel on lihtsam juurdepääs veele; seadme tõhusust riskivähendusmeetmena, mis peaks ära hoidma lekkimise ning lubamatut ohtu kasutajate tervisele kahjurilõksude puhastamisel. |
| --- | --- |

(6)

Komisjonile edastatud lahendamata vastuväited käsitlesid vaidlusaluse toote tõhusust rottide ja hiirte vastu, mis ei olnud dokumenteeritud välikatsete käigus piisavalt tõendatud; toote tõhusust niiske kliimaga liikmesriikides, kus tõhusus võib väheneda selle tõttu, et sihtorganismidel on lihtsam juurdepääs veele; seadme tõhusust riskivähendusmeetmena, mis peaks ära hoidma lekkimise ning lubamatut ohtu kasutajate tervisele kahjurilõksude puhastamisel.

| (7) | Kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punktiga 12 pidas referentliikmesriik vaidlusalust toodet prototüübi kasutamisel välistingimustes saadud andmete ning oma ekspertide hinnangu alusel piisavalt tõhusaks. See järeldus oli siiski tingimuslik, kuni esitatakse välitingimustes saadud andmed, mis neid järeldusi kinnitaksid. |
| --- | --- |

(7)

Kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punktiga 12 pidas referentliikmesriik vaidlusalust toodet prototüübi kasutamisel välistingimustes saadud andmete ning oma ekspertide hinnangu alusel piisavalt tõhusaks. See järeldus oli siiski tingimuslik, kuni esitatakse välitingimustes saadud andmed, mis neid järeldusi kinnitaksid.

| (8) | Referentliikmesriik jõudis järeldusele, et taotleja esitatud välitingimustes tehtud katsete tulemused tõendavad piisavat tõhususe taset kooskõlas rodentitsiidide tõhususe hindamise ELi juhendis (2) kehtestatud kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(8)

Referentliikmesriik jõudis järeldusele, et taotleja esitatud välitingimustes tehtud katsete tulemused tõendavad piisavat tõhususe taset kooskõlas rodentitsiidide tõhususe hindamise ELi juhendis (2) kehtestatud kriteeriumidega.

| (9) | Niiske kliima puhul ei ole liikmesriikides täheldatud mingeid erinevusi tõhususes, kui toodet kasutatakse sisetingimustes ja aladel, kus närilistel on piisavalt toitu. Seoses toote kasutamisega hoonetes ja nende ümbruses ning välitingimustes, sisaldab toote luba juba tingimust kasutada toodet üksnes olukorras, kus veele on raske ligi pääseda. Võttes arvesse, et toode oli välikatsetel piisavalt tõhus aladel, kus oli olemas täielik juurdepääs veele, ei tuleks toote loas esitada piiranguid ilmastikutingimuste alusel. |
| --- | --- |

(9)

Niiske kliima puhul ei ole liikmesriikides täheldatud mingeid erinevusi tõhususes, kui toodet kasutatakse sisetingimustes ja aladel, kus närilistel on piisavalt toitu. Seoses toote kasutamisega hoonetes ja nende ümbruses ning välitingimustes, sisaldab toote luba juba tingimust kasutada toodet üksnes olukorras, kus veele on raske ligi pääseda. Võttes arvesse, et toode oli välikatsetel piisavalt tõhus aladel, kus oli olemas täielik juurdepääs veele, ei tuleks toote loas esitada piiranguid ilmastikutingimuste alusel.

| (10) | Referentliikmesriik leidis, et seade on sobiv riskivähendusmeede, millega hoida ära toote mahavoolamist ning esmast ja teisest mürgitust, võrreldes sellega, kui vaidlusalust toodet kasutataks avatud alustel. Seda järeldust kinnitati ka välikatsetega, kus toote mahavoolamist esines ainult kahel korral õnnetusjuhtumi tõttu põllumajandusmasinaga või vandalismi tõttu. Toote mahavoolu piiramiseks nii palju kui võimalik, tuleks toote loas esitada täiendavad kasutusjuhised, näiteks kahjurilõksu maa külge kinnitamine ja soovitus, et juhusliku mahavoolu korral tuleb kahjurilõks hävitada ohtliku jäätmena. |
| --- | --- |

(10)

Referentliikmesriik leidis, et seade on sobiv riskivähendusmeede, millega hoida ära toote mahavoolamist ning esmast ja teisest mürgitust, võrreldes sellega, kui vaidlusalust toodet kasutataks avatud alustel. Seda järeldust kinnitati ka välikatsetega, kus toote mahavoolamist esines ainult kahel korral õnnetusjuhtumi tõttu põllumajandusmasinaga või vandalismi tõttu. Toote mahavoolu piiramiseks nii palju kui võimalik, tuleks toote loas esitada täiendavad kasutusjuhised, näiteks kahjurilõksu maa külge kinnitamine ja soovitus, et juhusliku mahavoolu korral tuleb kahjurilõks hävitada ohtliku jäätmena.

| (11) | Referentliikmesriik hindas toote kasutajate terviseriski, kasutades tahke peibutussööda jaoks väljatöötatud mudelit ja väga konservatiivseid näitajaid halvima stsenaariumi alusel. Kuna tehti kindlaks lubamatu risk kasutajatele, viidi sisse riski vähendamise meede, märkides, et võimaliku kokkupuute ärahoidmiseks kahjurilõksude puhastamise ajal tuleb kogu seade pärast kasutamist kõrvaldada. |
| --- | --- |

(11)

Referentliikmesriik hindas toote kasutajate terviseriski, kasutades tahke peibutussööda jaoks väljatöötatud mudelit ja väga konservatiivseid näitajaid halvima stsenaariumi alusel. Kuna tehti kindlaks lubamatu risk kasutajatele, viidi sisse riski vähendamise meede, märkides, et võimaliku kokkupuute ärahoidmiseks kahjurilõksude puhastamise ajal tuleb kogu seade pärast kasutamist kõrvaldada.

| (12) | Toote luba on kokkuleppeliselt muudetud vastavalt vaidlusaluse tootega kokkupuute tagajärjel tekkinud terviseriski ümberarvestusele; ümberarvestamisel on aluseks võetud tootepõhist nahakaudse imendumise uuringut ja taotleja esitatud uusi näitajaid, mis on saadud vaidlusaluse toote tegeliku kasutamise käigus (nt pritsete hulk, millega kasutaja võib kokku puutuda ning samuti piisa suurus pritses). |
| --- | --- |

(12)

Toote luba on kokkuleppeliselt muudetud vastavalt vaidlusaluse tootega kokkupuute tagajärjel tekkinud terviseriski ümberarvestusele; ümberarvestamisel on aluseks võetud tootepõhist nahakaudse imendumise uuringut ja taotleja esitatud uusi näitajaid, mis on saadud vaidlusaluse toote tegeliku kasutamise käigus (nt pritsete hulk, millega kasutaja võib kokku puutuda ning samuti piisa suurus pritses).

| (13) | Võttes arvesse juhusliku pritse võimalust, peaksid loas kajastuma täiendavad riskivähendusmeetmed. Need meetmed peaksid hõlmama kasutamise piiramist üksnes kutseliste kasutajatega ning täpsustust, et kasutajad peavad kandma kaitsekindaid. Võttes arvesse, et kutselistelt kasutajatelt eeldatakse juhendite täpset järgimist, on vaidlusalune toode kavandatud tingimuste kohaselt selliste kasutajate jaoks eeldatavalt ohutu. |
| --- | --- |

(13)

Võttes arvesse juhusliku pritse võimalust, peaksid loas kajastuma täiendavad riskivähendusmeetmed. Need meetmed peaksid hõlmama kasutamise piiramist üksnes kutseliste kasutajatega ning täpsustust, et kasutajad peavad kandma kaitsekindaid. Võttes arvesse, et kutselistelt kasutajatelt eeldatakse juhendite täpset järgimist, on vaidlusalune toode kavandatud tingimuste kohaselt selliste kasutajate jaoks eeldatavalt ohutu.

| (14) | Selleks et ei tekiks tarbetuid plastijäätmeid, tuleks loa tingimustest välja jätta praegu kehtiv nõue, et toode ja kuuljaotur tuleb tarnida koos kahjurilõksuga ühe seadmena ning pärast kasutust tuleb hävitada kogu seade, kaasa arvatud kahjurilõks. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et ei tekiks tarbetuid plastijäätmeid, tuleks loa tingimustest välja jätta praegu kehtiv nõue, et toode ja kuuljaotur tuleb tarnida koos kahjurilõksuga ühe seadmena ning pärast kasutust tuleb hävitada kogu seade, kaasa arvatud kahjurilõks.

| (15) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevat otsust kohaldatakse toote suhtes, millele biotsiidiregistris vastab registrinumber ES-0000196-0000.

Artikkel 2

1.   Toode vastab määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis i sätestatud tingimustele.

2.   Toote loast eemaldatakse piirang, et toodet võib kasutada olukorras, kus veele ligipääs on raskendatud.

Artikkel 3

1.   Toote lubatud kasutamisel piirdub kasutajate kategooria üksnes väljaõppe saanud kutseliste kasutajatega.

2.   Toote luba hõlmab järgmist riskivähendamismeedet: „Toote käitlemisel kanda kemikaalikindlaid kaitsekindaid (loa hoidja märgib tooteinfos kinnaste materjali)“.

3.   Loa tingimustest eemaldatakse praegu kehtiv nõue, et toode ja kuuljaotur tuleb tarnida koos kahjurilõksuga ühe seadmena ning pärast kasutust tuleb kahjurilõks hävitada kui osa kogu seadmest.

4.   Lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud tingimuste kohaselt vastab toode määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iii sätestatud tingimustele.

Artikkel 4

1.   Toote loasse lisatakse järgmised kasutusjuhised:

| — | „Kinnitage kahjurilõks maa külge“. |
| --- | --- |

—

„Kinnitage kahjurilõks maa külge“.

| — | „Vedeliku juhusliku mahaloksumise korral hävitage kahjurilõks ohtliku jäätmena“. |
| --- | --- |

—

„Vedeliku juhusliku mahaloksumise korral hävitage kahjurilõks ohtliku jäätmena“.

2.   Lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt vastab toode määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iv sätestatud tingimustele.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 15. juuli 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Vt Technical Notes for Guidance on Product Evaluation. 7. peatüki liited. Product Type 14: Efficacy Evaluation of Rodenticidal Biocidal Products („Tooteliik 14: rodentitsiidina toimivate biotsiidide tõhususe hindamine“). Kättesaadav aadressil http://echa.europa.eu/documents/10162/16960215/bpd_guid_revised_appendix_chapter_7_pt14_2009_en.pdf

2

---

| 19.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 193/113 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 193/113

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/1175,

15. juuli 2016,

milles käsitletakse teatava spinosaadi sisaldava biotsiidi loa tingimusi, mille kohta Ühendkuningriik on edastanud teatise kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 36

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 4385 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Äriühing Scotts Celaflor GmbH (edaspidi „taotleja“) esitas 29. juunil 2015. aastal Saksamaale (edaspidi „asjaomane liikmesriik“) täieliku taotluse toimeainena spinosaadi sisaldava, tahkete graanulitena peibutussööda koostises vahetult kasutatava või lahjendatud kujul kastmisvedelikuna kasutatava insektitsiidina toimiva biotsiidi (edaspidi „vaidlusalune toode“) jaoks Ühendkuningriigis (edaspidi „referentliikmesriik“) antud loa vastastikuseks tunnustamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Äriühing Scotts Celaflor GmbH (edaspidi „taotleja“) esitas 29. juunil 2015. aastal Saksamaale (edaspidi „asjaomane liikmesriik“) täieliku taotluse toimeainena spinosaadi sisaldava, tahkete graanulitena peibutussööda koostises vahetult kasutatava või lahjendatud kujul kastmisvedelikuna kasutatava insektitsiidina toimiva biotsiidi (edaspidi „vaidlusalune toode“) jaoks Ühendkuningriigis (edaspidi „referentliikmesriik“) antud loa vastastikuseks tunnustamiseks.

| (2) | Referentliikmesriik andis 23. aprillil 2015 loa vaidlusaluse toote tavatarbijate poolt kasutamiseks sipelgate vastu välitingimustes vahetult sipelgapesadele kandes. Kõnealust luba on seejärel vastastikku tunnustanud Iirimaa. |
| --- | --- |

(2)

Referentliikmesriik andis 23. aprillil 2015 loa vaidlusaluse toote tavatarbijate poolt kasutamiseks sipelgate vastu välitingimustes vahetult sipelgapesadele kandes. Kõnealust luba on seejärel vastastikku tunnustanud Iirimaa.

| (3) | Vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 35 lõikele 2 esitas asjaomane liikmesriik 26. oktoobril 2015 lahkarvamused koordineerimisrühmale, märkides, et vaidlusalune toode ei vasta nimetatud määruse artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iv sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 35 lõikele 2 esitas asjaomane liikmesriik 26. oktoobril 2015 lahkarvamused koordineerimisrühmale, märkides, et vaidlusalune toode ei vasta nimetatud määruse artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iv sätestatud tingimustele.

| (4) | Asjaomane liikmesriik leiab, et vaidlusalune toode ei vasta määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punktis 66 sätestatud nõudele, kuna PEC/PNEC suhtarv mulla puhul on suurem kui 1 ja seega kujutab vaidlusalune toode lubamatut ohtu keskkonnale, kuigi väga väikestel aladel ning väga lühikest aega. |
| --- | --- |

(4)

Asjaomane liikmesriik leiab, et vaidlusalune toode ei vasta määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punktis 66 sätestatud nõudele, kuna PEC/PNEC suhtarv mulla puhul on suurem kui 1 ja seega kujutab vaidlusalune toode lubamatut ohtu keskkonnale, kuigi väga väikestel aladel ning väga lühikest aega.

| (5) | Koordineerimisrühma sekretariaat palus teistel liikmesriikidel ja taotlejal esitada kirjalikud märkused selle küsimuse kohta. Märkusi esitasid Belgia, Prantsusmaa, Madalmaad, Ühendkuningriik ja taotleja. Biotsiididega tegelevad liikmesriikide pädevad asutused arutasid lahkarvamust 17. novembril 2015 ja 20. jaanuaril 2016 toimunud koordineerimisrühma koosolekutel. |
| --- | --- |

(5)

Koordineerimisrühma sekretariaat palus teistel liikmesriikidel ja taotlejal esitada kirjalikud märkused selle küsimuse kohta. Märkusi esitasid Belgia, Prantsusmaa, Madalmaad, Ühendkuningriik ja taotleja. Biotsiididega tegelevad liikmesriikide pädevad asutused arutasid lahkarvamust 17. novembril 2015 ja 20. jaanuaril 2016 toimunud koordineerimisrühma koosolekutel.

| (6) | Kuna koordineerimisrühm kokkuleppele ei jõudnud, esitas referentliikmesriik 5. veebruaril 2016 määruse (EL) nr 528/2012 artikli 36 lõike 1 kohaselt komisjonile üksikasjaliku ülevaate küsimustest, mille suhtes liikmesriigid ei suutnud kokkuleppele jõuda, ning lahkarvamuste põhjused. Kõnealuse ülevaate koopia edastati ka asjaomastele liikmesriikidele ja taotlejale. |
| --- | --- |

(6)

Kuna koordineerimisrühm kokkuleppele ei jõudnud, esitas referentliikmesriik 5. veebruaril 2016 määruse (EL) nr 528/2012 artikli 36 lõike 1 kohaselt komisjonile üksikasjaliku ülevaate küsimustest, mille suhtes liikmesriigid ei suutnud kokkuleppele jõuda, ning lahkarvamuste põhjused. Kõnealuse ülevaate koopia edastati ka asjaomastele liikmesriikidele ja taotlejale.

| (7) | Määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punktis 66 on sätestatud, et komisjonile edastatud lahendamata lahkarvamuste korral, kui PEC/PNEC suhtarv on suurem kui 1, hindab taotlust hindav asutus iga juhtumi puhul eraldi kõiki üksikasju ja seda, kas tuleb võtta riskide vähendamise meetmeid, et teha järeldus selle kohta, kas biotsiid vastab artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktile iv. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punktis 66 on sätestatud, et komisjonile edastatud lahendamata lahkarvamuste korral, kui PEC/PNEC suhtarv on suurem kui 1, hindab taotlust hindav asutus iga juhtumi puhul eraldi kõiki üksikasju ja seda, kas tuleb võtta riskide vähendamise meetmeid, et teha järeldus selle kohta, kas biotsiid vastab artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktile iv.

| (8) | Koordineerimisrühmas peetud aruteludest lähtuvalt tundub, et puuduvad kooskõlastatud liidu suunised, mis aitaksid taotlust hindaval asutusel sellist otsust teha. |
| --- | --- |

(8)

Koordineerimisrühmas peetud aruteludest lähtuvalt tundub, et puuduvad kooskõlastatud liidu suunised, mis aitaksid taotlust hindaval asutusel sellist otsust teha.

| (9) | Nendest aruteludest ilmneb ka, et toote kasutusviisist tulenevalt on kindlakstehtud lubamatu risk piiratud, kuna toodet kasutatakse vaid väikestel aladel (näiteks sipelgapesadel) ning see laguneb eeldatavasti lühikese aja jooksul, nii et mittesihtliigid saavad töödeldud ala pärast toote kasutamist asustada. |
| --- | --- |

(9)

Nendest aruteludest ilmneb ka, et toote kasutusviisist tulenevalt on kindlakstehtud lubamatu risk piiratud, kuna toodet kasutatakse vaid väikestel aladel (näiteks sipelgapesadel) ning see laguneb eeldatavasti lühikese aja jooksul, nii et mittesihtliigid saavad töödeldud ala pärast toote kasutamist asustada.

| (10) | Määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punkti 12 kohaselt tegi referentliikmesriik kooskõlastatud liidu suuniste puudumisel järelduse kättesaadava teabe ja oma ekspertide hinnangu alusel. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punkti 12 kohaselt tegi referentliikmesriik kooskõlastatud liidu suuniste puudumisel järelduse kättesaadava teabe ja oma ekspertide hinnangu alusel.

| (11) | Seda arvesse võttes ja kuna kooskõlastatud suuniseid ei ole ametlikult vastu võetud, loetakse referentliikmesriigi järeldust lahkarvamuse kohta kehtivaks kuni toote loa uuendamiseni. |
| --- | --- |

(11)

Seda arvesse võttes ja kuna kooskõlastatud suuniseid ei ole ametlikult vastu võetud, loetakse referentliikmesriigi järeldust lahkarvamuse kohta kehtivaks kuni toote loa uuendamiseni.

| (12) | Koordineerimisrühmas peetud aruteludest järeldub ka, et vaidlusaluse toote loa kehtivates tingimustes tuleks paremini kirjeldada toote kasutusvaldkonda ning anda teavet selle kasutamise kohta. Seepärast tuleks neid tingimusi vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Koordineerimisrühmas peetud aruteludest järeldub ka, et vaidlusaluse toote loa kehtivates tingimustes tuleks paremini kirjeldada toote kasutusvaldkonda ning anda teavet selle kasutamise kohta. Seepärast tuleks neid tingimusi vastavalt muuta.

| (13) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevat otsust kohaldatakse toote suhtes, millele biotsiidiregistris vastab registrinumber UK-0008829-0000.

Artikkel 2

Toode vastab määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punkti b alapunktis iv sätestatud tingimustele.

Artikkel 3

1.   Toote loas märgitud kasutusala muudetakse järgmiselt: „Kasutamiseks välitingimustes (üksnes vahetult sipelgapesadele kandmiseks eluhoonete läheduses)“.

2.   Tooteloas olev lause: „Kanda vahetult üksnes pesale“, mis on ette nähtud nii kasutusjuhise kui ka riskivähendusmeetmena, asendatakse järgmisega: „Kandke seda biotsiidi vahetult üksnes sipelgapesadele. Ärge puistake kuivi graanuleid ega valage vedelikku sipelgate radadele, mis asuvad kõval pinnal või paljal mullal.“

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 15. juuli 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

---

| 19.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 193/115 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 193/115

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/1176,

18. juuli 2016,

teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise lõpetamise kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | Nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 430/2013 (2) kehtestati dumpinguvastased meetmed teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“) ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 kohast uurimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 430/2013 (2) kehtestati dumpinguvastased meetmed teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“) ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 kohast uurimist.

2

| (2) | 25. novembril 2015 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt osalise vahepealse läbivaatamise seoses Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordiga. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (3) (edaspidi „algatamisteade“). |
| --- | --- |

(2)

25. novembril 2015 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt osalise vahepealse läbivaatamise seoses Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordiga. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (3) (edaspidi „algatamisteade“).

Euroopa Liidu Teatajas

3

| (3) | Komisjon algatas Hiina suhtes läbivaatamise pärast taotlust, mille esitas seoses Hiinast pärit impordiga 2. märtsil 2015 Metpro Limited (edaspidi „taotleja“), kes on teatavate tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike importija. Taotleja taotles läbivaatamist, et teha kindlaks, kas juhtmekarbikute liitmikud (põlve-, looga- ja T-kujulised) standardse meeterkeermega 1,5 mm vastavalt ISO meetermõõdustiku vormile BS3643 (edaspidi „võimalik väljajäetav toode“) tuleks rakendusmääruse (EL) nr 430/2013 toote määratlusest välja jätta. Kuna meetmed kehtivad ka Taist pärit impordi suhtes, otsustas komisjon oma initsiatiivil algatada läbivaatamise ka Taist pärit impordi suhtes. Taotlus sisaldas piisavat tõendusmaterjali, õigustamaks läbivaatamise algatamist. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon algatas Hiina suhtes läbivaatamise pärast taotlust, mille esitas seoses Hiinast pärit impordiga 2. märtsil 2015 Metpro Limited (edaspidi „taotleja“), kes on teatavate tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike importija. Taotleja taotles läbivaatamist, et teha kindlaks, kas juhtmekarbikute liitmikud (põlve-, looga- ja T-kujulised) standardse meeterkeermega 1,5 mm vastavalt ISO meetermõõdustiku vormile BS3643 (edaspidi „võimalik väljajäetav toode“) tuleks rakendusmääruse (EL) nr 430/2013 toote määratlusest välja jätta. Kuna meetmed kehtivad ka Taist pärit impordi suhtes, otsustas komisjon oma initsiatiivil algatada läbivaatamise ka Taist pärit impordi suhtes. Taotlus sisaldas piisavat tõendusmaterjali, õigustamaks läbivaatamise algatamist.

| (4) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid läbivaatamises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon läbivaatamise algatamisest spetsiaalselt taotluse esitajat, teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid Hiinas ja Tais ning Hiina ja Tai ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, tarnijaid ja kasutajaid, kaubandusettevõtjaid, aga ka üht ühendust, ja kutsus neid selles osalema. |
| --- | --- |

(4)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid läbivaatamises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon läbivaatamise algatamisest spetsiaalselt taotluse esitajat, teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid Hiinas ja Tais ning Hiina ja Tai ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, tarnijaid ja kasutajaid, kaubandusettevõtjaid, aga ka üht ühendust, ja kutsus neid selles osalema.

| (5) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(5)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

2.   LÄBIVAATAMISE TAOTLUSE TAGASIVÕTMINE JA MENETLUSE LÕPETAMINE

LÄBIVAATAMISE TAOTLUSE TAGASIVÕTMINE JA MENETLUSE LÕPETAMINE

| (6) | 5. aprillil 2016. aastal komisjonile saadetud kirjas võttis taotleja oma läbivaatamise taotluse tagasi. |
| --- | --- |

(6)

5. aprillil 2016. aastal komisjonile saadetud kirjas võttis taotleja oma läbivaatamise taotluse tagasi.

| (7) | Alusmääruse artikli 9 lõike 1 ja artikli 11 lõike 5 kohaselt võib juhul, kui kaebuse esitaja võtab oma kaebuse tagasi, läbivaatamise lõpetada, kui see lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(7)

Alusmääruse artikli 9 lõike 1 ja artikli 11 lõike 5 kohaselt võib juhul, kui kaebuse esitaja võtab oma kaebuse tagasi, läbivaatamise lõpetada, kui see lõpetamine ei ole vastuolus liidu huvidega.

| (8) | Komisjon otsustas dumpinguvastase läbivaatamise Hiina osas lõpetada, sest uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon otsustas dumpinguvastase läbivaatamise Hiina osas lõpetada, sest uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus liidu huvidega.

| (9) | Tai osas ei andnud ükski teadaolevatest äriühingutest ja ametiasutustest, kellega ühendust võeti, võimaliku väljajätmisega seotud toote osas tehtud uurimise jaoks asjakohast teavet, mis oleks võimaldanud läbivaatamist teha. Ükski teadaolevatest importijatest, kellega ühendust võeti, ei teatanud, et impordib Taist võimaliku väljajätmisega seotud toodet. Uurimisel ei ilmnenud mingit muud asjakohast teavet, mis võinuks olla toote määratluse läbivaatamise aluseks. |
| --- | --- |

(9)

Tai osas ei andnud ükski teadaolevatest äriühingutest ja ametiasutustest, kellega ühendust võeti, võimaliku väljajätmisega seotud toote osas tehtud uurimise jaoks asjakohast teavet, mis oleks võimaldanud läbivaatamist teha. Ükski teadaolevatest importijatest, kellega ühendust võeti, ei teatanud, et impordib Taist võimaliku väljajätmisega seotud toodet. Uurimisel ei ilmnenud mingit muud asjakohast teavet, mis võinuks olla toote määratluse läbivaatamise aluseks.

| (10) | Kuna taotleja võttis Hiina osas taotluse tagasi ja puudub muu asjakohane teave Tai osas, tuleb läbivaatamine Tai osas ex officio alusmääruse artikli 9 lõike 2 ja artikli 11 lõike 5 kohaselt lõpetada. |
| --- | --- |

(10)

Kuna taotleja võttis Hiina osas taotluse tagasi ja puudub muu asjakohane teave Tai osas, tuleb läbivaatamine Tai osas ex officio alusmääruse artikli 9 lõike 2 ja artikli 11 lõike 5 kohaselt lõpetada.

ex officio

| (11) | Huvitatud isikuid teavitati sellest ja neile anti võimalus esitada märkusi. Tähtajaks ei esitatud ühtegi märkust. |
| --- | --- |

(11)

Huvitatud isikuid teavitati sellest ja neile anti võimalus esitada märkusi. Tähtajaks ei esitatud ühtegi märkust.

| (12) | Seega otsustab komisjon, et teatavate Hiinast ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine tuleb lõpetada. |
| --- | --- |

(12)

Seega otsustab komisjon, et teatavate Hiinast ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine tuleb lõpetada.

| (13) | Käesolev otsus on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesolev otsus on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Teatavate praegu CN-koodi ex 7307 19 10 (TARICi kood 7307191010) alla kuuluvate tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike (välja arvatud surveliitmike põhidetailid, milles kasutatakse ISO DIN 13 kohast meeterkeeret, ning tempermalmist valatud keermestatud ümmargused kaaneta harukarbid) impordiga seotud osaline vahepealne läbivaatamine lõpetatakse.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 18. juuli 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  Nõukogu 13. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 430/2013, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes, nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse menetlus Indoneesia suhtes (ELT L 129, 14.5.2013, lk 1).

2

(3)  Teade Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 392, 25.11.2015, lk 14) ja algatamisteate parandus (ELT C 52, 11.2.2016, lk 27).

3

---

Parandused

| 19.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 193/117 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 193/117

---

Komisjoni 27. mai 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/844 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 141, 28. mai 2016
  )

Leheküljel 55 direktiivi 2009/45/EÜ lisa käsitleva lisa punkti h teises lõigus olevas tabelis 5.1(a)

asendatakse

„Tabel 5.1(a)

Kõrvuti asetsevaid ruume eraldavate vaheseinte tulekindlus

| Ruumid | | (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Juhtimispunktid | (1) | A-0e | A-0 | 60 | A-0 | A-15 | A-60 | A-15 | A-60 | A-60 | * | A-60 |
| Koridorid | (2) | | Ce | B-0e | A-0e

  B-0e | B-0e | A-60 | A-15 | A-60 | A-15
  A-0d | * | A-30 |
| Eluruumid | (3) | | | Ce | A-0e

  B-0e | B-0e | A-60 | A-0 | A-0 | A-15
  A-0d | * | A-30
  A-0d |
| Trepid | (4) | | | | A-0e

  B-0e | A-0e

  B-0e | A-60 | A-0 | A-0 | A-15
  A-0d | * | A-30 |
| Teenindusruumid (madal tuleoht) | (5) | | | | | Ce | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-0 |
| A-kategooria masinaruumid | (6) | | | | | | * | A-0 | A-0 | A-60 | * | A-60 |
| Muud masinaruumid | (7) | | | | | | | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-0 |
| Lastiruumid | (8) | | | | | | | | * | A-0 | * | A-0 |
| Teenindusruumid (kõrge tuleoht) | (9) | | | | | | | | | A-0b | * | A-30 |
| Avatud tekid | (10) | | | | | | | | | | | A-0 |
| Eriruumid ja ro-ro-ruumid | (11) | | | | | | | | | | | A-30“ |

Ruumid

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

Juhtimispunktid

(1)

A-0e

A-0

60

A-0

A-15

A-60

A-15

A-60

A-60

*

A-60

Koridorid

(2)

Ce

B-0e

A-0e

B-0e

B-0e

A-60

A-15

A-60

A-15

A-0d

*

A-30

Eluruumid

(3)

Ce

A-0e

B-0e

B-0e

A-60

A-0

A-0

A-15

A-0d

*

A-30

A-0d

Trepid

(4)

A-0e

B-0e

A-0e

B-0e

A-60

A-0

A-0

A-15

A-0d

*

A-30

Teenindusruumid (madal tuleoht)

(5)

Ce

A-60

A-0

A-0

A-0

*

A-0

A-kategooria masinaruumid

(6)

*

A-0

A-0

A-60

*

A-60

Muud masinaruumid

(7)

A-0

A-0

A-0

*

A-0

Lastiruumid

(8)

*

A-0

*

A-0

Teenindusruumid (kõrge tuleoht)

(9)

A-0b

*

A-30

Avatud tekid

(10)

A-0

Eriruumid ja ro-ro-ruumid

(11)

A-30“

järgmisega:

„Tabel 5.1(a)

Kõrvuti asetsevaid ruume eraldavate vaheseinte tulekindlus

| Ruumid | | (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Juhtimispunktid | (1) | A-0c | A-0 | A-60 | A-0 | A-15 | A-60 | A-15 | A-60 | A-60 | * | A-60 |
| Koridorid | (2) | | Ce | B-0e | A-0a

  B-0e | B-0e | A-60 | A-0 | A-0 | A-15
  A-0d | * | A-30 |
| Eluruumid | (3) | | | Ce | A-0a

  B-0e | B-0e | A-60 | A-0 | A-0 | A-15
  A-0d | * | A-30
  A-0d |
| Trepid | (4) | | | | A-0a

  B-0e | A-0a

  B-0e | A-60 | A-0 | A-0 | A-15
  A-0d | * | A-30 |
| Teenindusruumid (madal tuleoht) | (5) | | | | | Ce | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-0 |
| A-kategooria masinaruumid | (6) | | | | | | * | A-0 | A-0 | A-60 | * | A-60 |
| Muud masinaruumid | (7) | | | | | | | A-0b | A-0 | A-0 | * | A-0 |
| Lastiruumid | (8) | | | | | | | | * | A-0 | * | A-0 |
| Teenindusruumid (kõrge tuleoht) | (9) | | | | | | | | | A-0b | * | A-30 |
| Avatud tekid | (10) | | | | | | | | | | | A-0 |
| Eriruumid | (11) | | | | | | | | | | | A-30“ |

Ruumid

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

Juhtimispunktid

(1)

A-0c

A-0

A-60

A-0

A-15

A-60

A-15

A-60

A-60

*

A-60

Koridorid

(2)

Ce

B-0e

A-0a

B-0e

B-0e

A-60

A-0

A-0

A-15

A-0d

*

A-30

Eluruumid

(3)

Ce

A-0a

B-0e

B-0e

A-60

A-0

A-0

A-15

A-0d

*

A-30

A-0d

Trepid

(4)

A-0a

B-0e

A-0a

B-0e

A-60

A-0

A-0

A-15

A-0d

*

A-30

Teenindusruumid (madal tuleoht)

(5)

Ce

A-60

A-0

A-0

A-0

*

A-0

A-kategooria masinaruumid

(6)

*

A-0

A-0

A-60

*

A-60

Muud masinaruumid

(7)

A-0b

A-0

A-0

*

A-0

Lastiruumid

(8)

*

A-0

*

A-0

Teenindusruumid (kõrge tuleoht)

(9)

A-0b

*

A-30

Avatud tekid

(10)

A-0

Eriruumid

(11)

A-30“

Leheküljel 56 direktiivi 2009/45/EÜ lisa käsitleva lisa punkti i teises lõigus olevas tabelis 5.2(a)

asendatakse

„Tabel 5.2(a)

Kõrvuti asetsevaid ruume eraldavate tekkide tulekindlus

| Alumised ruumid ↓ | Ülemised → ruumid | (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Juhtimispunktid | (1) | A-0 | A-0 | A-0 | A-0 | A-0 | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-60 |
| Koridorid | (2) | A-0 | * | * | A-0 | * | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-30 |
| Eluruumid | (3) | A-60 | A-0 | * | A-0 | * | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-30
  A-0d |
| Trepid | (4) | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-0 | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-30 |
| Teenindusruumid (madal tuleoht) | (5) | A-15 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-0 |
| A-kategooria masinaruumid | (6) | A-60 | A-60 | A-60 | A-60 | A-60 | * | A-60f | A-30 | A-60 | * | A-60 |
| Muud masinaruumid | (7) | A-15 | A-0 | A-0 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-0 | A-0 | * | A-0 |
| Lastiruumid | (8) | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-0 | * | A-0 |
| Teenindusruumid (kõrge tuleoht) | (9) | A-60 | A-30
  A-0d | A-30
  A-0d | A-30
  A-0d | A-0 | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-30 |
| Avatud tekid | (10) | * | * | * | * | * | * | * | * | * | — | A-0 |
| Eriruumid ja ro-ro-ruumid | (11) | A-60 | A-30 | A-30
  A-0d | A-30 | A-0 | A-60 | A-0 | A-0 | A-30 | A-0 | A-30“ |

Alumised ruumid ↓

Ülemised → ruumid

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

Juhtimispunktid

(1)

A-0

A-0

A-0

A-0

A-0

A-60

A-0

A-0

A-0

*

A-60

Koridorid

(2)

A-0

*

*

A-0

*

A-60

A-0

A-0

A-0

*

A-30

Eluruumid

(3)

A-60

A-0

*

A-0

*

A-60

A-0

A-0

A-0

*

A-30

A-0d

Trepid

(4)

A-0

A-0

A-0

*

A-0

A-60

A-0

A-0

A-0

*

A-30

Teenindusruumid (madal tuleoht)

(5)

A-15

A-0

A-0

A-0

*

A-60

A-0

A-0

A-0

*

A-0

A-kategooria masinaruumid

(6)

A-60

A-60

A-60

A-60

A-60

*

A-60f

A-30

A-60

*

A-60

Muud masinaruumid

(7)

A-15

A-0

A-0

A-0

A-0

A-0

*

A-0

A-0

*

A-0

Lastiruumid

(8)

A-60

A-0

A-0

A-0

A-0

A-0

A-0

*

A-0

*

A-0

Teenindusruumid (kõrge tuleoht)

(9)

A-60

A-30

A-0d

A-30

A-0d

A-30

A-0d

A-0

A-60

A-0

A-0

A-0

*

A-30

Avatud tekid

(10)

*

*

*

*

*

*

*

*

*

—

A-0

Eriruumid ja ro-ro-ruumid

(11)

A-60

A-30

A-30

A-0d

A-30

A-0

A-60

A-0

A-0

A-30

A-0

A-30“

järgmisega:

„Tabel 5.2(a)

Kõrvuti asetsevaid ruume eraldavate tekkide tulekindlus

| Alumised ruumid ↓ Ülemised ruumid → | (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Juhtimispunktid | (1) | A-0 | A-0 | A-0 | A-0 | A-0 | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-60 |
| Koridorid | (2) | A-0 | * | * | A-0 | * | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-30 |
| Eluruumid | (3) | A-60 | A-0 | * | A-0 | * | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-30


  A-0d |
| Trepid | (4) | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-0 | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-30 |
| Teenindusruumid (madal tuleoht) | (5) | A-15 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-0 |
| A-kategooria masinaruumid | (6) | A-60 | A-60 | A-60 | A-60 | A-60 | * | A-60f | A-30 | A-60 | * | A-60 |
| Muud masinaruumid | (7) | A-15 | A-0 | A-0 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-0 | A-0 | * | A-0 |
| Lastiruumid | (8) | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-0 | * | A-0 |
| Teenindusruumid (kõrge tuleoht) | (9) | A-60 | A-30


  A-0d | A-30


  A-0d | A-30


  A-0d | A-0 | A-60 | A-0 | A-0 | A-0 | * | A-30 |
| Avatud tekid | (10) | * | * | * | * | * | * | * | * | * | — | A-0 |
| Eriruumid | (11) | A-60 | A-30 | A-30


  A-0d | A-30 | A-0 | A-60 | A-0 | A-0 | A-30 | A-0 | A-30“ |

Alumised ruumid ↓ Ülemised ruumid →

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

Juhtimispunktid

(1)

A-0

A-0

A-0

A-0

A-0

A-60

A-0

A-0

A-0

*

A-60

Koridorid

(2)

A-0

*

*

A-0

*

A-60

A-0

A-0

A-0

*

A-30

Eluruumid

(3)

A-60

A-0

*

A-0

*

A-60

A-0

A-0

A-0

*

A-30

A-0d

Trepid

(4)

A-0

A-0

A-0

*

A-0

A-60

A-0

A-0

A-0

*

A-30

Teenindusruumid (madal tuleoht)

(5)

A-15

A-0

A-0

A-0

*

A-60

A-0

A-0

A-0

*

A-0

A-kategooria masinaruumid

(6)

A-60

A-60

A-60

A-60

A-60

*

A-60f

A-30

A-60

*

A-60

Muud masinaruumid

(7)

A-15

A-0

A-0

A-0

A-0

A-0

*

A-0

A-0

*

A-0

Lastiruumid

(8)

A-60

A-0

A-0

A-0

A-0

A-0

A-0

*

A-0

*

A-0

Teenindusruumid (kõrge tuleoht)

(9)

A-60

A-30

A-0d

A-30

A-0d

A-30

A-0d

A-0

A-60

A-0

A-0

A-0

*

A-30

Avatud tekid

(10)

*

*

*

*

*

*

*

*

*

—

A-0

Eriruumid

(11)

A-60

A-30

A-30

A-0d

A-30

A-0

A-60

A-0

A-0

A-30

A-0

A-30“

Leheküljel 61 lisa punkti 2 alapunktis l, mis käsitleb direktiivi 2009/45/EÜ I lisa reegli 9a punkti 7,

asendatakse

„.7   Pesulate ventilatsioonisüsteemid reisilaevadele, mis veavad rohkem kui 36 reisijat

Väljatõmbekanalid pesulatest ja kategooria 13 kuivatusruumidest, mis on määratletud reeglis II-2/B/.2.2., peavad olema varustatud järgmisega:“

järgmisega:

„.7   Pesulate ventilatsioonisüsteemid reisilaevadele, mis veavad rohkem kui 36 reisijat

Väljatõmbekanalid pesulatest ja kategooria 13 kuivatusruumidest, mis on määratletud reeglis II-2/B/4.2.2, peavad olema varustatud järgmisega:“.

---