# Europeiska unionens L 169/2016

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 169 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 59 årgången28 juni 2016 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 169

Svensk utgåva

Lagstiftning

59 årgången28 juni 2016

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1038 av den 27 juni 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2016/1039 av den 16 juni 2016 om fastställande av den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Världshandelsorganisationens allmänna råd om Europeiska unionens begäran om förlängning av WTO:s undantag för systemet med autonoma förmånstullar för Västra Balkan | 4 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1040 av den 24 juni 2016 om medgivande av ett undantag på begäran av Republiken Italien för regionerna Lombardiets och Piemontes räkning i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket
  [delgivet med nr C(2016) 3820] | 6 |
| | * | Europeiska centralbankens beslut (EU) 2016/1041 av den 22 juni 2016 om godtagande av omsättningsbara skuldinstrument som emitterats eller fullt ut garanteras av Republiken Grekland och om upphävande av beslut (EU) 2015/300 (ECB/2016/18) | 14 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1038 av den 27 juni 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2016/1039 av den 16 juni 2016 om fastställande av den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Världshandelsorganisationens allmänna råd om Europeiska unionens begäran om förlängning av WTO:s undantag för systemet med autonoma förmånstullar för Västra Balkan

4

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1040 av den 24 juni 2016 om medgivande av ett undantag på begäran av Republiken Italien för regionerna Lombardiets och Piemontes räkning i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket
  [delgivet med nr C(2016) 3820]

[delgivet med nr C(2016) 3820]

6

*

Europeiska centralbankens beslut (EU) 2016/1041 av den 22 juni 2016 om godtagande av omsättningsbara skuldinstrument som emitterats eller fullt ut garanteras av Republiken Grekland och om upphävande av beslut (EU) 2015/300 (ECB/2016/18)

14

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/126/EG av den 20 december 2006 om körkort ( EUT L 403, 30.12.2006 ) | 18 |

Rättelser

*

Rättelse till Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/126/EG av den 20 december 2006 om körkort ( EUT L 403, 30.12.2006 )

( EUT L 403, 30.12.2006 )

18

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 28.6.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 169/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 169/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/1038

av den 27 juni 2016

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juni 2016.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MA | 152,3 |
| ZZ | 152,3 |
| 0709 93 10 | TR | 130,4 |
| ZZ | 130,4 |
| 0805 50 10 | AR | 147,9 |
| CL | 182,0 |
| MA | 174,9 |
| UY | 196,2 |
| ZA | 179,3 |
| ZZ | 176,1 |
| 0808 10 80 | AR | 130,2 |
| BR | 101,6 |
| CL | 135,4 |
| CN | 75,7 |
| NZ | 149,9 |
| US | 161,9 |
| ZA | 114,5 |
| ZZ | 124,2 |
| 0809 10 00 | TR | 232,2 |
| ZA | 254,4 |
| ZZ | 243,3 |
| 0809 29 00 | TR | 368,8 |
| ZZ | 368,8 |
| 0809 30 10 , 0809 30 90 | TR | 155,9 |
| ZZ | 155,9 |
| 0809 40 05 | TR | 148,6 |
| ZZ | 148,6 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MA

152,3

ZZ

152,3

0709 93 10

TR

130,4

ZZ

130,4

0805 50 10

AR

147,9

CL

182,0

MA

174,9

UY

196,2

ZA

179,3

ZZ

176,1

0808 10 80

AR

130,2

BR

101,6

CL

135,4

CN

75,7

NZ

149,9

US

161,9

ZA

114,5

ZZ

124,2

0809 10 00

TR

232,2

ZA

254,4

ZZ

243,3

0809 29 00

TR

368,8

ZZ

368,8

0809 30 10 , 0809 30 90

TR

155,9

ZZ

155,9

0809 40 05

TR

148,6

ZZ

148,6

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 28.6.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 169/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 169/4

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2016/1039

av den 16 juni 2016

om fastställande av den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Världshandelsorganisationens allmänna råd om Europeiska unionens begäran om förlängning av WTO:s undantag för systemet med autonoma förmånstullar för Västra Balkan

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207.4 första stycket jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel IX.3 och IX.4 i Marrakechavtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen (nedan kallat WTO-avtalet) fastställs förfarandena för att bevilja undantag från en skyldighet som åvilar en medlem enligt WTO-avtalet eller enligt något av de multilaterala handelsavtalen. |
| --- | --- |

(1)

I artikel IX.3 och IX.4 i Marrakechavtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen (nedan kallat WTO-avtalet) fastställs förfarandena för att bevilja undantag från en skyldighet som åvilar en medlem enligt WTO-avtalet eller enligt något av de multilaterala handelsavtalen.

| (2) | Rådets förordning (EG) nr 2007/2000 (1) om införande av tullfrihet eller förmånsbehandling för produkter med ursprung i länderna på Västra Balkan (Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Kosovo (*1), Montenegro och Serbien) har ändrats genomgripande flera gånger och kodifierades genom rådets förordning (EG) nr 1215/2009 (2). Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1336/2011 (3) förlängdes de autonoma handelsförmånerna till och med den 31 december 2015.
  Genom rådets förordning (EU) nr 517/2013 (4) ströks Kroatien efter anslutningen till Europeiska unionen från tillämpningsområdet för rådets förordning (EG) nr 1215/2009. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2423 (5) förlängdes de autonoma handelsförmånerna till och med den 31 december 2020. Förordning (EG) nr 1215/2009, i dess senaste lydelse, ger fritt tillträde till unionens marknad för produkter med ursprung i länderna och territorierna på Västra Balkan, med undantag för vissa jordbruksprodukter som omfattas av begränsade medgivanden i form av tullfria kvoter. |
| --- | --- |

(2)

Rådets förordning (EG) nr 2007/2000 (1) om införande av tullfrihet eller förmånsbehandling för produkter med ursprung i länderna på Västra Balkan (Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Kosovo (*1), Montenegro och Serbien) har ändrats genomgripande flera gånger och kodifierades genom rådets förordning (EG) nr 1215/2009 (2). Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1336/2011 (3) förlängdes de autonoma handelsförmånerna till och med den 31 december 2015.

Genom rådets förordning (EU) nr 517/2013 (4) ströks Kroatien efter anslutningen till Europeiska unionen från tillämpningsområdet för rådets förordning (EG) nr 1215/2009. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2423 (5) förlängdes de autonoma handelsförmånerna till och med den 31 december 2020. Förordning (EG) nr 1215/2009, i dess senaste lydelse, ger fritt tillträde till unionens marknad för produkter med ursprung i länderna och territorierna på Västra Balkan, med undantag för vissa jordbruksprodukter som omfattas av begränsade medgivanden i form av tullfria kvoter.

| (3) | I avsaknad av ett undantag från unionens skyldigheter enligt artikel I.1 och artikel XIII i det allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 skulle, i den mån det krävdes, behandlingen enligt systemet med autonoma förmånstullar behöva utvidgas till alla andra medlemmar i Världshandelsorganisationen. |
| --- | --- |

(3)

I avsaknad av ett undantag från unionens skyldigheter enligt artikel I.1 och artikel XIII i det allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 skulle, i den mån det krävdes, behandlingen enligt systemet med autonoma förmånstullar behöva utvidgas till alla andra medlemmar i Världshandelsorganisationen.

| (4) | Det ligger i unionens intresse att begära en förlängning av WTO-undantaget för de autonoma handelsförmåner som unionen har beviljat Västra Balkan enligt artikel IX.3 i WTO-avtalet. |
| --- | --- |

(4)

Det ligger i unionens intresse att begära en förlängning av WTO-undantaget för de autonoma handelsförmåner som unionen har beviljat Västra Balkan enligt artikel IX.3 i WTO-avtalet.

| (5) | Det åligger unionen att lämna in en sådan begäran till WTO. |
| --- | --- |

(5)

Det åligger unionen att lämna in en sådan begäran till WTO.

| (6) | Därför bör det fastställas vilken ståndpunkt unionen ska inta i förhandlingarna i WTO:s allmänna råd angående den ansökan. |
| --- | --- |

(6)

Därför bör det fastställas vilken ståndpunkt unionen ska inta i förhandlingarna i WTO:s allmänna råd angående den ansökan.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Världshandelsorganisationens allmänna råd ska vara att begära en förlängning av det befintliga WTO-undantaget för de autonoma handelsförmåner som unionen har beviljat länderna på Västra Balkan till och med den 31 december 2021, och att stödja antagandet av denna begäran.

Denna ståndpunkt ska framföras av kommissionen.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 16 juni 2016.

På rådets vägnar

L.F. ASSCHER

Ordförande

---

(1)  Rådets förordning (EG) nr 2007/2000 av den 18 september 2000 om införande av särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess samt om ändring av förordning (EG) nr 2820/98 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 1763/1999 och (EG) nr 6/2000 (EGT L 240, 23.9.2000, s. 1).

1

(*1)  Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244/1999 och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring.

*1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1215/2009 av den 30 november 2009 om införande av särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess (EUT L 328, 15.12.2009, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1336/2011 av den 13 december 2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1215/2009 om införande av särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess (EUT L 347, 30.12.2011, s. 1).

3

(4)  Rådets förordning (EU) nr 517/2013 av den 13 maj 2013 om anpassning av vissa förordningar och beslut på områdena fri rörlighet för varor, fri rörlighet för personer, bolagsrätt, konkurrenspolitik, jordbruk, livsmedelssäkerhet, veterinära och fytosanitära frågor, transportpolitik, energi, beskattning, statistik, transeuropeiska nät, rättsväsende och grundläggande rättigheter, rättvisa, frihet och säkerhet, miljö, tullunion, yttre förbindelser, utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik samt institutioner, med anledning av Republiken Kroatiens anslutning (EUT L 158, 10.6.2013, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2423 av den 16 december 2015 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1215/2009 om införande av särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess, och om tillfälligt upphävande av dess tillämpning med avseende på Bosnien och Hercegovina (EUT L 341, 24.12.2015, s. 18).

5

---

| 28.6.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 169/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 169/6

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/1040

av den 24 juni 2016

om medgivande av ett undantag på begäran av Republiken Italien för regionerna Lombardiets och Piemontes räkning i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket

[delgivet med nr C(2016) 3820]

(Endast den italienska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (1), särskilt punkt 2 tredje stycket i bilaga 3, och

av följande skäl:

| (1) | Om den mängd stallgödsel som en medlemsstat avser sprida per hektar och år skiljer sig från den mängd som anges i punkt 2 andra stycket första meningen och i punkt 2 a i bilaga 3 till direktiv 91/676/EEG, måste mängden fastställas så att den inte inverkar på möjligheten att uppnå målen i artikel 1 i det direktivet, och den måste också vara motiverad på grundval av objektiva kriterier, exempelvis lång vegetationsperiod och grödor med stort kväveupptag. |
| --- | --- |

(1)

Om den mängd stallgödsel som en medlemsstat avser sprida per hektar och år skiljer sig från den mängd som anges i punkt 2 andra stycket första meningen och i punkt 2 a i bilaga 3 till direktiv 91/676/EEG, måste mängden fastställas så att den inte inverkar på möjligheten att uppnå målen i artikel 1 i det direktivet, och den måste också vara motiverad på grundval av objektiva kriterier, exempelvis lång vegetationsperiod och grödor med stort kväveupptag.

| (2) | Den 3 november 2011 antog kommissionen genomförandebeslut 2011/721/EU (2) som gjorde det möjligt för Italien att i regionerna Emilia-Romagna, Lombardiet, Piemonte och Veneto på vissa villkor tillåta spridning av upp till 250 kg kväve per hektar och år från stallgödsel och separerad grisgödsel på gårdar där andelen grödor med högt kvävebehov och lång vegetationsperiod uppgår till minst 70 %. |
| --- | --- |

(2)

Den 3 november 2011 antog kommissionen genomförandebeslut 2011/721/EU (2) som gjorde det möjligt för Italien att i regionerna Emilia-Romagna, Lombardiet, Piemonte och Veneto på vissa villkor tillåta spridning av upp till 250 kg kväve per hektar och år från stallgödsel och separerad grisgödsel på gårdar där andelen grödor med högt kvävebehov och lång vegetationsperiod uppgår till minst 70 %.

| (3) | Det undantag som beviljades genom genomförandebeslut 2011/721/EU berörde cirka 300 gårdar och 13 000 hektar jordbruksmark, och upphörde att gälla den 31 december 2015. |
| --- | --- |

(3)

Det undantag som beviljades genom genomförandebeslut 2011/721/EU berörde cirka 300 gårdar och 13 000 hektar jordbruksmark, och upphörde att gälla den 31 december 2015.

| (4) | Den 20 januari 2016 lämnade Italien för regionerna Lombardiets och Piemontes räkning in en begäran till kommissionen om undantag enligt punkt 2 tredje stycket i bilaga 3 till direktiv 91/676/EEG. |
| --- | --- |

(4)

Den 20 januari 2016 lämnade Italien för regionerna Lombardiets och Piemontes räkning in en begäran till kommissionen om undantag enligt punkt 2 tredje stycket i bilaga 3 till direktiv 91/676/EEG.

| (5) | Det begärda undantaget gäller Italiens planer på att i regionerna Lombardiet och Piemonte tillåta spridning av upp till 250 kg kväve per hektar och år från stallgödsel och separerad grisgödsel på gårdar där andelen grödor med högt kvävebehov och lång vegetationsperiod uppgår till minst 70 %. Undantaget kan komma att omfatta ungefär 600 nötkreatursgårdar och 60 grisuppfödningar i Lombardiet och Piemonte, vilket motsvarar ungefär 15 % respektive 6 % av det totala antalet nötkreatursgårdar och grisuppfödningar, 4 % av den utnyttjade jordbruksarealen, 14 % av det totala antalet mjölkkor samt 7,4 % av det totala antalet grisar i dessa regioner. Även åkerbruk kan komma att omfattas av undantaget. |
| --- | --- |

(5)

Det begärda undantaget gäller Italiens planer på att i regionerna Lombardiet och Piemonte tillåta spridning av upp till 250 kg kväve per hektar och år från stallgödsel och separerad grisgödsel på gårdar där andelen grödor med högt kvävebehov och lång vegetationsperiod uppgår till minst 70 %. Undantaget kan komma att omfatta ungefär 600 nötkreatursgårdar och 60 grisuppfödningar i Lombardiet och Piemonte, vilket motsvarar ungefär 15 % respektive 6 % av det totala antalet nötkreatursgårdar och grisuppfödningar, 4 % av den utnyttjade jordbruksarealen, 14 % av det totala antalet mjölkkor samt 7,4 % av det totala antalet grisar i dessa regioner. Även åkerbruk kan komma att omfattas av undantaget.

| (6) | Den lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG och som inrättar åtgärdsprogrammen i Lombardiet (beslut n. X/5171 av den 16 maj 2016) och Piemonte (beslut n. 19/2971 av den 29 februari 2016) har antagits och ska tillämpas tillsammans med detta beslut under perioden 2016–2019. |
| --- | --- |

(6)

Den lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG och som inrättar åtgärdsprogrammen i Lombardiet (beslut n. X/5171 av den 16 maj 2016) och Piemonte (beslut n. 19/2971 av den 29 februari 2016) har antagits och ska tillämpas tillsammans med detta beslut under perioden 2016–2019.

| (7) | De känsliga områden som åtgärdsprogrammen gäller omfattar cirka 80 % av den utnyttjade jordbruksarealen i Lombardiet och 44 % av den utnyttjade jordbruksarealen i Piemonte. |
| --- | --- |

(7)

De känsliga områden som åtgärdsprogrammen gäller omfattar cirka 80 % av den utnyttjade jordbruksarealen i Lombardiet och 44 % av den utnyttjade jordbruksarealen i Piemonte.

| (8) | Uppgifter om vattenkvalitet som har redovisats för grundvattnet i Lombardiet och Piemonte visar att 87 % av grundvattenförekomsterna har nitrathalter som ligger under 50 mg/l, och 55 % har genomsnittliga nitrathalter som ligger under 25 mg/l. När det gäller ytvattnet har över 90 % av övervakningsstationerna genomsnittliga nitrathalter som ligger under 25 mg/l, och inga stationer har nitrathalter som ligger över 50 mg/l. |
| --- | --- |

(8)

Uppgifter om vattenkvalitet som har redovisats för grundvattnet i Lombardiet och Piemonte visar att 87 % av grundvattenförekomsterna har nitrathalter som ligger under 50 mg/l, och 55 % har genomsnittliga nitrathalter som ligger under 25 mg/l. När det gäller ytvattnet har över 90 % av övervakningsstationerna genomsnittliga nitrathalter som ligger under 25 mg/l, och inga stationer har nitrathalter som ligger över 50 mg/l.

| (9) | Regionerna Lombardiet och Piemonte står för mer än 35 % av djurbesättningen i Italien: närmare bestämt 38 % av alla mjölkkor, 60 % av alla grisar och 15 % av alla fjäderfän. Djurbesättningen minskade under perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

(9)

Regionerna Lombardiet och Piemonte står för mer än 35 % av djurbesättningen i Italien: närmare bestämt 38 % av alla mjölkkor, 60 % av alla grisar och 15 % av alla fjäderfän. Djurbesättningen minskade under perioden 2007–2013.

| (10) | Under perioden 2003–2013 minskade användningen av kemiskt kväve med cirka 27 % och av mineralfosforgödsel med 57 %. |
| --- | --- |

(10)

Under perioden 2003–2013 minskade användningen av kemiskt kväve med cirka 27 % och av mineralfosforgödsel med 57 %.

| (11) | Vall, majs som skördas till spannmål, majsensilage och höstspannmål odlas på cirka 65 % av den totala jordbruksarealen i Lombardiet och Piemonte. |
| --- | --- |

(11)

Vall, majs som skördas till spannmål, majsensilage och höstspannmål odlas på cirka 65 % av den totala jordbruksarealen i Lombardiet och Piemonte.

| (12) | Det underlagsmaterial som presenteras i begäran om undantag visar att den föreslagna mängden på 250 kg kväve per hektar och år från stallgödsel och separerad grisgödsel är motiverad utifrån objektiva kriterier såsom högt nederbördsöverskott, lång vegetationsperiod och stora skördar av grödor med stor kväveupptagningsförmåga. |
| --- | --- |

(12)

Det underlagsmaterial som presenteras i begäran om undantag visar att den föreslagna mängden på 250 kg kväve per hektar och år från stallgödsel och separerad grisgödsel är motiverad utifrån objektiva kriterier såsom högt nederbördsöverskott, lång vegetationsperiod och stora skördar av grödor med stor kväveupptagningsförmåga.

| (13) | Kommissionen anser efter att ha gjort en granskning av begäran att den föreslagna mängden på 250 kg kväve per hektar och år från stallgödsel och separerad grisgödsel inte påverkar möjligheten att uppnå målen i direktiv 91/676/EEG, under förutsättning att vissa strikta villkor uppfylls. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen anser efter att ha gjort en granskning av begäran att den föreslagna mängden på 250 kg kväve per hektar och år från stallgödsel och separerad grisgödsel inte påverkar möjligheten att uppnå målen i direktiv 91/676/EEG, under förutsättning att vissa strikta villkor uppfylls.

| (14) | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (3) fastställs en omfattande, gränsöverskridande strategi för vattenskydd baserad på avrinningsdistrikt, med målet att uppnå god status för Europas vattenförekomster fram till år 2015. Att minska användningen av gödselmedel är en del av detta mål. Beviljande av undantag enligt detta beslut bör inte påverka tillämpningen av bestämmelserna i direktiv 2000/60/EG och utesluter inte att ytterligare åtgärder kan behövas för att fullgöra de skyldigheter som följer av det. |
| --- | --- |

(14)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (3) fastställs en omfattande, gränsöverskridande strategi för vattenskydd baserad på avrinningsdistrikt, med målet att uppnå god status för Europas vattenförekomster fram till år 2015. Att minska användningen av gödselmedel är en del av detta mål. Beviljande av undantag enligt detta beslut bör inte påverka tillämpningen av bestämmelserna i direktiv 2000/60/EG och utesluter inte att ytterligare åtgärder kan behövas för att fullgöra de skyldigheter som följer av det.

| (15) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG (4) innehåller allmänna bestämmelser om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i unionen, och denna är tänkt att användas för unionens miljöpolitik samt för andra politikområden eller verksamheter som kan påverka miljön. I tillämpliga fall bör den rumsliga information som samlas in inom ramen för det här beslutet överensstämma med bestämmelserna i det direktivet. För att minska den administrativa bördan och öka uppgifternas enhetlighet bör Italien, vid insamling av de uppgifter som krävs enligt detta beslut, i förekommande fall använda sig av den information som erhålls genom det integrerade administrations- och kontrollsystem som upprättats i enlighet med avdelning V kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (5). |
| --- | --- |

(15)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG (4) innehåller allmänna bestämmelser om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i unionen, och denna är tänkt att användas för unionens miljöpolitik samt för andra politikområden eller verksamheter som kan påverka miljön. I tillämpliga fall bör den rumsliga information som samlas in inom ramen för det här beslutet överensstämma med bestämmelserna i det direktivet. För att minska den administrativa bördan och öka uppgifternas enhetlighet bör Italien, vid insamling av de uppgifter som krävs enligt detta beslut, i förekommande fall använda sig av den information som erhålls genom det integrerade administrations- och kontrollsystem som upprättats i enlighet med avdelning V kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (5).

| (16) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den nitratkommitté som inrättats i enlighet med artikel 9 i direktiv 91/676/EEG. |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den nitratkommitté som inrättats i enlighet med artikel 9 i direktiv 91/676/EEG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undantag

Det undantag Italien har begärt för regionerna Lombardiet och Piemonte i avsikt att tillåta en större mängd stallgödsel än vad som anges i punkt 2 andra stycket första meningen samt i punkt 2 a i bilaga 3 till direktiv 91/676/EEG, medges under förutsättning att villkoren i detta beslut uppfylls.

Artikel 2

Tillämpningsområde

Detta beslut ska tillämpas från fall till fall och enligt de villkor som anges i artiklarna 4–7 för gårdar där minst 70 % av arealen odlas med grödor med högt kvävebehov och lång vegetationsperiod.

Artikel 3

Definitioner

I detta beslut gäller följande definitioner:

a)   
  gårdar
  : jordbruksföretag med eller utan djuruppfödning,

gårdar

b)   
  skifte
  : ett enskilt fält eller en samling fält som är likartade i fråga om grödor, jordtyp och gödslingsmetoder,

skifte

c)   
  vall
  : permanent eller tillfällig vall (tillfällig vall ligger mindre än fem år),

vall

d)   
  majs som mognar sent
  : majs av klass FAO 600–700, som planteras från mitten av mars till början av april och som har en vegetationsperiod på 145–150 dagar,

majs som mognar sent

e)   
  majs eller sorghum följt av höstgräs
  : majs som mognar i mitten av säsongen, sent eller tidigt, enligt FAO:s internationella klassifikation, eller sorghum följt av höstgräs, t.ex. italienskt rajgräs, korn, rågvete eller höstråg,

majs eller sorghum följt av höstgräs

f)   
  höstspannmål följt av sommargräs
  : höstvete, höstkorn eller rågvete följt av sommargräs, t.ex. majs, sorghum, kolvhirs eller hirs,

höstspannmål följt av sommargräs

g)   
  grödor med högt kvävebehov och lång vegetationsperiod
  : vall, majs som mognar sent, majs eller sorghum följt av höstgräs och höstspannmål följt av sommargräs,

grödor med högt kvävebehov och lång vegetationsperiod

h)   
  stallgödsel
  : stallgödsel som har utsöndrats av nötkreatur, inklusive under betning eller i bearbetad form,

stallgödsel

i)   
  gödselseparering
  : process där grisgödsel delas upp i två fraktioner, en fast och en flytande fraktion, och som utförs för att förbättra spridningen på mark och återvinna mer kväve och fosfor,

gödselseparering

j)   
  separerad gödsel
  : den flytande fraktion som erhålls vid grisgödselseparering och som har ett minsta förhållande kväve/fosfat (N/P2O5) på 2,5,

separerad gödsel

2

5

k)   
  separerad gödsel med kväveavskiljning
  : separerad gödsel med en kvävehalt på mindre än 30 % av kvävehalten i oseparerad grisgödsel,

separerad gödsel med kväveavskiljning

l)   
  jordar med låg halt av organisk substans
  : jordar med en halt av organiskt kol som är lägre än 2 % i ett övre lager på 30 centimeter jord,

jordar med låg halt av organisk substans

m)   
  saltfria jordar och jordar med låg salthalt
  : jordar med en elektrisk ledningsförmåga på ECe < 4 mS/cm i mättade jorddegsextrakt, eller en elektrisk ledningsförmåga på EC 1:2 < 1 mS/cm i vätskeextrakt med ett förhållande jord/vatten på 1:2, eller områden som definieras som utom all risk för försaltning enligt den karta över jordar som har framställts på regional nivå,

saltfria jordar och jordar med låg salthalt

n)   
  kväveupptagning
  : den totala andel kväve som sprids genom stallgödsel och som grödorna har möjlighet att ta upp under det år som det sprids.

kväveupptagning

Artikel 4

Årlig ansökan och åtagande

1.   Jordbrukare som vill medges ett undantag enligt detta beslut ska varje år senast den 15 februari lämna in en ansökan till de behöriga myndigheterna. För år 2016 ska denna ansökan lämnas in senast den 30 juni 2016.

2.   I samband med den årliga ansökan som avses i punkt 1 ska jordbrukarna skriftligen åta sig att uppfylla villkoren i artiklarna 5, 6 och 7.

Artikel 5

Gödselseparering

1.   Jordbrukare som har beviljats ett undantag för spridning av separerad grisgödsel ska varje år till de behöriga myndigheterna lämna in följande uppgifter:

| a) | Typen av gödselseparering. |
| --- | --- |

a)

Typen av gödselseparering.

| b) | Separeringsanläggningens kapacitet och huvudegenskaper, inklusive dess effektivitet. |
| --- | --- |

b)

Separeringsanläggningens kapacitet och huvudegenskaper, inklusive dess effektivitet.

| c) | Mängden gödsel som har sänts till separering. |
| --- | --- |

c)

Mängden gödsel som har sänts till separering.

| d) | Mängden och sammansättningen för den fasta fraktionen, inklusive dess kväve- och fosforhalt samt bestämmelseort. |
| --- | --- |

d)

Mängden och sammansättningen för den fasta fraktionen, inklusive dess kväve- och fosforhalt samt bestämmelseort.

| e) | Mängden och sammansättningen för den separerade gödseln, inklusive dess kväve- och fosforhalt samt bestämmelseort. |
| --- | --- |

e)

Mängden och sammansättningen för den separerade gödseln, inklusive dess kväve- och fosforhalt samt bestämmelseort.

| f) | En uppskattning av gasförlusterna under separeringen. |
| --- | --- |

f)

En uppskattning av gasförlusterna under separeringen.

2.   Den fasta fraktion som erhålls vid gödselsepareringen ska stabiliseras i syfte att reducera lukt och andra utsläpp, förbättra de jordbrukstekniska och hygieniska egenskaperna, underlätta hanteringen och förbättra grödornas upptag av kväve och fosfat. Den produkt som erhålls får inte spridas på gårdar som har beviljats undantag. De behöriga myndigheterna ska vidta åtgärder för att främja att stabiliserad fast fraktion används på jordar med låg halt av organisk substans. Kartor som visar var dessa jordar finns ska framställas på regional nivå och ställas till jordbrukarnas förfogande.

3.   De behöriga myndigheterna ska fastställa metoderna för att bedöma den separerade gödselns sammansättning, variationerna i sammansättningen och effektiviteten i separationen för varje gård som omfattas av ett enskilt undantag.

4.   Ammoniak och andra utsläpp från gödselseparering ska övervakas av de behöriga myndigheterna på representativa platser för varje separeringsteknik. Utifrån övervakningsresultaten ska de behöriga myndigheterna upprätta en förteckning över utsläpp.

Artikel 6

Spridning av stallgödsel och andra gödselmedel

1.   Den mängd stallgödsel och separerad gödsel som varje år sprids på gårdar som omfattas av ett undantag, inklusive stallgödsel som sprids av djuren själva, får inte överskrida en mängd gödsel som innehåller 250 kg kväve per hektar, enligt de villkor som anges i punkterna 2–12.

2.   Den totala kvävetillförseln får inte överskrida den berörda grödans beräknade näringsbehov. Den ska ta hänsyn till kvävetillförseln från marken och den ökade kvävemängden från stallgödsel till följd av gödselsepareringen. Den får inte överskrida de högsta tillåtna mängder som fastställs i de åtgärdsprogram som gäller för gården, i Lombardiet (beslut n. X/5171 av den 16 maj 2016) och i Piemonte (beslut n. 19/2971 av den 29 februari 2016).

3.   Den totala fosfortillförseln får inte överskrida den berörda grödans beräknade näringsbehov och ska ta hänsyn till fosfortillförseln från marken. Fosfor i handelsgödsel får inte spridas på gårdar som har beviljats undantag.

4.   För varje gård ska det senast den 15 februari varje år ha upprättats en gödslingsplan som beskriver växtföljden på jordbruksmarken och den planerade spridningen av stallgödsel och mineralhaltiga gödselmedel. För år 2016 ska denna plan ha upprättats senast den 30 juni 2016.

Gödslingsplanen ska omfatta följande:

| a) | Antalet djur och en beskrivning av inhysnings- och lagringssystemen, inklusive lagringskapaciteten (volym) och typen av stallgödsellager. |
| --- | --- |

a)

Antalet djur och en beskrivning av inhysnings- och lagringssystemen, inklusive lagringskapaciteten (volym) och typen av stallgödsellager.

| b) | En beräkning av kväve- och fosformängderna i den stallgödsel som produceras på gården. |
| --- | --- |

b)

En beräkning av kväve- och fosformängderna i den stallgödsel som produceras på gården.

| c) | En beskrivning av gödselsepareringen och den separerade gödselns egenskaper (om tillämpligt). |
| --- | --- |

c)

En beskrivning av gödselsepareringen och den separerade gödselns egenskaper (om tillämpligt).

| d) | Mängd, typ och egenskaper för den stallgödsel som skickas från eller tas emot på gården. |
| --- | --- |

d)

Mängd, typ och egenskaper för den stallgödsel som skickas från eller tas emot på gården.

| e) | Växtföljd och areal för skiften med grödor med stort kvävebehov och lång vegetationsperiod och för skiften med andra grödor. |
| --- | --- |

e)

Växtföljd och areal för skiften med grödor med stort kvävebehov och lång vegetationsperiod och för skiften med andra grödor.

| f) | Den beräknade avkastningen för varje gröda som odlas, beroende på tillgången till vatten och näringsämnen samt lokala förhållanden som klimat, jordtyp osv. |
| --- | --- |

f)

Den beräknade avkastningen för varje gröda som odlas, beroende på tillgången till vatten och näringsämnen samt lokala förhållanden som klimat, jordtyp osv.

| g) | Grödornas beräknade kväve- och fosforbehov för varje skifte. |
| --- | --- |

g)

Grödornas beräknade kväve- och fosforbehov för varje skifte.

| h) | En beräkning av kväve- och fosformängder i den stallgödsel som ska spridas på varje skifte. |
| --- | --- |

h)

En beräkning av kväve- och fosformängder i den stallgödsel som ska spridas på varje skifte.

| i) | En beräkning av kvävemängden från den handelsgödsel som ska spridas på varje skifte. |
| --- | --- |

i)

En beräkning av kvävemängden från den handelsgödsel som ska spridas på varje skifte.

| j) | Uppskattningen av den mängd vatten som krävs för bevattning och en noggrann angivelse av vattenkällan. Godkännandet av vattenuttag eller avtalet för vattenanvändning med det relevanta ”vattenkonsortiet” eller den karta som visar att gården ligger inom områden där det ytliga grundvattnet står i kontakt med rotzonen. |
| --- | --- |

j)

Uppskattningen av den mängd vatten som krävs för bevattning och en noggrann angivelse av vattenkällan. Godkännandet av vattenuttag eller avtalet för vattenanvändning med det relevanta ”vattenkonsortiet” eller den karta som visar att gården ligger inom områden där det ytliga grundvattnet står i kontakt med rotzonen.

Planerna ska ses över senast sju dagar efter det att ändringar i jordbruksmetoderna företagits, för att garantera att de överensstämmer med de använda jordbruksmetoderna.

5.   Varje gård ska ha en bokföring över gödselanvändningen på varje skifte. Den ska innehålla vilka mängder stallgödsel och handelsgödsel som sprids och under vilken tid.

6.   Godkännandet av vattenuttag eller avtalet för vattenanvändning med det relevanta ”vattenkonsortiet” eller den karta som visar att gården ligger inom områden där det ytliga grundvattnet står i kontakt med rotzonen ska vara tillgängliga på gården. Den mängd vatten som godkännandet eller, i förekommande fall, avtalet omfattar, ska vara tillräcklig för att uppnå den skörd som skulle ha uppnåtts utan begränsad tillgång på vatten.

7.   Varje gård som har beviljats ett undantag ska tillhandahålla resultat från jordanalyser av kväve- och fosforhalterna. Jordproverna och jordanalyserna av kväve- och fosforhalterna ska genomföras före den 1 juni och minst vart fjärde år för varje område inom gården som är likartat när det gäller växtföljd och markförhållanden. Minst en analys per fem hektar jordbruksmark ska göras.

8.   Stallgödsel som sprids på gårdar som har beviljats ett undantag ska ha en kväveupptagning på minst 65 % för slam och 50 % för fast gödsel.

9.   Stallgödsel och handelsgödsel får inte spridas efter den 1 november på gårdar som har beviljats ett undantag.

10.   Minst två tredjedelar av mängden kväve från stallgödsel, med undantag för kväve från stallgödsel från betesdjur, ska spridas före den 31 juli varje år. I detta syfte ska gårdar som har beviljats ett undantag ha tillräckligt med kapacitet att lagra minst den stallgödsel som produceras under de perioder då spridning är förbjuden.

11.   Flytgödsel, inklusive separerad gödsel och slam, ska spridas med spridningstekniker som orsakar låga utsläpp. Fast gödsel ska brukas ned inom 24 timmar.

12.   I syfte att skydda jordar från risk för försaltning ska spridning av separerad gödsel med kväveavskiljning endast vara tillåten på saltfria jordar och jordar med låg salthalt. I detta syfte ska jordbrukare som planerar att sprida separerad gödsel med kväveavskiljning mäta den elektriska ledningsförmågan i de jordar där gödseln ska spridas minst vart fjärde år, och de ska bifoga resultaten till den ansökan som avses i artikel 4.1. De behöriga myndigheterna ska upprätta ett protokoll som jordbrukarna ska använda för att mäta elektrisk ledningsförmåga. De behöriga myndigheterna ska framställa kartor över vilka områden som löper risk för försaltning.

Artikel 7

Brukningsmetoder

Jordbrukare som vill ha ett undantag ska se till att följande villkor är uppfyllda:

| a) | På 70 % eller mer av gårdens arealer ska grödor med högt kvävebehov och lång vegetationsperiod odlas. |
| --- | --- |

a)

På 70 % eller mer av gårdens arealer ska grödor med högt kvävebehov och lång vegetationsperiod odlas.

| b) | Tillfällig vall ska plöjas på våren. |
| --- | --- |

b)

Tillfällig vall ska plöjas på våren.

| c) | Tillfällig och permanent vall får inte innehålla mer än 50 % baljväxter eller andra växter som binder atmosfäriskt kväve. |
| --- | --- |

c)

Tillfällig och permanent vall får inte innehålla mer än 50 % baljväxter eller andra växter som binder atmosfäriskt kväve.

| d) | Majs som mognar sent ska skördas (inklusive stjälkarna). |
| --- | --- |

d)

Majs som mognar sent ska skördas (inklusive stjälkarna).

| e) | Höstgräs, t.ex. italienskt rajgräs, korn, rågvete eller höstråg, ska sås inom två veckor efter att majs eller sorghum har skördats, och ska skördas tidigast två veckor innan majs eller sorghum sås. |
| --- | --- |

e)

Höstgräs, t.ex. italienskt rajgräs, korn, rågvete eller höstråg, ska sås inom två veckor efter att majs eller sorghum har skördats, och ska skördas tidigast två veckor innan majs eller sorghum sås.

| f) | Sommargräs, t.ex. majs, sorghum, kolvhirs eller hirs ska sås senast två veckor efter att höstspannmål har skördats och ska skördas tidigast två veckor innan höstspannmål sås. |
| --- | --- |

f)

Sommargräs, t.ex. majs, sorghum, kolvhirs eller hirs ska sås senast två veckor efter att höstspannmål har skördats och ska skördas tidigast två veckor innan höstspannmål sås.

| g) | En gröda med högt kvävebehov ska sås inom två veckor efter att vall har plöjts, och gödselmedel får inte spridas det år då permanent vall plöjs. |
| --- | --- |

g)

En gröda med högt kvävebehov ska sås inom två veckor efter att vall har plöjts, och gödselmedel får inte spridas det år då permanent vall plöjs.

Artikel 8

Övriga åtgärder

1.   De behöriga myndigheterna ska se till att de undantag som medges för spridning av separerad gödsel är förenliga med separeringsanläggningarnas kapacitet.

2.   De behöriga myndigheterna ska se till att varje beviljat undantag är förenligt med den godkända vattenanvändningen på den gård som undantaget gäller.

Artikel 9

Åtgärder när det gäller gödseltransport

1.   De behöriga myndigheterna ska se till att transporter av stallgödsel till och från gårdar som har beviljats ett undantag registreras med hjälp av geografiska positioneringssystem eller registreras i följedokument som innehåller uppgifter om gödselns ursprung och bestämmelseort. Registreringen med hjälp av geografiska positioneringssystem är obligatorisk vid transportsträckor på över 30 km.

2.   De behöriga myndigheterna ska se till att ett dokument som anger den mängd gödsel som transporteras samt gödselns kväve- och fosforhalt är tillgängligt under transporten.

3.   De behöriga myndigheterna ska se till att separerad gödsel och fasta fraktioner som erhålls vid gödselseparering analyseras i syfte att fastställa deras kväve- och fosforhalt. Analysen ska utföras av erkända laboratorier. Analysresultaten ska meddelas de behöriga myndigheterna och den mottagande jordbrukaren. Ett intyg på analysen ska vara tillgängligt vid varje transport.

Artikel 10

Övervakning

1.   De behöriga myndigheterna ska se till att kartor över procentandelen gårdar, procentandelen djur, procentandelen jordbruksmark som omfattas av enskilda undantag samt kartor över lokal markanvändning i varje kommun framställs och uppdateras varje år.

2.   Uppgifter om växtföljder och jordbruksmetoder på gårdar som omfattas av enskilda undantag ska samlas in och uppdateras varje år.

3.   Ett övervakningsnät för provtagning av ytvatten och ytligt grundvatten ska inrättas och upprätthållas i syfte att bedöma undantagets effekter på vattenkvaliteten. Planen över övervakningsnät ska lämnas in till kommissionen. Antalet ursprungliga övervakningsstationer får inte minskas, och stationernas placering får inte ändras under den period som detta beslut gäller, om det inte kan vederbörligen motiveras.

4.   En skärpt vattenövervakning ska genomföras i avrinningsområden som ligger nära mycket känsliga vattenförekomster, vilka ska anges av de behöriga myndigheterna.

5.   Övervakningsstationer ska inrättas för att samla in uppgifter om kväve- och fosforhalter i markvatten, om mineralkväve i markprofilen och motsvarande kväve- och fosforförluster genom rotzonen ut i grundvattnet samt om kväve- och fosforförluster genom avrinning på och under markytan, både i områden som omfattas av undantag och i övriga områden. Övervakningsstationerna ska omfatta de viktigaste jordarterna, gödslingsmetoderna och grödorna. Planen över övervakningsnät ska lämnas in till kommissionen. Antalet ursprungliga övervakningsstationer får inte minskas, och stationernas placering får inte ändras under den period som detta beslut gäller, om det inte kan vederbörligen motiveras.

Artikel 11

Kontroller och verifieringar

1.   De behöriga myndigheterna ska se till att alla ansökningar om undantag genomgår en administrativ kontroll. Om kontrollen visar att villkoren i artiklarna 5, 6 och 7 inte är uppfyllda, ska den sökande informeras om detta. I sådana fall ska ansökan anses ha avslagits.

2.   Det ska upprättas ett fältkontrollprogram grundat på riskanalys, resultat från tidigare års kontroller och resultat från allmänna stickprovskontroller av efterlevnaden av den lagstiftning som genomför direktiv 91/676/EEG. Fältkontroller ska göras på minst 7 % av de gårdar som omfattas av ett undantag och ska avse de villkor som anges i artiklarna 5–7 i detta beslut.

3.   De behöriga myndigheterna ska, grundat på en riskbedömning och resultaten av de administrativa kontroller som avses i punkt 1, se till att minst 2 % av gödseltransporterna kontrolleras på plats. Dessa kontroller ska minst omfatta granskning av följedokument, kontroll av stallgödselns ursprung och bestämmelseort samt tillgängligheten till analysen av den transporterade gödseln.

4.   Om kontrollen visar att villkoren i detta beslut inte har uppfyllts ska de behöriga myndigheterna vidta de åtgärder som krävs för att ställa detta till rätta. I synnerhet ska de jordbrukare som inte uppfyller villkoren i artiklarna 5–7 inte beviljas något undantag för följande år.

Artikel 12

Rapportering

De behöriga myndigheterna ska varje år senast den 31 december, och för 2019 senast den 30 september, lämna in en rapport till kommissionen som innehåller följande uppgifter:

| a) | En utvärdering av tillämpningen av undantaget genom kontroller på gårdsnivå och genom kontroller av gödseltransporter, samt uppgifter om gårdar som inte uppfyller villkoren grundat på administrativa kontroller och fältkontroller. |
| --- | --- |

a)

En utvärdering av tillämpningen av undantaget genom kontroller på gårdsnivå och genom kontroller av gödseltransporter, samt uppgifter om gårdar som inte uppfyller villkoren grundat på administrativa kontroller och fältkontroller.

| b) | Uppgifter om gödselseparering, inklusive vidare bearbetning och användning av den fasta fraktionen, detaljerade uppgifter om separeringssystemens egenskaper och deras effektivitet, den separerade gödselns sammansättning samt den fasta fraktionens bestämmelseort. |
| --- | --- |

b)

Uppgifter om gödselseparering, inklusive vidare bearbetning och användning av den fasta fraktionen, detaljerade uppgifter om separeringssystemens egenskaper och deras effektivitet, den separerade gödselns sammansättning samt den fasta fraktionens bestämmelseort.

| c) | Kartor över områden med låg halt av organisk substans samt en beskrivning av vilka åtgärder som har vidtagits för att främja att stabiliserad fast fraktion används på jordar med låg halt av organisk substans enligt artikel 5.2. |
| --- | --- |

c)

Kartor över områden med låg halt av organisk substans samt en beskrivning av vilka åtgärder som har vidtagits för att främja att stabiliserad fast fraktion används på jordar med låg halt av organisk substans enligt artikel 5.2.

| d) | Vilka metoder som har använts för att bedöma den separerade gödselns sammansättning, variationerna i sammansättningen och separationens effektivitet för varje gård som omfattas av ett enskilt undantag enligt artikel 5.3. |
| --- | --- |

d)

Vilka metoder som har använts för att bedöma den separerade gödselns sammansättning, variationerna i sammansättningen och separationens effektivitet för varje gård som omfattas av ett enskilt undantag enligt artikel 5.3.

| e) | Förteckningen över ammoniak och andra utsläpp från gödselseparering enligt artikel 5.4. |
| --- | --- |

e)

Förteckningen över ammoniak och andra utsläpp från gödselseparering enligt artikel 5.4.

| f) | Det protokoll som jordbrukare ska använda för att mäta elektrisk ledningsförmåga och de kartor över områden som löper risk att drabbas av försaltning enligt artikel 6.12. |
| --- | --- |

f)

Det protokoll som jordbrukare ska använda för att mäta elektrisk ledningsförmåga och de kartor över områden som löper risk att drabbas av försaltning enligt artikel 6.12.

| g) | Vilka metoder som används för att kontrollera att de beviljade undantagen är förenliga med separeringsanläggningarnas kapacitet enligt artikel 8.1. |
| --- | --- |

g)

Vilka metoder som används för att kontrollera att de beviljade undantagen är förenliga med separeringsanläggningarnas kapacitet enligt artikel 8.1.

| h) | Vilka metoder som används för att kontrollera att varje beviljat undantag är förenligt med den godkända vattenanvändningen på den gård som omfattas av undantaget enligt artikel 8.2. |
| --- | --- |

h)

Vilka metoder som används för att kontrollera att varje beviljat undantag är förenligt med den godkända vattenanvändningen på den gård som omfattas av undantaget enligt artikel 8.2.

| i) | Kartor över procentandelen gårdar, procentandelen djur och procentandelen jordbruksmark som omfattas av undantag, kartor över lokal markanvändning samt uppgifter om växtföljder och jordbruksmetoder på gårdar som omfattas av undantag enligt artikel 10.1 och 10.2. |
| --- | --- |

i)

Kartor över procentandelen gårdar, procentandelen djur och procentandelen jordbruksmark som omfattas av undantag, kartor över lokal markanvändning samt uppgifter om växtföljder och jordbruksmetoder på gårdar som omfattas av undantag enligt artikel 10.1 och 10.2.

| j) | Resultaten av vattenövervakningen, inklusive uppgifter om trenderna för vattenkvaliteten i grund- och ytvattnet, inklusive kustvatten, samt om undantagets effekter på vattenkvaliteten enligt artikel 10.3. |
| --- | --- |

j)

Resultaten av vattenövervakningen, inklusive uppgifter om trenderna för vattenkvaliteten i grund- och ytvattnet, inklusive kustvatten, samt om undantagets effekter på vattenkvaliteten enligt artikel 10.3.

| k) | Listan över mycket känsliga vattenförekomster enligt artikel 10.4. |
| --- | --- |

k)

Listan över mycket känsliga vattenförekomster enligt artikel 10.4.

| l) | En sammanfattning och utvärdering av de uppgifter som har samlats in vid de övervakningsstationer som avses i artikel 10.5. |
| --- | --- |

l)

En sammanfattning och utvärdering av de uppgifter som har samlats in vid de övervakningsstationer som avses i artikel 10.5.

Artikel 13

Tillämpningsperiod

Detta beslut upphör att gälla den 31 december 2019.

Artikel 14

Adressat

Detta beslut riktar sig till Republiken Italien.

Utfärdat i Bryssel den 24 juni 2016.

På kommissionens vägnar

Karmenu VELLA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 375, 31.12.1991, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut 2011/721/EU av den 3 november 2011 om medgivande av ett undantag på begäran av Italien för regionerna Emilia-Romagna, Lombardiet, Piemonte och Venetos räkning i enlighet med rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EUT L 287, 4.11.2011, s. 36).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) (EUT L 108, 25.4.2007, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

5

---

| 28.6.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 169/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 169/14

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT (EU) 2016/1041

av den 22 juni 2016

om godtagande av omsättningsbara skuldinstrument som emitterats eller fullt ut garanteras av Republiken Grekland och om upphävande av beslut (EU) 2015/300 (ECB/2016/18)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 127.2 första strecksatsen,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 3.1 första strecksatsen, artikel 12.1, artikel 18 samt artikel 34.1 andra strecksatsen,

med beaktande av Europeiska centralbankens riktlinje (EU) 2015/510 av den 19 december 2014 om genomförandet av Eurosystemets penningpolitiska ramverk (ECB/2014/60) (1) (riktlinjen om den allmänna dokumentationen), särskilt artikel 1.4, avdelningarna I, II, IV, V, VI och VIII i del 4, samt del 6,

med beaktande av riktlinje ECB/2014/31 av den 9 juli 2014 om ytterligare tillfälliga åtgärder som berör Eurosystemets refinansieringstransaktioner och de säkerheter som godtas samt om ändring av riktlinje ECB/2007/9 (2), särskilt artiklarna 1.3 och 8,

med beaktande av Europeiska centralbankens beslut (EU) 2015/774 av den 4 mars 2015 om ett program för köp av den offentliga sektorns tillgångar på andrahandsmarknaderna (ECB/2015/10) (3), särskilt artikel 3.2, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 18.1 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken föreskriver att Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta får utföra lånetransaktioner med kreditinstitut och andra marknadsaktörer, varvid lån ska lämnas mot tillfredsställande säkerheter. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 18.1 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken föreskriver att Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta får utföra lånetransaktioner med kreditinstitut och andra marknadsaktörer, varvid lån ska lämnas mot tillfredsställande säkerheter.

| (2) | Standardkriterierna och minimikriterierna avseende kreditkvalitetströsklar som avgör huruvida tillgångar godtas som säkerhet vid Eurosystemets penningpolitiska transaktioner framgår av riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60), särskilt artikel 59 och i del 4, avdelning II i denna. |
| --- | --- |

(2)

Standardkriterierna och minimikriterierna avseende kreditkvalitetströsklar som avgör huruvida tillgångar godtas som säkerhet vid Eurosystemets penningpolitiska transaktioner framgår av riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60), särskilt artikel 59 och i del 4, avdelning II i denna.

| (3) | Enligt artikel 1.4 i riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) får ECB-rådet när som helst ändra de verktyg, instrument, krav, kriterier och förfaranden som används för att genomföra Eurosystemets penningpolitiska transaktioner. Enligt artikel 59.6 i riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) förbehåller sig Eurosystemet rätten att avgöra om en emission, emittent, gäldenär eller borgensman uppfyller Eurosystemets krav på kreditvärdighet utifrån all information som Eurosystemet bedömer som relevant för att säkerställa ett adekvat skydd för Eurosystemet. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 1.4 i riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) får ECB-rådet när som helst ändra de verktyg, instrument, krav, kriterier och förfaranden som används för att genomföra Eurosystemets penningpolitiska transaktioner. Enligt artikel 59.6 i riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) förbehåller sig Eurosystemet rätten att avgöra om en emission, emittent, gäldenär eller borgensman uppfyller Eurosystemets krav på kreditvärdighet utifrån all information som Eurosystemet bedömer som relevant för att säkerställa ett adekvat skydd för Eurosystemet.

| (4) | Enligt artikel 8.2 i riktlinje ECB/2014/31 gäller Eurosystemets kreditkvalitetströsklar inte för omsättningsbara skuldinstrument som emitterats eller fullt ut garanteras av staten i euroområdets medlemsstater som omfattas av ett EU—IMF-program utom i fall då ECB-rådet beslutar att medlemsstaten i fråga inte uppfyller villkoren för det ekonomiska stödet och/eller det makroekonomiska programmet. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 8.2 i riktlinje ECB/2014/31 gäller Eurosystemets kreditkvalitetströsklar inte för omsättningsbara skuldinstrument som emitterats eller fullt ut garanteras av staten i euroområdets medlemsstater som omfattas av ett EU—IMF-program utom i fall då ECB-rådet beslutar att medlemsstaten i fråga inte uppfyller villkoren för det ekonomiska stödet och/eller det makroekonomiska programmet.

| (5) | I februari 2015 konstaterade ECB-rådet att det vid den tidpunkten inte kunde antas att översynen av EU/IMF-programmet för Republiken Grekland skulle komma att avslutas framgångsrikt. Mot denna bakgrund stadgar Europeiska centralbankens beslut (EU) 2015/300 (ECB/2015/6) (4) att Republiken Grekland när det gäller artikel 6.1 och artikel 8 i riktlinje ECB/2014/31 inte längre ska anses uppfylla ett EU/IMF-program och att Eurosystemets kreditkvalitetströsklar bör tillämpas avseende sådana omsättningsbara skuldinstrument som emitterats eller fullt ut garanteras av Republiken Grekland. Den 19 augusti 2015, efter det att euroområdets stabilitetsfonds (EFSF) stödprogram för Grekland löpt ut, godkände styrelsen för Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) ett nytt treårigt ekonomiskt stödprogram för Grekland. |
| --- | --- |

(5)

I februari 2015 konstaterade ECB-rådet att det vid den tidpunkten inte kunde antas att översynen av EU/IMF-programmet för Republiken Grekland skulle komma att avslutas framgångsrikt. Mot denna bakgrund stadgar Europeiska centralbankens beslut (EU) 2015/300 (ECB/2015/6) (4) att Republiken Grekland när det gäller artikel 6.1 och artikel 8 i riktlinje ECB/2014/31 inte längre ska anses uppfylla ett EU/IMF-program och att Eurosystemets kreditkvalitetströsklar bör tillämpas avseende sådana omsättningsbara skuldinstrument som emitterats eller fullt ut garanteras av Republiken Grekland. Den 19 augusti 2015, efter det att euroområdets stabilitetsfonds (EFSF) stödprogram för Grekland löpt ut, godkände styrelsen för Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) ett nytt treårigt ekonomiskt stödprogram för Grekland.

| (6) | Den första utbetalningen under det nya ESM-programmet gjordes när alla nödvändiga åtgärder vidtagits och viktiga delmål uppnåtts vilket bidrog till en gradvis stabilisering av den grekiska ekonomin och möjliggjorde en rekapitalisering av det grekiska banksystemet i slutet av 2015. När de åtgärder som avtalats inom ramen för programmet för den första granskningen avslutats, godkände ESM-styrelsen den 17 juni 2016 en utbetalning av det första delbeloppet av den andra utbetalningen enligt programmet. Den första granskningen av ESM-programmet har alltså avslutats framgångsrikt. |
| --- | --- |

(6)

Den första utbetalningen under det nya ESM-programmet gjordes när alla nödvändiga åtgärder vidtagits och viktiga delmål uppnåtts vilket bidrog till en gradvis stabilisering av den grekiska ekonomin och möjliggjorde en rekapitalisering av det grekiska banksystemet i slutet av 2015. När de åtgärder som avtalats inom ramen för programmet för den första granskningen avslutats, godkände ESM-styrelsen den 17 juni 2016 en utbetalning av det första delbeloppet av den andra utbetalningen enligt programmet. Den första granskningen av ESM-programmet har alltså avslutats framgångsrikt.

| (7) | ECB-rådet har bedömt effekterna av det nya ESM-programmet för Grekland, dess fortsatta genomförande och den beslutsamhet som de grekiska myndigheterna visat att fullt ut genomföra programmet. |
| --- | --- |

(7)

ECB-rådet har bedömt effekterna av det nya ESM-programmet för Grekland, dess fortsatta genomförande och den beslutsamhet som de grekiska myndigheterna visat att fullt ut genomföra programmet.

| (8) | Utifrån denna bedömning anser ECB-rådet att Republiken Grekland uppfyller villkoren för programmet och har beslutat att åter godta sådana omsättningsbara skuldinstrument som emitterats eller fullt ut garanteras av Republiken Grekland vid Eurosystemets penningpolitiska transaktioner. Beslut (EU) 2015/300 (ECB/2015/6) bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(8)

Utifrån denna bedömning anser ECB-rådet att Republiken Grekland uppfyller villkoren för programmet och har beslutat att åter godta sådana omsättningsbara skuldinstrument som emitterats eller fullt ut garanteras av Republiken Grekland vid Eurosystemets penningpolitiska transaktioner. Beslut (EU) 2015/300 (ECB/2015/6) bör därför upphävas.

| (9) | Mot bakgrund av de specifika förutsättningarna vad gäller marknads- och kreditrisken för omsättningsbara skuldinstrument som emitterats eller fullt ut garanteras av Republiken Grekland har ECB-rådet beslutat att ändra värderingsavdragen för sådana instrument enligt artikel 8.3 i riktlinje ECB/2014/31. |
| --- | --- |

(9)

Mot bakgrund av de specifika förutsättningarna vad gäller marknads- och kreditrisken för omsättningsbara skuldinstrument som emitterats eller fullt ut garanteras av Republiken Grekland har ECB-rådet beslutat att ändra värderingsavdragen för sådana instrument enligt artikel 8.3 i riktlinje ECB/2014/31.

| (10) | I linje med ECB-rådets tidigare ståndpunkt, kommer eventuella köp av omsättningsbara skuldinstrument som emitterats eller garanteras av Republiken Grekland inom ramen för programmet för köp av den offentliga sektorns tillgångar på andrahandsmarknaderna (PSPP) att diskuteras vid ett senare tillfälle, och beakta framsteg i analysen och förstärkningen av den grekiska offentliga skuldens hållbarhet samt andra riskhanteringsaspekter. |
| --- | --- |

(10)

I linje med ECB-rådets tidigare ståndpunkt, kommer eventuella köp av omsättningsbara skuldinstrument som emitterats eller garanteras av Republiken Grekland inom ramen för programmet för köp av den offentliga sektorns tillgångar på andrahandsmarknaderna (PSPP) att diskuteras vid ett senare tillfälle, och beakta framsteg i analysen och förstärkningen av den grekiska offentliga skuldens hållbarhet samt andra riskhanteringsaspekter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Godtagande av omsättningsbara skuldinstrument som emitteras eller fullt ut garanteras av Republiken Grekland

1.   Republiken Grekland ska anses uppfylla ett EU/IMF-program.

2.   Eurosystemets minimikrav för kreditkvalitetströsklar, såsom framgår av riktlinje (EU) 2015/510 (ECB/2014/60), särskilt i artikel 59 och i del 4 i denna, ska inte gälla för omsättningsbara skuldinstrument som emitteras eller fullt ut garanteras av Republiken Grekland.

Artikel 2

Värderingsavdrag för omsättningsbara skuldinstrument som emitteras eller fullt ut garanteras av Republiken Grekland

Omsättningsbara skuldinstrument som emitterats eller fullt ut garanteras av Republiken Grekland ska omfattas av de specifika värderingsavdrag som framgår av bilagan till detta beslut.

Artikel 3

Köp inom ramen för PSPP

Köp av omsättningsbara skuldinstrument som emitterats eller fullt ut garanteras av staten i Republiken Grekland enligt beslut (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) ska genomföras — i linje med artikel 5.3 i det beslutet och inom de ramar som ECB-rådet fastställer i enlighet därmed — efter det att ECB-rådet gjort en positiv bedömning av framsteg i analysen och förstärkningen av den grekiska offentliga skuldens hållbarhet samt andra riskhanteringsaspekter.

Artikel 4

Upphävande

Beslut (EU) 2015/300 (ECB/2015/6) upphävs härmed.

Artikel 5

Slutbestämmelser

1.   Detta beslut träder i kraft den 29 juni 2016.

2.   Om det förekommer diskrepanser mellan detta beslut, beslut (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) och någon av riktlinjerna (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) och ECB/2014/31, såsom dessa har genomförts på nationell nivå av de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta, ska detta beslut ges tolkningsföreträde.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 22 juni 2016.

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  
  EUT L 91, 2.4.2015, s. 3.

1

(2)  
  EUT L 240, 13.8.2014, s. 28.

2

(3)  
  EUT L 121, 14.5.2015, s. 20.

3

(4)  Europeiska centralbankens beslut (EU) 2015/300 av den 10 februari 2015 om godtagande av omsättningsbara skuldinstrument som emitteras eller fullt ut garanteras av Republiken Grekland (ECB/2015/6) (EUT L 53, 25.2.2015, s. 29).

4

---

BILAGA

VÄRDERINGSAVDRAG FÖR OMSÄTTNINGSBARA SKULDINSTRUMENT SOM EMITTERAS ELLER FULLT UT GARANTERAS AV REPUBLIKEN GREKLAND

| Statsobligationer | Återstående löptid (år) | Värderingsavdrag för instrument med fast kupong eller rörlig ränta | Värderingsavdrag för nollkupongare |
| --- | --- | --- | --- |
| 0–1 | 15,0 | 15,0 |
| 1–3 | 33,0 | 35,5 |
| 3–5 | 45,0 | 48,5 |
| 5–7 | 54,0 | 58,5 |
| 7–10 | 56,0 | 62,0 |
| > 10 | 57,0 | 71,0 |
| Statligt garanterade bankobligationer och statligt garanterade företagsobligationer från icke-finansiella företag | Återstående löptid (år) | Värderingsavdrag för instrument med fast kupong eller rörlig ränta | Värderingsavdrag för nollkupongare |
| 0–1 | 23,0 | 23,0 |
| 1–3 | 42,5 | 45,0 |
| 3–5 | 55,5 | 59,0 |
| 5–7 | 64,5 | 69,5 |
| 7–10 | 67,0 | 72,5 |
| > 10 | 67,5 | 81,0 |

Statsobligationer

Återstående löptid (år)

Värderingsavdrag för instrument med fast kupong eller rörlig ränta

Värderingsavdrag för nollkupongare

0–1

15,0

15,0

1–3

33,0

35,5

3–5

45,0

48,5

5–7

54,0

58,5

7–10

56,0

62,0

> 10

57,0

71,0

Statligt garanterade bankobligationer och statligt garanterade företagsobligationer från icke-finansiella företag

Återstående löptid (år)

Värderingsavdrag för instrument med fast kupong eller rörlig ränta

Värderingsavdrag för nollkupongare

0–1

23,0

23,0

1–3

42,5

45,0

3–5

55,5

59,0

5–7

64,5

69,5

7–10

67,0

72,5

> 10

67,5

81,0

---

Rättelser

| 28.6.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 169/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 169/18

---

Rättelse till Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/126/EG av den 20 december 2006 om körkort

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 403 av den 30 december 2006
  )

Sidan 24, artikel 6.3 a

I stället för:

| ”a) | Körkort för kategori B ger behörighet att föra motordrivna trehjulingar med en effekt som överstiger 15 kW under förutsättning att innehavaren av körkortet för kategori B är minst 21 år gammal.” |
| --- | --- |

”a)

ska det stå:

| ”a) | Körkort för kategori B ger behörighet att föra motordrivna trehjulingar; för motordrivna trehjulingar med en effekt som överstiger 15 kW är åldersgränsen 21 år.” |
| --- | --- |

”a)

---