# Az Európai Unió L 192/2016

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 192 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 59. évfolyam2016. július 16. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 192

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

59. évfolyam2016. július 16.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1157 végrehajtási rendelete (2016. július 11.) a 964/2014/EU végrehajtási rendeletnek egy társbefektetési eszköz és egy városfejlesztési alap vonatkozásában megállapított pénzügyi eszközökre vonatkozó általános feltételek tekintetében történő módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1158 rendelete (2016. július 15.) a 452/2014/EU rendeletnek a harmadik országbeli üzemeltetők engedélyeire, valamint a kapcsolódó előírásokra vonatkozó minta törlése tekintetében való módosításáról (
  1
  ) | 21 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1159 végrehajtási rendelete (2016. július 15.) a Kínai Népköztársaságból származó, a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited által előállított nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről | 23 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1160 végrehajtási rendelete (2016. július 15.) a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 49 |
| | | A Bizottság (EU) 2016/1161 végrehajtási rendelete (2016. július 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 71 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2016/1162 határozata (2016. június 30.) a bizalmas információk bűnügyi nyomozások keretében történő közléséről (EKB/2016/19) | 73 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának 3/2016 határozata (2016. július 12.) az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletének felülvizsgálatáról [2016/1163] | 77 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2016/1157 végrehajtási rendelete (2016. július 11.) a 964/2014/EU végrehajtási rendeletnek egy társbefektetési eszköz és egy városfejlesztési alap vonatkozásában megállapított pénzügyi eszközökre vonatkozó általános feltételek tekintetében történő módosításáról

1

*

A Bizottság (EU) 2016/1158 rendelete (2016. július 15.) a 452/2014/EU rendeletnek a harmadik országbeli üzemeltetők engedélyeire, valamint a kapcsolódó előírásokra vonatkozó minta törlése tekintetében való módosításáról (
  1
  )

1

21

*

A Bizottság (EU) 2016/1159 végrehajtási rendelete (2016. július 15.) a Kínai Népköztársaságból származó, a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited által előállított nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

23

*

A Bizottság (EU) 2016/1160 végrehajtási rendelete (2016. július 15.) a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

49

A Bizottság (EU) 2016/1161 végrehajtási rendelete (2016. július 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

71

HATÁROZATOK

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2016/1162 határozata (2016. június 30.) a bizalmas információk bűnügyi nyomozások keretében történő közléséről (EKB/2016/19)

73

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának 3/2016 határozata (2016. július 12.) az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletének felülvizsgálatáról [2016/1163]

77

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2016.7.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 192/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1157 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. július 11.)

a 964/2014/EU végrehajtási rendeletnek egy társbefektetési eszköz és egy városfejlesztési alap vonatkozásában megállapított pénzügyi eszközökre vonatkozó általános feltételek tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 38. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A nemzeti, regionális, transznacionális vagy határokon átnyúló szinten létrehozott és az irányító hatóság által vagy annak felelőssége mellett irányított, az 1303/2013/EU rendelet 38. cikke (3) bekezdése a) pontjának megfelelő pénzügyi eszközök felhasználásának elősegítése érdekében a 964/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) általános feltételeket állapított meg három pénzügyi eszközre vonatkozóan: portfóliókockázat-megosztási hiteleszköz, maximált portfóliógarancia és épületfelújítási hitel. |
| --- | --- |

(1)

A nemzeti, regionális, transznacionális vagy határokon átnyúló szinten létrehozott és az irányító hatóság által vagy annak felelőssége mellett irányított, az 1303/2013/EU rendelet 38. cikke (3) bekezdése a) pontjának megfelelő pénzügyi eszközök felhasználásának elősegítése érdekében a 964/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) általános feltételeket állapított meg három pénzügyi eszközre vonatkozóan: portfóliókockázat-megosztási hiteleszköz, maximált portfóliógarancia és épületfelújítási hitel.

| (2) | Az európai strukturális és beruházási alapok végső kezdeményezettek részére történő eljuttatásának további megkönnyítése érdekében szükség van arra, hogy általános feltételeket állapítsanak meg két további pénzügyi eszköz, egy társbefektetési eszköz és egy városfejlesztési alap tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

Az európai strukturális és beruházási alapok végső kezdeményezettek részére történő eljuttatásának további megkönnyítése érdekében szükség van arra, hogy általános feltételeket állapítsanak meg két további pénzügyi eszköz, egy társbefektetési eszköz és egy városfejlesztési alap tekintetében.

| (3) | A társbefektetési eszköz olyan pénzügyi eszköz, amely alkalmas a kis- és középvállalkozások (kkv-k) vállalkozásfejlesztésének támogatására fejlődésük különböző szakaszaiban. A társbefektetési eszközök részt vesznek a helyi részvénypiac fejlesztésében, és kiegészítő tőkebefektetéseket vonnak be a kkv-kba a magánbefektetők tekintetében alkalmazott partnerségi megközelítés révén. |
| --- | --- |

(3)

A társbefektetési eszköz olyan pénzügyi eszköz, amely alkalmas a kis- és középvállalkozások (kkv-k) vállalkozásfejlesztésének támogatására fejlődésük különböző szakaszaiban. A társbefektetési eszközök részt vesznek a helyi részvénypiac fejlesztésében, és kiegészítő tőkebefektetéseket vonnak be a kkv-kba a magánbefektetők tekintetében alkalmazott partnerségi megközelítés révén.

| (4) | A városfejlesztési alap olyan pénzügyi eszköz, amely alkalmas az olyan városi területek koncentráltan fellépő gazdasági, környezeti és szociális problémáinak kezelésére, amelyek a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja szerint jóváhagyott regionális támogatási térképen azonosított támogatott területeken helyezkednek el. A városfejlesztési alap felhasználható a magánbefektetői társbefektetések városfejlesztési projektek végrehajtásának támogatása céljából történő mobilizálására. Az alapnak továbbá a piac hiányosságainak kezelésére kellene törekednie olyan fenntartható városfejlesztési stratégiák támogatása révén, amelyek esetében a finanszírozási források korlátozottan állnak rendelkezésre, vagy viszonylag kevés befektetői érdeklődés mutatkozik a városfejlesztési projektek támogatása iránt. |
| --- | --- |

(4)

A városfejlesztési alap olyan pénzügyi eszköz, amely alkalmas az olyan városi területek koncentráltan fellépő gazdasági, környezeti és szociális problémáinak kezelésére, amelyek a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja szerint jóváhagyott regionális támogatási térképen azonosított támogatott területeken helyezkednek el. A városfejlesztési alap felhasználható a magánbefektetői társbefektetések városfejlesztési projektek végrehajtásának támogatása céljából történő mobilizálására. Az alapnak továbbá a piac hiányosságainak kezelésére kellene törekednie olyan fenntartható városfejlesztési stratégiák támogatása révén, amelyek esetében a finanszírozási források korlátozottan állnak rendelkezésre, vagy viszonylag kevés befektetői érdeklődés mutatkozik a városfejlesztési projektek támogatása iránt.

| (5) | A 964/2014/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 964/2014/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban állnak az európai strukturális és beruházási alapok koordinációs bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban állnak az európai strukturális és beruházási alapok koordinációs bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 964/2014/EU végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „1. cikk
  Tárgy
  Ez a rendelet általános feltételeket állapít meg a következő pénzügyi eszközökre vonatkozóan:






  a) | portfóliókockázat-megosztási hiteleszköz (a továbbiakban: kockázatmegosztási hitel); |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet általános feltételeket állapít meg a következő pénzügyi eszközökre vonatkozóan:

a)

portfóliókockázat-megosztási hiteleszköz (a továbbiakban: kockázatmegosztási hitel);

| b) | maximált portfóliógarancia; |
| --- | --- |

b)

maximált portfóliógarancia;

| c) | épületfelújítási hitel; |
| --- | --- |

c)

épületfelújítási hitel;

| d) | társbefektetési eszköz; |
| --- | --- |

d)

társbefektetési eszköz;

| e) | városfejlesztési alap.” |
| --- | --- |

e)

városfejlesztési alap.”

| 2. | A 3. cikkben a cím helyébe a következő szöveg lép:
  „3. cikk
  Az általános feltételek szerinti támogatások”; |
| --- | --- |

2.

A 3. cikkben a cím helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

Az általános feltételek szerinti támogatások”;

| 3. | A szöveg a következő 8a. és 8b. cikkel egészül ki:

  „8a. cikk
  Társbefektetési eszköz

  (1)   A társbefektetési eszköz egy pénzügyi közvetítő által kezelt tőkefinanszírozási alap formáját ölti, amely az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) keretében finanszírozott program által biztosított hozzájárulásokat fekteti be kis- és középvállalkozásokba (kkv-kba). A társbefektetési eszköz a magán-társbefektetők tekintetében alkalmazott partnerségi megközelítés révén, ügyletenkénti alapon a kkv-kba irányuló kiegészítő befektetések bevonását is biztosítja.


  (2)   A társbefektetési eszköz megfelel az V. mellékletben meghatározott feltételeknek.



  8b. cikk
  Városfejlesztési alap

  (1)   A városfejlesztési alap a pénzügyi közvetítő által létrehozandó és kezelendő hitelalap formáját ölti, amelyhez az esb-program, valamint a pénzügyi közvetítő és a társbefektetők által legalább 30 %-os arányban nyújtott társfinanszírozás mobilizálása biztosít hozzájárulást. A városfejlesztési alap finanszírozza és ösztönzi a városfejlesztési projektek végrehajtását a támogatott területeken, azaz a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja alkalmazásában a 2014. július 1-je és 2020. december 31. közötti időszakra jóváhagyott regionális támogatási térképen megjelölt területeken, valamint mobilizálja a magánforrásokból eszközölt társbefektetéseket.


  (2)   A városfejlesztési alap megfelel a VI. mellékletben meghatározott feltételeknek.”; |
| --- | --- |

3.

A szöveg a következő 8a. és 8b. cikkel egészül ki:

„8a. cikk

Társbefektetési eszköz

(1)   A társbefektetési eszköz egy pénzügyi közvetítő által kezelt tőkefinanszírozási alap formáját ölti, amely az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) keretében finanszírozott program által biztosított hozzájárulásokat fekteti be kis- és középvállalkozásokba (kkv-kba). A társbefektetési eszköz a magán-társbefektetők tekintetében alkalmazott partnerségi megközelítés révén, ügyletenkénti alapon a kkv-kba irányuló kiegészítő befektetések bevonását is biztosítja.

(2)   A társbefektetési eszköz megfelel az V. mellékletben meghatározott feltételeknek.

8b. cikk

Városfejlesztési alap

(1)   A városfejlesztési alap a pénzügyi közvetítő által létrehozandó és kezelendő hitelalap formáját ölti, amelyhez az esb-program, valamint a pénzügyi közvetítő és a társbefektetők által legalább 30 %-os arányban nyújtott társfinanszírozás mobilizálása biztosít hozzájárulást. A városfejlesztési alap finanszírozza és ösztönzi a városfejlesztési projektek végrehajtását a támogatott területeken, azaz a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja alkalmazásában a 2014. július 1-je és 2020. december 31. közötti időszakra jóváhagyott regionális támogatási térképen megjelölt területeken, valamint mobilizálja a magánforrásokból eszközölt társbefektetéseket.

(2)   A városfejlesztési alap megfelel a VI. mellékletben meghatározott feltételeknek.”;

| 4. | A szöveg az e rendelet mellékletében foglalt V. és VI. melléklettel egészül ki. |
| --- | --- |

4.

A szöveg az e rendelet mellékletében foglalt V. és VI. melléklettel egészül ki.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 11-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

1

(2)  A Bizottság 2014. szeptember 11-i 964/2014/EU végrehajtási rendelete az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak a pénzügyi eszközökre vonatkozó általános feltételek tekintetében történő megállapításáról (HL L 271., 2014.9.12., 16. o.).

2

---

MELLÉKLET

„V. MELLÉKLET

TÁRSBEFEKTETÉSI ESZKÖZ

A társbefektetési eszköz működésének sematikus bemutatása

Vállalatok és bankok

Üzleti angyalok és egyéb befektetők

Kockázati tőkealapok

Nyereségek/ veszteségek

Nyereségek/ veszteségek

Nyereségek/ veszteségek

Magánbe-fektetések

Részvétel (legalább 10 %- 40 %-60 %) *

- % beleértve a pénzügyi közvetítő legalább 1%-os hozzájárulását

kkv 2

kkv1

kkv X

Részvétel (90 %-60 %-40 %) + legalább 1 % a pénzügyi közvetítőtől

Hozzájárulás

A pénzügyi közvetítő hozzájárulása

Program-hozzájárulás

Program-hozzájárulás

OP magán-hozzájárulás és/vagy magán-hozzájárulás (társbefektetők)

Kkv-portfólió

A pénzügyi közvetítő által kezelt társbefektetési eszköz

A társbefektetési eszközre vonatkozó feltételek

| A pénzügyi eszköz szerkezete | A társbefektetési eszköz kkv-k tőkéjébe fektet be, amelyhez az esb-alapok által finanszírozott program, a pénzügyi közvetítők saját forrásai és a magán-társbefektetők biztosítanak hozzájárulást.
  A pénzügyi közvetítő olyan magánjogi jogalany, amely valamennyi befektetési és elidegenítési döntését a szakmai alapkezelők gondosságával, jóhiszeműen hozza meg. A pénzügyi közvetítő gazdaságilag és jogilag független az irányító hatóságtól és az alapok alapjától.
  A magán-társbefektetők olyan magánjogi szervek, amelyek jogilag függetlenek a pénzügyi közvetítőtől.
  A társbefektetési eszközt az esb-alapok által finanszírozott programban meghatározott prioritási tengely részét képező művelet keretében bocsátják rendelkezésre, és az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkében előírt előzetes értékelés keretében határozzák meg. |
| --- | --- |
| Az eszköz céljai | Az eszköz céljai:






  (1) | kkv-kba történő befektetés, magvető, induló és bővítési szakaszban vagy a következő célokból: új projektek megvalósítása, meglévő vállalkozások új piacokra való betörésének és új fejlesztéseinek elősegítése társbefektetőkkel, ügyletenkénti alapon kötött társbefektetési megállapodások révén (partnerségi megközelítés). Az ilyen befektetéseket a 651/2014/EU bizottsági rendelet (*1) hatályán belül kell végrehajtani; |

A pénzügyi eszköz szerkezete

A társbefektetési eszköz kkv-k tőkéjébe fektet be, amelyhez az esb-alapok által finanszírozott program, a pénzügyi közvetítők saját forrásai és a magán-társbefektetők biztosítanak hozzájárulást.

A pénzügyi közvetítő olyan magánjogi jogalany, amely valamennyi befektetési és elidegenítési döntését a szakmai alapkezelők gondosságával, jóhiszeműen hozza meg. A pénzügyi közvetítő gazdaságilag és jogilag független az irányító hatóságtól és az alapok alapjától.

A magán-társbefektetők olyan magánjogi szervek, amelyek jogilag függetlenek a pénzügyi közvetítőtől.

A társbefektetési eszközt az esb-alapok által finanszírozott programban meghatározott prioritási tengely részét képező művelet keretében bocsátják rendelkezésre, és az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkében előírt előzetes értékelés keretében határozzák meg.

Az eszköz céljai

Az eszköz céljai:

(1)

kkv-kba történő befektetés, magvető, induló és bővítési szakaszban vagy a következő célokból: új projektek megvalósítása, meglévő vállalkozások új piacokra való betörésének és új fejlesztéseinek elősegítése társbefektetőkkel, ügyletenkénti alapon kötött társbefektetési megállapodások révén (partnerségi megközelítés). Az ilyen befektetéseket a 651/2014/EU bizottsági rendelet (*1) hatályán belül kell végrehajtani;

| (2) | több tőke rendelkezésre bocsátása a kkv-kat célzó beruházási volumen növelése érdekében. |
| --- | --- |

(2)

több tőke rendelkezésre bocsátása a kkv-kat célzó beruházási volumen növelése érdekében.

A célokhoz a következő feltételek kapcsolódnak.

A társbefektetési eszköz részére nyújtott, esb-alapok által finanszírozott program-hozzájárulás nem szoríthatja ki a többi közszektorbeli vagy magánbefektető által kínált finanszírozást.

A társbefektetési eszköz összege és aránya úgy kerül meghatározásra, hogy az fedezze a pénzügyi eszköz előzetes értékelésének keretében megállapított sajáttőkehiányt az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkének megfelelően.

Az esb-alapok által finanszírozott programból a társbefektetési eszköz részére nyújtott finanszírozás egy kkv-ba történő befektetésekből álló portfólió létrehozásának célját szolgálja. A társbefektetési eszköz ebben ügyletenkénti alapon vesz részt a pénzügyi közvetítővel és a társbefektetőkkel.

Az alapok alapja struktúra esetében az alapok alapja utalja át az esb-alapokból finanszírozott program-hozzájárulást a társbefektetési eszközért felelős pénzügyi közvetítő részére.

Az esb-alapokból származó program-hozzájárulás mellett az alapok alapja saját forrásokat is biztosíthat. Amennyiben az alapok alapja által nyújtott források államháztartási források, az állami támogatási szabályokat kell alkalmazni. Amennyiben az alapok alapjának forrásait egyéb állami forrásokkal ötvözik, a 651/2014/EU rendelet 21. cikke is alkalmazandó.

Az állami támogatásra vonatkozó szempont

A társbefektetési eszközből történő befektetés állami támogatásnak minősülő eszközként kerül végrehajtásra, amelyet a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintenek, és amely mentesül az ad hoc bejelentési kötelezettség alól, amennyiben az összeegyeztethetőségnek a 651/2014/EU rendelet 21. cikkében rögzített feltételei teljesülnek.

Az állami támogatás meglétét az alapok alapja, a pénzügyi közvetítő, a magánbefektetők és a végső kezdeményezettek szintjén kell felmérni.

Ez azt jelenti, hogy ügyletenkénti alapon, a kkv-k szintjén az összesített magánbefektetői részvételi aránynak el kell érnie a következő minimális határértékeket:

| a) | azon támogatható vállalkozások esetében, amelyek valamely piacon még nem hajtották végre első kereskedelmi értékesítésüket, a biztosított kockázatfinanszírozás 10 %-a; |
| --- | --- |

a)

azon támogatható vállalkozások esetében, amelyek valamely piacon még nem hajtották végre első kereskedelmi értékesítésüket, a biztosított kockázatfinanszírozás 10 %-a;

| b) | azon támogatható vállalkozások esetében, amelyek az első kereskedelmi értékesítéstől számítva kevesebb mint 7 éve működnek bármely piacon, a biztosított kockázatfinanszírozás 40 %-a; |
| --- | --- |

b)

azon támogatható vállalkozások esetében, amelyek az első kereskedelmi értékesítéstől számítva kevesebb mint 7 éve működnek bármely piacon, a biztosított kockázatfinanszírozás 40 %-a;

| c) | azon támogatható vállalkozásoknak nyújtott befektetés esetében, amelyek olyan első kockázatfinanszírozási célú befektetést igényelnek, amely – új termék- vagy földrajzi piacra való belépés céljából készített üzleti terv alapján – meghaladja az előző 5 évben elért átlagos éves árbevételük 50 %-át, illetve az első kereskedelmi értékesítéstől számított hétéves időszak eltelte után támogatható vállalkozásokba történő kiegészítő befektetés esetében a biztosított kockázatfinanszírozási célú befektetés 60 %-a. |
| --- | --- |

c)

azon támogatható vállalkozásoknak nyújtott befektetés esetében, amelyek olyan első kockázatfinanszírozási célú befektetést igényelnek, amely – új termék- vagy földrajzi piacra való belépés céljából készített üzleti terv alapján – meghaladja az előző 5 évben elért átlagos éves árbevételük 50 %-át, illetve az első kereskedelmi értékesítéstől számított hétéves időszak eltelte után támogatható vállalkozásokba történő kiegészítő befektetés esetében a biztosított kockázatfinanszírozási célú befektetés 60 %-a.

A magánbefektetői részvételi arány magánszervezetek által eszközölt befektetésnek minősül.

A társbefektetési eszköz tekintetében a támogatás megengedett a végső kedvezményezettek szintjén, amennyiben:

| a) | a támogatás megengedett magán-társbefektetők számára; |
| --- | --- |

a)

a támogatás megengedett magán-társbefektetők számára;

| b) | a pénzügyi közvetítőt kereskedelmi alapon irányítják, finanszírozási döntései pedig függetlenek és nyereségorientáltak; |
| --- | --- |

b)

a pénzügyi közvetítőt kereskedelmi alapon irányítják, finanszírozási döntései pedig függetlenek és nyereségorientáltak;

| c) | a magánbefektetői részvételi arány felső határának a 651/2014/EU rendelet 21. cikke (10) bekezdésében rögzített feltételei teljesülnek. |
| --- | --- |

c)

a magánbefektetői részvételi arány felső határának a 651/2014/EU rendelet 21. cikke (10) bekezdésében rögzített feltételei teljesülnek.

A befektetési projektek kidolgozásával, az átvilágítással és a végső kedvezményezettek támogatásával kapcsolatos költségeket a társbefektetési eszközt kezelő pénzügyi közvetítő kezelési költségeiből és díjaiból fedezik.

Az EMVA által támogatott tevékenységekre az állami támogatásra vonatkozó általános szabályok alkalmazandók.

Befektetési politika

a)   A forrásoknak az irányító hatóság vagy az alapok alapja általi folyósítása a társbefektetési eszköz részére

Az irányító hatóság vagy az alapok alapja és a pénzügyi közvetítő közötti finanszírozási megállapodás aláírását követően az érintett irányító hatóság vagy az alapok alapja a program-hozzájárulásokat átutalja a társbefektetési eszköz részére. Az átutalás összege fedezi a befektetési és kezelési költségekből és díjakból adódó szükségleteket. Az átutalást részletekben teljesítik.

A befektetési volumencélt az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke szerinti előzetes értékelés keretében erősítik meg.

A társbefektetési eszköz befektetési politikájának egy egyértelmű kilépési stratégiát kell tartalmaznia. A stratégiát a finanszírozási megállapodás rögzíti.

b)   A forrásoknak a társbefektetési eszköz általi folyósítása a támogatható kkv-k részére

A társbefektetési eszköz egy előre meghatározott, korlátozott időszakon belül társbefektetést hajt végre a pénzügyi közvetítővel és egyéb magánbefektetőkkel.

A kiválasztott pénzügyi közvetítőnek ügyletenkénti alapon és legalább 1 %-os arányban további forrásokat kell bevonnia a pénzügyi közvetítőtől vagy egy, a pénzügyi közvetítőhöz kapcsolt eszközből az érdekek összehangolásának céljából; továbbá társbefektetőktől, azaz magánbefektetőktől.

A befektetési döntéseknek nyereségorientáltaknak kell lenniük. A befektetés akkor nyereségorientált, ha a következő feltételek teljesülnek:

| i. | a pénzügyi közvetítőt az alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően hozzák létre, és a pénzügyi közvetítő átvilágítási folyamatról rendelkezik annak érdekében, hogy biztosítható legyen az üzleti szempontból megalapozott beruházási stratégia alkalmazása, beleértve egy olyan megfelelő kockázatdiverzifikációs politikát, amelynek célja a gazdasági megvalósíthatóság és – az érintett befektetési portfólió mérete és területi kiterjedése szempontjából – a hatékonyság elérése; |
| --- | --- |

i.

a pénzügyi közvetítőt az alkalmazandó jogszabályoknak megfelelően hozzák létre, és a pénzügyi közvetítő átvilágítási folyamatról rendelkezik annak érdekében, hogy biztosítható legyen az üzleti szempontból megalapozott beruházási stratégia alkalmazása, beleértve egy olyan megfelelő kockázatdiverzifikációs politikát, amelynek célja a gazdasági megvalósíthatóság és – az érintett befektetési portfólió mérete és területi kiterjedése szempontjából – a hatékonyság elérése;

| ii. | a támogatható kkv-kba történő befektetés olyan, életképes üzleti tervre épül, amely részletesen ismerteti a terméket, az értékesítés és a jövedelmezőség alakulását, és előzetesen kimutatja a befektetés pénzügyi életképességét; |
| --- | --- |

ii.

a támogatható kkv-kba történő befektetés olyan, életképes üzleti tervre épül, amely részletesen ismerteti a terméket, az értékesítés és a jövedelmezőség alakulását, és előzetesen kimutatja a befektetés pénzügyi életképességét;

| iii. | világos és reális kilépési stratégia megléte minden egyes befektetés esetében. |
| --- | --- |

iii.

világos és reális kilépési stratégia megléte minden egyes befektetés esetében.

A pénzügyi közvetítőnek következetes befektetési politikát kell végrehajtania, amely eleget tesz a pénzügyi ágazat alkalmazandó követelményeinek, és összhangban áll az irányító hatóság pénzügyi érdekeivel és szakpolitikai célkitűzéseivel.

c)   A forrásoknak a társbefektetők általi folyósítása a támogatható kkv-k részére

A pénzügyi közvetítő azonosítja, megvizsgálja és értékeli a végső kedvezményezettek részére nyújtandó potenciális társbefektetéseket, valamint az esetleges társbefektetőket. A pénzügyi közvetítő átvilágító jellegű értékelést hajt végre ügyletenkénti alapon. Az átvilágítás olyan kulcsfontosságú szempontokat vizsgál, mint például az üzleti terv, a befektetés megvalósíthatósága és a kilépési stratégia. Az üzleti tervnek részleteket kell tartalmaznia a termék, az értékesítés és a nyereségesség alakulásának vonatkozásában.

A támogatható kkv-k magánbefektetői részvételi arányának el kell érnie a 651/2014/EU rendelet 21. cikkében rögzített minimális határértéket.

A pénzügyi közvetítő és a társbefektetők közötti társbefektetési megállapodás szabja meg a végső kedvezményezettekbe való beruházás feltételeit, és összhangban áll a Bizottság 821/2014/EU végrehajtási rendelete (*2) 1. cikkének (3) bekezdésével, ahol ez a cikk alkalmazható.

Az alapból a pénzügyi eszköznek nyújtott hozzájárulás összege és aránya (termékjellemzők)

A társbefektetési eszköz tőkét biztosít az olyan kkv-k számára, amelyek nincsenek jegyezve a tőzsdén, és megfelelnek az alábbi feltételek legalább egyikének:

| a) | semmilyen piacon nem működtek még; |
| --- | --- |

a)

semmilyen piacon nem működtek még;

| b) | az első kereskedelmi értékesítéstől számítva kevesebb mint 7 éve működnek bármely piacon; |
| --- | --- |

b)

az első kereskedelmi értékesítéstől számítva kevesebb mint 7 éve működnek bármely piacon;

| c) | olyan első kockázatfinanszírozási célú befektetést igényelnek, amely – új termék- vagy földrajzi piacra való belépés céljából készített üzleti terv alapján – meghaladja az előző 5 évben elért átlagos éves árbevételük 50 %-át; |
| --- | --- |

c)

olyan első kockázatfinanszírozási célú befektetést igényelnek, amely – új termék- vagy földrajzi piacra való belépés céljából készített üzleti terv alapján – meghaladja az előző 5 évben elért átlagos éves árbevételük 50 %-át;

| d) | támogatható vállalkozásokban eszközölt kiegészítő befektetéseket igényelnek, akár az első kereskedelmi értékesítéstől számított hétéves időszak eltelte után. |
| --- | --- |

d)

támogatható vállalkozásokban eszközölt kiegészítő befektetéseket igényelnek, akár az első kereskedelmi értékesítéstől számított hétéves időszak eltelte után.

A társbefektetés ügyletenkénti összegének és arányának meghatározásához legalább a következő tényezők figyelembevételére van szükség:

| a) | a társbefektetési eszköz nagysága és súlypontja; |
| --- | --- |

a)

a társbefektetési eszköz nagysága és súlypontja;

| b) | a társbefektetők részvétele; |
| --- | --- |

b)

a társbefektetők részvétele;

| c) | a társbefektetési eszköz várt katalizátorhatása; a 651/2014/EU rendelet 21. cikkének (10) bekezdésében megállapított felső határ tiszteletben tartása. |
| --- | --- |

c)

a társbefektetési eszköz várt katalizátorhatása; a 651/2014/EU rendelet 21. cikkének (10) bekezdésében megállapított felső határ tiszteletben tartása.

A befektetésekből a társbefektetési eszközbe a befektetések finanszírozási megállapodásban rögzített határidején belül visszatérített összegek újbóli felhasználásra kerülnek az 1303/2013/EU rendelet 44. és 45. cikke rendelkezéseinek megfelelően.

A magánbefektetőknek a kizárólag az aszimmetrikus nyereségmegosztás céljait szolgáló kedvezményes javadalmazása az 1303/2013/EU rendelet 44. cikke (1) bekezdésével, valamint a 651/2014/EU rendelet 21. cikke (13) bekezdésének b) pontjával összhangban kerül meghatározásra.

A pénzügyi eszköznek nyújtott program-hozzájárulás (tevékenységek)

A társbefektetési eszköz által finanszírozott ügyleti alapportfólióhoz a végső kedvezményezettek részére folyósított befektetések tartoznak.

A portfólióba való felvételre vonatkozó alkalmassági kritériumokat uniós jogszabályokkal, az esb-alapokból finanszírozott programmal, a támogathatóságra vonatkozó nemzeti szabályokkal összhangban és a pénzügyi közvetítővel egyeztetve kell meghatározni. A pénzügyi közvetítőnek elfogadható becsléssel kell rendelkeznie a portfólió kockázati profiljára vonatkozóan.

A társbefektetés a végső kedvezményezettek javára történik, a kilépés előtt kötelezően előírt időszak tartamára, összhangban a befektetési politikával.

Az irányító hatóság felelőssége

Az irányító hatóságnak a pénzügyi eszközzel kapcsolatos felelőssége a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (*3) 6. cikkében meghatározottaknak felel meg.

A társbefektetési eszköz felszámolásakor a pénzügyi közvetítő alapos értékelést végez a társbefektetési eszköz ellen benyújtott követelések kockázatáról, és gondoskodik arról, hogy a megfelelő összegeket feltételhez kötött számlákon tartsák a szóban forgó követelések rendezése céljából.

Időtartam

A társbefektetési eszköz indikatív időtartama tíz év, amely az irányító hatóság beleegyezésével meghosszabbítható.

A pénzügyi eszköz befektetési futamidejét úgy kell meghatározni, hogy biztosítva legyen, hogy az 1303/2013/EU rendelet 42. cikkében említett program-hozzájárulást olyan hitelek finanszírozására használják fel, amelyeket legkésőbb 2023. december 31-ig folyósítanak a végső kedvezményezetteknek.

A 2020. december 31. után eszközölt befektetéseket az ezen időpont után hatályba lépő állami támogatási szabályoknak való megfelelés vizsgálata céljából értékelésnek vetik alá.

Befektetés és kockázatmegosztás a pénzügyi közvetítő szintjén (az érdekek összehangolása)

Az irányító hatóság és a pénzügyi közvetítő érdekeinek összehangolása az alábbiakon keresztül valósul meg:

| — | teljesítményalapú díjak a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 12. és 13. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

—

teljesítményalapú díjak a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 12. és 13. cikkével összhangban;

| — | a pénzügyi közvetítő hasonló helyzeteknek megfelelő aktuális piaci díjazási feltételeket tükröző díjazása, ideértve az esetleges nyereségből való részesedést is; |
| --- | --- |

—

a pénzügyi közvetítő hasonló helyzeteknek megfelelő aktuális piaci díjazási feltételeket tükröző díjazása, ideértve az esetleges nyereségből való részesedést is;

| — | a magán-társbefektetők által nyújtott olyan társfinanszírozás, amely megfelel a 651/2014/EU rendelet 21. cikke (10) bekezdésében meghatározott minimális határértékeknek; |
| --- | --- |

—

a magán-társbefektetők által nyújtott olyan társfinanszírozás, amely megfelel a 651/2014/EU rendelet 21. cikke (10) bekezdésében meghatározott minimális határértékeknek;

| — | egy olyan társfinanszírozás. amelyet a pénzügyi közvetítő saját forrásokból, ügyletenként legalább 1 %-os arányban nyújt, a társbefektetési eszköz feltételeivel megegyező feltételekkel; a pénzügyi közvetítő által nyújtott kiegészítő társbefektetésre ugyanazok a feltételek vonatoznak, mint a társbefektetési eszközre; |
| --- | --- |

—

egy olyan társfinanszírozás. amelyet a pénzügyi közvetítő saját forrásokból, ügyletenként legalább 1 %-os arányban nyújt, a társbefektetési eszköz feltételeivel megegyező feltételekkel; a pénzügyi közvetítő által nyújtott kiegészítő társbefektetésre ugyanazok a feltételek vonatoznak, mint a társbefektetési eszközre;

| — | egyéb magán-társbefektetők által nyújtott társfinanszírozás, amely ugyanolyan feltételek mellett történik, mint amelyek a társbefektetési eszközre vonatkoznak, kivéve, ha az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett előzetes értékelés megállapítja, hogy aszimmetrikus nyereségmegosztásra van szükség a magán- és közszektorbeli befektetők között; az ilyen intézkedéseknek összhangban kell állniuk a 651/2014/EU rendelet 21. cikke (13) bekezdésének b) pontjával; |
| --- | --- |

—

egyéb magán-társbefektetők által nyújtott társfinanszírozás, amely ugyanolyan feltételek mellett történik, mint amelyek a társbefektetési eszközre vonatkoznak, kivéve, ha az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett előzetes értékelés megállapítja, hogy aszimmetrikus nyereségmegosztásra van szükség a magán- és közszektorbeli befektetők között; az ilyen intézkedéseknek összhangban kell állniuk a 651/2014/EU rendelet 21. cikke (13) bekezdésének b) pontjával;

| — | a pénzügyi közvetítő addig nem végezhet a végső kezdeményezettek azonos típusú csoportját célzó, új befektetési eszköz keretében folytatott befektetési tevékenységeket, amíg a társbefektetési eszköz keretében vállalt kötelezettségek 75 %-át nem fektették be, és a fennmaradó 25 %-ra nem vállaltak befektetési kötelezettséget, illetve a társbefektetési eszköz befektetési időszakának végéig, ha az korábbra esik. |
| --- | --- |

—

a pénzügyi közvetítő addig nem végezhet a végső kezdeményezettek azonos típusú csoportját célzó, új befektetési eszköz keretében folytatott befektetési tevékenységeket, amíg a társbefektetési eszköz keretében vállalt kötelezettségek 75 %-át nem fektették be, és a fennmaradó 25 %-ra nem vállaltak befektetési kötelezettséget, illetve a társbefektetési eszköz befektetési időszakának végéig, ha az korábbra esik.

A pénzügyi közvetítő, a társbefektetők és a befektetést befogadók közötti összeférhetetlenség elkerülésére szolgáló eljárásokat a kiválasztott pénzügyi közvetítő határozza meg a végső kezdeményezettek részére nyújtott befektetések kezdete előtt.

A pénzügyi közvetítő és a társbefektetők alkalmassága

A kiválasztott pénzügyi közvetítő (a társbefektetési eszköz alapkezelője) a tagállamokban letelepedett, nemzetközi, nemzeti vagy regionális szinteken létrehozott magánszervezet. Az ilyen szervezeteknek rendelkezniük kell a tagállamokban letelepedett vállalkozások, például pénzügyi intézmények, illetve pénzügyi eszközök nyújtására vonatkozó engedéllyel rendelkező bármilyen más intézmény részére történő tőkejuttatáshoz szükséges jogi engedéllyel.

A magánszervezetek olyan magánjogi jogalanyoknak minősülnek, amelyek saját kockázatukra, saját forrásaikból befektetéseket eszközlő magán- vagy közszférabeli befektetők tulajdonát képezik.

A pénzügyi közvetítők kiválasztásakor az irányító hatóságnak és az alapok alapjának tiszteletben kell tartania az uniós jogot. A pénzügyi közvetítőket nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás útján választják ki. A pénzügyi közvetítők kiválasztásakor megfelelő kockázatmegosztási rendszereket kell létrehozni kedvezményes javadalmazás esetén, és meg kell határozni a lehetséges nyereségrészesedést.

Kiválasztási folyamatának kontextusában a pénzügyi közvetítő határozza meg a társbefektetők értékelésére vonatkozó feltételeket és kritériumokat, amelyeknek érthetőknek és hozzáférhetőeknek kell lenniük a potenciális társbefektetők számára. A pénzügyi közvetítőnek megkülönböztetésmentes megközelítést kell alkalmaznia a társbefektetők kiválasztását és a velük való befektetést illetően. A társbefektetők értékelése utólag ellenőrizhető. A pénzügyi közvetítőket kereskedelmi alapon kell irányítani. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesültnek, ha a 651/2014/EU rendelet 21. cikke (15) bekezdésében rögzített feltételek teljesülnek.

A társbefektetési eszköz a legjobb gyakorlatokat megvalósító társbefektetők mobilizálására törekszik. Társbefektetők olyan hosszú távra tervező magánbefektetők lehetnek, akik saját forrásaikat fektetik be, ideértve a kockázati tőkealapokat, üzleti angyalokat, vagyonos magánszemélyeket, családi vagyonkezelőket vagy bevált szakismerettel és operatív kapacitással rendelkező vállalkozásokat.

Társbefektetőnek kell tekinteni minden olyan befektetőt, aki a pénzügyi közvetítő észszerű megítélése alapján a piacgazdasági befektető elvének megfelelő körülmények között működik a szabad piacgazdaságban, jogi jellegétől és tulajdonjogától függetlenül.

A társbefektetőknek és a pénzügyi közvetítőnek függetlennek kell lenniük a befektetés végső kedvezményezettjeitől, kivéve a végső kedvezményezettek tekintetében eszközölt olyan kiegészítő befektetések esetében, amelyek már részét képezik a társbefektetési eszköznek.

Végső kedvezményezettek támogathatósága

A végső kedvezményezetteknek az uniós és a nemzeti jog, az esb-alapok által finanszírozott vonatkozó program, a finanszírozási megállapodás és a 651/2014/EU rendelet 21. cikke (5) bekezdésében említett feltétel alapján támogathatónak kell lenniük. A befektetési szerződés aláírásakor a végső kedvezményezettnek az alábbi támogathatósági kritériumoknak kell megfelelnie:

| a) | mikro-, kis- vagy középvállalkozásnak („kkv” – ideértve az egyéni vállalkozókat/önfoglalkoztató személyeket is) minősül a 2003/361/EK bizottsági ajánlásban meghatározottak szerint (*4); |
| --- | --- |

a)

mikro-, kis- vagy középvállalkozásnak („kkv” – ideértve az egyéni vállalkozókat/önfoglalkoztató személyeket is) minősül a 2003/361/EK bizottsági ajánlásban meghatározottak szerint (*4);

| b) | nem tartozik a 651/2014/EU rendelet 1. cikke (2)–(5) bekezdésének hatálya alá; |
| --- | --- |

b)

nem tartozik a 651/2014/EU rendelet 1. cikke (2)–(5) bekezdésének hatálya alá;

| c) | nem tartozik egy vagy több korlátozott ágazathoz (*5); |
| --- | --- |

c)

nem tartozik egy vagy több korlátozott ágazathoz (*5);

| d) | nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak a 651/2014/EU rendelet 2. cikke (18) bekezdésének értelmében; |
| --- | --- |

d)

nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak a 651/2014/EU rendelet 2. cikke (18) bekezdésének értelmében;

| e) | a pénzügyi közvetítő saját belső iránymutatásaival és szokásos hitelnyújtási politikájával összhangban végzett ellenőrzések alapján a végső kedvezményezett nem rendelkezik egy pénzügyi közvetítő vagy másik pénzügyi intézmény által nyújtott nemteljesítő hitellel vagy lízinggel; |
| --- | --- |

e)

a pénzügyi közvetítő saját belső iránymutatásaival és szokásos hitelnyújtási politikájával összhangban végzett ellenőrzések alapján a végső kedvezményezett nem rendelkezik egy pénzügyi közvetítő vagy másik pénzügyi intézmény által nyújtott nemteljesítő hitellel vagy lízinggel;

| f) | az esb-alapokból finanszírozott programnak megfelelő régióban/joghatóságban telepedett le és működik; |
| --- | --- |

f)

az esb-alapokból finanszírozott programnak megfelelő régióban/joghatóságban telepedett le és működik;

| g) | az állami támogatással kapcsolatos mérlegelésekkel összefüggő okokból miatt befektetés nem eszközölhető tőzsdén jegyzett vállalatokba (az alternatív kereskedési platformokon bejegyzett kkv-k nem tekintendők tőzsdén jegyzett vállalatoknak a szóban forgó eszköz szempontjából); |
| --- | --- |

g)

az állami támogatással kapcsolatos mérlegelésekkel összefüggő okokból miatt befektetés nem eszközölhető tőzsdén jegyzett vállalatokba (az alternatív kereskedési platformokon bejegyzett kkv-k nem tekintendők tőzsdén jegyzett vállalatoknak a szóban forgó eszköz szempontjából);

| h) | a befektetést nem kiváltási tőke céljára kapja (ideértve a vezetői kivásárlást és kényszerbeszerzést); |
| --- | --- |

h)

a befektetést nem kiváltási tőke céljára kapja (ideértve a vezetői kivásárlást és kényszerbeszerzést);

| i) | meg kell felelnie az 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*6) 10. és 11. cikkének, amennyiben a halászati és akvakultúra-ágazatban aktívan tevékenykedő kkv-król van szó. |
| --- | --- |

i)

meg kell felelnie az 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*6) 10. és 11. cikkének, amennyiben a halászati és akvakultúra-ágazatban aktívan tevékenykedő kkv-król van szó.

A végső kedvezményezetteknek kínált termék jellemzői

A társbefektetési eszköz összegének és arányának összhangban kell állnia az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke (2) bekezdésében említett előzetes értékelés eredményeivel, és meg kell felelnie a 651/2014/EU rendeletnek.

A pénzügyi közvetítő kkv-kba való befektetése közpénzből nyújtott program-hozzájárulás, a pénzügyi közvetítő saját hozzájárulásai és társbefektetői hozzájárulások révén társfinanszírozott sajáttőke-befektetés, illetve kvázisajáttőke-befektetés (a magán-hozzájárulás magánforrásokból nyújtott program-hozzájárulásként vehető figyelembe az esb-alapok társfinanszírozásához) a pénzügyi közvetítő és a társbefektetők között aláírt társbefektetési megállapodás keretében. A társbefektetési eszközből történő befektetésnek hozzá kell járulnia az esb-alapokból finanszírozott program céljához.

A rendelkezésre álló köz- és magánszférabeli forrásokat ötvöző teljes befektetés (azaz egyszeri vagy ismételt befektetések, ideértve a kiegészítő befektetéseket is) összege nem haladhatja meg támogatható végső kedvezményezettenként a 15 millió EUR-t a 651/2014/EU rendelet 21. cikkének (9) bekezdésében foglaltaknak megfelelően. A támogatható végső kedvezményezettenként megengedett teljes befektetés összegének ellenőrzésekor figyelembe veszik az egyéb kockázatfinanszírozási intézkedések keretében eszközölt kockázatfinanszírozási célú befektetéseket is.

Jelentéstétel és eredménycélok

A pénzügyi közvetítő legalább negyedéves gyakorisággal egységesített formában és tartalommal tájékoztatja az irányító hatóságot vagy az alapok alapját.

A jelentés minden olyan információt tartalmaz, amely szükséges ahhoz, hogy az irányító hatóság megfeleljen az 1303/2013/EU rendelet 46. cikkében foglaltaknak.

A tagállamoknak a 651/2014/EU rendelet szerinti jelentéstételi és átláthatósági kötelezettségeiknek is eleget kell tenniük.

Az indikátorokat a pénzügyi eszközt finanszírozó esb-program releváns prioritásának egyedi célkitűzéseihez és az előzetes értékelésben megjelölt várható eredményekhez kell igazítani. A társbefektetési eszközhöz tartozó indikátorokat legalább negyedévente mérik, és jelentést készítenek azokról, továbbá minimumkövetelményként az indikátorokat hozzáigazítják az 1303/2013/EU rendelet követelményeihez. Az esb-program prioritási tengelyének közös indikátorai melletti további indikátorok a következők:

| a) | a kkv-kba fektetett összeg (részletezve); |
| --- | --- |

a)

a kkv-kba fektetett összeg (részletezve);

| b) | a finanszírozott kkv-k száma; |
| --- | --- |

b)

a finanszírozott kkv-k száma;

| c) | a finanszírozott befektetések értéke; |
| --- | --- |

c)

a finanszírozott befektetések értéke;

| d) | a befektetés által generált nyereség vagy veszteség (adott esetben); |
| --- | --- |

d)

a befektetés által generált nyereség vagy veszteség (adott esetben);

| e) | a foglalkoztatottak száma a „befektetéskor” és a „kilépéskor” a támogatott kkv-kban. |
| --- | --- |

e)

a foglalkoztatottak száma a „befektetéskor” és a „kilépéskor” a támogatott kkv-kban.

A program-hozzájárulás gazdasági előnyének értékelése

Az eszköz részére közpénzből nyújtott program-hozzájárulás pénzügyi támogatását át kell utalni a végső kedvezményezett részére. Ezt az elvet meg kell jeleníteni a pénzügyi közvetítő és az irányító hatóság vagy az alapok alapja közötti finanszírozási megállapodásban.

„VI. MELLÉKLET

VÁROSFEJLESZTÉSI ALAP

A városfejlesztési alap működésének sematikus bemutatása

A pénzügyi közvetítő által kezelt városfejlesztési alap

A városfejlesztési alapból nyújtott hitelek új portfóliója

Városfejlesztési projekt X

Városfejlesztési projekt 2

Veszteségek

- Egyéb társbefektetők a projekt szintjén

Városfejlesztési project 1

Városfejlesztési projekt 3

Portfólió-veszteségek

Városfejlesztési projekteknek a piaci kamatláb alatt nyújtott hitelek

Társbefektetői hitelek a projekt szintjén

Hitelek

Társbefektetési megállapodás

Megtérülés

Hozzájárulás a városfejlesztési hitelhez (a kockázat-megosztási aránynak megfelelően

A pénzügyi közvetítő és a társbefektetők hozzájárulásai az alap szintjén

Program-hozzájárulás

Program-hozzájárulás

A városfejlesztési alapra vonatkozó feltételek

| A pénzügyi eszköz szerkezete | A városfejlesztési alap a pénzügyi közvetítő által létrehozandó és kezelendő hitelalap formáját ölti, amelyhez a program, a pénzügyi közvetítő és a társbefektetők biztosítanak hozzájárulást városfejlesztési projektek számára nyújtott, újonnan keletkeztetett hitelek finanszírozása céljából.
  A városfejlesztési alapot az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) által társfinanszírozott programban meghatározott prioritási tengely részét képező művelet keretében bocsátják rendelkezésre és az 1303/2013/EU rendeletben előírt előzetes értékelés keretében határozzák meg. |
| --- | --- |
| Az eszköz célja | Az eszköz célja:






  (1) | az esb-alapokból finanszírozott program, a pénzügyi közvetítő és a társbefektetők forrásainak ötvözése városfejlesztési projektek finanszírozásának támogatása érdekében; |

A pénzügyi eszköz szerkezete

A városfejlesztési alap a pénzügyi közvetítő által létrehozandó és kezelendő hitelalap formáját ölti, amelyhez a program, a pénzügyi közvetítő és a társbefektetők biztosítanak hozzájárulást városfejlesztési projektek számára nyújtott, újonnan keletkeztetett hitelek finanszírozása céljából.

A városfejlesztési alapot az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) által társfinanszírozott programban meghatározott prioritási tengely részét képező művelet keretében bocsátják rendelkezésre és az 1303/2013/EU rendeletben előírt előzetes értékelés keretében határozzák meg.

Az eszköz célja

Az eszköz célja:

(1)

az esb-alapokból finanszírozott program, a pénzügyi közvetítő és a társbefektetők forrásainak ötvözése városfejlesztési projektek finanszírozásának támogatása érdekében;

| (2) | a finanszírozáshoz való könnyebb hozzáférés biztosítása a támogatott területeken, azaz a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja alkalmazásában a 2014. július 1. és 2020. december 31. közötti időszakra jóváhagyott regionális támogatási térképen megjelölt területeken található városfejlesztési projektek részére, kedvező feltételekkel felkínált finanszírozási források révén; Az ilyen befektetéseket a 651/2014/EU rendelet hatályán belül kell végrehajtani; |
| --- | --- |

(2)

a finanszírozáshoz való könnyebb hozzáférés biztosítása a támogatott területeken, azaz a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja alkalmazásában a 2014. július 1. és 2020. december 31. közötti időszakra jóváhagyott regionális támogatási térképen megjelölt területeken található városfejlesztési projektek részére, kedvező feltételekkel felkínált finanszírozási források révén; Az ilyen befektetéseket a 651/2014/EU rendelet hatályán belül kell végrehajtani;

A célokhoz a következő feltételek kapcsolódnak.

A városfejlesztési alap egy fenntartható városfejlesztési stratégiára vonatkozó integrált megközelítés keretében kilátásba helyezett beavatkozások végrehajtásának részét képezi.

Az esb-programból a pénzügyi közvetítő részére nyújtott hozzájárulás nem szoríthatja ki a többi magán- vagy közszektorbeli befektető által kínált finanszírozást.

Az esb-alapok által finanszírozott programból a pénzügyi közvetítő részére nyújtott finanszírozás városfejlesztési projektek számára nyújtott hitelekből álló portfólió létrehozásának célját szolgálja. A program ezenfelül – hitelenkénti alapon – részt vállal a portfólióhoz tartozó, a városfejlesztési alap részére nyújtott hitelekhez kapcsolódó veszteségekből, nemteljesítésekből, bevételekből és megtérülésekből is.

Az esb-alapokból finanszírozott program társfinanszírozását a következők egyike biztosítja: az irányító hatóság által nyújtott, az esb-alapokból finanszírozott program-hozzájárulás, a pénzügyi közvetítő hozzájárulása és a társbefektetők hozzájárulásai az alapba történő társbefektetések szintjén, városfejlesztési projektek részére nyújtott hiteleken keresztül történő társbefektetések, valamint egyéb társbefektetők társbefektetései.

Az alapok alapja struktúra esetében az alapok alapja utalja át az esb-alapokból finanszírozott program-hozzájárulást a pénzügyi közvetítő részére.

Az esb-alapokból származó program-hozzájárulás mellett az alapok alapja saját forrásokat is biztosíthat, amelyeket a pénzügyi közvetítő forrásaival ötvöznek. Ebben az esetben az alapok alapja arányos részt vállal a hitelportfólióhoz kapcsolódó hozzájárulások közötti kockázatmegosztásból. Amennyiben az alapok alapja által nyújtott források államháztartási források, illetve más államháztartási forrásokkal ötvözött források, a 651/2014/EU rendelet 16. cikkét kell alkalmazni.

Városfejlesztési projekt

A városfejlesztési projekt egy fenntartható városfejlesztési stratégia integrált megközelítésének keretében kilátásba helyezett beavatkozások végrehajtásának részét képezi, és hozzájárul az ennek keretében meghatározott célok megvalósításához.

A városfejlesztési projektek továbbá a következő paraméterekkel kell, hogy rendelkezzenek:

Pénzügyi fenntarthatóság:

| — | A városfejlesztési projekteknek üzleti modellen kell alapulniuk, fel kell becsülniük a pénzforgalmat, és potenciális magánbefektetőket kell célozniuk. |
| --- | --- |

—

A városfejlesztési projekteknek üzleti modellen kell alapulniuk, fel kell becsülniük a pénzforgalmat, és potenciális magánbefektetőket kell célozniuk.

| — | A városfejlesztési projektek szerkezetét úgy kell kialakítani, hogy azok annyi bevételt generáljanak, illetve kiadást csökkentsenek, amennyi elégséges a városfejlesztési alapból kapott kölcsön visszafizetéséhez, továbbá úgy kell szerkezetüket kialakítani, hogy bármely állami támogatás mértékét abban a minimális összegben szabják meg, amely ahhoz szükséges, hogy a projekt a verseny torzítása nélkül valósulhasson meg. A projektek esetében olyan belső megtérülési rátát (IRR) kell alkalmazni, amely nem elégséges ahhoz, hogy kizárólag kereskedelmi alapon működő finanszírozási forrásokat vonzzon. |
| --- | --- |

—

A városfejlesztési projektek szerkezetét úgy kell kialakítani, hogy azok annyi bevételt generáljanak, illetve kiadást csökkentsenek, amennyi elégséges a városfejlesztési alapból kapott kölcsön visszafizetéséhez, továbbá úgy kell szerkezetüket kialakítani, hogy bármely állami támogatás mértékét abban a minimális összegben szabják meg, amely ahhoz szükséges, hogy a projekt a verseny torzítása nélkül valósulhasson meg. A projektek esetében olyan belső megtérülési rátát (IRR) kell alkalmazni, amely nem elégséges ahhoz, hogy kizárólag kereskedelmi alapon működő finanszírozási forrásokat vonzzon.

Stratégiai összehangolás:

| — | A városfejlesztési projektek egy integrált, fenntartható városfejlesztési stratégia részét képezik, és potenciálisan további finanszírozási forrásokat képesek bevonni egyéb magán- és közszférabeli befektetőktől. |
| --- | --- |

—

A városfejlesztési projektek egy integrált, fenntartható városfejlesztési stratégia részét képezik, és potenciálisan további finanszírozási forrásokat képesek bevonni egyéb magán- és közszférabeli befektetőktől.

| — | A városfejlesztési projekteknek meg kell felelniük az esb-alapokból finanszírozott program keretében kilátásba helyezett célkitűzéseknek és beavatkozásoknak, és hozzá kell járulniuk az esb-alapokból finanszírozott program teljesítménymutatóinak teljesítéséhez. |
| --- | --- |

—

A városfejlesztési projekteknek meg kell felelniük az esb-alapokból finanszírozott program keretében kilátásba helyezett célkitűzéseknek és beavatkozásoknak, és hozzá kell járulniuk az esb-alapokból finanszírozott program teljesítménymutatóinak teljesítéséhez.

| — | A városfejlesztési projekteknek a megfelelő régióban/joghatóságban kell elhelyezkedniük, és hozzá kell járulniuk az esb-alapokból finanszírozott program keretében megállapított célok (ideértve a mennyiségi teljesítménymutatókat is) megvalósításához. |
| --- | --- |

—

A városfejlesztési projekteknek a megfelelő régióban/joghatóságban kell elhelyezkedniük, és hozzá kell járulniuk az esb-alapokból finanszírozott program keretében megállapított célok (ideértve a mennyiségi teljesítménymutatókat is) megvalósításához.

A városfejlesztési alappal a következő beruházási prioritások támogathatók:

| — | beruházás az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó stratégiákba a városi területeken; |
| --- | --- |

—

beruházás az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó stratégiákba a városi területeken;

| — | beruházás a katasztrófákkal szembeni ellenálló-képesség biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

—

beruházás a katasztrófákkal szembeni ellenálló-képesség biztosítása érdekében;

| — | beruházás az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodás érdekében; |
| --- | --- |

—

beruházás az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodás érdekében;

| — | beruházás a városi környezetfejlesztésbe, ideértve a rozsdaövezetek helyreállítását és a légszennyezettség csökkentését is; |
| --- | --- |

—

beruházás a városi környezetfejlesztésbe, ideértve a rozsdaövezetek helyreállítását és a légszennyezettség csökkentését is;

| — | beruházás a fenntartható városi mobilitásba; |
| --- | --- |

—

beruházás a fenntartható városi mobilitásba;

| — | beruházási támogatás az önfoglalkoztatáshoz és új vállalkozások alapításához; |
| --- | --- |

—

beruházási támogatás az önfoglalkoztatáshoz és új vállalkozások alapításához;

| — | beruházás az állami foglalkoztatási szolgálatok infrastruktúrájába; |
| --- | --- |

—

beruházás az állami foglalkoztatási szolgálatok infrastruktúrájába;

| — | beruházás az egészségügyi és szociális ágazatokba, például infrastruktúrába, kutatás és fejlesztésbe vagy innovatív szolgáltatásokba, amelyek hozzájárulnak a helyi szintű fejlődéshez és az intézményi egészségügyi ellátásról a közösségi és elsődleges egészségügyi ellátás típusaira való átálláshoz, valamint az egészségügyi és szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférés előmozdítása; |
| --- | --- |

—

beruházás az egészségügyi és szociális ágazatokba, például infrastruktúrába, kutatás és fejlesztésbe vagy innovatív szolgáltatásokba, amelyek hozzájárulnak a helyi szintű fejlődéshez és az intézményi egészségügyi ellátásról a közösségi és elsődleges egészségügyi ellátás típusaira való átálláshoz, valamint az egészségügyi és szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférés előmozdítása;

| — | beruházás a rászoruló városi és falusi közösségek fizikai rehabilitációjába és gazdasági fellendülésébe; |
| --- | --- |

—

beruházás a rászoruló városi és falusi közösségek fizikai rehabilitációjába és gazdasági fellendülésébe;

| — | beruházás a kulturális örökség megőrzésébe, védelmébe, népszerűsítésébe és fejlesztésébe; |
| --- | --- |

—

beruházás a kulturális örökség megőrzésébe, védelmébe, népszerűsítésébe és fejlesztésébe;

| — | beruházás a felsőoktatásba, ideértve a vállalatokkal való együttműködést; |
| --- | --- |

—

beruházás a felsőoktatásba, ideértve a vállalatokkal való együttműködést;

| — | beruházás ikt-fejlesztésekbe. |
| --- | --- |

—

beruházás ikt-fejlesztésekbe.

Az állami támogatásra vonatkozó szempont

A beruházás a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősül, és mentesül az ad hoc bejelentési kötelezettség alól, amennyiben megfelel a 651/2014/EU rendelet 16. cikkének.

Az állami támogatás meglétét az alapok alapja, a pénzügyi közvetítő, a magánbefektetők és a végső kezdeményezettek szintjén kell felmérni. Ebben a tekintetben a pénzügyi közvetítő és az alapok alapja a következő feltételeknek kell, hogy megfeleljen:

| a) | a pénzügyi közvetítő és az alapok alapja irányítási költségei és díjai a hasonló helyzeteknek megfelelő aktuális piaci díjazási feltételeket tükrözik, ami akkor valósul meg, ha a pénzügyi közvetítőt, illetve az alapok alapját nyílt, átlátható, megkülönböztetésmentes felhívás keretében választott ák ki, vagy ha a díjazás összhangban van a 480/2014/EU rendelet 12. és 13. cikkével, és az állam más előnyöket nem biztosít. Amennyiben az alapok alapja csak átutalja az esb-hozzájárulást a pénzügyi közvetítő részére, és közérdekű feladatot lát el, továbbá az intézkedés végrehajtása kapcsán üzleti tevékenységet nem folytat, saját forrásaival társbefektetőként nem vesz részt – következésképp nem minősül támogatás kedvezményezettjének –, elegendő azt biztosítani, hogy az alapok alapja ne részesüljön túlzott mértékű díjazásban; |
| --- | --- |

a)

a pénzügyi közvetítő és az alapok alapja irányítási költségei és díjai a hasonló helyzeteknek megfelelő aktuális piaci díjazási feltételeket tükrözik, ami akkor valósul meg, ha a pénzügyi közvetítőt, illetve az alapok alapját nyílt, átlátható, megkülönböztetésmentes felhívás keretében választott ák ki, vagy ha a díjazás összhangban van a 480/2014/EU rendelet 12. és 13. cikkével, és az állam más előnyöket nem biztosít. Amennyiben az alapok alapja csak átutalja az esb-hozzájárulást a pénzügyi közvetítő részére, és közérdekű feladatot lát el, továbbá az intézkedés végrehajtása kapcsán üzleti tevékenységet nem folytat, saját forrásaival társbefektetőként nem vesz részt – következésképp nem minősül támogatás kedvezményezettjének –, elegendő azt biztosítani, hogy az alapok alapja ne részesüljön túlzott mértékű díjazásban;

| b) | bármely városfejlesztési projekthez nyújtott magán-hozzájárulás mértéke nem lehet alacsonyabb a 651/2014/EU rendelet 16. cikkének (6) bekezdése szerint nyújtott teljes finanszírozás 30 %-ánál; |
| --- | --- |

b)

bármely városfejlesztési projekthez nyújtott magán-hozzájárulás mértéke nem lehet alacsonyabb a 651/2014/EU rendelet 16. cikkének (6) bekezdése szerint nyújtott teljes finanszírozás 30 %-ánál;

| c) | a városfejlesztési alapot kereskedelmi alapon kell irányítani, és biztosítani kell a nyereségorientált befektetési döntések meghozatalát. |
| --- | --- |

c)

a városfejlesztési alapot kereskedelmi alapon kell irányítani, és biztosítani kell a nyereségorientált befektetési döntések meghozatalát.

A magánbefektetői hozzájárulás magánszervezetek által eszközölt befektetésnek minősül.

A városfejlesztési projektek átvilágításával kapcsolatos költségeket a városfejlesztési alapot kezelő pénzügyi közvetítő kezelési költségeiből és díjaiból fedezik.

Az alapok alapjának kedvezményes javadalmazása (a kockázatmegosztási rendszerekre vonatkozó aszimmetrikus feltételek), a pénzügyi közvetítő hozzájárulása és adott esetben a társbefektetők hitelek formájában nyújtott hozzájárulásai az alap és a projekt szintjén az 1303/2013/EU rendelet 44. cikke (1) bekezdésével, valamint a 651/2014/EU rendelet 16. cikke (8) bekezdésének b) és c) pontjával összhangban kerülnek meghatározásra. Ennek további részleteit az árazási politika rögzíti.

A többi társbefektető számára projektszinten nem lehetséges aszimmetrikus feltételek megszabása, mivel hozzájárulásaik befektetése nem hitelekbe és a városfejlesztési alapon kívül történik.

Hitelnyújtási politika

a)   A forrásoknak az irányító hatóság vagy az alapok alapja általi folyósítása a pénzügyi közvetítő részére

Az irányító hatóság és az alapok alapja vagy a pénzügyi közvetítő közötti finanszírozási megállapodás aláírását követően az érintett irányító hatóság vagy alapok alapja a közpénzből nyújtott program-hozzájárulásokat átutalja a pénzügyi közvetítő részére, amely ezen hozzájárulásokat elkülönített városfejlesztési alapban helyezi el. Az átutalást részletekben és az 1303/2013/EU rendelet 41. cikkében megállapított felső határok tiszteletben tartásával teljesítik.

A hitelnyújtási volumencélt és a kamatlábtartományt az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke szerinti előzetes értékelésben megerősítik, és az eszköz jellegének (megújuló vagy nem megújuló eszköz) meghatározásakor figyelembe veszik.

b)   Hitelekből álló portfólió keletkeztetése

A pénzügyi közvetítő részére – a meglévő hitelnyújtási tevékenysége mellett – előre meghatározott korlátozott időtartam alatt városfejlesztési projektek részére nyújtott, támogatható hitelekből álló portfólió létrehozását kell előírni, amelyet részben a program keretében folyósított források finanszíroznak a finanszírozási megállapodásban rögzített kockázatmegosztási aránynak megfelelően.

A pénzügyi közvetítő következetes hitelnyújtási politikát hajt végre, amely egy hatékony hitelportfólió-kezelést lehetővé tevő, kölcsönösen elfogadott beruházási stratégián alapul; egyúttal eleget tesz a pénzügyi ágazat alkalmazandó követelményeinek, és igazodik az irányító hatóság pénzügyi érdekeihez és szakpolitikai célkitűzéseihez. A beruházási stratégiát az integrált fenntartható városfejlesztési stratégia, a céltevékenység, a földrajzi célterületek és az elszámolható kiadások keretében határozzák meg.

A hitelek azonosítását, kiválasztását, átvilágítását, dokumentálását és a végső kedvezményezettek részére történő folyósítását a pénzügyi közvetítő a szokásos eljárásaival és a vonatkozó finanszírozási megállapodásban meghatározott elvekkel összhangban hajtja végre.

Amennyiben társbefektetők nyújtanak hitelt városfejlesztési projektek számára, társbefektetési megállapodást kell aláírni a pénzügyi közvetítő és a városfejlesztési projekt számára közvetlenül hitelt folyósító társbefektetők között. Egy ilyen megállapodás meghatározza a végső kedvezményezettekbe történő beruházásokra vonatkozó feltételeket, és – amennyiben alkalmazandó – összhangban áll a 821/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (*7) 1. cikkének (3) bekezdésével. A társbefektetési megállapodás meghatározza a kockázatmegosztási rendszerekre vonatkozó esetleges feltételeket.

c)   A pénzügyi eszköz részére visszafizetett források újbóli felhasználása

A pénzügyi eszköz részére visszafizetett forrásokat vagy újból felhasználják ugyanazon pénzügyi eszközön belül (ugyanazon pénzügyi eszközön belül megújul), vagy az irányító hatóság, illetve az alapok alapja részére történő visszafizetésüket követően a forrásokat az 1303/2013/EU rendelet 44. és 45. cikkével összhangban használják fel.

A források e megújuló felhasználására vonatkozó, az 1303/2013/EU rendelet 44. és 45. cikkében említett megközelítést belefoglalják a finanszírozási megállapodásba.

Amennyiben a források ugyanazon pénzügyi eszközön belül újulnak meg, az esb-alapokból eredő és a pénzügyi közvetítő által a végső kedvezményezetteknek nyújtott hitelekből a befektetési időtávon belül visszafizetett és/vagy visszafizettetett összegeket – irányadó elvként – ugyanazon pénzügyi eszköz keretében történő újbóli felhasználás céljából kell rendelkezésre bocsátani.

Alternatív lehetőségként, amennyiben az irányító hatóság vagy az alapok alapja részére közvetlen visszafizetést teljesítenek, a visszafizetéseket rendszeres időközönként kell teljesíteni, igazodva i. a tőketörlesztésekhez, ii. a hitelek esetlegesen visszafizettetett összegeihez és az azokon keletkező veszteségek leírásaihoz, valamint iii. az esetleges kamatfizetésekhez. Ezeket a forrásokat az 1303/2013/EU rendelet 44. cikkével és 45. cikkével összhangban kell felhasználni.

d)   Veszteségek megtérülése

A pénzügyi közvetítő belső iránymutatásaival és eljárásaival összhangban a városfejlesztési alap által finanszírozott nemteljesítő hitelek mindegyikével kapcsolatban behajtási intézkedéseket tesz.

A pénzügyi közvetítő által behajtott (az esetleges behajtási és végrehajtási költségek nélküli) összegeket elosztják a pénzügyi közvetítő és az irányító hatóság vagy az alapok alapja között.

e)   Kamatok és egyéb nyereségek

Az esb-alapokból a pénzügyi eszköz részére nyújtott támogatásból keletkező kamatokat és egyéb nyereségeket az 1303/2013/EU rendelet 43. cikkének megfelelően használják fel.

Árazási politika

Az árazási politikára vonatkozó javaslat megfogalmazásakor a pénzügyi közvetítő a közpénzből nyújtott program-hozzájárulással és a kockázatmegosztási rendszerekkel arányosan csökkeni a portfólióhoz tartozó egyes hitelek után felszámított kamatlábat, és enyhíti az általános biztosítékokra vonatkozó követelményeket.

Az árazási politika legalább a következőket tartalmazza:

| (1) | A pénzügyi közvetítő részesedése után felszámított kamatlábat piaci alapon határozzák meg (azaz a pénzügyi közvetítő saját díjpolitikája szerint). |
| --- | --- |

(1)

A pénzügyi közvetítő részesedése után felszámított kamatlábat piaci alapon határozzák meg (azaz a pénzügyi közvetítő saját díjpolitikája szerint).

| (2) | A teljes – a támogatható városfejlesztési projekteknek nyújtott, a portfólióba felvett hitelek után felszámított – kamatlábat a közpénzből nyújtott program-hozzájárulással arányosan csökkenteni kell. E csökkentésnek figyelembe kell vennie azokat a díjakat, amelyeket az irányító hatóság esetlegesen felszámít a program-hozzájárulás és a kockázatmegosztási rendszerek után. |
| --- | --- |

(2)

A teljes – a támogatható városfejlesztési projekteknek nyújtott, a portfólióba felvett hitelek után felszámított – kamatlábat a közpénzből nyújtott program-hozzájárulással arányosan csökkenteni kell. E csökkentésnek figyelembe kell vennie azokat a díjakat, amelyeket az irányító hatóság esetlegesen felszámít a program-hozzájárulás és a kockázatmegosztási rendszerek után.

| (3) | Az árazási politika az elszámolhatósági időszak alatt változatlan marad. |
| --- | --- |

(3)

Az árazási politika az elszámolhatósági időszak alatt változatlan marad.

A pénzügyi eszköznek nyújtott program-hozzájárulás összege és aránya (termékjellemzők)

A tényleges kockázatmegosztási arányt, a közpénzből nyújtott program-hozzájárulást, a kedvezményes javadalmazást és a hitelek kamatlábát az előzetes értékelés megállapításai alapján kell meghatározni úgy, hogy a végső kedvezményezetteknek juttatott előny összhangban legyen a 651/2014/EU rendelet 16. cikke (8) bekezdésének b) pontjával.

A városfejlesztési alap célportfóliójának méretét a pénzügyi eszköz részére nyújtott támogatás indokoltságát alátámasztó előzetes értékelés alapján (az 1303/2013/EU rendelet 37. cikkével összhangban) állapítják meg, és annak meghatározásakor figyelembe veszik az eszköz megújuló jellegét (amennyiben alkalmazandó).

A városfejlesztési alapra fordított allokáció összegét és a kockázatmegosztási arányt az előzetes értékelés keretében megállapított hiány megszüntetéséhez szükséges módon határozzák meg, összhangban az e mellékletben meghatározott feltételekkel.

A pénzügyi közvetítővel kötött megállapodásban rögzített minimális társbefektetési arányt a portfólióba felvett támogatható hitelek mindegyikére vonatkozóan meg kell határozni a támogatható hitel-tőkeösszeg program által finanszírozott maximális részének megfelelően. Egyéb vonatkozó megállapodás hiányában a pénzügyi közvetítővel kötött megállapodásban rögzített kockázatmegosztási arány határozza meg a pénzügyi közvetítő, az (alap és a projekt szintjén részt vevő) társbefektetők és a program-hozzájárulás között megosztandó veszteségek arányát.

A városfejlesztési alap által nyújtandó finanszírozásra vonatkozó részletes feltételeket az egyes városfejlesztési projektekbe történő beruházásokat megelőzően határozzák meg a városfejlesztési projekt számára készített és a pénzügyi közvetítő által ellenőrzött pénzügyi előrejelzés alapján.

A pénzügyi eszköznek nyújtott program-hozzájárulás (tevékenységek)

A városfejlesztési alap által finanszírozott ügyleti alapportfólió városfejlesztési projektek számára nyújtott hiteleket tartalmaz.

A portfólióba való felvételre vonatkozó alkalmassági kritériumokat uniós jogszabályokkal, az esb-alapokból finanszírozott programmal, a támogathatóságra vonatkozó nemzeti szabályokkal, (a fenntartható városfejlesztési stratégiára vonatkozó integrált megközelítés részeként) a beruházási stratégiával és a pénzügyi közvetítővel összhangban kell meghatározni. A pénzügyi közvetítőnek elfogadható becsléssel kell rendelkeznie a portfólió kockázati profiljára vonatkozóan.

A pénzügyi közvetítő köteles arra, hogy az előzetes értékelés keretében megerősített beruházási stratégia alapján egy városfejlesztési projekteket tartalmazó portfóliót állítson össze, ebbe beruházzon és ezt fenntartható módon kezelje. A pénzügyi közvetítő egy olyan városfejlesztési projekteket tartalmazó portfóliót kezel, amely egy fenntartható városfejlesztési stratégiára vonatkozó integrált megközelítés keretében kilátásba helyezett beavatkozások végrehajtásának részét képezi.

A pénzügyi közvetítőnek az egyes városfejlesztési projekthez minimumkövetelményként a következő információkat kell nyújtania:

| a) | a projektnek és a projekt ütemezésének általános leírása, ideértve a társfinanszírozó partnerek és a részvényesek bemutatását, valamint a projekt részletes finanszírozási tervét; |
| --- | --- |

a)

a projektnek és a projekt ütemezésének általános leírása, ideértve a társfinanszírozó partnerek és a részvényesek bemutatását, valamint a projekt részletes finanszírozási tervét;

| b) | a program-hozzájárulás kiválasztásának megindokolása, ideértve egy kezdeti értékelést a projekt életképességével kapcsolatban és a városfejlesztési alapból történő beruházás ehhez kapcsolódó szükségességét; |
| --- | --- |

b)

a program-hozzájárulás kiválasztásának megindokolása, ideértve egy kezdeti értékelést a projekt életképességével kapcsolatban és a városfejlesztési alapból történő beruházás ehhez kapcsolódó szükségességét;

| c) | a kockázatok azonosítása; |
| --- | --- |

c)

a kockázatok azonosítása;

| d) | megfelelés az érintett programban leírt projektcéloknak. Ez azt jelenti, hogy a kiválasztott városfejlesztési projekteknek hozzá kell járulniuk a program céljainak megvalósításához, ideértve a mennyiségi teljesítménymutatókat is, a program érintett prioritási tengelyeiben foglaltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

d)

megfelelés az érintett programban leírt projektcéloknak. Ez azt jelenti, hogy a kiválasztott városfejlesztési projekteknek hozzá kell járulniuk a program céljainak megvalósításához, ideértve a mennyiségi teljesítménymutatókat is, a program érintett prioritási tengelyeiben foglaltaknak megfelelően.

A portfólió végrehajtása során a pénzügyi közvetítő feladatai a következők:

| a) | elvégzi az olyan életképes városfejlesztési projektekbe való pénzügyi beruházások azonosításával, az ezekbe történő beruházással, valamint az ilyen beruházások letárgyalásával és strukturálásával kapcsolatos tevékenységeket, amelyek eleget tesznek az érintett programra alkalmazandó követelményeknek és kritériumoknak; |
| --- | --- |

a)

elvégzi az olyan életképes városfejlesztési projektekbe való pénzügyi beruházások azonosításával, az ezekbe történő beruházással, valamint az ilyen beruházások letárgyalásával és strukturálásával kapcsolatos tevékenységeket, amelyek eleget tesznek az érintett programra alkalmazandó követelményeknek és kritériumoknak;

| b) | a beruházási stratégia követelményeire vonatkozó megfelelési és beruházási értékelést végez. Egy életképességi vizsgálatnak kell igazolnia, hogy a projekt nem lenne megvalósítható a városfejlesztési alapból történő beruházás nélkül; |
| --- | --- |

b)

a beruházási stratégia követelményeire vonatkozó megfelelési és beruházási értékelést végez. Egy életképességi vizsgálatnak kell igazolnia, hogy a projekt nem lenne megvalósítható a városfejlesztési alapból történő beruházás nélkül;

| c) | az 1303/2013/EU rendelet 46. cikkének megfelelően jelentést készít a városfejlesztési projektekről; |
| --- | --- |

c)

az 1303/2013/EU rendelet 46. cikkének megfelelően jelentést készít a városfejlesztési projektekről;

| d) | biztosítja, hogy a városfejlesztési projekt részére nyújtott teljes finanszírozás legalább 30 %-a magánforrásokból származzon, és hogy a magánforrások lehető legnagyobb mértékű bevonása valósuljon meg. |
| --- | --- |

d)

biztosítja, hogy a városfejlesztési projekt részére nyújtott teljes finanszírozás legalább 30 %-a magánforrásokból származzon, és hogy a magánforrások lehető legnagyobb mértékű bevonása valósuljon meg.

Az irányító hatóság felelőssége

Az irányító hatóságnak a pénzügyi eszközzel kapcsolatos felelőssége a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 6. cikkében meghatározottaknak felel meg.

A fedezett veszteségek közé az esedékes, fizetendő tőkeösszeg és a fennálló, rendes kamattartozás tartozik (viszont a késedelmi díjak, illetve egyéb költségek és kiadások nem.)

Időtartam

A pénzügyi eszköz hitelnyújtási futamidejét úgy kell meghatározni, hogy biztosítva legyen, hogy az 1303/2013/EU rendelet 42. cikkében említett program-hozzájárulást olyan hitelek finanszírozására használják fel, amelyeket legkésőbb 2023. december 31-ig folyósítanak a végső kedvezményezetteknek.

A 2020. december 31. után eszközölt beruházásokat az ezen időpont után hatályba lépő állami támogatási szabályoknak való megfelelés vizsgálata céljából értékelésnek vetik alá.

Hitelnyújtás és kockázatmegosztás a pénzügyi közvetítő szintjén (az érdekek összehangolása)

Az irányító hatóság, a társbefektetők és a pénzügyi közvetítő érdekeinek összehangolása az alábbiakon keresztül valósul meg:

| — | teljesítményalapú díjak a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 12. és 13. cikkével összhangban, |
| --- | --- |

—

teljesítményalapú díjak a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 12. és 13. cikkével összhangban,

| — | a pénzügyi közvetítő hasonló helyzeteknek megfelelő aktuális piaci díjazási feltételeket tükröző díjazása. |
| --- | --- |

—

a pénzügyi közvetítő hasonló helyzeteknek megfelelő aktuális piaci díjazási feltételeket tükröző díjazása.

| — | A pénzügyi közvetítő biztosítja a városfejlesztési projektek részére történő hitelnyújtásra fordított teljes finanszírozási kötelezettségvállalás legalább 30 %-ának finanszírozását. Ebből a 30 %-ból a pénzügyi közvetítőnek a városfejlesztési alap egyes projektekre fordított teljes finanszírozási kötelezettségvállalásának legalább 1 %-át saját forrásaiból kell befektetnie a program-hozzájárulásra vonatkozó feltételekkel azonos feltételek mellett. A maradék legalább 29 %-ot a pénzügyi közvetítő, az alap szintjén részt vevő társbefektetők vagy a projekt szintjén részt vevő társbefektetők biztosítják hitelek formájában. |
| --- | --- |

—

A pénzügyi közvetítő biztosítja a városfejlesztési projektek részére történő hitelnyújtásra fordított teljes finanszírozási kötelezettségvállalás legalább 30 %-ának finanszírozását. Ebből a 30 %-ból a pénzügyi közvetítőnek a városfejlesztési alap egyes projektekre fordított teljes finanszírozási kötelezettségvállalásának legalább 1 %-át saját forrásaiból kell befektetnie a program-hozzájárulásra vonatkozó feltételekkel azonos feltételek mellett. A maradék legalább 29 %-ot a pénzügyi közvetítő, az alap szintjén részt vevő társbefektetők vagy a projekt szintjén részt vevő társbefektetők biztosítják hitelek formájában.

| — | A magánbefektetői társfinanszírozás teljes összege el kell, hogy érje a városfejlesztési projekthez nyújtott teljes finanszírozás legalább 30 %-át. |
| --- | --- |

—

A magánbefektetői társfinanszírozás teljes összege el kell, hogy érje a városfejlesztési projekthez nyújtott teljes finanszírozás legalább 30 %-át.

| — | A társbefektetők által nyújtott társfinanszírozás vagy az esb-alap nemzeti társfinanszírozásának tekinthető (amennyiben nem a végső kedvezményezettek saját forrásaiból származik, amikor is az ilyen társfinanszírozást támogatható projektkiadásokra fordítják), vagy pedig a közpénzből nyújtott program-hozzájárulás kiegészítéseként fogható fel. |
| --- | --- |

—

A társbefektetők által nyújtott társfinanszírozás vagy az esb-alap nemzeti társfinanszírozásának tekinthető (amennyiben nem a végső kedvezményezettek saját forrásaiból származik, amikor is az ilyen társfinanszírozást támogatható projektkiadásokra fordítják), vagy pedig a közpénzből nyújtott program-hozzájárulás kiegészítéseként fogható fel.

| — | A pénzügyi közvetítő és a társbefektetők közötti kockázatmegosztás (az alap szintjén vagy a városfejlesztési projekt szintjén) a program-hozzájárulás arányában kerül megállapításra, kivéve, ha az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett előzetes értékelés megállapítja, hogy kedvezményes javadalmazásra van szükség a magán- és közszférabeli társbefektetők között meghatározott aszimmetrikus kockázatmegosztás formájában. Az ilyen megállapodásoknak összhangban kell állniuk a 651/2014/EU rendelet 16. cikke (8) bekezdésének b) és c) pontjával, és szerepelniük kell a felek között kötött társbefektetési megállapodásban. Az ilyen megállapodások nem vonatkoznak a pénzügyi közvetítő saját forrásaiból eszközölt 1 %-os befektetésre, amelyre a fent említettek értelmében, az érdekek összehangolásának céljából van szükség. |
| --- | --- |

—

A pénzügyi közvetítő és a társbefektetők közötti kockázatmegosztás (az alap szintjén vagy a városfejlesztési projekt szintjén) a program-hozzájárulás arányában kerül megállapításra, kivéve, ha az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett előzetes értékelés megállapítja, hogy kedvezményes javadalmazásra van szükség a magán- és közszférabeli társbefektetők között meghatározott aszimmetrikus kockázatmegosztás formájában. Az ilyen megállapodásoknak összhangban kell állniuk a 651/2014/EU rendelet 16. cikke (8) bekezdésének b) és c) pontjával, és szerepelniük kell a felek között kötött társbefektetési megállapodásban. Az ilyen megállapodások nem vonatkoznak a pénzügyi közvetítő saját forrásaiból eszközölt 1 %-os befektetésre, amelyre a fent említettek értelmében, az érdekek összehangolásának céljából van szükség.

Pénzügyi közvetítők alkalmassága

A kiválasztott pénzügyi közvetítő valamely tagállamban letelepedett, magán- vagy közszektorbeli szervezet, amely rendelkezik a pénzügyi eszközhöz hozzájáruló program joghatóságának területén elhelyezkedő városfejlesztési projektek részére történő hitelnyújtáshoz szükséges jogi engedéllyel. Az alkalmas pénzügyi közvetítőnek igazolnia kell azt is, hogy képes a városfejlesztési alap kezelésére és a városfejlesztési projektek portfóliójának felügyeletére. E tekintetben a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 7. cikkének követelményei mérvadók. Az alkalmas pénzügyi közvetítőnek emellett tapasztalattal kell rendelkeznie az érintett célpiac területén, és megfelelő eredményeket kell felmutatnia az azonos vagy hasonló projektek, illetve a városfejlesztési alap által előirányzottakhoz hasonló projektekbe beruházó pénzügyi eszközök kezelését illetően, ideértve az esb-alapok felhasználására vonatkozó tapasztalatokat is.

A pénzügyi közvetítőnek az illetékes nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért felelős szabályozó hatóság megfelelő szabályozása alá kell tartoznia, és követnie kell a szakmai alapkezelők legjobb gyakorlatait.

A pénzügyi közvetítőt kereskedelmi alapon kell irányítani. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesültnek, ha a 651/2014/EU rendelet 16. cikke (9) bekezdésében rögzített feltételek teljesülnek.

A magánszervezetek olyan magánjogi jogalanyoknak minősülnek, amelyek saját kockázatukra, saját forrásaikból befektetéseket eszközlő magán- vagy közszférabeli befektetők tulajdonát képezik.

A városfejlesztési alap jogi szerkezete kiegészítő finanszírozást tesz lehetővé abból a célból, hogy egyéb befektetőktől program-hozzájárulási forrásokat vonjanak be a városfejlesztési projektekbe.

A pénzügyi közvetítők kiválasztásakor az irányító hatóságnak és az alapok alapjának tiszteletben kell tartania az uniós jogot. A pénzügyi közvetítőket nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás útján választják ki. A pénzügyi közvetítők kiválasztásakor arra kell törekedni, hogy kedvezményes javadalmazás esetén megfelelő kockázatmegosztási rendszereket hozzanak létre.

A pénzügyi közvetítő kiválasztása során értékelik a városfejlesztési alapra vonatkozó beruházási stratégiát, a döntéshozatali és az általános irányítási megközelítést, az alapkezelői alkalmasságot és a pénzügyi közvetítő saját forrásokból való hozzájárulását a városfejlesztési alaphoz. A kiválasztási eljárás keretében a pénzügyi közvetítő kiválasztására vonatkozó alkalmassági kritériumok egyike a pénzügyi közvetítő azon képessége, hogy portfóliót tudjon javasolni és összeállítani a finanszírozandó városfejlesztési projektekből, figyelembe véve a kiválasztási eljárásban részt vevő pénzügyi közvetítő által javasolt legversenyképesebb árazási politikát.

A pénzügyi közvetítő felelős a városfejlesztési projektek kiválasztásáért és értékeléséért. Kiválasztását követően a pénzügyi közvetítő felelős a városfejlesztési projektportfólió kezeléséért.

A városfejlesztési projektek portfóliója olyan projekteket tartalmaz, amelyek finanszírozására a pénzügyi közvetítő az adott időben rendelkezésre álló információk alapján kötelezettséget vállal.

Befektetőnek kell tekinteni minden olyan befektetőt, aki a pénzügyi közvetítő észszerű megítélése alapján a piacgazdasági befektető elvének megfelelő körülmények között működik a szabad piacgazdaságban, jogi jellegétől és tulajdonjogától függetlenül.

Kiválasztási folyamatának kontextusában a pénzügyi közvetítő határozza meg a társbefektetők értékelésére vonatkozó feltételeket és kritériumokat, amelyeknek érthetőknek és hozzáférhetőeknek kell lenniük a potenciális társbefektetők számára. A pénzügyi közvetítőnek megkülönböztetésmentes megközelítést kell alkalmaznia a társbefektetők kiválasztását és a velük való befektetést illetően. A társbefektetők értékelése utólag ellenőrizhető.

Végső kedvezményezettek támogathatósága

A végső kedvezményezetteknek az uniós és a nemzeti jog, az esb-alapok által finanszírozott vonatkozó program, a finanszírozási megállapodás és a 651/2014/EU rendelet 16. cikkében említett feltétel alapján támogathatónak kell lenniük. A hitelszerződés aláírásakor a végső kedvezményezetteknek az alábbi támogathatósági kritériumoknak kell megfelelniük:

| a) | városfejlesztési szereplőknek minősülnek, azaz hitelfelvételre és városfejlesztési projektek kivitelezésére feljogosító jogállással rendelkező vállalkozások, különféle tulajdonosi struktúrákkal, például magán- és állami tőke ötvözésével; |
| --- | --- |

a)

városfejlesztési szereplőknek minősülnek, azaz hitelfelvételre és városfejlesztési projektek kivitelezésére feljogosító jogállással rendelkező vállalkozások, különféle tulajdonosi struktúrákkal, például magán- és állami tőke ötvözésével;

| b) | aktív partnerei a helyi és regionális önkormányzatoknak a városfejlesztés városfejlesztési projektekbe való beruházások révén történő ösztönzésével. A végső kedvezményezetteknek megfelelő jogi érdekük kell, hogy fűződjön a beruházás tárgyát képező eszközhöz. |
| --- | --- |

b)

aktív partnerei a helyi és regionális önkormányzatoknak a városfejlesztés városfejlesztési projektekbe való beruházások révén történő ösztönzésével. A végső kedvezményezetteknek megfelelő jogi érdekük kell, hogy fűződjön a beruházás tárgyát képező eszközhöz.

| c) | nem tartoznak a 651/2014/EU rendelet 1. cikke (2)–(5) bekezdésének hatálya alá; |
| --- | --- |

c)

nem tartoznak a 651/2014/EU rendelet 1. cikke (2)–(5) bekezdésének hatálya alá;

| d) | nem tartoznak egy vagy több korlátozott ágazathoz (*8); |
| --- | --- |

d)

nem tartoznak egy vagy több korlátozott ágazathoz (*8);

| e) | nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak a 651/2014/EU rendelet 2. cikke (18) bekezdésének értelmében; |
| --- | --- |

e)

nem minősül nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak a 651/2014/EU rendelet 2. cikke (18) bekezdésének értelmében;

| f) | a pénzügyi közvetítő saját belső iránymutatásaival és szokásos hitelnyújtási politikájával összhangban végzett ellenőrzések alapján a végső kedvezményezett nem rendelkezik a pénzügyi közvetítő vagy másik pénzügyi intézmény által nyújtott lejárt vagy nemteljesítő hitellel vagy lízinggel; |
| --- | --- |

f)

a pénzügyi közvetítő saját belső iránymutatásaival és szokásos hitelnyújtási politikájával összhangban végzett ellenőrzések alapján a végső kedvezményezett nem rendelkezik a pénzügyi közvetítő vagy másik pénzügyi intézmény által nyújtott lejárt vagy nemteljesítő hitellel vagy lízinggel;

| g) | olyan városfejlesztési projektekbe eszközölnek beruházásokat, amelyek támogatott területeken, azaz a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja alkalmazásában a 2014. július 1. és 2020. december 31. közötti időszakra jóváhagyott regionális támogatási térképen megjelölt területeken hajtanak végre. |
| --- | --- |

g)

olyan városfejlesztési projektekbe eszközölnek beruházásokat, amelyek támogatott területeken, azaz a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja alkalmazásában a 2014. július 1. és 2020. december 31. közötti időszakra jóváhagyott regionális támogatási térképen megjelölt területeken hajtanak végre.

Ezenfelül a befektetés megvalósításakor és a hitel törlesztésekor a végső kedvezményezetteknek valamely tagállam területén lévő bejegyzett székhellyel kell rendelkezniük, és a tevékenységet – amelyhez a hitelt folyósították – az esb-alapokból finanszírozott programnak megfelelő tagállamban és régióban/joghatóságban kell folytatni.

A végső kedvezményezetteknek kínált termék jellemzői

A városfejlesztési alap a végső kedvezményezetteknek a program célkitűzéseinek megvalósításához hozzájáruló és a program által társfinanszírozott hiteleket nyújt. A városfejlesztési alap összegének és arányának összhangban kell állnia az 1303/2013/EU rendelet 37. cikke (2) bekezdésében említett előzetes értékelés eredményeivel, és meg kell felelnie a 651/2014/EU rendeletnek.

A hitelek kizárólag az alábbi engedélyezett célokra használhatók fel:

| a) | tárgyi eszközökre és immateriális javakba irányuló beruházások; |
| --- | --- |

a)

tárgyi eszközökre és immateriális javakba irányuló beruházások;

| b) | fejlesztési és bővítési tevékenységekkel összefüggő működőtőke-beruházások, amelyek a fenti a) pontban említett tevékenységek kiegészítői (és kapcsolódnak azokhoz). (A kiegészítő jelleget többek között a városfejlesztési projekt üzleti tervével és a finanszírozás összegével kell igazolni.) |
| --- | --- |

b)

fejlesztési és bővítési tevékenységekkel összefüggő működőtőke-beruházások, amelyek a fenti a) pontban említett tevékenységek kiegészítői (és kapcsolódnak azokhoz). (A kiegészítő jelleget többek között a városfejlesztési projekt üzleti tervével és a finanszírozás összegével kell igazolni.)

A városfejlesztési alapból nyújtott, portfólióba felvett hiteleknek mindvégig eleget kell tenniük az alábbi támogathatósági kritériumoknak:

| c) | a meglévő hitelek refinanszírozásának vagy a már megvalósított projektek finanszírozásának kizárása érdekében a hiteleknek újonnan keletkeztetett hiteleknek kell lenniük; |
| --- | --- |

c)

a meglévő hitelek refinanszírozásának vagy a már megvalósított projektek finanszírozásának kizárása érdekében a hiteleknek újonnan keletkeztetett hiteleknek kell lenniük;

| d) | a városfejlesztési alapból a városfejlesztési projektbe történő teljes beruházás nem haladhatja meg a 20 millió EUR-t, a 651/2014/EU rendelet 16. cikke (3) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

d)

a városfejlesztési alapból a városfejlesztési projektbe történő teljes beruházás nem haladhatja meg a 20 millió EUR-t, a 651/2014/EU rendelet 16. cikke (3) bekezdésének megfelelően;

| e) | a hitelek az engedélyezett célhoz vagy célokhoz euróban és/vagy az érintett joghatóság nemzeti pénznemében, és/vagy adott esetben bármely más pénznemben nyújthatnak finanszírozást; |
| --- | --- |

e)

a hitelek az engedélyezett célhoz vagy célokhoz euróban és/vagy az érintett joghatóság nemzeti pénznemében, és/vagy adott esetben bármely más pénznemben nyújthatnak finanszírozást;

| f) | a hitelek mezzanine hitel, alárendelt kölcsön vagy kvázi-sajáttőke formájában nem nyújthatók; |
| --- | --- |

f)

a hitelek mezzanine hitel, alárendelt kölcsön vagy kvázi-sajáttőke formájában nem nyújthatók;

| g) | a hitelek megújuló hitelkeretek formájában nem nyújthatók; |
| --- | --- |

g)

a hitelek megújuló hitelkeretek formájában nem nyújthatók;

| h) | a hitelek rendszeres törlesztést és/vagy egyszeri törlesztést előíró törlesztési ütemezéssel rendelkeznek; |
| --- | --- |

h)

a hitelek rendszeres törlesztést és/vagy egyszeri törlesztést előíró törlesztési ütemezéssel rendelkeznek;

| i) | a hitelek nem finanszírozhatnak kizárólag pénzügyi tevékenységeket, továbbá nem finanszírozhatnak fogyasztási hiteleket; |
| --- | --- |

i)

a hitelek nem finanszírozhatnak kizárólag pénzügyi tevékenységeket, továbbá nem finanszírozhatnak fogyasztási hiteleket;

| j) | Lejárat. a hitelek – az esetleges türelmi idővel együtt – legalább 12 hónapos és legfeljebb 360 hónapos futamidejűek. |
| --- | --- |

j)

Lejárat. a hitelek – az esetleges türelmi idővel együtt – legalább 12 hónapos és legfeljebb 360 hónapos futamidejűek.

Jelentéstétel és eredménycélok

A pénzügyi közvetítő legalább negyedéves gyakorisággal egységesített formában és tartalommal tájékoztatja az irányító hatóságot vagy az alapok alapját.

A jelentés minden olyan információt tartalmaz, amely szükséges ahhoz, hogy az irányító hatóság megfeleljen az 1303/2013/EU rendelet 46. cikkében foglaltaknak.

A tagállamoknak a 651/2014/EU rendelet szerinti jelentéstételi és átláthatósági kötelezettségeiknek is eleget kell tenniük.

Az indikátorokat a pénzügyi eszközt finanszírozó esb-program releváns prioritásának egyedi célkitűzéseihez és az előzetes értékelésben megjelölt várható eredményekhez kell igazítani. A városfejlesztési alaphoz tartozó indikátorokat legalább negyedévente mérik és jelentést készítenek azokról, továbbá minimumkövetelményként az indikátorokat hozzáigazítják az 1303/2013/EU rendelet követelményeihez. Az esb-program prioritási tengelyének közös indikátorai melletti további indikátorok a következők:

| a) | a finanszírozott hitelek/projektek száma; |
| --- | --- |

a)

a finanszírozott hitelek/projektek száma;

| b) | a finanszírozott hitelek összege; |
| --- | --- |

b)

a finanszírozott hitelek összege;

| c) | nemteljesítések (számuk és összegük); |
| --- | --- |

c)

nemteljesítések (számuk és összegük);

| d) | visszafizetett források és nyereségek |
| --- | --- |

d)

visszafizetett források és nyereségek

A program-hozzájárulás gazdasági előnyének értékelése

Az eszköz részére közpénzből nyújtott program-hozzájárulás által juttatott pénzügyi előnyt át kell utalni a végső kedvezményezettek részére, adott esetben figyelembe véve a közpénzből nyújtott program-hozzájárulás által a városfejlesztési alap részére biztosított kedvező finanszírozási feltételeket.

A pénzügyi közvetítő – a program-hozzájárulás által a városfejlesztési alap részére biztosított kedvező finanszírozási feltételekhez igazodva – csökkenti a portfólióba felvett egyes támogatható hitelek után a végső kedvezményezettnek felszámított effektív teljes kamatlábat, és indokolt esetben enyhíti a hitelbiztosítékra vonatkozó feltételeit.

Ezt az elvet meg kell jeleníteni a pénzügyi közvetítő és az irányító hatóság vagy az alapok alapja közötti finanszírozási megállapodásban.

---

(*1)  A Bizottság 2014. június 17-i 651/2014/EU rendelete a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.).

*1

(*2)  A Bizottság 2014. július 28-i 821/2014/EU végrehajtási rendelete az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak a program-hozzájárulások utalására és kezelésére vonatkozó részletes szabályok, a pénzügyi eszközökről szóló jelentéstétel, a műveletekkel kapcsolatos tájékoztatási és kommunikációs intézkedések technikai jellemzői, valamint az adatok rögzítésére és tárolására szolgáló rendszer tekintetében történő megállapításáról (HL L 223., 2014.7.29., 7. o.).

*2

(*3)  A Bizottság 2014. március 3-i 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről (HL L 138., 2014.5.13., 5. o.).

*3

(*4)  A Bizottság 2003. május 6-i ajánlása a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

*4

250 főnél kevesebb munkavállalót foglalkoztató és 50 millió EUR-nál kisebb árbevétellel vagy 43 millió EUR-nál kisebb mérlegfőösszeggel rendelkező, ezen küszöbértékeket meghaladó csoporthoz nem tartozó vállalkozás. A Bizottság ajánlása szerint „vállalkozásnak tekintendő bármely jogalany, amely gazdasági tevékenységet végez, tekintet nélkül jogi formájára.”

(*5)  Az alábbi gazdasági ágazatok összefoglalóan „korlátozott ágazatnak” minősülnek:

*5

| a) | Illegális gazdasági tevékenységek: bármely gyártási, kereskedelmi vagy egyéb tevékenység, amely a szóban forgó gyártás, kereskedelem vagy egyéb tevékenység hazai joghatóságának törvényei vagy rendeletei alapján illegális. |
| --- | --- |

a)

Illegális gazdasági tevékenységek: bármely gyártási, kereskedelmi vagy egyéb tevékenység, amely a szóban forgó gyártás, kereskedelem vagy egyéb tevékenység hazai joghatóságának törvényei vagy rendeletei alapján illegális.

| b) | Dohányipari termékek és desztillált szeszes italok. Dohányipari termékek és desztillált szeszes italok, valamint kapcsolódó termékek gyártása és forgalmazása. |
| --- | --- |

b)

Dohányipari termékek és desztillált szeszes italok. Dohányipari termékek és desztillált szeszes italok, valamint kapcsolódó termékek gyártása és forgalmazása.

| c) | Fegyverek és lőszerek gyártása és forgalmazása: bármilyen fegyver vagy lőszer gyártásának finanszírozása és forgalmazása. Ez a korlátozás nem alkalmazandó, amennyiben ezen tevékenységek európai uniós politikák részét képezik vagy kiegészítői annak. |
| --- | --- |

c)

Fegyverek és lőszerek gyártása és forgalmazása: bármilyen fegyver vagy lőszer gyártásának finanszírozása és forgalmazása. Ez a korlátozás nem alkalmazandó, amennyiben ezen tevékenységek európai uniós politikák részét képezik vagy kiegészítői annak.

| d) | Kaszinók. Kaszinók és kaszinónak megfelelő vállalkozások. |
| --- | --- |

d)

Kaszinók. Kaszinók és kaszinónak megfelelő vállalkozások.

| e) | Az információtechnológiai ágazatra vonatkozó korlátozások. Elektronikus adatokkal kapcsolatos programokkal vagy megoldásokkal összefüggő kutatás, fejlesztés vagy műszaki alkalmazások, amelyek i. kifejezetten az alábbiakra irányulnak: a) a fenti a–d. pontban említett korlátozott ágazatokhoz tartozó bármely tevékenység támogatása; b) internetes szerencsejáték és online kaszinók; vagy c) pornográfia, vagy ii. a) elektronikus adathálózatokhoz való illegális hozzáférés lehetővé tétele, vagy b) elektronikus adatok letöltése. |
| --- | --- |

e)

Az információtechnológiai ágazatra vonatkozó korlátozások. Elektronikus adatokkal kapcsolatos programokkal vagy megoldásokkal összefüggő kutatás, fejlesztés vagy műszaki alkalmazások, amelyek i. kifejezetten az alábbiakra irányulnak: a) a fenti a–d. pontban említett korlátozott ágazatokhoz tartozó bármely tevékenység támogatása; b) internetes szerencsejáték és online kaszinók; vagy c) pornográfia, vagy ii. a) elektronikus adathálózatokhoz való illegális hozzáférés lehetővé tétele, vagy b) elektronikus adatok letöltése.

| f) | Az élettudományok ágazatát érintő korlátozások. Az alábbiakkal kapcsolatos kutatás, fejlesztés vagy műszaki alkalmazások finanszírozásához nyújtott támogatás esetén: i. kutatási vagy terápiás célú emberi klónozás; vagy ii. géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k). |
| --- | --- |

f)

Az élettudományok ágazatát érintő korlátozások. Az alábbiakkal kapcsolatos kutatás, fejlesztés vagy műszaki alkalmazások finanszírozásához nyújtott támogatás esetén: i. kutatási vagy terápiás célú emberi klónozás; vagy ii. géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k).

(*6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-i 508/2014/EU rendelete az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 149., 2014.5.20., 1. o.).

*6

(*7)  A Bizottság 821/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. július 28.) az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak a program-hozzájárulások utalására és kezelésére vonatkozó részletes szabályok, a pénzügyi eszközökről szóló jelentéstétel, a műveletekkel kapcsolatos tájékoztatási és kommunikációs intézkedések technikai jellemzői, valamint az adatok rögzítésére és tárolására szolgáló rendszer tekintetében történő megállapításáról (HL L 223., 2014.7.29., 7. o.).

*7

(*8)  Az alábbi gazdasági ágazatok összefoglalóan „korlátozott ágazatnak” minősülnek:

*8

| a) | Illegális gazdasági tevékenységek: bármely gyártási, kereskedelmi vagy egyéb tevékenység, amely a szóban forgó gyártás, kereskedelem vagy egyéb tevékenység hazai joghatóságának törvényei vagy rendeletei alapján illegális. |
| --- | --- |

a)

Illegális gazdasági tevékenységek: bármely gyártási, kereskedelmi vagy egyéb tevékenység, amely a szóban forgó gyártás, kereskedelem vagy egyéb tevékenység hazai joghatóságának törvényei vagy rendeletei alapján illegális.

| b) | Dohányipari termékek és desztillált szeszes italok. Dohányipari termékek és desztillált szeszes italok, valamint kapcsolódó termékek gyártása és forgalmazása. |
| --- | --- |

b)

Dohányipari termékek és desztillált szeszes italok. Dohányipari termékek és desztillált szeszes italok, valamint kapcsolódó termékek gyártása és forgalmazása.

| c) | Fegyverek és lőszerek gyártása és forgalmazása: bármilyen fegyver vagy lőszer gyártásának finanszírozása és forgalmazása. Ez a korlátozás nem alkalmazandó, amennyiben ezen tevékenységek európai uniós politikák részét képezik vagy kiegészítői annak. |
| --- | --- |

c)

Fegyverek és lőszerek gyártása és forgalmazása: bármilyen fegyver vagy lőszer gyártásának finanszírozása és forgalmazása. Ez a korlátozás nem alkalmazandó, amennyiben ezen tevékenységek európai uniós politikák részét képezik vagy kiegészítői annak.

| d) | Kaszinók. Kaszinók és kaszinónak megfelelő vállalkozások. |
| --- | --- |

d)

Kaszinók. Kaszinók és kaszinónak megfelelő vállalkozások.

| e) | Az információtechnológiai ágazatra vonatkozó korlátozások. Elektronikus adatokkal kapcsolatos programokkal vagy megoldásokkal összefüggő kutatás, fejlesztés vagy műszaki alkalmazások, amelyek i. kifejezetten az alábbiakra irányulnak: a) a fenti a–d. pontban említett korlátozott ágazatokhoz tartozó bármely tevékenység támogatása; b) internetes szerencsejáték és online kaszinók; vagy c) pornográfia, vagy ii. a) elektronikus adathálózatokhoz való illegális hozzáférés lehetővé tétele, vagy b) elektronikus adatok letöltése. |
| --- | --- |

e)

Az információtechnológiai ágazatra vonatkozó korlátozások. Elektronikus adatokkal kapcsolatos programokkal vagy megoldásokkal összefüggő kutatás, fejlesztés vagy műszaki alkalmazások, amelyek i. kifejezetten az alábbiakra irányulnak: a) a fenti a–d. pontban említett korlátozott ágazatokhoz tartozó bármely tevékenység támogatása; b) internetes szerencsejáték és online kaszinók; vagy c) pornográfia, vagy ii. a) elektronikus adathálózatokhoz való illegális hozzáférés lehetővé tétele, vagy b) elektronikus adatok letöltése.

| f) | Az élettudományok ágazatát érintő korlátozások. Az alábbiakkal kapcsolatos kutatás, fejlesztés vagy műszaki alkalmazások finanszírozásához nyújtott támogatás esetén: i. kutatási vagy terápiás célú emberi klónozás; vagy ii. géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k). |
| --- | --- |

f)

Az élettudományok ágazatát érintő korlátozások. Az alábbiakkal kapcsolatos kutatás, fejlesztés vagy műszaki alkalmazások finanszírozásához nyújtott támogatás esetén: i. kutatási vagy terápiás célú emberi klónozás; vagy ii. géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k).

---

| 2016.7.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 192/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 192/21

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1158 RENDELETE

(2016. július 15.)

a 452/2014/EU rendeletnek a harmadik országbeli üzemeltetők engedélyeire, valamint a kapcsolódó előírásokra vonatkozó minta törlése tekintetében való módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a 91/670/EGK tanácsi irányelv, az 1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 452/2014/EU bizottsági rendelet (2) arról rendelkezik, hogy a Szerződés hatálya alá tartozó területre érkező, onnan induló, illetve azon belüli kereskedelmi légiközlekedési tevékenységet végző, a 216/2008/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerinti légi járműveknek a harmadik országbeli üzemeltetőit hogyan kell engedélyezni a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (a továbbiakban: az ICAO) alkalmazandó előírásainak megfelelően. A rendelet 2. mellékletének (ART-RÉSZ) I. és II. függeléke határozza meg a harmadik országbeli üzemeltetők engedélyének, valamint az engedélyhez kapcsolódó előírásoknak a mintáját. |
| --- | --- |

(1)

A 452/2014/EU bizottsági rendelet (2) arról rendelkezik, hogy a Szerződés hatálya alá tartozó területre érkező, onnan induló, illetve azon belüli kereskedelmi légiközlekedési tevékenységet végző, a 216/2008/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerinti légi járműveknek a harmadik országbeli üzemeltetőit hogyan kell engedélyezni a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (a továbbiakban: az ICAO) alkalmazandó előírásainak megfelelően. A rendelet 2. mellékletének (ART-RÉSZ) I. és II. függeléke határozza meg a harmadik országbeli üzemeltetők engedélyének, valamint az engedélyhez kapcsolódó előírásoknak a mintáját.

| (2) | A 452/2014/EU rendelet alkalmazásában szerzett tapasztalat az, hogy a gyakran változó ICAO-előírásoknak való mindenkori megfelelés érdekében e mintákat rendszeresen módosítani szükséges, ami felesleges adminisztratív terhet jelent. Emellett az említett minták használatának előírása nem indokolt, mivel annak hiányában az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség maga is összeállíthatja és frissítheti a megfelelő mintákat. Ezért a minták használatára vonatkozó követelményt és az említett mintákat törölni kell a 452/2014/EU rendeletből. |
| --- | --- |

(2)

A 452/2014/EU rendelet alkalmazásában szerzett tapasztalat az, hogy a gyakran változó ICAO-előírásoknak való mindenkori megfelelés érdekében e mintákat rendszeresen módosítani szükséges, ami felesleges adminisztratív terhet jelent. Emellett az említett minták használatának előírása nem indokolt, mivel annak hiányában az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség maga is összeállíthatja és frissítheti a megfelelő mintákat. Ezért a minták használatára vonatkozó követelményt és az említett mintákat törölni kell a 452/2014/EU rendeletből.

| (3) | A 452/2014/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani szükséges. |
| --- | --- |

(3)

A 452/2014/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani szükséges.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 216/2008/EK rendelet 65. cikke által létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 216/2008/EK rendelet 65. cikke által létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 452/2014/EU rendelet 2. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 79., 2008.3.19., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2014. április 29-i 452/2014/EU rendelete a harmadik országbeli üzemeltetők légiközlekedési tevékenységére vonatkozó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő rögzítéséről (HL L 133., 2014.5.6., 12. o.).

2

---

MELLÉKLET

A 452/2014/EK rendelet 2. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az ART.210. a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | Az Ügynökség kibocsátja az engedélyt, valamint a kapcsolódó előírásokat, amennyiben:






  1. | meggyőződött arról, hogy a harmadik országbeli üzemeltető az üzemeltető állama által kibocsátott érvényes üzembentartási engedéllyel vagy azzal egyenértékű dokumentummal és ahhoz kapcsolódó üzemeltetési előírásokkal rendelkezik; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az ART.210. a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

1.

meggyőződött arról, hogy a harmadik országbeli üzemeltető az üzemeltető állama által kibocsátott érvényes üzembentartási engedéllyel vagy azzal egyenértékű dokumentummal és ahhoz kapcsolódó üzemeltetési előírásokkal rendelkezik;

| 2. | meggyőződött arról, hogy az üzemeltető állama engedélyezte a harmadik országbeli üzemeltető számára az EU-t érintő járatok üzemeltetését; |
| --- | --- |

2.

meggyőződött arról, hogy az üzemeltető állama engedélyezte a harmadik országbeli üzemeltető számára az EU-t érintő járatok üzemeltetését;

| 3. | meggyőződött arról, hogy a harmadik országbeli üzemeltető:






  i. | i. biztosítja a TCO-rész vonatkozó követelményeinek való megfelelést; |
| --- | --- | --- |

3.

meggyőződött arról, hogy a harmadik országbeli üzemeltető:

i.

i. biztosítja a TCO-rész vonatkozó követelményeinek való megfelelést;

| ii. | biztosítja az átlátható, megfelelő és időszerű kommunikációt a további értékelés és/vagy adott esetben az Ügynökség által kezdeményezett vizsgálat érdekében; valamint |
| --- | --- |

ii.

biztosítja az átlátható, megfelelő és időszerű kommunikációt a további értékelés és/vagy adott esetben az Ügynökség által kezdeményezett vizsgálat érdekében; valamint

| iii. | egy megállapított meg nem felelés kapcsán megfelelő időn belül sikeres kiigazító intézkedést terjeszt elő; |
| --- | --- |

iii.

egy megállapított meg nem felelés kapcsán megfelelő időn belül sikeres kiigazító intézkedést terjeszt elő;

| 4. | az üzemeltető állama vagy adott esetben a nyilvántartó állam által az üzemeltető és/vagy a légi jármű felett gyakorolt, a vonatkozó ICAO-szabványoknak megfelelő tanúsításban és felügyeletben nincs bizonyíték jelentős hiányosságokra; valamint |
| --- | --- |

4.

az üzemeltető állama vagy adott esetben a nyilvántartó állam által az üzemeltető és/vagy a légi jármű felett gyakorolt, a vonatkozó ICAO-szabványoknak megfelelő tanúsításban és felügyeletben nincs bizonyíték jelentős hiányosságokra; valamint

| 5. | a kérelmezőre nem vonatkozik a 2111/2005/EK rendelet szerinti működési tilalom.” |
| --- | --- |

5.

a kérelmezőre nem vonatkozik a 2111/2005/EK rendelet szerinti működési tilalom.”

| 2. | Az I. és a II. függeléket el kell hagyni. |
| --- | --- |

2.

Az I. és a II. függeléket el kell hagyni.

---

| 2016.7.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 192/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 192/23

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1159 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. július 15.)

a Kínai Népköztársaságból származó, a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited által előállított nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Előző vizsgálatok és hatályos intézkedések

Előző vizsgálatok és hatályos intézkedések

| (1) | Az alaprendelet 5. cikke szerinti dömpingellenes vizsgálatot követően a 435/2004/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és az Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az alaprendelet 5. cikke szerinti dömpingellenes vizsgálatot követően a 435/2004/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és az Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozóan.

2

| (2) | Azóta 2010 júniusában először az intézkedéseket további öt évvel meghosszabbította (3), majd 2012 májusában a vám mértékét részleges időközi felülvizsgálatot követően az egyik kínai exportáló gyártó tekintetében módosította (4). Ennek eredményeképpen az Indonéziára alkalmazandó vámtétel 0,24 EUR/kg–0,27 EUR/kg, míg a Kínára alkalmazandó vámtétel 0,23 EUR/kg–0,26 EUR/kg lett (a továbbiakban: a hatályos intézkedések). |
| --- | --- |

(2)

Azóta 2010 júniusában először az intézkedéseket további öt évvel meghosszabbította (3), majd 2012 májusában a vám mértékét részleges időközi felülvizsgálatot követően az egyik kínai exportáló gyártó tekintetében módosította (4). Ennek eredményeképpen az Indonéziára alkalmazandó vámtétel 0,24 EUR/kg–0,27 EUR/kg, míg a Kínára alkalmazandó vámtétel 0,23 EUR/kg–0,26 EUR/kg lett (a továbbiakban: a hatályos intézkedések).

3

4

| (3) | A hatályos intézkedések valamennyi, Kínából és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkoztak, a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited kínai exportáló gyártók által előállított nátrium-ciklamát behozatalának kivételével. E vállalkozások tekintetében eredetileg nulla vámtételt határoztak meg, mivel nem állapítottak meg dömpinget (a 435/2004/EK rendelet). |
| --- | --- |

(3)

A hatályos intézkedések valamennyi, Kínából és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkoztak, a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited kínai exportáló gyártók által előállított nátrium-ciklamát behozatalának kivételével. E vállalkozások tekintetében eredetileg nulla vámtételt határoztak meg, mivel nem állapítottak meg dömpinget (a 435/2004/EK rendelet).

| (4) | A WTO Fellebbezési Testülete „Mexikó – marhahúsra és rizsre kivetett végleges dömpingellenes intézkedések” esetről készített jelentésével (a továbbiakban: a WTO Fellebbezési Testületének jelentése) (5) összhangban a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited kínai exportáló gyártót a 435/2004/EU rendeletben elrendelt intézkedések későbbi felülvizsgálatai során nem vizsgálták, és e gyártók nem tartoznak a hatályos intézkedések hatálya alá. |
| --- | --- |

(4)

A WTO Fellebbezési Testülete „Mexikó – marhahúsra és rizsre kivetett végleges dömpingellenes intézkedések” esetről készített jelentésével (a továbbiakban: a WTO Fellebbezési Testületének jelentése) (5) összhangban a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited kínai exportáló gyártót a 435/2004/EU rendeletben elrendelt intézkedések későbbi felülvizsgálatai során nem vizsgálták, és e gyártók nem tartoznak a hatályos intézkedések hatálya alá.

5

| (5) | A Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited tekintetében 2011. február 17-én külön vizsgálat indult (6). A panasz visszavonását követően az eljárást – intézkedés elrendelése nélkül – a 2012. április 5-i bizottsági határozattal (7) megszüntették. |
| --- | --- |

(5)

A Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited tekintetében 2011. február 17-én külön vizsgálat indult (6). A panasz visszavonását követően az eljárást – intézkedés elrendelése nélkül – a 2012. április 5-i bizottsági határozattal (7) megszüntették.

6

7

| (6) | 2015 júniusában megkezdődött az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint a hatályos intézkedések második hatályvesztési felülvizsgálata (8). |
| --- | --- |

(6)

2015 júniusában megkezdődött az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint a hatályos intézkedések második hatályvesztési felülvizsgálata (8).

8

1.2.   A vizsgálat megindítása

A vizsgálat megindítása

| (7) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2015. augusztus 12-én az alaprendelet 5. cikke alapján a Kínai Népköztársaságból (Kína) származó nátrium-ciklamát Unióba történő behozatala tekintetében két, egyazon csoporthoz tartozó vállalkozásra, a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited vállalkozásra (a két vállalkozás együttesen továbbiakban: az érintett exportáló gyártók) korlátozódó dömpingellenes vizsgálatot indított. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (9). |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2015. augusztus 12-én az alaprendelet 5. cikke alapján a Kínai Népköztársaságból (Kína) származó nátrium-ciklamát Unióba történő behozatala tekintetében két, egyazon csoporthoz tartozó vállalkozásra, a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited vállalkozásra (a két vállalkozás együttesen továbbiakban: az érintett exportáló gyártók) korlátozódó dömpingellenes vizsgálatot indított. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (9).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

9

| (8) | A Bizottság a Productos Aditivos S.A. (továbbiakban: a panaszos vagy az uniós gyártó) által 2015. június 30-án benyújtott panasz alapján indította el a vizsgálatot, amely nátrium-ciklamát egyedüli uniós gyártója, azaz a teljes uniós termelés 100 %-át képviseli. A panasz olyan bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, amely elegendő volt a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság a Productos Aditivos S.A. (továbbiakban: a panaszos vagy az uniós gyártó) által 2015. június 30-án benyújtott panasz alapján indította el a vizsgálatot, amely nátrium-ciklamát egyedüli uniós gyártója, azaz a teljes uniós termelés 100 %-át képviseli. A panasz olyan bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, amely elegendő volt a vizsgálat megindításához.

| (9) | A nyilvánosságra hozatalt követően a Fang Da azt állította, hogy a panaszban foglalt, kárra vonatkozó bizonyíték hiányos, és a Fang Da elleni egymás utáni vizsgálatok megindítása visszaélésszerű. Kijelentette továbbá, hogy ez azt mutatja, hogy a jelen ügynek az alaprendelet 5. cikke szerinti megindítása nem helyénvaló. Emellett pontosításokat kért a hozzáférhető iratokban feltüntetett egyes mutatók tendenciáit illetően. |
| --- | --- |

(9)

A nyilvánosságra hozatalt követően a Fang Da azt állította, hogy a panaszban foglalt, kárra vonatkozó bizonyíték hiányos, és a Fang Da elleni egymás utáni vizsgálatok megindítása visszaélésszerű. Kijelentette továbbá, hogy ez azt mutatja, hogy a jelen ügynek az alaprendelet 5. cikke szerinti megindítása nem helyénvaló. Emellett pontosításokat kért a hozzáférhető iratokban feltüntetett egyes mutatók tendenciáit illetően.

| (10) | A (8) preambulumbekezdésben már említettek szerint a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a panasz elegendő bizonyítékot tartalmazott a vizsgálati eljárás megindításához, és az eljárás megindításáról szóló határozatnak ez az egyetlen kritériuma, nem pedig a korábbi vizsgálatok megléte vagy eredménye. Valójában panasz kárra vonatkozó egyedi elemzése azt mutatja, hogy elegendő bizonyíték utal a Fang Da vállalkozástól származó, az uniós ipar árainak jelentősen alákínáló árakon történő behozatal jelentős uniós piaci térnyerésére. Ezen túlmenően nem minden tényezőnek kell romlást mutatnia ahhoz, hogy megállapítható legyen a jelentős kár. Továbbá az uniós gazdasági ágazat helyzetére esetlegesen hatást gyakorló egyéb tényezők megléte nem feltétlenül jelenti azt, hogy a dömpingelt behozatal e gazdasági ágazatra gyakorolt hatása ne lenne jelentős. Ennek megfelelően a vizsgálat megindítása jogilag indokolt. A szabadon hozzáférhető iratokban szereplő három mutató esetleges következetlenségére vonatkozó észrevételeket illetően ez a következetlenség azzal magyarázható, hogy a számításba vett mennyiségek nagyságrendje jelentősen eltér egymástól, és a bizalmas adatokat az adott évtől függően felfelé vagy lefelé kerekítették. |
| --- | --- |

(10)

A (8) preambulumbekezdésben már említettek szerint a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a panasz elegendő bizonyítékot tartalmazott a vizsgálati eljárás megindításához, és az eljárás megindításáról szóló határozatnak ez az egyetlen kritériuma, nem pedig a korábbi vizsgálatok megléte vagy eredménye. Valójában panasz kárra vonatkozó egyedi elemzése azt mutatja, hogy elegendő bizonyíték utal a Fang Da vállalkozástól származó, az uniós ipar árainak jelentősen alákínáló árakon történő behozatal jelentős uniós piaci térnyerésére. Ezen túlmenően nem minden tényezőnek kell romlást mutatnia ahhoz, hogy megállapítható legyen a jelentős kár. Továbbá az uniós gazdasági ágazat helyzetére esetlegesen hatást gyakorló egyéb tényezők megléte nem feltétlenül jelenti azt, hogy a dömpingelt behozatal e gazdasági ágazatra gyakorolt hatása ne lenne jelentős. Ennek megfelelően a vizsgálat megindítása jogilag indokolt. A szabadon hozzáférhető iratokban szereplő három mutató esetleges következetlenségére vonatkozó észrevételeket illetően ez a következetlenség azzal magyarázható, hogy a számításba vett mennyiségek nagyságrendje jelentősen eltér egymástól, és a bizalmas adatokat az adott évtől függően felfelé vagy lefelé kerekítették.

| (11) | Az ítélkezési gyakorlat (10) szerint továbbá jogilag abban az esetben is lehetőség van az alaprendelet 5. cikke szerinti vizsgálat megindítására, ha az csak egyetlen vállalkozást érint. |
| --- | --- |

(11)

Az ítélkezési gyakorlat (10) szerint továbbá jogilag abban az esetben is lehetőség van az alaprendelet 5. cikke szerinti vizsgálat megindítására, ha az csak egyetlen vállalkozást érint.

10

1.3.   Az eljárás további menete

Az eljárás további menete

| (12) | A Bizottság ebben a vizsgálatban nem rendelt el ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket annak érdekében, hogy az eljárás végleges megállapításainak időpontja a (6) preambulumbekezdésben említett hatályvesztési felülvizsgálathoz igazodjon. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság ebben a vizsgálatban nem rendelt el ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket annak érdekében, hogy az eljárás végleges megállapításainak időpontja a (6) preambulumbekezdésben említett hatályvesztési felülvizsgálathoz igazodjon.

1.4.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (13) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön értesítette a panaszost, a két érintett exportáló gyártót és a kínai hatóságokat, az ismert importőröket, valamint azon beszállítókat, felhasználókat és kereskedőket, akiket tudomása szerint érintett a vizsgálat megindítása. A Bizottság egyúttal e feleket is felkérte a részvételre. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön értesítette a panaszost, a két érintett exportáló gyártót és a kínai hatóságokat, az ismert importőröket, valamint azon beszállítókat, felhasználókat és kereskedőket, akiket tudomása szerint érintett a vizsgálat megindítása. A Bizottság egyúttal e feleket is felkérte a részvételre.

| (14) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(14)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

1.5.   Analóg országbeli gyártók

Analóg országbeli gyártók

| (15) | A Bizottság indonéziai gyártókat is tájékoztatott az eljárás megindításáról, és felkérte őket a részvételre. A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (a továbbiakban: analóg ország) Indonéziát tervezi figyelembe venni. Az iratokban nem szerepelt arra utaló jel, hogy más harmadik országokban is gyártanának nátrium-ciklamátot. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság indonéziai gyártókat is tájékoztatott az eljárás megindításáról, és felkérte őket a részvételre. A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (a továbbiakban: analóg ország) Indonéziát tervezi figyelembe venni. Az iratokban nem szerepelt arra utaló jel, hogy más harmadik országokban is gyártanának nátrium-ciklamátot.

1.6.   Mintavétel

Mintavétel

| (16) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikke alapján mintavételt végezhet az érdekelt importőrök körében. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikke alapján mintavételt végezhet az érdekelt importőrök körében.

| (17) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

| (18) | Három független importőr nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az importőrök kis számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(18)

Három független importőr nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az importőrök kis számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.

1.7.   Piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapok

Piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapok

| (19) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának alkalmazása céljából a két érintett kínai exportáló gyártónak elküldte a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapot. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának alkalmazása céljából a két érintett kínai exportáló gyártónak elküldte a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapot.

1.8.   A kérdőívre adott válaszok

A kérdőívre adott válaszok

| (20) | A Bizottság kérdőívet küldött az egyedüli uniós gyártónak, a két kínai exportáló gyártónak és három független importőrnek. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság kérdőívet küldött az egyedüli uniós gyártónak, a két kínai exportáló gyártónak és három független importőrnek.

| (21) | A kérdőívre az egyedüli uniós gyártó, a két érintett kínai exportáló gyártó egyike (és vele együtt két, vele kapcsolatban álló hongkongi kiviteli értékesítési iroda) és két független importőr válaszolt. A másik érintett kínai exportáló gyártó már a vizsgálati időszakot megelőzően beszüntette az érintett termék gyártását és értékesítését, így nem volt érintett a vizsgálati időszakra vonatkozó kérdőívben. |
| --- | --- |

(21)

A kérdőívre az egyedüli uniós gyártó, a két érintett kínai exportáló gyártó egyike (és vele együtt két, vele kapcsolatban álló hongkongi kiviteli értékesítési iroda) és két független importőr válaszolt. A másik érintett kínai exportáló gyártó már a vizsgálati időszakot megelőzően beszüntette az érintett termék gyártását és értékesítését, így nem volt érintett a vizsgálati időszakra vonatkozó kérdőívben.

1.9.   Ellenőrző látogatások

Ellenőrző látogatások

| (22) | A Bizottság beszerezte és ellenőrizte mindazon információkat, melyeket a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek meghatározása szempontjából szükségesnek tartott. Az alaprendelet 16. cikkének megfelelően a következő vállalatok telephelyén végzett ellenőrző látogatásokat: | Uniós gyártó:







  — | Productos Aditivos S.A., Barcelona, Spanyolország |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

A Bizottság beszerezte és ellenőrizte mindazon információkat, melyeket a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek meghatározása szempontjából szükségesnek tartott. Az alaprendelet 16. cikkének megfelelően a következő vállalatok telephelyén végzett ellenőrző látogatásokat:

Uniós gyártó:

Uniós gyártó:

—

Productos Aditivos S.A., Barcelona, Spanyolország

| | Importőrök:







  — | DKSH GmbH, Hamburg, Németország |
| --- | --- | --- |

Importőrök:

Importőrök:

—

DKSH GmbH, Hamburg, Németország

| — | Emilio Peña S.A., Torrente (Valencia), Spanyolország |
| --- | --- |

—

Emilio Peña S.A., Torrente (Valencia), Spanyolország

ñ

| | Exportáló gyártók Kínában:







  — | Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Yang Quan, Kína |
| --- | --- | --- |

Exportáló gyártók Kínában:

Exportáló gyártók Kínában:

—

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Yang Quan, Kína

| | Export értékesítési iroda (a Fang Da vállalkozáshoz kapcsolódóan) Hong Kongban:







  — | Zhong Hua Fang Da Ltd., Hong Kong. |
| --- | --- | --- |

Export értékesítési iroda (a Fang Da vállalkozáshoz kapcsolódóan) Hong Kongban:

Export értékesítési iroda (a Fang Da vállalkozáshoz kapcsolódóan) Hong Kongban:

—

Zhong Hua Fang Da Ltd., Hong Kong.

1.10.   A vizsgálati időszak és a figyelembe vett időszak

A vizsgálati időszak és a figyelembe vett időszak

| (23) | A dömping és a kár kivizsgálása a 2014. április 1. és 2015. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: a vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2011. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) ölelte fel. |
| --- | --- |

(23)

A dömping és a kár kivizsgálása a 2014. április 1. és 2015. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: a vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2011. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) ölelte fel.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Érintett termék

Érintett termék

| (24) | Az érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó, a két exportáló gyártó által előállított, jelenleg az ex 2929 90 00 KN-kód (2929900010 TARIC-kód) alá tartozó nátrium-ciklamát (a továbbiakban: az érintett termék). |
| --- | --- |

(24)

Az érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó, a két exportáló gyártó által előállított, jelenleg az ex 2929 90 00 KN-kód (2929900010 TARIC-kód) alá tartozó nátrium-ciklamát (a továbbiakban: az érintett termék).

| (25) | A nátrium-ciklamát élelmiszer-adalékanyagként használt termék, amelyet az élelmiszeripar, illetve az alacsony kalóriatartalmú és diétás asztali édesítőszerek gyártói széles körben használnak édesítőszerként. Kisebb mennyiségben a gyógyszeripar is használja. |
| --- | --- |

(25)

A nátrium-ciklamát élelmiszer-adalékanyagként használt termék, amelyet az élelmiszeripar, illetve az alacsony kalóriatartalmú és diétás asztali édesítőszerek gyártói széles körben használnak édesítőszerként. Kisebb mennyiségben a gyógyszeripar is használja.

| (26) | A nátrium-ciklamát vegytiszta anyag. Ugyanakkor, ahogy minden tiszta vegyi anyag, a termék mg/kg arányában meghatározva kisebb mennyiségben szennyeződéseket tartalmazhat. A nátrium-ciklamát minőségét a szennyeződéseknek az uniós jogszabályokban meghatározott tartalma határozza meg. A nátrium-ciklamát két különböző formát ölthet: lehet hidratált (HC), 15 % nedvességtartalommal; és vízmentes (AC), legfeljebb 1 % nedvességtartalommal. A nátrium-ciklamát e két formája ugyanazokkal az alapvető jellemzőkkel rendelkezik, és felhasználásuk is azonos; kizárólag az édesség mértékében térnek el egymástól; a HC típusú – víztartalma miatt – kevésbé édes. Az áruk ugyanezért különböző. Az AC típusú termék drágább, mint a HC típusú. Következésképpen a két forma ezen eljárás alkalmazásában egyetlen terméknek tekintendő. |
| --- | --- |

(26)

A nátrium-ciklamát vegytiszta anyag. Ugyanakkor, ahogy minden tiszta vegyi anyag, a termék mg/kg arányában meghatározva kisebb mennyiségben szennyeződéseket tartalmazhat. A nátrium-ciklamát minőségét a szennyeződéseknek az uniós jogszabályokban meghatározott tartalma határozza meg. A nátrium-ciklamát két különböző formát ölthet: lehet hidratált (HC), 15 % nedvességtartalommal; és vízmentes (AC), legfeljebb 1 % nedvességtartalommal. A nátrium-ciklamát e két formája ugyanazokkal az alapvető jellemzőkkel rendelkezik, és felhasználásuk is azonos; kizárólag az édesség mértékében térnek el egymástól; a HC típusú – víztartalma miatt – kevésbé édes. Az áruk ugyanezért különböző. Az AC típusú termék drágább, mint a HC típusú. Következésképpen a két forma ezen eljárás alkalmazásában egyetlen terméknek tekintendő.

2.2.   Hasonló termék

Hasonló termék

| (27) | A vizsgálat kimutatta, hogy az alábbi termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | az érintett termék; |
| --- | --- | --- |

(27)

A vizsgálat kimutatta, hogy az alábbi termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

az érintett termék;

| — | az exportáló gyártó által a Kínai Népköztársaság belföldi piacán gyártott és értékesített termék; |
| --- | --- |

—

az exportáló gyártó által a Kínai Népköztársaság belföldi piacán gyártott és értékesített termék;

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (28) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezért az említett termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékeknek minősülnek. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezért az említett termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékeknek minősülnek.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (29) | Az érintett exportáló gyártók egyike, a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, 2012-ben beszüntette az érintett termék gyártását. Ezért csak a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited nyújtotta be a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapot és válaszolta meg a kérdőívet. |
| --- | --- |

(29)

Az érintett exportáló gyártók egyike, a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, 2012-ben beszüntette az érintett termék gyártását. Ezért csak a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited nyújtotta be a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapot és válaszolta meg a kérdőívet.

| (30) | A Bizottság tisztviselői látogatást tettek a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited vállalkozásnál annak ellenőrzése céljából, hogy a vállalkozás beszüntette-e az érintett termék gyártását és értékesítését, és megállapították, hogy valóban így van. A dömping vizsgálatát ezért a Fang Da Food Additive (Yang Quan) által benyújtott adatokra alapozták. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság tisztviselői látogatást tettek a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited vállalkozásnál annak ellenőrzése céljából, hogy a vállalkozás beszüntette-e az érintett termék gyártását és értékesítését, és megállapították, hogy valóban így van. A dömping vizsgálatát ezért a Fang Da Food Additive (Yang Quan) által benyújtott adatokra alapozták.

| (31) | Tekintettel azonban a két vállalat közötti kapcsolatra, amelyek mindegyike a Fang Da csoporthoz tartozik és ugyanazon anyavállalat tulajdonában áll, a megállapítások a Fang Da csoportot alkotó mindkét vállalkozásra egyaránt vonatkoznak. |
| --- | --- |

(31)

Tekintettel azonban a két vállalat közötti kapcsolatra, amelyek mindegyike a Fang Da csoporthoz tartozik és ugyanazon anyavállalat tulajdonában áll, a megállapítások a Fang Da csoportot alkotó mindkét vállalkozásra egyaránt vonatkoznak.

3.2.   Piacgazdasági elbánás

Piacgazdasági elbánás

| (32) | A Bizottság értékelte az exportáló gyártó piacgazdasági elbánás iránti kérelmét, és a vállalkozás telephelyén ellenőrző látogatást is tett. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság értékelte az exportáló gyártó piacgazdasági elbánás iránti kérelmét, és a vállalkozás telephelyén ellenőrző látogatást is tett.

| (33) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdése szerint kell megállapítani azon exportáló gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. |
| --- | --- |

(33)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdése szerint kell megállapítani azon exportáló gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat.

| (34) | A vizsgálat megállapította, hogy a piacgazdasági elbánást kérelmező exportáló gyártó nem bizonyította, hogy megfelel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított valamennyi kritériumnak. |
| --- | --- |

(34)

A vizsgálat megállapította, hogy a piacgazdasági elbánást kérelmező exportáló gyártó nem bizonyította, hogy megfelel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított valamennyi kritériumnak.

| (35) | Konkrétabban megállapította, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított második kritérium nem teljesül, mivel a számviteli tranzakciók nem eredményszemlélet alapján kerülnek elszámolásra. Ezenkívül a vállalkozás pénzügyi helyzetére vonatkozóan nem állt rendelkezésre valós bemutatás. A Bizottság az ingatlanok, gépek és berendezések elszámolási módja terén is gondokat tapasztalt. Megállapította továbbá, hogy bizonyos kiadásokra vonatkozóan nem voltak elismert rendelkezések. Végül megállapította, hogy a megfelelő (anyavállalati) szinten nem került sor a pénzügyi kimutatások konszolidációjára. |
| --- | --- |

(35)

Konkrétabban megállapította, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított második kritérium nem teljesül, mivel a számviteli tranzakciók nem eredményszemlélet alapján kerülnek elszámolásra. Ezenkívül a vállalkozás pénzügyi helyzetére vonatkozóan nem állt rendelkezésre valós bemutatás. A Bizottság az ingatlanok, gépek és berendezések elszámolási módja terén is gondokat tapasztalt. Megállapította továbbá, hogy bizonyos kiadásokra vonatkozóan nem voltak elismert rendelkezések. Végül megállapította, hogy a megfelelő (anyavállalati) szinten nem került sor a pénzügyi kimutatások konszolidációjára.

| (36) | A Bizottság elküldte a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításait az exportáló gyártónak, az érintett ország hatóságainak és az uniós gazdasági ágazat képviselőinek. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a megállapításokkal kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság elküldte a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításait az exportáló gyártónak, az érintett ország hatóságainak és az uniós gazdasági ágazat képviselőinek. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a megállapításokkal kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

| (37) | A nyilvánosságra hozatalt követően az érintett exportáló gyártó észrevételeket nyújtott be, amelyekben vitatta a fenti megállapítások összességét. A Bizottság annak rendje és módja szerint elemezte beérkezett észrevételeket, azonban azok nem változtattak a Bizottság előzetes megállapításain, és erről az exportáló gyártó 2016. április 11-én megfelelő tájékoztatást kapott. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártó fenntartotta kifogásait, anélkül, hogy további bizonyítékokat vagy érveket nyújtott volna be. |
| --- | --- |

(37)

A nyilvánosságra hozatalt követően az érintett exportáló gyártó észrevételeket nyújtott be, amelyekben vitatta a fenti megállapítások összességét. A Bizottság annak rendje és módja szerint elemezte beérkezett észrevételeket, azonban azok nem változtattak a Bizottság előzetes megállapításain, és erről az exportáló gyártó 2016. április 11-én megfelelő tájékoztatást kapott. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártó fenntartotta kifogásait, anélkül, hogy további bizonyítékokat vagy érveket nyújtott volna be.

| (38) | Következésképpen az érintett exportáló gyártó nem tudta bizonyítani, hogy megfelel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított valamennyi kritériumnak, és a piacgazdasági elbánás iránti kérelmét ezért elutasították. |
| --- | --- |

(38)

Következésképpen az érintett exportáló gyártó nem tudta bizonyítani, hogy megfelel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított valamennyi kritériumnak, és a piacgazdasági elbánás iránti kérelmét ezért elutasították.

3.3.   Analóg ország

Analóg ország

| (39) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország árai vagy pedig az ilyen harmadik ország által más országok (beleértve az Uniót is) esetében alkalmazott ár alapján kell megállapítani, illetve, ha ez nem lehetséges, bármilyen más elfogadható alapon megállapítható, ideértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat is, szükség esetén megfelelően kiigazítva úgy, hogy az magában foglaljon egy ésszerű haszonkulcsot is. |
| --- | --- |

(39)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország árai vagy pedig az ilyen harmadik ország által más országok (beleértve az Uniót is) esetében alkalmazott ár alapján kell megállapítani, illetve, ha ez nem lehetséges, bármilyen más elfogadható alapon megállapítható, ideértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat is, szükség esetén megfelelően kiigazítva úgy, hogy az magában foglaljon egy ésszerű haszonkulcsot is.

| (40) | A Bizottság megfelelő gondossággal kiválasztott egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országot a rendes érték meghatározásához szükséges árak vagy számtanilag képzett érték megállapításához. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság megfelelő gondossággal kiválasztott egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országot a rendes érték meghatározásához szükséges árak vagy számtanilag képzett érték megállapításához.

| (41) | A Bizottság a (15) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az eljárás megindításáról szóló értesítésben tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy megfelelő analóg országként Indonéziát tervezi figyelembe venni, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket erre vonatkozóan. Észrevétel nem érkezett. A Bizottság indonéz gyártókat kért fel együttműködésre. Levelet és vonatkozó kérdőívet küldött három ismert indonéz exportáló gyártónak. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság a (15) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az eljárás megindításáról szóló értesítésben tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy megfelelő analóg országként Indonéziát tervezi figyelembe venni, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket erre vonatkozóan. Észrevétel nem érkezett. A Bizottság indonéz gyártókat kért fel együttműködésre. Levelet és vonatkozó kérdőívet küldött három ismert indonéz exportáló gyártónak.

| (42) | Eredetileg egy indonéz exportáló gyártó jelentkezett és jelezte együttműködési szándékát. A Bizottság arra kérte a vállalkozást, hogy töltse ki az analóg országban működő nátrium-ciklamát gyártókra vonatkozó kérdőívet. Erre azonban nem érkezett válasz. |
| --- | --- |

(42)

Eredetileg egy indonéz exportáló gyártó jelentkezett és jelezte együttműködési szándékát. A Bizottság arra kérte a vállalkozást, hogy töltse ki az analóg országban működő nátrium-ciklamát gyártókra vonatkozó kérdőívet. Erre azonban nem érkezett válasz.

| (43) | A Bizottság rendelkezésére álló információk szerint a vizsgált terméket csak az Unióban, Kínában és Indonéziában állítják elő. Az iratokban nem szerepelt arra utaló jel, hogy esetlegesen más harmadik országban is gyártanának nátrium-ciklamátot. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság rendelkezésére álló információk szerint a vizsgált terméket csak az Unióban, Kínában és Indonéziában állítják elő. Az iratokban nem szerepelt arra utaló jel, hogy esetlegesen más harmadik országban is gyártanának nátrium-ciklamátot.

3.4.   Rendes érték

Rendes érték

| (44) | A (40)–(43) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az analóg országbeli gyártók nem voltak készek az együttműködésre. |
| --- | --- |

(44)

A (40)–(43) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az analóg országbeli gyártók nem voltak készek az együttműködésre.

| (45) | Következésképp az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket más ésszerű alapon kellett megállapítani. E célból a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a rendes értéket ésszerű az uniós gyártótól származó ellenőrzött az ár- és költségadatokra alapozni. |
| --- | --- |

(45)

Következésképp az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket más ésszerű alapon kellett megállapítani. E célból a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a rendes értéket ésszerű az uniós gyártótól származó ellenőrzött az ár- és költségadatokra alapozni.

| (46) | A hasonló terméket az uniós gazdasági ágazat reprezentatív mennyiségben értékesítette. Az uniós gazdasági ágazat belföldi értékesítései azonban veszteségesek voltak. Ezért a rendes értéket az uniós gazdasági ágazat ésszerű értékesítési, általános és adminisztratív költségekkel (SGA-költségek) és nyereséggel megnövelt gyártási költségeire alapozták. Az SGA-költségeket az uniós gyártó ellenőrzött adatai alapján állapították meg. A hozzáadott haszonkulcs megegyezett az uniós gazdasági ágazat kárt nem okozó árainak kiszámításához használt előirányzott nyereséggel (lásd a (174)–(177) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(46)

A hasonló terméket az uniós gazdasági ágazat reprezentatív mennyiségben értékesítette. Az uniós gazdasági ágazat belföldi értékesítései azonban veszteségesek voltak. Ezért a rendes értéket az uniós gazdasági ágazat ésszerű értékesítési, általános és adminisztratív költségekkel (SGA-költségek) és nyereséggel megnövelt gyártási költségeire alapozták. Az SGA-költségeket az uniós gyártó ellenőrzött adatai alapján állapították meg. A hozzáadott haszonkulcs megegyezett az uniós gazdasági ágazat kárt nem okozó árainak kiszámításához használt előirányzott nyereséggel (lásd a (174)–(177) preambulumbekezdést).

3.5.   Exportár

Exportár

| (47) | Az érintett exportáló gyártó az Unióba irányuló valamennyi kivitelét a hongkongi kereskedelmi vállalkozásai révén bonyolította, és összes uniós értékesítését független uniós vevők felé eszközölte. Az exportárat ezért – az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban – az importált terméknek az érintett exportáló gyártó független vevői részére történt első unióbeli viszonteladásakor alkalmazott árak alapján állapították meg. Az árakat megfelelő módon kiigazították a behozatal és viszonteladás között felmerülő összes költség – ideértve az SGA-költségeket is –, valamint a nyereség tekintetében, amelyeket két független importőr ellenőrzött adatai alapján állapítottak meg. |
| --- | --- |

(47)

Az érintett exportáló gyártó az Unióba irányuló valamennyi kivitelét a hongkongi kereskedelmi vállalkozásai révén bonyolította, és összes uniós értékesítését független uniós vevők felé eszközölte. Az exportárat ezért – az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban – az importált terméknek az érintett exportáló gyártó független vevői részére történt első unióbeli viszonteladásakor alkalmazott árak alapján állapították meg. Az árakat megfelelő módon kiigazították a behozatal és viszonteladás között felmerülő összes költség – ideértve az SGA-költségeket is –, valamint a nyereség tekintetében, amelyeket két független importőr ellenőrzött adatai alapján állapítottak meg.

3.6.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (48) | A Bizottság a rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártó exportárát „üzemből” (EXW) alapon hasonlította össze. |
| --- | --- |

(48)

A Bizottság a rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártó exportárát „üzemből” (EXW) alapon hasonlította össze.

| (49) | Ahol a tisztességes összehasonlítás érdekében indokolt volt, az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében kiigazította. |
| --- | --- |

(49)

Ahol a tisztességes összehasonlítás érdekében indokolt volt, az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében kiigazította.

| (50) | Megfelelő kiigazításokat végzett a szállítási, a biztosítási, a kezelési, a rakodási és a kiegészítő költségek, valamint a bankköltségek tekintetében, amennyiben azt ésszerűnek, pontosnak és ellenőrzött bizonyítékkal alátámasztottnak találta. |
| --- | --- |

(50)

Megfelelő kiigazításokat végzett a szállítási, a biztosítási, a kezelési, a rakodási és a kiegészítő költségek, valamint a bankköltségek tekintetében, amennyiben azt ésszerűnek, pontosnak és ellenőrzött bizonyítékkal alátámasztottnak találta.

3.7.   Az érdekeltek által a nyilvánosságra hozatalt követően a dömping tekintetében tett észrevételek

Az érdekeltek által a nyilvánosságra hozatalt követően a dömping tekintetében tett észrevételek

| (51) | a Bizottság valamennyi felet tájékoztatta azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot szándékozott kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited által előállított nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozóan. A felek számára határidőt biztosított ahhoz, hogy a végleges nyilvánosságra hozatallal kapcsolatban közölhessék észrevételeiket. Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság mérlegelte, és indokolt esetben figyelembe vette. |
| --- | --- |

(51)

a Bizottság valamennyi felet tájékoztatta azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot szándékozott kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited által előállított nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozóan. A felek számára határidőt biztosított ahhoz, hogy a végleges nyilvánosságra hozatallal kapcsolatban közölhessék észrevételeiket. Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság mérlegelte, és indokolt esetben figyelembe vette.

| (52) | A nyilvánosságra hozatalt követően a Fang Da azzal érvelt, hogy a rendes értéknek az uniós gyártó adatai alapján történő meghatározása diszkriminatív, míg a többek között a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó korábbi vizsgálatok egyikében a rendes értéket az Indonéziából származó adatok alapján határozták meg, mivel az az analóg ország (11). Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja mindkét módszerről rendelkezik hierarchikus sorrendben, az egyes vizsgálatok tényszerű körülményeitől függően. Valóban az analóg ország módszere az első. A (40)–(43) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint azonban az analóg ország gyártói a Bizottság széles körű erőfeszítései ellenére nem működtek együtt a vizsgálat során, míg az előző vizsgálat során Indonézia együttműködő volt. Ezért a (45) preambulumbekezdésben említettek szerint a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően ésszerű alapon, az uniós adatok alapján kellett meghatározni. Ezt az érvet ezért a Bizottság a jelenlegi vizsgálat tényszerű körülményei alapján elutasítja. |
| --- | --- |

(52)

A nyilvánosságra hozatalt követően a Fang Da azzal érvelt, hogy a rendes értéknek az uniós gyártó adatai alapján történő meghatározása diszkriminatív, míg a többek között a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó korábbi vizsgálatok egyikében a rendes értéket az Indonéziából származó adatok alapján határozták meg, mivel az az analóg ország (11). Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja mindkét módszerről rendelkezik hierarchikus sorrendben, az egyes vizsgálatok tényszerű körülményeitől függően. Valóban az analóg ország módszere az első. A (40)–(43) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint azonban az analóg ország gyártói a Bizottság széles körű erőfeszítései ellenére nem működtek együtt a vizsgálat során, míg az előző vizsgálat során Indonézia együttműködő volt. Ezért a (45) preambulumbekezdésben említettek szerint a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően ésszerű alapon, az uniós adatok alapján kellett meghatározni. Ezt az érvet ezért a Bizottság a jelenlegi vizsgálat tényszerű körülményei alapján elutasítja.

11

| (53) | Ezen túlmenően a Fang Da azt is állította, hogy az uniós gyártó adatain alapuló rendes érték magasabb dömpingkülönbözetet eredményez (88,7 %), míg az egyik korábbi vizsgálatban (12) az Indonézián mint analóg országon alapuló rendes érték alacsonyabb dömpingkülönbözetet eredményezett (14,2 % szemben a Fang Da esetében alkalmazott 88,7 %-kal). A rendes érték jelen ügyben történő meghatározása a panaszos állítása szerint ésszerűtlen, mivel a két esetben a kiviteli árak nem különböznek jelentősen. |
| --- | --- |

(53)

Ezen túlmenően a Fang Da azt is állította, hogy az uniós gyártó adatain alapuló rendes érték magasabb dömpingkülönbözetet eredményez (88,7 %), míg az egyik korábbi vizsgálatban (12) az Indonézián mint analóg országon alapuló rendes érték alacsonyabb dömpingkülönbözetet eredményezett (14,2 % szemben a Fang Da esetében alkalmazott 88,7 %-kal). A rendes érték jelen ügyben történő meghatározása a panaszos állítása szerint ésszerűtlen, mivel a két esetben a kiviteli árak nem különböznek jelentősen.

12

| (54) | Egyrészt a Fang Da nem nyújtott be exportár-összehasonlítást állításának alátámasztására. A két ügy mindenképpen két vizsgálati időszakra vonatkozott, ezért az exportárak közötti összehasonlítás megtévesztő. Másrészt a fenti (52) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az analóg országbeli együttműködés hiánya miatt a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban más elfogadható alapon, különösen az uniós gyártó által szolgáltatott adatok alapján kellett meghatározni. Ezt az érvet ezért a Bizottság a jelenlegi vizsgálat tényszerű körülményei alapján elutasítja. |
| --- | --- |

(54)

Egyrészt a Fang Da nem nyújtott be exportár-összehasonlítást állításának alátámasztására. A két ügy mindenképpen két vizsgálati időszakra vonatkozott, ezért az exportárak közötti összehasonlítás megtévesztő. Másrészt a fenti (52) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az analóg országbeli együttműködés hiánya miatt a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban más elfogadható alapon, különösen az uniós gyártó által szolgáltatott adatok alapján kellett meghatározni. Ezt az érvet ezért a Bizottság a jelenlegi vizsgálat tényszerű körülményei alapján elutasítja.

| (55) | Ezenkívül az exportáló gyártó azt állította, hogy megkülönböztető jellegű volt rájuk nézve a vám (1,17 EUR/kg) a kárkülönbözet alapján, míg a kínai behozatal fennmaradó részére kivetett vám (13) (0,23–0,26 EUR/kg) a dömpingkülönbözeten alapul. Ismételten kijelentette, hogy az ilyen eltérő vámtételeket nem indokolhatja az átlagos importárak közötti bármely jelentős különbség, és hogy ez az ugyanezen termék vonatkozásában egy másik eljárásban érintett kínai exportáló gyártók számára volt előnyös, akik nem működtek együtt. |
| --- | --- |

(55)

Ezenkívül az exportáló gyártó azt állította, hogy megkülönböztető jellegű volt rájuk nézve a vám (1,17 EUR/kg) a kárkülönbözet alapján, míg a kínai behozatal fennmaradó részére kivetett vám (13) (0,23–0,26 EUR/kg) a dömpingkülönbözeten alapul. Ismételten kijelentette, hogy az ilyen eltérő vámtételeket nem indokolhatja az átlagos importárak közötti bármely jelentős különbség, és hogy ez az ugyanezen termék vonatkozásában egy másik eljárásban érintett kínai exportáló gyártók számára volt előnyös, akik nem működtek együtt.

13

| (56) | Először is emlékeztetni kell arra, hogy az, hogy a vám a dömpingkülönbözeten vagy a kárkülönbözeten alapul, az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése szerinti alacsonyabb vám szabálya alapján dől el (lásd lentebb a (182) preambulumbekezdést). Ezért nem függ a rendes érték megállapításának módszerétől. Másodszor, amint az már a (52) és (54) preambulumbekezdésben kifejtésre került, nem jelent hátrányos megkülönböztetést az, hogy egy vizsgálat során valamely analóg országot, egy másikban pedig uniós adatokat vesznek alapul. Harmadszor, az érintett exportáló gyártóra és a többi nem együttműködő kínai exportáló gyártóra vonatkozó vámokban mutatkozó eltérés különböző időszakokra vonatkozó különféle eljárások eredménye, összhangban az alaprendeletben foglaltakkal. Ezt az érvelést ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(56)

Először is emlékeztetni kell arra, hogy az, hogy a vám a dömpingkülönbözeten vagy a kárkülönbözeten alapul, az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése szerinti alacsonyabb vám szabálya alapján dől el (lásd lentebb a (182) preambulumbekezdést). Ezért nem függ a rendes érték megállapításának módszerétől. Másodszor, amint az már a (52) és (54) preambulumbekezdésben kifejtésre került, nem jelent hátrányos megkülönböztetést az, hogy egy vizsgálat során valamely analóg országot, egy másikban pedig uniós adatokat vesznek alapul. Harmadszor, az érintett exportáló gyártóra és a többi nem együttműködő kínai exportáló gyártóra vonatkozó vámokban mutatkozó eltérés különböző időszakokra vonatkozó különféle eljárások eredménye, összhangban az alaprendeletben foglaltakkal. Ezt az érvelést ezért a Bizottság elutasította.

| (57) | A fentiek alapján a végleges nyilvánosságrahozatalt követően tett észrevételek nem változtatták meg a dömpingre vonatkozó megállapításokat. |
| --- | --- |

(57)

A fentiek alapján a végleges nyilvánosságrahozatalt követően tett észrevételek nem változtatták meg a dömpingre vonatkozó megállapításokat.

3.8.   Dömpingkülönbözet

Dömpingkülönbözet

| (58) | A Bizottság összehasonlította az exportárak terméktípusonkénti súlyozott átlagértékét a terméktípusonként súlyozott rendes átlagértékkel, összhangban az alaprendelet a 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével. |
| --- | --- |

(58)

A Bizottság összehasonlította az exportárak terméktípusonkénti súlyozott átlagértékét a terméktípusonként súlyozott rendes átlagértékkel, összhangban az alaprendelet a 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével.

| (59) | Ez alapján a súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következőképpen alakultak:






  Vállalkozás | Végleges dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| A Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited és a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited | 88,7 % |

(59)

Ez alapján a súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következőképpen alakultak:

Vállalkozás

Végleges dömpingkülönbözet

A Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited és a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited

88,7 %

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Előzetes megjegyzés

Előzetes megjegyzés

| (60) | Mivel az uniós gazdasági ágazat ily módon mindössze egy gyártóból áll, és ez az eljárás csak a kínai exportáló gyártók egy csoportját érinti, a kármutatókat és behozatalra vonatkozó adatokat indexálni kellett annak érdekében, hogy ne sérüljenek érzékeny üzleti adatok. |
| --- | --- |

(60)

Mivel az uniós gazdasági ágazat ily módon mindössze egy gyártóból áll, és ez az eljárás csak a kínai exportáló gyártók egy csoportját érinti, a kármutatókat és behozatalra vonatkozó adatokat indexálni kellett annak érdekében, hogy ne sérüljenek érzékeny üzleti adatok.

4.2.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (61) | A vizsgálati időszakban csak egyetlen gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban, ami az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a teljes uniós gazdasági ágazatnak felel meg. |
| --- | --- |

(61)

A vizsgálati időszakban csak egyetlen gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban, ami az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a teljes uniós gazdasági ágazatnak felel meg.

4.3.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (62) | Nátrium-ciklamátot csak az Unióban gyártanak. A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat az uniós piacon elért értékesítési volumene alapján állapította meg, hozzáadva a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából behozott nátrium-ciklamát importot. Mivel az e két országból származó nátrium-ciklamát importra intézkedések vonatkoztak a figyelembe vett időszak során, a Bizottság az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése (14) (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) szerint összegyűjtött statisztikai adatokat használta az e két országból származó import mennyisége és átlagára megállapításához a figyelembe vett időszak során, mert kellően részletes információkat tartalmaztak a 10-jegyű TARIC kódok és kiegészítő TARIC kódok szintjén. |
| --- | --- |

(62)

Nátrium-ciklamátot csak az Unióban gyártanak. A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat az uniós piacon elért értékesítési volumene alapján állapította meg, hozzáadva a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából behozott nátrium-ciklamát importot. Mivel az e két országból származó nátrium-ciklamát importra intézkedések vonatkoztak a figyelembe vett időszak során, a Bizottság az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése (14) (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) szerint összegyűjtött statisztikai adatokat használta az e két országból származó import mennyisége és átlagára megállapításához a figyelembe vett időszak során, mert kellően részletes információkat tartalmaztak a 10-jegyű TARIC kódok és kiegészítő TARIC kódok szintjén.

14

| (63) | A nyilvánosságra hozatalt követően az érintett exportáló gyártó új kínai kiviteli adatokat nyújtott be, amelyek szerinte bizonyítják, hogy a Fang Da kivételével a kínai exportáló gyártóktól a figyelembe vett időszak során érkező import mennyisége magasabb volt, mint ahogy az a 14. cikk (6) bekezdés szerinti adatbázisban szerepelt. Az exportáló gyártó azonban nem fedte fel ezen új adatok pontos forrását, és az új számok bemutatásán túl nem támasztotta alá a 14. cikk (6) bekezdés szerinti adatbázisban szereplő, a tényleges importra vonatkozó, a jelen vizsgálatban felhasznált adatok figyelmen kívül hagyását. Ezért a Bizottság nem változtatta meg a jelenlegi vizsgálatban felhasznált adatok forrását. |
| --- | --- |

(63)

A nyilvánosságra hozatalt követően az érintett exportáló gyártó új kínai kiviteli adatokat nyújtott be, amelyek szerinte bizonyítják, hogy a Fang Da kivételével a kínai exportáló gyártóktól a figyelembe vett időszak során érkező import mennyisége magasabb volt, mint ahogy az a 14. cikk (6) bekezdés szerinti adatbázisban szerepelt. Az exportáló gyártó azonban nem fedte fel ezen új adatok pontos forrását, és az új számok bemutatásán túl nem támasztotta alá a 14. cikk (6) bekezdés szerinti adatbázisban szereplő, a tényleges importra vonatkozó, a jelen vizsgálatban felhasznált adatok figyelmen kívül hagyását. Ezért a Bizottság nem változtatta meg a jelenlegi vizsgálatban felhasznált adatok forrását.

| (64) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  1. táblázat


  Uniós felhasználás












  Mutató (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | 100 | 103 | 93 | 97 | 101 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat adatai, és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis |

(64)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

1. táblázat

1. táblázat

Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

100

103

93

97

101

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat adatai, és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

Forrás:

| (65) | Az uniós nátrium-ciklamát felhasználás először 7 %-kal csökkent 2011 és 2013 között, majd a rákövetkező időszakban nőtt. A vizsgálati időszak alatt a felhasználás nagyjából elérte a 2011-as szintet. |
| --- | --- |

(65)

Az uniós nátrium-ciklamát felhasználás először 7 %-kal csökkent 2011 és 2013 között, majd a rákövetkező időszakban nőtt. A vizsgálati időszak alatt a felhasználás nagyjából elérte a 2011-as szintet.

4.4.   Fang Da-tól származó behozatal

Fang Da-tól származó behozatal

| (66) | Annak érdekében, hogy biztosítva legyen az adatok konzisztenciája a teljes figyelembe vett időszakban, a Bizottság az ugyanazon információforrásokat – 14. cikk (6) bekezdés szerinti adatbázist – használta a Fang Da a behozatali mennyiségei és ártrendjei megállapításához, mint fentebb. Ezeket az adatokat összevetették a Fang Da által a kérdőívre adott válaszában szolgáltatott adatokkal, és az eredmény az volt, hogy összhangban vannak. |
| --- | --- |

(66)

Annak érdekében, hogy biztosítva legyen az adatok konzisztenciája a teljes figyelembe vett időszakban, a Bizottság az ugyanazon információforrásokat – 14. cikk (6) bekezdés szerinti adatbázist – használta a Fang Da a behozatali mennyiségei és ártrendjei megállapításához, mint fentebb. Ezeket az adatokat összevetették a Fang Da által a kérdőívre adott válaszában szolgáltatott adatokkal, és az eredmény az volt, hogy összhangban vannak.

4.4.1.   Volumen és piaci részesedés

Volumen és piaci részesedés

| (67) | A Fang Da az Unióba irányuló behozatala a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  A behozatal mennyisége és piaci részesedése












  Mutató (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A behozatal volumene | 100 | 84 | 111 | 156 | 161 |
| Piaci részesedés | 100 | 82 | 119 | 161 | 160 |
| Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis. |

(67)

A Fang Da az Unióba irányuló behozatala a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

A behozatal mennyisége és piaci részesedése

A behozatal mennyisége és piaci részesedése

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

A behozatal volumene

100

84

111

156

161

Piaci részesedés

100

82

119

161

160

Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

Forrás:

| (68) | A Fang Da-tól származó dömpingelt behozatal 61 %-kal nőtt a vizsgált időszak során. Először 16 %-kal csökkent 2011 és 2012 között, de aztán majdnem duplájára 2012 és a vizsgálati időszak között. A piaci részesedése ugyanezt a tendenciát követte, összességében jelentős mértékben, 60 %-kal emelkedett. |
| --- | --- |

(68)

A Fang Da-tól származó dömpingelt behozatal 61 %-kal nőtt a vizsgált időszak során. Először 16 %-kal csökkent 2011 és 2012 között, de aztán majdnem duplájára 2012 és a vizsgálati időszak között. A piaci részesedése ugyanezt a tendenciát követte, összességében jelentős mértékben, 60 %-kal emelkedett.

| (69) | 2014-ben és a vizsgálati időszakban a Fang Da vált a legnagyobb beszállítóvá az uniós piacon, piaci részesedése kissé magasabb, mint az összes többi behozatal, és jóval meghaladja az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését. |
| --- | --- |

(69)

2014-ben és a vizsgálati időszakban a Fang Da vált a legnagyobb beszállítóvá az uniós piacon, piaci részesedése kissé magasabb, mint az összes többi behozatal, és jóval meghaladja az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését.

| (70) | A nyilvánosságra hozatalt követően az érintett exportáló gyártó azzal érvelt, hogy az új kínai exportadatok alapján a saját Unióba irányuló exportjának növekedését több mint ellensúlyozta más kínai exportőrök értékesítéseinek csökkenése, ami ellentétes lenne a 14. cikk (6) bekezdés szerinti adatbázisban szereplő adatokon alapuló vizsgálat megállapításaival. A fenti (63) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az érintett exportáló gyártó nem bizonyította, hogy a Fang Da-n kívüli kínai exportáló gyártókra vonatkozó, általa benyújtott új adatok megbízhatóbbak, mint az ebben a vizsgálatban alkalmazottak, így ezeket az állításokat el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(70)

A nyilvánosságra hozatalt követően az érintett exportáló gyártó azzal érvelt, hogy az új kínai exportadatok alapján a saját Unióba irányuló exportjának növekedését több mint ellensúlyozta más kínai exportőrök értékesítéseinek csökkenése, ami ellentétes lenne a 14. cikk (6) bekezdés szerinti adatbázisban szereplő adatokon alapuló vizsgálat megállapításaival. A fenti (63) preambulumbekezdésben foglaltak szerint az érintett exportáló gyártó nem bizonyította, hogy a Fang Da-n kívüli kínai exportáló gyártókra vonatkozó, általa benyújtott új adatok megbízhatóbbak, mint az ebben a vizsgálatban alkalmazottak, így ezeket az állításokat el kellett utasítani.

4.4.2.   A Fang Da-tól származó behozatal árai és az áralákínálás

A Fang Da-tól származó behozatal árai és az áralákínálás

| (71) | A Fang Da-tól származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:

  3. táblázat


  Importár (EUR/kg)












  Mutató (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fang Da | 100 | 110 | 105 | 96 | 99 |
| Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis. |

(71)

A Fang Da-tól származó, Unióba irányuló behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:

3. táblázat

3. táblázat

Importár (EUR/kg)

Importár (EUR/kg)

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Fang Da

100

110

105

96

99

Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

Forrás:

| (72) | A Fang Da érintett termékének átlagos importára 1 %-al csökkent a figyelembe vett időszakban. Azonban először 10 %-kal emelkedett 2011 és 2012 között, majd 14 indexponttal csökkent 2012 és 2014 között, és végül 3 indexponttal nőtt 2014 és a vizsgálati időszak között. |
| --- | --- |

(72)

A Fang Da érintett termékének átlagos importára 1 %-al csökkent a figyelembe vett időszakban. Azonban először 10 %-kal emelkedett 2011 és 2012 között, majd 14 indexponttal csökkent 2012 és 2014 között, és végül 3 indexponttal nőtt 2014 és a vizsgálati időszak között.

| (73) | 2011-ben és 2012-ben a Fang Da importárai átlagosan magasabbak voltak, mint az egyéb behozatali árak (ugyanazon információforrásokat alapul véve és a dömpingellenes vámokat is beleértve), ám 2013-ban a különbség kiegyenlítődött, majd 2014 és a vizsgálati időszak között a Fang Da importárai váltak alacsonyabbá. |
| --- | --- |

(73)

2011-ben és 2012-ben a Fang Da importárai átlagosan magasabbak voltak, mint az egyéb behozatali árak (ugyanazon információforrásokat alapul véve és a dömpingellenes vámokat is beleértve), ám 2013-ban a különbség kiegyenlítődött, majd 2014 és a vizsgálati időszak között a Fang Da importárai váltak alacsonyabbá.

| (74) | A Bizottság a vizsgálati időszak alatti áralákínálást az FDYQ és az uniós gyártó adatai alapján állapította meg, összehasonlítva:






  — | az uniós gyártó által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát; valamint |
| --- | --- | --- |

(74)

A Bizottság a vizsgálati időszak alatti áralákínálást az FDYQ és az uniós gyártó adatai alapján állapította meg, összehasonlítva:

—

az uniós gyártó által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát; valamint

| — | Az FDYQ-nak az uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagárát, amelyet uniós határköltség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg, majd a vámok és a behozatal utáni költségek tekintetében megfelelőképpen kiigazítottak. |
| --- | --- |

—

Az FDYQ-nak az uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagárát, amelyet uniós határköltség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg, majd a vámok és a behozatal utáni költségek tekintetében megfelelőképpen kiigazítottak.

| (75) | Az árakat típusonként hasonlították össze az ügyleteket vizsgálva, szükség esetén megfelelően kiigazítva. Az összehasonlítás eredményét az uniós gyártó vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Ennek alapján az összesített áralákínálási különbözet súlyozott átlaga 19,1 %. |
| --- | --- |

(75)

Az árakat típusonként hasonlították össze az ügyleteket vizsgálva, szükség esetén megfelelően kiigazítva. Az összehasonlítás eredményét az uniós gyártó vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Ennek alapján az összesített áralákínálási különbözet súlyozott átlaga 19,1 %.

4.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.5.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (76) | A nátrium-ciklamát gyártása két fő lépésből álló eljárással történik. Az első lépés során, amely reaktorok használatával történik, az alapanyagokat a nyers (nem tiszta) nátrium-ciklamáttá alakítják át. A második lépésben a nyers nátrium-ciklamátot tisztítani kell, mielőtt azt az irányadó szabályozásra tekintettel az élelmiszer-, ital- és gyógyszergyártó ágazatok következő szakaszában lehetne alkalmazni. |
| --- | --- |

(76)

A nátrium-ciklamát gyártása két fő lépésből álló eljárással történik. Az első lépés során, amely reaktorok használatával történik, az alapanyagokat a nyers (nem tiszta) nátrium-ciklamáttá alakítják át. A második lépésben a nyers nátrium-ciklamátot tisztítani kell, mielőtt azt az irányadó szabályozásra tekintettel az élelmiszer-, ital- és gyógyszergyártó ágazatok következő szakaszában lehetne alkalmazni.

| (77) | A 2011 júliusában bekövetkezett műszaki probléma (robbanása gyárban) miatt, az uniós gazdasági ágazat nem volt képes ellátni a termelés első lépését – a reakciós folyamatot – 2011. augusztus és 2012. május között, és ideiglenesen importált nátrium-ciklamátra kellett támaszkodnia, amelyet tovább tisztított, hogy képes legyen folytatni kereskedelmi tevékenységét. |
| --- | --- |

(77)

A 2011 júliusában bekövetkezett műszaki probléma (robbanása gyárban) miatt, az uniós gazdasági ágazat nem volt képes ellátni a termelés első lépését – a reakciós folyamatot – 2011. augusztus és 2012. május között, és ideiglenesen importált nátrium-ciklamátra kellett támaszkodnia, amelyet tovább tisztított, hogy képes legyen folytatni kereskedelmi tevékenységét.

| (78) | Mivel az uniós gyártónak nem volt más választása ideiglenes importra támaszkodáson kívül, és mivel a figyelembe vett időszak során az időtartam és a behozatal mennyisége korlátozott volt, ez az esemény illetve következményei nem érvénytelenítik a fenti, az „uniós gazdasági ágazat” meghatározására vonatkozó következtetéseket. Azonban jelentős hatást gyakorolt az uniós ágazat gazdasági helyzetére a 2011–2012 közötti időszakban, azaz a figyelembe vett időszak elején, különösen a kapacitásra, a termelési és értékesítési volumenre, valamint a nyereségességi mutatókra. Emellett némi – bár kevesebb – hatással járt a behozatal alakulására. Ezen elemeket figyelembe vesszük a kármutatók alakulásának elemzése során. |
| --- | --- |

(78)

Mivel az uniós gyártónak nem volt más választása ideiglenes importra támaszkodáson kívül, és mivel a figyelembe vett időszak során az időtartam és a behozatal mennyisége korlátozott volt, ez az esemény illetve következményei nem érvénytelenítik a fenti, az „uniós gazdasági ágazat” meghatározására vonatkozó következtetéseket. Azonban jelentős hatást gyakorolt az uniós ágazat gazdasági helyzetére a 2011–2012 közötti időszakban, azaz a figyelembe vett időszak elején, különösen a kapacitásra, a termelési és értékesítési volumenre, valamint a nyereségességi mutatókra. Emellett némi – bár kevesebb – hatással járt a behozatal alakulására. Ezen elemeket figyelembe vesszük a kármutatók alakulásának elemzése során.

| (79) | A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata ennek megfelelően az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A kár meghatározásához a Bizottság értékelte a gazdasági mutatókat az alaprendelet 4. cikk (1) bekezdés értelmében az uniós ágazatot alkotó egyetlen uniós gyártóra vonatkozó adatok alapján. |
| --- | --- |

(79)

A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata ennek megfelelően az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A kár meghatározásához a Bizottság értékelte a gazdasági mutatókat az alaprendelet 4. cikk (1) bekezdés értelmében az uniós ágazatot alkotó egyetlen uniós gyártóra vonatkozó adatok alapján.

| (80) | A Bizottság által értékelt egyetlen Uniós gyártó gazdasági mutatói a következők: gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési mennyiség, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, munkaerőköltségek, a dömpingkülönbözet mértéke és a korábbi dömpingből való kilábalás, átlagos egységár, egységköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság által értékelt egyetlen Uniós gyártó gazdasági mutatói a következők: gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési mennyiség, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, munkaerőköltségek, a dömpingkülönbözet mértéke és a korábbi dömpingből való kilábalás, átlagos egységár, egységköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

4.5.2.   Kármutatók

Kármutatók

4.5.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (81) | A figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult

  4. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás












  Mutató (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen | 100 | 104 | 189 | 159 | 157 |
| Termelési kapacitás | 100 | 114 | 171 | 171 | 171 |
| Kapacitáskihasználás | 100 | 91 | 110 | 93 | 92 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat adatai. |

(81)

A figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult

4. táblázat

4. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Termelési volumen

100

104

189

159

157

Termelési kapacitás

100

114

171

171

171

Kapacitáskihasználás

100

91

110

93

92

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat adatai.

Forrás:

| (82) | A figyelembe vett időszakban az átlagos termelés 57 %-kal nőtt. A fenti (77) és az alábbi (83) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint azonban az uniós gazdasági ágazat termelése 2011 és 2012 között szokatlanul alacsony volt. 2013 és a vizsgálati időszak között jelentősen visszaesett, a termelési szint 32 indexponttal csökkent. |
| --- | --- |

(82)

A figyelembe vett időszakban az átlagos termelés 57 %-kal nőtt. A fenti (77) és az alábbi (83) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint azonban az uniós gazdasági ágazat termelése 2011 és 2012 között szokatlanul alacsony volt. 2013 és a vizsgálati időszak között jelentősen visszaesett, a termelési szint 32 indexponttal csökkent.

| (83) | A termelési kapacitás is jelentősen (71 %-kal) növekedett a figyelembe vett időszak során, de ezt a tendenciát ismét magyarázza a rendkívül alacsony 2011-es és 2012-es szint, amelyek a gyártó létesítményekben bekövetkezett a váratlan műszaki esemény miatt alakultak így. A kapacitást azon hónapok alapján számították ki, amely során az uniós gazdasági ágazat képes volt maga nátrium-ciklamátot termelni, így 2011-ben a csak 7 hónapot, 2012-ban 8 hónapot, a többi időszakban pedig csak 12 hónapot figyelembe véve. 2013 óta a termelési kapacitás szintje a vizsgálati időszakig stabil maradt. |
| --- | --- |

(83)

A termelési kapacitás is jelentősen (71 %-kal) növekedett a figyelembe vett időszak során, de ezt a tendenciát ismét magyarázza a rendkívül alacsony 2011-es és 2012-es szint, amelyek a gyártó létesítményekben bekövetkezett a váratlan műszaki esemény miatt alakultak így. A kapacitást azon hónapok alapján számították ki, amely során az uniós gazdasági ágazat képes volt maga nátrium-ciklamátot termelni, így 2011-ben a csak 7 hónapot, 2012-ban 8 hónapot, a többi időszakban pedig csak 12 hónapot figyelembe véve. 2013 óta a termelési kapacitás szintje a vizsgálati időszakig stabil maradt.

| (84) | A kapacitáskihasználás 8 %-kal csökkent 2011 és a vizsgálati időszak között, de ez egy 2013 óta tartó jelentősen csökkenő tendenciát követett, összhangban a termelési volumen csökkenésével. |
| --- | --- |

(84)

A kapacitáskihasználás 8 %-kal csökkent 2011 és a vizsgálati időszak között, de ez egy 2013 óta tartó jelentősen csökkenő tendenciát követett, összhangban a termelési volumen csökkenésével.

4.5.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (85) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

  5. táblázat


  Értékesítési volumen és piaci részesedés












  Mutató (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen | 100 | 69 | 146 | 108 | 104 |
| Piaci részesedés | 100 | 67 | 157 | 111 | 104 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat adatai, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis |

(85)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

5. táblázat

5. táblázat

Értékesítési volumen és piaci részesedés

Értékesítési volumen és piaci részesedés

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Értékesítési volumen

100

69

146

108

104

Piaci részesedés

100

67

157

111

104

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat adatai, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

Forrás:

| (86) | Az értékesítési volumen az uniós piacon és a vonatkozó piaci részesedés is ugyanazon trend szerint alakult a figyelembe vett időszak során. Összességében 4 %-kal növekedtek. |
| --- | --- |

(86)

Az értékesítési volumen az uniós piacon és a vonatkozó piaci részesedés is ugyanazon trend szerint alakult a figyelembe vett időszak során. Összességében 4 %-kal növekedtek.

| (87) | Mivel mindkét adat csak az uniós gazdasági ágazat saját maga által gyártott nátrium-ciklamát értékesítéseit mutatja, a 2011-es és 2012-es szintek szokatlanul alacsonyak voltak a fenti (77) és (83) preambulumbekezdésben említett okok miatt. 2013 óta, amikor a saját nátrium-ciklamát termelés már véglegesen helyreállt, az uniós gazdasági ágazat értékesítései 42 indexponttal estek vissza a megrendelések elvesztése miatt. |
| --- | --- |

(87)

Mivel mindkét adat csak az uniós gazdasági ágazat saját maga által gyártott nátrium-ciklamát értékesítéseit mutatja, a 2011-es és 2012-es szintek szokatlanul alacsonyak voltak a fenti (77) és (83) preambulumbekezdésben említett okok miatt. 2013 óta, amikor a saját nátrium-ciklamát termelés már véglegesen helyreállt, az uniós gazdasági ágazat értékesítései 42 indexponttal estek vissza a megrendelések elvesztése miatt.

| (88) | A piaci részesedés is jelentősen csökkent 2013 és a vizsgálati időszak között. Ez ellentétben áll mind az uniós felhasználás 8 indexpontos emelkedésével, mind a Fang Da importjának tovább növekedésével, amelynek következtében piaci részesedésük e három évben tovább nőtt. |
| --- | --- |

(88)

A piaci részesedés is jelentősen csökkent 2013 és a vizsgálati időszak között. Ez ellentétben áll mind az uniós felhasználás 8 indexpontos emelkedésével, mind a Fang Da importjának tovább növekedésével, amelynek következtében piaci részesedésük e három évben tovább nőtt.

4.5.2.3.   Növekedés

| (89) | Az uniós gazdasági ágazat helyzete javult 2011 és 2013 között, amikor növelni tudta termelését, termelési kapacitását, az eladásait és piaci részesedését. Ezt a növekedést két tényező okozta: (i) egyes kínai népköztársaságbeli exportáló gyártó esetében a dömpingellenes vámok növekedése, amelyek 2012 májusában megduplázódtak, és (ii) az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat újra abba a helyzetbe került, hogy 2013-ban mind a 12 hónapban megtermelje saját nátrium-ciklamátját, a 2011-es 7 hónaphoz és a 2012-es 8 hónaphoz képest. |
| --- | --- |

(89)

Az uniós gazdasági ágazat helyzete javult 2011 és 2013 között, amikor növelni tudta termelését, termelési kapacitását, az eladásait és piaci részesedését. Ezt a növekedést két tényező okozta: (i) egyes kínai népköztársaságbeli exportáló gyártó esetében a dömpingellenes vámok növekedése, amelyek 2012 májusában megduplázódtak, és (ii) az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat újra abba a helyzetbe került, hogy 2013-ban mind a 12 hónapban megtermelje saját nátrium-ciklamátját, a 2011-es 7 hónaphoz és a 2012-es 8 hónaphoz képest.

| (90) | Ha nem került volna sor a robbanásra 2011 júliusában, 2011-ben és 2012-ben jóval magasabbak lettek volna a számadatok a termelés, a kapacitáskihasználtság, az értékesítés és a piaci részesedés tekintetében, mivel az uniós gazdasági ágazat el tudta volna látni ügyfeleit 2011 augusztusa és 2012 májusa között saját nátrium-ciklamáttal az importált, továbbfeldolgozott (tisztított) nátrium-ciklamát helyett. Ennek következtében a termelés, az értékesítés és a piaci részesedés növekedése 2011 és 2013 között sokkal kisebb lett volna, a termelési kapacitás pedig a 2013. évi szinten maradt volna az egész figyelembe vett időszak során. 2013 és a vizsgálati időszak között a fent említett mennyiségre vonatkozó tendenciák a termelési kapacitás kivételével teljesen megfordultak. Valójában annak ellenére, hogy az uniós felhasználás 2013 óta növekvő tendenciát mutatott, az uniós gazdasági ágazat a gazdasági hanyatlás állapotába került. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége továbbra is erősen negatív maradt a teljes figyelembe vett időszakban, ami gátolta a növekedési kilátásait. |
| --- | --- |

(90)

Ha nem került volna sor a robbanásra 2011 júliusában, 2011-ben és 2012-ben jóval magasabbak lettek volna a számadatok a termelés, a kapacitáskihasználtság, az értékesítés és a piaci részesedés tekintetében, mivel az uniós gazdasági ágazat el tudta volna látni ügyfeleit 2011 augusztusa és 2012 májusa között saját nátrium-ciklamáttal az importált, továbbfeldolgozott (tisztított) nátrium-ciklamát helyett. Ennek következtében a termelés, az értékesítés és a piaci részesedés növekedése 2011 és 2013 között sokkal kisebb lett volna, a termelési kapacitás pedig a 2013. évi szinten maradt volna az egész figyelembe vett időszak során. 2013 és a vizsgálati időszak között a fent említett mennyiségre vonatkozó tendenciák a termelési kapacitás kivételével teljesen megfordultak. Valójában annak ellenére, hogy az uniós felhasználás 2013 óta növekvő tendenciát mutatott, az uniós gazdasági ágazat a gazdasági hanyatlás állapotába került. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége továbbra is erősen negatív maradt a teljes figyelembe vett időszakban, ami gátolta a növekedési kilátásait.

4.5.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (91) | A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

  6. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység












  Mutató (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatottak száma | 100 | 100 | 105 | 105 | 105 |
| Termelékenység | 100 | 104 | 180 | 151 | 150 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat adatai. |

(91)

A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

6. táblázat

6. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Foglalkoztatottak száma

100

100

105

105

105

Termelékenység

100

104

180

151

150

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat adatai.

Forrás:

| (92) | Annak ellenére, hogy 2011. augusztus és 2012. május között nem volt képes saját maga a nátrium-ciklamát előállítására, az uniós gazdasági ágazat úgy döntött, hogy fenntartja az állandó foglalkoztatást ebben az időszakban, mivel bármilyen jellegű csökkentés túlságosan költséges és felesleges lett volna. Bár 2012-ben egy munkavállalót elbocsátottak, a foglalkoztatás szintje nem változott 2011 és 2012 között, mivel az uniós gazdasági ágazat egy új munkavállalót alkalmazott ugyanabban az évben. A foglalkoztatottak száma enyhén nőtt 2013-ben, majd stabil maradt a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(92)

Annak ellenére, hogy 2011. augusztus és 2012. május között nem volt képes saját maga a nátrium-ciklamát előállítására, az uniós gazdasági ágazat úgy döntött, hogy fenntartja az állandó foglalkoztatást ebben az időszakban, mivel bármilyen jellegű csökkentés túlságosan költséges és felesleges lett volna. Bár 2012-ben egy munkavállalót elbocsátottak, a foglalkoztatás szintje nem változott 2011 és 2012 között, mivel az uniós gazdasági ágazat egy új munkavállalót alkalmazott ugyanabban az évben. A foglalkoztatottak száma enyhén nőtt 2013-ben, majd stabil maradt a vizsgálati időszakban.

| (93) | Az üzemben bekövetkezett robbanás miatt, az uniós gazdasági ágazat termelékenységét hasonló módon vált érintetté, ahogy azt fent említett más gazdasági mutatók jelzik. 2011-ben és 2012-ben ahogy a gyártás, a termelékenység is rendkívül alacsony volt, majd 2013-ban hirtelen mintegy 80 indexponttal emelkedett. Azóta azonban a megrendelések csökkenése miatt 2014-ben visszaesett 30 indexponttal, majd ezen a szinten maradt a vizsgálati időszakig. |
| --- | --- |

(93)

Az üzemben bekövetkezett robbanás miatt, az uniós gazdasági ágazat termelékenységét hasonló módon vált érintetté, ahogy azt fent említett más gazdasági mutatók jelzik. 2011-ben és 2012-ben ahogy a gyártás, a termelékenység is rendkívül alacsony volt, majd 2013-ban hirtelen mintegy 80 indexponttal emelkedett. Azóta azonban a megrendelések csökkenése miatt 2014-ben visszaesett 30 indexponttal, majd ezen a szinten maradt a vizsgálati időszakig.

4.5.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatásaiból

| (94) | A dömpingkülönbözet jelentős mértékben meghaladta a minimális szintet. Figyelembe véve a Fang Da-tól származó behozatal volumenét és árait, a dömpingkülönbözetek tényleges nagyságának uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása jelentős volt. |
| --- | --- |

(94)

A dömpingkülönbözet jelentős mértékben meghaladta a minimális szintet. Figyelembe véve a Fang Da-tól származó behozatal volumenét és árait, a dömpingkülönbözetek tényleges nagyságának uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása jelentős volt.

| (95) | 2004 óta dömpingellenes intézkedések vannak érvényben más kínai és indonéziai exportáló gyártókkal szemben. Ebben az összefüggésben meg kell említeni, hogy a dömpingellenes vámot, amelyet az eredeti vizsgálat során vetettek ki a Fang Da-tól eltérő két kínai exportáló gyártóra, nem találták kielégítőnek ahhoz, hogy ellensúlyozza a dömpinget, amely kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Ennek következtében az e két kínai exportáló gyártóra kivetett dömpingellenes vám 2012 májusa óta több mint kétszeresére nőtt, a fenti (2) preambulumbekezdésben foglaltak szerint. A jelenlegi elemzés egyértelművé teszi, hogy a dömping még folyamatban van. |
| --- | --- |

(95)

2004 óta dömpingellenes intézkedések vannak érvényben más kínai és indonéziai exportáló gyártókkal szemben. Ebben az összefüggésben meg kell említeni, hogy a dömpingellenes vámot, amelyet az eredeti vizsgálat során vetettek ki a Fang Da-tól eltérő két kínai exportáló gyártóra, nem találták kielégítőnek ahhoz, hogy ellensúlyozza a dömpinget, amely kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Ennek következtében az e két kínai exportáló gyártóra kivetett dömpingellenes vám 2012 májusa óta több mint kétszeresére nőtt, a fenti (2) preambulumbekezdésben foglaltak szerint. A jelenlegi elemzés egyértelművé teszi, hogy a dömping még folyamatban van.

4.5.2.6.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (96) | Az egyedüli uniós gyártó uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek átlagos egységárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  7. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban












  Mutató (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységár | 100 | 105 | 103 | 107 | 106 |
| Egységenkénti előállítási költség | 100 | 107 | 97 | 95 | 96 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat adatai. |

(96)

Az egyedüli uniós gyártó uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek átlagos egységárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

7. táblázat

7. táblázat

Értékesítési árak az Unióban

Értékesítési árak az Unióban

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységár

100

105

103

107

106

Egységenkénti előállítási költség

100

107

97

95

96

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat adatai.

Forrás:

| (97) | Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési egységára a figyelembe vett időszak alatt 6 %-kal nőtt. Először 2011 és 2012 között 5 indexponttal nőtt, majd a vizsgálati időszakig változatlan maradt. |
| --- | --- |

(97)

Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési egységára a figyelembe vett időszak alatt 6 %-kal nőtt. Először 2011 és 2012 között 5 indexponttal nőtt, majd a vizsgálati időszakig változatlan maradt.

| (98) | Az uniós gazdasági ágazat átlagos egységenkénti előállítási költsége 2011 és 2012 között 7 indexponttal nőtt, majd 2012-hez képest 2013-ben 10 indexponttal csökkent. 2013 óta a vizsgálati időszakban változatlan maradt. E változásokat főként a nyersanyagárak ingadozása okozta. |
| --- | --- |

(98)

Az uniós gazdasági ágazat átlagos egységenkénti előállítási költsége 2011 és 2012 között 7 indexponttal nőtt, majd 2012-hez képest 2013-ben 10 indexponttal csökkent. 2013 óta a vizsgálati időszakban változatlan maradt. E változásokat főként a nyersanyagárak ingadozása okozta.

| (99) | A fentiekkel kapcsolatban meg kell említeni, hogy az uniós gazdasági ágazat a tisztítási költségeket nem tudta pontosan elkülöníteni a teljes termelési költségektől. Ennek eredményeképpen a 2011. és 2012. mutatói – eltérve a 2013, 2014 és a vizsgálati időszak mutatóitól – az uniós gazdasági ágazat által importált nátrium-ciklamát tisztítási költségeit is tükrözik. |
| --- | --- |

(99)

A fentiekkel kapcsolatban meg kell említeni, hogy az uniós gazdasági ágazat a tisztítási költségeket nem tudta pontosan elkülöníteni a teljes termelési költségektől. Ennek eredményeképpen a 2011. és 2012. mutatói – eltérve a 2013, 2014 és a vizsgálati időszak mutatóitól – az uniós gazdasági ágazat által importált nátrium-ciklamát tisztítási költségeit is tükrözik.

| (100) | A fentiekre tekintettel a 2011–2012 közötti és az azt követő időszakok tendenciákat óvatosan kell értelmezni, mivel azok alakulása – noha csak kis mértékben – annak a ténynek tudható be, hogy a 2011–2012 közötti időszakra vonatkozó mutatók különböző adatkészleteken alapulnak. |
| --- | --- |

(100)

A fentiekre tekintettel a 2011–2012 közötti és az azt követő időszakok tendenciákat óvatosan kell értelmezni, mivel azok alakulása – noha csak kis mértékben – annak a ténynek tudható be, hogy a 2011–2012 közötti időszakra vonatkozó mutatók különböző adatkészleteken alapulnak.

| (101) | Mindenesetre meg kell állapítani, hogy a figyelembe vett időszak során az átlagos eladási egységár mindig alacsonyabb volt az uniós gazdasági ágazat átlagos gyártási költségeinél, amelyeket a fenti táblázat tartalmaz. |
| --- | --- |

(101)

Mindenesetre meg kell állapítani, hogy a figyelembe vett időszak során az átlagos eladási egységár mindig alacsonyabb volt az uniós gazdasági ágazat átlagos gyártási költségeinél, amelyeket a fenti táblázat tartalmaz.

4.5.2.7.   Munkaerőköltségek

| (102) | Az egyedüli uniós gyártó átlagos munkaerőköltsége a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  8. táblázat


  Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség












  Mutató (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség | 100 | 127 | 115 | 102 | 95 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat adatai. |

(102)

Az egyedüli uniós gyártó átlagos munkaerőköltsége a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

8. táblázat

8. táblázat

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

100

127

115

102

95

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat adatai.

Forrás:

| (103) | Az átlagos munkaerőköltség 5 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. A költségek azonban 2012-ban először 27 %-kal nőttek – főként az elbocsátott alkalmazottnak fizetett ellentételezésnek köszönhetően – majd folyamatosan csökkentek egészen a vizsgálati időszakig, amikor 5 %-kal a 2011. évi szint alá csökkentek. |
| --- | --- |

(103)

Az átlagos munkaerőköltség 5 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. A költségek azonban 2012-ban először 27 %-kal nőttek – főként az elbocsátott alkalmazottnak fizetett ellentételezésnek köszönhetően – majd folyamatosan csökkentek egészen a vizsgálati időszakig, amikor 5 %-kal a 2011. évi szint alá csökkentek.

4.5.2.8.   Készletek

| (104) | Az egyedüli uniós gyártó készletszintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  9. táblázat


  Készletek












  Mutató (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek | 100 | 258 | 339 | 406 | 708 |
| Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve | 100 | 249 | 179 | 255 | 451 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat adatai. |

(104)

Az egyedüli uniós gyártó készletszintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

9. táblázat

9. táblázat

Készletek

Készletek

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Zárókészletek

100

258

339

406

708

Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve

100

249

179

255

451

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat adatai.

Forrás:

| (105) | A figyelembe vett időszakban a termelés százalékában kifejezett zárókészletek jelentősen ingadoztak. 2011 és 2012 között először növekedtek, majd a következő évben csökkentek, és végül a vizsgálati időszakig jelentősen emelkedtek. A figyelembe vett időszak során az árak összességében 351 indexponttal nőttek. Ez a növekedés részben arra vezethető vissza, hogy az uniós gyártó nem tudta értékesíteni termékeit az alacsony árú behozatallal folytatott verseny miatt, részben pedig arra, hogy 2011-ben a készletszintek szokatlanul alacsonyak voltak a fenti (77) preambulumbekezdésben kifejtett váratlan műszaki eseményt követően. |
| --- | --- |

(105)

A figyelembe vett időszakban a termelés százalékában kifejezett zárókészletek jelentősen ingadoztak. 2011 és 2012 között először növekedtek, majd a következő évben csökkentek, és végül a vizsgálati időszakig jelentősen emelkedtek. A figyelembe vett időszak során az árak összességében 351 indexponttal nőttek. Ez a növekedés részben arra vezethető vissza, hogy az uniós gyártó nem tudta értékesíteni termékeit az alacsony árú behozatallal folytatott verseny miatt, részben pedig arra, hogy 2011-ben a készletszintek szokatlanul alacsonyak voltak a fenti (77) preambulumbekezdésben kifejtett váratlan műszaki eseményt követően.

4.5.2.9.   Nyereségesség, készpénzforgalom, beruházások, befektetés megtérülése és tőkebevonási képesség

| (106) | Az egyedüli uniós gyártó jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése












  Mutató (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyereségesség | – 100 | – 111 | – 82 | – 61 | – 69 |
| Pénzforgalom | 100 | – 500 | – 1 107 | – 559 | – 766 |
| Beruházások | 100 | 203 | 15 | 0 | 0 |
| Beruházások megtérülése | – 100 | – 42 | – 104 | – 79 | – 77 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat adatai. |

(106)

Az egyedüli uniós gyártó jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Nyereségesség

– 100

– 111

– 82

– 61

– 69

Pénzforgalom

100

– 500

– 1 107

– 559

– 766

Beruházások

100

203

15

0

0

Beruházások megtérülése

– 100

– 42

– 104

– 79

– 77

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat adatai.

Forrás:

| (107) | Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét a Bizottság a nátrium-ciklamát független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. A fenti (99) preambulumbekezdésben említettek szerint a termelési költségeket, amelyeket a 2011–2012 közötti időszakra vonatkozó nyereség/veszteség megállapítására alkalmaztak, csak átfogóan lehetne megállapítani, azaz az importált nátrium-ciklamáttal kapcsolatos költségeket is beleértve. Ennek alapján a jövedelmezőségi adatok elemzése azt mutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős veszteségeket termelt az egész figyelembe vett időszak alatt. Ezek különösen magasak voltak 2011 és 2012 között, de 2013 óta javult a helyzet. |
| --- | --- |

(107)

Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét a Bizottság a nátrium-ciklamát független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. A fenti (99) preambulumbekezdésben említettek szerint a termelési költségeket, amelyeket a 2011–2012 közötti időszakra vonatkozó nyereség/veszteség megállapítására alkalmaztak, csak átfogóan lehetne megállapítani, azaz az importált nátrium-ciklamáttal kapcsolatos költségeket is beleértve. Ennek alapján a jövedelmezőségi adatok elemzése azt mutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős veszteségeket termelt az egész figyelembe vett időszak alatt. Ezek különösen magasak voltak 2011 és 2012 között, de 2013 óta javult a helyzet.

| (108) | A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom – a teljes nátrium-ciklamát értékesítésére (15) vonatkozóan megállapított – trendje a 2011. évi pozitívről a 2012 és a vizsgálati időszak között erősen negatívvá vált. |
| --- | --- |

(108)

A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom – a teljes nátrium-ciklamát értékesítésére (15) vonatkozóan megállapított – trendje a 2011. évi pozitívről a 2012 és a vizsgálati időszak között erősen negatívvá vált.

15

| (109) | Jelentős beruházásokra csak 2011–2013 közötti időszakban került sor, és azok kizárólag a 2011-ben bekövetkezett robbanásban érintett termelési eszközök kicseréléséhez kapcsolódtak. A beruházásokat teljes mértékben a biztosítás fedezte. |
| --- | --- |

(109)

Jelentős beruházásokra csak 2011–2013 közötti időszakban került sor, és azok kizárólag a 2011-ben bekövetkezett robbanásban érintett termelési eszközök kicseréléséhez kapcsolódtak. A beruházásokat teljes mértékben a biztosítás fedezte.

| (110) | A beruházások megtérülése a befektetett eszközök könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyeresége. Jelentősen negatív volt a teljes figyelembe vett időszak során. |
| --- | --- |

(110)

A beruházások megtérülése a befektetett eszközök könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyeresége. Jelentősen negatív volt a teljes figyelembe vett időszak során.

| (111) | Az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett veszteségek szintje miatt a tőkebevonási képesség súlyosan érintett volt. |
| --- | --- |

(111)

Az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett veszteségek szintje miatt a tőkebevonási képesség súlyosan érintett volt.

4.5.3.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (112) | Jóllehet az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó egyes gazdasági mutatók – mint például a termelés, a termelési kapacitás, értékesítések, piaci részesedés és termelékenység – javultak 2011–2012 és 2013 között, e tendenciák csak részben magyarázhatók a kínai exportáló gyártók bizonyos körére 2012 májusában kivetett magasabb dömpingellenes vámok nyomán jelentkező tényleges piaci fejleményekkel. |
| --- | --- |

(112)

Jóllehet az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó egyes gazdasági mutatók – mint például a termelés, a termelési kapacitás, értékesítések, piaci részesedés és termelékenység – javultak 2011–2012 és 2013 között, e tendenciák csak részben magyarázhatók a kínai exportáló gyártók bizonyos körére 2012 májusában kivetett magasabb dömpingellenes vámok nyomán jelentkező tényleges piaci fejleményekkel.

| (113) | Ugyanis, amint azt a fenti (89) preambulumbekezdés is említi, az előrelépéseket jelentős mértékben megmagyarázzák az alábbiak: i. a gyárban 2011 júliusában bekövetkezett robbanás, ii. az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat 2011 augusztusa és 2012 májusa között a robbanás miatt nem volt képes saját nátrium-ciklamátot előállítani, valamint iii. hogy a gyártási folyamat 2013-ban, miután a tönkrement gyártósorokat kicserélték ismét teljes, 12 hónapos időszakot fedett le. Egyértelmű, hogy a szóban forgó mutatók jóval alacsonyabb növekedést mutatnának a 2013-ig tartó időszak esetében, ha a robbanásra nem kerül sor. |
| --- | --- |

(113)

Ugyanis, amint azt a fenti (89) preambulumbekezdés is említi, az előrelépéseket jelentős mértékben megmagyarázzák az alábbiak: i. a gyárban 2011 júliusában bekövetkezett robbanás, ii. az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat 2011 augusztusa és 2012 májusa között a robbanás miatt nem volt képes saját nátrium-ciklamátot előállítani, valamint iii. hogy a gyártási folyamat 2013-ban, miután a tönkrement gyártósorokat kicserélték ismét teljes, 12 hónapos időszakot fedett le. Egyértelmű, hogy a szóban forgó mutatók jóval alacsonyabb növekedést mutatnának a 2013-ig tartó időszak esetében, ha a robbanásra nem kerül sor.

| (114) | Az említett tendenciák kedvező alakulása egyértelműen megváltozott 2013 óta, hiszen az uniós gazdasági ágazat termelése, értékesítése, termelékenysége, továbbá piaci részesedése jelentősen romlott. |
| --- | --- |

(114)

Az említett tendenciák kedvező alakulása egyértelműen megváltozott 2013 óta, hiszen az uniós gazdasági ágazat termelése, értékesítése, termelékenysége, továbbá piaci részesedése jelentősen romlott.

| (115) | Ezenkívül, az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete a figyelembe vett időszak teljes időtartama alatt folyamatosan bizonytalan volt. Különösen a jövedelmezőség, pénzforgalom és a beruházások megtérülése mutatott összességében az uniós gazdasági ágazat esetében kiugróan rossz értékeket. |
| --- | --- |

(115)

Ezenkívül, az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete a figyelembe vett időszak teljes időtartama alatt folyamatosan bizonytalan volt. Különösen a jövedelmezőség, pénzforgalom és a beruházások megtérülése mutatott összességében az uniós gazdasági ágazat esetében kiugróan rossz értékeket.

| (116) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(116)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

| (117) | A végleges nyilvánosságra hozatalt követően tett észrevételeiben az érintett exportáló gyártó vitatta a (115) preambulumbekezdésben szereplő következtetést, hogy a nyereségesség, a pénzforgalom és a beruházások megtérülése kár bekövetkeztére utal, mivel azok pozitív módon alakultak 2013 és a vizsgálati időszak között. |
| --- | --- |

(117)

A végleges nyilvánosságra hozatalt követően tett észrevételeiben az érintett exportáló gyártó vitatta a (115) preambulumbekezdésben szereplő következtetést, hogy a nyereségesség, a pénzforgalom és a beruházások megtérülése kár bekövetkeztére utal, mivel azok pozitív módon alakultak 2013 és a vizsgálati időszak között.

| (118) | A Bizottság megjegyzi, hogy bár a figyelembe vett időszakban a veszteségek, a negatív pénzforgalom és a beruházások megtérülésének szintje valóban némileg javult, még mindig igen negatív volt 2013-ban, 2014-ben és a vizsgálati időszakban. Ezenkívül az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint a kármutatók önmagában egyike sem döntő fontosságú, hanem azokat együtt elemzik. Ezért ezt az állítást el kell utasítani. |
| --- | --- |

(118)

A Bizottság megjegyzi, hogy bár a figyelembe vett időszakban a veszteségek, a negatív pénzforgalom és a beruházások megtérülésének szintje valóban némileg javult, még mindig igen negatív volt 2013-ban, 2014-ben és a vizsgálati időszakban. Ezenkívül az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint a kármutatók önmagában egyike sem döntő fontosságú, hanem azokat együtt elemzik. Ezért ezt az állítást el kell utasítani.

| (119) | Ezenkívül a Fang Da azzal érvelt, hogy a figyelembe vett időszak nem volt reprezentatív, mivel két jelentős tényező befolyásolta, nevezetesen a 2011-re és 2012-re vonatkozó adatok torzultak és a 2013-től a vizsgálati időszakig tartó fennmaradó időszak túl rövidnek bizonyult. |
| --- | --- |

(119)

Ezenkívül a Fang Da azzal érvelt, hogy a figyelembe vett időszak nem volt reprezentatív, mivel két jelentős tényező befolyásolta, nevezetesen a 2011-re és 2012-re vonatkozó adatok torzultak és a 2013-től a vizsgálati időszakig tartó fennmaradó időszak túl rövidnek bizonyult.

| (120) | Az első tényezőt illetően, a Fang Da azzal érvelt, hogy 2011-re és 2012-re vonatkozó összes adat azonban statisztikailag haszontalan és a kár elemzése során nem lehet figyelembe venni az alábbi okok miatt:






  i. | e két év során vizsgálat volt folyamatban a Fang Da-tól származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozóan, és ez elegendő ahhoz, hogy torzítsa az adatokat és ezeket az időszakokat megbízhatatlanná tegye a kiindulási helyzet megállapítására, amely szerint a jövőbeni tendenciák elemezhetők lennének; |
| --- | --- | --- |

(120)

Az első tényezőt illetően, a Fang Da azzal érvelt, hogy 2011-re és 2012-re vonatkozó összes adat azonban statisztikailag haszontalan és a kár elemzése során nem lehet figyelembe venni az alábbi okok miatt:

i.

e két év során vizsgálat volt folyamatban a Fang Da-tól származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozóan, és ez elegendő ahhoz, hogy torzítsa az adatokat és ezeket az időszakokat megbízhatatlanná tegye a kiindulási helyzet megállapítására, amely szerint a jövőbeni tendenciák elemezhetők lennének;

| ii. | e két évre jelentős hatással volt az uniós gyártó üzemében bekövetkezett robbanás. |
| --- | --- |

ii.

e két évre jelentős hatással volt az uniós gyártó üzemében bekövetkezett robbanás.

| (121) | A fenti i. pontban, a Fang Da nem bizonyította be, hogy a korábbi vizsgálat miért és hogyan torzította az uniós gazdasági ágazat adatait az adott időszakban. Következésképpen ezt az érvet a Bizottságnak figyelmen kívül kellett hagynia a fenti állítások értékelése során. |
| --- | --- |

(121)

A fenti i. pontban, a Fang Da nem bizonyította be, hogy a korábbi vizsgálat miért és hogyan torzította az uniós gazdasági ágazat adatait az adott időszakban. Következésképpen ezt az érvet a Bizottságnak figyelmen kívül kellett hagynia a fenti állítások értékelése során.

| (122) | A fenti ii. pont tekintetében a Bizottság világosan elismerte, hogy a robbanás befolyásolta az uniós gazdasági ágazat gazdasági mutatóit 2011 és 2012 között (lásd a fenti (78) preambulumbekezdést), ezen elemeket a kármutatók alakulásának elemzése során kellően figyelembe vették. Arra is emlékeztetni kell, hogy a Bizottság a fenti (114) preambulumbekezdésben megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete egyértelműen tovább romlott 2013 óta, vagyis a 2011–2012 közötti időszakot követően. Következésképpen az állítást el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(122)

A fenti ii. pont tekintetében a Bizottság világosan elismerte, hogy a robbanás befolyásolta az uniós gazdasági ágazat gazdasági mutatóit 2011 és 2012 között (lásd a fenti (78) preambulumbekezdést), ezen elemeket a kármutatók alakulásának elemzése során kellően figyelembe vették. Arra is emlékeztetni kell, hogy a Bizottság a fenti (114) preambulumbekezdésben megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete egyértelműen tovább romlott 2013 óta, vagyis a 2011–2012 közötti időszakot követően. Következésképpen az állítást el kellett utasítani.

| (123) | Ami a második tényezőt illeti, a Fang Da azt állította, hogy a figyelembe vett időszak fennmaradó részében, a 2013–2014 és a vizsgálati időszak között nem elegendő ahhoz, hogy a kárra vonatkozóan bármilyen messzemenő következtetést lehessen levonni. Az érintett exportáló gyártó nem támasztotta alá állítását. A vizsgálati időszakra vonatkozóan a kár megállapítására a kármutatóknak a figyelembe vett időszak alatti tendenciáinak elemzése alapján kerül sor. Ezért ezt az állítást is el kell utasítani. |
| --- | --- |

(123)

Ami a második tényezőt illeti, a Fang Da azt állította, hogy a figyelembe vett időszak fennmaradó részében, a 2013–2014 és a vizsgálati időszak között nem elegendő ahhoz, hogy a kárra vonatkozóan bármilyen messzemenő következtetést lehessen levonni. Az érintett exportáló gyártó nem támasztotta alá állítását. A vizsgálati időszakra vonatkozóan a kár megállapítására a kármutatóknak a figyelembe vett időszak alatti tendenciáinak elemzése alapján kerül sor. Ezért ezt az állítást is el kell utasítani.

| (124) | A fentieken túlmenően a Fang Da azt is állította, hogy a 2013. év nem volt alkalmazható a viszonyítási évként a kárfelmérés szempontjából, mivel 2013. évi adatok kivételesen magasak voltak. Ez állítólag arra vezethető vissza, hogy az uniós gazdasági ágazat ügyfelei, amelyek nem tudtak nátrium-ciklamátot vásárolni a robbanás után, és amint a teljes termelési visszaállították, ismét az uniós gazdasági ágazathoz fordultak, hogy saját készleteiket növeljék. |
| --- | --- |

(124)

A fentieken túlmenően a Fang Da azt is állította, hogy a 2013. év nem volt alkalmazható a viszonyítási évként a kárfelmérés szempontjából, mivel 2013. évi adatok kivételesen magasak voltak. Ez állítólag arra vezethető vissza, hogy az uniós gazdasági ágazat ügyfelei, amelyek nem tudtak nátrium-ciklamátot vásárolni a robbanás után, és amint a teljes termelési visszaállították, ismét az uniós gazdasági ágazathoz fordultak, hogy saját készleteiket növeljék.

| (125) | Először is, ez az állítás egy egyszerű, alá nem támasztott állításra támaszkodik, mivel a Fang Da semmilyen bizonyítékot nem nyújtott be arra vonatkozólag, hogy a robbanás következtében az uniós gazdasági ágazat jelentős számú ügyfelet veszített, akik úgy határoztak, hogy 2013-ben nagyobb megrendelésekkel térnek vissza. Másodszor, a rendelkezésre álló bizonyítékok nem támasztják alá ezt az állítást. Épp ellenkezőleg, ez azt mutatja, hogy a 2011–2012 közötti időszakban, amikor az uniós gazdasági ágazat nem volt képes maga nátrium-ciklamátot termelni, az uniós gazdasági ágazat megtartotta ügyfeleit és folyamatosan szállított számukra importált nátrium-ciklamátot, amely további feldolgozásra került (lásd a fenti (77) preambulumbekezdést). Ennek megfelelően ezt az érvet el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(125)

Először is, ez az állítás egy egyszerű, alá nem támasztott állításra támaszkodik, mivel a Fang Da semmilyen bizonyítékot nem nyújtott be arra vonatkozólag, hogy a robbanás következtében az uniós gazdasági ágazat jelentős számú ügyfelet veszített, akik úgy határoztak, hogy 2013-ben nagyobb megrendelésekkel térnek vissza. Másodszor, a rendelkezésre álló bizonyítékok nem támasztják alá ezt az állítást. Épp ellenkezőleg, ez azt mutatja, hogy a 2011–2012 közötti időszakban, amikor az uniós gazdasági ágazat nem volt képes maga nátrium-ciklamátot termelni, az uniós gazdasági ágazat megtartotta ügyfeleit és folyamatosan szállított számukra importált nátrium-ciklamátot, amely további feldolgozásra került (lásd a fenti (77) preambulumbekezdést). Ennek megfelelően ezt az érvet el kellett utasítani.

5.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (126) | Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a Fang Da vállalkozástól származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy a Fang Da vállalkozástól származó dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen okozott károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. |
| --- | --- |

(126)

Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a Fang Da vállalkozástól származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy a Fang Da vállalkozástól származó dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen okozott károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.

5.1.   A dömpingelt behozatal hatása

A dömpingelt behozatal hatása

| (127) | A vizsgálat szerint erős a korreláció a Fang Da vállalkozás importárai, piaci részesedése és az uniós ágazat helyzete között. Az összefüggést az alábbi táblázat szemlélteti:

  11. táblázat


  Importárak és piaci részesedés












  Mutató (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Fang Da importárai | 100 | 110 | 105 | 96 | 99 |
| A Fang Da piaci részesedése | 100 | 82 | 119 | 161 | 160 |
| Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése | 100 | 67 | 157 | 111 | 104 |
| Kínai importárak (a dömpingellenes vámokat is beszámítva), a Fang Da vállalkozást nem tekintve | 100 | 109 | 112 | 108 | 111 |
| Kínai piaci részesedés, a Fang Da vállalkozást nem tekintve | 100 | 110 | 79 | 73 | 77 |
| Forrás: uniós gazdasági ágazati adatok, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis. |

(127)

A vizsgálat szerint erős a korreláció a Fang Da vállalkozás importárai, piaci részesedése és az uniós ágazat helyzete között. Az összefüggést az alábbi táblázat szemlélteti:

11. táblázat

11. táblázat

Importárak és piaci részesedés

Importárak és piaci részesedés

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

A Fang Da importárai

100

110

105

96

99

A Fang Da piaci részesedése

100

82

119

161

160

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése

100

67

157

111

104

Kínai importárak (a dömpingellenes vámokat is beszámítva), a Fang Da vállalkozást nem tekintve

100

109

112

108

111

Kínai piaci részesedés, a Fang Da vállalkozást nem tekintve

100

110

79

73

77

Forrás: uniós gazdasági ágazati adatok, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

Forrás:

| (128) | A 2011 és 2012 közötti időszakban a Fang Da importárai az Unió viszonylatában 10 %-kal nőttek, ugyanebben az időszakban piaci részesedése 18 %-kal csökkent. 2013-tól kezdődően a vizsgálati időszakig azonban a Fang Da meg tudta kétszerezni piaci részesedését, miközben az árakat jelentős mértékben csökkentette. |
| --- | --- |

(128)

A 2011 és 2012 közötti időszakban a Fang Da importárai az Unió viszonylatában 10 %-kal nőttek, ugyanebben az időszakban piaci részesedése 18 %-kal csökkent. 2013-tól kezdődően a vizsgálati időszakig azonban a Fang Da meg tudta kétszerezni piaci részesedését, miközben az árakat jelentős mértékben csökkentette.

| (129) | 2012 és 2013 között a Fang Da először 5 %-kal csökkentette árait, és igazodott a többi kínai importárhoz. Így ez utóbbiakra is hatással volt, mivel 2012 májusától kezdve jelentős mértékben megemelkedtek a dömpingellenes vámok egy fő kínai exportáló gyártó vonatkozásában. Ezt a változást jelzi a fenti táblázatban a dömpingellenes vámokkal számított kínai importárak alakulása. 2012 és 2013 között az árak ilyen összehangolása azt eredményezte, hogy jelentős mértékben – 37 indexponttal – nőtt a Fang Da piaci részesedése, elsősorban az egyéb kínai behozatal kárára, hiszen ott 31 indexponttal esett a piaci részesedés. |
| --- | --- |

(129)

2012 és 2013 között a Fang Da először 5 %-kal csökkentette árait, és igazodott a többi kínai importárhoz. Így ez utóbbiakra is hatással volt, mivel 2012 májusától kezdve jelentős mértékben megemelkedtek a dömpingellenes vámok egy fő kínai exportáló gyártó vonatkozásában. Ezt a változást jelzi a fenti táblázatban a dömpingellenes vámokkal számított kínai importárak alakulása. 2012 és 2013 között az árak ilyen összehangolása azt eredményezte, hogy jelentős mértékben – 37 indexponttal – nőtt a Fang Da piaci részesedése, elsősorban az egyéb kínai behozatal kárára, hiszen ott 31 indexponttal esett a piaci részesedés.

| (130) | 2013 és 2014 között a Fang Da további 9 indexponttal csökkentette árait, így azok már az egyéb kínai behozatal árszínvonalát sem érték el. Ezáltal még nagyobb mértékben, 42 indexponttal növelni tudta piaci részesedését. Ennek már közvetlenül az uniós gazdasági ágazat látta kárát, mivel ugyanebben az időszakban 53 indexpontos csökkenést szenvedett el a piaci részesedését tekintve. |
| --- | --- |

(130)

2013 és 2014 között a Fang Da további 9 indexponttal csökkentette árait, így azok már az egyéb kínai behozatal árszínvonalát sem érték el. Ezáltal még nagyobb mértékben, 42 indexponttal növelni tudta piaci részesedését. Ennek már közvetlenül az uniós gazdasági ágazat látta kárát, mivel ugyanebben az időszakban 53 indexpontos csökkenést szenvedett el a piaci részesedését tekintve.

| (131) | Amint arra a (75) preambulumbekezdésben rámutattunk, a Fang Da esetében megállapított alákínálási különbözet mértéke jelentős volt. Tekintettel arra a tényre, hogy egyre nőtt a Fang Da vállalkozástól származó dömpingelt behozatal volumene, mindez olyan árakon, amelyek jelentősen alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak, az uniós gazdasági ágazat nem volt abban a helyzetben, hogy előnyét látta volna a másik kínai exportáló gyártóra 2012-ben kivetett, megemelt összegű dömpingellenes vámoknak, és nem tudta visszaszerezni piaci részesedését. |
| --- | --- |

(131)

Amint arra a (75) preambulumbekezdésben rámutattunk, a Fang Da esetében megállapított alákínálási különbözet mértéke jelentős volt. Tekintettel arra a tényre, hogy egyre nőtt a Fang Da vállalkozástól származó dömpingelt behozatal volumene, mindez olyan árakon, amelyek jelentősen alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak, az uniós gazdasági ágazat nem volt abban a helyzetben, hogy előnyét látta volna a másik kínai exportáló gyártóra 2012-ben kivetett, megemelt összegű dömpingellenes vámoknak, és nem tudta visszaszerezni piaci részesedését.

| (132) | A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a Fang Da vállalkozástól származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése szerinti értelemben számottevő mértékben hozzájárult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz. |
| --- | --- |

(132)

A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a Fang Da vállalkozástól származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése szerinti értelemben számottevő mértékben hozzájárult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz.

5.2.   Az egyéb tényezők hatásai

Az egyéb tényezők hatásai

5.2.1.   Exportáló gyártóktól származó behozatal, a Fang Da vállalkozást nem tekintve

Exportáló gyártóktól származó behozatal, a Fang Da vállalkozást nem tekintve

| (133) | A Fang Da vállalkozáson kívüli exportáló gyártóktól származó behozatal volumene a következőképpen alakult:

  12. táblázat


  A behozatal volumene (index)












  Mutató (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kínai Népköztársaság (a Fang Da kivételével) | 100 | 114 | 73 | 71 | 77 |
| Indonézia | 100 | 225 | 31 | 18 | 9 |
| Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis. |

(133)

A Fang Da vállalkozáson kívüli exportáló gyártóktól származó behozatal volumene a következőképpen alakult:

12. táblázat

12. táblázat

A behozatal volumene (index)

A behozatal volumene (index)

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Kínai Népköztársaság (a Fang Da kivételével)

100

114

73

71

77

Indonézia

100

225

31

18

9

Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

Forrás:

| (134) | Az Indonéziából származó behozatal volumene 2011-ben és 2012-ben alacsony, 2013-ban nagyon alacsony, 2014-ben és a vizsgálati időszakban pedig elhanyagolható mértékű volt. Tehát még ha sokat ingadozott is a figyelembe vett időszakban, az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása 2011 és 2012 között rendkívül korlátozottnak, 2013-tól kezdődően a vizsgálati időszakig pedig jelentéktelennek tekinthető. |
| --- | --- |

(134)

Az Indonéziából származó behozatal volumene 2011-ben és 2012-ben alacsony, 2013-ban nagyon alacsony, 2014-ben és a vizsgálati időszakban pedig elhanyagolható mértékű volt. Tehát még ha sokat ingadozott is a figyelembe vett időszakban, az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása 2011 és 2012 között rendkívül korlátozottnak, 2013-tól kezdődően a vizsgálati időszakig pedig jelentéktelennek tekinthető.

| (135) | A figyelembe vett időszak során a Fang Da vállalkozástól eltérő kínai gyártóktól származó behozatal volumene 23 %-kal esett vissza. A behozatal először – 2011 és 2012 között – 14 %-kal nőtt, azóta viszont jelentős mértékben csökkent, különösen 2012 és 2013 között, amikor is igen drasztikusan, 41 indexponttal esett. |
| --- | --- |

(135)

A figyelembe vett időszak során a Fang Da vállalkozástól eltérő kínai gyártóktól származó behozatal volumene 23 %-kal esett vissza. A behozatal először – 2011 és 2012 között – 14 %-kal nőtt, azóta viszont jelentős mértékben csökkent, különösen 2012 és 2013 között, amikor is igen drasztikusan, 41 indexponttal esett.

| (136) | Az általános csökkenés ellenére az egyéb kínai behozatal ugyanazon a jelentős, a Fang Da szintjével csaknem egyező szinten maradt. A dömpingellenes vámokkal számolt átlagáraik – még ha némileg magasabbak voltak is, mint a Fang Da árai – még így is jóval alatta maradtak az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak. Mindezek alapján megállapítható, hogy a figyelembe vett időszakban a Fang Da vállalkozáson kívüli kínai gyártóktól származó, alacsony árú behozatal hozzájárult ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazatot kár érte. |
| --- | --- |

(136)

Az általános csökkenés ellenére az egyéb kínai behozatal ugyanazon a jelentős, a Fang Da szintjével csaknem egyező szinten maradt. A dömpingellenes vámokkal számolt átlagáraik – még ha némileg magasabbak voltak is, mint a Fang Da árai – még így is jóval alatta maradtak az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak. Mindezek alapján megállapítható, hogy a figyelembe vett időszakban a Fang Da vállalkozáson kívüli kínai gyártóktól származó, alacsony árú behozatal hozzájárult ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazatot kár érte.

| (137) | Amint azt a fenti 5.1. pontban kifejtettük, az uniós gazdasági ágazat helyzetének 2013 óta bekövetkezett, további romlása elsősorban a Fang Da vállalkozástól származó dömpingelt és alacsony árú behozatal egyre növekvő volumenének tudható be. Következésképpen a Fang Da vállalkozáson kívüli egyéb gyártóktól származó behozatal – még ha hozzá is járult a károkhoz – nem fejtett ki olyan hatást, hogy megszűnt volna a Fang Da vállalkozástól származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között fennálló okozati összefüggés. |
| --- | --- |

(137)

Amint azt a fenti 5.1. pontban kifejtettük, az uniós gazdasági ágazat helyzetének 2013 óta bekövetkezett, további romlása elsősorban a Fang Da vállalkozástól származó dömpingelt és alacsony árú behozatal egyre növekvő volumenének tudható be. Következésképpen a Fang Da vállalkozáson kívüli egyéb gyártóktól származó behozatal – még ha hozzá is járult a károkhoz – nem fejtett ki olyan hatást, hogy megszűnt volna a Fang Da vállalkozástól származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között fennálló okozati összefüggés.

5.2.2.   Műszaki baleset (robbanás) az uniós gazdasági ágazat egyik gyárában

Műszaki baleset (robbanás) az uniós gazdasági ágazat egyik gyárában

| (138) | Amint azt a (77) és (83) preambulumbekezdésben kifejtettük, az uniós gazdasági ágazat egyik gyárában 2011 júliusában robbanás történt, melynek következtében nem álltak rendelkezésre a vegyi reakcióhoz szükséges anyagok, és így az ágazat 2011 augusztusa és 2012 májusa között nem volt képes saját nátrium-ciklamátot előállítani és értékesíteni. |
| --- | --- |

(138)

Amint azt a (77) és (83) preambulumbekezdésben kifejtettük, az uniós gazdasági ágazat egyik gyárában 2011 júliusában robbanás történt, melynek következtében nem álltak rendelkezésre a vegyi reakcióhoz szükséges anyagok, és így az ágazat 2011 augusztusa és 2012 májusa között nem volt képes saját nátrium-ciklamátot előállítani és értékesíteni.

| (139) | Az uniós gazdasági ágazat gazdasági mutatóira 2011 augusztusa és 2012 májusa között kedvezőtlen hatást gyakorolt, hogy nem tudta saját maga előállítani a számára szükséges nátrium-ciklamátot. Ha nem történt volna baleset, a termelés, a kapacitáskihasználás, az értékesítés, a piaci részesedés és a termelékenység mértéke ebben az időszakban kedvezőbben alakult volna, mivel az uniós gazdasági ágazat el tudta volna látni saját vevőit az általa előállított nátrium-ciklamáttal, nem szorult volna ebből behozatalra, és nem kellett volna az importált mennyiséget 2011 augusztusa és 2012 májusa között finomítania és újraértékesítenie. |
| --- | --- |

(139)

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági mutatóira 2011 augusztusa és 2012 májusa között kedvezőtlen hatást gyakorolt, hogy nem tudta saját maga előállítani a számára szükséges nátrium-ciklamátot. Ha nem történt volna baleset, a termelés, a kapacitáskihasználás, az értékesítés, a piaci részesedés és a termelékenység mértéke ebben az időszakban kedvezőbben alakult volna, mivel az uniós gazdasági ágazat el tudta volna látni saját vevőit az általa előállított nátrium-ciklamáttal, nem szorult volna ebből behozatalra, és nem kellett volna az importált mennyiséget 2011 augusztusa és 2012 májusa között finomítania és újraértékesítenie.

| (140) | Jóllehet az uniós gazdasági ágazat fent említett gazdasági mutatóira hatást gyakorolt az a tény, hogy 2011 augusztusa és 2012 májusa között az ágazat nem volt képes a saját szükségleteinek megfelelő mennyiségű nátrium-ciklamát előállítására, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a gyárban bekövetkezett robbanás nem járult hozzá jelentős mértékben az uniós gazdasági ágazat által 2013-tól kezdődően a vizsgálati időszakig elszenvedett károkhoz. |
| --- | --- |

(140)

Jóllehet az uniós gazdasági ágazat fent említett gazdasági mutatóira hatást gyakorolt az a tény, hogy 2011 augusztusa és 2012 májusa között az ágazat nem volt képes a saját szükségleteinek megfelelő mennyiségű nátrium-ciklamát előállítására, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a gyárban bekövetkezett robbanás nem járult hozzá jelentős mértékben az uniós gazdasági ágazat által 2013-tól kezdődően a vizsgálati időszakig elszenvedett károkhoz.

| (141) | Ami azt illeti, az uniós gazdasági ágazat már 2012 májusától teljes kapacitással képes volt a saját szükségleteit kielégítő mennyiségű nátrium-ciklamát előállítására, és azóta a robbanás nem gyakorolt hatást az uniós ágazat gazdasági tevékenységére. 2013 és a vizsgálati időszak között a Fang Da vállalkozástól származó dömpingelt behozatal volt ténylegesen az, ami az uniós ágazat gazdasági helyzetére káros hatással kezdett lenni. Fontos megjegyezni, hogy a kedvezőtlen hatás hónapokkal a megsemmisült gyártósorok helyreállítása után vette kezdetét, amikor már teljesen helyreállt az uniós gazdasági ágazatban a nátrium-ciklamát-előállítás. Számításához 12-havi ciklus szolgált alapul (2013-ban, 2014-ben és a vizsgálati időszakban). |
| --- | --- |

(141)

Ami azt illeti, az uniós gazdasági ágazat már 2012 májusától teljes kapacitással képes volt a saját szükségleteit kielégítő mennyiségű nátrium-ciklamát előállítására, és azóta a robbanás nem gyakorolt hatást az uniós ágazat gazdasági tevékenységére. 2013 és a vizsgálati időszak között a Fang Da vállalkozástól származó dömpingelt behozatal volt ténylegesen az, ami az uniós ágazat gazdasági helyzetére káros hatással kezdett lenni. Fontos megjegyezni, hogy a kedvezőtlen hatás hónapokkal a megsemmisült gyártósorok helyreállítása után vette kezdetét, amikor már teljesen helyreállt az uniós gazdasági ágazatban a nátrium-ciklamát-előállítás. Számításához 12-havi ciklus szolgált alapul (2013-ban, 2014-ben és a vizsgálati időszakban).

| (142) | Mindezek figyelembevételével a Bizottságnak az a véleménye, hogy a műszaki baleset, amely 2011 augusztusa és 2012 májusa között kihatott az uniós gazdasági ágazat üzleti tevékenységére, nem szüntette meg a Fang Da vállalkozástól származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett, a 2013 és a vizsgálati időszak közötti behozatalból eredő kár között fennálló okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(142)

Mindezek figyelembevételével a Bizottságnak az a véleménye, hogy a műszaki baleset, amely 2011 augusztusa és 2012 májusa között kihatott az uniós gazdasági ágazat üzleti tevékenységére, nem szüntette meg a Fang Da vállalkozástól származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett, a 2013 és a vizsgálati időszak közötti behozatalból eredő kár között fennálló okozati összefüggést.

5.2.3.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (143) | Az uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  13. táblázat


  Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye












  Mutató (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolumen | 100 | 118 | 198 | 212 | 180 |
| Átlagár | 100 | 102 | 106 | 106 | 108 |
| Forrás: az uniós gazdasági ágazat adatai. |

(143)

Az uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

13. táblázat

13. táblázat

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Vizsgálati időszak

Exportvolumen

100

118

198

212

180

Átlagár

100

102

106

106

108

Forrás: az uniós gazdasági ágazat adatai.

Forrás:

| (144) | Az exportértékesítések a figyelembe vett időszakban jelentős hányadát tették ki az unió gazdasági ágazata összes exportértékesítésének: volumenük kb. 30 % és kb. 50 % között mozgott. A 2011–2012-ben tapasztalt alacsony értékesítési volument annak fényében kell értelmezni, hogy az uniós gazdasági ágazat 2011 augusztusa és 2012 májusa között nem volt képes a saját szükségleteinek megfelelő mennyiségű nátrium-ciklamát előállítására és értékesítésére. A következő időszakban, miután ismét beindult a nátrium-ciklamát-gyártás, az exportértékesítés először 14 indexponttal nőtt (2013 és 2014), majd a vizsgálati időszakban 32 indexponttal csökkent. |
| --- | --- |

(144)

Az exportértékesítések a figyelembe vett időszakban jelentős hányadát tették ki az unió gazdasági ágazata összes exportértékesítésének: volumenük kb. 30 % és kb. 50 % között mozgott. A 2011–2012-ben tapasztalt alacsony értékesítési volument annak fényében kell értelmezni, hogy az uniós gazdasági ágazat 2011 augusztusa és 2012 májusa között nem volt képes a saját szükségleteinek megfelelő mennyiségű nátrium-ciklamát előállítására és értékesítésére. A következő időszakban, miután ismét beindult a nátrium-ciklamát-gyártás, az exportértékesítés először 14 indexponttal nőtt (2013 és 2014), majd a vizsgálati időszakban 32 indexponttal csökkent.

| (145) | Az átlagos exportár növekedett a figyelembe vett időszakban, a vizsgálati időszakban pedig 8 %-kal magasabb volt a 2011-es exportáraknál. Az exportárak még ha szisztematikusan az uniós ágazat átlagos termelési egységköltsége alatt maradtak is, meghaladták az uniós ágazatnak az uniós piacokon érvényes átlagos értékesítési árait, és így jóval alacsonyabb szintű veszteséget generáltak az uniós piacon való értékesítéshez képest. |
| --- | --- |

(145)

Az átlagos exportár növekedett a figyelembe vett időszakban, a vizsgálati időszakban pedig 8 %-kal magasabb volt a 2011-es exportáraknál. Az exportárak még ha szisztematikusan az uniós ágazat átlagos termelési egységköltsége alatt maradtak is, meghaladták az uniós ágazatnak az uniós piacokon érvényes átlagos értékesítési árait, és így jóval alacsonyabb szintű veszteséget generáltak az uniós piacon való értékesítéshez képest.

| (146) | Függetlenül attól, hogy az exportértékesítésekből némi veszteség származott, a Bizottság úgy értékelte, hogy az exporttevékenység nem járult hozzá jelentős mértékben az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károkhoz. Ez a következő okokra vezethető vissza: Először is az exportértékesítések volumene sokkal kisebb mértékben csökkent mind abszolút, mind relatív értelemben, mint az uniós piaci értékesítéseké 2013 és a vizsgálati időszak között. Ez utóbbi értékesítésekre az említett időszakban különösen nagy hatást gyakorolt a Fang Da vállalkozástól származó alacsony árú és dömpingelt behozatal nagy volumene. Másodsorban az exportértékesítések – magasabb árukból és azáltal alacsonyabb veszteségi különbözetükből adódóan – lehetővé tették az uniós gazdasági ágazat számára a hasonló termékek értékesítéséből keletkező általános veszteségek csökkentését. |
| --- | --- |

(146)

Függetlenül attól, hogy az exportértékesítésekből némi veszteség származott, a Bizottság úgy értékelte, hogy az exporttevékenység nem járult hozzá jelentős mértékben az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károkhoz. Ez a következő okokra vezethető vissza: Először is az exportértékesítések volumene sokkal kisebb mértékben csökkent mind abszolút, mind relatív értelemben, mint az uniós piaci értékesítéseké 2013 és a vizsgálati időszak között. Ez utóbbi értékesítésekre az említett időszakban különösen nagy hatást gyakorolt a Fang Da vállalkozástól származó alacsony árú és dömpingelt behozatal nagy volumene. Másodsorban az exportértékesítések – magasabb árukból és azáltal alacsonyabb veszteségi különbözetükből adódóan – lehetővé tették az uniós gazdasági ágazat számára a hasonló termékek értékesítéséből keletkező általános veszteségek csökkentését.

| (147) | Következésképpen a Bizottság nézete szerint az exportértékesítések alakulása nem szüntette meg a Fang Da vállalkozástól származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között fennálló okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(147)

Következésképpen a Bizottság nézete szerint az exportértékesítések alakulása nem szüntette meg a Fang Da vállalkozástól származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között fennálló okozati összefüggést.

5.2.4.   Fogyasztás

Fogyasztás

| (148) | A kár nem tudható be a fogyasztási szokásokban beállt változásoknak, mivel a kereslet kismértékben nőtt 2011 és a vizsgálati időszak között. 2013 és a vizsgálati időszak között, amikor különösen markánsan jelentkezett a Fang Da vállalkozástól származó dömpingelt behozatal káros hatása, a fogyasztás 8 %-kal még nőtt is. Ez a tény is a fenti következtetést támasztja alá. |
| --- | --- |

(148)

A kár nem tudható be a fogyasztási szokásokban beállt változásoknak, mivel a kereslet kismértékben nőtt 2011 és a vizsgálati időszak között. 2013 és a vizsgálati időszak között, amikor különösen markánsan jelentkezett a Fang Da vállalkozástól származó dömpingelt behozatal káros hatása, a fogyasztás 8 %-kal még nőtt is. Ez a tény is a fenti következtetést támasztja alá.

5.3.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (149) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálati időszak alatt egyértelműen jelentős kár érte. Az uniós gazdasági ágazat a teljes kérdéses időszakban veszteséget termelt. Ezen túlmenően 2013 óta, miután helyreállt a termelés a műszaki baleset által érintett gyártósorokon, a mennyiségi kármutatók, így a termelés, az értékesítés és a piaci részesedés a hanyatlás egyértelmű jelét mutatják. |
| --- | --- |

(149)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálati időszak alatt egyértelműen jelentős kár érte. Az uniós gazdasági ágazat a teljes kérdéses időszakban veszteséget termelt. Ezen túlmenően 2013 óta, miután helyreállt a termelés a műszaki baleset által érintett gyártósorokon, a mennyiségi kármutatók, így a termelés, az értékesítés és a piaci részesedés a hanyatlás egyértelmű jelét mutatják.

| (150) | Ugyanebben az időszakban a Fang Da jelentősen növelte az alacsony árú, dömpingelt behozatalt. Először ezzel kiszorította az egyéb kínai importot, majd átvette az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését. Okozati összefüggés van tehát a Fang Da vállalkozástól származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között. |
| --- | --- |

(150)

Ugyanebben az időszakban a Fang Da jelentősen növelte az alacsony árú, dömpingelt behozatalt. Először ezzel kiszorította az egyéb kínai importot, majd átvette az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését. Okozati összefüggés van tehát a Fang Da vállalkozástól származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között.

| (151) | A Bizottság megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól. Egyes egyéb tényezőknek, mint például az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményének, illetve a gyárak egyikében bekövetkezett műszaki balesetnek szerepük volt a kárban. Ezek a hatások azonban, még ha összeadódnak is, elenyészőnek tekinthetők a dömpingelt behozatal hatásához képest. Volumenét és árszínvonalát tekintve az egyéb kínai exportáló gyártóktól származó behozatal viszont a tények szerint jelentősen hozzájárult az említett kárhoz. |
| --- | --- |

(151)

A Bizottság megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól. Egyes egyéb tényezőknek, mint például az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményének, illetve a gyárak egyikében bekövetkezett műszaki balesetnek szerepük volt a kárban. Ezek a hatások azonban, még ha összeadódnak is, elenyészőnek tekinthetők a dömpingelt behozatal hatásához képest. Volumenét és árszínvonalát tekintve az egyéb kínai exportáló gyártóktól származó behozatal viszont a tények szerint jelentősen hozzájárult az említett kárhoz.

| (152) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt a Fang da vállalkozástól származó dömpingelt behozatal okozta, és az egyéb tényezők nem szüntették meg a Fang Da vállalkozástól származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között fennálló okozati összefüggést. A kár elsősorban a termelési és az értékesítési volumen, valamint a piaci részesedés – különösen 2013 óta tapasztalható – kieséseiből fakad, de pénzügyi veszteségek, illetve az összes többi pénzügyi mutató (pl. a pénzforgalom és a beruházások megtérülése) terén tanúsított gyenge teljesítmény éppúgy szerepet játszik benne. |
| --- | --- |

(152)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt a Fang da vállalkozástól származó dömpingelt behozatal okozta, és az egyéb tényezők nem szüntették meg a Fang Da vállalkozástól származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között fennálló okozati összefüggést. A kár elsősorban a termelési és az értékesítési volumen, valamint a piaci részesedés – különösen 2013 óta tapasztalható – kieséseiből fakad, de pénzügyi veszteségek, illetve az összes többi pénzügyi mutató (pl. a pénzforgalom és a beruházások megtérülése) terén tanúsított gyenge teljesítmény éppúgy szerepet játszik benne.

| (153) | A nyilvánosságra hozatalt követően a Fang Da vállalkozás azt a megjegyzést fűzte a Bizottság okozati összefüggéseket feltáró elemzéséhez, hogy az elégtelen, hiányos, és puszta feltételezésekre, nem pedig tényekre épül. A Fang Da vállalkozás ebben a vonatkozásban kifejezetten azzal érvelt, hogy a rajta kívüli kínai gyártók alacsony árú behozatalai, valamint az uniós ágazatnak a gyárrobbanás következtében önmagára mért csapása több mint elég alapot adott ahhoz, hogy megszűnjön az okozati összefüggés a Fang Da vállalkozástól származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között. |
| --- | --- |

(153)

A nyilvánosságra hozatalt követően a Fang Da vállalkozás azt a megjegyzést fűzte a Bizottság okozati összefüggéseket feltáró elemzéséhez, hogy az elégtelen, hiányos, és puszta feltételezésekre, nem pedig tényekre épül. A Fang Da vállalkozás ebben a vonatkozásban kifejezetten azzal érvelt, hogy a rajta kívüli kínai gyártók alacsony árú behozatalai, valamint az uniós ágazatnak a gyárrobbanás következtében önmagára mért csapása több mint elég alapot adott ahhoz, hogy megszűnjön az okozati összefüggés a Fang Da vállalkozástól származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között.

| (154) | Ezt az érvelést azonban nem támasztotta alá olyan bizonyíték, mely szerint a Bizottság ne különböztette volna meg és választotta volna szét kellőképpen az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól. Épp ellenkezőleg: a Bizottság kellő körültekintéssel megvizsgálta a Fang Da vállalkozáson kívüli egyéb exportáló gyártóktól származó behozatal hatásait, ahogyan arra az 5.2.1. pontban kitértünk. Ezen túlmenően a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtott, új kínai kiviteli adatok helyett a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok használatával már foglalkozott a (63) és a (70) preambulumbekezdés. A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis adatai nem támasztják alá a Fang Da azon állítását, hogy az Unióba irányuló saját exportjának növekedését több mint ellensúlyozta más kínai exportőrök értékesítéseinek csökkenése. Ennek megfelelően a Fang Da vállalkozáson kívüli egyéb exportáló gyártóktól származó behozatal hatásaira vonatkozó fenti állítás nem állja meg a helyét. |
| --- | --- |

(154)

Ezt az érvelést azonban nem támasztotta alá olyan bizonyíték, mely szerint a Bizottság ne különböztette volna meg és választotta volna szét kellőképpen az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól. Épp ellenkezőleg: a Bizottság kellő körültekintéssel megvizsgálta a Fang Da vállalkozáson kívüli egyéb exportáló gyártóktól származó behozatal hatásait, ahogyan arra az 5.2.1. pontban kitértünk. Ezen túlmenően a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtott, új kínai kiviteli adatok helyett a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő adatok használatával már foglalkozott a (63) és a (70) preambulumbekezdés. A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis adatai nem támasztják alá a Fang Da azon állítását, hogy az Unióba irányuló saját exportjának növekedését több mint ellensúlyozta más kínai exportőrök értékesítéseinek csökkenése. Ennek megfelelően a Fang Da vállalkozáson kívüli egyéb exportáló gyártóktól származó behozatal hatásaira vonatkozó fenti állítás nem állja meg a helyét.

| (155) | A Bizottság annak rendje és módja szerint elemezte az uniós gazdasági ágazat egyik gyárában bekövetkezett robbanás hatásait is (az 5.2.2. pontban), és arra a megállapításra jutott, hogy bár az esemény 2011-ben és 2012-ben kihatott az uniós gazdasági ágazatra, nem szüntette meg a Fang Da vállalkozástól származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között fennálló okozati összefüggést. Ennek megfelelően ezt az érvet szintén el kell utasítani. |
| --- | --- |

(155)

A Bizottság annak rendje és módja szerint elemezte az uniós gazdasági ágazat egyik gyárában bekövetkezett robbanás hatásait is (az 5.2.2. pontban), és arra a megállapításra jutott, hogy bár az esemény 2011-ben és 2012-ben kihatott az uniós gazdasági ágazatra, nem szüntette meg a Fang Da vállalkozástól származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között fennálló okozati összefüggést. Ennek megfelelően ezt az érvet szintén el kell utasítani.

| (156) | A Fang Da állításai között az is szerepelt, hogy a nátrium-ciklamát uniós piacán bekövetkezett negatív fejleményeknek a valódi és egyetlen oka az egyéb édesítőszerek, így például az aceszulfám-kálium és az aszpartám piacra gyakorolt hatása volt, és jelentős mértékben hozzájárult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károkhoz. Ezt a tényezőt pedig az elemzésben figyelembe kellett volna vennie a Bizottságnak. Ezeket az állításokat kizárólag azzal támasztotta alá a Fang Da, hogy az aceszulfám-kálium és az aszpartám behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás során megfogalmazott bizottsági következtetésekre (16) hivatkozott. |
| --- | --- |

(156)

A Fang Da állításai között az is szerepelt, hogy a nátrium-ciklamát uniós piacán bekövetkezett negatív fejleményeknek a valódi és egyetlen oka az egyéb édesítőszerek, így például az aceszulfám-kálium és az aszpartám piacra gyakorolt hatása volt, és jelentős mértékben hozzájárult az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károkhoz. Ezt a tényezőt pedig az elemzésben figyelembe kellett volna vennie a Bizottságnak. Ezeket az állításokat kizárólag azzal támasztotta alá a Fang Da, hogy az aceszulfám-kálium és az aszpartám behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás során megfogalmazott bizottsági következtetésekre (16) hivatkozott.

16

| (157) | Érdemes felhívni a figyelmet arra, hogy a nátrium-ciklamátot előállító uniós gyártó sem aceszulfám-káliumot, sem aszpartámot nem állít elő, így a szóban forgó uniós gyártó nem képviselte az egyéb édesítőszerekkel kapcsolatos két dömpingellenes eljárásban meghatározott uniós gazdasági ágazatot. Ebből következően az aceszulfám-kálium és az aszpartám dömpingelt behozatalának az aceszulfám-kálium és az aszpartám uniós gyártóinak helyzetére gyakorolt hatásával kapcsolatos megállapításoknak nincs semmi jelentőségük az ebben az eljárásban érintett uniós gazdasági ágazat helyzete szempontjából. Ha hihetnénk annak a megalapozatlan állításnak, mely szerint a nátrium-ciklamáttal szemben az aceszulfám-kálium a piaci versenyben preferált termék, és rendkívül jelentős szerepe van abban, hogy az uniós gazdasági ágazatot kár érte, akkor normál körülmények között ennek abban kellene megnyilvánulnia, hogy zsugorodik a nátrium-ciklamát uniós felhasználása. Ahogy a (65) és (66) preambulumbekezdésben kifejtettük, a figyelembe vett időszakban a nátrium-ciklamát uniós felhasználása többé-kevésbé ugyanazt a szintet érte el, mint 2011-ben. Nem ez lenne a helyzet, ha – ahogyan azt a Fang Da állítja – az aceszulfám-kálium a nátrium-ciklamát helyébe lépett volna a piacon preferált termékként. A (148) preambulumbekezdésben ismertetett bizottsági megállapításokat érdemben megcáfoló, megalapozott bizonyítékok hiányában tehát a Fang Da állítását el kell utasítani. |
| --- | --- |

(157)

Érdemes felhívni a figyelmet arra, hogy a nátrium-ciklamátot előállító uniós gyártó sem aceszulfám-káliumot, sem aszpartámot nem állít elő, így a szóban forgó uniós gyártó nem képviselte az egyéb édesítőszerekkel kapcsolatos két dömpingellenes eljárásban meghatározott uniós gazdasági ágazatot. Ebből következően az aceszulfám-kálium és az aszpartám dömpingelt behozatalának az aceszulfám-kálium és az aszpartám uniós gyártóinak helyzetére gyakorolt hatásával kapcsolatos megállapításoknak nincs semmi jelentőségük az ebben az eljárásban érintett uniós gazdasági ágazat helyzete szempontjából. Ha hihetnénk annak a megalapozatlan állításnak, mely szerint a nátrium-ciklamáttal szemben az aceszulfám-kálium a piaci versenyben preferált termék, és rendkívül jelentős szerepe van abban, hogy az uniós gazdasági ágazatot kár érte, akkor normál körülmények között ennek abban kellene megnyilvánulnia, hogy zsugorodik a nátrium-ciklamát uniós felhasználása. Ahogy a (65) és (66) preambulumbekezdésben kifejtettük, a figyelembe vett időszakban a nátrium-ciklamát uniós felhasználása többé-kevésbé ugyanazt a szintet érte el, mint 2011-ben. Nem ez lenne a helyzet, ha – ahogyan azt a Fang Da állítja – az aceszulfám-kálium a nátrium-ciklamát helyébe lépett volna a piacon preferált termékként. A (148) preambulumbekezdésben ismertetett bizottsági megállapításokat érdemben megcáfoló, megalapozott bizonyítékok hiányában tehát a Fang Da állítását el kell utasítani.

6.   AZ UNIÓS ÉRDEK

AZ UNIÓS ÉRDEK

| (158) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy annak ellenére, hogy megállapításra került a kárt okozó dömping, jelen esetben az intézkedések elfogadása biztosan nem sértené-e az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása az összes, különböző érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(158)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy annak ellenére, hogy megállapításra került a kárt okozó dömping, jelen esetben az intézkedések elfogadása biztosan nem sértené-e az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása az összes, különböző érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (159) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat a Fang Da-tól származó dömpingelt behozatal következtében jelentős kárt szenvedett. Az uniós gazdasági ágazat nem tudta teljes mértékben kihasználni az Indonéziával és az egyéb kínai exportőrökkel szemben bevezetett dömpingellenes vámokból, beleértve a dömpingellenes vámok 2012. évi növeléséből eredő előnyöket. A Fang Da agresszív árképzési magatartása és ebből eredően piaci részesedésének 2013-tól kezdődő növekedése az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének és piaci részesedésének jelentős visszaesésével járt annak ellenére, hogy dömpingellenes intézkedések voltak érvényben a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó behozatal tekintetében. |
| --- | --- |

(159)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat a Fang Da-tól származó dömpingelt behozatal következtében jelentős kárt szenvedett. Az uniós gazdasági ágazat nem tudta teljes mértékben kihasználni az Indonéziával és az egyéb kínai exportőrökkel szemben bevezetett dömpingellenes vámokból, beleértve a dömpingellenes vámok 2012. évi növeléséből eredő előnyöket. A Fang Da agresszív árképzési magatartása és ebből eredően piaci részesedésének 2013-tól kezdődő növekedése az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének és piaci részesedésének jelentős visszaesésével járt annak ellenére, hogy dömpingellenes intézkedések voltak érvényben a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó behozatal tekintetében.

| (160) | A Fang Da-tól származó dömpingelt behozatallal szembeni intézkedések bevezetése várhatóan lehetővé teszi az uniós gazdasági ágazat számára, hogy tisztességes piaci feltételek mellett tudjon versenyezni a behozatallal. Az intézkedések révén az ágazat mentesülne a jelenleg fennálló súlyos árnyomás alól, amely a Fang Da által az uniós piacra szállított jelentős behozatali mennyiségek következménye. Az uniós gazdasági ágazat csak az említett körülmények között lenne képes emelni árait, növelni termelését és értékesítési volumenét. |
| --- | --- |

(160)

A Fang Da-tól származó dömpingelt behozatallal szembeni intézkedések bevezetése várhatóan lehetővé teszi az uniós gazdasági ágazat számára, hogy tisztességes piaci feltételek mellett tudjon versenyezni a behozatallal. Az intézkedések révén az ágazat mentesülne a jelenleg fennálló súlyos árnyomás alól, amely a Fang Da által az uniós piacra szállított jelentős behozatali mennyiségek következménye. Az uniós gazdasági ágazat csak az említett körülmények között lenne képes emelni árait, növelni termelését és értékesítési volumenét.

| (161) | Intézkedések hiányában a Fang Da-tól származó jelentős mennyiségű dömpingelt behozatalból eredő árnyomás várhatóan folytatódna, ami az uniós gazdasági ágazat már amúgy is ingatag helyzetének további romlásához vezetne. Ez pedig végeredményben ahhoz vezetne, hogy az uniós gazdasági ágazat teljesen felhagy a nátrium-ciklamát gyártásával, aminek következtében egyfelől álláshelyek szűnnének meg, másfelől pedig alternatív beszerzési források tűnnének el az Unióban. |
| --- | --- |

(161)

Intézkedések hiányában a Fang Da-tól származó jelentős mennyiségű dömpingelt behozatalból eredő árnyomás várhatóan folytatódna, ami az uniós gazdasági ágazat már amúgy is ingatag helyzetének további romlásához vezetne. Ez pedig végeredményben ahhoz vezetne, hogy az uniós gazdasági ágazat teljesen felhagy a nátrium-ciklamát gyártásával, aminek következtében egyfelől álláshelyek szűnnének meg, másfelől pedig alternatív beszerzési források tűnnének el az Unióban.

| (162) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Fang Da-tól származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vámok bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(162)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Fang Da-tól származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vámok bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

6.2.   A független importőrök érdeke

A független importőrök érdeke

| (163) | A Bizottság két független importőrtől kapott kitöltött kérdőívet, mely importőrök a Fang Da-tól származó teljes behozatalnak csak kis hányadát képviselik a vizsgálati időszak tekintetében. Ezen importőrök egyike ugyanakkor felhasználó is, amely a behozott nátrium-ciklamát bizonyos mennyiségét saját édesítőszer-keverék gyártására használja fel, amelyet élelmiszer- és italgyártó vállalatoknak továbbértékesít. |
| --- | --- |

(163)

A Bizottság két független importőrtől kapott kitöltött kérdőívet, mely importőrök a Fang Da-tól származó teljes behozatalnak csak kis hányadát képviselik a vizsgálati időszak tekintetében. Ezen importőrök egyike ugyanakkor felhasználó is, amely a behozott nátrium-ciklamát bizonyos mennyiségét saját édesítőszer-keverék gyártására használja fel, amelyet élelmiszer- és italgyártó vállalatoknak továbbértékesít.

| (164) | Ami a Fang Da-tól importált nátrium-ciklamát továbbértékesítését illeti, a Bizottság megállapította, hogy a két független importőr által alkalmazott haszonkulcsok alacsonyak. Ezért várható, hogy az intézkedések bevezetése következtében ez a tevékenység már nem lesz nyereséges, és az importőrök valószínűleg más szállítót választanak, vagy akár felhagynak kapcsolódó tevékenységeikkel. A Bizottság ugyanakkor megállapította azt is, hogy a nátrium-ciklamát mindkét vállalat esetében a teljes forgalomnak csak rendkívül kis hányadát tette ki. Következésképpen az intézkedések bevezetése összességében nem gyakorol jelentős hatást az említett vállalatok tevékenységére. Az együttműködő vállalatok egyike a keverékgyártási tevékenysége során szintén jelentős haszonkulcsot ért el, ami enyhíthette a dömpingellenes vámok hatását. |
| --- | --- |

(164)

Ami a Fang Da-tól importált nátrium-ciklamát továbbértékesítését illeti, a Bizottság megállapította, hogy a két független importőr által alkalmazott haszonkulcsok alacsonyak. Ezért várható, hogy az intézkedések bevezetése következtében ez a tevékenység már nem lesz nyereséges, és az importőrök valószínűleg más szállítót választanak, vagy akár felhagynak kapcsolódó tevékenységeikkel. A Bizottság ugyanakkor megállapította azt is, hogy a nátrium-ciklamát mindkét vállalat esetében a teljes forgalomnak csak rendkívül kis hányadát tette ki. Következésképpen az intézkedések bevezetése összességében nem gyakorol jelentős hatást az említett vállalatok tevékenységére. Az együttműködő vállalatok egyike a keverékgyártási tevékenysége során szintén jelentős haszonkulcsot ért el, ami enyhíthette a dömpingellenes vámok hatását.

6.3.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (165) | A fent említett importőr kivételével, aki a nátrium-ciklamát felhasználója is, a Bizottság felhasználóktól nem kapott kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(165)

A fent említett importőr kivételével, aki a nátrium-ciklamát felhasználója is, a Bizottság felhasználóktól nem kapott kitöltött kérdőívet.

| (166) | Az érintett termék / hasonló termék legfőbb uniós végfelhasználója az élelmiszer- ital- és gyógyszergyártó ágazat. A nátrium-ciklamát Fang Da-n kívüli egyéb gyártók általi behozatalára vonatkozó korábbi vizsgálatok során megállapítást nyert, hogy a nátrium-ciklamát rendkívül alacsony hányadát képviselte a termelési költségeiknek. Ezért a dömpingellenes vámok kivetésének hatása nem minősült jelentősnek. Nincsenek arra utaló jelek, hogy a Fang Da-tól importált nátrium-ciklamát egy jelentős mennyiségének végfelhasználása eltérne a más exportáló gyártóktól importált nátrium-ciklamátétól. Mivel a vizsgálatban az élelmiszer-, ital- és gyógyszergyártó ágazat nem képviseltette magát, ésszerű az a következtetés, hogy a Fang Da-tól származó behozatalra megállapított intézkedések rájuk gyakorolt hatása nem lenne jelentős. |
| --- | --- |

(166)

Az érintett termék / hasonló termék legfőbb uniós végfelhasználója az élelmiszer- ital- és gyógyszergyártó ágazat. A nátrium-ciklamát Fang Da-n kívüli egyéb gyártók általi behozatalára vonatkozó korábbi vizsgálatok során megállapítást nyert, hogy a nátrium-ciklamát rendkívül alacsony hányadát képviselte a termelési költségeiknek. Ezért a dömpingellenes vámok kivetésének hatása nem minősült jelentősnek. Nincsenek arra utaló jelek, hogy a Fang Da-tól importált nátrium-ciklamát egy jelentős mennyiségének végfelhasználása eltérne a más exportáló gyártóktól importált nátrium-ciklamátétól. Mivel a vizsgálatban az élelmiszer-, ital- és gyógyszergyártó ágazat nem képviseltette magát, ésszerű az a következtetés, hogy a Fang Da-tól származó behozatalra megállapított intézkedések rájuk gyakorolt hatása nem lenne jelentős.

| (167) | A fenti megjegyzés alapján, miszerint intézkedések hiányában az uniós gazdasági ágazat kénytelen lenne felhagyni a nátrium-ciklamát előállításával, továbbá tekintettel arra, hogy globális szinten mindössze néhány gyártó foglalkozik a nátrium-ciklamát előállításával, még az is lehetséges, hogy az intézkedésekből előnyük származik a felhasználóknak, hiszen azok jóvoltából megmaradna a nátrium-ciklamát Unión belüli előállítása, és lehetőségük lenne arra, hogy a nátrium-ciklamátot különböző, egymással versenyben álló gyártóktól szerezzék be. |
| --- | --- |

(167)

A fenti megjegyzés alapján, miszerint intézkedések hiányában az uniós gazdasági ágazat kénytelen lenne felhagyni a nátrium-ciklamát előállításával, továbbá tekintettel arra, hogy globális szinten mindössze néhány gyártó foglalkozik a nátrium-ciklamát előállításával, még az is lehetséges, hogy az intézkedésekből előnyük származik a felhasználóknak, hiszen azok jóvoltából megmaradna a nátrium-ciklamát Unión belüli előállítása, és lehetőségük lenne arra, hogy a nátrium-ciklamátot különböző, egymással versenyben álló gyártóktól szerezzék be.

| (168) | A nyilvánosságra hozatalt követően a Fang Da azzal érvelt, hogy a javasolt végleges dömpingellenes intézkedések bevezetése az egyetlen uniós gyártót erőfölényes helyzetbe hozná, aminek az előnyeit ez a gyártó teljes mértékben kihasználhatná. |
| --- | --- |

(168)

A nyilvánosságra hozatalt követően a Fang Da azzal érvelt, hogy a javasolt végleges dömpingellenes intézkedések bevezetése az egyetlen uniós gyártót erőfölényes helyzetbe hozná, aminek az előnyeit ez a gyártó teljes mértékben kihasználhatná.

| (169) | Ezzel összefüggésben hangsúlyozni kell, hogy az uniós érdek vizsgálata során nem érkezett versennyel kapcsolatos észrevétel a releváns érdekelt felektől az alaprendelet 21. cikkének megfelelően. Mindenekelőtt egyetlen uniós felhasználótól sem érkezett észrevétel ezzel összefüggésben. |
| --- | --- |

(169)

Ezzel összefüggésben hangsúlyozni kell, hogy az uniós érdek vizsgálata során nem érkezett versennyel kapcsolatos észrevétel a releváns érdekelt felektől az alaprendelet 21. cikkének megfelelően. Mindenekelőtt egyetlen uniós felhasználótól sem érkezett észrevétel ezzel összefüggésben.

| (170) | Továbbá, a Fang Da-n kívüli kínai exportőröktől származó behozatallal szembeni hatályos dömpingellenes intézkedések ellenére a tőlük származó behozatal továbbra is jelentős mennyiségű volt, és piaci részesedésük változatlanul lényegesen meghaladta az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését. Ennek megfelelően nem valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat képes lenne erőfölényes helyzetbe kerülni vagy kihasználni egy ilyen helyzet előnyeit az uniós piacon. Ezért a Fang Da fent ismertetett állításait elutasították. |
| --- | --- |

(170)

Továbbá, a Fang Da-n kívüli kínai exportőröktől származó behozatallal szembeni hatályos dömpingellenes intézkedések ellenére a tőlük származó behozatal továbbra is jelentős mennyiségű volt, és piaci részesedésük változatlanul lényegesen meghaladta az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését. Ennek megfelelően nem valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat képes lenne erőfölényes helyzetbe kerülni vagy kihasználni egy ilyen helyzet előnyeit az uniós piacon. Ezért a Fang Da fent ismertetett állításait elutasították.

6.4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (171) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a Fang Da-tól származó érintett termék behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése ne szolgálná az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(171)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a Fang Da-tól származó érintett termék behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése ne szolgálná az Unió érdekét.

7.   VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (172) | A Bizottság dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján végleges intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(172)

A Bizottság dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján végleges intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

7.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges mérték (kárkülönbözet)

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték (kárkülönbözet)

| (173) | Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg. |
| --- | --- |

(173)

Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg.

| (174) | A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet. |
| --- | --- |

(174)

A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet.

| (175) | A figyelembe vett időszakban nem volt egyetlen olyan év sem, amikor ilyen feltételek álltak fenn. Ugyanez mondható el a figyelembe vett időszakot megelőző időszakról is, mivel az uniós gazdasági ágazatot közel egy évtizeden keresztül kétszámjegyű veszteség érte. |
| --- | --- |

(175)

A figyelembe vett időszakban nem volt egyetlen olyan év sem, amikor ilyen feltételek álltak fenn. Ugyanez mondható el a figyelembe vett időszakot megelőző időszakról is, mivel az uniós gazdasági ágazatot közel egy évtizeden keresztül kétszámjegyű veszteség érte.

| (176) | Az uniós gyártó 10 %-os célprofitra tett javaslatot. A (175) preambulumbekezdésben említett megállapításokra tekintettel, továbbá mivel az uniós gyártó nem tudta igazolni, hogy ez a mérték szokásos piaci versenyfeltételek mellett a nátrium-ciklamát tekintetében elérhető, amely esetében érett piacról van szó, ez a mérték nem volt elfogadható célprofitként. |
| --- | --- |

(176)

Az uniós gyártó 10 %-os célprofitra tett javaslatot. A (175) preambulumbekezdésben említett megállapításokra tekintettel, továbbá mivel az uniós gyártó nem tudta igazolni, hogy ez a mérték szokásos piaci versenyfeltételek mellett a nátrium-ciklamát tekintetében elérhető, amely esetében érett piacról van szó, ez a mérték nem volt elfogadható célprofitként.

| (177) | A Bizottság ezért olyan célprofitot vett figyelembe, amelyet az ágazat ilyen típusú iparágát érintő más vizsgálatokban alkalmazott. Egy másik édesítőszerre, az aszpartámra vonatkozó közelmúltbeli dömpingellenes vizsgálat során a Bizottság az ideiglenes szakaszban megállapította (17), hogy az 5–10 % közötti (titoktartási okokból tartományként megadott) célprofit megfelel a szokásos piaci viszonyok és tényleges verseny mellett az uniós gazdasági ágazat által elérhető mértéknek. A Bizottság ezért megállapítja, hogy e célprofit alkalmazása a jelen vizsgálatban is ésszerű. |
| --- | --- |

(177)

A Bizottság ezért olyan célprofitot vett figyelembe, amelyet az ágazat ilyen típusú iparágát érintő más vizsgálatokban alkalmazott. Egy másik édesítőszerre, az aszpartámra vonatkozó közelmúltbeli dömpingellenes vizsgálat során a Bizottság az ideiglenes szakaszban megállapította (17), hogy az 5–10 % közötti (titoktartási okokból tartományként megadott) célprofit megfelel a szokásos piaci viszonyok és tényleges verseny mellett az uniós gazdasági ágazat által elérhető mértéknek. A Bizottság ezért megállapítja, hogy e célprofit alkalmazása a jelen vizsgálatban is ésszerű.

17

| (178) | Mindezek alapján a Bizottság a célul kitűzött haszonkulcs és az uniós gyártó vizsgálati időszak alatti termelési költségének összeadásával meghatározta a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát. |
| --- | --- |

(178)

Mindezek alapján a Bizottság a célul kitűzött haszonkulcs és az uniós gyártó vizsgálati időszak alatti termelési költségének összeadásával meghatározta a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát.

| (179) | A Bizottság ezt követően az érintett exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított, a behozatali költségek és a vámok tekintetében megfelelően kiigazított, súlyozott átlagos importára, valamint az uniós gyártó által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagára összehasonlításának alapján meghatározta a kár csökkentéséhez vagy megszüntetéséhez szükséges szintet. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki. Ennek megfelelően 61,6 %-os kárkülönbözet került megállapításra az exportáló gyártók tekintetében. |
| --- | --- |

(179)

A Bizottság ezt követően az érintett exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított, a behozatali költségek és a vámok tekintetében megfelelően kiigazított, súlyozott átlagos importára, valamint az uniós gyártó által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagára összehasonlításának alapján meghatározta a kár csökkentéséhez vagy megszüntetéséhez szükséges szintet. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki. Ennek megfelelően 61,6 %-os kárkülönbözet került megállapításra az exportáló gyártók tekintetében.

| (180) | A nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártó azt állította, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges mérték kiszámítása során használt célprofitot nem hozták nyilvánosságra. A Bizottság azonban a nyilvánosságra hozatal során egyértelmű magyarázatot adott arra, hogy a (177) preambulumbekezdés szerinti célprofit az adatok bizalmas kezelése miatt csak tartományként volt megadható és hivatkozott arra a jogalkotási aktusra, amely ezt részletesen ismerteti. A célprofitot érdemi tartományként adták meg a nyilvánosságra hozatal során, mivel a pontos célprofit feltüntetése az aszpartám egyetlen uniós gyártója szempontjából bizalmas információk feltárását jelentette volna. Ezért a Fang Da állítását elutasították. |
| --- | --- |

(180)

A nyilvánosságra hozatalt követően az exportáló gyártó azt állította, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges mérték kiszámítása során használt célprofitot nem hozták nyilvánosságra. A Bizottság azonban a nyilvánosságra hozatal során egyértelmű magyarázatot adott arra, hogy a (177) preambulumbekezdés szerinti célprofit az adatok bizalmas kezelése miatt csak tartományként volt megadható és hivatkozott arra a jogalkotási aktusra, amely ezt részletesen ismerteti. A célprofitot érdemi tartományként adták meg a nyilvánosságra hozatal során, mivel a pontos célprofit feltüntetése az aszpartám egyetlen uniós gyártója szempontjából bizalmas információk feltárását jelentette volna. Ezért a Fang Da állítását elutasították.

| (181) | A nyilvánosságra hozatalt követően a Fang Da azt állította, hogy mivel az uniós gazdasági ágazatot közel egy évtizeden keresztül kétszámjegyű veszteség érte, a célprofit vagy az uniós gyártó által várhatóan elérhető maximális profit az állítólag dömpingelt behozatal hiányában –10 %. Meg kell jegyezni, hogy a –10 % nem profit, hanem veszteség, tehát nem lenne logikus és ellentétben állna a gazdasági szemléletmóddal a veszteségadatot használni célprofitként, mivel ez nem szüntetné meg a kárt. Továbbá az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazatot a Fang Da-n kívüli egyéb importőröktől származó, hosszabb időszakon át tartó dömpingelt import miatt veszteség érte, indokolja egy ebben az ágazatban a közelmúltban meghatározott haszonkulcs alkalmazását, a (177) preambulumbekezdésben ismertetetteknek megfelelően. A Bizottság a (174)–(177) preambulumbekezdésben már magyarázatot adott arra, hogy a jelenlegi vizsgálatban miért használt olyan célprofitot, amely alacsonyabb az uniós gyártó által javasoltnál és a nátrium-ciklamát egyéb exportáló gyártóit érintő dömpingellenes eljárás során használt célprofitnál is. A fentiek alapján megállapítható, hogy nincs arra bizonyíték, hogy a Bizottság által választott célprofit nem ésszerű, ezért a Fang Da állítását elutasították. |
| --- | --- |

(181)

A nyilvánosságra hozatalt követően a Fang Da azt állította, hogy mivel az uniós gazdasági ágazatot közel egy évtizeden keresztül kétszámjegyű veszteség érte, a célprofit vagy az uniós gyártó által várhatóan elérhető maximális profit az állítólag dömpingelt behozatal hiányában –10 %. Meg kell jegyezni, hogy a –10 % nem profit, hanem veszteség, tehát nem lenne logikus és ellentétben állna a gazdasági szemléletmóddal a veszteségadatot használni célprofitként, mivel ez nem szüntetné meg a kárt. Továbbá az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazatot a Fang Da-n kívüli egyéb importőröktől származó, hosszabb időszakon át tartó dömpingelt import miatt veszteség érte, indokolja egy ebben az ágazatban a közelmúltban meghatározott haszonkulcs alkalmazását, a (177) preambulumbekezdésben ismertetetteknek megfelelően. A Bizottság a (174)–(177) preambulumbekezdésben már magyarázatot adott arra, hogy a jelenlegi vizsgálatban miért használt olyan célprofitot, amely alacsonyabb az uniós gyártó által javasoltnál és a nátrium-ciklamát egyéb exportáló gyártóit érintő dömpingellenes eljárás során használt célprofitnál is. A fentiek alapján megállapítható, hogy nincs arra bizonyíték, hogy a Bizottság által választott célprofit nem ésszerű, ezért a Fang Da állítását elutasították.

7.2.   Végleges intézkedések

Végleges intézkedések

| (182) | A Fang Da által előállított és exportált nátrium-ciklamát behozatalára dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a dömping- és a kárkülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(182)

A Fang Da által előállított és exportált nátrium-ciklamát behozatalára dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a dömping- és a kárkülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni.

| (183) | Ami az intézkedés formáját illeti, a Bizottság úgy vélte, hogy indokolt, ha a dömpingellenes vám ugyanolyan formában kerül kivetésre, mint a kínai népköztársaságbeli és indonéziai exportáló gyártóktól származó behozatalra vonatkozó (EU) 2016/1160 (18) bizottsági végrehajtási rendelet által kivetett vámok. Az intézkedések hatékonyságának biztosítása és az ármanipuláció visszaszorítása érdekében a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy a vámot kilogrammonként meghatározott összeg formájában vesse ki. |
| --- | --- |

(183)

Ami az intézkedés formáját illeti, a Bizottság úgy vélte, hogy indokolt, ha a dömpingellenes vám ugyanolyan formában kerül kivetésre, mint a kínai népköztársaságbeli és indonéziai exportáló gyártóktól származó behozatalra vonatkozó (EU) 2016/1160 (18) bizottsági végrehajtási rendelet által kivetett vámok. Az intézkedések hatékonyságának biztosítása és az ármanipuláció visszaszorítása érdekében a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy a vámot kilogrammonként meghatározott összeg formájában vesse ki.

18

| (184) | A fentiek alapján a kárkülönbözeten alapuló dömpingellenes vámtételek vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:









  Vállalat | Dömpingkülönbözet | Kárkülönbözet | Végleges dömpingellenes vámtétel | Végleges dömpingellenes vám (EUR/kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian megye, Bao An, Shenzhen, 518102, Kínai Népköztársaság | 88,7 % | 61,6 % | 61,6 % | 1,17 EUR |
| Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Gazdasági és technológiai térség, Yangquan nagyváros, Shanxi 045000, Kínai Népköztársaság | 88,7 % | 61,6 % | 61,6 % | 1,17 EUR |

(184)

A fentiek alapján a kárkülönbözeten alapuló dömpingellenes vámtételek vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Kárkülönbözet

Végleges dömpingellenes vámtétel

Végleges dömpingellenes vám (EUR/kg)

Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian megye, Bao An, Shenzhen, 518102, Kínai Népköztársaság

88,7 %

61,6 %

61,6 %

1,17 EUR

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Gazdasági és technológiai térség, Yangquan nagyváros, Shanxi 045000, Kínai Népköztársaság

88,7 %

61,6 %

61,6 %

1,17 EUR

| (185) | Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételt e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ezért a jelenlegi vizsgálat során e vállalat tekintetében megállapított helyzetet tükrözte. E vámtétel kizárólag az érintett országból származó és a megjelölt jogalany által előállított érintett termék behozatalára vonatkozik. Az e rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalára továbbra is a bizottsági végrehajtási rendelet (EU) 2016/1160 1. cikkében felsorolt vámtételek alkalmazandók. |
| --- | --- |

(185)

Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételt e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ezért a jelenlegi vizsgálat során e vállalat tekintetében megállapított helyzetet tükrözte. E vámtétel kizárólag az érintett országból származó és a megjelölt jogalany által előállított érintett termék behozatalára vonatkozik. Az e rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott érintett termék behozatalára továbbra is a bizottsági végrehajtási rendelet (EU) 2016/1160 1. cikkében felsorolt vámtételek alkalmazandók.

| (186) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(186)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Kínai Népköztársaságból származó és a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, valamint a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited által előállított, jelenleg az ex 2929 90 00 KN-kód (2929900010 TARIC-kód) alá besorolt nátrium-ciklamát behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Végleges dömpingellenes vám (EUR/kg) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian megye, Bao An, Shenzhen, 518102, Kínai Népköztársaság | 1,17 EUR | A471 |
| Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Gazdasági és technológiai térség, Yangquan nagyváros, Shanxi 045000, Kínai Népköztársaság | 1,17 EUR | A472 |

Vállalat

Végleges dömpingellenes vám (EUR/kg)

TARIC-kiegészítő kód

Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian megye, Bao An, Shenzhen, 518102, Kínai Népköztársaság

1,17 EUR

A471

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Gazdasági és technológiai térség, Yangquan nagyváros, Shanxi 045000, Kínai Népköztársaság

1,17 EUR

A472

(3)   Azokban az esetekben, amikor az áruk a szabad forgalomba bocsátás előtt megsérültek, és ezért a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árat arányosan meg kell osztani a vámérték megállapítása céljából az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (19) 131. cikkének megfelelően, a dömpingellenes vám e cikk (2) bekezdése alapján kiszámított összegét a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árnak megfelelő arányos százalékos mértékkel csökkenteni kell.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  A Tanács 2004. március 8-i 435/2004/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 72., 2004.3.11., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 2010. június 3-i 492/2010/EU végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 140., 2010.6.8., 2. o.).

3

(4)  A Tanács 2012. május 7-i 398/2012/EU végrehajtási rendelete a többek között a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 492/2010/EU végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 124., 2012.5.11., 1. o.).

4

(5)  WT/DS295/AB/R, 2005. november 29., AB-2005-6.

5

(6)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó, két kínai exportáló gyártóra, a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited vállalatra korlátozódó dömpingellenes eljárás megindításáról, valamint a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések felülvizsgálatának megindításáról (HL C 50., 2011.2.17., 9. o.).

6

(7)  A Bizottság határozata (2012. április 4.) a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó, két kínai exportáló gyártóra, a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited vállalatra korlátozódó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről (HL L 99, 2012.4.5, 33. o.).

7

(8)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 189., 2015.6.6., 2. o.).

8

(9)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó, a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited vállalatra korlátozódó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 264., 2015.8.12., 32. o.).

9

(10)  A Törvényszék T-156/11 sz., Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd kontra az Európai Unió Tanácsa ügyben 2012. szeptember 18-án hozott ítéletének (EU:T:2012:431) 84. pontja.

10

(11)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

11

(12)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

12

(13)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

13

(14)  A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis dömpingellenes vagy szubvencióellenes intézkedések vagy vizsgálatok által érintett termékek importjával kapcsolatos, az érintett országokból és exportáló gyártóktól, illetve más harmadik országokból származó adatokat tartalmaz a 10-jegyű TARIC kódok és a kiegészítő TARIC kódok szintjén.

14

(15)  Az 5. táblázatban szereplő értékesítéssel ellentétben, az ezen preambulumbekezdésben említett teljes értékesítés az uniós gazdasági ágazat saját nátrium-ciklamát és a 2011-ban és 2012-ben importált anyagokból előállított nátrium-ciklamát mind az uniós piacon, mind a kivitelek terén történt értékesítését fedi le.

15

(16)  A Bizottság 2015. október 30-i (EU) 2015/1963 végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-kálium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 287., 2015.10.31., 52. o.) és a Bizottság 2016. február 25-i (EU) 2016/262 végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból származó aszpartám behozatalára vonatkozó átmeneti dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 50., 2016.2.26., 4. o.).

16

(17)  (EU) 2016/262 végrehajtási rendelet.

17

(18)  A Bizottság 2016. július 15-i (EU) 2016/1160 végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (lásd e Hivatalos Lap 49. oldalát).

18

(19)  
  HL L 343., 2015.12.29., 558. o.

19

---

| 2016.7.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 192/49 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 192/49

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1160 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. július 15.)

a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

1.1.   Előző vizsgálatok és hatályos intézkedések

Előző vizsgálatok és hatályos intézkedések

| (1) | A Tanács az alaprendelet 5. cikke szerinti dömpingellenes vizsgálatot követően a 435/2004/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és az Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozóan. Az eredeti intézkedések ezt követően különböző felülvizsgálat tárgyát képezték (3). Ezek eredményeképpen egy egyénileg megnevezett indonéz gyártóra 0,24 EUR/kg vámtétel, míg az érintett termék többi indonéz gyártótól származó behozatalára 0,27 EUR/kg maradványvám vonatkozik. Kína esetében a vámtétel 0 és 0,23 EUR/kg között mozog az egyénileg megnevezett kínai gyártók esetében, míg az érintett termék többi kínai gyártótól származó behozatalára 0,26 EUR/kg maradványvám vonatkozik (a továbbiakban: hatályos intézkedések). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács az alaprendelet 5. cikke szerinti dömpingellenes vizsgálatot követően a 435/2004/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és az Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozóan. Az eredeti intézkedések ezt követően különböző felülvizsgálat tárgyát képezték (3). Ezek eredményeképpen egy egyénileg megnevezett indonéz gyártóra 0,24 EUR/kg vámtétel, míg az érintett termék többi indonéz gyártótól származó behozatalára 0,27 EUR/kg maradványvám vonatkozik. Kína esetében a vámtétel 0 és 0,23 EUR/kg között mozog az egyénileg megnevezett kínai gyártók esetében, míg az érintett termék többi kínai gyártótól származó behozatalára 0,26 EUR/kg maradványvám vonatkozik (a továbbiakban: hatályos intézkedések).

2

3

| (2) | A hatályos intézkedések a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited kínai exportáló gyártó által előállított nátrium-ciklamát behozatalán kívül a nátrium-ciklamát Kínából és Indonéziából származó összes behozatalára alkalmazandóak. Mivel esetükben nem állapítottak meg dömpinget, e vállalatokra eredetileg nulla százalékos vámtételt határoztak meg (4). |
| --- | --- |

(2)

A hatályos intézkedések a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited kínai exportáló gyártó által előállított nátrium-ciklamát behozatalán kívül a nátrium-ciklamát Kínából és Indonéziából származó összes behozatalára alkalmazandóak. Mivel esetükben nem állapítottak meg dömpinget, e vállalatokra eredetileg nulla százalékos vámtételt határoztak meg (4).

4

| (3) | A WTO Fellebbezési Testülete „Mexikó – marhahúsra és rizsre kivetett végleges dömpingellenes intézkedések” esetről készített jelentésével (a továbbiakban: a WTO Fellebbezési Testületének jelentése) összhangban a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited kínai exportáló gyártót a 435/2004/EK rendeletben elrendelt intézkedések későbbi felülvizsgálatai során nem vizsgálták, és e gyártók nem tartoznak a hatályos intézkedések hatálya alá. |
| --- | --- |

(3)

A WTO Fellebbezési Testülete „Mexikó – marhahúsra és rizsre kivetett végleges dömpingellenes intézkedések” esetről készített jelentésével (a továbbiakban: a WTO Fellebbezési Testületének jelentése) összhangban a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited kínai exportáló gyártót a 435/2004/EK rendeletben elrendelt intézkedések későbbi felülvizsgálatai során nem vizsgálták, és e gyártók nem tartoznak a hatályos intézkedések hatálya alá.

1.2.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (4) | A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (5) közzétételét követően az említett intézkedésekkel kapcsolatban 2015. március 6-án hatályvesztési felülvizsgálat megindítása iránti kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján. A kérelmet a nátrium-ciklamát egyetlen uniós gyártója, a teljes uniós termelés 100 %-át képviselő Productos Aditivos S.A. nyújtotta be. |
| --- | --- |

(4)

A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (5) közzétételét követően az említett intézkedésekkel kapcsolatban 2015. március 6-án hatályvesztési felülvizsgálat megindítása iránti kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján. A kérelmet a nátrium-ciklamát egyetlen uniós gyártója, a teljes uniós termelés 100 %-át képviselő Productos Aditivos S.A. nyújtotta be.

5

| (5) | A kérelem alapjául az szolgált, hogy a végleges dömpingellenes intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását és megismétlődését, valamint az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását és megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(5)

A kérelem alapjául az szolgált, hogy a végleges dömpingellenes intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását és megismétlődését, valamint az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását és megismétlődését eredményezné.

| (6) | Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2015. június 6-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (6) útján (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását. |
| --- | --- |

(6)

Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2015. június 6-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés (6) útján (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

6

| (7) | A Bizottság 2015. augusztus 12-én emellett az alaprendelet 5. cikke szerinti vizsgálatot is indított a Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited (a két vállalat együttesen a továbbiakban: Fang Da) által gyártott és Unióba exportált ugyanezen termék behozatalával kapcsolatban (a továbbiakban: az 5. cikk szerinti vizsgálat) (7). A Fang Da által végzett behozatal nem képezi e hatályvesztési felülvizsgálat tárgyát. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság 2015. augusztus 12-én emellett az alaprendelet 5. cikke szerinti vizsgálatot is indított a Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited (a két vállalat együttesen a továbbiakban: Fang Da) által gyártott és Unióba exportált ugyanezen termék behozatalával kapcsolatban (a továbbiakban: az 5. cikk szerinti vizsgálat) (7). A Fang Da által végzett behozatal nem képezi e hatályvesztési felülvizsgálat tárgyát.

7

1.3.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (8) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében jelentkezzenek. A Bizottság emellett külön értesítette a panaszost, az ismert exportáló gyártókat, a kínai és az indonéziai hatóságokat, az ismert importőröket, valamint azon beszállítókat, felhasználókat és kereskedőket, akiket tudomása szerint érintett a vizsgálat megindítása. A Bizottság egyúttal e feleket is felkérte a részvételre. |
| --- | --- |

(8)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében jelentkezzenek. A Bizottság emellett külön értesítette a panaszost, az ismert exportáló gyártókat, a kínai és az indonéziai hatóságokat, az ismert importőröket, valamint azon beszállítókat, felhasználókat és kereskedőket, akiket tudomása szerint érintett a vizsgálat megindítása. A Bizottság egyúttal e feleket is felkérte a részvételre.

| (9) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(9)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

1.3.1.   Analóg országbeli gyártók

Analóg országbeli gyártók

| (10) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben – a Kínából érkező behozatallal kapcsolatban – arról tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (a továbbiakban: analóg ország) Indonéziát tervezi figyelembe venni. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben – a Kínából érkező behozatallal kapcsolatban – arról tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (a továbbiakban: analóg ország) Indonéziát tervezi figyelembe venni.

| (11) | Ugyanakkor tekintettel a rendelkezésre álló statisztikai adatokra (lásd a (32) preambulumbekezdést) a Bizottság az Amerikai Egyesült Államok (a továbbiakban: USA) hatóságait is tájékoztatta a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket, hogy – ha vannak – adják meg a nátrium-ciklamát USA-beli gyártóinak nevét és adatait. Ezt követően egyetlen USA-beli nátrium-ciklamát-gyártót sem azonosítottak. Az iratokban nem szerepelt arra utaló jel, hogy más harmadik országokban is gyártanának nátrium-ciklamátot. |
| --- | --- |

(11)

Ugyanakkor tekintettel a rendelkezésre álló statisztikai adatokra (lásd a (32) preambulumbekezdést) a Bizottság az Amerikai Egyesült Államok (a továbbiakban: USA) hatóságait is tájékoztatta a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket, hogy – ha vannak – adják meg a nátrium-ciklamát USA-beli gyártóinak nevét és adatait. Ezt követően egyetlen USA-beli nátrium-ciklamát-gyártót sem azonosítottak. Az iratokban nem szerepelt arra utaló jel, hogy más harmadik országokban is gyártanának nátrium-ciklamátot.

1.3.2.   Mintavétel

Mintavétel

| (12) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt alkalmazhat az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt alkalmazhat az érdekelt felek körében.

—   Mintavétel az uniós gyártók körében

| (13) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy a Productos Aditivos S.A. a nátrium-ciklamát egyetlen uniós gyártója az Unióban, így a teljes uniós termelés 100 %-át ez a vállalat képviseli. Ennélfogva nem volt szükség mintavételre |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy a Productos Aditivos S.A. a nátrium-ciklamát egyetlen uniós gyártója az Unióban, így a teljes uniós termelés 100 %-át ez a vállalat képviseli. Ennélfogva nem volt szükség mintavételre

—   Mintavétel az importőrök körében

| (14) | A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

| (15) | Mivel csak egyetlen független importőr jelentkezett a kért információkkal, nem volt szükség mintavételre a független importőrök körében. |
| --- | --- |

(15)

Mivel csak egyetlen független importőr jelentkezett a kért információkkal, nem volt szükség mintavételre a független importőrök körében.

—   Mintavétel a Kínában és az Indonéziában működő exportáló gyártók körében

| (16) | Tekintettel az érintett országban működő exportáló gyártók korlátozott számára, nem volt tervbe véve az exportáló gyártók mintavétele. |
| --- | --- |

(16)

Tekintettel az érintett országban működő exportáló gyártók korlátozott számára, nem volt tervbe véve az exportáló gyártók mintavétele.

1.3.3.   A kérdőívre adott válaszok és az ellenőrző látogatások

A kérdőívre adott válaszok és az ellenőrző látogatások

| (17) | A Bizottság kérdőívet küldött az egyetlen uniós gyártónak, a Kínában és Indonéziában működő összes ismert exportáló gyártónak, egy uniós független importőrnek és egy olyan uniós felhasználónak, amely érdeklődést mutatott a vizsgálat iránt. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság kérdőívet küldött az egyetlen uniós gyártónak, a Kínában és Indonéziában működő összes ismert exportáló gyártónak, egy uniós független importőrnek és egy olyan uniós felhasználónak, amely érdeklődést mutatott a vizsgálat iránt.

| (18) | Az egyetlen uniós gyártó visszaküldte a kitöltött kérdőívet, egy uniós felhasználó pedig részleges választ adott. Az Unióban működő független importőrök, illetőleg a Kínában és Indonéziában működő exportáló gyártók részéről nem érkezett kitöltött kérdőív. |
| --- | --- |

(18)

Az egyetlen uniós gyártó visszaküldte a kitöltött kérdőívet, egy uniós felhasználó pedig részleges választ adott. Az Unióban működő független importőrök, illetőleg a Kínában és Indonéziában működő exportáló gyártók részéről nem érkezett kitöltött kérdőív.

| (19) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. Az alaprendelet 16. cikkének megfelelően a következő vállalatok telephelyén végzett ellenőrző látogatásokat: | Uniós gyártó







  — | Productos Aditivos S.A., Barcelona, Spanyolország. |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. Az alaprendelet 16. cikkének megfelelően a következő vállalatok telephelyén végzett ellenőrző látogatásokat:

Uniós gyártó

Uniós gyártó

—

Productos Aditivos S.A., Barcelona, Spanyolország.

1.4.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (20) | A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2014. április 1. és 2015. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2011. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(20)

A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2014. április 1. és 2015. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2011. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.5.   Nyilvánosságra hozatal

Nyilvánosságra hozatal

| (21) | Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság fenn kívánta tartani a hatályos végleges dömpingellenes intézkedéseket. Egyúttal határidőt biztosítottak a felek számára, melyen belül e nyilvánosságra hozatalt követően ismertethették álláspontjukat. A nyilvánosságra hozatalt követően egyetlen fél sem nyújtott be észrevételt. |
| --- | --- |

(21)

Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság fenn kívánta tartani a hatályos végleges dömpingellenes intézkedéseket. Egyúttal határidőt biztosítottak a felek számára, melyen belül e nyilvánosságra hozatalt követően ismertethették álláspontjukat. A nyilvánosságra hozatalt követően egyetlen fél sem nyújtott be észrevételt.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Az érintett termék

Az érintett termék

| (22) | Az érintett termék a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából (a továbbiakban: érintett országok) származó, jelenleg az ex 2929 90 00 KN-kód (TARIC-kód: 2929900010) alá tartozó nátrium-ciklamát (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(22)

Az érintett termék a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából (a továbbiakban: érintett országok) származó, jelenleg az ex 2929 90 00 KN-kód (TARIC-kód: 2929900010) alá tartozó nátrium-ciklamát (a továbbiakban: érintett termék).

| (23) | A nátrium-ciklamát élelmiszer-adalékanyagként használt termék, amelyet az élelmiszeripar, illetve az alacsony kalóriatartalmú és diétás asztali édesítőszerek gyártói széles körben használnak édesítőszerként. Kisebb mennyiségben a gyógyszeripar is használja. |
| --- | --- |

(23)

A nátrium-ciklamát élelmiszer-adalékanyagként használt termék, amelyet az élelmiszeripar, illetve az alacsony kalóriatartalmú és diétás asztali édesítőszerek gyártói széles körben használnak édesítőszerként. Kisebb mennyiségben a gyógyszeripar is használja.

| (24) | A nátrium-ciklamát vegytiszta anyag. Ugyanakkor, ahogy minden tiszta vegyi anyag, a termék mg/kg arányában meghatározva kisebb mennyiségben szennyeződéseket tartalmazhat. A szennyeződés tartalma határozza meg – az uniós jogszabályok alapján – a nátrium-ciklamát minőségét. A nátrium-ciklamát két különböző formát ölthet: lehet hidratált (HC), 15 % nedvességtartalommal; és vízmentes (AC), legfeljebb 1 % nedvességtartalommal. A nátrium-ciklamát e két formája ugyanazokkal az alapvető jellemzőkkel rendelkezik, és felhasználásuk is azonos; kizárólag az édesség mértékében térnek el egymástól; a HC típusú – víztartalma miatt – kevésbé édes. Az áruk ugyanezért különböző. Az AC típusú termék drágább, mint a HC típusú. Következésképpen a két forma ezen eljárás alkalmazásában egyetlen terméknek tekintendő. |
| --- | --- |

(24)

A nátrium-ciklamát vegytiszta anyag. Ugyanakkor, ahogy minden tiszta vegyi anyag, a termék mg/kg arányában meghatározva kisebb mennyiségben szennyeződéseket tartalmazhat. A szennyeződés tartalma határozza meg – az uniós jogszabályok alapján – a nátrium-ciklamát minőségét. A nátrium-ciklamát két különböző formát ölthet: lehet hidratált (HC), 15 % nedvességtartalommal; és vízmentes (AC), legfeljebb 1 % nedvességtartalommal. A nátrium-ciklamát e két formája ugyanazokkal az alapvető jellemzőkkel rendelkezik, és felhasználásuk is azonos; kizárólag az édesség mértékében térnek el egymástól; a HC típusú – víztartalma miatt – kevésbé édes. Az áruk ugyanezért különböző. Az AC típusú termék drágább, mint a HC típusú. Következésképpen a két forma ezen eljárás alkalmazásában egyetlen terméknek tekintendő.

2.2.   Hasonló termék

Hasonló termék

| (25) | A vizsgálat kimutatta, hogy az alábbi termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | az érintett termék; |
| --- | --- | --- |

(25)

A vizsgálat kimutatta, hogy az alábbi termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

az érintett termék;

| — | az exportáló gyártók által előállított és Kína, illetve Indonézia belföldi piacán értékesített termék, |
| --- | --- |

—

az exportáló gyártók által előállított és Kína, illetve Indonézia belföldi piacán értékesített termék,

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (26) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezért az említett termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékeknek minősülnek. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezért az említett termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében vett hasonló termékeknek minősülnek.

3.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

3.1.   Kína

Kína

3.1.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (27) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy jelenleg történik-e dömpingelt behozatal, és valószínűsíthető-e, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet. |
| --- | --- |

(27)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy jelenleg történik-e dömpingelt behozatal, és valószínűsíthető-e, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet.

| (28) | Jóllehet a felülvizsgálati időszak alatt jelentős mennyiségben valósult meg az érintett termék behozatala, az intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportáló gyártók egyike sem működött együtt a jelenlegi vizsgálatban. Következésképpen a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó alábbi ténymegállapítások statisztikai adatokon, illetőleg a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő adatokon nyugszanak. |
| --- | --- |

(28)

Jóllehet a felülvizsgálati időszak alatt jelentős mennyiségben valósult meg az érintett termék behozatala, az intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportáló gyártók egyike sem működött együtt a jelenlegi vizsgálatban. Következésképpen a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó alábbi ténymegállapítások statisztikai adatokon, illetőleg a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő adatokon nyugszanak.

3.1.2.   Dömping a felülvizsgálati időszak alatt

Dömping a felülvizsgálati időszak alatt

3.1.2.1.   Analóg ország

| (29) | Összhangban az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával a Bizottság megfelelő gondossággal kiválasztott egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országot a rendes érték meghatározásához szükséges árak vagy számtanilag képzett érték megállapításához. |
| --- | --- |

(29)

Összhangban az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával a Bizottság megfelelő gondossággal kiválasztott egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országot a rendes érték meghatározásához szükséges árak vagy számtanilag képzett érték megállapításához.

| (30) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy megfelelő analóg országként Indonéziát tervezi figyelembe venni, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket erre vonatkozóan. Észrevétel nem érkezett. A Bizottság indonéz gyártókat kért fel együttműködésre. Leveleket és kérdőíveket küldött az összes ismert indonéz exportáló gyártónak. |
| --- | --- |

(30)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy megfelelő analóg országként Indonéziát tervezi figyelembe venni, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket erre vonatkozóan. Észrevétel nem érkezett. A Bizottság indonéz gyártókat kért fel együttműködésre. Leveleket és kérdőíveket küldött az összes ismert indonéz exportáló gyártónak.

| (31) | Egy indonéziai exportáló gyártó jelentkezett és válaszként igen hiányosan kitöltött kérdőívet nyújtott be. A Bizottság nem kapott választ következő levelére, amelyben felkérte a vállalatot, hogy egészítse ki a kérdőívet. A beérkezett összes adat annyira hiányos volt, hogy nem lehetett felhasználni a rendes érték meghatározására. Innentől fogva ezért az indonéziai exportáló gyártót nem lehetett együttműködő vállalatnak tekinteni. Következésképpen Indonéziával nem sikerült együttműködést elérni. |
| --- | --- |

(31)

Egy indonéziai exportáló gyártó jelentkezett és válaszként igen hiányosan kitöltött kérdőívet nyújtott be. A Bizottság nem kapott választ következő levelére, amelyben felkérte a vállalatot, hogy egészítse ki a kérdőívet. A beérkezett összes adat annyira hiányos volt, hogy nem lehetett felhasználni a rendes érték meghatározására. Innentől fogva ezért az indonéziai exportáló gyártót nem lehetett együttműködő vállalatnak tekinteni. Következésképpen Indonéziával nem sikerült együttműködést elérni.

| (32) | A Bizottság rendelkezésére álló információk szerint az érintett terméket csak az Unióban és a két érintett országban állítják elő. Az Eurostat statisztikái szerint azonban a terméket a vizsgált időszakban csak korlátozott mennyiségben exportálták az Amerikai Egyesült Államokból (a továbbiakban: USA) az Unióba. Mivel az USA-ban tilos a nátrium-ciklamát használata, mindez vélhetően téves besorolás miatt történt; a Bizottság mindenesetre felvette a kapcsolatot az USA hatóságaival abból a célból, hogy azonosítsa az érintett termék lehetséges USA-beli gyártóit. Nem érkezett arra utaló jelzés, hogy lennének ilyen gyártók. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság rendelkezésére álló információk szerint az érintett terméket csak az Unióban és a két érintett országban állítják elő. Az Eurostat statisztikái szerint azonban a terméket a vizsgált időszakban csak korlátozott mennyiségben exportálták az Amerikai Egyesült Államokból (a továbbiakban: USA) az Unióba. Mivel az USA-ban tilos a nátrium-ciklamát használata, mindez vélhetően téves besorolás miatt történt; a Bizottság mindenesetre felvette a kapcsolatot az USA hatóságaival abból a célból, hogy azonosítsa az érintett termék lehetséges USA-beli gyártóit. Nem érkezett arra utaló jelzés, hogy lennének ilyen gyártók.

| (33) | Következésképpen egy potenciális analóg országbeli gyártóval sem sikerült együttműködést elérni. |
| --- | --- |

(33)

Következésképpen egy potenciális analóg országbeli gyártóval sem sikerült együttműködést elérni.

3.1.2.2.   Rendes érték

| (34) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország (a továbbiakban: analóg ország) árai vagy pedig az analóg ország által más országok (beleértve az Uniót is) esetében alkalmazott ár alapján kell megállapítani, illetve, ha ez nem lehetséges, bármilyen más elfogadható alapon megállapítható, ideértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat is, és azt szükség esetén megfelelően ki kell igazítani úgy, hogy magában foglaljon egy ésszerű haszonkulcsot is. |
| --- | --- |

(34)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország (a továbbiakban: analóg ország) árai vagy pedig az analóg ország által más országok (beleértve az Uniót is) esetében alkalmazott ár alapján kell megállapítani, illetve, ha ez nem lehetséges, bármilyen más elfogadható alapon megállapítható, ideértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat is, és azt szükség esetén megfelelően ki kell igazítani úgy, hogy magában foglaljon egy ésszerű haszonkulcsot is.

| (35) | Amint azt már a (30)–(32) preambulumbekezdésben kifejtettük, egy analóg országbeli gyártóval sem sikerült együttműködést elérni. Következésképp az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket az ésszerűség alapján kellett megállapítani. Ebben az összefüggésben a Bizottság ésszerűnek tartotta a rendes értéket az ellenőrzött ár és az uniós gyártó költségadatai alapján meghatározni. |
| --- | --- |

(35)

Amint azt már a (30)–(32) preambulumbekezdésben kifejtettük, egy analóg országbeli gyártóval sem sikerült együttműködést elérni. Következésképp az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket az ésszerűség alapján kellett megállapítani. Ebben az összefüggésben a Bizottság ésszerűnek tartotta a rendes értéket az ellenőrzött ár és az uniós gyártó költségadatai alapján meghatározni.

| (36) | A hasonló terméket az uniós gazdasági ágazat reprezentatív mennyiségben értékesítette. Azonban az uniós gazdasági ágazat belföldi értékesítései veszteségesek voltak. Ezért a rendes érték alapjául az uniós gazdasági ágazat gyártási költségeinek az értékesítési, általános és igazgatási költségekkel (SGA-költségek) és a nyereséggel növelt összege szolgált. Az SGA-költségek az uniós gyártó tényleges adatain alapultak. A hozzáadott haszonkulcs egy másik édesítőszer (aszpartám) kapcsán a közelmúltban végzett dömpingellenes vizsgálatból származó becsült ésszerű haszonkulcson alapult. Az említett vizsgálat során a Bizottság az ideiglenes szakaszban (8) 5–10 %-os nyereséget (az értéktartomány feltüntetését titoktartási okok indokolják) határozott meg ésszerű nyereségként. A Bizottság ezért úgy véli, hogy ez a nyereség a jelenlegi vizsgálat során is felhasználható ésszerű nyereségként a rendes érték meghatározásához. Mivel a kínai exportáló gyártók által értékesített terméktípusokról együttműködés hiányában nem állt rendelkezésre információ, az uniós gyártó által gyártott és értékesített két terméktípusra vonatkozó költségadatok súlyozott átlagát használták fel. |
| --- | --- |

(36)

A hasonló terméket az uniós gazdasági ágazat reprezentatív mennyiségben értékesítette. Azonban az uniós gazdasági ágazat belföldi értékesítései veszteségesek voltak. Ezért a rendes érték alapjául az uniós gazdasági ágazat gyártási költségeinek az értékesítési, általános és igazgatási költségekkel (SGA-költségek) és a nyereséggel növelt összege szolgált. Az SGA-költségek az uniós gyártó tényleges adatain alapultak. A hozzáadott haszonkulcs egy másik édesítőszer (aszpartám) kapcsán a közelmúltban végzett dömpingellenes vizsgálatból származó becsült ésszerű haszonkulcson alapult. Az említett vizsgálat során a Bizottság az ideiglenes szakaszban (8) 5–10 %-os nyereséget (az értéktartomány feltüntetését titoktartási okok indokolják) határozott meg ésszerű nyereségként. A Bizottság ezért úgy véli, hogy ez a nyereség a jelenlegi vizsgálat során is felhasználható ésszerű nyereségként a rendes érték meghatározásához. Mivel a kínai exportáló gyártók által értékesített terméktípusokról együttműködés hiányában nem állt rendelkezésre információ, az uniós gyártó által gyártott és értékesített két terméktípusra vonatkozó költségadatok súlyozott átlagát használták fel.

8

3.1.2.3.   Exportár

| (37) | A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az exportár alapjául az alaprendelet 14. cikke (6) bekezdésének megfelelően összegyűjtött statisztikai adatok (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) (9) szolgáltak az érintett terméknek a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló összes kínai exportja esetében (kivéve Fang Da). Mivel az értékesített termék formája (terméktípus) tekintetében nem állt rendelkezésre információ, az exportár kiszámításához egyszerű számtani átlagot használtak. |
| --- | --- |

(37)

A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az exportár alapjául az alaprendelet 14. cikke (6) bekezdésének megfelelően összegyűjtött statisztikai adatok (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) (9) szolgáltak az érintett terméknek a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló összes kínai exportja esetében (kivéve Fang Da). Mivel az értékesített termék formája (terméktípus) tekintetében nem állt rendelkezésre információ, az exportár kiszámításához egyszerű számtani átlagot használtak.

9

3.1.2.4.   Összehasonlítás

| (38) | A Bizottság a meghatározott rendes értéket és a kínai exportőrök exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság a meghatározott rendes értéket és a kínai exportőrök exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

| (39) | Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. |
| --- | --- |

(39)

Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében.

| (40) | A szállítási, biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségeken, valamint a bankköltségeken végrehajtották a megfelelő kiigazítást, amennyiben azt ésszerűnek, pontosnak és ellenőrzött bizonyítékkal alátámasztottnak találták. Pontosabb információ hiányában e kiigazítások a párhuzamos, 5. cikk szerinti vizsgálat tárgyát képező Fang Da tényleges adatait vették alapul. |
| --- | --- |

(40)

A szállítási, biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségeken, valamint a bankköltségeken végrehajtották a megfelelő kiigazítást, amennyiben azt ésszerűnek, pontosnak és ellenőrzött bizonyítékkal alátámasztottnak találták. Pontosabb információ hiányában e kiigazítások a párhuzamos, 5. cikk szerinti vizsgálat tárgyát képező Fang Da tényleges adatait vették alapul.

3.1.2.5.   Dömpingkülönbözet

| (41) | A számítás szerint a dömpingkülönbözet az az összeg, amellyel az átlagos rendes érték meghaladja az átlagos exportárat. Az így kapott eredmények 100 %-ot meghaladó általános dömpingkülönbözetre utalnak. A megállapított dömpingkülönbözet jelentősen meghaladja az eredeti vizsgálat során megállapított dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(41)

A számítás szerint a dömpingkülönbözet az az összeg, amellyel az átlagos rendes érték meghaladja az átlagos exportárat. Az így kapott eredmények 100 %-ot meghaladó általános dömpingkülönbözetre utalnak. A megállapított dömpingkülönbözet jelentősen meghaladja az eredeti vizsgálat során megállapított dömpingkülönbözetet.

3.1.3.   A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén

A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén

| (42) | A Bizottság elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping folytatódása. Az elemzés a következő elemekre terjedt ki: a Kínai Népköztársaságban rendelkezésre álló termelési kapacitás és tartalékkapacitás, más célpiacok esetében alkalmazott exportárak és más harmadik országbeli piacok felvevőképessége. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping folytatódása. Az elemzés a következő elemekre terjedt ki: a Kínai Népköztársaságban rendelkezésre álló termelési kapacitás és tartalékkapacitás, más célpiacok esetében alkalmazott exportárak és más harmadik országbeli piacok felvevőképessége.

| (43) | Az elemzés elsősorban a kérelemben megadott adatokon és az e vizsgálat keretében nyilvánosan elérhetővé tett és/vagy benyújtott információkon alapult. Ezenkívül más információforrásokat is felhasználtak, például az Eurostatnak az érintett országról készült import- és exportstatisztikáit. |
| --- | --- |

(43)

Az elemzés elsősorban a kérelemben megadott adatokon és az e vizsgálat keretében nyilvánosan elérhetővé tett és/vagy benyújtott információkon alapult. Ezenkívül más információforrásokat is felhasználtak, például az Eurostatnak az érintett országról készült import- és exportstatisztikáit.

3.1.3.1.   Kihasználatlan kapacitás

| (44) | Az együttműködés hiányában a felülvizsgálati kérelemben megadott információkat, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázist és a kínai exportstatisztikákat használták fel. A kínai kapacitásról óvatos becslés készült a csak egy kínai exportáló gyártó (10) esetében nyilvánosan rendelkezésre álló kapacitásadatok alapján. Ez a becslés legalább 40 000 tonna kapacitásra utalt, míg a dossziéban szereplő információk szerint (a Fang Dán kívül) legalább két további kínai gyártóról van szó, így az óvatos becslés alábecsüli a Kínai Népköztársaságban rendelkezésre álló tényleges kapacitást. |
| --- | --- |

(44)

Az együttműködés hiányában a felülvizsgálati kérelemben megadott információkat, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázist és a kínai exportstatisztikákat használták fel. A kínai kapacitásról óvatos becslés készült a csak egy kínai exportáló gyártó (10) esetében nyilvánosan rendelkezésre álló kapacitásadatok alapján. Ez a becslés legalább 40 000 tonna kapacitásra utalt, míg a dossziéban szereplő információk szerint (a Fang Dán kívül) legalább két további kínai gyártóról van szó, így az óvatos becslés alábecsüli a Kínai Népköztársaságban rendelkezésre álló tényleges kapacitást.

10

| (45) | Az érintett termék tekintetében a kínai exportra vonatkozó statisztikákat és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti, uniós importra vonatkozó statisztikákat felhasználó fent említett becslés a kínai és az uniós piacon együttvéve közel 17 000 tonna szabad kapacitásra, illetve az uniós piac több mint háromszorosának megfelelő tartalékkapacitásra utal. |
| --- | --- |

(45)

Az érintett termék tekintetében a kínai exportra vonatkozó statisztikákat és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti, uniós importra vonatkozó statisztikákat felhasználó fent említett becslés a kínai és az uniós piacon együttvéve közel 17 000 tonna szabad kapacitásra, illetve az uniós piac több mint háromszorosának megfelelő tartalékkapacitásra utal.

3.1.3.2.   A harmadik országokba irányuló export árai

| (46) | A kínai exportstatisztikák alapján kiderült, hogy a kínai export egyéb jelentősebb piacain (például Dél-Afrika, Brazília, Argentína és Törökország) érvényesített átlagárak azonos szinten mozognak, sőt néha alacsonyabbak, mint az Unióval szemben alkalmazott értékesítési árak. |
| --- | --- |

(46)

A kínai exportstatisztikák alapján kiderült, hogy a kínai export egyéb jelentősebb piacain (például Dél-Afrika, Brazília, Argentína és Törökország) érvényesített átlagárak azonos szinten mozognak, sőt néha alacsonyabbak, mint az Unióval szemben alkalmazott értékesítési árak.

| (47) | A fentiek azt bizonyítják, hogy az érintett terméket más harmadik országbeli piacokon is dömpingelik, és az intézkedések hatályvesztése esetén az Unió változatlanul vonzó piacot jelentene a kínai exportáló gyártók számára. |
| --- | --- |

(47)

A fentiek azt bizonyítják, hogy az érintett terméket más harmadik országbeli piacokon is dömpingelik, és az intézkedések hatályvesztése esetén az Unió változatlanul vonzó piacot jelentene a kínai exportáló gyártók számára.

3.1.3.3.   A harmadik országok piacainak felvevőképessége

| (48) | A nátrium-ciklamát élelmiszerekben, italokban és gyógyszerekben történő felhasználása számos nagyobb harmadik ország piacán tilos, így az USA-ban is. Az iratokban nem szerepelt arra utaló jel, hogy a nátrium-ciklamát más harmadik országbeli piacainak várható növekedésével kellene számolni, ahogy nem szerepelt adat a kínai belföldi piaccal és annak várható növekedésével kapcsolatban sem. |
| --- | --- |

(48)

A nátrium-ciklamát élelmiszerekben, italokban és gyógyszerekben történő felhasználása számos nagyobb harmadik ország piacán tilos, így az USA-ban is. Az iratokban nem szerepelt arra utaló jel, hogy a nátrium-ciklamát más harmadik országbeli piacainak várható növekedésével kellene számolni, ahogy nem szerepelt adat a kínai belföldi piaccal és annak várható növekedésével kapcsolatban sem.

| (49) | Következésképpen az uniós piacon kívüli piacok felvevőképessége a becslések szerint igen alacsony, és így az intézkedések hatályvesztése esetén az Unió továbbra is vonzó piac maradna. |
| --- | --- |

(49)

Következésképpen az uniós piacon kívüli piacok felvevőképessége a becslések szerint igen alacsony, és így az intézkedések hatályvesztése esetén az Unió továbbra is vonzó piac maradna.

3.1.4.   Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről

Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről

| (50) | A fent említett tényezők értékelése azt mutatta, hogy a felülvizsgálatban érintett exportőrök továbbra is igen jelentős volumenben, dömpingáron exportálják az érintett terméket az Unióba. Az egyéb harmadik országokba irányuló kínai kivitel is dömpingáron történik. Tekintettel a kínai exportőrök rendelkezésre álló nagy szabad kapacitására, az említett kapacitás egyéb jelentős piacainak hiánya, valamint az Unió piacának vonzereje miatt az intézkedések lejárata arra ösztönözné a kínai exportáló gyártókat, hogy még nagyobb mennyiségeket irányítsanak dömpingáron az Unió piacára. |
| --- | --- |

(50)

A fent említett tényezők értékelése azt mutatta, hogy a felülvizsgálatban érintett exportőrök továbbra is igen jelentős volumenben, dömpingáron exportálják az érintett terméket az Unióba. Az egyéb harmadik országokba irányuló kínai kivitel is dömpingáron történik. Tekintettel a kínai exportőrök rendelkezésre álló nagy szabad kapacitására, az említett kapacitás egyéb jelentős piacainak hiánya, valamint az Unió piacának vonzereje miatt az intézkedések lejárata arra ösztönözné a kínai exportáló gyártókat, hogy még nagyobb mennyiségeket irányítsanak dömpingáron az Unió piacára.

| (51) | A fenti adatok és információk mérlegelése után a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések lejárata esetén a Kínai Népköztársaságból származó dömping valószínűleg folytatódna. |
| --- | --- |

(51)

A fenti adatok és információk mérlegelése után a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések lejárata esetén a Kínai Népköztársaságból származó dömping valószínűleg folytatódna.

3.2.   Indonézia

Indonézia

3.2.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (52) | Az eljárás megindítását követően az egyik indonéziai exportáló gyártó jelentkezett. Hiányos kérdőív benyújtását követően a Bizottság a hiánypótlási eljárás részeként arra kérte a vállalatot, hogy egészítse ki a kérdőívet. E kérelemre nem érkezett válasz, ezért egyetlen ismert indonéziai exportáló gyártó sem tekinthető együttműködőnek. |
| --- | --- |

(52)

Az eljárás megindítását követően az egyik indonéziai exportáló gyártó jelentkezett. Hiányos kérdőív benyújtását követően a Bizottság a hiánypótlási eljárás részeként arra kérte a vállalatot, hogy egészítse ki a kérdőívet. E kérelemre nem érkezett válasz, ezért egyetlen ismert indonéziai exportáló gyártó sem tekinthető együttműködőnek.

| (53) | A fentiekre tekintettel, valamint az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a nem együttműködő indonéziai exportáló gyártók esetében a belföldi árakra, az egyéb országokba irányuló kivitel exportáraira, valamint az indonéziai termelésre és kapacitásra vonatkozó információk az elérhető adatokon alapultak, beleértve a kérelmet és a nyilvánosan hozzáférhető információkat. |
| --- | --- |

(53)

A fentiekre tekintettel, valamint az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a nem együttműködő indonéziai exportáló gyártók esetében a belföldi árakra, az egyéb országokba irányuló kivitel exportáraira, valamint az indonéziai termelésre és kapacitásra vonatkozó információk az elérhető adatokon alapultak, beleértve a kérelmet és a nyilvánosan hozzáférhető információkat.

3.2.2.   Dömping a felülvizsgálati időszak alatt

Dömping a felülvizsgálati időszak alatt

3.2.2.1.   Rendes érték

| (54) | Mivel együttműködés hiányában nem állt rendelkezésre más információforrás a dossziéval kapcsolatban, a kérelemben szereplő indonéziai rendes értéket használták fel. A kérelemben az indonéziai rendes értéket az uniós gyártó költségszerkezetének felhasználásával, az egyes költségelemek indonéziai szinthez igazításával határozták meg. A költségelemek a következők voltak: nyersanyagok, személyi költségek, energia és víz, személyzet, karbantartás, amortizáció és általános költségek. A kérelemben szereplő kiigazítások ésszerűnek tűntek. Ezért egyéb rendelkezésre álló információk hiányában a kérelemben szereplő információkat vették alapul az indonéziai rendes értéket legjobb becsléseként. |
| --- | --- |

(54)

Mivel együttműködés hiányában nem állt rendelkezésre más információforrás a dossziéval kapcsolatban, a kérelemben szereplő indonéziai rendes értéket használták fel. A kérelemben az indonéziai rendes értéket az uniós gyártó költségszerkezetének felhasználásával, az egyes költségelemek indonéziai szinthez igazításával határozták meg. A költségelemek a következők voltak: nyersanyagok, személyi költségek, energia és víz, személyzet, karbantartás, amortizáció és általános költségek. A kérelemben szereplő kiigazítások ésszerűnek tűntek. Ezért egyéb rendelkezésre álló információk hiányában a kérelemben szereplő információkat vették alapul az indonéziai rendes értéket legjobb becsléseként.

3.2.2.2.   Exportár

| (55) | Az indonéziai exportáló termelők együttműködésének hiányában egyéb rendelkezésre álló információkat kellett alkalmazni az exportárak megállapításához. A felülvizsgálati időszak alatt szinte megszűnt az Indonéziából Unióba irányuló behozatal. A felülvizsgálati időszak során meghatározott import elhanyagolható mértékű volt (körülbelül 19 tonna), ezért a 14. cikk (6) bekezdése szerinti, uniós importra vonatkozó statisztikákat nem lehetett felhasználni. Ehelyett az indonéziai exportstatisztikákat használták az exportárak megállapításához. Tizenkét exportcélpiacot sikerült azonosítani. Az intézkedések visszavonása esetére a valamennyi harmadik országra vonatkozó átlagos exportárat használták fel az Unióra vonatkozó exportárak közelítéseként. |
| --- | --- |

(55)

Az indonéziai exportáló termelők együttműködésének hiányában egyéb rendelkezésre álló információkat kellett alkalmazni az exportárak megállapításához. A felülvizsgálati időszak alatt szinte megszűnt az Indonéziából Unióba irányuló behozatal. A felülvizsgálati időszak során meghatározott import elhanyagolható mértékű volt (körülbelül 19 tonna), ezért a 14. cikk (6) bekezdése szerinti, uniós importra vonatkozó statisztikákat nem lehetett felhasználni. Ehelyett az indonéziai exportstatisztikákat használták az exportárak megállapításához. Tizenkét exportcélpiacot sikerült azonosítani. Az intézkedések visszavonása esetére a valamennyi harmadik országra vonatkozó átlagos exportárat használták fel az Unióra vonatkozó exportárak közelítéseként.

3.2.2.3.   Összehasonlítás

| (56) | A Bizottság a meghatározott rendes értéket és az indonéziai exportőrök exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság a meghatározott rendes értéket és az indonéziai exportőrök exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

| (57) | Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. |
| --- | --- |

(57)

Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében.

| (58) | A FOB kiviteli árak gyártelepi szintre hozatalához kiigazításokat végeztek. Pontosabb információk hiányában e kiigazítások a párhuzamos, 5. cikk szerinti vizsgálat tárgyát képező Fang Da tényleges adatain alapultak, amelyek a Bizottság véleménye szerint megfelelő referenciaértékeknek tekinthetők a kiigazítások kiszámításához. A szállítási, biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségeken, valamint a bankköltségeken végrehajtották a megfelelő kiigazítást, amennyiben azt ésszerűnek, pontosnak és ellenőrzött bizonyítékkal alátámasztottnak találták. |
| --- | --- |

(58)

A FOB kiviteli árak gyártelepi szintre hozatalához kiigazításokat végeztek. Pontosabb információk hiányában e kiigazítások a párhuzamos, 5. cikk szerinti vizsgálat tárgyát képező Fang Da tényleges adatain alapultak, amelyek a Bizottság véleménye szerint megfelelő referenciaértékeknek tekinthetők a kiigazítások kiszámításához. A szállítási, biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos költségeken, valamint a bankköltségeken végrehajtották a megfelelő kiigazítást, amennyiben azt ésszerűnek, pontosnak és ellenőrzött bizonyítékkal alátámasztottnak találták.

3.2.2.4.   Dömpingkülönbözet

| (59) | A számítás szerint a dömpingkülönbözet az az összeg, amellyel az (54) preambulumbekezdésben szereplő módon kiszámított rendes érték meghaladja az (55) preambulumbekezdésben szereplő módon kiszámított exportárat. Ez a számítás 33,6 %-os dömpingkülönbözetet eredményezett, amely magasabb, mint az eredeti vizsgálat során meghatározott legmagasabb dömpingkülönbözet (18,1 %). Ez azt példázza, hogy bár az érintett termék Unióba irányuló exportja csaknem leállt, az indonéziai vállalatok harmadik országokba irányuló dömpingje az eredeti vizsgálatban megállapítottnál magasabb szinten folytatódott. |
| --- | --- |

(59)

A számítás szerint a dömpingkülönbözet az az összeg, amellyel az (54) preambulumbekezdésben szereplő módon kiszámított rendes érték meghaladja az (55) preambulumbekezdésben szereplő módon kiszámított exportárat. Ez a számítás 33,6 %-os dömpingkülönbözetet eredményezett, amely magasabb, mint az eredeti vizsgálat során meghatározott legmagasabb dömpingkülönbözet (18,1 %). Ez azt példázza, hogy bár az érintett termék Unióba irányuló exportja csaknem leállt, az indonéziai vállalatok harmadik országokba irányuló dömpingje az eredeti vizsgálatban megállapítottnál magasabb szinten folytatódott.

3.2.3.   A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén

A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén

| (60) | A Bizottság elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése. Az elemzés a következő elemekre terjedt ki: más célpiacok esetében alkalmazott exportár, az Indonéziában rendelkezésre álló gyártási kapacitás és tartalékkapacitás, valamint más harmadik országbeli piacok felvevőképessége. |
| --- | --- |

(60)

A Bizottság elemezte, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése. Az elemzés a következő elemekre terjedt ki: más célpiacok esetében alkalmazott exportár, az Indonéziában rendelkezésre álló gyártási kapacitás és tartalékkapacitás, valamint más harmadik országbeli piacok felvevőképessége.

3.2.3.1.   Kihasználatlan kapacitás

| (61) | Az együttműködés hiánya miatt a Bizottság arra kényszerült, hogy a felülvizsgálat iránti kérelemben, az Eurostat adatbázisában, valamint az indonéz exportstatisztikákban rendelkezésre álló adatokra szorítkozzon. Az egyik indonéz exportáló gyártó tekintetében rendelkezésre álló információk alapján az indonéz kapacitás a becslések szerint legalább 10 000 tonna. Az indonéz exportstatisztikák alapján megállapítható, hogy a harmadik országokba irányuló indonéz kivitel 4 700 tonna volt a felülvizsgálati időszak alatt. Ennek alapján Indonéziának a belföldi piac és az uniós piac számára fennmaradó szabad kapacitása óvatos becslések szerint is 5 300 tonna. Meg kell jegyezni, hogy az előző hatályvesztési felülvizsgálat (11) során a teljes indonéz kapacitást 18 000 tonnára becsülték a 2008. évre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(61)

Az együttműködés hiánya miatt a Bizottság arra kényszerült, hogy a felülvizsgálat iránti kérelemben, az Eurostat adatbázisában, valamint az indonéz exportstatisztikákban rendelkezésre álló adatokra szorítkozzon. Az egyik indonéz exportáló gyártó tekintetében rendelkezésre álló információk alapján az indonéz kapacitás a becslések szerint legalább 10 000 tonna. Az indonéz exportstatisztikák alapján megállapítható, hogy a harmadik országokba irányuló indonéz kivitel 4 700 tonna volt a felülvizsgálati időszak alatt. Ennek alapján Indonéziának a belföldi piac és az uniós piac számára fennmaradó szabad kapacitása óvatos becslések szerint is 5 300 tonna. Meg kell jegyezni, hogy az előző hatályvesztési felülvizsgálat (11) során a teljes indonéz kapacitást 18 000 tonnára becsülték a 2008. évre vonatkozóan.

11

| (62) | Nem állnak rendelkezésre adatok a két indonéz gyártó belföldi értékesítéseire vonatkozóan, ezért az uniós piacra irányítható szabad (rendelkezésre álló) kapacitást csak hozzávetőlegesen lehet megbecsülni. Mindazonáltal a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat adatai alapján a két indonéz vállalat belföldi értékesítései kb. 2 000 tonnát tettek ki, tehát a jelenlegi kapacitásbecslés szerint még mindig 3 300 tonna szabad kapacitás marad az uniós piac számára. Ez az uniós piac több mint 80 %-át tenné ki a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(62)

Nem állnak rendelkezésre adatok a két indonéz gyártó belföldi értékesítéseire vonatkozóan, ezért az uniós piacra irányítható szabad (rendelkezésre álló) kapacitást csak hozzávetőlegesen lehet megbecsülni. Mindazonáltal a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat adatai alapján a két indonéz vállalat belföldi értékesítései kb. 2 000 tonnát tettek ki, tehát a jelenlegi kapacitásbecslés szerint még mindig 3 300 tonna szabad kapacitás marad az uniós piac számára. Ez az uniós piac több mint 80 %-át tenné ki a felülvizsgálati időszak alatt.

3.2.3.2.   A harmadik országokba irányuló export árai

| (63) | A felülvizsgálati időszak alatt az egyéb harmadik országokba irányuló indonéz exportra vonatkozó statisztikák alapján meg kell jegyezni, hogy a két legfontosabb exportpiacon, azaz Pakisztánban és a Fülöp-szigeteken (amelyek a harmadik országokba irányuló indonéz exportértékesítéseknek több mint 50 %-át teszik ki) a felülvizsgálati időszak alatt az átlagos eladási árak jóval alacsonyabbak, mint az Unión belüli átlagos eladási ár. A (55) – (59) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint 33,6 %-os dömpingkülönbözet volt megállapítható az indonéziai exportárnak az összes, harmadik országokba irányuló exportárak alapján való megállapításakor. Ezért az intézkedések hatályvesztése esetén az Unió vonzó piac lenne az indonéz exportáló gyártók számára. |
| --- | --- |

(63)

A felülvizsgálati időszak alatt az egyéb harmadik országokba irányuló indonéz exportra vonatkozó statisztikák alapján meg kell jegyezni, hogy a két legfontosabb exportpiacon, azaz Pakisztánban és a Fülöp-szigeteken (amelyek a harmadik országokba irányuló indonéz exportértékesítéseknek több mint 50 %-át teszik ki) a felülvizsgálati időszak alatt az átlagos eladási árak jóval alacsonyabbak, mint az Unión belüli átlagos eladási ár. A (55) – (59) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint 33,6 %-os dömpingkülönbözet volt megállapítható az indonéziai exportárnak az összes, harmadik országokba irányuló exportárak alapján való megállapításakor. Ezért az intézkedések hatályvesztése esetén az Unió vonzó piac lenne az indonéz exportáló gyártók számára.

3.2.3.3.   A harmadik országok piacainak felvevőképessége

| (64) | A (48) és (49) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az uniós piacon kívüli piacok felvevőképessége alacsonynak tekinthető. Az együttműködés hiánya miatt az ügy irataiban nincsenek információk az érintett termék indonéziai hazai felhasználására vonatkozóan, de a mind az indonéziai piac, mind az uniós piac rendelkezésére álló, becslések szerinti 5 300 tonna szabad kapacitással – figyelembe véve más piacok alacsony felvevőképességét – egyértelmű, hogy Indonéziának elegendő szabad kapacitása volna az uniós piaci igények fedezésére. |
| --- | --- |

(64)

A (48) és (49) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az uniós piacon kívüli piacok felvevőképessége alacsonynak tekinthető. Az együttműködés hiánya miatt az ügy irataiban nincsenek információk az érintett termék indonéziai hazai felhasználására vonatkozóan, de a mind az indonéziai piac, mind az uniós piac rendelkezésére álló, becslések szerinti 5 300 tonna szabad kapacitással – figyelembe véve más piacok alacsony felvevőképességét – egyértelmű, hogy Indonéziának elegendő szabad kapacitása volna az uniós piaci igények fedezésére.

| (65) | Következésképpen nem várható, hogy az indonéz kapacitástöbbletet jelentős mértékben az uniós piactól eltérő piacok felé lehetne irányítani. |
| --- | --- |

(65)

Következésképpen nem várható, hogy az indonéz kapacitástöbbletet jelentős mértékben az uniós piactól eltérő piacok felé lehetne irányítani.

3.2.4.   Következtetés a dömping megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban

Következtetés a dömping megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban

| (66) | A fent említett tényezők értékelése azt mutatta, hogy a nem az Unió piacaira irányuló indonéz kivitel olyan árakon történt, amelyek jóval az uniós átlagár szintje alatt maradnak. Tekintettel az indonéz exportőrök rendelkezésre álló nagy szabad kapacitására, és az említett kapacitás tekintetében egyéb jelentős piacok hiányára, valószínű tehát, hogy az indonéz exportáló gyártók nagy mennyiségeket irányítanának dömpingáron az Unió piacára, amennyiben az intézkedéseket hatályon kívül helyezik. |
| --- | --- |

(66)

A fent említett tényezők értékelése azt mutatta, hogy a nem az Unió piacaira irányuló indonéz kivitel olyan árakon történt, amelyek jóval az uniós átlagár szintje alatt maradnak. Tekintettel az indonéz exportőrök rendelkezésre álló nagy szabad kapacitására, és az említett kapacitás tekintetében egyéb jelentős piacok hiányára, valószínű tehát, hogy az indonéz exportáló gyártók nagy mennyiségeket irányítanának dömpingáron az Unió piacára, amennyiben az intézkedéseket hatályon kívül helyezik.

| (67) | A fenti adatok és információk mérlegelése után a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések lejárta esetén az Indonéziából származó dömping valószínűleg megismétlődne. |
| --- | --- |

(67)

A fenti adatok és információk mérlegelése után a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések lejárta esetén az Indonéziából származó dömping valószínűleg megismétlődne.

4.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

4.1.   Előzetes megjegyzés

Előzetes megjegyzés

| (68) | Mivel az uniós gazdasági ágazat mindössze egy gyártóból áll, és a dömpingelt behozatal korlátozott számú kínai és indonéz exportáló gyártót érint, a kármutatókat és a behozatalra vonatkozó adatokat indexálni kellett a bizalmas üzleti adatokra vonatkozó titoktartás biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(68)

Mivel az uniós gazdasági ágazat mindössze egy gyártóból áll, és a dömpingelt behozatal korlátozott számú kínai és indonéz exportáló gyártót érint, a kármutatókat és a behozatalra vonatkozó adatokat indexálni kellett a bizalmas üzleti adatokra vonatkozó titoktartás biztosítása érdekében.

4.2.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (69) | A felülvizsgálati időszakban csupán egyetlen gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban, ami az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a teljes uniós gazdasági ágazatnak felel meg. |
| --- | --- |

(69)

A felülvizsgálati időszakban csupán egyetlen gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban, ami az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a teljes uniós gazdasági ágazatnak felel meg.

4.3.   Az uniós felhasználás

Az uniós felhasználás

| (70) | Nátrium-ciklamátot csak az Unióban, a Kínai Népköztársaságban és Indonéziában gyártanak. A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon elért értékesítési volumene alapján állapította meg, hozzáadva a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából behozott nátrium-ciklamát importot, ahogyan az a (73) preambulumbekezdésben szerepel. |
| --- | --- |

(70)

Nátrium-ciklamátot csak az Unióban, a Kínai Népköztársaságban és Indonéziában gyártanak. A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon elért értékesítési volumene alapján állapította meg, hozzáadva a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából behozott nátrium-ciklamát importot, ahogyan az a (73) preambulumbekezdésben szerepel.

| (71) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  1. táblázat


  Uniós felhasználás












  Mutató (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | 100 | 103 | 93 | 97 | 101 |
| Forrás: Uniós gazdasági ágazati adatok, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis. |

(71)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

1. táblázat

1. táblázat

Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

100

103

93

97

101

Forrás: Uniós gazdasági ágazati adatok, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

Forrás:

| (72) | Az uniós nátrium-ciklamát fogyasztás először 7 %-kal csökkent 2011 és 2013 között, majd a rákövetkező időszakban nőtt. A felülvizsgálati időszak alatt a fogyasztás nagyjából elérte a 2011-es szintet. |
| --- | --- |

(72)

Az uniós nátrium-ciklamát fogyasztás először 7 %-kal csökkent 2011 és 2013 között, majd a rákövetkező időszakban nőtt. A felülvizsgálati időszak alatt a fogyasztás nagyjából elérte a 2011-es szintet.

4.4.   Az érintett országokból származó behozatal

Az érintett országokból származó behozatal

| (73) | E vizsgálat alkalmazásában a Kínai Népköztársaságból származó behozatal a Kínai Népköztársaságból származó teljes behozatal, a Fang Dától származó behozatal kivételével, amely nem képezi e felülvizsgálat tárgyát. A Fang Dától származó behozatal figyelembevételére csak a teljes uniós felhasználás kiszámítása céljából került sor. A kínai és indonéz exportáló gyártók e vizsgálat során való együttműködésének hiányában a Bizottság a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban rendelkezésre álló statisztikákra támaszkodott a figyelembe vett időszak során e két országból származó import mennyiségének és árainak megállapítása érdekében, mert az kellően részletes adatokat tartalmazott a 10-jegyű TARIC kódok és kiegészítő Taric-kódok szintjén. |
| --- | --- |

(73)

E vizsgálat alkalmazásában a Kínai Népköztársaságból származó behozatal a Kínai Népköztársaságból származó teljes behozatal, a Fang Dától származó behozatal kivételével, amely nem képezi e felülvizsgálat tárgyát. A Fang Dától származó behozatal figyelembevételére csak a teljes uniós felhasználás kiszámítása céljából került sor. A kínai és indonéz exportáló gyártók e vizsgálat során való együttműködésének hiányában a Bizottság a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban rendelkezésre álló statisztikákra támaszkodott a figyelembe vett időszak során e két országból származó import mennyiségének és árainak megállapítása érdekében, mert az kellően részletes adatokat tartalmazott a 10-jegyű TARIC kódok és kiegészítő Taric-kódok szintjén.

| (74) | Tekintettel arra, hogy az Indonéziából származó behozatal volumene elhanyagolható az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében, az érintett országokból származó behozatalok külön-külön értékelés tárgyát képezték. |
| --- | --- |

(74)

Tekintettel arra, hogy az Indonéziából származó behozatal volumene elhanyagolható az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében, az érintett országokból származó behozatalok külön-külön értékelés tárgyát képezték.

4.4.1.   Kína

Kína

4.4.1.1.   Volumen és piaci részesedés

2. táblázat

2. táblázat

A behozatal volumene és piaci részesedése

A behozatal volumene és piaci részesedése

| Mutató (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolumen | 100 | 114 | 73 | 71 | 77 |
| Piaci részesedés | 100 | 110 | 79 | 73 | 77 |
| Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis. |

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

Importvolumen

100

114

73

71

77

Piaci részesedés

100

110

79

73

77

Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

Forrás:

| (75) | A Kínából származó behozatal volumene 23 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Először 2011 és 2012 között emelkedett, majd ezt követően jelentős mértékben csökkent, különösen 2012 és 2013 között, amikor is igen drasztikusan, 41 indexponttal esett. Ezenkívül 2013 és 2014 között enyhén csökkent, majd 2014 és a felülvizsgálati időszak között 6 indexponttal nőtt. |
| --- | --- |

(75)

A Kínából származó behozatal volumene 23 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Először 2011 és 2012 között emelkedett, majd ezt követően jelentős mértékben csökkent, különösen 2012 és 2013 között, amikor is igen drasztikusan, 41 indexponttal esett. Ezenkívül 2013 és 2014 között enyhén csökkent, majd 2014 és a felülvizsgálati időszak között 6 indexponttal nőtt.

| (76) | Az ennek megfelelő piaci részesedés a figyelembe vett időszak során hasonló tendenciát mutatott, összességében szintén 23 %-os csökkenéssel. |
| --- | --- |

(76)

Az ennek megfelelő piaci részesedés a figyelembe vett időszak során hasonló tendenciát mutatott, összességében szintén 23 %-os csökkenéssel.

4.4.1.2.   Importárak

| (77) | A kínai importár tendenciáinak megállapítására és elemzésére külön került sor, a dömpingellenes vámok beszámításával és anélkül. Erre azért került sor ebben a konkrét esetben, mert e vámok szintje 2012-ben módosult, amint az a fenti (1) preambulumbekezdésben szerepel, és az árak alakulásának a dömpingellenes vámot is magában foglaló bemutatása lehetővé tette annak bemutatását, hogy e módosítások milyen hatást gyakoroltak.

  3. táblázat


  Importár (EUR/kg) mutató












  Mutató (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A dömpingellenes vámok nélkül | 100 | 105 | 105 | 101 | 104 |
| A dömpingellenes vámokkal | 100 | 109 | 112 | 108 | 111 |
| Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis. |

(77)

A kínai importár tendenciáinak megállapítására és elemzésére külön került sor, a dömpingellenes vámok beszámításával és anélkül. Erre azért került sor ebben a konkrét esetben, mert e vámok szintje 2012-ben módosult, amint az a fenti (1) preambulumbekezdésben szerepel, és az árak alakulásának a dömpingellenes vámot is magában foglaló bemutatása lehetővé tette annak bemutatását, hogy e módosítások milyen hatást gyakoroltak.

3. táblázat

3. táblázat

Importár (EUR/kg) mutató

Importár (EUR/kg) mutató

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

A dömpingellenes vámok nélkül

100

105

105

101

104

A dömpingellenes vámokkal

100

109

112

108

111

Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

Forrás:

| (78) | A figyelembe vett időszak alatt a Kínából a Fang Dától eltérő gyártóktól származó behozatalnak az uniós határparitáson számított átlagos CIF-árai (a dömpingellenes vámok nélkül számított árak) 4 %-kal nőttek. |
| --- | --- |

(78)

A figyelembe vett időszak alatt a Kínából a Fang Dától eltérő gyártóktól származó behozatalnak az uniós határparitáson számított átlagos CIF-árai (a dömpingellenes vámok nélkül számított árak) 4 %-kal nőttek.

| (79) | Ha figyelembe vesszük a dömpingellenes vámok hatását, a behozatali árak a figyelembe vett időszak alatt 11 %-kal nőttek. Emlékeztetni kell arra, hogy a dömpingellenes vámok 2012 májusában több mint kétszeresére nőttek a Rainbow Rich csoport tulajdonában lévő kínai exportáló gyártók tekintetében, ami megmutatkozik abban, hogy 2011 és 2012 között nőttek az átlagos behozatali árak (beleértve a dömpingellenes vámokat is). |
| --- | --- |

(79)

Ha figyelembe vesszük a dömpingellenes vámok hatását, a behozatali árak a figyelembe vett időszak alatt 11 %-kal nőttek. Emlékeztetni kell arra, hogy a dömpingellenes vámok 2012 májusában több mint kétszeresére nőttek a Rainbow Rich csoport tulajdonában lévő kínai exportáló gyártók tekintetében, ami megmutatkozik abban, hogy 2011 és 2012 között nőttek az átlagos behozatali árak (beleértve a dömpingellenes vámokat is).

4.4.1.3.   Áralákínálás

| (80) | Az e felülvizsgálat által érintett kínai exportáló gyártók részéről való együttműködés hiányában a Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához az uniós gyártó által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát, valamint a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján vett átlagos kínai importárat hasonlította össze. Mivel nem állt rendelkezésre információ a kínai behozatal formája (terméktípus) tekintetében, egyszerű átlagot vettek az átlagos kínai importár kiszámításához. |
| --- | --- |

(80)

Az e felülvizsgálat által érintett kínai exportáló gyártók részéről való együttműködés hiányában a Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához az uniós gyártó által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát, valamint a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján vett átlagos kínai importárat hasonlította össze. Mivel nem állt rendelkezésre információ a kínai behozatal formája (terméktípus) tekintetében, egyszerű átlagot vettek az átlagos kínai importár kiszámításához.

| (81) | Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az átlagos alákínálási különbözet az uniós gazdasági ágazat eladási árainak százalékában kifejezve 22,8 % volt, a kínai behozatalra kivetett dömpingellenes vámok hatásának figyelembevételével. Az intézkedések által érintett kínai exportáló gyártókra alkalmazandó dömpingellenes vámok levonásával az alákínálási különbözet 32,3 % lenne. |
| --- | --- |

(81)

Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az átlagos alákínálási különbözet az uniós gazdasági ágazat eladási árainak százalékában kifejezve 22,8 % volt, a kínai behozatalra kivetett dömpingellenes vámok hatásának figyelembevételével. Az intézkedések által érintett kínai exportáló gyártókra alkalmazandó dömpingellenes vámok levonásával az alákínálási különbözet 32,3 % lenne.

4.4.2.   Indonézia

Indonézia

4.4.2.1.   Volumen és piaci részesedés

4. táblázat

4. táblázat

A behozatal volumene és piaci részesedése

A behozatal volumene és piaci részesedése

| Mutató (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolumen | 100 | 225 | 31 | 18 | 9 |
| Piaci részesedés | 100 | 218 | 34 | 19 | 9 |
| Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis. |

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

Importvolumen

100

225

31

18

9

Piaci részesedés

100

218

34

19

9

Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

Forrás:

| (82) | A figyelembe vett időszak alatt az Indonéziából származó, Unióba behozott nátrium-ciklamátnak mind a mennyisége, mind a piaci részesedése 91 %-kal csökkent. Meg kell jegyezni, hogy az Indonéziából származó behozatal abszolút volumene alacsony volt 2011-ben és 2012-ben, igen alacsony 2013-ben és elhanyagolható 2014-ben, valamint a felülvizsgálati időszakban. Annak ellenére, hogy az Indonéziából származó behozatal nagy mértékben ingadozott a figyelembe vett időszak során, az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása 2011 és 2012 között rendkívül korlátozottnak, 2013-tól kezdődően a felülvizsgálati időszakig pedig jelentéktelennek tekinthető. |
| --- | --- |

(82)

A figyelembe vett időszak alatt az Indonéziából származó, Unióba behozott nátrium-ciklamátnak mind a mennyisége, mind a piaci részesedése 91 %-kal csökkent. Meg kell jegyezni, hogy az Indonéziából származó behozatal abszolút volumene alacsony volt 2011-ben és 2012-ben, igen alacsony 2013-ben és elhanyagolható 2014-ben, valamint a felülvizsgálati időszakban. Annak ellenére, hogy az Indonéziából származó behozatal nagy mértékben ingadozott a figyelembe vett időszak során, az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása 2011 és 2012 között rendkívül korlátozottnak, 2013-tól kezdődően a felülvizsgálati időszakig pedig jelentéktelennek tekinthető.

4.4.2.2.   Importárak

5. táblázat

5. táblázat

Importár (EUR/kg) mutató

Importár (EUR/kg) mutató

| Mutató (2011 = 100) | 2011 | 20112 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A dömpingellenes vámok nélkül | 100 | 104 | 107 | 105 | 106 |
| Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis. |

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

2011

20112

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

A dömpingellenes vámok nélkül

100

104

107

105

106

Forrás: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis.

Forrás:

| (83) | A figyelembe vett időszak alatt az indonéz import uniós határparitáson számított átlagos CIF-árai 6 %-kal emelkedtek. |
| --- | --- |

(83)

A figyelembe vett időszak alatt az indonéz import uniós határparitáson számított átlagos CIF-árai 6 %-kal emelkedtek.

4.4.2.3.   Áralákínálás

| (84) | Az indonéz exportáló gyártók együttműködése hiányában a Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához az uniós gyártó által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát, valamint a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján vett átlagos indonéz importárat hasonlította össze. Mivel nem állt rendelkezésre információ az indonéz behozatal formája (terméktípus) tekintetében, egyszerű átlagot vettek az átlagos indonéz importár kiszámításához. |
| --- | --- |

(84)

Az indonéz exportáló gyártók együttműködése hiányában a Bizottság a felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához az uniós gyártó által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát, valamint a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján vett átlagos indonéz importárat hasonlította össze. Mivel nem állt rendelkezésre információ az indonéz behozatal formája (terméktípus) tekintetében, egyszerű átlagot vettek az átlagos indonéz importár kiszámításához.

| (85) | Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszak folyamán az alákínálási különbözetek átlaga az uniós eladási árak százalékában kifejezve 24,1 % volt. Az intézkedések által érintett indonéz exportáló gyártókra alkalmazandó dömpingellenes vámok levonásával az alákínálási különbözet 33,6 % lenne. |
| --- | --- |

(85)

Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszak folyamán az alákínálási különbözetek átlaga az uniós eladási árak százalékában kifejezve 24,1 % volt. Az intézkedések által érintett indonéz exportáló gyártókra alkalmazandó dömpingellenes vámok levonásával az alákínálási különbözet 33,6 % lenne.

4.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.5.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (86) | A nátrium-ciklamát gyártása két fő lépésből álló eljárással történik. Az első lépés során, amely reaktorok használatával történik, az alapanyagokat a nyers (nem tiszta) nátrium-ciklamáttá alakítják át. A második lépésben a nyers nátrium-ciklamátot tisztítani kell, mielőtt azt az irányadó szabályozásra tekintettel az élelmiszer-, ital- és gyógyszergyártó ágazatok következő szakaszában lehetne alkalmazni. |
| --- | --- |

(86)

A nátrium-ciklamát gyártása két fő lépésből álló eljárással történik. Az első lépés során, amely reaktorok használatával történik, az alapanyagokat a nyers (nem tiszta) nátrium-ciklamáttá alakítják át. A második lépésben a nyers nátrium-ciklamátot tisztítani kell, mielőtt azt az irányadó szabályozásra tekintettel az élelmiszer-, ital- és gyógyszergyártó ágazatok következő szakaszában lehetne alkalmazni.

| (87) | A 2011 júliusában bekövetkezett műszaki probléma (robbanás a gyárban) miatt, az uniós gazdasági ágazat nem volt képes ellátni a termelés első lépését – a reakciós folyamatot – 2011. augusztus és 2012. május között, és ideiglenesen importált nátrium-ciklamátra kellett támaszkodnia, amelyet tovább tisztított, hogy képes legyen folytatni kereskedelmi tevékenységét. |
| --- | --- |

(87)

A 2011 júliusában bekövetkezett műszaki probléma (robbanás a gyárban) miatt, az uniós gazdasági ágazat nem volt képes ellátni a termelés első lépését – a reakciós folyamatot – 2011. augusztus és 2012. május között, és ideiglenesen importált nátrium-ciklamátra kellett támaszkodnia, amelyet tovább tisztított, hogy képes legyen folytatni kereskedelmi tevékenységét.

| (88) | Mivel az uniós gyártónak nem volt más választása ideiglenes importra támaszkodáson kívül, és mivel a figyelembe vett időszak során az időtartam és a behozatal mennyisége korlátozott volt, ez az esemény illetve következményei nem érvénytelenítik a fenti, az „uniós gazdasági ágazat” meghatározására vonatkozó következtetéseket. Azonban jelentős hatást gyakorolt az uniós ágazat gazdasági helyzetére a 2011–2012 közötti időszakban, azaz a figyelembe vett időszak elején, különösen a kapacitásra, a termelési és értékesítési volumenre, valamint a nyereségességi mutatókra. Emellett némi – bár kevesebb – hatással járt a behozatal alakulására. Ezen elemeket figyelembe vesszük a kármutatók alakulásának elemzése során. |
| --- | --- |

(88)

Mivel az uniós gyártónak nem volt más választása ideiglenes importra támaszkodáson kívül, és mivel a figyelembe vett időszak során az időtartam és a behozatal mennyisége korlátozott volt, ez az esemény illetve következményei nem érvénytelenítik a fenti, az „uniós gazdasági ágazat” meghatározására vonatkozó következtetéseket. Azonban jelentős hatást gyakorolt az uniós ágazat gazdasági helyzetére a 2011–2012 közötti időszakban, azaz a figyelembe vett időszak elején, különösen a kapacitásra, a termelési és értékesítési volumenre, valamint a nyereségességi mutatókra. Emellett némi – bár kevesebb – hatással járt a behozatal alakulására. Ezen elemeket figyelembe vesszük a kármutatók alakulásának elemzése során.

| (89) | A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata ennek megfelelően az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A kár meghatározásához a Bizottság a gazdasági mutatókat az uniós ágazatot képező egyetlen uniós gyártóra vonatkozó adatok alapján értékelte az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(89)

A dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata ennek megfelelően az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A kár meghatározásához a Bizottság a gazdasági mutatókat az uniós ágazatot képező egyetlen uniós gyártóra vonatkozó adatok alapján értékelte az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében.

| (90) | Az egyetlen uniós gyártónak a Bizottság által értékelt gazdasági mutatói a következők: gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési mennyiség, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, munkaerőköltségek, a dömpingkülönbözet mértéke és a korábbi dömpingből való kilábalás, átlagos egységár, egységköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(90)

Az egyetlen uniós gyártónak a Bizottság által értékelt gazdasági mutatói a következők: gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési mennyiség, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, munkaerőköltségek, a dömpingkülönbözet mértéke és a korábbi dömpingből való kilábalás, átlagos egységár, egységköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

4.5.2.   Kármutatók

Kármutatók

4.5.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (91) | A figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

  6. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás












  Mutató (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártási mennyiség | 100 | 104 | 189 | 159 | 157 |
| Gyártási kapacitás | 100 | 114 | 171 | 171 | 171 |
| Kapacitáskihasználás | 100 | 91 | 110 | 93 | 92 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok |

(91)

A figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

6. táblázat

6. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

Gyártási mennyiség

100

104

189

159

157

Gyártási kapacitás

100

114

171

171

171

Kapacitáskihasználás

100

91

110

93

92

Forrás: Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok

Forrás:

| (92) | A figyelembe vett időszakban a termelés 57 %-kal nőtt. A (87) és (93) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az uniós gazdasági ágazat termelése mindazonáltal 2011–2012-ben szokatlanul alacsony volt. 2013 és a felülvizsgálati időszak között a termelési szint drasztikusan, mintegy 32 indexponttal csökkent. |
| --- | --- |

(92)

A figyelembe vett időszakban a termelés 57 %-kal nőtt. A (87) és (93) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az uniós gazdasági ágazat termelése mindazonáltal 2011–2012-ben szokatlanul alacsony volt. 2013 és a felülvizsgálati időszak között a termelési szint drasztikusan, mintegy 32 indexponttal csökkent.

| (93) | A termelési kapacitás ugyancsak jelentősen (mintegy 71 %-kal) csökkent az érintett időszakban, ez a tendencia azonban megint csak a 2011. és 2012. évi kirívóan alacsony szinttel magyarázható, ami a gyártási létesítmények váratlan műszaki problémájának tudható be. A kapacitás kiszámításának alapját azok a hónapok képezték, amelyek során az uniós gazdasági ágazat képes volt saját nátrium-ciklamát előállítására, azaz 2011-ben mindössze 7 hónap, 2012-ben 8 hónap és a többi időszakban tizenkét hónap. 2013 óta a termelési kapacitás szintje a felülvizsgálati időszakig stabil maradt. |
| --- | --- |

(93)

A termelési kapacitás ugyancsak jelentősen (mintegy 71 %-kal) csökkent az érintett időszakban, ez a tendencia azonban megint csak a 2011. és 2012. évi kirívóan alacsony szinttel magyarázható, ami a gyártási létesítmények váratlan műszaki problémájának tudható be. A kapacitás kiszámításának alapját azok a hónapok képezték, amelyek során az uniós gazdasági ágazat képes volt saját nátrium-ciklamát előállítására, azaz 2011-ben mindössze 7 hónap, 2012-ben 8 hónap és a többi időszakban tizenkét hónap. 2013 óta a termelési kapacitás szintje a felülvizsgálati időszakig stabil maradt.

| (94) | A kapacitáskihasználási ráta 2011 és a felülvizsgálati időszak között 8 %-kal csökkent, ezt azonban 2013-tól jelentős hanyatlás követte, összhangban a gyártási mennyiség csökkenésével. |
| --- | --- |

(94)

A kapacitáskihasználási ráta 2011 és a felülvizsgálati időszak között 8 %-kal csökkent, ezt azonban 2013-tól jelentős hanyatlás követte, összhangban a gyártási mennyiség csökkenésével.

4.5.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (95) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

  7. táblázat


  Értékesítési volumen és piaci részesedés












  Mutató (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen | 100 | 69 | 146 | 108 | 104 |
| Piaci részesedés | 100 | 67 | 157 | 111 | 104 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat adatai és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis |

(95)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

7. táblázat

7. táblázat

Értékesítési volumen és piaci részesedés

Értékesítési volumen és piaci részesedés

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

Értékesítési volumen

100

69

146

108

104

Piaci részesedés

100

67

157

111

104

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat adatai és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

Forrás:

14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

| (96) | Az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési volumene és az arra vonatkozó piaci részesedés ugyanazt a tendenciát követte a felülvizsgálati időszakban. Összességében mindkettő 4 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(96)

Az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési volumene és az arra vonatkozó piaci részesedés ugyanazt a tendenciát követte a felülvizsgálati időszakban. Összességében mindkettő 4 %-kal csökkent.

| (97) | Mivel mindkét számadat csak az uniós gazdasági ágazat által előállított nátrium-ciklamát értékesítését tükrözi, a 2011. és 2012. évi szint szokatlanul alacsony, a fenti (87) és (93) preambulumbekezdésben említett okokból. 2012 óta – amikor a saját nátrium-ciklamát előállítása már tartósan helyreállt – az uniós gazdasági ágazat értékesítése mintegy 42 indexponttal esett vissza a megrendelések számának csökkenése következtében. |
| --- | --- |

(97)

Mivel mindkét számadat csak az uniós gazdasági ágazat által előállított nátrium-ciklamát értékesítését tükrözi, a 2011. és 2012. évi szint szokatlanul alacsony, a fenti (87) és (93) preambulumbekezdésben említett okokból. 2012 óta – amikor a saját nátrium-ciklamát előállítása már tartósan helyreállt – az uniós gazdasági ágazat értékesítése mintegy 42 indexponttal esett vissza a megrendelések számának csökkenése következtében.

| (98) | A piaci részesedés ugyancsak jelentősen csökkent 2013 és a felülvizsgálati időszak között. Ez ellentétben áll az uniós fogyasztás alakulásával, amely mintegy 8 indexponttal emelkedett. |
| --- | --- |

(98)

A piaci részesedés ugyancsak jelentősen csökkent 2013 és a felülvizsgálati időszak között. Ez ellentétben áll az uniós fogyasztás alakulásával, amely mintegy 8 indexponttal emelkedett.

4.5.2.3.   Növekedés

| (99) | 2011 és 2013 között javult az uniós gazdasági ágazat helyzete: immár képes volt a gyártást, a gyártási kapacitást, az értékesítést és a piaci részesedést növelni. Ez az emelkedés két tényezőre vezethető vissza: i. egyes kínai exportáló gyártók esetében a dömpingellenes vámok emelkedése, amelyek 2012 májusában megduplázódtak és ii. az uniós gazdasági ágazat ismét olyan helyzetbe került, hogy 2013-ban 12 hónapon át képes volt saját maga nátrium-ciklamátot előállítani – a 2011-ben mindössze 7 hónapig, 2012-ben pedig 8 hónapig volt erre képes. |
| --- | --- |

(99)

2011 és 2013 között javult az uniós gazdasági ágazat helyzete: immár képes volt a gyártást, a gyártási kapacitást, az értékesítést és a piaci részesedést növelni. Ez az emelkedés két tényezőre vezethető vissza: i. egyes kínai exportáló gyártók esetében a dömpingellenes vámok emelkedése, amelyek 2012 májusában megduplázódtak és ii. az uniós gazdasági ágazat ismét olyan helyzetbe került, hogy 2013-ban 12 hónapon át képes volt saját maga nátrium-ciklamátot előállítani – a 2011-ben mindössze 7 hónapig, 2012-ben pedig 8 hónapig volt erre képes.

| (100) | Amennyiben a robbanás nem következett volna be 2011 júliusában, a gyártásra, a gyártási kapacitásra, az értékesítésre és a piaci részesedésre vonatkozó számadatok sokkal magasabbak lettek volna 2011-ben és 2012-ben, mivel az uniós gazdasági ágazat a saját maga által előállított nátrium-ciklamáttal láthatta volna el fogyasztóit az importtermék helyett, amely 2011 augusztusa és 2012 májusa között további feldolgozáson (tisztításon) esett át. Ennek eredményeképpen a gyártás, az értékesítés és a piaci részesedés sokkal kisebb mértékben emelkedett volna 2011 és 2013 között, miközben a gyártási kapacitás akár a 2013-as szinten maradt volna a teljes felülvizsgálati időszakban. 2013-tól a felülvizsgálati időszakig a gyártási kapacitás kivételével valamennyi fent említett volumennel kapcsolatos tendencia teljesen megfordult. Tudniillik jóllehet az uniós fogyasztás 2013 óta emelkedő tendenciát követett, az uniós gazdasági ágazat a gazdasági hanyatlás szakaszába lépett. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a teljes figyelembe vett időszakban erősen negatív maradt, ami visszaszorította az ágazat növekedési kilátásait. |
| --- | --- |

(100)

Amennyiben a robbanás nem következett volna be 2011 júliusában, a gyártásra, a gyártási kapacitásra, az értékesítésre és a piaci részesedésre vonatkozó számadatok sokkal magasabbak lettek volna 2011-ben és 2012-ben, mivel az uniós gazdasági ágazat a saját maga által előállított nátrium-ciklamáttal láthatta volna el fogyasztóit az importtermék helyett, amely 2011 augusztusa és 2012 májusa között további feldolgozáson (tisztításon) esett át. Ennek eredményeképpen a gyártás, az értékesítés és a piaci részesedés sokkal kisebb mértékben emelkedett volna 2011 és 2013 között, miközben a gyártási kapacitás akár a 2013-as szinten maradt volna a teljes felülvizsgálati időszakban. 2013-tól a felülvizsgálati időszakig a gyártási kapacitás kivételével valamennyi fent említett volumennel kapcsolatos tendencia teljesen megfordult. Tudniillik jóllehet az uniós fogyasztás 2013 óta emelkedő tendenciát követett, az uniós gazdasági ágazat a gazdasági hanyatlás szakaszába lépett. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a teljes figyelembe vett időszakban erősen negatív maradt, ami visszaszorította az ágazat növekedési kilátásait.

4.5.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (101) | A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

  8. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység












  Mutató (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatottak száma | 100 | 100 | 105 | 105 | 105 |
| Termelékenység (gyártási mennyiség a foglalkoztatottak számához viszonyítva) | 100 | 104 | 180 | 151 | 150 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok |

(101)

A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

8. táblázat

8. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

Foglalkoztatottak száma

100

100

105

105

105

Termelékenység (gyártási mennyiség a foglalkoztatottak számához viszonyítva)

100

104

180

151

150

Forrás: Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok

Forrás:

| (102) | Annak ellenére, hogy 2011 augusztusa és 2012 májusa között nem volt képes saját nátrium-ciklamátot előállítani, az uniós gazdasági ágazat úgy döntött, hogy fenntartja a foglalkoztatás állandó szintjét ebben az időszakban, mivel a személyi állomány bármilyen mértékű csökkentését túl költségesnek és szükségtelennek ítélték. Jóllehet 2012-ben egy alkalmazottat elbocsátottak, a foglalkoztatás szintje 2011 és 2012 között nem változott, mivel az uniós gazdasági ágazat még ugyanabban az évben egy új kölcsönmunkaerőt fett fel. Az alkalmazottak száma 2013-ban enyhén emelkedett, majd a felülvizsgálati időszakig stabil maradt. |
| --- | --- |

(102)

Annak ellenére, hogy 2011 augusztusa és 2012 májusa között nem volt képes saját nátrium-ciklamátot előállítani, az uniós gazdasági ágazat úgy döntött, hogy fenntartja a foglalkoztatás állandó szintjét ebben az időszakban, mivel a személyi állomány bármilyen mértékű csökkentését túl költségesnek és szükségtelennek ítélték. Jóllehet 2012-ben egy alkalmazottat elbocsátottak, a foglalkoztatás szintje 2011 és 2012 között nem változott, mivel az uniós gazdasági ágazat még ugyanabban az évben egy új kölcsönmunkaerőt fett fel. Az alkalmazottak száma 2013-ban enyhén emelkedett, majd a felülvizsgálati időszakig stabil maradt.

| (103) | A gyárban történt robbanás az uniós gazdasági ágazat termelékenységére ugyanolyan módon gyakorolt hatást, mint a fentebb ismertetett más gazdasági mutatókra. A gyártáshoz hasonlóan a termelékenység is rendkívül alacsony volt 2011-ben és 2012-ben, majd 2013-ban drasztikusan, közel 80 indexponttal emelkedett. Azóta azonban – a megrendelések számának visszaesése miatt – 2014-ben 30 indexponttal csökkent, és a felülvizsgálati időszakig ezen a szinten maradt. |
| --- | --- |

(103)

A gyárban történt robbanás az uniós gazdasági ágazat termelékenységére ugyanolyan módon gyakorolt hatást, mint a fentebb ismertetett más gazdasági mutatókra. A gyártáshoz hasonlóan a termelékenység is rendkívül alacsony volt 2011-ben és 2012-ben, majd 2013-ban drasztikusan, közel 80 indexponttal emelkedett. Azóta azonban – a megrendelések számának visszaesése miatt – 2014-ben 30 indexponttal csökkent, és a felülvizsgálati időszakig ezen a szinten maradt.

4.5.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatásaiból

| (104) | 2004 óta dömpingellenes intézkedések voltak érvényben az indonéz exportáló gyártók, valamint a Fang Da kivételével valamennyi kínai exportáló gyártó importjára. |
| --- | --- |

(104)

2004 óta dömpingellenes intézkedések voltak érvényben az indonéz exportáló gyártók, valamint a Fang Da kivételével valamennyi kínai exportáló gyártó importjára.

| (105) | Amint azt fent említettük, az indonéz és – a Fang Da kivételével – a kínai gyártókra vonatkozó dömpingkülönbözetek a felülvizsgálati időszakban jelentősen meghaladták a csekély mértékű (de minimis) szintet. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére gyakorolt hatás jelentős, tekintettel a kínai gyártók által dömpingelt áron behozott jelentős mennyiségű nátrium-ciklamát folyamatos importjára. |
| --- | --- |

(105)

Amint azt fent említettük, az indonéz és – a Fang Da kivételével – a kínai gyártókra vonatkozó dömpingkülönbözetek a felülvizsgálati időszakban jelentősen meghaladták a csekély mértékű (de minimis) szintet. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére gyakorolt hatás jelentős, tekintettel a kínai gyártók által dömpingelt áron behozott jelentős mennyiségű nátrium-ciklamát folyamatos importjára.

4.5.2.6.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (106) | Az egyetlen uniós gyártó uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek átlagos egységárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  9. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban












  Mutató (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységár | 100 | 105 | 103 | 107 | 106 |
| Egységenkénti előállítási költség | 100 | 107 | 97 | 95 | 96 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok |

(106)

Az egyetlen uniós gyártó uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek átlagos egységárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

9. táblázat

9. táblázat

Értékesítési árak az Unióban

Értékesítési árak az Unióban

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységár

100

105

103

107

106

Egységenkénti előállítási költség

100

107

97

95

96

Forrás: Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok

Forrás:

| (107) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési egységárának átlaga a figyelembe vett időszakban 6 %-kal csökkent. Először 5 indexponttal emelkedett 2011–2012 között, majd azt követően a felülvizsgálati időszakig stabil maradt. |
| --- | --- |

(107)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési egységárának átlaga a figyelembe vett időszakban 6 %-kal csökkent. Először 5 indexponttal emelkedett 2011–2012 között, majd azt követően a felülvizsgálati időszakig stabil maradt.

| (108) | Az uniós gazdasági ágazat egységre jutó termelési költsége 2011–2012 között 7 indexponttal emelkedett, majd 2013-ban 10 indexponttal csökkent 2011-hez viszonyítva. 2013 óta a felülvizsgálati időszakig stabil maradt. Ezek a változások főleg a nyersanyagköltségek ingadozására vezethetők vissza. |
| --- | --- |

(108)

Az uniós gazdasági ágazat egységre jutó termelési költsége 2011–2012 között 7 indexponttal emelkedett, majd 2013-ban 10 indexponttal csökkent 2011-hez viszonyítva. 2013 óta a felülvizsgálati időszakig stabil maradt. Ezek a változások főleg a nyersanyagköltségek ingadozására vezethetők vissza.

| (109) | Fentiekkel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta pontosan elkülöníteni a tisztítási költségeket a teljes termelési költségektől. Ennek következtében a 2011. és 2012. évi mutatók – szemben a 2013. és 2014. évi, valamint a felülvizsgálati időszakra vonatkozó mutatókkal – tükrözik az uniós gazdasági ágazat által importált nátrium-ciklamát tisztítási költségeit is. |
| --- | --- |

(109)

Fentiekkel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta pontosan elkülöníteni a tisztítási költségeket a teljes termelési költségektől. Ennek következtében a 2011. és 2012. évi mutatók – szemben a 2013. és 2014. évi, valamint a felülvizsgálati időszakra vonatkozó mutatókkal – tükrözik az uniós gazdasági ágazat által importált nátrium-ciklamát tisztítási költségeit is.

| (110) | Fentiekre tekintettel a 2011–2012 közötti és az azt követő időszakokra vonatkozó tendenciákat óvatosan kell értelmezni, mivel azok alakulását befolyásolhatta – ugyan csak csekély mértékben – az a tény, hogy a 2011–2012-es mutatók különböző adathalmazokon alapulnak. |
| --- | --- |

(110)

Fentiekre tekintettel a 2011–2012 közötti és az azt követő időszakokra vonatkozó tendenciákat óvatosan kell értelmezni, mivel azok alakulását befolyásolhatta – ugyan csak csekély mértékben – az a tény, hogy a 2011–2012-es mutatók különböző adathalmazokon alapulnak.

| (111) | Mindenesetre a teljes figyelembe vett időszakban az értékesítési egységárak átlaga mindig alacsonyabb volt, mint az uniós gazdasági ágazat egységnyi előállítási költségének átlaga, amely a fenti táblázatban szerepel. |
| --- | --- |

(111)

Mindenesetre a teljes figyelembe vett időszakban az értékesítési egységárak átlaga mindig alacsonyabb volt, mint az uniós gazdasági ágazat egységnyi előállítási költségének átlaga, amely a fenti táblázatban szerepel.

4.5.2.7.   Munkaerőköltségek

| (112) | Az egyetlen uniós gyártó átlagos munkaerőköltsége a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  10. táblázat


  Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség












  Mutató (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség | 100 | 127 | 115 | 102 | 95 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok |

(112)

Az egyetlen uniós gyártó átlagos munkaerőköltsége a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

10. táblázat

10. táblázat

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

100

127

115

102

95

Forrás: Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok

Forrás:

| (113) | A teljes figyelembe vett időszakban az átlagos munkaerőköltségek mintegy 5 %-kal csökkentek. A költségek azonban először 2012-ben 27 %-kal emelkedtek – elsősorban az elbocsátott alkalmazottnak fizetett végkielégítés miatt –, majd ezt követően folyamatosan csökkentek a felülvizsgálati időszakig, amikor 5 %-kal a 2011-es szintjük alá estek vissza. |
| --- | --- |

(113)

A teljes figyelembe vett időszakban az átlagos munkaerőköltségek mintegy 5 %-kal csökkentek. A költségek azonban először 2012-ben 27 %-kal emelkedtek – elsősorban az elbocsátott alkalmazottnak fizetett végkielégítés miatt –, majd ezt követően folyamatosan csökkentek a felülvizsgálati időszakig, amikor 5 %-kal a 2011-es szintjük alá estek vissza.

4.5.2.8.   Készletek

| (114) | Az egyetlen uniós gyártó készletszintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  11. táblázat


  Készletek












  Mutató (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek | 100 | 258 | 339 | 406 | 708 |
| Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve | 100 | 249 | 179 | 255 | 451 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok |

(114)

Az egyetlen uniós gyártó készletszintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

11. táblázat

11. táblázat

Készletek

Készletek

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

Zárókészletek

100

258

339

406

708

Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve

100

249

179

255

451

Forrás: Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok

Forrás:

| (115) | A figyelembe vett időszakban a gyártás százalékában kifejezett zárókészletek jelentősen ingadoztak. Először 2011 és 2012 között emelkedtek, majd a követkző évben csökkentek, végül pedig a felülvizsgálati időszakig jelentősen emelkedtek. A figyelembe vett időszak során összességében 351 indexponttal emelkedtek. Ez az emelkedés részben annak tudható be, hogy az uniós gyártó nem volt képes értékesíteni termékeit az alacsony árú importtal folytatott versenyben, de ez a készletek 2011. évi rendkívül alacsony szintjének a következménye is, ami a (87) preambulumbekezdésben ismertetett váratlan műszaki eseményre vezethető vissza. |
| --- | --- |

(115)

A figyelembe vett időszakban a gyártás százalékában kifejezett zárókészletek jelentősen ingadoztak. Először 2011 és 2012 között emelkedtek, majd a követkző évben csökkentek, végül pedig a felülvizsgálati időszakig jelentősen emelkedtek. A figyelembe vett időszak során összességében 351 indexponttal emelkedtek. Ez az emelkedés részben annak tudható be, hogy az uniós gyártó nem volt képes értékesíteni termékeit az alacsony árú importtal folytatott versenyben, de ez a készletek 2011. évi rendkívül alacsony szintjének a következménye is, ami a (87) preambulumbekezdésben ismertetett váratlan műszaki eseményre vezethető vissza.

4.5.2.9.   Nyereségesség, készpénzforgalom, beruházások, befektetés megtérülése és tőkebevonási képesség

| (116) | Az egyetlen uniós gyártó jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése












  Mutató (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyereségesség | – 100 | – 111 | – 82 | – 61 | – 69 |
| Pénzforgalom | 100 | – 500 | – 1 107 | – 559 | – 766 |
| Beruházások | 100 | 203 | 15 | 0 | 0 |
| Beruházások megtérülése | – 100 | – 42 | – 104 | – 79 | – 77 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok |

(116)

Az egyetlen uniós gyártó jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Mutató (2011 = 100)

Mutató (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Felülvizsgálati időszak

Nyereségesség

– 100

– 111

– 82

– 61

– 69

Pénzforgalom

100

– 500

– 1 107

– 559

– 766

Beruházások

100

203

15

0

0

Beruházások megtérülése

– 100

– 42

– 104

– 79

– 77

Forrás: Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok

Forrás:

| (117) | Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét a Bizottság a nátrium-ciklamát független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. Ahogyan a (109) preambulumbekezdésben említettük, a 2011–2012. évi jövedelem/veszteség szintjének megállapításához alkalmazott gyártási költséget csak összességében lehet meghatározni, azaz úgy, hogy az magában foglalja az importált nátrium-ciklamáttal kapcsolatos költségeket is. Ennek alapján a jövedelmezőség számadatainak elemzéséből kitűnik, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős veszteséget halmozott fel a teljes figyelembe vett időszakban. A veszteség 2011–2012-ben különösen magas volt, de 2013 óta javult a helyzet. |
| --- | --- |

(117)

Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét a Bizottság a nátrium-ciklamát független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. Ahogyan a (109) preambulumbekezdésben említettük, a 2011–2012. évi jövedelem/veszteség szintjének megállapításához alkalmazott gyártási költséget csak összességében lehet meghatározni, azaz úgy, hogy az magában foglalja az importált nátrium-ciklamáttal kapcsolatos költségeket is. Ennek alapján a jövedelmezőség számadatainak elemzéséből kitűnik, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős veszteséget halmozott fel a teljes figyelembe vett időszakban. A veszteség 2011–2012-ben különösen magas volt, de 2013 óta javult a helyzet.

| (118) | A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom – amelyet a nátrium-ciklamát összértékesítésére (12) vonatkozóan állapítottunk meg – a 2011. évi pozitív tendencia után 2012 és a felülvizsgálati időszak között erősen negatív tendenciát mutatott. |
| --- | --- |

(118)

A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom – amelyet a nátrium-ciklamát összértékesítésére (12) vonatkozóan állapítottunk meg – a 2011. évi pozitív tendencia után 2012 és a felülvizsgálati időszak között erősen negatív tendenciát mutatott.

12

| (119) | Jelentős beruházásokra csak 2011–2013 között került sor, és azok kizárólag a 2011-es robbanásban károsodott gyártási eszközök pótlására irányultak. E beruházásokat teljes mértékben a biztosítási kötvény fedezte. |
| --- | --- |

(119)

Jelentős beruházásokra csak 2011–2013 között került sor, és azok kizárólag a 2011-es robbanásban károsodott gyártási eszközök pótlására irányultak. E beruházásokat teljes mértékben a biztosítási kötvény fedezte.

| (120) | A beruházások megtérülése a befektetett eszközök könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. Ez a teljes figyelembe vett időszakban jelentősen negatív volt. |
| --- | --- |

(120)

A beruházások megtérülése a befektetett eszközök könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. Ez a teljes figyelembe vett időszakban jelentősen negatív volt.

| (121) | Tekintettel az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett veszteségek szintjére, az ágazat tőkebevonási képessége nagymértékben romlott. |
| --- | --- |

(121)

Tekintettel az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett veszteségek szintjére, az ágazat tőkebevonási képessége nagymértékben romlott.

4.5.3.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (122) | Jóllehet az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó egyes gazdasági mutatók – mint például a termelés, a termelési kapacitás, értékesítések, piaci részesedés és termelékenység – javultak 2011–2012 és 2013 között, e tendenciák csak részben magyarázhatók a kínai exportáló gyártók bizonyos körére 2012 májusában kivetett magasabb dömpingellenes vámok nyomán jelentkező tényleges piaci fejleményekkel. |
| --- | --- |

(122)

Jóllehet az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó egyes gazdasági mutatók – mint például a termelés, a termelési kapacitás, értékesítések, piaci részesedés és termelékenység – javultak 2011–2012 és 2013 között, e tendenciák csak részben magyarázhatók a kínai exportáló gyártók bizonyos körére 2012 májusában kivetett magasabb dömpingellenes vámok nyomán jelentkező tényleges piaci fejleményekkel.

| (123) | Valójában – miként az a (99) preambulumbekezdésben is szerepel – a szóban forgó kedvező tendenciák jelentős mértékben az alábbi tényezőknek voltak betudhatók: i. a gyárban 2011 júliusában bekövetkezett robbanás, ii. az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat 2011 augusztusa és 2012 májusa között a robbanás miatt nem volt képes saját nátrium-ciklamátot előállítani, valamint iii. hogy a gyártási folyamat 2013-ban, miután a tönkrement gyártósorokat kicserélték ismét teljes, 12 hónapos időszakot fedett le. Egyértelmű, hogy a szóban forgó mutatók jóval alacsonyabb növekedést mutatnának a 2013-ig tartó időszak esetében, ha a robbanásra nem kerül sor. |
| --- | --- |

(123)

Valójában – miként az a (99) preambulumbekezdésben is szerepel – a szóban forgó kedvező tendenciák jelentős mértékben az alábbi tényezőknek voltak betudhatók: i. a gyárban 2011 júliusában bekövetkezett robbanás, ii. az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat 2011 augusztusa és 2012 májusa között a robbanás miatt nem volt képes saját nátrium-ciklamátot előállítani, valamint iii. hogy a gyártási folyamat 2013-ban, miután a tönkrement gyártósorokat kicserélték ismét teljes, 12 hónapos időszakot fedett le. Egyértelmű, hogy a szóban forgó mutatók jóval alacsonyabb növekedést mutatnának a 2013-ig tartó időszak esetében, ha a robbanásra nem kerül sor.

| (124) | Az említett tendenciák kedvező alakulása egyértelműen megváltozott 2013 óta, hiszen az uniós gazdasági ágazat termelése, értékesítése, termelékenysége, továbbá piaci részesedése jelentősen romlott. |
| --- | --- |

(124)

Az említett tendenciák kedvező alakulása egyértelműen megváltozott 2013 óta, hiszen az uniós gazdasági ágazat termelése, értékesítése, termelékenysége, továbbá piaci részesedése jelentősen romlott.

| (125) | Ezenkívül, az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete a figyelembe vett időszak teljes időtartama alatt folyamatosan bizonytalan volt. Különösen a jövedelmezőség, pénzforgalom és a beruházások megtérülése mutatott összességében az uniós gazdasági ágazat esetében kiugróan rossz értékeket. |
| --- | --- |

(125)

Ezenkívül, az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete a figyelembe vett időszak teljes időtartama alatt folyamatosan bizonytalan volt. Különösen a jövedelmezőség, pénzforgalom és a beruházások megtérülése mutatott összességében az uniós gazdasági ágazat esetében kiugróan rossz értékeket.

| (126) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(126)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében.

4.6.   A kár folytatódásának valószínűsége

A kár folytatódásának valószínűsége

4.6.1.   Előzetes megjegyzés

Előzetes megjegyzés

| (127) | A (122)–(126) preambulumbekezdés következtetési szerint az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte a felülvizsgálati időszak alatt. Míg a felülvizsgálati időszak alatt a kínai behozatal szintje jelentős maradt, Indonéziából szinte egyáltalán nem érkezett behozatal. |
| --- | --- |

(127)

A (122)–(126) preambulumbekezdés következtetési szerint az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte a felülvizsgálati időszak alatt. Míg a felülvizsgálati időszak alatt a kínai behozatal szintje jelentős maradt, Indonéziából szinte egyáltalán nem érkezett behozatal.

| (128) | Annak értékeléséhez, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a károkozás folytatódása, az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint egyfelől a kínai behozatalnak, másfelől pedig az indonéziai behozatalnak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt tényleges és potenciális hatását elemezték. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt potenciális hatás az alábbiak alapján került meghatározásra: i. az exportőrök rendelkezésre álló tartalékkapacitása; ii. a dömpingelt behozatal volumenének várható alakulása és iii. a kínai és indonéz behozatal árszínvonala. |
| --- | --- |

(128)

Annak értékeléséhez, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a károkozás folytatódása, az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint egyfelől a kínai behozatalnak, másfelől pedig az indonéziai behozatalnak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt tényleges és potenciális hatását elemezték. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt potenciális hatás az alábbiak alapján került meghatározásra: i. az exportőrök rendelkezésre álló tartalékkapacitása; ii. a dömpingelt behozatal volumenének várható alakulása és iii. a kínai és indonéz behozatal árszínvonala.

4.6.2.   Kína

Kína

| (129) | A Kínából származó behozatal még úgy is jelentős szintű volt és 40 %–60 % közötti piaci részesedést ért el, hogy csökkent a figyelembe vett időszak alatt (lásd a 2. táblázatot). A (81) preambulumbekezdésben említettek szerint a vonatkozó árak, a jelenleg hatályos dömpingellenes intézkedések hatását számításba véve jelentősen – azaz 23 %-kal – az uniós árak alá kínáltak. Kétség sem férhet ahhoz, hogy ilyen árszínvonalú és volumenű behozatallal a kínai dömpingelt behozatal árleszorító hatást gyakorol az uniós piacra, amivel szintén hozzájárul az uniós gazdasági ágazatot érő kárhoz. |
| --- | --- |

(129)

A Kínából származó behozatal még úgy is jelentős szintű volt és 40 %–60 % közötti piaci részesedést ért el, hogy csökkent a figyelembe vett időszak alatt (lásd a 2. táblázatot). A (81) preambulumbekezdésben említettek szerint a vonatkozó árak, a jelenleg hatályos dömpingellenes intézkedések hatását számításba véve jelentősen – azaz 23 %-kal – az uniós árak alá kínáltak. Kétség sem férhet ahhoz, hogy ilyen árszínvonalú és volumenű behozatallal a kínai dömpingelt behozatal árleszorító hatást gyakorol az uniós piacra, amivel szintén hozzájárul az uniós gazdasági ágazatot érő kárhoz.

| (130) | A kínai behozatal potenciális, az intézkedések hatályvesztése esetén jelentkező hatását illetően először is emlékeztetni kell arra, hogy a rendelkezésre álló kínai kapacitások fenti elemzése (lásd a (45) preambulumbekezdést) azt mutatta, hogy az uniós piac méretének legalább háromszorosát kitevő szabad termelési kapacitás áll a felülvizsgálatban érintett kínai vállalatok esetében rendelkezésre. Az is megállapítást nyert, hogy a kínai exportőrök továbbra is vonzó piacként tekintenek az Unióra – amit a jelenlegi behozatali szintek is alátámasztottak –, és hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a további többletkapacitás legalább egy részét az Unióba exportálnák. |
| --- | --- |

(130)

A kínai behozatal potenciális, az intézkedések hatályvesztése esetén jelentkező hatását illetően először is emlékeztetni kell arra, hogy a rendelkezésre álló kínai kapacitások fenti elemzése (lásd a (45) preambulumbekezdést) azt mutatta, hogy az uniós piac méretének legalább háromszorosát kitevő szabad termelési kapacitás áll a felülvizsgálatban érintett kínai vállalatok esetében rendelkezésre. Az is megállapítást nyert, hogy a kínai exportőrök továbbra is vonzó piacként tekintenek az Unióra – amit a jelenlegi behozatali szintek is alátámasztottak –, és hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a további többletkapacitás legalább egy részét az Unióba exportálnák.

| (131) | A – különösképpen a hatályos dömpingellenes vámok hatása nélkül – jelentős szintet elérő dömping és alákínálás miatt az Unióba irányuló további, fent említett kiviteli volumenek olyan dömpingelt árakon valósulnának meg, amelyek az uniós gyártó árainál és költségeinél jóval alacsonyabb szintet érnének el. |
| --- | --- |

(131)

A – különösképpen a hatályos dömpingellenes vámok hatása nélkül – jelentős szintet elérő dömping és alákínálás miatt az Unióba irányuló további, fent említett kiviteli volumenek olyan dömpingelt árakon valósulnának meg, amelyek az uniós gyártó árainál és költségeinél jóval alacsonyabb szintet érnének el.

| (132) | E volumenek és árak együttes hatásaként valószínűleg folytatódna a károkozás, sőt nőne a már így is bizonytalan helyzetben lévő uniós gazdasági ágazat kára. |
| --- | --- |

(132)

E volumenek és árak együttes hatásaként valószínűleg folytatódna a károkozás, sőt nőne a már így is bizonytalan helyzetben lévő uniós gazdasági ágazat kára.

4.6.3.   Indonézia

Indonézia

| (133) | A felülvizsgálati időszak alatt Indonéziából szinte egyáltalán nem érkezett behozatal az Unióba, így az alábbi elemzés a behozatalnak az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén várható alakulására összpontosít. |
| --- | --- |

(133)

A felülvizsgálati időszak alatt Indonéziából szinte egyáltalán nem érkezett behozatal az Unióba, így az alábbi elemzés a behozatalnak az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén várható alakulására összpontosít.

| (134) | A fenti elemzés azt mutatta, hogy a nátrium-ciklamát teljes uniós piacának méretével szinte megegyező tartalékkapacitások állnának rendelkezésre Indonéziában. A harmadik országokba irányuló indonéziai kivitel árai alapján, illetve tekintettel arra, hogy a nátrium-ciklamát élelmiszerekben, italokban és gyógyszerekben történő felhasználása számos nagyobb harmadik ország piacán tilos, igen nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén Indonézia ismét megindítaná az uniós piacra irányuló kivitelt. |
| --- | --- |

(134)

A fenti elemzés azt mutatta, hogy a nátrium-ciklamát teljes uniós piacának méretével szinte megegyező tartalékkapacitások állnának rendelkezésre Indonéziában. A harmadik országokba irányuló indonéziai kivitel árai alapján, illetve tekintettel arra, hogy a nátrium-ciklamát élelmiszerekben, italokban és gyógyszerekben történő felhasználása számos nagyobb harmadik ország piacán tilos, igen nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén Indonézia ismét megindítaná az uniós piacra irányuló kivitelt.

| (135) | Az árak tekintetében a vizsgálat azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az egyéb harmadik országok esetében az indonéziai exportárak dömpingelt, és általánosságban alacsony árak voltak, jóval alacsonyabbak az uniós gyártó árainál és költségeinél. |
| --- | --- |

(135)

Az árak tekintetében a vizsgálat azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az egyéb harmadik országok esetében az indonéziai exportárak dömpingelt, és általánosságban alacsony árak voltak, jóval alacsonyabbak az uniós gyártó árainál és költségeinél.

| (136) | A fentiek alapján levonható a következtetés, miszerint az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén igen valószínű, hogy Indonézia ismét jelentős mennyiségű nátrium-ciklamátot exportálna az Unióba olyan dömpingelt és alacsony árakon, amelyek az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálnának. Ez minden valószínűség szerint azzal a hatással járna, hogy folytatódna az uniós gazdasági ágazatot jelenleg érő károkozás, amelynek helyzete így tovább romlana. |
| --- | --- |

(136)

A fentiek alapján levonható a következtetés, miszerint az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén igen valószínű, hogy Indonézia ismét jelentős mennyiségű nátrium-ciklamátot exportálna az Unióba olyan dömpingelt és alacsony árakon, amelyek az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálnának. Ez minden valószínűség szerint azzal a hatással járna, hogy folytatódna az uniós gazdasági ágazatot jelenleg érő károkozás, amelynek helyzete így tovább romlana.

4.7.   Következtetés

Következtetés

| (137) | A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető a károkozás folytatódása. |
| --- | --- |

(137)

A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető a károkozás folytatódása.

5.   AZ UNIÓS ÉRDEK

AZ UNIÓS ÉRDEK

| (138) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából és Indonéziából származó behozatalra vonatkozó meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök/kereskedők és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(138)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából és Indonéziából származó behozatalra vonatkozó meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök/kereskedők és a felhasználók érdekeit is.

| (139) | Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

(139)

Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

| (140) | Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a fenti következtetések ellenére – léteztek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engedtek volna következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(140)

Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a fenti következtetések ellenére – léteztek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engedtek volna következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket.

5.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (141) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat – az Indonéziával és Kínával szembeni (a Fang Da-ra nem vonatkozó) meglévő intézkedések ellenére is – veszteséges maradt a figyelembe vett időszak teljes időtartama alatt, veszteségeket könyvelt el a termelés, továbbá az uniós piaci értékesítési volumene és piaci részesedése tekintetében. Ugyanezen időszak alatt a Kínából származó behozatal jelentős szintű maradt, és az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált. Miként az már említésre került, az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén a kínai behozatal – a Fang Da behozatalának kivételével – nagy valószínűséggel tovább fog nőni, az Indonéziából származó behozatal pedig ismét meg fog jelenni dömpingelt és igen alacsony árakon. A fentiekben megállapítást nyert, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése nyomán várhatóan tovább romlana az uniós gazdasági ágazat már amúgy is ingatag helyzete, és a hatályvesztés végeredményben ahhoz vezethet, hogy az uniós gazdasági ágazat teljesen felhagy a nátrium-ciklamát gyártásával, aminek következtében egyfelől álláshelyek szűnnének meg, másfelől pedig alternatív beszerzési források tűnnének el az Unióban. |
| --- | --- |

(141)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat – az Indonéziával és Kínával szembeni (a Fang Da-ra nem vonatkozó) meglévő intézkedések ellenére is – veszteséges maradt a figyelembe vett időszak teljes időtartama alatt, veszteségeket könyvelt el a termelés, továbbá az uniós piaci értékesítési volumene és piaci részesedése tekintetében. Ugyanezen időszak alatt a Kínából származó behozatal jelentős szintű maradt, és az uniós gazdasági ágazat árai alá kínált. Miként az már említésre került, az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén a kínai behozatal – a Fang Da behozatalának kivételével – nagy valószínűséggel tovább fog nőni, az Indonéziából származó behozatal pedig ismét meg fog jelenni dömpingelt és igen alacsony árakon. A fentiekben megállapítást nyert, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése nyomán várhatóan tovább romlana az uniós gazdasági ágazat már amúgy is ingatag helyzete, és a hatályvesztés végeredményben ahhoz vezethet, hogy az uniós gazdasági ágazat teljesen felhagy a nátrium-ciklamát gyártásával, aminek következtében egyfelől álláshelyek szűnnének meg, másfelől pedig alternatív beszerzési források tűnnének el az Unióban.

| (142) | Amennyiben az intézkedéseket fenntartják, a várakozások szerint az uniós gazdasági ágazat képes lenne emelni árait, növelni termelését és volumenét, továbbá fokozatosan ismét nyereséget termelni. |
| --- | --- |

(142)

Amennyiben az intézkedéseket fenntartják, a várakozások szerint az uniós gazdasági ágazat képes lenne emelni árait, növelni termelését és volumenét, továbbá fokozatosan ismét nyereséget termelni.

| (143) | A Bizottság tehát arra a következtetésre jutott, hogy a Kínával és Indonéziával szembeni hatályos intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(143)

A Bizottság tehát arra a következtetésre jutott, hogy a Kínával és Indonéziával szembeni hatályos intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

5.2.   Az importőrök/kereskedők érdeke

Az importőrök/kereskedők érdeke

| (144) | Egyetlen importőr/kereskedő sem működött együtt a vizsgálatban. Az együttműködés hiánya alapján ésszerűen feltételezhető, hogy az importőrök/kereskedők árbevétele tekintetében az érintett termék nem képvisel jelentős arányt, és egyetlen tényező sem utal arra, hogy az intézkedések fenntartása aránytalanul érintené az importőröket/kereskedőket. |
| --- | --- |

(144)

Egyetlen importőr/kereskedő sem működött együtt a vizsgálatban. Az együttműködés hiánya alapján ésszerűen feltételezhető, hogy az importőrök/kereskedők árbevétele tekintetében az érintett termék nem képvisel jelentős arányt, és egyetlen tényező sem utal arra, hogy az intézkedések fenntartása aránytalanul érintené az importőröket/kereskedőket.

5.3.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (145) | A vizsgálatban mindössze egyetlen felhasználó működött együtt részlegesen. |
| --- | --- |

(145)

A vizsgálatban mindössze egyetlen felhasználó működött együtt részlegesen.

| (146) | Az érintett termék legnagyobb végfelhasználói az Unióban az élelmiszer-, ital- és gyógyszergyártó ágazatok. A nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozóan korábbiakban végzett vizsgálatok során megállapítást nyert, hogy a nátrium-ciklamát olyan alacsony arányát képviselte a termelési költségeknek, hogy a dömpingellenes vámok kivetése nem gyakorolt jelentős hatást. Ezt az a részben kitöltött kérdőív is megerősítette, amelyet a Bizottság a fent említett felhasználótól kapott. Minthogy e vizsgálatban az élelmiszer-, ital- és gyógyszergyártó ágazat részéről más fél nem képviseltette magát, ésszerű azzal a feltételezéssel élni, hogy a felhasználókat nem érné jelentős hatás az intézkedések kiterjesztése esetén. |
| --- | --- |

(146)

Az érintett termék legnagyobb végfelhasználói az Unióban az élelmiszer-, ital- és gyógyszergyártó ágazatok. A nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozóan korábbiakban végzett vizsgálatok során megállapítást nyert, hogy a nátrium-ciklamát olyan alacsony arányát képviselte a termelési költségeknek, hogy a dömpingellenes vámok kivetése nem gyakorolt jelentős hatást. Ezt az a részben kitöltött kérdőív is megerősítette, amelyet a Bizottság a fent említett felhasználótól kapott. Minthogy e vizsgálatban az élelmiszer-, ital- és gyógyszergyártó ágazat részéről más fél nem képviseltette magát, ésszerű azzal a feltételezéssel élni, hogy a felhasználókat nem érné jelentős hatás az intézkedések kiterjesztése esetén.

| (147) | A fenti megjegyzés alapján, miszerint intézkedések hiányában az uniós gazdasági ágazat kénytelen lenne felhagyni a nátrium-ciklamát előállításával, továbbá tekintettel arra, hogy globális szinten mindössze néhány gyártó foglalkozik a nátrium-ciklamát előállításával, még az is lehetséges, hogy az intézkedésekből előnyük származik a felhasználóknak, hiszen azok jóvoltából megmaradna a nátrium-ciklamát Unión belüli előállítása, a felhasználók számára pedig lehetőség nyílna, hogy a nátrium-ciklamátot különböző, egymással versenyben álló gyártóktól szerezzék be. |
| --- | --- |

(147)

A fenti megjegyzés alapján, miszerint intézkedések hiányában az uniós gazdasági ágazat kénytelen lenne felhagyni a nátrium-ciklamát előállításával, továbbá tekintettel arra, hogy globális szinten mindössze néhány gyártó foglalkozik a nátrium-ciklamát előállításával, még az is lehetséges, hogy az intézkedésekből előnyük származik a felhasználóknak, hiszen azok jóvoltából megmaradna a nátrium-ciklamát Unión belüli előállítása, a felhasználók számára pedig lehetőség nyílna, hogy a nátrium-ciklamátot különböző, egymással versenyben álló gyártóktól szerezzék be.

5.4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (148) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem szóltak uniós érdekből fakadó kényszerítő okok a Kínából és Indonéziából származó behozatalra alkalmazandó jelenlegi dömpingellenes intézkedések kiterjesztése ellen. |
| --- | --- |

(148)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem szóltak uniós érdekből fakadó kényszerítő okok a Kínából és Indonéziából származó behozatalra alkalmazandó jelenlegi dömpingellenes intézkedések kiterjesztése ellen.

6.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (149) | A fenti szempontokból következően az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerint a Kínából és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára, a legutóbb a 398/2012/EU rendelettel módosított 492/2010/EU rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. A Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited exportőröket ki kell zárni ezen intézkedések hatálya alól, mivel esetükben az eredeti vizsgálat nem állapított meg dömpinget. |
| --- | --- |

(149)

A fenti szempontokból következően az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerint a Kínából és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára, a legutóbb a 398/2012/EU rendelettel módosított 492/2010/EU rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. A Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited exportőröket ki kell zárni ezen intézkedések hatálya alól, mivel esetükben az eredeti vizsgálat nem állapított meg dömpinget.

| (150) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(150)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a jelenleg az ex 2929 90 00 KN-kód (TARIC-kód: 2929900010) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékre vonatkozó, vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Ország | Vállalat | Dömpingellenes vámtétel (EUR/kilogramm) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Kínai Népköztársaság | Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Kínai Népköztársaság; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd, No 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Kínai Népköztársaság; | 0,23 | A473 |
| Kínai Népköztársaság | Az összes többi vállalat (kivéve: Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited – TARIC-kiegészítő kód: A471 és Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited – TARIC-kiegészítő kód: A472 ) | 0,26 | A999 |
| Indonézia | PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1- D2, Jalan Pakin No 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonézia | 0,24 | A502 |
| Indonézia | Az összes többi vállalat | 0,27 | A999 |

Ország

Vállalat

Dömpingellenes vámtétel (EUR/kilogramm)

TARIC-kiegészítő kód

Kínai Népköztársaság

Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Kínai Népköztársaság; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd, No 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Kínai Népköztársaság;

0,23

A473

Kínai Népköztársaság

Az összes többi vállalat (kivéve: Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited – TARIC-kiegészítő kód: A471 és Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited – TARIC-kiegészítő kód: A472 )

0,26

A999

Indonézia

PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1- D2, Jalan Pakin No 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonézia

0,24

A502

Indonézia

Az összes többi vállalat

0,27

A999

(3)   A (2) bekezdésben említett vállalatok számára meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amelyen szerepel az említett számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt alábbi nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (volumen) nátrium-ciklamátot a (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő (a(z) érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok, és megfelelnek a valóságnak.” Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy „összes többi vállalatra” érvényes vámot kell alkalmazni.

(4)   Abban az esetben, amikor az áruk a szabad forgalomba bocsátásuk előtt károsodtak, és így az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (13) 131. cikke értelmében a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő ár arányosítását kell elvégezni a vámérték megállapítása céljából, a dömpingellenes vám – e cikk (2) bekezdése alapján számított – összege azzal a százalékkal csökkentendő, amely megfelel a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő ár arányosításának.

(5)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  A Tanács 2004. március 8-i 435/2004/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 72., 2004.3.11., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 2010. június 3-i 492/2010/EU végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 140, 2010.6.8., 2. o.); a Tanács 2012. május 7-i 398/2012/EU végrehajtási rendelete a többek között a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 492/2010/EU végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 124., 2012.5.11., 1. o.).

3

(4)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

4

(5)  
  HL C 374., 2014.10.22., 4. o.

5

(6)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból és az Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 189., 2015.6.6., 2. o.).

6

(7)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó, a Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited vállalatra korlátozódó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 264., 2015.8.12., 32. o.).

7

(8)  A Bizottság 2016. február 25-i (EU) 2016/262 végrehajtási rendelete a Kínai Népköztársaságból származó aszpartám behozatalára vonatkozó átmeneti dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 50., 2016.2.26., 4. o.).

8

(9)  A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis dömpingellenes vagy szubvencióellenes intézkedések vagy vizsgálatok által érintett termékek importjával kapcsolatos, az érintett országokból és exportáló gyártóktól, illetve más harmadik országokból származó adatokat tartalmaz a 10-jegyű TARIC kódok és a kiegészítő TARIC kódok szintjén.

9

(10)  http://www.rainbowrich.com/factory/index.html

10

(11)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

11

(12)  A 7. táblázatban szereplő értékesítési volumenekkel ellentétben az ebben a preamubumbekezdésben hivatkozott összértékesítés az uniós gazdasági ágazat saját gyártású nátrium-ciklamátja és a 2011-ben és 2012-ben importált nyersanyagon alapuló nátrium-ciklamát uniós és exportpiacon történő értékesítésére terjed ki.

12

(13)  A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).

13

---

| 2016.7.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 192/71 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 192/71

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1161 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. július 15.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 15-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 166,2 |
| ZZ | 166,2 |
| 0709 93 10 | TR | 136,9 |
| ZZ | 136,9 |
| 0805 50 10 | AR | 144,6 |
| BO | 217,8 |
| CL | 120,9 |
| UY | 200,2 |
| ZA | 176,3 |
| ZZ | 172,0 |
| 0808 10 80 | AR | 193,6 |
| BR | 92,6 |
| CL | 130,5 |
| CN | 102,6 |
| NZ | 147,2 |
| US | 117,0 |
| ZA | 111,6 |
| ZZ | 127,9 |
| 0808 30 90 | AR | 182,6 |
| CL | 112,1 |
| NZ | 156,3 |
| ZA | 137,7 |
| ZZ | 147,2 |
| 0809 10 00 | TR | 191,2 |
| ZZ | 191,2 |
| 0809 29 00 | TR | 281,0 |
| ZZ | 281,0 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

166,2

ZZ

166,2

0709 93 10

TR

136,9

ZZ

136,9

0805 50 10

AR

144,6

BO

217,8

CL

120,9

UY

200,2

ZA

176,3

ZZ

172,0

0808 10 80

AR

193,6

BR

92,6

CL

130,5

CN

102,6

NZ

147,2

US

117,0

ZA

111,6

ZZ

127,9

0808 30 90

AR

182,6

CL

112,1

NZ

156,3

ZA

137,7

ZZ

147,2

0809 10 00

TR

191,2

ZZ

191,2

0809 29 00

TR

281,0

ZZ

281,0

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 2016.7.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 192/73 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 192/73

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2016/1162 HATÁROZATA

(2016. június 30.)

a bizalmas információk bűnügyi nyomozások keretében történő közléséről (EKB/2016/19)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 12.3. cikkére,

tekintettel az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 2004. február 19-i EKB/2004/2 határozatra (1) és különösen annak 23. és 23a. cikkére,

mivel:

| (1) | Az egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) létrehozásával mind az Európai Központi Bankhoz (EKB), mind az illetékes nemzeti hatóságokhoz érkezhetnek megkeresések a nemzeti nyomozóhatóságoktól, amelyek az előbbiek felügyeleti feladatai ellátása során létrehozott vagy kapott bizalmas információk közlésére irányulnak. |
| --- | --- |

(1)

Az egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) létrehozásával mind az Európai Központi Bankhoz (EKB), mind az illetékes nemzeti hatóságokhoz érkezhetnek megkeresések a nemzeti nyomozóhatóságoktól, amelyek az előbbiek felügyeleti feladatai ellátása során létrehozott vagy kapott bizalmas információk közlésére irányulnak.

| (2) | A 468/2014/EU európai központi banki rendelet (EKB/2014/17) (2) 136. cikke értelmében, amennyiben az EKB az 1024/2013/EU tanácsi rendelet (3) szerinti feladatai ellátása során indokoltan gyanítja bűncselekmény elkövetését, felkéri az érintett illetékes nemzeti hatóságot, hogy az ügyet utalja a megfelelő hatóságokhoz a nemzeti joggal összhangban történő vizsgálatra és az esetleges büntetőeljárás lefolytatására. |
| --- | --- |

(2)

A 468/2014/EU európai központi banki rendelet (EKB/2014/17) (2) 136. cikke értelmében, amennyiben az EKB az 1024/2013/EU tanácsi rendelet (3) szerinti feladatai ellátása során indokoltan gyanítja bűncselekmény elkövetését, felkéri az érintett illetékes nemzeti hatóságot, hogy az ügyet utalja a megfelelő hatóságokhoz a nemzeti joggal összhangban történő vizsgálatra és az esetleges büntetőeljárás lefolytatására.

| (3) | Az illetékes nemzeti hatóságok és a nemzeti nyomozóhatóságok közötti, a 468/2014/EU rendelet (EKB/2014/17) 2. cikkének 20. pontja, illetve 2. cikkének 21. pontja értelmében vett felügyelt szervezetekre, illetve felügyelt csoportokra vonatkozó bizalmas információkhoz való hozzáférés terén a nemzeti joggal összhangban való együttműködésnek már vannak előzményei. Az ilyen együttműködés és a bizalmas információknak a nemzeti nyomozóhatóságokkal való közlése feltételeit nagy részben a nemzeti jog határozza meg. Ugyanakkor az uniós jog bizonyos következményekkel jár azon feltételekre nézve, amelyek mellett az SSM-en belül az illetékes hatóságok – az EKB-t is beleértve – birtokában levő bizalmas információk megkeresésre közölhetők a nemzeti nyomozóhatóságokkal. Az uniós jog e rendelkezései rögzítik például a lojális együttműködés elvét, a jóhiszemű együttműködés elvét és az SSM-en belüli információcsere kötelezettségét, a személyes adatok védelmének kötelezettségét és a szakmai titoktartási kötelezettséget. |
| --- | --- |

(3)

Az illetékes nemzeti hatóságok és a nemzeti nyomozóhatóságok közötti, a 468/2014/EU rendelet (EKB/2014/17) 2. cikkének 20. pontja, illetve 2. cikkének 21. pontja értelmében vett felügyelt szervezetekre, illetve felügyelt csoportokra vonatkozó bizalmas információkhoz való hozzáférés terén a nemzeti joggal összhangban való együttműködésnek már vannak előzményei. Az ilyen együttműködés és a bizalmas információknak a nemzeti nyomozóhatóságokkal való közlése feltételeit nagy részben a nemzeti jog határozza meg. Ugyanakkor az uniós jog bizonyos következményekkel jár azon feltételekre nézve, amelyek mellett az SSM-en belül az illetékes hatóságok – az EKB-t is beleértve – birtokában levő bizalmas információk megkeresésre közölhetők a nemzeti nyomozóhatóságokkal. Az uniós jog e rendelkezései rögzítik például a lojális együttműködés elvét, a jóhiszemű együttműködés elvét és az SSM-en belüli információcsere kötelezettségét, a személyes adatok védelmének kötelezettségét és a szakmai titoktartási kötelezettséget.

| (4) | Amellett, hogy e feltételek alkalmazandók az 1024/2013/EU rendelettel az EKB-ra ruházott feladatokkal összefüggő bizalmas információk közlésére, beleértve az EKB-t az említett rendelet szerinti feladatainak ellátásban segítő valamely illetékes nemzeti hatóság birtokában levő információkat is, e feltételek elvben alkalmazhatók lehetnek a monetáris politikához és a KBER-hez/eurorendszerhez kapcsolódó egyéb feladatokkal összefüggő bizalmas információk közlésére is. |
| --- | --- |

(4)

Amellett, hogy e feltételek alkalmazandók az 1024/2013/EU rendelettel az EKB-ra ruházott feladatokkal összefüggő bizalmas információk közlésére, beleértve az EKB-t az említett rendelet szerinti feladatainak ellátásban segítő valamely illetékes nemzeti hatóság birtokában levő információkat is, e feltételek elvben alkalmazhatók lehetnek a monetáris politikához és a KBER-hez/eurorendszerhez kapcsolódó egyéb feladatokkal összefüggő bizalmas információk közlésére is.

| (5) | Az EKB-nak eleget kell tennie a szolgálati titoktartási kötelezettségének, valamint a működésének és függetlenségének biztosítására vonatkozó kötelezettségének. Ezenkívül az EKB-nak továbbra is tiszteletben kell tartania a közérdeket és bizonyos magánérdekeket, ami magában foglalja azt, hogy nem tesz hozzáférhetővé bizonyos dokumentumokat vagy információkat, amennyiben e hozzáférhetővé tétel veszélyeztetné ezeket az érdekeket. Ugyanakkor e kötelezettségek nem vezethetnek az EKB számára a szolgálati titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó bizalmas információk nemzeti nyomozóhatóságokkal való közlésére vonatkozó feltétlen tilalomhoz. |
| --- | --- |

(5)

Az EKB-nak eleget kell tennie a szolgálati titoktartási kötelezettségének, valamint a működésének és függetlenségének biztosítására vonatkozó kötelezettségének. Ezenkívül az EKB-nak továbbra is tiszteletben kell tartania a közérdeket és bizonyos magánérdekeket, ami magában foglalja azt, hogy nem tesz hozzáférhetővé bizonyos dokumentumokat vagy információkat, amennyiben e hozzáférhetővé tétel veszélyeztetné ezeket az érdekeket. Ugyanakkor e kötelezettségek nem vezethetnek az EKB számára a szolgálati titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó bizalmas információk nemzeti nyomozóhatóságokkal való közlésére vonatkozó feltétlen tilalomhoz.

| (6) | Az uniós jog úgy rendelkezik, hogy bizonyos információk – a személyes adatokat is ideértve – bizalmas jellegét védelemben kell részesíteni, és bizonyos kivételekkel tiltja a bizalmas információk vagy dokumentumok harmadik felekkel történő közlését. Így különösen a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) szereplő szakmai titoktartási szabályok értelmében a hivatali kötelezettségeik teljesítése során az olyan személyek, akik az illetékes hatóságoknak dolgoznak vagy dolgoztak, valamint az illetékes hatóságok nevében eljáró könyvvizsgálók vagy szakértők tudomására jutó bizalmas természetű információk csak olyan összefoglaló vagy összesített formában hozhatók nyilvánosságra, amelyből az egyes hitelintézeteket nem lehet azonosítani, a büntetőjog hatálya alá tartozó esetek kivételével. |
| --- | --- |

(6)

Az uniós jog úgy rendelkezik, hogy bizonyos információk – a személyes adatokat is ideértve – bizalmas jellegét védelemben kell részesíteni, és bizonyos kivételekkel tiltja a bizalmas információk vagy dokumentumok harmadik felekkel történő közlését. Így különösen a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) szereplő szakmai titoktartási szabályok értelmében a hivatali kötelezettségeik teljesítése során az olyan személyek, akik az illetékes hatóságoknak dolgoznak vagy dolgoztak, valamint az illetékes hatóságok nevében eljáró könyvvizsgálók vagy szakértők tudomására jutó bizalmas természetű információk csak olyan összefoglaló vagy összesített formában hozhatók nyilvánosságra, amelyből az egyes hitelintézeteket nem lehet azonosítani, a büntetőjog hatálya alá tartozó esetek kivételével.

| (7) | A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 37.2. cikke értelmében a titoktartási kötelezettséget előíró uniós jogi rendelkezések az e rendelkezések hatálya alá tartozó adatokhoz hozzáférő személyekre is vonatkoznak. |
| --- | --- |

(7)

A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 37.2. cikke értelmében a titoktartási kötelezettséget előíró uniós jogi rendelkezések az e rendelkezések hatálya alá tartozó adatokhoz hozzáférő személyekre is vonatkoznak.

| (8) | Az uniós jogban még nem hoztak létre a nemzeti nyomozóhatóságoktól az EKB-hoz, az illetékes nemzeti hatóságokhoz vagy a nemzeti központi bankokhoz (NKB-k) érkező, az 1024/2013/EU rendelettel az EKB-ra ruházott feladatokkal összefüggő bizalmas információk, az EKB-t az 1024/2013/EU rendelet szerinti feladatainak ellátásban segítő illetékes nemzeti hatóságok birtokában levő információkat is beleértve, vagy a monetáris politikával és egyéb KBER-hez/eurorendszerhez kapcsolódó feladatokkal összefüggő bizalmas információk iránti megkeresések kezelésére vonatkozó eljárási keretrendszert. Ugyanakkor az ilyen megkeresésekre vonatkozó nemzeti eljárási szabályok alkalmazásának összeegyeztethetőnek kell lennie az uniós jog általános alapelveivel, különösen a lojális együttműködés elvével, valamint az 1024/2013/EU rendelet 6. cikkében rögzített jóhiszemű együttműködés elvével és az információcsere kötelezettségével. E tekintetben az uniós joggal összhangban az EKB üdvözölné, ha konzultálnának vele a nemzeti nyomozóhatóságoktól az illetékes nemzeti hatóságokhoz vagy NKB-khoz érkező, az 1024/2013/EU rendelettel az EKB-ra ruházott feladatokkal összefüggő bizalmas információk, az EKB-t az 1024/2013/EU rendelet szerinti feladatainak ellátásban segítő illetékes nemzeti hatóságok birtokában levő információkat is beleértve, vagy a monetáris politikával és egyéb KBER-hez/eurorendszerhez kapcsolódó feladatokkal összefüggő bizalmas információk iránti megkeresésekről, illetve adott esetben tájékoztatnák azokról. |
| --- | --- |

(8)

Az uniós jogban még nem hoztak létre a nemzeti nyomozóhatóságoktól az EKB-hoz, az illetékes nemzeti hatóságokhoz vagy a nemzeti központi bankokhoz (NKB-k) érkező, az 1024/2013/EU rendelettel az EKB-ra ruházott feladatokkal összefüggő bizalmas információk, az EKB-t az 1024/2013/EU rendelet szerinti feladatainak ellátásban segítő illetékes nemzeti hatóságok birtokában levő információkat is beleértve, vagy a monetáris politikával és egyéb KBER-hez/eurorendszerhez kapcsolódó feladatokkal összefüggő bizalmas információk iránti megkeresések kezelésére vonatkozó eljárási keretrendszert. Ugyanakkor az ilyen megkeresésekre vonatkozó nemzeti eljárási szabályok alkalmazásának összeegyeztethetőnek kell lennie az uniós jog általános alapelveivel, különösen a lojális együttműködés elvével, valamint az 1024/2013/EU rendelet 6. cikkében rögzített jóhiszemű együttműködés elvével és az információcsere kötelezettségével. E tekintetben az uniós joggal összhangban az EKB üdvözölné, ha konzultálnának vele a nemzeti nyomozóhatóságoktól az illetékes nemzeti hatóságokhoz vagy NKB-khoz érkező, az 1024/2013/EU rendelettel az EKB-ra ruházott feladatokkal összefüggő bizalmas információk, az EKB-t az 1024/2013/EU rendelet szerinti feladatainak ellátásban segítő illetékes nemzeti hatóságok birtokában levő információkat is beleértve, vagy a monetáris politikával és egyéb KBER-hez/eurorendszerhez kapcsolódó feladatokkal összefüggő bizalmas információk iránti megkeresésekről, illetve adott esetben tájékoztatnák azokról.

| (9) | Indokolt, hogy e határozat ne legyen alkalmazandó az EKB-val munkaviszonyban vagy építési beruházás kivitelezésére, áruszállításra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közvetlen vagy közvetett szerződéses jogviszonyban álló személyekre vonatkozó információkhoz való hozzáférés iránti megkeresésekre. |
| --- | --- |

(9)

Indokolt, hogy e határozat ne legyen alkalmazandó az EKB-val munkaviszonyban vagy építési beruházás kivitelezésére, áruszállításra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közvetlen vagy közvetett szerződéses jogviszonyban álló személyekre vonatkozó információkhoz való hozzáférés iránti megkeresésekre.

| (10) | E határozatnak ezért meg kell határoznia az EKB által az 1024/2013/EU rendelettel az EKB-ra ruházott feladatokkal összefüggő, vagy a monetáris politikával és az egyéb KBER-hez/eurorendszerhez kapcsolódó feladatokkal összefüggő bizalmas információknak az illetékes nemzeti hatóságok és az NKB-k által valamely nemzeti nyomozóhatósággal való közlésére vonatkozóan alkalmazott feltételeket és az ehhez kapcsolódó eljárási keretrendszert. |
| --- | --- |

(10)

E határozatnak ezért meg kell határoznia az EKB által az 1024/2013/EU rendelettel az EKB-ra ruházott feladatokkal összefüggő, vagy a monetáris politikával és az egyéb KBER-hez/eurorendszerhez kapcsolódó feladatokkal összefüggő bizalmas információknak az illetékes nemzeti hatóságok és az NKB-k által valamely nemzeti nyomozóhatósággal való közlésére vonatkozóan alkalmazott feltételeket és az ehhez kapcsolódó eljárási keretrendszert.

| (11) | Az EKB megfelelési és irányítási irodája az EKB-n belül koordinátorként jár el az e határozat hatálya alá tartozó dokumentumokhoz való hozzáférés iránti megkeresések tekintetében, |
| --- | --- |

(11)

Az EKB megfelelési és irányítási irodája az EKB-n belül koordinátorként jár el az e határozat hatálya alá tartozó dokumentumokhoz való hozzáférés iránti megkeresések tekintetében,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

a)   „bizalmas információ”: bármely bizalmas információ, ideértve az adatvédelmi szabályok, a szolgálati titoktartási kötelezettség vagy a 2013/36/EU irányelvben szereplő szakmai titoktartási szabályok hatálya alá tartozó információkat és az EKB titoktartási szabályai alapján „ECB-CONFIDENTIAL” vagy „ECB-SECRET” minősítésű dokumentumokat, azonban ide nem értve az EKB-val munkaviszonyban vagy építési beruházás kivitelezésére, áruszállításra vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közvetlen vagy közvetett szerződéses jogviszonyban álló személyekre vonatkozó információkat;

„bizalmas információ”

b)   „nemzeti nyomozóhatóság”: büntetőjogi ügyekben hatáskörrel rendelkező valamely nemzeti hatóság;

„nemzeti nyomozóhatóság”

c)   „illetékes nemzeti hatóság”: jelentése megegyezik az 1024/2013/EU rendelet 2. cikkének 2. pontjában meghatározottakkal. Ez a jelentés nem érinti az olyan nemzeti jogi szabályozást, amely egyes felügyeleti feladatokat az illetékes nemzeti hatóságként ki nem jelölt NKB-ra telepít. Az ilyen szabályozás tekintetében az ebben a határozatban az illetékes nemzeti hatóságra való hivatkozás az NKB-ra is vonatkozik, a nemzeti jog által arra telepített felügyeleti feladatok vonatkozásában.

„illetékes nemzeti hatóság”

2. cikk

A nemzeti nyomozóhatóságoktól az EKB-hoz érkező megkeresések

(1)   A nemzeti nyomozóhatóságtól érkező megkeresésre az EKB az 1024/2013/EU rendelettel az EKB-ra ruházott feladatokkal, vagy a monetáris politikával vagy egyéb KBER-hez/eurorendszerhez kapcsolódó feladatokkal összefüggő, a birtokában levő bizalmas információkat az alábbi feltételek mellett az illetékes nemzeti hatóság vagy az NKB rendelkezésére bocsáthatja a szóban forgó nemzeti nyomozóhatósággal való közlés céljából:

| a) | a szóban forgó illetékes nemzeti hatóság vagy NKB vállalja, hogy a megkeresésre való válaszadás során az EKB nevében jár el; |
| --- | --- |

a)

a szóban forgó illetékes nemzeti hatóság vagy NKB vállalja, hogy a megkeresésre való válaszadás során az EKB nevében jár el;

| b) | vagy i. az uniós vagy a nemzeti jog alapján az ilyen információknak a nemzeti nyomozóhatósággal való közlésére vonatkozó kifejezett kötelezettség áll fenn; vagy ii. a vonatkozó jogi keretek lehetővé teszik az ilyen bizalmas információk közlését, és nem áll fenn az ilyen információk közlésének megtagadását megalapozó, az Unió érdekei védelmének vagy az EKB működésébe és függetlenségébe való – különösen a feladatai ellátását veszélyeztető – beavatkozás elkerülésének szükségességével összefüggő kényszerítő ok; |
| --- | --- |

b)

vagy i. az uniós vagy a nemzeti jog alapján az ilyen információknak a nemzeti nyomozóhatósággal való közlésére vonatkozó kifejezett kötelezettség áll fenn; vagy ii. a vonatkozó jogi keretek lehetővé teszik az ilyen bizalmas információk közlését, és nem áll fenn az ilyen információk közlésének megtagadását megalapozó, az Unió érdekei védelmének vagy az EKB működésébe és függetlenségébe való – különösen a feladatai ellátását veszélyeztető – beavatkozás elkerülésének szükségességével összefüggő kényszerítő ok;

| c) | a szóban forgó illetékes nemzeti hatóság vagy NKB vállalja, hogy kérni fogja a megkereső nemzeti nyomozóhatóságtól az átadott bizalmas információk nyilvánosságra hozataltól való védelmének garantálását. |
| --- | --- |

c)

a szóban forgó illetékes nemzeti hatóság vagy NKB vállalja, hogy kérni fogja a megkereső nemzeti nyomozóhatóságtól az átadott bizalmas információk nyilvánosságra hozataltól való védelmének garantálását.

(2)   Az (1) bekezdés nem érinti az uniós vagy a nemzeti jognak az ilyen bizalmas információk közlésével kapcsolatos különös rendelkezéseit.

3. cikk

A nemzeti nyomozóhatóságoktól az illetékes nemzeti hatóságokhoz vagy az NKB-khoz érkező megkeresések

(1)   Az EKB felkéri az illetékes nemzeti hatóságokat és az NKB-ket, hogy vállalják, hogy az 1024/2013/EU rendelettel az EKB-ra ruházott feladatokkal összefüggő bizalmas információk vagy a monetáris politikával vagy egyéb KBER-hez/eurorendszerhez kapcsolódó feladatokkal összefüggő bizalmas információk iránti, nemzeti nyomozóhatóságtól származó megkeresés kézhezvétele esetén lehetőség szerint konzultálnak az EKB-val a megkeresésre adandó válaszról, függetlenül attól, hogy a szóban forgó információ az EKB vagy az adott illetékes nemzeti hatóság vagy NKB birtokában van. Az EKB tanáccsal szolgál a tekintetben, hogy a szóban forgó információk közölhetők-e, illetve adott esetben, hogy fennáll-e az adott bizalmas információk közlésének megtagadását megalapozó, az Unió érdekei védelmének vagy az EKB működésébe és függetlenségébe való beavatkozás elkerülésének szükségességével összefüggő kényszerítő ok. Az EKB tanáccsal szolgál az illetékes nemzeti hatóság vagy NKB számára, feltéve, hogy megfelelő időben konzultálnak vele azelőtt, hogy az illetékes nemzeti hatóság vagy NKB végleges döntést hozna és a megkeresésre végleges választ adna.

(2)   Az EKB felkéri az illetékes nemzeti hatóságokat, hogy vállalják, hogy megfelelő időben, de minden esetben a végleges válaszadás előtt tájékoztatják az EKB-t a nemzeti nyomozóhatóságoktól származó, az adott illetékes nemzeti hatóságok által az 1024/2013/EU rendelet szerinti felügyeleti feladataik ellátása keretében közvetlenül felügyelt, kevésbé jelentősnek minősülő hitelintézetekre vonatkozó, bizalmas információk iránti megkeresésekről, amennyiben az adott illetékes nemzeti hatóság úgy ítéli meg, hogy kért információ lényeges, vagy annak közlése kedvezőtlenül érintheti az SSM jó hírnevét. Az EKB törekszik arra, hogy az adott illetékes nemzeti hatóság által meghatározott határidőn belül választ adjon, feltéve, hogy a határidő ésszerű, objektíve indokolt, és az illetékes nemzeti hatóság általi végleges döntéshozatal és a nemzeti nyomozóhatóság részére történő végleges válaszadás előtt lejár.

(3)   Az EKB felkéri az illetékes nemzeti hatóságokat és az NKB-ket, hogy vállalják, hogy rendszeresen tájékoztatják az EKB-t a nemzeti nyomozóhatóságoktól érkező minden olyan megkeresésről, amelyek esetében általuk nem befolyásolható okokból az (1) bekezdéssel összhangban nem konzultáltak az EKB-val, vagy a (2) bekezdéssel összhangban nem tájékoztatták az EKB-t, valamint, amennyiben lehetséges, az ilyen megkeresések nyomán közölt információkról.

4. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Frankfurt am Mainban, 2016. június 30-án.

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  
  HL L 80., 2004.3.18., 33. o.

1

(2)  Az Európai Központi Bank 468/2014/EU rendelete (2014. április 16.) az Egységes Felügyeleti Mechanizmuson belül az Európai Központi Bank és az illetékes nemzeti hatóságok, valamint a kijelölt nemzeti hatóságok közötti együttműködési keretrendszer létrehozásáról (SSM-keretrendelet) (EKB/2014/17) (HL L 141., 2014.5.14., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 1024/2013/EU rendelete (2013. október 15.) az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról(HL L 287., 2013.10.29., 63. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

4

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2016.7.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 192/77 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 192/77

---

AZ AKCS–EU NAGYKÖVETEK BIZOTTSÁGÁNAK 3/2016 HATÁROZATA

(2016. július 12.)

az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletének felülvizsgálatáról [2016/1163]

AZ AKCS–EU NAGYKÖVETEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti partnerségi megállapodásra (1) (a továbbiakban: AKCS–EU partnerségi megállapodás) és különösen annak 100. cikkére,

mivel:

| (1) | Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 100. cikke kimondja, hogy az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa – az AKCS–EU Fejlesztésfinanszírozási Együttműködési Bizottság ajánlása alapján – átdolgozhatja, felülvizsgálhatja és/vagy módosíthatja a megállapodás Ia., Ib., II., III., IV. és VI. mellékletét. |
| --- | --- |

(1)

Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 100. cikke kimondja, hogy az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa – az AKCS–EU Fejlesztésfinanszírozási Együttműködési Bizottság ajánlása alapján – átdolgozhatja, felülvizsgálhatja és/vagy módosíthatja a megállapodás Ia., Ib., II., III., IV. és VI. mellékletét.

| (2) | Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 15. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa hatásköreit átruházhatja az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára. |
| --- | --- |

(2)

Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 15. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa hatásköreit átruházhatja az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára.

| (3) | Az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletének 2. cikke a Vállalkozásfejlesztési Központra (a továbbiakban: CDE) vonatkozik. Az említett III. melléklet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontja szerint a CDE felügyeleti hatósága az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága, amelynek feladata többek között az, hogy meghatározza a CDE eljárási szabályzatát (a továbbiakban: CDE alapszabálya), amelyet az AKCS–EK Nagykövetek Bizottsága 8/2005 határozatával (2) fogadott el. A III. melléklet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a CDE igazgatótanácsának felelősségi körébe tartozik többek között a CDE pénzügyi szabályzatának és személyzeti szabályzatának az elfogadása. |
| --- | --- |

(3)

Az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletének 2. cikke a Vállalkozásfejlesztési Központra (a továbbiakban: CDE) vonatkozik. Az említett III. melléklet 2. cikke (6) bekezdésének a) pontja szerint a CDE felügyeleti hatósága az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága, amelynek feladata többek között az, hogy meghatározza a CDE eljárási szabályzatát (a továbbiakban: CDE alapszabálya), amelyet az AKCS–EK Nagykövetek Bizottsága 8/2005 határozatával (2) fogadott el. A III. melléklet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a CDE igazgatótanácsának felelősségi körébe tartozik többek között a CDE pénzügyi szabályzatának és személyzeti szabályzatának az elfogadása.

| (4) | A CDE alapszabályának 1. cikke meghatározza a CDE jogi személyiségének elvét. |
| --- | --- |

(4)

A CDE alapszabályának 1. cikke meghatározza a CDE jogi személyiségének elvét.

| (5) | A CDE alapszabályának 9. és 10. cikke meghatározza a CDE igazgatótanácsának megbízatását és összetételét. |
| --- | --- |

(5)

A CDE alapszabályának 9. és 10. cikke meghatározza a CDE igazgatótanácsának megbízatását és összetételét.

| (6) | Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa a 2014. június 19–20-án Kenyában, Nairobiban tartott 39. ülésén együttes nyilatkozatban megállapodott a CDE rendezett bezárásáról és az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletének módosításáról, valamint arról, hogy e cél érdekében hatásköröket ruháznak az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára ezen ügyek előmozdítása érdekében, a szükséges határozatok – így az említett III. melléklet módosításának – elfogadása céljából. |
| --- | --- |

(6)

Az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa a 2014. június 19–20-án Kenyában, Nairobiban tartott 39. ülésén együttes nyilatkozatban megállapodott a CDE rendezett bezárásáról és az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletének módosításáról, valamint arról, hogy e cél érdekében hatásköröket ruháznak az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságára ezen ügyek előmozdítása érdekében, a szükséges határozatok – így az említett III. melléklet módosításának – elfogadása céljából.

| (7) | A CDE lehető legjobb feltételekkel történő bezárásának biztosítása érdekében az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának említett együttes nyilatkozata létrehozta az AKCS–EU közös munkacsoportot. |
| --- | --- |

(7)

A CDE lehető legjobb feltételekkel történő bezárásának biztosítása érdekében az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának említett együttes nyilatkozata létrehozta az AKCS–EU közös munkacsoportot.

| (8) | Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága a 4/2014 határozatával (3) felhatalmazta a CDE igazgatótanácsát, hogy hozza meg a CDE bezárásának előkészítéséhez szükséges valamennyi megfelelő intézkedést. A CDE igazgatótanácsa ezt követően egy vagyonfelügyelővel 2016. december 31-ig tartó szerződést írt alá. |
| --- | --- |

(8)

Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága a 4/2014 határozatával (3) felhatalmazta a CDE igazgatótanácsát, hogy hozza meg a CDE bezárásának előkészítéséhez szükséges valamennyi megfelelő intézkedést. A CDE igazgatótanácsa ezt követően egy vagyonfelügyelővel 2016. december 31-ig tartó szerződést írt alá.

| (9) | A 4/2014 határozat 2. cikkének (3) bekezdésének megfelelően a bezárási terv 2016. december 31-ét irányozza elő a végelszámolás befejezésének határidejeként (a továbbiakban: bezárási szakasz). Miután a CDE igazgatótanácsa 2015. június 29–30-án jóváhagyta a végleges bezárási tervet, a CDE a bezárási szakaszába lépett. |
| --- | --- |

(9)

A 4/2014 határozat 2. cikkének (3) bekezdésének megfelelően a bezárási terv 2016. december 31-ét irányozza elő a végelszámolás befejezésének határidejeként (a továbbiakban: bezárási szakasz). Miután a CDE igazgatótanácsa 2015. június 29–30-án jóváhagyta a végleges bezárási tervet, a CDE a bezárási szakaszába lépett.

| (10) | A bezárási szakaszt a tervek szerint az úgynevezett passzív szakasz követi, amelyben a CDE kizárólag felszámolási célból áll fenn. A passzív szakasz, amely egy vagyonfelügyelő irányítása alatt áll majd, többek között olyan igazgatási feladatokat foglalhat magában, mint a CDE irattárának megőrzése, az igazgatási formaságokra való válaszadás vagy a bezárási szakasz során nem rendezett fennmaradó peres ügyek kezelése. A passzív szakasznak a bezárási szakaszt követő napon, azaz 2017. január 1-jén kell megkezdődnie. A passzív szakasz rendes esetben négy év elteltével vagy akkor ér véget, amikor a CDE valamennyi kötelezettségét rendezte és valamennyi eszközét értékesítette, a két időpont közül a korábbit alkalmazva. |
| --- | --- |

(10)

A bezárási szakaszt a tervek szerint az úgynevezett passzív szakasz követi, amelyben a CDE kizárólag felszámolási célból áll fenn. A passzív szakasz, amely egy vagyonfelügyelő irányítása alatt áll majd, többek között olyan igazgatási feladatokat foglalhat magában, mint a CDE irattárának megőrzése, az igazgatási formaságokra való válaszadás vagy a bezárási szakasz során nem rendezett fennmaradó peres ügyek kezelése. A passzív szakasznak a bezárási szakaszt követő napon, azaz 2017. január 1-jén kell megkezdődnie. A passzív szakasz rendes esetben négy év elteltével vagy akkor ér véget, amikor a CDE valamennyi kötelezettségét rendezte és valamennyi eszközét értékesítette, a két időpont közül a korábbit alkalmazva.

| (11) | A CDE számláit a CDE-nek az AKCS–EK Nagykövetek Bizottsága 5/2004 határozatával (4) elfogadott pénzügyi szabályzata 26. cikkének (1) bekezdése szerint a CDE pénzügyi kimutatásainak elkészítése érdekében a pénzügyi év végén kell lezárni. A jogszabályban előírt 2016. évi könyvvizsgálatot, amely a bezárási szakaszhoz kapcsolódik, ezért legkésőbb 2017. június 30-ig be kell fejezni. |
| --- | --- |

(11)

A CDE számláit a CDE-nek az AKCS–EK Nagykövetek Bizottsága 5/2004 határozatával (4) elfogadott pénzügyi szabályzata 26. cikkének (1) bekezdése szerint a CDE pénzügyi kimutatásainak elkészítése érdekében a pénzügyi év végén kell lezárni. A jogszabályban előírt 2016. évi könyvvizsgálatot, amely a bezárási szakaszhoz kapcsolódik, ezért legkésőbb 2017. június 30-ig be kell fejezni.

| (12) | Az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletének módosításai a CDE-re való hivatkozások törlését érinti. A CDE új jogi keretét a passzív szakasz kezdetétől, azaz 2017. január 1-jétől ez a határozat képezi. |
| --- | --- |

(12)

Az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. mellékletének módosításai a CDE-re való hivatkozások törlését érinti. A CDE új jogi keretét a passzív szakasz kezdetétől, azaz 2017. január 1-jétől ez a határozat képezi.

| (13) | Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikkének (1) bekezdése alapján a megállapodás 2020-ban hatályát veszti. A CDE működésére vonatkozó, a passzív szakaszban alkalmazandó irányítási szerkezeteket ezért meg kell határozni a 2020. február 29-ét követő időszakra is, |
| --- | --- |

(13)

Az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikkének (1) bekezdése alapján a megállapodás 2020-ban hatályát veszti. A CDE működésére vonatkozó, a passzív szakaszban alkalmazandó irányítási szerkezeteket ezért meg kell határozni a 2020. február 29-ét követő időszakra is,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A CDE tevékenységeinek 2016. december 31-jével történő beszüntetésének figyelembevétele érdekében az AKCS–EU partnerségi megállapodás III. melléklete a következőképpen módosul:

| (1) | A III. melléklet címének helyébe a következő cím lép:


  „INTÉZMÉNYI TÁMOGATÁS”. |
| --- | --- |

(1)

A III. melléklet címének helyébe a következő cím lép:

„INTÉZMÉNYI TÁMOGATÁS”.

| (2) | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „Az együttműködés támogatja az intézményi mechanizmust a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés előmozdítása érdekében. Ebben az összefüggésben az együttműködés célja segíteni a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központja (CTA) szerepének erősítését és fokozását az AKCS intézményi kapacitásának fejlesztésében – különös tekintettel az információkezelésre – annak érdekében, hogy a mezőgazdaság termelékenységének fokozása, a kereskedelmi alapokra helyezés, az élelmezésbiztonság és a vidékfejlesztés céljából javuljon a technológiákhoz való hozzáférés.”. |
| --- | --- |

(2)

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„Az együttműködés támogatja az intézményi mechanizmust a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés előmozdítása érdekében. Ebben az összefüggésben az együttműködés célja segíteni a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központja (CTA) szerepének erősítését és fokozását az AKCS intézményi kapacitásának fejlesztésében – különös tekintettel az információkezelésre – annak érdekében, hogy a mezőgazdaság termelékenységének fokozása, a kereskedelmi alapokra helyezés, az élelmezésbiztonság és a vidékfejlesztés céljából javuljon a technológiákhoz való hozzáférés.”.

| (3) | A 2. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

(3)

A 2. cikket el kell hagyni.

| (4) | A 3. cikk számozása 2. cikkre változik. |
| --- | --- |

(4)

A 3. cikk számozása 2. cikkre változik.

2. cikk

(1)   A bezárási szakasz vége, vagyis 2016. december 31. előtt az Európai Bizottságnak vagyonfelügyelőt kell szerződtetnie a passzív szakasz végrehajtásának biztosítására 2017. január 1-től kezdődően négyéves időtartamra vagy addig az időpontig, amikor a CDE rendezi valamennyi kötelezettségét és értékesíti valamennyi eszközét, a két időpont közül a korábbit alkalmazva.

(2)   A vagyonfelügyelő felel a passzív szakasz végrehajtásáért. A passzív szakasz végrehajtásában tett előrelépésről a vagyonfelügyelőnek éves jelentéseket kell benyújtania az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságához.

3. cikk

(1)   A CDE alapszabálya, a CDE pénzügyi szabályzata és a CDE személyzeti szabályzata a bezárási szakasz végéig marad hatályban.

2017. január 1-jétől ez a határozat képezi a CDE új jogi keretét.

(2)   2017. január 1-jétől a CDE-nek az alapszabálya 1. cikkében meghatározott jogi személyisége kizárólag a CDE felszámolása céljából marad fenn.

(3)   A CDE igazgatótanácsa a CDE alapszabályának 9. és 10. cikkében meghatározottak szerint a passzív szakaszban is fennmarad mindaddig, amíg az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága a 4/2014 határozat 4. cikke alapján határozatot nem hoz a mentesítésre vonatkozó javaslatról.

A CDE igazgatótanácsának feladata a passzív szakasztól kezdve a bezárásról szóló jelentés jóváhagyására, a bezárási szakaszhoz kapcsolódó számlák elfogadására és a mentesítésre vonatkozó javaslatnak határozathozatal céljából az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságához való benyújtására korlátozódik. Az igazgatótanács 2017. január 1-jétől legfeljebb évente egyszer ülésezhet. Ez nem zárja ki annak lehetőségét, hogy a CDE igazgatótanácsa írásbeli eljárás keretében határozatokat hozzon.

Amennyiben az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága másképp nem határoz, a mentesítés a mentesítésre vonatkozó javaslat benyújtásától számított három hónapon belül vagy – amennyiben utóbbi időpont a korábbi – 2017. december 31-én jóváhagyottnak tekintendő.

(4)   A passzív szakaszhoz kapcsolódó költségeket a 11. Európai Fejlesztési Alapból kell finanszírozni.

(5)   A CDE harmadik felekkel szembeni jogosultságaira, valamint harmadik felek CDE-vel szembeni jogosultságaira egy, 2017. január 1-jétől kezdődő hároméves elévülési időszak vonatkozik.

4. cikk

Az AKCS–EU közös munkacsoportnak a CDE bezárásával kapcsolatos megbízatása, amelyet az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának 2014. június 19–20-i együttes nyilatkozata hozott létre, az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának a 4/2014 határozat 4. cikke szerinti, a mentesítési javaslatról hozott határozatával ér véget.

5. cikk

Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba az 1. cikk kivételével, amely 2017. január 1-jén lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. július 12-én.

az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága nevében

az elnök

R.J. MENGA

---

(1)  A Cotonouban 2000. június 23-án aláírt (HL L 317., 2000.12.15., 3. o.), a Luxembourgban 2005. június 25-én (HL L 209., 2005.8.11., 27. o.) és Ouagadougouban 2010. június 22-én (HL L 287., 2010.11.4., 3. o.) aláírt megállapodások által módosított megállapodás.

1

(2)  Az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának 8/2005 határozata (2005. július 20.) a Vállalkozásfejlesztési Központ alapszabályáról és eljárási szabályzatáról (HL L 66., 2006.3.8., 16. o.).

2

(3)  Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának 4/2014 határozata (2014. október 23.) a Vállalkozásfejlesztési Központ (CDE) igazgatótanácsának adandó megbízatásról (HL L 330., 2014.11.15., 61. o.).

3

(4)  Az AKCS–EK Nagykövetek Bizottságának az 5/2004 határozata (2004. december 17.) a Vállalkozásfejlesztési Központ pénzügyi szabályzatáról (HL L 70., 2006.3.9., 52. o.).

4

---