# Az Európai Unió L 169/2016

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 169 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 59. évfolyam2016. június 28. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 169

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

59. évfolyam2016. június 28.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság (EU) 2016/1038 végrehajtási rendelete (2016. június 27.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2016/1039 határozata (2016. június 16.) a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsában az autonóm kereskedelmi kedvezményekre vonatkozó, a Nyugat-Balkán számára biztosított WTO-mentesség meghosszabbításának vonatkozásában az Európai Unió által benyújtandó kérelemmel kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról | 4 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1040 végrehajtási határozata (2016. június 24.) az Olasz Köztársaság által Lombardia és Piemonte tartományok vonatkozásában kért eltérésnek a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján való engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2016) 3820. számú dokumentummal történt) | 6 |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2016/1041 határozata (2016. június 22.) a Görög Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumok elfogadhatóságáról és az (EU) 2015/300 határozat hatályon kívül helyezéséről (EKB/2016/18) | 14 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság (EU) 2016/1038 végrehajtási rendelete (2016. június 27.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2016/1039 határozata (2016. június 16.) a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsában az autonóm kereskedelmi kedvezményekre vonatkozó, a Nyugat-Balkán számára biztosított WTO-mentesség meghosszabbításának vonatkozásában az Európai Unió által benyújtandó kérelemmel kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

4

*

A Bizottság (EU) 2016/1040 végrehajtási határozata (2016. június 24.) az Olasz Köztársaság által Lombardia és Piemonte tartományok vonatkozásában kért eltérésnek a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján való engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2016) 3820. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2016) 3820. számú dokumentummal történt)

6

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2016/1041 határozata (2016. június 22.) a Görög Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumok elfogadhatóságáról és az (EU) 2015/300 határozat hatályon kívül helyezéséről (EKB/2016/18)

14

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2016.6.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 169/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.6.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 169/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1038 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. június 27.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. június 27-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 152,3 |
| ZZ | 152,3 |
| 0709 93 10 | TR | 130,4 |
| ZZ | 130,4 |
| 0805 50 10 | AR | 147,9 |
| CL | 182,0 |
| MA | 174,9 |
| UY | 196,2 |
| ZA | 179,3 |
| ZZ | 176,1 |
| 0808 10 80 | AR | 130,2 |
| BR | 101,6 |
| CL | 135,4 |
| CN | 75,7 |
| NZ | 149,9 |
| US | 161,9 |
| ZA | 114,5 |
| ZZ | 124,2 |
| 0809 10 00 | TR | 232,2 |
| ZA | 254,4 |
| ZZ | 243,3 |
| 0809 29 00 | TR | 368,8 |
| ZZ | 368,8 |
| 0809 30 10 , 0809 30 90 | TR | 155,9 |
| ZZ | 155,9 |
| 0809 40 05 | TR | 148,6 |
| ZZ | 148,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

152,3

ZZ

152,3

0709 93 10

TR

130,4

ZZ

130,4

0805 50 10

AR

147,9

CL

182,0

MA

174,9

UY

196,2

ZA

179,3

ZZ

176,1

0808 10 80

AR

130,2

BR

101,6

CL

135,4

CN

75,7

NZ

149,9

US

161,9

ZA

114,5

ZZ

124,2

0809 10 00

TR

232,2

ZA

254,4

ZZ

243,3

0809 29 00

TR

368,8

ZZ

368,8

0809 30 10 , 0809 30 90

TR

155,9

ZZ

155,9

0809 40 05

TR

148,6

ZZ

148,6

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 2016.6.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 169/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.6.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 169/4

---

A TANÁCS (EU) 2016/1039 HATÁROZATA

(2016. június 16.)

a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsában az autonóm kereskedelmi kedvezményekre vonatkozó, a Nyugat-Balkán számára biztosított WTO-mentesség meghosszabbításának vonatkozásában az Európai Unió által benyújtandó kérelemmel kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó Marrakesh-i Egyezmény (a továbbiakban: a WTO-egyezmény) IX. cikkének (3) és (4) bekezdése megállapítja a WTO-egyezmény vagy valamely többoldalú kereskedelmi megállapodás által valamely tag tekintetében előírt kötelezettség alóli mentesség megadásának eljárásait. |
| --- | --- |

(1)

A Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó Marrakesh-i Egyezmény (a továbbiakban: a WTO-egyezmény) IX. cikkének (3) és (4) bekezdése megállapítja a WTO-egyezmény vagy valamely többoldalú kereskedelmi megállapodás által valamely tag tekintetében előírt kötelezettség alóli mentesség megadásának eljárásait.

| (2) | A 2007/2000/EK tanácsi rendeletet (1), amely vámmentességet vagy preferenciális elbánást vezetett be a Nyugat-Balkánról (Albánia, Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Koszovó (*1), Montenegró és Szerbia) származó termékekre, több alkalommal jelentősen módosították, majd az 1215/2009/EK tanácsi rendelettel (2) kodifikálásra került. Az 1336/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3)2015. december 31-ig meghosszabbította az autonóm kereskedelmi kedvezmények biztosítását.
  Az 517/2013/EU tanácsi rendelettel (4) Horvátországot – tekintettel uniós csatlakozására – kivonták az 1215/2009/EK rendelet hatálya alól. Az (EU) 2423/2015 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5)
  2020. december 31-ig meghosszabbítja az autonóm kereskedelmi kedvezmények biztosítását. Az 1215/2009/EK rendelet legutóbbi módosítása az uniós piachoz való szabad hozzáférést biztosít a Nyugat-Balkán országaiból és területeiről származó termékek számára egyes olyan mezőgazdasági termékek kivételével, amelyek korlátozott engedményekben részesülnek a vámmentes vámkontingensek keretében. |
| --- | --- |

(2)

A 2007/2000/EK tanácsi rendeletet (1), amely vámmentességet vagy preferenciális elbánást vezetett be a Nyugat-Balkánról (Albánia, Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Koszovó (*1), Montenegró és Szerbia) származó termékekre, több alkalommal jelentősen módosították, majd az 1215/2009/EK tanácsi rendelettel (2) kodifikálásra került. Az 1336/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3)2015. december 31-ig meghosszabbította az autonóm kereskedelmi kedvezmények biztosítását.

Az 517/2013/EU tanácsi rendelettel (4) Horvátországot – tekintettel uniós csatlakozására – kivonták az 1215/2009/EK rendelet hatálya alól. Az (EU) 2423/2015 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5)
  2020. december 31-ig meghosszabbítja az autonóm kereskedelmi kedvezmények biztosítását. Az 1215/2009/EK rendelet legutóbbi módosítása az uniós piachoz való szabad hozzáférést biztosít a Nyugat-Balkán országaiból és területeiről származó termékek számára egyes olyan mezőgazdasági termékek kivételével, amelyek korlátozott engedményekben részesülnek a vámmentes vámkontingensek keretében.

| (3) | Az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) I. cikkének (1) bekezdésében, valamint XIII. cikkében előírt kötelezettségek alóli mentesség hiányában az Uniónak az autonóm preferenciális kereskedelmi rendszer keretében biztosított elbánást ki kellene terjesztenie a Kereskedelmi Világszervezetet (WTO) minden más tagjára. |
| --- | --- |

(3)

Az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) I. cikkének (1) bekezdésében, valamint XIII. cikkében előírt kötelezettségek alóli mentesség hiányában az Uniónak az autonóm preferenciális kereskedelmi rendszer keretében biztosított elbánást ki kellene terjesztenie a Kereskedelmi Világszervezetet (WTO) minden más tagjára.

| (4) | Az Unió érdekében áll, hogy a WTO-egyezmény IX. cikkének (3) bekezdése alapján kérelmezze az Unió által a Nyugat-Balkánnak nyújtott autonóm kereskedelmi kedvezményekre vonatkozó WTO-mentesség meghosszabbítását. |
| --- | --- |

(4)

Az Unió érdekében áll, hogy a WTO-egyezmény IX. cikkének (3) bekezdése alapján kérelmezze az Unió által a Nyugat-Balkánnak nyújtott autonóm kereskedelmi kedvezményekre vonatkozó WTO-mentesség meghosszabbítását.

| (5) | Az Unió köteles ilyen kérelmet benyújtani a WTO-hoz. |
| --- | --- |

(5)

Az Unió köteles ilyen kérelmet benyújtani a WTO-hoz.

| (6) | Helyénvaló ezért meghatározni e kérelem kapcsán a WTO Általános Tanácsában az Unió által képviselendő álláspontot, |
| --- | --- |

(6)

Helyénvaló ezért meghatározni e kérelem kapcsán a WTO Általános Tanácsában az Unió által képviselendő álláspontot,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsában az Európai Unió által képviselendő álláspont az, hogy az Unió kérelmezi az autonóm kereskedelmi kedvezményekre vonatkozó, az Unió által a Nyugat-Balkán számára biztosított WTO-mentesség 2021. december 31-ig való meghosszabbítását, és támogatja e kérelem elfogadását.

Ezt az álláspontot a Bizottság fejti ki.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2016. június 16-án.

a Tanács részéről

az elnök

L.F. ASSCHER

---

(1)  A Tanács 2007/2000/EK rendelete (2000. szeptember 18.) az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről, a 2820/98/EK rendeletet módosításáról, illetve az 1763/1999/EK és a 6/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 240., 2000.9.23., 1. o.).

1

(*1)  Ez a megnevezés nem érinti a státusszal kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

*1

(2)  A Tanács 1215/2009/EK rendelete (2009. november 30.) az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre vonatkozóan kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről (HL L 328., 2009.12.15., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1336/2011/EU rendelete (2011. december 13.) az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre vonatkozóan kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló 1215/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 347., 2011.12.30., 1. o.).

3

(4)  A Tanács 517/2013/EU rendelete (2013. május 13.) az áruk szabad mozgása, a személyek szabad mozgása, a társasági jog, a versenypolitika, a mezőgazdaság, az élelmiszer-biztonság, állat- és növény-egészségügyi politika, a közlekedéspolitika, az energia, az adózás, a statisztika, a transzeurópai hálózatok, az igazságszolgáltatás és az alapvető jogok, a jogérvényesülés, szabadság és biztonság, a környezetvédelem, a vámunió, a külkapcsolatok, a kül-, biztonság- és védelempolitika, valamint az intézmények területén elfogadott egyes rendeleteknek és határozatoknak a Horvát Köztársaság csatlakozására tekintettel történő kiigazításáról (HL L 158., 2013.6.10., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2423 rendelete (2015. december 16.) az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre vonatkozóan kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló 1215/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a rendelet alkalmazásának Bosznia-Hercegovina tekintetében történő felfüggesztéséről (HL L 341.,2015.12.24., 18. o.).

5

---

| 2016.6.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 169/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.6.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 169/6

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1040 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. június 24.)

az Olasz Köztársaság által Lombardia és Piemonte tartományok vonatkozásában kért eltérésnek a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján való engedélyezéséről

(az értesítés a C(2016) 3820. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak III. melléklete 2. bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Amennyiben egy tagállam évente és hektáronként a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. bekezdése második albekezdésének első mondatában és ugyanezen albekezdés a) pontjában meghatározott mennyiségtől eltérő mennyiségű szerves trágyát kíván felhasználni, a kérdéses mennyiséget objektív kritériumok – mint például: hosszú növekedési idények vagy nagy nitrogénfelvételű termények – alapján kell meghatározni oly módon, hogy az ne akadályozza az irányelv 1. cikkében meghatározott célok elérését. |
| --- | --- |

(1)

Amennyiben egy tagállam évente és hektáronként a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. bekezdése második albekezdésének első mondatában és ugyanezen albekezdés a) pontjában meghatározott mennyiségtől eltérő mennyiségű szerves trágyát kíván felhasználni, a kérdéses mennyiséget objektív kritériumok – mint például: hosszú növekedési idények vagy nagy nitrogénfelvételű termények – alapján kell meghatározni oly módon, hogy az ne akadályozza az irányelv 1. cikkében meghatározott célok elérését.

| (2) | 2011. november 3-án a Bizottság elfogadta a 2011/721/EU végrehajtási határozatot (2), amellyel megengedte Olaszországnak, hogy engedélyezze Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte és Veneto tartományokban az évente hektáronként legfeljebb 250 kg, szarvasmarhatrágyából és kezelt sertéstrágyából származó nitrogén alkalmazását azokban a gazdaságokban, ahol a növénykultúrák legalább 70 %-a magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú. |
| --- | --- |

(2)

2011. november 3-án a Bizottság elfogadta a 2011/721/EU végrehajtási határozatot (2), amellyel megengedte Olaszországnak, hogy engedélyezze Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte és Veneto tartományokban az évente hektáronként legfeljebb 250 kg, szarvasmarhatrágyából és kezelt sertéstrágyából származó nitrogén alkalmazását azokban a gazdaságokban, ahol a növénykultúrák legalább 70 %-a magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú.

| (3) | A 2011/721/EU végrehajtási határozattal biztosított eltérés mintegy 300 gazdaságot és 13 000 ha földterületet érintett, és 2015. december 31-én hatályát vesztette. |
| --- | --- |

(3)

A 2011/721/EU végrehajtási határozattal biztosított eltérés mintegy 300 gazdaságot és 13 000 ha földterületet érintett, és 2015. december 31-én hatályát vesztette.

| (4) | Olaszország Lombardia és Piemonte tartományok vonatkozásában a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. bekezdésének harmadik albekezdése alapján 2016. január 20-án eltérés iránti kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(4)

Olaszország Lombardia és Piemonte tartományok vonatkozásában a 91/676/EGK irányelv III. melléklete 2. bekezdésének harmadik albekezdése alapján 2016. január 20-án eltérés iránti kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz.

| (5) | A kért eltérés Olaszország azon szándékára vonatkozik, hogy engedélyezze Lombardia és Piemonte tartományokban az évente hektáronként legfeljebb 250 kg, szarvasmarhatrágyából és kezelt sertéstrágyából származó nitrogén alkalmazását azokban a gazdaságokban, ahol a növénykultúrák legalább 70 %-a magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú. Becslések szerint Lombardia és Piemonte tartományokban az eltérés mintegy 600 szarvasmarhatelepet és 60 sertéstelepet érinthet, amely számadatok ugyanezen tartományokban az összes szarvasmarha-, illetve sertéstelep 15 %-ának, illetve 6 %-ának, és ugyanezen tartományokban az összes mezőgazdasági hasznosítású terület 4 %-ának, a teljes tejelő állatállomány 14 %-ának és a teljes sertésállomány 7,4 %-ának felelnek meg. Szántóföldi gazdálkodást folytató gazdaságok is kérelmezhetik az eltérést. |
| --- | --- |

(5)

A kért eltérés Olaszország azon szándékára vonatkozik, hogy engedélyezze Lombardia és Piemonte tartományokban az évente hektáronként legfeljebb 250 kg, szarvasmarhatrágyából és kezelt sertéstrágyából származó nitrogén alkalmazását azokban a gazdaságokban, ahol a növénykultúrák legalább 70 %-a magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú. Becslések szerint Lombardia és Piemonte tartományokban az eltérés mintegy 600 szarvasmarhatelepet és 60 sertéstelepet érinthet, amely számadatok ugyanezen tartományokban az összes szarvasmarha-, illetve sertéstelep 15 %-ának, illetve 6 %-ának, és ugyanezen tartományokban az összes mezőgazdasági hasznosítású terület 4 %-ának, a teljes tejelő állatállomány 14 %-ának és a teljes sertésállomány 7,4 %-ának felelnek meg. Szántóföldi gazdálkodást folytató gazdaságok is kérelmezhetik az eltérést.

| (6) | Elfogadásra kerültek a 91/676/EGK irányelvet végrehajtó, a Lombardia (2016. május 16-i X/5171. sz. rendelet) és Piemonte (2016. február 29-i 19/2971. sz. rendelet) tartományokban megvalósítandó cselekvési programokat létrehozó jogszabályok, melyek e határozattal együttesen alkalmazandók, és a 2016–2019 közötti időszakra vonatkoznak. |
| --- | --- |

(6)

Elfogadásra kerültek a 91/676/EGK irányelvet végrehajtó, a Lombardia (2016. május 16-i X/5171. sz. rendelet) és Piemonte (2016. február 29-i 19/2971. sz. rendelet) tartományokban megvalósítandó cselekvési programokat létrehozó jogszabályok, melyek e határozattal együttesen alkalmazandók, és a 2016–2019 közötti időszakra vonatkoznak.

| (7) | A cselekvési programok hatálya alá tartozó, kijelölt, veszélyeztetett övezetek a mezőgazdasági hasznosítású területek mintegy 80 %-ára terjednek ki Lombardiában és 44 %-ára Piemonte tartományban. |
| --- | --- |

(7)

A cselekvési programok hatálya alá tartozó, kijelölt, veszélyeztetett övezetek a mezőgazdasági hasznosítású területek mintegy 80 %-ára terjednek ki Lombardiában és 44 %-ára Piemonte tartományban.

| (8) | A benyújtott vízminőségi adatok tanúsága szerint Lombardia és Piemonte tartományokban a felszín alatti vizek átlagos nitrátkoncentrációja a felszín alatti víztestek 87 %-ában 50 mg/l alatti, 55 %-ában pedig 25 mg/l alatti. A felszíni vizeket illetően a megfigyelési pontok több mint 90 %-ának átlagos nitrátkoncentrációja 25 mg/l alatti, 50 mg/l feletti nitrátkoncentrációjú pont pedig nincs. |
| --- | --- |

(8)

A benyújtott vízminőségi adatok tanúsága szerint Lombardia és Piemonte tartományokban a felszín alatti vizek átlagos nitrátkoncentrációja a felszín alatti víztestek 87 %-ában 50 mg/l alatti, 55 %-ában pedig 25 mg/l alatti. A felszíni vizeket illetően a megfigyelési pontok több mint 90 %-ának átlagos nitrátkoncentrációja 25 mg/l alatti, 50 mg/l feletti nitrátkoncentrációjú pont pedig nincs.

| (9) | Lombardia és Piemonte tartományokban található az olaszországi állatállomány több mint 35 %-a: a tejelő szarvasmarhák 38 %-a, a sertések 60 %-a és a baromfik 15 %-a. Az állatállomány száma a 2007 és 2013 közötti időszakban csökkenő tendenciát mutatott. |
| --- | --- |

(9)

Lombardia és Piemonte tartományokban található az olaszországi állatállomány több mint 35 %-a: a tejelő szarvasmarhák 38 %-a, a sertések 60 %-a és a baromfik 15 %-a. Az állatállomány száma a 2007 és 2013 közötti időszakban csökkenő tendenciát mutatott.

| (10) | A 2003 és 2013 közötti időszakban a vegyi nitrogénfelhasználás mintegy 27 %-kal esett vissza, és csökkent az ásványi foszforműtrágyák felhasználása is; az utóbbi csökkenése 57 %-os volt. |
| --- | --- |

(10)

A 2003 és 2013 közötti időszakban a vegyi nitrogénfelhasználás mintegy 27 %-kal esett vissza, és csökkent az ásványi foszforműtrágyák felhasználása is; az utóbbi csökkenése 57 %-os volt.

| (11) | Lombardia és Piemonte tartományok összes mezőgazdasági földterületének körülbelül 65 %-án legelő, szemes kukorica, silótakarmány és őszi gabona található. |
| --- | --- |

(11)

Lombardia és Piemonte tartományok összes mezőgazdasági földterületének körülbelül 65 %-án legelő, szemes kukorica, silótakarmány és őszi gabona található.

| (12) | Az eltérés iránti kérelemmel együtt benyújtott igazoló okmányok szerint a javasolt évi 250 kg/ha, szarvasmarhatrágyából és kezelt sertéstrágyából származó nitrogénmennyiség alkalmazását olyan objektív kritériumok indokolják, mint a nagy nettó csapadékmennyiség, a növénykultúrák hosszú növekedési időszaka és a nagy nitrogénfelvétellel párosuló magas terméshozam. |
| --- | --- |

(12)

Az eltérés iránti kérelemmel együtt benyújtott igazoló okmányok szerint a javasolt évi 250 kg/ha, szarvasmarhatrágyából és kezelt sertéstrágyából származó nitrogénmennyiség alkalmazását olyan objektív kritériumok indokolják, mint a nagy nettó csapadékmennyiség, a növénykultúrák hosszú növekedési időszaka és a nagy nitrogénfelvétellel párosuló magas terméshozam.

| (13) | A kérelem vizsgálatát követően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szarvasmarhatrágyából és a kezelt sertéstrágyából származó hektáronkénti 250 kg javasolt nitrogénmennyiség – bizonyos szigorú feltételek betartása esetén – nem sérti a 91/676/EGK irányelv célkitűzéseinek teljesítését. |
| --- | --- |

(13)

A kérelem vizsgálatát követően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szarvasmarhatrágyából és a kezelt sertéstrágyából származó hektáronkénti 250 kg javasolt nitrogénmennyiség – bizonyos szigorú feltételek betartása esetén – nem sérti a 91/676/EGK irányelv célkitűzéseinek teljesítését.

| (14) | A 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) átfogó, határokon átnyúló vízvédelmi koncepciót vezetett be, amely a vízgyűjtő kerületek köré szerveződik, és amelynek célja, hogy 2015-re minden európai víztest jó állapotú legyen. A tápanyagbevitel csökkentése szerves része ennek a célkitűzésnek. Az e határozat által engedélyezett eltérés nem sérti a 2000/60/EK irányelv alapján elfogadott rendelkezéseket, és nem zárja ki, hogy az irányelvből származó kötelezettségek teljesítése további intézkedések bevezetését is szükségessé teheti. |
| --- | --- |

(14)

A 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) átfogó, határokon átnyúló vízvédelmi koncepciót vezetett be, amely a vízgyűjtő kerületek köré szerveződik, és amelynek célja, hogy 2015-re minden európai víztest jó állapotú legyen. A tápanyagbevitel csökkentése szerves része ennek a célkitűzésnek. Az e határozat által engedélyezett eltérés nem sérti a 2000/60/EK irányelv alapján elfogadott rendelkezéseket, és nem zárja ki, hogy az irányelvből származó kötelezettségek teljesítése további intézkedések bevezetését is szükségessé teheti.

| (15) | A 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) általános szabályokat fektetett le egy olyan, az Unión belüli térinformációs infrastruktúra kialakítása céljából, amely segíti az uniós környezetvédelmi politika, valamint mindazon további szakpolitikák és tevékenységek alakítását, amelyek hatást gyakorolhatnak a környezetre. Az e határozattal kapcsolatosan összegyűjtött térinformatikai adatoknak a szóban forgó irányelv alkalmazási körén belül összhangban kell lenniük annak rendelkezéseivel. Az adminisztratív terhek csökkentése és az adatok egységességének biztosítása érdekében indokolt, hogy Olaszország az e határozat végrehajtásához szükséges adatok összegyűjtése során a szükséges körben felhasználja az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) V. címének II. fejezete alapján létrehozott integrált igazgatási és kontrollrendszer által előállított adatokat. |
| --- | --- |

(15)

A 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) általános szabályokat fektetett le egy olyan, az Unión belüli térinformációs infrastruktúra kialakítása céljából, amely segíti az uniós környezetvédelmi politika, valamint mindazon további szakpolitikák és tevékenységek alakítását, amelyek hatást gyakorolhatnak a környezetre. Az e határozattal kapcsolatosan összegyűjtött térinformatikai adatoknak a szóban forgó irányelv alkalmazási körén belül összhangban kell lenniük annak rendelkezéseivel. Az adminisztratív terhek csökkentése és az adatok egységességének biztosítása érdekében indokolt, hogy Olaszország az e határozat végrehajtásához szükséges adatok összegyűjtése során a szükséges körben felhasználja az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) V. címének II. fejezete alapján létrehozott integrált igazgatási és kontrollrendszer által előállított adatokat.

| (16) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 91/676/EGK irányelv 9. cikke értelmében létrehozott nitrátügyi bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(16)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 91/676/EGK irányelv 9. cikke értelmében létrehozott nitrátügyi bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Eltérés

A Bizottság az e határozatban meghatározott feltételekkel engedélyezi az Olaszország által Lombardia és Piemont tekintetében kérelmezett eltérést, vagyis a 91/676/EGK irányelv III. melléklete (2) bekezdése második albekezdésének első mondatában és ugyanezen albekezdés a) pontjában előírt mennyiséget meghaladó szerves trágya (istállótrágya) használatát.

2. cikk

Hatály

Ez a határozat egyedi alapon és a 4–7. cikkben meghatározott feltételek mellett alkalmazandó azon gazdaságokra, amelyek területének legalább 70 %-án magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú növénykultúrákat termesztenek.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában:

a)   „gazdaság”: állatállomány nélküli vagy azzal rendelkező mezőgazdasági üzem;

„gazdaság”

b)   „parcella”: különálló, a növénykultúra, a talajtípus és a trágyázási gyakorlat tekintetében egynemű földterület vagy földterületek csoportja;

„parcella”

c)   „legelő”: állandó vagy időszakos (általában öt évnél rövidebb ideig használt) legelő;

„legelő”

d)   „késői érésű kukorica”: FAO 600–700 osztályozás szerinti kukorica, amelyet március közepétől április elejéig ültetnek, és amelynek növekedési ciklusa legalább 145–150 nap;

„késői érésű kukorica”

e)   „kukorica vagy cirok, amelyet őszi takarmánynövény követ”: a FAO nemzetközi osztályozása szerinti közepesen későn vagy korán érő kukorica vagy cirok, amelyet őszi takarmánynövény – például olasz perje, árpa, tritikálé vagy őszi rozs – követ;

„kukorica vagy cirok, amelyet őszi takarmánynövény követ”

f)   „őszi gabona, amelyet nyári takarmánynövény követ”: őszi búza, őszi árpa vagy tritikálé, amelyet nyári takarmánynövény – például kukorica, cirok, muharféle (Setaria sp.) vagy kölesféle (Panicum sp.) – követ;

„őszi gabona, amelyet nyári takarmánynövény követ”

g)   „magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú növénykultúrák”: legelő, késői érésű kukorica, kukorica vagy cirok, amelyet téli takarmánynövény követ, valamint olyan téli gabona, amelyet nyári takarmánynövény követ;

„magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú növénykultúrák”

h)   „szarvasmarhatrágya”: szarvasmarhától származó szerves trágya, beleértve a legeltetés alatti képződést és a feldolgozott formát is;

„szarvasmarhatrágya”

i)   „trágyakezelés”: a sertéstrágya két, szilárd és folyékony frakcióra történő feldolgozása a hatékonyabb kijuttatás, valamint a nitrogén és a foszfor hasznosulásának elősegítése érdekében;

„trágyakezelés”

j)   „kezelt trágya”: sertéstrágya kezeléséből származó folyékony frakció, amelyben a nitrogén-foszfát arány (N/P2O5) legalább 2,5;

„kezelt trágya”

2

5

k)   „csökkentett nitrogéntartalmú kezelt trágya”: olyan kezelt trágya, amelynek nitrogéntartalma 30 %-kal kevesebb, mint a nyers sertéstrágya nitrogéntartalma;

„csökkentett nitrogéntartalmú kezelt trágya”

l)   „alacsony szervesanyag-tartalmú talajok”: olyan talajok, amelyeknek a talaj felső 30 cm-es rétegében mért szerves széntartalma kevesebb mint 2 %;

„alacsony szervesanyag-tartalmú talajok”

m)   „nem sós és alacsony sótartalmú talajok”: azok a talajok, amelyeknek az elektromos vezetőképessége ECe < 4 mS/cm a telített talajanyag-kivonatban, vagy EC 1:2 < 1 mS/cm az 1:2 talaj/víz arányú vizes kivonatban, vagy azon területek, amelyeket a regionális szinten meghatározott talajtérképen megjelöltek szerint bizonyosan nem fenyeget a szikesedés veszélye;

„nem sós és alacsony sótartalmú talajok”

n)   „nitrogénfelhasználás hatékonysága”: az alkalmazás évében a növénykultúrák rendelkezésére álló, istállótrágya formájában alkalmazott összes nitrogén százalékos aránya.

„nitrogénfelhasználás hatékonysága”

4. cikk

Éves alkalmazás és kötelezettségvállalás

(1)   Az e határozat szerinti eltéréssel élni kívánó gazdálkodóknak évente február 15-ig eltérés iránti kérelmet kell benyújtaniuk az illetékes hatóságokhoz. A 2016. évre vonatkozó éves kérelmeket 2016. június 30-ig kell benyújtani.

(2)   Az (1) bekezdésben említett éves kérelem benyújtásakor a gazdálkodóknak írásos nyilatkozatot is kell tenniük arról, hogy vállalják az 5., 6. és 7. cikkben előírt követelmények teljesítését.

5. cikk

Trágyakezelés

(1)   Azok a gazdálkodók, akik élhetnek a feldolgozott sertéstrágya alkalmazására vonatkozó eltérésben, évente értesítik az illetékes hatóságokat az alábbiakról:

| a) | a trágyakezelés típusa; |
| --- | --- |

a)

a trágyakezelés típusa;

| b) | a kezelőlétesítmény kapacitása és fő jellemzői, beleértve annak hatékonyságát is; |
| --- | --- |

b)

a kezelőlétesítmény kapacitása és fő jellemzői, beleértve annak hatékonyságát is;

| c) | a kezelésre elküldött trágya mennyisége; |
| --- | --- |

c)

a kezelésre elküldött trágya mennyisége;

| d) | a szilárd frakció mennyisége, összetétele – beleértve a nitrogén- és a foszfortartalom meghatározását is – és rendeltetési helye; |
| --- | --- |

d)

a szilárd frakció mennyisége, összetétele – beleértve a nitrogén- és a foszfortartalom meghatározását is – és rendeltetési helye;

| e) | a kezelt trágya mennyisége, összetétele – beleértve a nitrogén- és a foszfortartalom meghatározását is – és rendeltetési helye; |
| --- | --- |

e)

a kezelt trágya mennyisége, összetétele – beleértve a nitrogén- és a foszfortartalom meghatározását is – és rendeltetési helye;

| f) | a kezelés alatti gázveszteségre vonatkozó becslés. |
| --- | --- |

f)

a kezelés alatti gázveszteségre vonatkozó becslés.

(2)   A trágyakezelésből származó szilárd frakciót stabilizálni kell a szagok és egyéb kibocsátások csökkentése, az agronómiai és higiéniai tulajdonságok javítása, a kezelés megkönnyítése, valamint a nitrogén és a foszfát növénykultúrák általi felhasználhatóságának javítása érdekében. A keletkező termék nem alkalmazható az eltérésben részesülő gazdaságokban. Az illetékes hatóságok intézkedéseket fogadnak el annak ösztönzése érdekében, hogy a stabilizált szilárd frakciót alacsony szervesanyag-tartalmú talajokon használják. Ezeket a talajokat feltüntetik a regionális szinten létrehozott és a gazdálkodók rendelkezésére bocsátott térképeken.

(3)   Az illetékes hatóságok az egyedi eltérést alkalmazó összes gazdaságra nézve meghatározzák azokat a módszereket, amelyekkel a kezelt trágya összetétele, az összetétel változatai és a kezelési hatékonyság elemezhetők.

(4)   Az illetékes hatóságok a trágyakezelésből származó ammónia- és egyéb kibocsátásokat minden egyes kezelési technika esetében reprezentatív helyszíneken megfigyelik. A megfigyelés eredményei alapján az illetékes hatóságok kibocsátási jegyzéket készítenek.

6. cikk

Szerves trágya és egyéb trágya alkalmazása

(1)   A (2)–(12) bekezdésben megállapított feltételekre figyelemmel az eltérésben részesülő gazdaságokban a földterületekre szarvasmarhatrágyával – beleértve az adott legelőn legelő állatoktól közvetlenül odakerülő trágyát és a kezelt trágyát is – évente kijuttatott nitrogén mennyisége nem haladhatja meg a hektáronkénti 250 kg-ot.

(2)   A teljes nitrogénkijuttatás nem haladhatja meg az adott növénykultúra várható tápanyagigényét. Figyelembe kell vennie továbbá a talajból származó utánpótlást és a trágyakezelés következtében megnövekedett nitrogéntartalmat. A teljes nitrogénkijuttatás nem lépheti túl az adott gazdaságra alkalmazandó cselekvési programokban Lombardia (2016. május 16-i X/5171. sz. rendelet) és Piemonte (2016. február 29-i 19/2971. sz. rendelet) tartományokban meghatározott legmagasabb kijuttatási szintet.

(3)   A teljes kijuttatott foszformennyiség nem haladhatja meg az adott növénykultúra várható tápanyagigényét, figyelembe véve a talajból származó foszforutánpótlást is. Az eltérésben részesülő gazdaságokban nem alkalmazható foszfortartalmú műtrágya.

(4)   Minden gazdaságra évente, legkésőbb az adott év február 15-ig trágyázási tervet kell készíteni, amelyben rögzíteni kell a területen alkalmazott vetésforgót, valamint a szerves trágya, illetve az ásványi műtrágyák tervezett kijuttatását. A 2016. évre vonatkozó tervet 2016. június 30-ig kell elkészíteni.

A trágyázási terv a következőket tartalmazza:

| a) | az állatállomány nagysága, az istálló- és tárolási rendszernek, így a szerves trágya tárolására rendelkezésre álló kapacitásnak és a tárolás típusának a leírása; |
| --- | --- |

a)

az állatállomány nagysága, az istálló- és tárolási rendszernek, így a szerves trágya tárolására rendelkezésre álló kapacitásnak és a tárolás típusának a leírása;

| b) | a gazdaságban keletkező szerves trágya nitrogéntartalmának és foszfortartalmának kiszámítása; |
| --- | --- |

b)

a gazdaságban keletkező szerves trágya nitrogéntartalmának és foszfortartalmának kiszámítása;

| c) | a trágyakezelés és (adott esetben) a kezelt trágya jellemzőinek leírása; |
| --- | --- |

c)

a trágyakezelés és (adott esetben) a kezelt trágya jellemzőinek leírása;

| d) | a gazdaságból elszállított vagy a gazdaságba szállított szerves trágya mennyisége, típusa és jellemzői; |
| --- | --- |

d)

a gazdaságból elszállított vagy a gazdaságba szállított szerves trágya mennyisége, típusa és jellemzői;

| e) | a magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú, valamint az egyéb növénykultúrák vetésforgója és az ilyen kultúrákat tartalmazó parcellák területe; |
| --- | --- |

e)

a magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú, valamint az egyéb növénykultúrák vetésforgója és az ilyen kultúrákat tartalmazó parcellák területe;

| f) | az egyes művelt növénykultúrák várható hozama, a tápanyag és víz rendelkezésre állásától, valamint a helyi adottságoktól, például az éghajlattól, talajtípustól stb. függően; |
| --- | --- |

f)

az egyes művelt növénykultúrák várható hozama, a tápanyag és víz rendelkezésre állásától, valamint a helyi adottságoktól, például az éghajlattól, talajtípustól stb. függően;

| g) | a növénykultúrák becsült nitrogén- és foszforigénye parcellánként meghatározva; |
| --- | --- |

g)

a növénykultúrák becsült nitrogén- és foszforigénye parcellánként meghatározva;

| h) | az egyes parcellákon felhasználásra kerülő szerves trágya nitrogéntartalmának és foszfortartalmának kiszámítása; |
| --- | --- |

h)

az egyes parcellákon felhasználásra kerülő szerves trágya nitrogéntartalmának és foszfortartalmának kiszámítása;

| i) | az egyes parcellákon felhasználásra kerülő műtrágyák nitrogéntartalmának kiszámítása; |
| --- | --- |

i)

az egyes parcellákon felhasználásra kerülő műtrágyák nitrogéntartalmának kiszámítása;

| j) | az öntözéshez szükséges vízmennyiségre vonatkozó becslés és a vízforrás pontos megjelölése; a tervben meg kell jelölni a vízkinyerésre vonatkozó felhatalmazást vagy az illetékes „vízkonzorciummal” kötött vízhasználati szerződést, vagy azt a térképet, amely feltünteti, hogy a gazdaság olyan területen található, ahol a felszínközeli talajvíz érintkezik a gyökérzónával. |
| --- | --- |

j)

az öntözéshez szükséges vízmennyiségre vonatkozó becslés és a vízforrás pontos megjelölése; a tervben meg kell jelölni a vízkinyerésre vonatkozó felhatalmazást vagy az illetékes „vízkonzorciummal” kötött vízhasználati szerződést, vagy azt a térképet, amely feltünteti, hogy a gazdaság olyan területen található, ahol a felszínközeli talajvíz érintkezik a gyökérzónával.

A terv és a tényleges mezőgazdasági gyakorlat közötti összhang biztosítása érdekében a tervet a mezőgazdasági gyakorlatban bekövetkező bármely változás esetén a változást követő hét napon belül felül kell vizsgálni.

(5)   Minden gazdaságnak parcellánkénti trágyázási nyilvántartást kell készítenie. Ez tartalmazza a szerves trágya és a műtrágyák kijuttatott mennyiségét és alkalmazásának idejét.

(6)   A gazdaságban hozzáférhetőnek kell lennie a vízkinyerésre vonatkozó felhatalmazásnak, vagy az illetékes „vízkonzorciummal” kötött vízhasználati szerződésnek, vagy annak a térképnek, amely feltünteti, hogy a gazdaság olyan területen található, ahol a felszínközeli talajvíz érintkezik a gyökérzónával. Adott esetben a felhatalmazás vagy a szerződés alapján kinyerhető vízmennyiségnek elegendőnek kell lennie a vízkorlátozás nélküli feltételek mellett elérhető terméshozam eléréséhez.

(7)   Az eltérés lehetőségével élő valamennyi gazdaságnak rendelkeznie kell a talaj nitrogén- és foszfortartalmára vonatkozó elemzések eredményeivel. Foszforra és nitrogénre vonatkozó mintavételt és elemzéseket legalább négyévente, legkésőbb június 1-jéig a gazdaság valamennyi, a vetésforgó és a talajminőség szempontjából egynemű területén végezni kell. A gazdaság területének minden öt hektárján legalább egy elemzést el kell végezni.

(8)   Az eltérésben részesülő gazdaságokban alkalmazott istállótrágya nitrogénfelhasználási hatékonyságának legalább 65 %-osnak kell lennie a hígtrágya, és 50 %-osnak a szilárd trágya esetén.

(9)   Az eltérésben részesülő gazdaságokban alkalmazott istállótrágyát és műtrágyát tilos november 1-je után kijuttatni.

(10)   A szerves trágyából származó nitrogén legalább kétharmadát minden év június 31-a előtt ki kell juttatni, kivéve a legeltetett állatállománytól származó trágyából eredő nitrogént. Ehhez az eltérésben részesülő gazdaságoknak legalább a trágyázási tilalom időszakaira megfelelő istállótrágya-tárolási kapacitással kell rendelkezniük.

(11)   A folyékony trágyát – többek között a kezelt trágyát és a hígtrágyát – alacsony kibocsátású alkalmazási technikákkal kell kijuttatni. A szilárd trágyát 24 órán belül be kell forgatni a talajba.

(12)   A talajoknak a szikesedés veszélyétől való védelme érdekében a csökkentett nitrogéntartalmú kezelt trágya csak nem sós és alacsony sótartalmú talajokon alkalmazható. Ennek érdekében a csökkentett nitrogéntartalmú kezelt trágyát alkalmazni kívánó gazdálkodók legalább négyévente megmérik az alkalmazásba bevonni kívánt parcellák elektromos vezetőképességét, és ennek eredményeit belefoglalják a 4. cikk (1) bekezdésében említett kérelembe. Az illetékes hatóságok meghatározzák az elektromos vezetőképesség mérésére a gazdálkodók által használandó protokollt. Az illetékes hatóságok térképeket készítenek a szikesedés veszélyének kitett területekről.

7. cikk

Földhasználat

Az eltérés lehetőségét kérő gazdálkodóknak az összes alábbi feltétel teljesülését biztosítaniuk kell:

| a) | a gazdaság területének legalább 70 %-án magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú növénykultúrákat művelnek; |
| --- | --- |

a)

a gazdaság területének legalább 70 %-án magas nitrogénigényű és hosszú növekedési időszakú növénykultúrákat művelnek;

| b) | az ideiglenes legelőket tavasszal felszántják; |
| --- | --- |

b)

az ideiglenes legelőket tavasszal felszántják;

| c) | az ideiglenes és állandó legelő nem tartalmaz 50 %-nál nagyobb arányban hüvelyes vagy más, a légköri nitrogént megkötő növényeket; |
| --- | --- |

c)

az ideiglenes és állandó legelő nem tartalmaz 50 %-nál nagyobb arányban hüvelyes vagy más, a légköri nitrogént megkötő növényeket;

| d) | a késői érésű kukoricát (szárával együtt) betakarítják; |
| --- | --- |

d)

a késői érésű kukoricát (szárával együtt) betakarítják;

| e) | az őszi takarmánynövényeket, például az olasz perjét, az árpát, a tritikálét vagy az őszi rozst a kukorica vagy cirok betakarítása után két héten belül elvetik és legkorábban a kukorica vagy cirok vetése előtt két héttel takarítják be; |
| --- | --- |

e)

az őszi takarmánynövényeket, például az olasz perjét, az árpát, a tritikálét vagy az őszi rozst a kukorica vagy cirok betakarítása után két héten belül elvetik és legkorábban a kukorica vagy cirok vetése előtt két héttel takarítják be;

| f) | a nyári takarmánynövényeket, például a kukoricát, a cirkot, a muharféléket (Setaria sp.) vagy kölesféléket (Panicum sp.) az őszi gabonafélék betakarítása után két héten belül elvetik és legkorábban az őszi gabonafélék vetése előtt két héttel takarítják be; |
| --- | --- |

f)

a nyári takarmánynövényeket, például a kukoricát, a cirkot, a muharféléket (Setaria sp.) vagy kölesféléket (Panicum sp.) az őszi gabonafélék betakarítása után két héten belül elvetik és legkorábban az őszi gabonafélék vetése előtt két héttel takarítják be;

| g) | a magas nitrogénigényű növényeket a legelő felszántását követő két héten belül elvetik, és az állandó legelőt a felszántás évében nem trágyázzák. |
| --- | --- |

g)

a magas nitrogénigényű növényeket a legelő felszántását követő két héten belül elvetik, és az állandó legelőt a felszántás évében nem trágyázzák.

8. cikk

Egyéb intézkedések

(1)   Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy a kezelt trágya használatára engedélyezett eltérések összeegyeztethetők legyenek a trágyakezelést végző létesítmények kapacitásával.

(2)   Az illetékes hatóságok gondoskodnak arról, hogy minden egyes engedélyezett eltérés összeegyeztethető legyen az eltérésben részesülő gazdaság engedélyezett vízfelhasználásával.

9. cikk

Trágyaszállítási intézkedések

(1)   Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy az eltérésben részesülő gazdaságba irányuló és az onnan történő istállótrágya-szállítást földrajzi helyzetmeghatározó rendszerek útján vagy olyan kísérőokmányokban rögzítsék, amelyek tartalmazzák a származási és a rendeltetési helyet. A földrajzi helyzetmeghatározó rendszerek általi rögzítés a 30 km-nél nagyobb távolságra történő szállítások esetén kötelező.

(2)   Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy a szállított trágya mennyiségét, valamint nitrogén- és foszfortartalmát rögzítő okmány a szállítás során rendelkezésre álljon.

(3)   Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy a kezelt trágyát és a trágyakezelésből származó szilárd frakciót elemezzék azok nitrogén- és foszfortartalma szempontjából. Az elemzést engedéllyel rendelkező laboratóriumokban kell elvégezni. A vizsgálat eredményéről értesíteni kell az illetékes hatóságokat és az átvevő gazdálkodót. Az elemzésre vonatkozó igazolásnak minden egyes szállításnál rendelkezésre kell állnia.

10. cikk

Megfigyelés

(1)   Az illetékes hatóságok gondoskodnak arról, hogy minden település esetében elkészüljenek és évente frissüljenek az egyedi eltérés hatálya alá tartozó gazdaságok, állatállomány és mezőgazdasági területek százalékos arányát, valamint a helyi földhasználatot feltüntető térképek.

(2)   Az eltérés hatálya alá tartozó gazdaságok vetésforgóra és mezőgazdasági gyakorlatra vonatkozó adatait össze kell gyűjteni és évente frissíteni kell.

(3)   A felszíni vizek és a felszínközeli talajvíz mintavételére az eltérés vízminőségre gyakorolt hatásának felmérése érdekében megfigyelő hálózatot kell létrehozni és fenntartani. A megfigyelőhálózatra vonatkozó tervet be kell nyújtani a Bizottsághoz. E határozat alkalmazási ideje alatt az eredeti mintavételi pontok száma nem csökkenthető, elhelyezkedésük nem módosítható, kivéve a kellően indokolt eseteket.

(4)   Az illetékes hatóságok által meghatározandó, leginkább veszélyeztetett víztestek közelében lévő mezőgazdasági mintavételi területeket fokozott megfigyelés alatt kell tartani.

(5)   Megfigyelési pontokat kell létrehozni abból a célból, hogy adatokat szolgáltassanak a talajvíz nitrogén- és foszforkoncentrációjáról, a talajszelvény ásványi nitrogéntartalmáról, és ehhez kapcsolódóan a gyökérzónából a felszín alatti vízbe szivárgó nitrogénről és foszforról, valamint a felszíni és felszín alatti csurgalékvízzel eltávozó nitrogénről és foszforról, az eltérés lehetőségével élő gazdaságok területén és azon kívül is. A megfigyelési pontoknak ki kell terjedniük a fő talajtípusokra, trágyázási gyakorlatokra és növénykultúrákra. A megfigyelőhálózatra vonatkozó tervet be kell nyújtani a Bizottsághoz. E határozat alkalmazási ideje alatt az eredeti mintavételi pontok száma nem csökkenthető, elhelyezkedésük nem módosítható, kivéve a kellően indokolt eseteket.

11. cikk

Ellenőrzések és felülvizsgálat

(1)   Az illetékes hatóságok gondoskodnak az eltérésre vonatkozó valamennyi kérelem hatósági ellenőrzéséről. Ha az ellenőrzés során kiderül, hogy az 5., 6. és a 7. cikkben előírt feltételek nem teljesülnek, e tényről értesíteni kell a kérelmezőt. Ilyen esetben a kérelem elutasítottnak tekintendő.

(2)   Szántóföldi ellenőrzési tervet kell készíteni, amelynek kockázatelemzésen, az előző évek ellenőrzéseinek eredményein és a 91/676/EGK irányelvet végrehajtó jogszabályok alapján véletlenszerűen végzett általános ellenőrzések eredményein kell alapulnia. A szántóföldi ellenőrzéseknek az e határozat 5., 6. és 7. cikkében meghatározott feltételek szerinti eltérés lehetőségével élő gazdaságok legalább 7 %-ára ki kell terjedniük.

(3)   Az illetékes hatóságoknak kockázatfelmérésen és az (1) bekezdésben leírt közigazgatási ellenőrzések eredményein alapuló helyszíni ellenőrzést kell biztosítaniuk a trágyaszállítási műveletek legalább 2 %-ánál. Az ellenőrzéseknek legalább a kísérőokmányok vizsgálatára, a trágya származási és rendeltetési helyének igazolására, valamint a szállított trágyából való mintavételre kell kiterjedniük.

(4)   Amennyiben az ellenőrzés az e határozatnak való megfelelés hiányát jelzi, az illetékes hatóságok megteszik a szükséges jogorvoslati intézkedéseket. Különösen azok a gazdálkodók, akik nem tesznek eleget az 5., 6. és 7. cikkben foglaltaknak, nem részesíthetők eltérésben a következő évben.

12. cikk

Jelentéstétel

Az illetékes hatóságok minden évben december 31-ig, 2019-ben pedig szeptember 30-ig jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az alábbi tartalommal:

| a) | az eltérési feltételek teljesítésének értékelése a gazdaságok és parcellák, továbbá a trágyaszállítás vonatkozásában elvégzett ellenőrzések alapján, valamint a közigazgatási és szántóföldi ellenőrzések során a feltételeknek meg nem felelőnek minősített gazdaságokra vonatkozó információ; |
| --- | --- |

a)

az eltérési feltételek teljesítésének értékelése a gazdaságok és parcellák, továbbá a trágyaszállítás vonatkozásában elvégzett ellenőrzések alapján, valamint a közigazgatási és szántóföldi ellenőrzések során a feltételeknek meg nem felelőnek minősített gazdaságokra vonatkozó információ;

| b) | a trágyakezelésre, a szilárd frakciók további feldolgozására és felhasználására vonatkozó információ, továbbá részletes adatszolgáltatás a kezelési rendszerek jellemzőiről, hatékonyságáról és a kezelt trágya összetételéről, valamint a szilárd frakciók végső rendeltetési helyéről; |
| --- | --- |

b)

a trágyakezelésre, a szilárd frakciók további feldolgozására és felhasználására vonatkozó információ, továbbá részletes adatszolgáltatás a kezelési rendszerek jellemzőiről, hatékonyságáról és a kezelt trágya összetételéről, valamint a szilárd frakciók végső rendeltetési helyéről;

| c) | az alacsony szervesanyag-tartalmú területeket ábrázoló térképek, valamint az 5. cikk (2) bekezdésében említett, annak ösztönzése érdekében elfogadott intézkedések, hogy a stabilizált szilárd frakciót alacsony szervesanyag-tartalmú talajokon használják; |
| --- | --- |

c)

az alacsony szervesanyag-tartalmú területeket ábrázoló térképek, valamint az 5. cikk (2) bekezdésében említett, annak ösztönzése érdekében elfogadott intézkedések, hogy a stabilizált szilárd frakciót alacsony szervesanyag-tartalmú talajokon használják;

| d) | a kezelt trágya összetételét, összetételének változatait és a kezelés hatékonyságát értékelő, az 5. cikk (3) bekezdésében említett módszerek minden egyes, egyedi eltérésben részesülő gazdaság tekintetében; |
| --- | --- |

d)

a kezelt trágya összetételét, összetételének változatait és a kezelés hatékonyságát értékelő, az 5. cikk (3) bekezdésében említett módszerek minden egyes, egyedi eltérésben részesülő gazdaság tekintetében;

| e) | az ammónia- és egyéb kibocsátásokat tartalmazó, az 5. cikk (4) bekezdés szerinti jegyzék; |
| --- | --- |

e)

az ammónia- és egyéb kibocsátásokat tartalmazó, az 5. cikk (4) bekezdés szerinti jegyzék;

| f) | az elektromos vezetőképesség mérésére meghatározott protokoll és a 6. cikk (12) bekezdésében említett, a szikesedéssel érintett területeket ábrázoló térképek; |
| --- | --- |

f)

az elektromos vezetőképesség mérésére meghatározott protokoll és a 6. cikk (12) bekezdésében említett, a szikesedéssel érintett területeket ábrázoló térképek;

| g) | a 8. cikk (1) bekezdése szerinti, az engedélyezett eltéréseknek a trágyakezelő létesítmények kapacitásával való összeegyeztethetőségét igazoló módszerek; |
| --- | --- |

g)

a 8. cikk (1) bekezdése szerinti, az engedélyezett eltéréseknek a trágyakezelő létesítmények kapacitásával való összeegyeztethetőségét igazoló módszerek;

| h) | a 8. cikk (2) bekezdése szerinti, az engedélyezett eltéréseknek az eltérésben részesülő gazdaság engedélyezett vízfelhasználásával való összeegyeztethetőségét igazoló módszerek; |
| --- | --- |

h)

a 8. cikk (2) bekezdése szerinti, az engedélyezett eltéréseknek az eltérésben részesülő gazdaság engedélyezett vízfelhasználásával való összeegyeztethetőségét igazoló módszerek;

| i) | a gazdaságok és az állatállományok százalékos arányát, valamint az egyedi eltérésekben részesülő mezőgazdasági földterületek és a helyi földhasználat százalékos arányát feltüntető térképek, továbbá a 10. cikk (1) és (2) bekezdésében említett, az eltérésben részesülő gazdaságok vetésforgójára és mezőgazdasági gyakorlatára vonatkozó adatok; |
| --- | --- |

i)

a gazdaságok és az állatállományok százalékos arányát, valamint az egyedi eltérésekben részesülő mezőgazdasági földterületek és a helyi földhasználat százalékos arányát feltüntető térképek, továbbá a 10. cikk (1) és (2) bekezdésében említett, az eltérésben részesülő gazdaságok vetésforgójára és mezőgazdasági gyakorlatára vonatkozó adatok;

| j) | a vízmegfigyelés eredményei, beleértve a talajvíz és a (part menti vizeket is magában foglaló) felszíni vizek vízminőségének tendenciáira vonatkozó tájékoztatást, továbbá az eltérés vízminőségre gyakorolt hatását a 10. cikk (3) bekezdése szerint; |
| --- | --- |

j)

a vízmegfigyelés eredményei, beleértve a talajvíz és a (part menti vizeket is magában foglaló) felszíni vizek vízminőségének tendenciáira vonatkozó tájékoztatást, továbbá az eltérés vízminőségre gyakorolt hatását a 10. cikk (3) bekezdése szerint;

| k) | a 10. cikk (4) bekezdésében említett, leginkább veszélyeztetett víztestek felsorolása; |
| --- | --- |

k)

a 10. cikk (4) bekezdésében említett, leginkább veszélyeztetett víztestek felsorolása;

| l) | a 10. cikk (5) bekezdésében említett megfigyelési pontoktól szerzett adatok összegzése és értékelése. |
| --- | --- |

l)

a 10. cikk (5) bekezdésében említett megfigyelési pontoktól szerzett adatok összegzése és értékelése.

13. cikk

Alkalmazási időszak

Ez a határozat 2019. december 31-én hatályát veszti.

14. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2016. június 24-én.

a Bizottság részéről

Karmenu VELLA

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 375., 1991.12.31., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2011. november 3-i 2011/721/EU végrehajtási határozata az Olaszország által Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte és Veneto tartományok vonatkozásában kért eltérésnek a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló 91/676/EGK tanácsi irányelv alapján való engedélyezéséről (HL L 287., 2011.11.4., 36. o.)

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelve a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007. március 14-i 2007/2/EK irányelve az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról(HL L 108., 2007.4.25., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1306/2013/EU rendelete a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.).

5

---

| 2016.6.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 169/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.6.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 169/14

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2016/1041 HATÁROZATA

(2016. június 22.)

a Görög Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumok elfogadhatóságáról és az (EU) 2015/300 határozat hatályon kívül helyezéséről (EKB/2016/18)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 3.1. cikke első francia bekezdésére, 12.1. cikkére, 18. cikkére, és 34.1. cikke második francia bekezdésére,

tekintettel az eurorendszer monetáris politikához kötődő keretének végrehajtásáról szóló, 2014. december 19-i (EU) 2015/510 európai központi banki iránymutatásra (az általános dokumentációra vonatkozó iránymutatás) (EKB/2014/60) (1), és különösen annak 1. cikke (4) bekezdésére, negyedik része I., II., IV., V., VI. és VIII. címére, valamint hatodik részére,

tekintettel az eurorendszer refinanszírozási műveleteivel és a fedezetek elfogadhatóságával kapcsolatos további átmeneti intézkedésekről és az EKB/2007/9 iránymutatás módosításáról szóló, 2014. július 9-i EKB/2014/31 iránymutatásra (2), és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére és 8. cikkére,

tekintettel a közszektor eszközeinek másodlagos piacon történő megvásárlására irányuló programról szóló, 2015. március 4-i (EU) 2015/774 európai központi banki határozatra (EKB/2015/10) (3) és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 18.1. cikke szerint az Európai Központi Bank (EKB) és azon tagállamok nemzeti központi bankjai, amelyek pénzneme az euro, hitelműveleteket végezhetnek hitelintézetekkel és más piaci szereplőkkel, megfelelő fedezet mellett történő hitelnyújtás révén. |
| --- | --- |

(1)

A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 18.1. cikke szerint az Európai Központi Bank (EKB) és azon tagállamok nemzeti központi bankjai, amelyek pénzneme az euro, hitelműveleteket végezhetnek hitelintézetekkel és más piaci szereplőkkel, megfelelő fedezet mellett történő hitelnyújtás révén.

| (2) | A forgalomképes eszközöknek az eurorendszer monetáris politikai műveletei céljára fedezetként való elfogadhatóságát meghatározó általános kritériumokat és hitelminőségi küszöbökre vonatkozó minimumkövetelményeket az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60), különösen annak 59. cikke és negyedik részének II. címe rögzíti. |
| --- | --- |

(2)

A forgalomképes eszközöknek az eurorendszer monetáris politikai műveletei céljára fedezetként való elfogadhatóságát meghatározó általános kritériumokat és hitelminőségi küszöbökre vonatkozó minimumkövetelményeket az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60), különösen annak 59. cikke és negyedik részének II. címe rögzíti.

| (3) | Az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) 1. cikkének (4) bekezdése értelmében a Kormányzótanács az eurorendszer monetáris politikai műveletei végrehajtásának eszközeit, instrumentumait, feltételeit, követelményeit és eljárásait bármikor megváltoztathatja. Az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) 59. cikkének (6) bekezdése értelmében az eurorendszer fenntartja magának a jogot, hogy az eurorendszer kockázatokkal szembeni megfelelő védelmének biztosítása szempontjából általa relevánsnak tartott bármely információ alapján meghatározza, hogy egy kibocsátás, kibocsátó, adós vagy garanciavállaló megfelel-e az eurorendszer hitelminőségi követelményeinek. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) 1. cikkének (4) bekezdése értelmében a Kormányzótanács az eurorendszer monetáris politikai műveletei végrehajtásának eszközeit, instrumentumait, feltételeit, követelményeit és eljárásait bármikor megváltoztathatja. Az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) 59. cikkének (6) bekezdése értelmében az eurorendszer fenntartja magának a jogot, hogy az eurorendszer kockázatokkal szembeni megfelelő védelmének biztosítása szempontjából általa relevánsnak tartott bármely információ alapján meghatározza, hogy egy kibocsátás, kibocsátó, adós vagy garanciavállaló megfelel-e az eurorendszer hitelminőségi követelményeinek.

| (4) | Az EKB/2014/31 iránymutatás 8. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az eurorendszer hitelminőségi követelményei nem vonatkoznak azokra a forgalomképes adósságinstrumentumokra, amelyeket az Európai Unió/Nemzetközi Valutaalap programjában részt vevő euroövezeti tagállam központi kormányzata bocsátott ki vagy garantált teljes mértékben, kivéve, ha a Kormányzótanács úgy dönt, hogy az érintett tagállam nem felel meg a pénzügyi támogatásban és/vagy a makrogazdasági programban foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

(4)

Az EKB/2014/31 iránymutatás 8. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az eurorendszer hitelminőségi követelményei nem vonatkoznak azokra a forgalomképes adósságinstrumentumokra, amelyeket az Európai Unió/Nemzetközi Valutaalap programjában részt vevő euroövezeti tagállam központi kormányzata bocsátott ki vagy garantált teljes mértékben, kivéve, ha a Kormányzótanács úgy dönt, hogy az érintett tagállam nem felel meg a pénzügyi támogatásban és/vagy a makrogazdasági programban foglalt követelményeknek.

| (5) | 2015. februárban a Kormányzótanács arra a következtetésre jutott, hogy nem feltételezhető az Európai Unió/Nemzetközi Valutaalap Görög Köztársaságra vonatkozó, akkor folyamatban levő programja felülvizsgálatának sikeres befejezése. Következésképpen az (EU) 2015/300 európai központi banki határozat (EKB/2015/6) (4) úgy rendelkezett, hogy az EKB/2014/31 iránymutatás 6. cikke (1) bekezdésének és 8. cikkének alkalmazásában a Görög Köztársaság a továbbiakban nem tekintendő úgy, mint amely megfelel az Európai Unió/Nemzetközi Valutaalap programjának, valamint, hogy az eurorendszer hitelminőségi követelményei a Görög Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumok vonatkozásában alkalmazandók. 2015. augusztus 19-én, a Görög Köztársaság pénzügyi támogatására vonatkozó, az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF) programjának lejártát követően az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) kormányzótanácsa Görögországra vonatkozó új hároméves pénzügyi támogatási programot hagyott jóvá. |
| --- | --- |

(5)

2015. februárban a Kormányzótanács arra a következtetésre jutott, hogy nem feltételezhető az Európai Unió/Nemzetközi Valutaalap Görög Köztársaságra vonatkozó, akkor folyamatban levő programja felülvizsgálatának sikeres befejezése. Következésképpen az (EU) 2015/300 európai központi banki határozat (EKB/2015/6) (4) úgy rendelkezett, hogy az EKB/2014/31 iránymutatás 6. cikke (1) bekezdésének és 8. cikkének alkalmazásában a Görög Köztársaság a továbbiakban nem tekintendő úgy, mint amely megfelel az Európai Unió/Nemzetközi Valutaalap programjának, valamint, hogy az eurorendszer hitelminőségi követelményei a Görög Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumok vonatkozásában alkalmazandók. 2015. augusztus 19-én, a Görög Köztársaság pénzügyi támogatására vonatkozó, az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF) programjának lejártát követően az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) kormányzótanácsa Görögországra vonatkozó új hároméves pénzügyi támogatási programot hagyott jóvá.

| (6) | Az új ESM-program keretében az első részlet folyósításra került, miután meghozták azon szükséges intézkedéseket és elérték azon mérföldköveket, amelyek elősegítették a görög gazdaság fokozatos stabilizálódását és lehetővé tették a görög bankrendszer feltőkésítését 2015 végén. A program keretében az első felülvizsgálatra kijelölt előzetes intézkedések befejezésekor az ESM igazgatótanácsa 2016. június 17-én jóváhagyta a program második részlete első részének folyósítását. Az ESM-program első felülvizsgálata tehát sikeresen zárult le. |
| --- | --- |

(6)

Az új ESM-program keretében az első részlet folyósításra került, miután meghozták azon szükséges intézkedéseket és elérték azon mérföldköveket, amelyek elősegítették a görög gazdaság fokozatos stabilizálódását és lehetővé tették a görög bankrendszer feltőkésítését 2015 végén. A program keretében az első felülvizsgálatra kijelölt előzetes intézkedések befejezésekor az ESM igazgatótanácsa 2016. június 17-én jóváhagyta a program második részlete első részének folyósítását. Az ESM-program első felülvizsgálata tehát sikeresen zárult le.

| (7) | A Kormányzótanács értékelte az új ESM-program Görögországra vonatkozó hatásait, a program folyamatos végrehajtását és a görög hatóságoknak a program teljes végrehajtása iránt tanúsított elkötelezettségét. |
| --- | --- |

(7)

A Kormányzótanács értékelte az új ESM-program Görögországra vonatkozó hatásait, a program folyamatos végrehajtását és a görög hatóságoknak a program teljes végrehajtása iránt tanúsított elkötelezettségét.

| (8) | A fenti értékelés alapján a Kormányzótanács úgy tekinti, hogy a Görög Köztársaság megfelel a program feltételeinek, és úgy határozott, hogy visszaállítja a Görög Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumoknak az eurorendszer monetáris politikai műveletei céljára való elfogadhatóságát. Ezért az (EU) 2015/300 határozatot (EKB/2015/6) hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(8)

A fenti értékelés alapján a Kormányzótanács úgy tekinti, hogy a Görög Köztársaság megfelel a program feltételeinek, és úgy határozott, hogy visszaállítja a Görög Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumoknak az eurorendszer monetáris politikai műveletei céljára való elfogadhatóságát. Ezért az (EU) 2015/300 határozatot (EKB/2015/6) hatályon kívül kell helyezni.

| (9) | A Görög Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumok különleges piaci és hitelkockázati feltételeire tekintettel a Kormányzótanács úgy döntött, hogy felülvizsgálja az ezen instrumentumokra az EKB/2014/31 iránymutatás 8. cikkének (3) bekezdése alapján alkalmazandó haircutokat. |
| --- | --- |

(9)

A Görög Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumok különleges piaci és hitelkockázati feltételeire tekintettel a Kormányzótanács úgy döntött, hogy felülvizsgálja az ezen instrumentumokra az EKB/2014/31 iránymutatás 8. cikkének (3) bekezdése alapján alkalmazandó haircutokat.

| (10) | A Kormányzótanácsban folytatott tanácskozásokkal összhangban a Görög Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumoknak a közszektor eszközeinek másodlagos piacon történő megvásárlására irányuló program (PSPP) keretében történő lehetséges vásárlásai a későbbiekben kerülnek megvizsgálásra, figyelembe véve a görög államadósság fenntarthatóságának elemzése és megerősítése terén elért haladást, valamint egyéb kockázatkezelési megfontolásokat, |
| --- | --- |

(10)

A Kormányzótanácsban folytatott tanácskozásokkal összhangban a Görög Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumoknak a közszektor eszközeinek másodlagos piacon történő megvásárlására irányuló program (PSPP) keretében történő lehetséges vásárlásai a későbbiekben kerülnek megvizsgálásra, figyelembe véve a görög államadósság fenntarthatóságának elemzése és megerősítése terén elért haladást, valamint egyéb kockázatkezelési megfontolásokat,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Görög Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumok elfogadhatósága

(1)   Úgy tekintendő, hogy a Görög Köztársaság megfelel az Európai Unió/Nemzetközi Valutaalap programjának.

(2)   Az eurorendszer hitelminőségi küszöbökre vonatkozó, az (EU) 2015/510 iránymutatásban (EKB/2014/60), és különösen annak 59. cikkében és negyedik részében rögzített minimumkövetelményei nem alkalmazandók a Görög Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumokra.

2. cikk

A Görög Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumokra vonatkozó haircutok rendszere

A Görög Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumokra az ezen határozat mellékletében meghatározott egyedi haircutok vonatkoznak.

3. cikk

A PSPP keretében történő vásárlások

A Görög Köztársaság központi kormányzata által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumoknak az (EU) 2015/774 határozat (EKB/2015/10) alapján történő vásárlásait – az említett határozat 5. cikke (3) bekezdésének megfelelően és a Kormányzótanács által az azzal összhangban meghatározandó korlátok között – a görög államadósság fenntarthatóságának elemzése és megerősítése terén elért haladás, valamint egyéb kockázatkezelési megfontolások kedvező értékelését követően folytatják le.

4. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az (EU) 2015/300 határozat (EKB/2015/6) ezennel hatályát veszti.

5. cikk

Záró rendelkezések

(1)   Ez a határozat 2016. június 29-én lép hatályba.

(2)   Az ezen határozat, az EKB/2015/10 határozat és a nemzeti szinten azon tagállamok, amelyek pénzneme az euro, nemzeti központi bankjai által végrehajtott (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) vagy EKB/2014/31 iránymutatás közötti eltérés esetén ez a határozat alkalmazandó.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2016. június 22-én.

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  
  HL L 91., 2015.4.2., 3. o.

1

(2)  
  HL L 240., 2014.8.13., 28. o.

2

(3)  
  HL L 121., 2015.5.14., 20. o.

3

(4)  Az Európai Központi Bank (EU) 2015/300 határozata (2015. február 10.) a Görög Köztársaság által kibocsátott vagy teljes mértékben garantált forgalomképes adósságinstrumentumok elfogadhatóságáról (EKB/2015/6) (HL L 53., 2015.2.25., 29. o.).

4

---

MELLÉKLET

A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG ÁLTAL KIBOCSÁTOTT VAGY TELJES MÉRTÉKBEN GARANTÁLT FORGALOMKÉPES ADÓSSÁGINSTRUMENTUMOKRA VONATKOZÓ HAIRCUTOK RENDSZERE

| Államkötvények | Hátralevő futamidő (év) | A fix és a változó kamatozású kamatszelvényekre irányadó haircutok | A kamatszelvény nélküli adósságinstrumentumokra irányadó haircutok |
| --- | --- | --- | --- |
| 0–1 | 15,0 | 15,0 |
| 1–3 | 33,0 | 35,5 |
| 3–5 | 45,0 | 48,5 |
| 5–7 | 54,0 | 58,5 |
| 7–10 | 56,0 | 62,0 |
| > 10 | 57,0 | 71,0 |
| Az állam által garantált banki kötvények és az állam által garantált, nem pénzügyi vállalatok kötvényei | Hátralevő futamidő (év) | A fix és a változó kamatozású kamatszelvényekre irányadó haircutok | A kamatszelvény nélküli adósságinstrumentumokra irányadó haircutok |
| 0–1 | 23,0 | 23,0 |
| 1–3 | 42,5 | 45,0 |
| 3–5 | 55,5 | 59,0 |
| 5–7 | 64,5 | 69,5 |
| 7–10 | 67,0 | 72,5 |
| > 10 | 67,5 | 81,0 |

Államkötvények

Hátralevő futamidő (év)

A fix és a változó kamatozású kamatszelvényekre irányadó haircutok

A kamatszelvény nélküli adósságinstrumentumokra irányadó haircutok

0–1

15,0

15,0

1–3

33,0

35,5

3–5

45,0

48,5

5–7

54,0

58,5

7–10

56,0

62,0

> 10

57,0

71,0

Az állam által garantált banki kötvények és az állam által garantált, nem pénzügyi vállalatok kötvényei

Hátralevő futamidő (év)

A fix és a változó kamatozású kamatszelvényekre irányadó haircutok

A kamatszelvény nélküli adósságinstrumentumokra irányadó haircutok

0–1

23,0

23,0

1–3

42,5

45,0

3–5

55,5

59,0

5–7

64,5

69,5

7–10

67,0

72,5

> 10

67,5

81,0

---