# Službeni list L 134/2016

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 134 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 59.24. svibnja 2016. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 134

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 59.24. svibnja 2016.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2016/788 od 1. listopada 2014. o državnoj potpori SA.32833 (11/C) (ex 11/NN) koju je provela Njemačka u vezi s instrumentima za financiranje zračne luke Frankfurt Hahn koji su uspostavljeni u razdoblju od 2009. do 2011.
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6850)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2016/789 od 1. listopada 2014. o državnoj potpori SA.21121 (C29/08) (ex NN 54/07) koju je provela Njemačka u vezi s financiranjem Zračne luke Frankfurt Hahn i financijskim odnosima između te Zračne luke i društva Ryanair
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6853)

   (
  1
  ) | 46 |
| | * | Delegirana odluka Komisije (EU) 2016/790 оd 13. siječnja 2016. o izmjeni Priloga V. Direktivi 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na dokaze o formalnoj osposobljenosti i nazive tečajeva osposobljavanja
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 1)

   (
  1
  ) | 135 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

ODLUKE

*

Odluka Komisije (EU) 2016/788 od 1. listopada 2014. o državnoj potpori SA.32833 (11/C) (ex 11/NN) koju je provela Njemačka u vezi s instrumentima za financiranje zračne luke Frankfurt Hahn koji su uspostavljeni u razdoblju od 2009. do 2011.
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6850)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6850)

1

1

*

Odluka Komisije (EU) 2016/789 od 1. listopada 2014. o državnoj potpori SA.21121 (C29/08) (ex NN 54/07) koju je provela Njemačka u vezi s financiranjem Zračne luke Frankfurt Hahn i financijskim odnosima između te Zračne luke i društva Ryanair
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6853)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6853)

1

46

*

Delegirana odluka Komisije (EU) 2016/790 оd 13. siječnja 2016. o izmjeni Priloga V. Direktivi 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na dokaze o formalnoj osposobljenosti i nazive tečajeva osposobljavanja
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 1)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 1)

1

135

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

ODLUKE

| 24.5.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 134/1

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/788

od 1. listopada 2014.

o državnoj potpori SA.32833 (11/C) (ex 11/NN) koju je provela Njemačka u vezi s instrumentima za financiranje zračne luke Frankfurt Hahn koji su uspostavljeni u razdoblju od 2009. do 2011.

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6850)

(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak (1),

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon što je pozvala zainteresirane strane da podnesu svoje primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama (2) te uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Dopisom od 17. lipnja 2008. Komisija je obavijestila Njemačku o svojoj odluci o pokretanju postupka iz članka 108. stavka 2. Ugovora u vezi s financiranjem trgovačkog društva Flughafen Frankfurt Hahn GmbH (dalje u tekstu: „FFHG”), upravitelja zračne luke Frankfurt Hahn i u vezi s njegovim financijskim odnosima s trgovačkim društvom Ryanair. Formalni istražni postupak evidentiran je pod brojem predmeta SA.21121 (C 29/08). |
| --- | --- |

(1)

Dopisom od 17. lipnja 2008. Komisija je obavijestila Njemačku o svojoj odluci o pokretanju postupka iz članka 108. stavka 2. Ugovora u vezi s financiranjem trgovačkog društva Flughafen Frankfurt Hahn GmbH (dalje u tekstu: „FFHG”), upravitelja zračne luke Frankfurt Hahn i u vezi s njegovim financijskim odnosima s trgovačkim društvom Ryanair. Formalni istražni postupak evidentiran je pod brojem predmeta SA.21121 (C 29/08).

| (2) | Dopisom od 4. ožujka 2011., trgovačko društvo Deutsche Lufthansa AG (dalje u tekstu: „Lufthansa”) dostavilo je dodatne informacije u vezi s istražnim postupkom koji je u tijeku u predmetu SA.21121 (C 29/08) tvrdeći da su odobrene nove mjere državnih potpora u korist društva FFHG. |
| --- | --- |

(2)

Dopisom od 4. ožujka 2011., trgovačko društvo Deutsche Lufthansa AG (dalje u tekstu: „Lufthansa”) dostavilo je dodatne informacije u vezi s istražnim postupkom koji je u tijeku u predmetu SA.21121 (C 29/08) tvrdeći da su odobrene nove mjere državnih potpora u korist društva FFHG.

| (3) | Dopisom od 18. ožujka 2011. Komisija je taj podnesak društva Lufthansa proslijedila Njemačkoj i zatražila (je) dodatne informacije o navodnim novim mjerama državnih potpora. U dopisu od 5. travnja 2011. Njemačka je zatražila produljenje roka za dostavljanje tih informacija do 15. srpnja 2011. Dopisom od 11. travnja 2011. Komisija je odobrila produljenje roka za neka pitanja do 18. svibnja 2011., a za preostala pitanja i do 31. svibnja 2011. Njemačka je odgovorila dopisima 19. svibnja 2011. i 23. svibnja 2011. |
| --- | --- |

(3)

Dopisom od 18. ožujka 2011. Komisija je taj podnesak društva Lufthansa proslijedila Njemačkoj i zatražila (je) dodatne informacije o navodnim novim mjerama državnih potpora. U dopisu od 5. travnja 2011. Njemačka je zatražila produljenje roka za dostavljanje tih informacija do 15. srpnja 2011. Dopisom od 11. travnja 2011. Komisija je odobrila produljenje roka za neka pitanja do 18. svibnja 2011., a za preostala pitanja i do 31. svibnja 2011. Njemačka je odgovorila dopisima 19. svibnja 2011. i 23. svibnja 2011.

| (4) | Međutim, ti su odgovori bili nepotpuni. Stoga je dopisom od 6. lipnja 2011. Komisija poslala podsjetnik u skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (3). Njemačka je odgovorila dopisima 14. lipnja 2011. i 16. lipnja 2011. |
| --- | --- |

(4)

Međutim, ti su odgovori bili nepotpuni. Stoga je dopisom od 6. lipnja 2011. Komisija poslala podsjetnik u skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (3). Njemačka je odgovorila dopisima 14. lipnja 2011. i 16. lipnja 2011.

3

| (5) | Dopisom od 13. srpnja 2011. Komisija je obavijestila Njemačku o svojoj odluci o pokretanju postupka iz članka 108. stavka 2. Ugovora u vezi s kreditnom linijom koja je odobrena društvu FFHG iz zajedničkog računa (cash-pool) pokrajine Falačko Porajnje, u vezi s kreditom koji je društvu FFHG odobrila banka Investitions- und Strukturbank (dalje u tekstu: „ISB”) savezne pokrajine Falačko Porajnje i jamstvom koji je savezna pokrajina Falačko Porajnje osigurala društvu FFHG za kredit ISB-a (dalje u tekstu: „odluka o pokretanju postupka”). Formalni istražni postupak u vezi s tim aspektima evidentiran je pod brojem predmeta SA.32833 (11/C). |
| --- | --- |

(5)

Dopisom od 13. srpnja 2011. Komisija je obavijestila Njemačku o svojoj odluci o pokretanju postupka iz članka 108. stavka 2. Ugovora u vezi s kreditnom linijom koja je odobrena društvu FFHG iz zajedničkog računa (cash-pool) pokrajine Falačko Porajnje, u vezi s kreditom koji je društvu FFHG odobrila banka Investitions- und Strukturbank (dalje u tekstu: „ISB”) savezne pokrajine Falačko Porajnje i jamstvom koji je savezna pokrajina Falačko Porajnje osigurala društvu FFHG za kredit ISB-a (dalje u tekstu: „odluka o pokretanju postupka”). Formalni istražni postupak u vezi s tim aspektima evidentiran je pod brojem predmeta SA.32833 (11/C).

cash-pool

| (6) | Dopisom od 22. srpnja 2011. Njemačka je zatražila produljenje roka za odgovor na odluku o pokretanju postupka, koji je Komisija prihvatila 26. srpnja 2011. Komisija je 31. kolovoza 2011. zaprimila primjedbe Njemačke na odluku o p okretanju postupka. |
| --- | --- |

(6)

Dopisom od 22. srpnja 2011. Njemačka je zatražila produljenje roka za odgovor na odluku o pokretanju postupka, koji je Komisija prihvatila 26. srpnja 2011. Komisija je 31. kolovoza 2011. zaprimila primjedbe Njemačke na odluku o p okretanju postupka.

| (7) | Dopisom od 22. prosinca 2011. Komisija je od Njemačke zatražila dodatne informacije. Dopisom od 18. siječnja 2012. Njemačka je zatražila produljenje roka za odgovor, što joj je Komisija isti dan odobrila. Njemačka je odgovorila na zahtjev za dodatne informacije od 22. prosinca 2011. dopisom od 22. veljače 2012. |
| --- | --- |

(7)

Dopisom od 22. prosinca 2011. Komisija je od Njemačke zatražila dodatne informacije. Dopisom od 18. siječnja 2012. Njemačka je zatražila produljenje roka za odgovor, što joj je Komisija isti dan odobrila. Njemačka je odgovorila na zahtjev za dodatne informacije od 22. prosinca 2011. dopisom od 22. veljače 2012.

| (8) | Odluka o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (4)21. srpnja 2012. Komisija je od zainteresiranih strana zatražila da u roku od jednog mjeseca nakon objavljivanja podnesu svoje primjedbe na predmetne mjere. |
| --- | --- |

(8)

Odluka o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (4)21. srpnja 2012. Komisija je od zainteresiranih strana zatražila da u roku od jednog mjeseca nakon objavljivanja podnesu svoje primjedbe na predmetne mjere.

Službenom listu Europske unije

4

| (9) | Dopisom od 4. rujna 2012. Komisija je zaprimila jedan podnesak od treće stranke, savezne pokrajine Falačko Porajnje. Komisija je taj podnesak proslijedila Njemačkoj dopisom od 7. rujna 2012. Njemačkoj je omogućeno da u roku od mjesec dana dostavi primjedbe na podnesak treće stranke. Njemačka nije dostavila nikakve primjedbe. |
| --- | --- |

(9)

Dopisom od 4. rujna 2012. Komisija je zaprimila jedan podnesak od treće stranke, savezne pokrajine Falačko Porajnje. Komisija je taj podnesak proslijedila Njemačkoj dopisom od 7. rujna 2012. Njemačkoj je omogućeno da u roku od mjesec dana dostavi primjedbe na podnesak treće stranke. Njemačka nije dostavila nikakve primjedbe.

| (10) | Dopisom od 10. travnja 2013. Komisija je od Njemačke zatražila dodatne informacije. Njemačka je odgovorila dopisom od 17. lipnja 2013. |
| --- | --- |

(10)

Dopisom od 10. travnja 2013. Komisija je od Njemačke zatražila dodatne informacije. Njemačka je odgovorila dopisom od 17. lipnja 2013.

| (11) | Dopisom od 25. veljače 2014. Komisija je obavijestila Njemačku da su 20. veljače 2014. donesene Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. (5) da će se te smjernice primjenjivati na predmetni slučaj od trenutka objave u Službenom listu Europske unije i dala je Njemačkoj priliku da dostavi svoje primjedbe na smjernice i njihovu primjenu u roku od 20 radnih dana od njihove objave u Službenom listu. |
| --- | --- |

(11)

Dopisom od 25. veljače 2014. Komisija je obavijestila Njemačku da su 20. veljače 2014. donesene Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. (5) da će se te smjernice primjenjivati na predmetni slučaj od trenutka objave u Službenom listu Europske unije i dala je Njemačkoj priliku da dostavi svoje primjedbe na smjernice i njihovu primjenu u roku od 20 radnih dana od njihove objave u Službenom listu.

5

Službenom listu Europske unije

Službenom listu

| (12) | Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. obavljene su 4. travnja 2014. u Službenom listu Europske unije. Njima su zamijenjene Smjernice za zračni prijevoz (6) iz 1994. i Smjernice za zračni prijevoz iz 2005 (7). |
| --- | --- |

(12)

Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. obavljene su 4. travnja 2014. u Službenom listu Europske unije. Njima su zamijenjene Smjernice za zračni prijevoz (6) iz 1994. i Smjernice za zračni prijevoz iz 2005 (7).

Službenom listu Europske unije.

6

7

| (13) | U Službenom listu Europske unije objavljena je 15. travnja 2014. obavijest kojom se pozivaju države članice i zainteresirane stranke da u roku od mjesec dana od objave Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. dostave primjedbe o njihovoj primjeni (8). Opažanja su dostavila trgovačka društva Lufthansa i Transport & Environment. Dopisom od 21. kolovoza 2014. Komisija je ta opažanja proslijedila Njemačkoj. Dopisom od 29. kolovoza 2014. Njemačka je obavijestila Komisiju da nema nikakvih primjedbi. |
| --- | --- |

(13)

U Službenom listu Europske unije objavljena je 15. travnja 2014. obavijest kojom se pozivaju države članice i zainteresirane stranke da u roku od mjesec dana od objave Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. dostave primjedbe o njihovoj primjeni (8). Opažanja su dostavila trgovačka društva Lufthansa i Transport & Environment. Dopisom od 21. kolovoza 2014. Komisija je ta opažanja proslijedila Njemačkoj. Dopisom od 29. kolovoza 2014. Njemačka je obavijestila Komisiju da nema nikakvih primjedbi.

Službenom listu Europske unije

8

| (14) | Dopisima od 23. ožujka 2014. i 4. travnja 2014. Komisija je od Njemačke zatražila dodatne informacije. Njemačka je odgovorila dopisima od 17. travnja 2014., 24. travnja 2014. i 9. svibnja 2014. |
| --- | --- |

(14)

Dopisima od 23. ožujka 2014. i 4. travnja 2014. Komisija je od Njemačke zatražila dodatne informacije. Njemačka je odgovorila dopisima od 17. travnja 2014., 24. travnja 2014. i 9. svibnja 2014.

| (15) | Njemačka je 17. lipnja 2014. obavijestila Komisiju da iznimno prihvaća donošenje ove odluke samo na engleskom jeziku. |
| --- | --- |

(15)

Njemačka je 17. lipnja 2014. obavijestila Komisiju da iznimno prihvaća donošenje ove odluke samo na engleskom jeziku.

2.   KONTEKST ISTRAŽNOG POSTUPKA

KONTEKST ISTRAŽNOG POSTUPKA

2.1.   Prenamjena zračne luke i vlasnička struktura

Prenamjena zračne luke i vlasnička struktura

| (16) | Zračna luka Frankfurt Hahn nalazi se u saveznoj pokrajini Falačko Porajnje, otprilike 120 kilometara zapadno od grada Frankfurt/Main. Zračna luka Frankfurt Hahn bila je do 1992. baza vojnog zrakoplovstva vojske SAD-a. Potom je pretvorena u civilnu zračnu luku. Ima dozvolu za rad 24 sata dnevno. |
| --- | --- |

(16)

Zračna luka Frankfurt Hahn nalazi se u saveznoj pokrajini Falačko Porajnje, otprilike 120 kilometara zapadno od grada Frankfurt/Main. Zračna luka Frankfurt Hahn bila je do 1992. baza vojnog zrakoplovstva vojske SAD-a. Potom je pretvorena u civilnu zračnu luku. Ima dozvolu za rad 24 sata dnevno.

| (17) | Trgovačko društvo Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG (Holding Hahn), javno-privatno partnerstvo između društva Wayss & Freytag i savezne pokrajine Falačko Porajnje, steklo je 1. travnja 1995. vlasništvo nad infrastrukturom zračne luke Frankfurt Hahn od Njemačke. To je javno-privatno partnerstvo između 1995. i 1998. razvilo zračnu luku s ciljem da ju pretvori u industrijsko i komercijalno područje. Njemačka tvrdi da se, kada se pokazalo da partnerstvo između društva Wayss & Freytag i savezne pokrajine Falačko Porajnje nije uspješno, 1. siječnja 1998. trgovačko društvo Flughafen Frankfurt/Main GmbH (dalje u tekstu: „Fraport”) (*1) umiješalo u projekt i u konačnici preuzelo upravljanje zračnom lukom. |
| --- | --- |

(17)

Trgovačko društvo Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG (Holding Hahn), javno-privatno partnerstvo između društva Wayss & Freytag i savezne pokrajine Falačko Porajnje, steklo je 1. travnja 1995. vlasništvo nad infrastrukturom zračne luke Frankfurt Hahn od Njemačke. To je javno-privatno partnerstvo između 1995. i 1998. razvilo zračnu luku s ciljem da ju pretvori u industrijsko i komercijalno područje. Njemačka tvrdi da se, kada se pokazalo da partnerstvo između društva Wayss & Freytag i savezne pokrajine Falačko Porajnje nije uspješno, 1. siječnja 1998. trgovačko društvo Flughafen Frankfurt/Main GmbH (dalje u tekstu: „Fraport”) (*1) umiješalo u projekt i u konačnici preuzelo upravljanje zračnom lukom.

Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG

Flughafen Frankfurt/Main GmbH

*1

| (18) | Društvo Fraport kupilo je 64,90 % dionica upravitelja zračne luke Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen (FFHG) po cijeni od [...] (9). Dio kupovne cijene ([...] EUR) trebalo je platiti 31. prosinca 2007. podložno određenim uvjetima (10). U kolovozu 1999. društvo Fraport steklo je 73,37 % dionica društva Holding Hahn i 74,90 % dionica njegovog općeg partnera trgovačkog društva Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH po cijeni od [...] EUR. Time je društvo Fraport postalo novi partner savezne pokrajine Falačko Porajnje. |
| --- | --- |

(18)

Društvo Fraport kupilo je 64,90 % dionica upravitelja zračne luke Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen (FFHG) po cijeni od [...] (9). Dio kupovne cijene ([...] EUR) trebalo je platiti 31. prosinca 2007. podložno određenim uvjetima (10). U kolovozu 1999. društvo Fraport steklo je 73,37 % dionica društva Holding Hahn i 74,90 % dionica njegovog općeg partnera trgovačkog društva Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH po cijeni od [...] EUR. Time je društvo Fraport postalo novi partner savezne pokrajine Falačko Porajnje.

Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen

9

10

Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH

| (19) | Društvo Fraport nastojalo je u zračnoj luci Frankfurt Hahn sustavno razviti putnički i teretni promet. U tom je smislu društvo Fraport bilo jedno od prvih poduzeća koje je primijenilo poslovni model posebno usmjeren na privlačenje niskobudžetnih zračnih prijevoznika. Na osnovu toga, društvo Fraport obvezalo se sklopiti novi ugovor o prijenosu dobiti i gubitka s društvom Holding Hahn kada ono postane njemačko društvo s ograničenom odgovornošću (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH). Pretvorba i sklapanje tog ugovora dogodili su se 24. studenoga 2000. |
| --- | --- |

(19)

Društvo Fraport nastojalo je u zračnoj luci Frankfurt Hahn sustavno razviti putnički i teretni promet. U tom je smislu društvo Fraport bilo jedno od prvih poduzeća koje je primijenilo poslovni model posebno usmjeren na privlačenje niskobudžetnih zračnih prijevoznika. Na osnovu toga, društvo Fraport obvezalo se sklopiti novi ugovor o prijenosu dobiti i gubitka s društvom Holding Hahn kada ono postane njemačko društvo s ograničenom odgovornošću (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH). Pretvorba i sklapanje tog ugovora dogodili su se 24. studenoga 2000.

Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH).

| (20) | Nakon toga su se trgovačka društva Holding Hahn i FFHG spojila u trgovačko društvo Flughafen Hahn GmbH. Savezna pokrajina Falačko Porajnje imala je 26,93 % dionica u novom trgovačkom društvu, a društvo Fraport 73,07 %. Tijekom 2001. dva su dioničara, trgovačko društvo Fraport i savezna pokrajina Falačko Porajnje uložili novi kapital u društvo FFHG. |
| --- | --- |

(20)

Nakon toga su se trgovačka društva Holding Hahn i FFHG spojila u trgovačko društvo Flughafen Hahn GmbH. Savezna pokrajina Falačko Porajnje imala je 26,93 % dionica u novom trgovačkom društvu, a društvo Fraport 73,07 %. Tijekom 2001. dva su dioničara, trgovačko društvo Fraport i savezna pokrajina Falačko Porajnje uložili novi kapital u društvo FFHG.

Flughafen Hahn GmbH

| (21) | Do 11. lipnja 2001. svih 100 % dionica u društvu Fraport imali su javni dioničari. (11) Društvo Fraport izašlo je na burzu 11. lipnja te je 29,71 % njegovih dionica prodano privatnim trgovačkim društvima, a preostalih 70,29 % ostalo je u rukama javnih dioničara. |
| --- | --- |

(21)

Do 11. lipnja 2001. svih 100 % dionica u društvu Fraport imali su javni dioničari. (11) Društvo Fraport izašlo je na burzu 11. lipnja te je 29,71 % njegovih dionica prodano privatnim trgovačkim društvima, a preostalih 70,29 % ostalo je u rukama javnih dioničara.

11

| (22) | U studenome 2002. savezna pokrajina Falačko Porajnje, savezna pokrajina Hesse, društva Fraport i FFHG sklopili su ugovor o daljnjem razvoju zračne luke Frankfurt Hahn. U tom je ugovoru predviđeno drugo povećanje upisanog kapitala. Tom se prilikom savezna pokrajina Hesse pridružila društvu FFHG kao treći dioničar. Tada je društvo Fraport bilo vlasnik 65 % dionica, a savezne pokrajine Hesse i Falačko Porajnje imale su u vlasništvu po 17,5 % dionica. Vlasnička struktura ostala je ista do 2009. kada je društvo Fraport prodalo sve svoje dionice saveznoj pokrajini Falačko Porajnje koja od tada ima većinski udio od 82,5 %. Preostalih 17,5 % još uvijek je u vlasništvu savezne pokrajine Hesse. |
| --- | --- |

(22)

U studenome 2002. savezna pokrajina Falačko Porajnje, savezna pokrajina Hesse, društva Fraport i FFHG sklopili su ugovor o daljnjem razvoju zračne luke Frankfurt Hahn. U tom je ugovoru predviđeno drugo povećanje upisanog kapitala. Tom se prilikom savezna pokrajina Hesse pridružila društvu FFHG kao treći dioničar. Tada je društvo Fraport bilo vlasnik 65 % dionica, a savezne pokrajine Hesse i Falačko Porajnje imale su u vlasništvu po 17,5 % dionica. Vlasnička struktura ostala je ista do 2009. kada je društvo Fraport prodalo sve svoje dionice saveznoj pokrajini Falačko Porajnje koja od tada ima većinski udio od 82,5 %. Preostalih 17,5 % još uvijek je u vlasništvu savezne pokrajine Hesse.

2.2.   Razvoj putničkog i teretnog prometa i zračne luke u blizini

Razvoj putničkog i teretnog prometa i zračne luke u blizini

| (23) | Putnički promet u zračnoj luci Frankfurt-Hahn povećao se s 29 289 putnika 1998. na više od 4 milijuna putnika 2007. da bi se potom 2013. smanjio na 2,7 milijuna putnika (vidjeti Tablicu 1.). Zračnu luku trenutačno opslužuju prijevoznici Ryanair (12), Wizz Air (13) i ostali zračni prijevoznici. Putnički udio društva Ryanair iznosi otprilike [80 – 100 %].

  Tablica 1.


  Promjene broja putnika u zračnoj luci Frankfurt Hahn od 1998. do 2013.








  Godina | Broj putnika | Broj putnika društva Ryanair |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998. | 29 289 | 0 |
| 1999. | 140 706 | 89 129 |
| 2000. | 380 284 | 318 664 |
| 2001. | 447 142 | 397 593 |
| 2002. | 1 457 527 | 1 231 790 |
| 2003. | 2 431 783 | 2 341 784 |
| 2004. | 2 760 379 | 2 668 713 |
| 2005. | 3 079 528 | 2 856 109 |
| 2006. | 3 705 088 | 3 319 772 |
| 2007. | 4 015 155 | 3 808 062 |
| 2008. | 3 940 585 | 3 821 850 |
| 2009. | 3 793 958 | 3 682 050 |
| 2010. | 3 493 629 | [2 794 903 – 3 493 629 ] |
| 2011. | 2 894 363 | [2 315 490 – 2 894 363 ] |
| 2012. | 2 791 185 | [2 232 948 – 2 791 185 ] |
| 2013. | 2 667 529 | [2 134 023 – 2 667 529 ] |

(23)

Putnički promet u zračnoj luci Frankfurt-Hahn povećao se s 29 289 putnika 1998. na više od 4 milijuna putnika 2007. da bi se potom 2013. smanjio na 2,7 milijuna putnika (vidjeti Tablicu 1.). Zračnu luku trenutačno opslužuju prijevoznici Ryanair (12), Wizz Air (13) i ostali zračni prijevoznici. Putnički udio društva Ryanair iznosi otprilike [80 – 100 %].

12

13

Tablica 1.

Tablica 1.

Promjene broja putnika u zračnoj luci Frankfurt Hahn od 1998. do 2013.

Promjene broja putnika u zračnoj luci Frankfurt Hahn od 1998. do 2013.

Godina

Broj putnika

Broj putnika društva Ryanair

1998.

29 289

0

1999.

140 706

89 129

2000.

380 284

318 664

2001.

447 142

397 593

2002.

1 457 527

1 231 790

2003.

2 431 783

2 341 784

2004.

2 760 379

2 668 713

2005.

3 079 528

2 856 109

2006.

3 705 088

3 319 772

2007.

4 015 155

3 808 062

2008.

3 940 585

3 821 850

2009.

3 793 958

3 682 050

2010.

3 493 629

[2 794 903 – 3 493 629 ]

2011.

2 894 363

[2 315 490 – 2 894 363 ]

2012.

2 791 185

[2 232 948 – 2 791 185 ]

2013.

2 667 529

[2 134 023 – 2 667 529 ]

| (24) | U zračnoj luci Frankfurt-Hahn zabilježen je i znatan porast teretnog prometa. Teretni promet u zračnoj luci povećao se s 16 020 tona 1998. na više od 286 416 tona 2011. da bi se potom 2013. smanjio na 152 503 tone (vidjeti tablicu 2.). U zračnoj luci prihvaćeno je i otpremljeno 2013. ukupno 446 608 tona tereta, uključujući špediciju.

  Tablica 2.


  Razvoj teretnog prometa u zračnoj luci Frankfurt Hahn od 1998. do 2010.








  Godina | Ukupna količina tereta u zračnom prometu u tonama | Ukupna količina tereta uključujući špeditere u tonama |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998. | 16 020 | 134 920 |
| 1999. | 43 676 | 168 437 |
| 2000. | 75 547 | 191 001 |
| 2001. | 25 053 | 133 743 |
| 2002. | 23 736 | 138 131 |
| 2003. | 37 065 | 158 873 |
| 2004. | 66 097 | 191 117 |
| 2005. | 107 305 | 228 921 |
| 2006. | 123 165 | 266 174 |
| 2007. | 125 049 | 289 404 |
| 2008. | 179 375 | 338 490 |
| 2009. | 174 664 | 322 170 |
| 2010. | 228 547 | 466 429 |
| 2011. | 286 416 | 565 344 |
| 2012. | 207 520 | 503 995 |
| 2013. | 152 503 | 446 608 |

(24)

U zračnoj luci Frankfurt-Hahn zabilježen je i znatan porast teretnog prometa. Teretni promet u zračnoj luci povećao se s 16 020 tona 1998. na više od 286 416 tona 2011. da bi se potom 2013. smanjio na 152 503 tone (vidjeti tablicu 2.). U zračnoj luci prihvaćeno je i otpremljeno 2013. ukupno 446 608 tona tereta, uključujući špediciju.

Tablica 2.

Tablica 2.

Razvoj teretnog prometa u zračnoj luci Frankfurt Hahn od 1998. do 2010.

Razvoj teretnog prometa u zračnoj luci Frankfurt Hahn od 1998. do 2010.

Godina

Ukupna količina tereta u zračnom prometu u tonama

Ukupna količina tereta uključujući špeditere u tonama

1998.

16 020

134 920

1999.

43 676

168 437

2000.

75 547

191 001

2001.

25 053

133 743

2002.

23 736

138 131

2003.

37 065

158 873

2004.

66 097

191 117

2005.

107 305

228 921

2006.

123 165

266 174

2007.

125 049

289 404

2008.

179 375

338 490

2009.

174 664

322 170

2010.

228 547

466 429

2011.

286 416

565 344

2012.

207 520

503 995

2013.

152 503

446 608

| (25) | Sljedeće zračne luke nalaze se u blizini zračne luke Frankfurt Hahn:






  i. | zračna luka Frankfurt Main (~115 kilometara od zračne luke Frankfurt Hahn, ~1 sat i15 minuta vožnje automobilom) međunarodno je čvorište iz kojeg se nude kratki i dugi letovi na veliki broj odredišta. Većinom ju opslužuju mrežni prijevoznici koji nude vezne letove, ali iz te se zračne luke nude i izravni i čarter letovi. Pored putničkog prometa (otprilike 58 milijuna u 2013.), preko zračne luke Frankfurt Main prevozi se i teret (otprilike 2 milijuna tona u 2013.). Na Slici 1. prikazan je razvoj prometa u zračnim lukama Frankfurt Main i Frankfurt Hahn između 2000. – 2012.; |
| --- | --- | --- |

(25)

Sljedeće zračne luke nalaze se u blizini zračne luke Frankfurt Hahn:

i.

zračna luka Frankfurt Main (~115 kilometara od zračne luke Frankfurt Hahn, ~1 sat i15 minuta vožnje automobilom) međunarodno je čvorište iz kojeg se nude kratki i dugi letovi na veliki broj odredišta. Većinom ju opslužuju mrežni prijevoznici koji nude vezne letove, ali iz te se zračne luke nude i izravni i čarter letovi. Pored putničkog prometa (otprilike 58 milijuna u 2013.), preko zračne luke Frankfurt Main prevozi se i teret (otprilike 2 milijuna tona u 2013.). Na Slici 1. prikazan je razvoj prometa u zračnim lukama Frankfurt Main i Frankfurt Hahn između 2000. – 2012.;

| ii. | zračna luka Luxembourg (~111 kilometara od zračne luke Frankfurt Hahn, ~1 sat i 30 minuta vožnje automobilom) međunarodna je zračna luka iz koje se nude letovi na različita odredišta. Pored putničkog prometa (otprilike 2,2 milijuna), preko te zračne luke prevezeno je 2013. i 673 500 tona zračnog tereta; |
| --- | --- |

ii.

zračna luka Luxembourg (~111 kilometara od zračne luke Frankfurt Hahn, ~1 sat i 30 minuta vožnje automobilom) međunarodna je zračna luka iz koje se nude letovi na različita odredišta. Pored putničkog prometa (otprilike 2,2 milijuna), preko te zračne luke prevezeno je 2013. i 673 500 tona zračnog tereta;

| iii. | zračna luka Zweibrücken (~128 kilometara od zračne luke Frankfurt Hahn, ~1 sat i 35 minuta vožnje automobilom); |
| --- | --- |

iii.

zračna luka Zweibrücken (~128 kilometara od zračne luke Frankfurt Hahn, ~1 sat i 35 minuta vožnje automobilom);

| iv. | zračna luka Saarbrücken (~128 kilometara od zračne luke Frankfurt Hahn, ~1 sat i 35 minuta vožnje automobilom); |
| --- | --- |

iv.

zračna luka Saarbrücken (~128 kilometara od zračne luke Frankfurt Hahn, ~1 sat i 35 minuta vožnje automobilom);

| v. | zračna luka Köln-Bonn (~175 kilometara od zračne luke Frankfurt Hahn, ~1 sat i 44 minuta vožnje automobilom). |
| --- | --- |

v.

zračna luka Köln-Bonn (~175 kilometara od zračne luke Frankfurt Hahn, ~1 sat i 44 minuta vožnje automobilom).

Slika 1.

Slika 1.

Razvoj putničkog prometa u zračnim lukama Frankfurt Main i Frankfurt Hahn između 2000. – 2012.

Razvoj putničkog prometa u zračnim lukama Frankfurt Main i Frankfurt Hahn između 2000. – 2012.

Omjer broja putnika u Zračnoj luci Frankfurt na Majni i u Zračnoj luci Frankfurt Hahn za 2000. – 2012. u postotcima

Godina

Frankfurt Hahn – broj putnika godišnje

Frankfurt na Majni – broj putnika godišnje

0 %

1 %

2 %

3 %

4 %

5 %

6 %

7 %

8 %

%

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012

10 000 000

20 000 000

30 000 000

40 000 000

50 000 000

60 000 000

70 000 000

2.3.   Financijski rezultati zračnih luka i pregled poduzetih ulaganja

Financijski rezultati zračnih luka i pregled poduzetih ulaganja

| (26) | U tablici 3. prikazan je pregled ulaganja koje je poduzelo društvo FFHG od 2001. do 2012. u ukupnom iznosu od otprilike 216 milijuna EUR.

  Tablica 3.


  Pregled ulaganja poduzetih od 2001. do 2012.




















  U tisućama EUR | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Ukupno 2001-2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ulaganja u infrastrukturu i opremu |
| Anlagenzugänge inkl. Umbuchungen |
| Zemljište | 3 174,00 | 6 488 | | 2 994 | 4 284 | 3 086 | 8 613 | 593 | | [...] | | | |
| Terminal | | 2 519 | 3 310 | | | | | 251 | | | | | |
| Hangar za teret | | | 3 850 | | 3 222 | | | | | | | | |
| Uredska zgrada | | | | | | | | 2 428 | | [...] | | | |
| Ostala infrastrukturna ulaganja | | | 10 194 | 1 152 | | | 13 275 | | | [...] | [...] | [...] | |
| Stajanka | 1 008,30 | 5 684 | | | 3 394 | | 10 224 | 2 848 | | [...] | [...] | | |
| Ostala infrastruktura | 1 502,20 | 3 848 | 2 071 | 2 692 | 3 911 | 1 761 | 1 558 | 2 608 | 384 | [...] | [...] | [...] | |
| Nematerijalna imovina (npr. IT) | 6,1 | 14,50 | 28 | 219 | 487 | 45 | 170 | 121 | 20 | [...] | [...] | [...] | 7 108 |
| Oprema | 8 208,89 | 1 097,09 | 12 308,42 | 1 814,00 | 2 294,54 | 20 232 | 7 550 | 3 823 | 359 | [...] | [...] | [...] | 75 550 |
| Ukupno | 13 899 | 19 650 | 31 761 | 8 871 | 17 592 | 25 123 | 41 390 | 12 673 | 763 | 17 289 | 19 346 | 7 930 | 216 287 |

(26)

U tablici 3. prikazan je pregled ulaganja koje je poduzelo društvo FFHG od 2001. do 2012. u ukupnom iznosu od otprilike 216 milijuna EUR.

Tablica 3.

Tablica 3.

Pregled ulaganja poduzetih od 2001. do 2012.

Pregled ulaganja poduzetih od 2001. do 2012.

U tisućama EUR

U tisućama EUR

2001

2001

2002

2002

2003

2003

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

Ukupno 2001-2012

Ukupno 2001-2012

Ulaganja u infrastrukturu i opremu

Anlagenzugänge inkl. Umbuchungen

Zemljište

3 174,00

6 488

2 994

4 284

3 086

8 613

593

[...]

Terminal

2 519

3 310

251

Hangar za teret

3 850

3 222

Uredska zgrada

2 428

[...]

Ostala infrastrukturna ulaganja

10 194

1 152

13 275

[...]

[...]

[...]

Stajanka

1 008,30

5 684

3 394

10 224

2 848

[...]

[...]

Ostala infrastruktura

1 502,20

3 848

2 071

2 692

3 911

1 761

1 558

2 608

384

[...]

[...]

[...]

Nematerijalna imovina (npr. IT)

6,1

14,50

28

219

487

45

170

121

20

[...]

[...]

[...]

7 108

7 108

Oprema

8 208,89

1 097,09

12 308,42

1 814,00

2 294,54

20 232

7 550

3 823

359

[...]

[...]

[...]

75 550

75 550

Ukupno

Ukupno

13 899

13 899

19 650

19 650

31 761

31 761

8 871

8 871

17 592

17 592

25 123

25 123

41 390

41 390

12 673

12 673

763

763

17 289

17 289

19 346

19 346

7 930

7 930

216 287

216 287

| (27) | U tablici 4. prikazan je pregled godišnjih financijskih rezultata društva FFHG u razdoblju od 2001. do 2012.

  Tablica 4.


  Godišnji financijski rezultati društva FFHG između 2001. i 2012.



















  U tisućama EUR | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Račun dobiti i gubitka |
| Prihodi | 10 077,61 | 14 908,11 | 22 574,22 | 29 564,18 | 36 859,08 | 43 479,85 | 41 296,34 | 45 383,60 | 42 036,70 | 43 281,58 | 43 658,38 | 40 983,45 |
| Ostali prihodi (uključujući naknadu za nadležnost javne politike i prodaju zemljišta) | 7 771,31 | 5 514,63 | 3 686,87 | 3 039,35 | 3 618,93 | 6 097,29 | 5 436,58 | 4 858,16 | 11 540,36 | 14 554,55 | 9 313,99 | 21 390,92 |
| Ukupni prihodi | 17 848,92 | 20 422,75 | 26 261,09 | 32 603,53 | 40 478,01 | 49 577,14 | 46 732,92 | 50 241,76 | 53 577,06 | 57 836,14 | 52 972,37 | 62 374,37 |
| Troškovi materijala | – 7 092,39 | – 10 211,13 | – 12 560,46 | – 14 601,17 | – 17 895,97 | – 24 062,81 | – 22 491,85 | – 25 133,61 | – 24 979,59 | – 27 650,17 | – 20 017,99 | – 21 871,65 |
| Troškovi zaposlenika | – 9 185,12 | – 9 672,37 | – 10 734,62 | – 11 217,21 | – 12 101,84 | – 13 337,28 | – 14 433,17 | – 15 758,34 | – 15 883,08 | – 17 893,60 | – 18 228,23 | – 18 349,10 |
| Ostali troškovi (uključujući marketing) | – 5 692,81 | – 11 434,31 | – 10 521,27 | – 11 454,36 | – 14 058,15 | – 12 885,28 | – 9 897,46 | – 9 630,21 | – 7 796,81 | – 8 029,40 | – 6 760,92 | – 6 643,00 |
| EBITDA | – 4 121,41 | – 10 895,06 | – 7 555,27 | – 4 669,21 | – 3 577,94 | – 708,22 | – 89,56 | – 280,39 | – 4 917,58 | – 4 262,96 | – 7 965,23 | – 15 510,62 |
| EBITDA (bez drugih prihoda) | – 11 892,72 | – 16 409,69 | – 11 242,13 | – 7 708,56 | – 7 196,87 | – 6 805,51 | – 5 526,13 | – 5 138,56 | – 6 622,78 | – 10 291,59 | – 1 348,76 | – 5 880,30 |
| Amortizacija | – 5 325,63 | – 5 674,68 | – 6 045,39 | – 7 699,33 | – 7 973,46 | – 10 527,90 | – 10 191,89 | – 11 855,19 | – 12 482,28 | – 11 827,19 | – 13 297,31 | – 12 733,48 |
| Financijski rezultati (primljene kamate - plaćene kamate) | – 2 896,64 | – 3 013,42 | – 4 006,57 | – 4 105,53 | – 4 548,42 | – 4 588,16 | – 5 235,30 | – 5 693,02 | – 4 915,39 | – 2 778,06 | – 5 063,04 | – 8 177,54 |
| Vanjski pirhodi i troškovi | – 431,54 | – 206,00 | – 10,46 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 272,55 | 0,00 | 0,00 |
| Porezi | – 580,13 | – 204,74 | – 215,18 | – 323,82 | – 228,44 | – 242,33 | – 245,00 | – 238,66 | – 257,45 | – 240,85 | – 231,03 | – 277,52 |
| Pokrivanje troškova društvaFraport prijenosom dobiti i gubitka | 13 355,35 | 19 993,90 | 17 832,87 | 16 797,89 | 16 328,26 | 16 066,61 | 15 761,75 | 18 067,26 | 5 621,37 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Godišnji rezultat (dobit/gubitak) | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 7 114,17 | – 10 855,69 | – 10 626,14 | – 5 677,92 |

(27)

U tablici 4. prikazan je pregled godišnjih financijskih rezultata društva FFHG u razdoblju od 2001. do 2012.

Tablica 4.

Tablica 4.

Godišnji financijski rezultati društva FFHG između 2001. i 2012.

Godišnji financijski rezultati društva FFHG između 2001. i 2012.

U tisućama EUR

U tisućama EUR

2001

2001

2002

2002

2003

2003

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

Račun dobiti i gubitka

Prihodi

10 077,61

14 908,11

22 574,22

29 564,18

36 859,08

43 479,85

41 296,34

45 383,60

42 036,70

43 281,58

43 658,38

40 983,45

Ostali prihodi (uključujući naknadu za nadležnost javne politike i prodaju zemljišta)

7 771,31

5 514,63

3 686,87

3 039,35

3 618,93

6 097,29

5 436,58

4 858,16

11 540,36

14 554,55

9 313,99

21 390,92

Ukupni prihodi

Ukupni prihodi

17 848,92

17 848,92

20 422,75

20 422,75

26 261,09

26 261,09

32 603,53

32 603,53

40 478,01

40 478,01

49 577,14

49 577,14

46 732,92

46 732,92

50 241,76

50 241,76

53 577,06

53 577,06

57 836,14

57 836,14

52 972,37

52 972,37

62 374,37

62 374,37

Troškovi materijala

– 7 092,39

– 10 211,13

– 12 560,46

– 14 601,17

– 17 895,97

– 24 062,81

– 22 491,85

– 25 133,61

– 24 979,59

– 27 650,17

– 20 017,99

– 21 871,65

Troškovi zaposlenika

– 9 185,12

– 9 672,37

– 10 734,62

– 11 217,21

– 12 101,84

– 13 337,28

– 14 433,17

– 15 758,34

– 15 883,08

– 17 893,60

– 18 228,23

– 18 349,10

Ostali troškovi (uključujući marketing)

– 5 692,81

– 11 434,31

– 10 521,27

– 11 454,36

– 14 058,15

– 12 885,28

– 9 897,46

– 9 630,21

– 7 796,81

– 8 029,40

– 6 760,92

– 6 643,00

EBITDA

EBITDA

– 4 121,41

– 4 121,41

– 10 895,06

– 10 895,06

– 7 555,27

– 7 555,27

– 4 669,21

– 4 669,21

– 3 577,94

– 3 577,94

– 708,22

– 708,22

– 89,56

– 89,56

– 280,39

– 280,39

– 4 917,58

– 4 917,58

– 4 262,96

– 4 262,96

– 7 965,23

– 7 965,23

– 15 510,62

– 15 510,62

EBITDA (bez drugih prihoda)

EBITDA (bez drugih prihoda)

– 11 892,72

– 11 892,72

– 16 409,69

– 16 409,69

– 11 242,13

– 11 242,13

– 7 708,56

– 7 708,56

– 7 196,87

– 7 196,87

– 6 805,51

– 6 805,51

– 5 526,13

– 5 526,13

– 5 138,56

– 5 138,56

– 6 622,78

– 6 622,78

– 10 291,59

– 10 291,59

– 1 348,76

– 1 348,76

– 5 880,30

– 5 880,30

Amortizacija

– 5 325,63

– 5 674,68

– 6 045,39

– 7 699,33

– 7 973,46

– 10 527,90

– 10 191,89

– 11 855,19

– 12 482,28

– 11 827,19

– 13 297,31

– 12 733,48

Financijski rezultati (primljene kamate - plaćene kamate)

– 2 896,64

– 3 013,42

– 4 006,57

– 4 105,53

– 4 548,42

– 4 588,16

– 5 235,30

– 5 693,02

– 4 915,39

– 2 778,06

– 5 063,04

– 8 177,54

Vanjski pirhodi i troškovi

– 431,54

– 206,00

– 10,46

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 272,55

0,00

0,00

Porezi

– 580,13

– 204,74

– 215,18

– 323,82

– 228,44

– 242,33

– 245,00

– 238,66

– 257,45

– 240,85

– 231,03

– 277,52

Pokrivanje troškova društvaFraport prijenosom dobiti i gubitka

Pokrivanje troškova društvaFraport prijenosom dobiti i gubitka

13 355,35

13 355,35

19 993,90

19 993,90

17 832,87

17 832,87

16 797,89

16 797,89

16 328,26

16 328,26

16 066,61

16 066,61

15 761,75

15 761,75

18 067,26

18 067,26

5 621,37

5 621,37

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Godišnji rezultat (dobit/gubitak)

Godišnji rezultat (dobit/gubitak)

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 7 114,17

– 7 114,17

– 10 855,69

– 10 855,69

– 10 626,14

– 10 626,14

– 5 677,92

– 5 677,92

3.   NAVOĐENJE ČINJENICA I OSNOVA ZA POKRETANJE POSTUPKA

NAVOĐENJE ČINJENICA I OSNOVA ZA POKRETANJE POSTUPKA

| (28) | Odlukom o pokretanju postupka obuhvaćeni su instrumenti financiranja uspostavljeni u razdoblju od 2009. do 2011. i u njoj su postavljena sljedeća pitanja:






  i. | prvo, je li kreditna linija odobrena iz zajedničkog računa (cash-pool) pokrajine Falačko Porajnje odobrena pod tržišnim uvjetima i stoga nije činila državnu potporu ili, ako je činila državnu potporu, može li se takva državna potpora smatrati spojivom s unutarnjim tržištem; |
| --- | --- | --- |

(28)

Odlukom o pokretanju postupka obuhvaćeni su instrumenti financiranja uspostavljeni u razdoblju od 2009. do 2011. i u njoj su postavljena sljedeća pitanja:

i.

prvo, je li kreditna linija odobrena iz zajedničkog računa (cash-pool) pokrajine Falačko Porajnje odobrena pod tržišnim uvjetima i stoga nije činila državnu potporu ili, ako je činila državnu potporu, može li se takva državna potpora smatrati spojivom s unutarnjim tržištem;

(cash-pool

| ii. | drugo, jesu li krediti koje je odobrila banka ISB društvu FFHG i jamstvo za kredit koje je pokrajina Falačko Porajnje dala društvu FFHG odobreni pod tržišnim uvjetima i stoga nisu činili državnu potporu ili, ako su činili državnu potporu, može li se takva državna potpora smatrati spojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

ii.

drugo, jesu li krediti koje je odobrila banka ISB društvu FFHG i jamstvo za kredit koje je pokrajina Falačko Porajnje dala društvu FFHG odobreni pod tržišnim uvjetima i stoga nisu činili državnu potporu ili, ako su činili državnu potporu, može li se takva državna potpora smatrati spojivom s unutarnjim tržištem.

3.1.   Kreditna linija odobrena iz zajedničkog računa (cash-pool) savezne pokrajine Falačko Porajnje

Kreditna linija odobrena iz zajedničkog računa (cash-pool

| (29) | Od 19. veljače 2009. društvo FFHG sudjelovalo je u zajedničkom računu (cash-pool) pokrajine Falačko Porajnje. Cilj je zajedničkog računa optimizirati uporabu sredstava u različitim holdinzima, zakladama i javnim poduzećima savezne pokrajine. |
| --- | --- |

(29)

Od 19. veljače 2009. društvo FFHG sudjelovalo je u zajedničkom računu (cash-pool) pokrajine Falačko Porajnje. Cilj je zajedničkog računa optimizirati uporabu sredstava u različitim holdinzima, zakladama i javnim poduzećima savezne pokrajine.

cash-pool

| (30) | Različita poduzeća i zaklade sudjeluju u zajedničkom računu na temelju memoranduma o razumijevanju između predmetnog poduzeća/zaklade i Ministarstva financija savezne pokrajine Falačko Porajnje. Ako potražnja za novcem prekoračuje dostupna sredstva na zajedničkom računu, jaz likvidnosti financira se kratkoročno na tržištu kapitala. |
| --- | --- |

(30)

Različita poduzeća i zaklade sudjeluju u zajedničkom računu na temelju memoranduma o razumijevanju između predmetnog poduzeća/zaklade i Ministarstva financija savezne pokrajine Falačko Porajnje. Ako potražnja za novcem prekoračuje dostupna sredstva na zajedničkom računu, jaz likvidnosti financira se kratkoročno na tržištu kapitala.

| (31) | Trenutačna kreditna linija za društvo FFHG u zajedničkom računu savezne pokrajine Falačko Porajnje iznosi 45 milijuna EUR. Društvo FFHG iskoristilo je do 25. ožujka 2013. svih 100 % (45 milijuna EUR) svoje kreditne linije. |
| --- | --- |

(31)

Trenutačna kreditna linija za društvo FFHG u zajedničkom računu savezne pokrajine Falačko Porajnje iznosi 45 milijuna EUR. Društvo FFHG iskoristilo je do 25. ožujka 2013. svih 100 % (45 milijuna EUR) svoje kreditne linije.

3.2.   Refinanciranje kredita društva FFHG koje je izvršila banka Investitions- und Strukturbank savezne pokrajine Falačko Porajnje

Refinanciranje kredita društva FFHG koje je izvršila banka Investitions- und Strukturbank savezne pokrajine Falačko Porajnje

| (32) | Kada je savezna pokrajina Falačko Porajnje postala većinski dioničar trgovačkog društva FFHG, njegove je dugoročne kredite 2009. refinancirala banka ISB. Tri kredita, odnosno krediti br. 1, 3 i 4 (vidjeti tablicu 5.) odobreni su po fiksnoj kamatnoj stopi za cijelo vrijeme trajanja kredita, a krediti br. 2 i 5 imaju promjenjivu kamatnu stopu. U tablici 5. sažeti su uvjeti kredita koje je odobrila banka ISB.

  Tablica 5.


  Krediti koje je banka ISB odobrila društvu FFHG











  Br. | Banka | Iznos kredita u milijunima EUR | Trajanje | Kamatna stopa | Zamjena kamatne stope |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ISB | 18,4 | [otprilike 8 godina] | [> 3 %; < 4,5 %] | |
| 2. | ISB | 20,0 | [otprilike 5 godina] | [< 12] mjeseci EURIBOR plus [< 1 %] | [...] |
| 3. | ISB | 2,5 | [otprilike 2 godine] | [> 3 %; < 4,5 %] | |
| 4. | ISB | 25,9 | [otprilike 7 godina] | [> 3 %; < 4,5 %] | |
| 5. | ISB | 6,8 | [otprilike 3 godine] | [< 12] mjeseci EURIBOR plus [< 1 %] | [...] |

(32)

Kada je savezna pokrajina Falačko Porajnje postala većinski dioničar trgovačkog društva FFHG, njegove je dugoročne kredite 2009. refinancirala banka ISB. Tri kredita, odnosno krediti br. 1, 3 i 4 (vidjeti tablicu 5.) odobreni su po fiksnoj kamatnoj stopi za cijelo vrijeme trajanja kredita, a krediti br. 2 i 5 imaju promjenjivu kamatnu stopu. U tablici 5. sažeti su uvjeti kredita koje je odobrila banka ISB.

Tablica 5.

Tablica 5.

Krediti koje je banka ISB odobrila društvu FFHG

Krediti koje je banka ISB odobrila društvu FFHG

Br.

Banka

Iznos kredita u milijunima EUR

Trajanje

Kamatna stopa

Zamjena kamatne stope

1.

ISB

18,4

[otprilike 8 godina]

[> 3 %; < 4,5 %]

2.

ISB

20,0

[otprilike 5 godina]

[< 12] mjeseci EURIBOR plus [< 1 %]

[...]

3.

ISB

2,5

[otprilike 2 godine]

[> 3 %; < 4,5 %]

4.

ISB

25,9

[otprilike 7 godina]

[> 3 %; < 4,5 %]

5.

ISB

6,8

[otprilike 3 godine]

[< 12] mjeseci EURIBOR plus [< 1 %]

[...]

| (33) | Društvo FFHG potpisalo je i dva ugovora o zamjeni kreditne stope s društvom IKB Corporate Lab. Ugovorima se štiti od promjena promjenljivog dijela kamatne stope kredita br. 2 i 5 (vidjeti tablicu 5.), odnosno šestomjesečnog i tromjesečnog EURIBOR-a. Ugovori o zamjeni kamatne stope potpisani su 2004. i 2005. (u odnosu na kredite koji su tada odobreni, a koji su zamijenjeni trenutačnim financiranjem). |
| --- | --- |

(33)

Društvo FFHG potpisalo je i dva ugovora o zamjeni kreditne stope s društvom IKB Corporate Lab. Ugovorima se štiti od promjena promjenljivog dijela kamatne stope kredita br. 2 i 5 (vidjeti tablicu 5.), odnosno šestomjesečnog i tromjesečnog EURIBOR-a. Ugovori o zamjeni kamatne stope potpisani su 2004. i 2005. (u odnosu na kredite koji su tada odobreni, a koji su zamijenjeni trenutačnim financiranjem).

| (34) | Uvjeti otplate različitih kredita koje je odobrila banka ISB razlikuju se. Krediti br. 1, 3, 4 i 5 amortizirajući su krediti, a kredit br. 2 je kredit koji se otplaćuje jednokratno po dospijeću. U tablici 6. sažeti su uvjeti otplate navedenih kredita.

  Tablica 6.


  Uvjeti otplate kredita ISB-a









  Br. | Banka | Iznos kredita u milijunima EUR | Uvjeti otplate/datum dospijeća |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ISB | 18,4 | Polugodišnja otplata 30. lipnja i 30. prosinca svake godine, posljednji obrok dospijeva [...] |
| 2. | ISB | 20,0 | Kredit s jednokratnom otplatom koji dospijeva [...] |
| 3. | ISB | 2,5 | Polugodišnja otplata 30. travnja i 30. listopada svake godine, posljednji obrok dospijeva [...] |
| 4. | ISB | 25,9 | Polugodišnja otplata 30. lipnja i 30. prosinca svake godine, posljednji obrok dospijeva [...] |
| 5. | ISB | 6,8 | Tromjesečna otplata u iznosu od [...], posljednji obrok dospijeva [...] |

(34)

Uvjeti otplate različitih kredita koje je odobrila banka ISB razlikuju se. Krediti br. 1, 3, 4 i 5 amortizirajući su krediti, a kredit br. 2 je kredit koji se otplaćuje jednokratno po dospijeću. U tablici 6. sažeti su uvjeti otplate navedenih kredita.

Tablica 6.

Tablica 6.

Uvjeti otplate kredita ISB-a

Uvjeti otplate kredita ISB-a

Br.

Banka

Iznos kredita u milijunima EUR

Uvjeti otplate/datum dospijeća

1.

ISB

18,4

Polugodišnja otplata 30. lipnja i 30. prosinca svake godine, posljednji obrok dospijeva [...]

2.

ISB

20,0

Kredit s jednokratnom otplatom koji dospijeva [...]

3.

ISB

2,5

Polugodišnja otplata 30. travnja i 30. listopada svake godine, posljednji obrok dospijeva [...]

4.

ISB

25,9

Polugodišnja otplata 30. lipnja i 30. prosinca svake godine, posljednji obrok dospijeva [...]

5.

ISB

6,8

Tromjesečna otplata u iznosu od [...], posljednji obrok dospijeva [...]

| (35) | Za sve je kredite 100 %-tno jamstvo dala savezna pokrajina Falačko Porajnje. Društvo FFGH jamcu plaća jamstvenu premiju od [0,5 % do 1,5 %] godišnje (per annum, p.a.). |
| --- | --- |

(35)

Za sve je kredite 100 %-tno jamstvo dala savezna pokrajina Falačko Porajnje. Društvo FFGH jamcu plaća jamstvenu premiju od [0,5 % do 1,5 %] godišnje (per annum, p.a.).

per annum

3.3.   Spojivost moguće državne potpore pružene društvu FFHG

Spojivost moguće državne potpore pružene društvu FFHG

| (36) | U odluci o pokretanju postupka Komisija je izrazila sumnju u spojivost kreditne linije odobrene iz zajedničkog računa savezne pokrajine Falačko Porajnje navedene u odjeljku 3.1. i kredita i jamstva iz odjeljka 3.2., ako čine državnu potporu, s unutarnjim tržištem ako nisu ispunjeni uvjeti spojivosti iz Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. |
| --- | --- |

(36)

U odluci o pokretanju postupka Komisija je izrazila sumnju u spojivost kreditne linije odobrene iz zajedničkog računa savezne pokrajine Falačko Porajnje navedene u odjeljku 3.1. i kredita i jamstva iz odjeljka 3.2., ako čine državnu potporu, s unutarnjim tržištem ako nisu ispunjeni uvjeti spojivosti iz Smjernica za zračni prijevoz iz 2005.

4.   PRIMJEDBE NJEMAČKE

PRIMJEDBE NJEMAČKE

| (37) | Njemačka je općenito tvrdila da niti jedna od dviju mjera koje su predmet istrage u ovom postupku ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora jer društvu FFHG, uzimajući u obzir sve relevantne okolnosti, nije osigurana gospodarska prednost. S druge strane, Njemačka je tvrdila da bi se, u slučaju da Komisija bude smatrala da te mjere čine potporu u smislu Ugovora, ta potpora trebala bi se smatrati spojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(37)

Njemačka je općenito tvrdila da niti jedna od dviju mjera koje su predmet istrage u ovom postupku ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora jer društvu FFHG, uzimajući u obzir sve relevantne okolnosti, nije osigurana gospodarska prednost. S druge strane, Njemačka je tvrdila da bi se, u slučaju da Komisija bude smatrala da te mjere čine potporu u smislu Ugovora, ta potpora trebala bi se smatrati spojivom s unutarnjim tržištem.

4.1.   Posebna situacija zračne luke Frankfurt-Hahn 2009.

Posebna situacija zračne luke Frankfurt-Hahn 2009.

| (38) | Njemačka je smatrala da se pri ocjenjivanju predmetnih financijskih mjera mora uzeti u obzir posebna situacija zračne luke i pozadina financijskih mjera. U tom je pogledu Njemačka uputila na sljedeće tri okolnosti: |
| --- | --- |

(38)

Njemačka je smatrala da se pri ocjenjivanju predmetnih financijskih mjera mora uzeti u obzir posebna situacija zračne luke i pozadina financijskih mjera. U tom je pogledu Njemačka uputila na sljedeće tri okolnosti:

| (39) | Prvo, u vezi s pozadinom mjera, Njemačka je istaknula da je društvo FFHG kreditima financiralo većinu svojih ulaganja tijekom i nakon prenamjene iz vojne u komercijalnu zračnu luku. Njemačka tvrdi da je društvo FFHG stoga imalo veliku količinu dugoročnih financijskih obveza, za razliku od drugih zračnih luka. |
| --- | --- |

(39)

Prvo, u vezi s pozadinom mjera, Njemačka je istaknula da je društvo FFHG kreditima financiralo većinu svojih ulaganja tijekom i nakon prenamjene iz vojne u komercijalnu zračnu luku. Njemačka tvrdi da je društvo FFHG stoga imalo veliku količinu dugoročnih financijskih obveza, za razliku od drugih zračnih luka.

| (40) | Drugo, Njemačka je tvrdila da je refinanciranje kredita društva FFGH bilo neizbježno jer je društvo Fraport 1. siječnja 2009. prodalo svoje dionice pokrajini Falačko Porajnje. Prije prodaje, ugovorom o prijenosu dobiti i gubitka („Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag”, PLTA) društvo Fraport obvezalo se osigurati financiranje dugoročnih dugova društva FFHG i pokriti njegove moguće gubitke. Njemačka je dalje objasnila da je PLTA raskinut kada je pokrajina Falačko Porajnje kupila dionice pa je stoga bilo nužno refinancirati obveze društva FFHG. Njemačka tvrdi da je pokrajina Falačko Porajnje tim mjerama samo nastojala održati financijsku situaciju društva FFHG. |
| --- | --- |

(40)

Drugo, Njemačka je tvrdila da je refinanciranje kredita društva FFGH bilo neizbježno jer je društvo Fraport 1. siječnja 2009. prodalo svoje dionice pokrajini Falačko Porajnje. Prije prodaje, ugovorom o prijenosu dobiti i gubitka („Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag”, PLTA) društvo Fraport obvezalo se osigurati financiranje dugoročnih dugova društva FFHG i pokriti njegove moguće gubitke. Njemačka je dalje objasnila da je PLTA raskinut kada je pokrajina Falačko Porajnje kupila dionice pa je stoga bilo nužno refinancirati obveze društva FFHG. Njemačka tvrdi da je pokrajina Falačko Porajnje tim mjerama samo nastojala održati financijsku situaciju društva FFHG.

Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag

| (41) | Treće, Njemačka je posebno istaknula činjenicu da bi privatni poduzetnik financirao društvo FFHG pod istim uvjetima kao i savezna pokrajina Falačko Porajnje i da su ti uvjeti u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. Njemačka je tvrdila da Komisija mora uzeti u obzir poslovnu transakciju u cjelini i sve okolnosti određenog slučaja, posebno činjenicu da je savezna pokrajina vlasnik velike većine dionica. |
| --- | --- |

(41)

Treće, Njemačka je posebno istaknula činjenicu da bi privatni poduzetnik financirao društvo FFHG pod istim uvjetima kao i savezna pokrajina Falačko Porajnje i da su ti uvjeti u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. Njemačka je tvrdila da Komisija mora uzeti u obzir poslovnu transakciju u cjelini i sve okolnosti određenog slučaja, posebno činjenicu da je savezna pokrajina vlasnik velike većine dionica.

4.2.   Priroda potpore kreditne linije odobrene iz zajedničkog računa (cash-pool) savezne pokrajine Falačko Porajnje

Priroda potpore kreditne linije odobrene iz zajedničkog računa (cash-pool

4.2.1.   Financiranje zajedničkog računa (cash-pool)

Financiranje zajedničkog računa (cash-pool)

| (42) | Njemačka je izjavila da je zajednički račun financijski instrument koji je savezna pokrajina uspostavila 2002. U zajedničkom računu mogu sudjelovati institucije, zaklade i sva poduzeća na koja se primjenjuje privatno pravo i u kojima je pokrajina vlasnik više od 50 % udjela. Njemačka je objasnila da dnevnom bilancom na zajedničkom računu upravlja „Landeshauptkasse” savezne pokrajine. |
| --- | --- |

(42)

Njemačka je izjavila da je zajednički račun financijski instrument koji je savezna pokrajina uspostavila 2002. U zajedničkom računu mogu sudjelovati institucije, zaklade i sva poduzeća na koja se primjenjuje privatno pravo i u kojima je pokrajina vlasnik više od 50 % udjela. Njemačka je objasnila da dnevnom bilancom na zajedničkom računu upravlja „Landeshauptkasse” savezne pokrajine.

| (43) | Njemačka je smatrala da se zajednički račun ne financira izravno iz proračuna savezne pokrajine već iz viška gotovog novca sudionika. Dalje je objasnila da se višak gotovog novca na zajedničkom računu ulaže u tržišta kapitala. Na isti način deficit se smanjuje sredstvima stečenima na tržištu kapitala. Stoga je Njemačka tvrdila da se financijska potpora iz zajedničkog računa ne odobrava iz državnih sredstava i stoga se ne bi mogla pripisati državi. |
| --- | --- |

(43)

Njemačka je smatrala da se zajednički račun ne financira izravno iz proračuna savezne pokrajine već iz viška gotovog novca sudionika. Dalje je objasnila da se višak gotovog novca na zajedničkom računu ulaže u tržišta kapitala. Na isti način deficit se smanjuje sredstvima stečenima na tržištu kapitala. Stoga je Njemačka tvrdila da se financijska potpora iz zajedničkog računa ne odobrava iz državnih sredstava i stoga se ne bi mogla pripisati državi.

| (44) | Njemačka je također dostavila podatke o ukupnom stanju (ulozi sudionika i odobrene kreditne linije) zajedničkog računa koji su sažeti na Slici 2.

  Slika 2.


  Ukupni razvoj financiranja zajedničkog računa pokrajine u razdoblju 2009. – 2013. (u milijunima EUR)




  Bilanca instrumentata zajedničkog računa
  Ukupno pologa
  Ukupan broj povučenih kreditnih linija
  300
  200
  100
  0
  – 100
  – 200
  – 300
  – 400
  – 500
  – 600
  – 700
  – 800
  sij-09
  tra-09
  srp-09
  lis-09
  sij-10
  tra-10
  srp-10
  lis-10
  sij-11
  tra-11
  srp-11
  lis-11
  sij-12
  tra-12
  srp-12
  lis-12
  sij-13
  tra-13
  srp-13
  lis-13 |
| --- | --- |

(44)

Njemačka je također dostavila podatke o ukupnom stanju (ulozi sudionika i odobrene kreditne linije) zajedničkog računa koji su sažeti na Slici 2.

Slika 2.

Slika 2.

Ukupni razvoj financiranja zajedničkog računa pokrajine u razdoblju 2009. – 2013. (u milijunima EUR)

Ukupni razvoj financiranja zajedničkog računa pokrajine u razdoblju 2009. – 2013. (u milijunima EUR)

Bilanca instrumentata zajedničkog računa

Ukupno pologa

Ukupan broj povučenih kreditnih linija

300

200

100

0

– 100

– 200

– 300

– 400

– 500

– 600

– 700

– 800

sij-09

tra-09

srp-09

lis-09

sij-10

tra-10

srp-10

lis-10

sij-11

tra-11

srp-11

lis-11

sij-12

tra-12

srp-12

lis-12

sij-13

tra-13

srp-13

lis-13

4.2.2.   Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

| (45) | Njemačka je tvrdila da trgovačko društvo FFHG sudjelovanjem u zajedničkom računu savezne pokrajine nije ostvarilo gospodarsku prednost u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Njemačka tvrdi da se Komunikacija o referentnoj stopi (14) ne bi trebala strogo primjenjivati jer se njome ne uzima u obzir činjenica da je pokrajina Falačko Porajnje vlasnik većine dionica u društvu FFHG. |
| --- | --- |

(45)

Njemačka je tvrdila da trgovačko društvo FFHG sudjelovanjem u zajedničkom računu savezne pokrajine nije ostvarilo gospodarsku prednost u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Njemačka tvrdi da se Komunikacija o referentnoj stopi (14) ne bi trebala strogo primjenjivati jer se njome ne uzima u obzir činjenica da je pokrajina Falačko Porajnje vlasnik većine dionica u društvu FFHG.

Komunikacija o referentnoj stopi

14

| (46) | Njemačka je objasnila da krediti u načelu svakodnevno dospijevaju unatoč tome što je kreditna linija odobrena na duži rok. Stoga je Njemačka tvrdila da odobrena kreditna linija odgovara kratkoročnom kreditu. Na Slici 3. prikazano je kako se društvo FFHG koristi kreditnom linijom.

  Slika 3.


  Pregled povlačenja kreditne linije iz zajedničkog računa koje je društvo FFHG izvršilo između ožujka 2009. i kolovoza 2013. (u EUR)




  Povučena kreditna linija
  – 5 000 000
  – 10 000 000
  – 15 000 000
  – 20 000 000
  – 25 000 000
  – 30 000 000
  – 35 000 000
  – 40 000 000
  – 45 000 000
  – 50 000 000
  1.3.2009
  1.5.2009
  1.7.2009
  1.9.2009
  1.11.2009
  1.1.2010
  1.3.2010
  1.5.2010
  1.7.2010
  1.9.2010
  1.11.2010
  1.1.2011
  1.3.2011
  1.5.2011
  1.7.2011
  1.9.2011
  1.11.2011
  1.1.2012
  1.3.2012
  1.5.2012
  1.7.2012
  1.9.2012
  1.11.2012
  1.1.2013
  1.3.2013
  1.5.2013
  1.7.2013 |
| --- | --- |

(46)

Njemačka je objasnila da krediti u načelu svakodnevno dospijevaju unatoč tome što je kreditna linija odobrena na duži rok. Stoga je Njemačka tvrdila da odobrena kreditna linija odgovara kratkoročnom kreditu. Na Slici 3. prikazano je kako se društvo FFHG koristi kreditnom linijom.

Slika 3.

Slika 3.

Pregled povlačenja kreditne linije iz zajedničkog računa koje je društvo FFHG izvršilo između ožujka 2009. i kolovoza 2013. (u EUR)

Pregled povlačenja kreditne linije iz zajedničkog računa koje je društvo FFHG izvršilo između ožujka 2009. i kolovoza 2013. (u EUR)

Povučena kreditna linija

– 5 000 000

– 10 000 000

– 15 000 000

– 20 000 000

– 25 000 000

– 30 000 000

– 35 000 000

– 40 000 000

– 45 000 000

– 50 000 000

1.3.2009

1.5.2009

1.7.2009

1.9.2009

1.11.2009

1.1.2010

1.3.2010

1.5.2010

1.7.2010

1.9.2010

1.11.2010

1.1.2011

1.3.2011

1.5.2011

1.7.2011

1.9.2011

1.11.2011

1.1.2012

1.3.2012

1.5.2012

1.7.2012

1.9.2012

1.11.2012

1.1.2013

1.3.2013

1.5.2013

1.7.2013

| (47) | U odnosu na rejting i jamstva za obveze iz zajedničkog računa, Njemačka je izjavila da obveza FFHG-a iz zajedničkog računa ima isti rejting kao i sve njegove ostale obaveze. Njemačka je istaknula da su poduzeća koja sudjeluju u zajedničkom računu, iako se od njih ne traži jamstvo, pod nadzorom savezne pokrajine i pokrajina bi uvijek kao većinski dioničar društva FFGH mogla tražiti jamstvo za kredite. Nadalje, Njemačka je istaknula da su instrumenti objedinjavanja sredstava za zajedničkim računima uobičajena i česta tržišna praksa. Njemačka smatra da se zajedničkim računom nastoji ostvariti cilj uspostavljanja ravnoteže između trgovačkih društava u vlasništvu savezne pokrajine. |
| --- | --- |

(47)

U odnosu na rejting i jamstva za obveze iz zajedničkog računa, Njemačka je izjavila da obveza FFHG-a iz zajedničkog računa ima isti rejting kao i sve njegove ostale obaveze. Njemačka je istaknula da su poduzeća koja sudjeluju u zajedničkom računu, iako se od njih ne traži jamstvo, pod nadzorom savezne pokrajine i pokrajina bi uvijek kao većinski dioničar društva FFGH mogla tražiti jamstvo za kredite. Nadalje, Njemačka je istaknula da su instrumenti objedinjavanja sredstava za zajedničkim računima uobičajena i česta tržišna praksa. Njemačka smatra da se zajedničkim računom nastoji ostvariti cilj uspostavljanja ravnoteže između trgovačkih društava u vlasništvu savezne pokrajine.

| (48) | U odnosu na naznaku u odluci o pokretanju postupka da bi bez rejtinga dodatak za rizik trebao iznositi 1 000 baznih bodova, Njemačka je posebno tvrdila da prema njezinom mišljenju niti jedan privatni holding ne bi dodao 1 000 baznih bodova osnovnoj stopi posuđivanja za kredit dioničara odobren društvu kćeri ako ono ostvaruje gospodarske i strukturne interese tog holdinga. Njemačka je dodala da kamatna stopa za društvo FFHG odgovara otprilike prosječnoj europskoj prekonoćnoj kamatnoj stopi. Na Slici 4 prikazana je kamatna stopa koja se naplaćuje društvu FFHG za korištenje kreditne linije 2012. i 2013.

  Slika 4.


  Razvoj kamatne stope zaračunane društvu FFHG za korištenje sredstava iz zajedničkog računa u razdoblju 01./2012. – 08./2013.




  Kamatna stopa
  1.1.2012
  1.2.2012
  1.3.2012
  1.4.2012
  1.5.2012
  1.6.2012
  1.7.2012
  1.8.2012
  1.9.2012
  1.10.2012
  1.11.2012
  1.12.2012
  1.1.2013
  1.2.2013
  1.3.2013
  1.4.2013
  1.5.2013
  1.6.2013
  1.7.2013
  1.8.2013
  0,400 %
  0,350 %
  0,300 %
  0,250 %
  0,200 %
  0,150 %
  0,100 %
  0,050 %
  0,000 % |
| --- | --- |

(48)

U odnosu na naznaku u odluci o pokretanju postupka da bi bez rejtinga dodatak za rizik trebao iznositi 1 000 baznih bodova, Njemačka je posebno tvrdila da prema njezinom mišljenju niti jedan privatni holding ne bi dodao 1 000 baznih bodova osnovnoj stopi posuđivanja za kredit dioničara odobren društvu kćeri ako ono ostvaruje gospodarske i strukturne interese tog holdinga. Njemačka je dodala da kamatna stopa za društvo FFHG odgovara otprilike prosječnoj europskoj prekonoćnoj kamatnoj stopi. Na Slici 4 prikazana je kamatna stopa koja se naplaćuje društvu FFHG za korištenje kreditne linije 2012. i 2013.

Slika 4.

Slika 4.

Razvoj kamatne stope zaračunane društvu FFHG za korištenje sredstava iz zajedničkog računa u razdoblju 01./2012. – 08./2013.

Razvoj kamatne stope zaračunane društvu FFHG za korištenje sredstava iz zajedničkog računa u razdoblju 01./2012. – 08./2013.

Kamatna stopa

1.1.2012

1.2.2012

1.3.2012

1.4.2012

1.5.2012

1.6.2012

1.7.2012

1.8.2012

1.9.2012

1.10.2012

1.11.2012

1.12.2012

1.1.2013

1.2.2013

1.3.2013

1.4.2013

1.5.2013

1.6.2013

1.7.2013

1.8.2013

0,400 %

0,350 %

0,300 %

0,250 %

0,200 %

0,150 %

0,100 %

0,050 %

0,000 %

| (49) | U odnosu na naznaku o odluci o pokretanju postupka da bi se dodatak za rizik obično odredio na temelju procjene vjerojatnosti da društvo FFGH neće ispuniti obveze, Njemačka je istaknula da uključivanjem društva FFHG u zajednički račun pokrajina Falačko Porajnje nije odobrila kredit trećoj stranci već vlastitom društvu kćeri. Njemačka je dalje izjavila da je savezna pokrajina, kao dioničar, bila svjesna vjerojatnosti da društvo FFHG neće ispuniti obvezu i nije joj bila potrebna vanjska procjena jer je imala sve potrebne informacije. |
| --- | --- |

(49)

U odnosu na naznaku o odluci o pokretanju postupka da bi se dodatak za rizik obično odredio na temelju procjene vjerojatnosti da društvo FFGH neće ispuniti obveze, Njemačka je istaknula da uključivanjem društva FFHG u zajednički račun pokrajina Falačko Porajnje nije odobrila kredit trećoj stranci već vlastitom društvu kćeri. Njemačka je dalje izjavila da je savezna pokrajina, kao dioničar, bila svjesna vjerojatnosti da društvo FFHG neće ispuniti obvezu i nije joj bila potrebna vanjska procjena jer je imala sve potrebne informacije.

| (50) | Njemačka je dostavila i rejting društva FFGH na temelju modela određivanja kreditnog rejtinga agencije Moody's (15) za razdoblje 2009. do 2014., kako je sažeto u tablici 7. u nastavku. Njemačka je izjavila da su ti rejtinzi određeni na temelju financijskih izvještaja društva FFHG na dan 31. prosinca prethodne godine i na temelju dostupnih poslovnih planova.

  Tablica 7.


  Pregled kreditnih rejtinga društva FFHG o 2009. do 2014.









  Razdoblje | Pretpostavljeno trajanje (16) | Samostalni kreditni rejting društva FHG
  (kreditni rejting agencije Moody's) | Prilagođeni kreditni rejting (17)

  (kreditni rejting agencije Moody's) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. siječnja 2009. – 31. prosinca 2010. | 2 godine | [Ba1 – B3] (18) | [Baa3-B2] (19) |
| 1. siječnja 2011. – 31. prosinca 2011. | 1 godina | [Ba1 – B3] (18) | [Baa3-B2] (19) |
| 1. siječnja 2012. – 31. prosinca 2012. | 1 godina | [Ba1 – B3] | [Baa3 – B2] |
| 1. siječnja 2013. – 31. prosinca 2014. | 2 godine | [Ba1 – B3] | [Baa3 – B2] |
| Izvor: Memorandum KPMG-a od 7. lipnja 2013. |

(50)

Njemačka je dostavila i rejting društva FFGH na temelju modela određivanja kreditnog rejtinga agencije Moody's (15) za razdoblje 2009. do 2014., kako je sažeto u tablici 7. u nastavku. Njemačka je izjavila da su ti rejtinzi određeni na temelju financijskih izvještaja društva FFHG na dan 31. prosinca prethodne godine i na temelju dostupnih poslovnih planova.

15

Tablica 7.

Tablica 7.

Pregled kreditnih rejtinga društva FFHG o 2009. do 2014.

Pregled kreditnih rejtinga društva FFHG o 2009. do 2014.

Razdoblje

Pretpostavljeno trajanje (16)

16

Samostalni kreditni rejting društva FHG

(kreditni rejting agencije Moody's)

Prilagođeni kreditni rejting (17)

17

(kreditni rejting agencije Moody's)

1. siječnja 2009. – 31. prosinca 2010.

2 godine

[Ba1 – B3] (18)

18

[Baa3-B2] (19)

19

1. siječnja 2011. – 31. prosinca 2011.

1 godina

[Ba1 – B3] (18)

18

[Baa3-B2] (19)

19

1. siječnja 2012. – 31. prosinca 2012.

1 godina

[Ba1 – B3]

[Baa3 – B2]

1. siječnja 2013. – 31. prosinca 2014.

2 godine

[Ba1 – B3]

[Baa3 – B2]

Izvor: Memorandum KPMG-a od 7. lipnja 2013.

Izvor:

| (51) | Njemačka je stoga tvrdila da društvo FFHG uključivanjem u zajednički račun pokrajine nije ostvarilo gospodarsku prednost i da stoga pristup zajedničkom računu ne čini državnu potporu. |
| --- | --- |

(51)

Njemačka je stoga tvrdila da društvo FFHG uključivanjem u zajednički račun pokrajine nije ostvarilo gospodarsku prednost i da stoga pristup zajedničkom računu ne čini državnu potporu.

4.3.   Priroda potpore kredita i jamstvo odobreno društvo FFHG

Priroda potpore kredita i jamstvo odobreno društvo FFHG

4.3.1.   Spojivost kredita banke ISB s tržištem

Spojivost kredita banke ISB s tržištem

| (52) | Njemačka je izjavila da društvo FFHG nije ostvarilo prednost refinanciranjem kredita ISB-a. Ona smatra da su krediti ISB-a bili usporedivi s kreditima koje je 2005. odobrilo društvo Nassauische Sparkasse. Njemačka tvrdi da su se jamstva za kredite ISB-a mogla usporediti s kreditima banke Nassauische Sparkasse. |
| --- | --- |

(52)

Njemačka je izjavila da društvo FFHG nije ostvarilo prednost refinanciranjem kredita ISB-a. Ona smatra da su krediti ISB-a bili usporedivi s kreditima koje je 2005. odobrilo društvo Nassauische Sparkasse. Njemačka tvrdi da su se jamstva za kredite ISB-a mogla usporediti s kreditima banke Nassauische Sparkasse.

| (53) | Njemačka je navela da se, prema sudskoj praksi Suda EU-a (20), potpore definiraju kao intervencije kojima se ublažuju troškovi koji su obično uključeni u proračun trgovačkog društva. Njemačka je tvrdila da potpora nije dopuštena ako ti troškovi ostaju na istoj razini. Njemačka je naglasila da su kamate koje se plaćaju na kredite koje financira banka ISB ukupno [80 000 do 130 000 EUR] veće u usporedbi s prethodnim instrumentima financiranja. Nadalje, Njemačka je istaknula da je društvo FFHG moralo plaćati premiju od [300 – 340] i [340 – 410] baznih bodova na osnovnu stopu. Njemačka je izjavila da, u skladu s Komunikacijom o referentnoj stopi, te stope odgovaraju poduzeću za zadovoljavajućim rejtingom ([BB+ to BB-] prema ljestvici rejtinga agencije Standard and Poor's) i niskoj razini osiguranja jamstvom ili niskom rejtingu ([B+ to B-] prema ljestvici rejtinga agencije Standard and Poor's) i normalnoj razini osiguranja jamstvom. |
| --- | --- |

(53)

Njemačka je navela da se, prema sudskoj praksi Suda EU-a (20), potpore definiraju kao intervencije kojima se ublažuju troškovi koji su obično uključeni u proračun trgovačkog društva. Njemačka je tvrdila da potpora nije dopuštena ako ti troškovi ostaju na istoj razini. Njemačka je naglasila da su kamate koje se plaćaju na kredite koje financira banka ISB ukupno [80 000 do 130 000 EUR] veće u usporedbi s prethodnim instrumentima financiranja. Nadalje, Njemačka je istaknula da je društvo FFHG moralo plaćati premiju od [300 – 340] i [340 – 410] baznih bodova na osnovnu stopu. Njemačka je izjavila da, u skladu s Komunikacijom o referentnoj stopi, te stope odgovaraju poduzeću za zadovoljavajućim rejtingom ([BB+ to BB-] prema ljestvici rejtinga agencije Standard and Poor's) i niskoj razini osiguranja jamstvom ili niskom rejtingu ([B+ to B-] prema ljestvici rejtinga agencije Standard and Poor's) i normalnoj razini osiguranja jamstvom.

20

| (54) | Njemačka je objasnila da je 2009., kao dio priprema za novo financiranje, društvo FFHG angažiralo banku Deutsche Bank da izračuna dodatak za rizik za refinanciranje postojećih kredita. Njemačka je dostavila procjenu banke Deutsche Bank (21), koja je utemeljena na tri posljednja godišnja izvještaja (2006. – 2008.) FFHG-a. Nadalje, Njemačka je objasnila da u procjeni nije uzet u obzir poslovni plan društva FFHG kako je tada revidiran. U odnosu na procjenu banke Deutsche Bank, Njemačka je izjavila da je na temelju svoje analize banka Deutsche Bank smjestila društvo FFHG u kategoriju rejtinga [<BBB+] (22), ali ne navodi točan rejting trgovačkog društva. |
| --- | --- |

(54)

Njemačka je objasnila da je 2009., kao dio priprema za novo financiranje, društvo FFHG angažiralo banku Deutsche Bank da izračuna dodatak za rizik za refinanciranje postojećih kredita. Njemačka je dostavila procjenu banke Deutsche Bank (21), koja je utemeljena na tri posljednja godišnja izvještaja (2006. – 2008.) FFHG-a. Nadalje, Njemačka je objasnila da u procjeni nije uzet u obzir poslovni plan društva FFHG kako je tada revidiran. U odnosu na procjenu banke Deutsche Bank, Njemačka je izjavila da je na temelju svoje analize banka Deutsche Bank smjestila društvo FFHG u kategoriju rejtinga [<BBB+] (22), ali ne navodi točan rejting trgovačkog društva.

21

22

| (55) | Njemačka je objasnila da su u analizi banke Deutche Bank uzeti u obzir posebni vlasnički uvjeti društva FFHG (odnosno da je u vlasništvu javnih tijela te važnost trgovačkog društva za lokalno gospodarstvo). Njemačka je istaknula da bi prema mišljenju banke Deutche Bank svaki zajmodavac uzeo u obzir te okolnosti pri odobravanju kredita društvu FFHG. Njemačka je tvrdila da to znači da bi, iako je samostalni rejting društva FFHG iznosio [<BBB+], njegov prilagođeni rejting (uzimajući u obzir posebne vlasničke uvjete) bio viši (23). |
| --- | --- |

(55)

Njemačka je objasnila da su u analizi banke Deutche Bank uzeti u obzir posebni vlasnički uvjeti društva FFHG (odnosno da je u vlasništvu javnih tijela te važnost trgovačkog društva za lokalno gospodarstvo). Njemačka je istaknula da bi prema mišljenju banke Deutche Bank svaki zajmodavac uzeo u obzir te okolnosti pri odobravanju kredita društvu FFHG. Njemačka je tvrdila da to znači da bi, iako je samostalni rejting društva FFHG iznosio [<BBB+], njegov prilagođeni rejting (uzimajući u obzir posebne vlasničke uvjete) bio viši (23).

23

| (56) | U tom pogledu Njemačka je dalje objasnila da je banka Deutsche Bank navela primjenjivi dodatak za rizik za dvije alternativne strukture financiranja – jednu utemeljenu na prilagođenom rejtingu društva FFHG (bez jamstva, odnosno, upućujući na situaciju bez isključivog državnog jamstva koje je dao glavni dioničar društva FFHG – pokrajina Falačko Porajnje) i drugu sa 100 %-tnim jamstvom koje je dostavila pokrajina Falačko Porajnje. Njemačka je istaknula da je iz analize banke Deutche Bank razvidno da bi u prvom slučaju (bez jamstva, na temelju prilagođenog kreditnog rejtinga) primjenjivi dodatak za rizik za petogodišnji kredit iznosio između [1,3 % i 2,05 %] godišnje. Njemačka tvrdi da bi u drugom slučaju (s jamstvom kojim je obuhvaćeno 100 % kredita) primjenjivi dodatak na rizik iznosio između [0,25 % i 0,7 %] godišnje (24). |
| --- | --- |

(56)

U tom pogledu Njemačka je dalje objasnila da je banka Deutsche Bank navela primjenjivi dodatak za rizik za dvije alternativne strukture financiranja – jednu utemeljenu na prilagođenom rejtingu društva FFHG (bez jamstva, odnosno, upućujući na situaciju bez isključivog državnog jamstva koje je dao glavni dioničar društva FFHG – pokrajina Falačko Porajnje) i drugu sa 100 %-tnim jamstvom koje je dostavila pokrajina Falačko Porajnje. Njemačka je istaknula da je iz analize banke Deutche Bank razvidno da bi u prvom slučaju (bez jamstva, na temelju prilagođenog kreditnog rejtinga) primjenjivi dodatak za rizik za petogodišnji kredit iznosio između [1,3 % i 2,05 %] godišnje. Njemačka tvrdi da bi u drugom slučaju (s jamstvom kojim je obuhvaćeno 100 % kredita) primjenjivi dodatak na rizik iznosio između [0,25 % i 0,7 %] godišnje (24).

24

| (57) | Kako bi potkrijepila analize koje je provela banka Deutsche Bank, Njemačka je navela i rejting iz 2010. koji je pripremila banka Volksbank koja je društvu FFHG dodijelila rejting od [...] prema svojoj unutarnjoj ljestvici rejtinga (25). Nadalje, Njemačka je objasnila da je banka Kreisspaarkasse Birkenfeld 2011. dodijelila društvu FFHG rejting od [...] u skladu sa svojom ljestvicom rejtinga (26). |
| --- | --- |

(57)

Kako bi potkrijepila analize koje je provela banka Deutsche Bank, Njemačka je navela i rejting iz 2010. koji je pripremila banka Volksbank koja je društvu FFHG dodijelila rejting od [...] prema svojoj unutarnjoj ljestvici rejtinga (25). Nadalje, Njemačka je objasnila da je banka Kreisspaarkasse Birkenfeld 2011. dodijelila društvu FFHG rejting od [...] u skladu sa svojom ljestvicom rejtinga (26).

25

26

| (58) | Njemačka je dostavila i rejting društva FFGH na temelju modela određivanja kreditnog rejtinga agencije Moody's u trenutku kada su odobreni krediti banke ISB (vidjeti tablicu 8.).

  Tablica 8.


  Pregled kreditnih rejtinga društva FFHG u trenutku kada su odobreni krediti društva ISB










  Banka | Trajanje | Trajanje u godinama | Samostalni kreditni rejting društva FFHG
  (Ljestvica kreditnog rejtinga agencije Moody's) | Prilagođeni kreditni rejting (27)

  (Ljestvica kreditnog rejtinga agencije Moody's) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ISB | [otprilike 8 godina] | [otprilike 8 godina] | [B2 – Baa3] | [B1 – Baa2] |
| ISB | [otprilike 5 godina] | [otprilike 5 godina] | [B2 – Baa3] | [B1 – Baa2] |
| ISB | [otprilike 2 godine] | [otprilike 2 godine] | [B2 – Baa3] | [B1 – Baa2] |
| ISB | [otprilike 7 godina] | [otprilike 7 godina] | [B2 – Baa3] | [B1 – Baa2] |
| ISB | [otprilike 3 godine] | [otprilike 3 godine] | [B2 – Baa3] | [B1 – Baa2] |
| Izvor: Memorandum KPMG-a od 7. lipnja 2013. |

(58)

Njemačka je dostavila i rejting društva FFGH na temelju modela određivanja kreditnog rejtinga agencije Moody's u trenutku kada su odobreni krediti banke ISB (vidjeti tablicu 8.).

Tablica 8.

Tablica 8.

Pregled kreditnih rejtinga društva FFHG u trenutku kada su odobreni krediti društva ISB

Pregled kreditnih rejtinga društva FFHG u trenutku kada su odobreni krediti društva ISB

Banka

Trajanje

Trajanje u godinama

Samostalni kreditni rejting društva FFHG

(Ljestvica kreditnog rejtinga agencije Moody's)

Prilagođeni kreditni rejting (27)

27

(Ljestvica kreditnog rejtinga agencije Moody's)

ISB

[otprilike 8 godina]

[otprilike 8 godina]

[B2 – Baa3]

[B1 – Baa2]

ISB

[otprilike 5 godina]

[otprilike 5 godina]

[B2 – Baa3]

[B1 – Baa2]

ISB

[otprilike 2 godine]

[otprilike 2 godine]

[B2 – Baa3]

[B1 – Baa2]

ISB

[otprilike 7 godina]

[otprilike 7 godina]

[B2 – Baa3]

[B1 – Baa2]

ISB

[otprilike 3 godine]

[otprilike 3 godine]

[B2 – Baa3]

[B1 – Baa2]

Izvor: Memorandum KPMG-a od 7. lipnja 2013.

Izvor:

| (59) | Njemačka je tvrdila da se društvo FFHG treba smatrati poduzećem s dobrim rejtingom jer ima visoki stupanj osiguranja jamstvom (sva imovina društva FFHG mogla bi se upotrijebiti kao jamstvo) i dobar omjer kapitala od otprilike 30 % unatoč činjenici da je društvo FFHG ostvarivalo gubitke te zato što je pokrajina Falačko Porajnje, kao dioničar društva FFHG, dostavila jamstvo za kredit. |
| --- | --- |

(59)

Njemačka je tvrdila da se društvo FFHG treba smatrati poduzećem s dobrim rejtingom jer ima visoki stupanj osiguranja jamstvom (sva imovina društva FFHG mogla bi se upotrijebiti kao jamstvo) i dobar omjer kapitala od otprilike 30 % unatoč činjenici da je društvo FFHG ostvarivalo gubitke te zato što je pokrajina Falačko Porajnje, kao dioničar društva FFHG, dostavila jamstvo za kredit.

| (60) | Nadalje, Njemačka je naglasila da su društvo FFHG i banka ISB pregovarali o uvjetima za kredite i da pokrajina Falačko Porajnje nije utjecala na te pregovore. |
| --- | --- |

(60)

Nadalje, Njemačka je naglasila da su društvo FFHG i banka ISB pregovarali o uvjetima za kredite i da pokrajina Falačko Porajnje nije utjecala na te pregovore.

| (61) | Zbog toga je Njemačka smatra da je banka ISB društvu FFHG kredite odobrila pod tržišnim uvjetima i ti krediti, stoga, ne čine državnu potporu. |
| --- | --- |

(61)

Zbog toga je Njemačka smatra da je banka ISB društvu FFHG kredite odobrila pod tržišnim uvjetima i ti krediti, stoga, ne čine državnu potporu.

4.3.2.   Spojivost jamstva koje je odobrila pokrajina Falačko Porajnje s tržištem

Spojivost jamstva koje je odobrila pokrajina Falačko Porajnje s tržištem

| (62) | Njemačka je izjavila da je uobičajena praksa da holding društva jamče za financijske obveze svojih društava kćeri. Nadalje, Njemačka je tvrdila da jamstvo pokrajine Falačko Porajnje zadovoljava zahtjeve iz obavijesti o preuzimanju jamstva (28). Potvrđujući da je preuzeto jamstvo za 100 % umjesto za 80 % iznosa kredita (kako je propisano u obavijesti o preuzimanju jamstva), Njemačka je istaknula da je to zato što je pokrajina Falačko Porajnje preuzela jamstva društva Fraport koja su također iznosila 100 %. U tom pogledu Njemačka je izjavila da je jamstvo od 100 % postojalo prije te je pokrajina Falačko Porajnje preuzimanjem jamstva samo zadržala status quo. Stoga, prema mišljenju Njemačke, društvo FFHG nije ostvarilo gospodarsku prednost. |
| --- | --- |

(62)

Njemačka je izjavila da je uobičajena praksa da holding društva jamče za financijske obveze svojih društava kćeri. Nadalje, Njemačka je tvrdila da jamstvo pokrajine Falačko Porajnje zadovoljava zahtjeve iz obavijesti o preuzimanju jamstva (28). Potvrđujući da je preuzeto jamstvo za 100 % umjesto za 80 % iznosa kredita (kako je propisano u obavijesti o preuzimanju jamstva), Njemačka je istaknula da je to zato što je pokrajina Falačko Porajnje preuzela jamstva društva Fraport koja su također iznosila 100 %. U tom pogledu Njemačka je izjavila da je jamstvo od 100 % postojalo prije te je pokrajina Falačko Porajnje preuzimanjem jamstva samo zadržala status quo. Stoga, prema mišljenju Njemačke, društvo FFHG nije ostvarilo gospodarsku prednost.

28

status quo.

| (63) | Nadalje, Njemačka je tvrdila da je društvo FFHG moglo ponuditi druga jamstva (kao što su zemljišta, zgrade i druga nepokretna imovina), što nije bilo nužno jer je pokrajina Falačko Porajnje bila vlasnik većine dionica društva FFHG. Njemačka je stoga tvrdila da uvjeti kredita ne bi nužno bili izmijenjeni da pokrajina nije odobrila jamstvo. |
| --- | --- |

(63)

Nadalje, Njemačka je tvrdila da je društvo FFHG moglo ponuditi druga jamstva (kao što su zemljišta, zgrade i druga nepokretna imovina), što nije bilo nužno jer je pokrajina Falačko Porajnje bila vlasnik većine dionica društva FFHG. Njemačka je stoga tvrdila da uvjeti kredita ne bi nužno bili izmijenjeni da pokrajina nije odobrila jamstvo.

| (64) | Nadalje, Njemačka je istaknula da društvo FFHG plaća tržišnu naknadu za jamstvo. Njemačka je to potkrijepila studijom banke Deutsche Bank, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 56. U tom kontekstu Njemačka je objasnila da je banka Deutche Bank utvrdila da bi naknada za jamstvo iznosila između [0,5 % i 1,5 %] (29). Njemačka je izjavila da je naknada iznosila [0,5 % do 1,5 %] jer se društvo FFHG dobro razvijalo u trenutku kada je izdano jamstvo. U tom kontekstu Njemačka je istaknula da se mora smatrati da je ova naknada za jamstvo u skladu tržištem budući da je unutar raspona koji su utvrdili stručnjaci banke Deutsche Bank. |
| --- | --- |

(64)

Nadalje, Njemačka je istaknula da društvo FFHG plaća tržišnu naknadu za jamstvo. Njemačka je to potkrijepila studijom banke Deutsche Bank, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 56. U tom kontekstu Njemačka je objasnila da je banka Deutche Bank utvrdila da bi naknada za jamstvo iznosila između [0,5 % i 1,5 %] (29). Njemačka je izjavila da je naknada iznosila [0,5 % do 1,5 %] jer se društvo FFHG dobro razvijalo u trenutku kada je izdano jamstvo. U tom kontekstu Njemačka je istaknula da se mora smatrati da je ova naknada za jamstvo u skladu tržištem budući da je unutar raspona koji su utvrdili stručnjaci banke Deutsche Bank.

29

| (65) | Zaključno, Njemačka je naglasila da društvo FFHG nije ostvarilo gospodarsku prednost u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora niti s pomoću zajedničkog računa niti s pomoću kredita banke ISB ili jamstva za taj kredit. |
| --- | --- |

(65)

Zaključno, Njemačka je naglasila da društvo FFHG nije ostvarilo gospodarsku prednost u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora niti s pomoću zajedničkog računa niti s pomoću kredita banke ISB ili jamstva za taj kredit.

4.4.   Spojivost mjera s unutarnjim tržištem

Spojivost mjera s unutarnjim tržištem

4.4.1.   Ocjena spojivosti potpore za ulaganja

Ocjena spojivosti potpore za ulaganja

| (66) | Njemačka je tvrdila da bi potpora bila spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora čak i ako financiranje odobreno društvu FFHG čini državnu potporu. |
| --- | --- |

(66)

Njemačka je tvrdila da bi potpora bila spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora čak i ako financiranje odobreno društvu FFHG čini državnu potporu.

| (67) | Posebno u vezi s kreditima banke ISB i jamstvom za kredite, Njemačka je tvrdila da su se kreditima banke ISB refinancirali postojeći ugovori o kreditima koji su sklopljeni radi financiranja infrastrukturnih mjera u zračnoj luci Frankfurt Hahn. U tom pogledu Njemačka je tvrdila da je kreditom ISB-a br. 1 refinanciran kredit koji je predviđen za financiranje ulaganja u opremu u zračnoj luci Frankfurt Hahn 2007. i 2008., a kreditom ISB-a br. 2 predviđeno je refinanciranje kredita za financiranje ulaganja provedenih u zračnoj luci 2002. Njemačka je tvrdila da su se kreditom ISB-a br. 3 refinancirala ulaganja u prenamjenu teretnog hangara u putnički terminal i druge mjere za proširenje infrastrukture. Njemačka je dalje tvrdila da su se kreditima ISB-a br. 4 i 5. refinancirali i krediti za financiranje ulaganja 2004. do 2006. Stoga je Njemačka tvrdila da krediti ne čine operativnu potporu već potporu za ulaganja koja je u skladu s uvjetima spojivosti utvrđenima u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. U sljedećim uvodnim izjavama navedena je analiza usklađenosti s tim uvjetima. |
| --- | --- |

(67)

Posebno u vezi s kreditima banke ISB i jamstvom za kredite, Njemačka je tvrdila da su se kreditima banke ISB refinancirali postojeći ugovori o kreditima koji su sklopljeni radi financiranja infrastrukturnih mjera u zračnoj luci Frankfurt Hahn. U tom pogledu Njemačka je tvrdila da je kreditom ISB-a br. 1 refinanciran kredit koji je predviđen za financiranje ulaganja u opremu u zračnoj luci Frankfurt Hahn 2007. i 2008., a kreditom ISB-a br. 2 predviđeno je refinanciranje kredita za financiranje ulaganja provedenih u zračnoj luci 2002. Njemačka je tvrdila da su se kreditom ISB-a br. 3 refinancirala ulaganja u prenamjenu teretnog hangara u putnički terminal i druge mjere za proširenje infrastrukture. Njemačka je dalje tvrdila da su se kreditima ISB-a br. 4 i 5. refinancirali i krediti za financiranje ulaganja 2004. do 2006. Stoga je Njemačka tvrdila da krediti ne čine operativnu potporu već potporu za ulaganja koja je u skladu s uvjetima spojivosti utvrđenima u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. U sljedećim uvodnim izjavama navedena je analiza usklađenosti s tim uvjetima.

(a)   Doprinos jasno definiranom cilju od zajedničkog interesa

| (68) | U odnosu na uvjet da se mjerom mora pridonijeti jasno definiranom cilju od zajedničkog interesa, Njemačka je tvrdila da se financiranjem infrastrukture zračne luke u zračnoj luci Frankfurt Hahn nastojala unaprijediti gospodarska struktura gospodarski nedovoljno razvijene i rijetko naseljene regije Hunsrück. |
| --- | --- |

(68)

U odnosu na uvjet da se mjerom mora pridonijeti jasno definiranom cilju od zajedničkog interesa, Njemačka je tvrdila da se financiranjem infrastrukture zračne luke u zračnoj luci Frankfurt Hahn nastojala unaprijediti gospodarska struktura gospodarski nedovoljno razvijene i rijetko naseljene regije Hunsrück.

| (69) | U tom pogledu Njemačka je izjavila se pružanjem potpore društvu FFHG prvo nastojalo pomoći u prevladavanju slabog strukturnog gospodarstva regije Hunsrück. Njemačka je tvrdila da je zračna luka Frankfurt Hahn okružena nizom područja koja se smatraju regijama kojima je potrebna potpora u okviru Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”
   (30), zajedničke zadaće saveznih i lokalnih tijela vlasti. U tom je pogledu Njemačka navela da su četiri regije koje okružuju zračnu luku, odnosno Landkreis Bernkastel-Wittlich, Birkenfeld, Cochem-Zell i Rhein-Hunsrück-Kreis, u prosjeku dvostruko rjeđe naseljene od ostatka pokrajine Falačko Porajnje. Njemačka je istaknula da je u tim okruzima u kojima gospodarstvo oblikuju mala i srednja poduzeća zapošljavanje glavno sredstvo za borbu protiv daljnjeg pada regionalnog gospodarstva u čemu zračna luka Frankfurt Hahn ima važnu ulogu kao poslodavac i klijent. |
| --- | --- |

(69)

U tom pogledu Njemačka je izjavila se pružanjem potpore društvu FFHG prvo nastojalo pomoći u prevladavanju slabog strukturnog gospodarstva regije Hunsrück. Njemačka je tvrdila da je zračna luka Frankfurt Hahn okružena nizom područja koja se smatraju regijama kojima je potrebna potpora u okviru Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”
   (30), zajedničke zadaće saveznih i lokalnih tijela vlasti. U tom je pogledu Njemačka navela da su četiri regije koje okružuju zračnu luku, odnosno Landkreis Bernkastel-Wittlich, Birkenfeld, Cochem-Zell i Rhein-Hunsrück-Kreis, u prosjeku dvostruko rjeđe naseljene od ostatka pokrajine Falačko Porajnje. Njemačka je istaknula da je u tim okruzima u kojima gospodarstvo oblikuju mala i srednja poduzeća zapošljavanje glavno sredstvo za borbu protiv daljnjeg pada regionalnog gospodarstva u čemu zračna luka Frankfurt Hahn ima važnu ulogu kao poslodavac i klijent.

Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”

30

| (70) | Drugo, Njemačka je tvrdila da zračna luka Frankfurt Hahn ima važnu ulogu u strateškom razvoju dolaznog ((~33 % putnika odgovara otprilike 1 milijun putnika 2005.) i odlaznog turizma (~67 % putnika) pokrajine Falačko Porajnje. Njemačka je izjavila da 88 % dolaznih putnika ostvaruje nekoliko noćenja u regiji. Njemačka je tvrdila da su dolazni turisti iz zračne luke Frankfurt Hahn 2005. ostvarili otprilike 5,7 milijuna noćenja (31). Njemačka tvrdi da se broj noćenja dodatno povećao. Pokrajina Falačko Porajnje primila je 8,2 milijuna gostiju 2011., čime je ostvareno 21,5 milijuna noćenja. Njemačka je istaknula da se posebno povećao broj gostiju iz zemalja istočne i južne Europe te da postoji veliki broj letova iz tih zemalja u zračnu luku Frankfurt Hahn. Njemačka tvrdi da je na taj način turizmom u pokrajini Falačko Porajnje otprilike stvoreno 198 000 radnih mjesta. Njemačka je objasnila da analizirani učinci prihoda i zapošljavanja proizlaze posebno iz dolaznog turizma u kojem zračna luka Frankfurt Hahn ima središnju ulogu kao ulaz za turiste u regiju Hunsrück, ali i općenito u pokrajinu Falačko Porajnje. Njemačka je izjavila da se između 1990. i 2001. broj turista u regiji Hunsrück povećao za 70 %, a u pokrajini Falačko Porajnje za 35 %. Njemačka tvrdi da se u istom razdoblju za 163 % povećao broj turista koji iz inozemstva dolaze u regiju Hunsrück. Budući da 88 % svih turista koji dolaze u zračnu luku Frankfurt Hahn ostvaruje najmanje jedno noćenje, a više od 80 % njih ostaju između dva i deset dana, oni donose ukupne koristi od otprilike 133,7 milijuna EUR godišnje. Nadalje, Njemačka je tvrdila da zračna luka Frankfurt Hahn ostvaruje prihod od izlaznog turizma (67 %) i na temelju nezrakoplovnih prihoda. |
| --- | --- |

(70)

Drugo, Njemačka je tvrdila da zračna luka Frankfurt Hahn ima važnu ulogu u strateškom razvoju dolaznog ((~33 % putnika odgovara otprilike 1 milijun putnika 2005.) i odlaznog turizma (~67 % putnika) pokrajine Falačko Porajnje. Njemačka je izjavila da 88 % dolaznih putnika ostvaruje nekoliko noćenja u regiji. Njemačka je tvrdila da su dolazni turisti iz zračne luke Frankfurt Hahn 2005. ostvarili otprilike 5,7 milijuna noćenja (31). Njemačka tvrdi da se broj noćenja dodatno povećao. Pokrajina Falačko Porajnje primila je 8,2 milijuna gostiju 2011., čime je ostvareno 21,5 milijuna noćenja. Njemačka je istaknula da se posebno povećao broj gostiju iz zemalja istočne i južne Europe te da postoji veliki broj letova iz tih zemalja u zračnu luku Frankfurt Hahn. Njemačka tvrdi da je na taj način turizmom u pokrajini Falačko Porajnje otprilike stvoreno 198 000 radnih mjesta. Njemačka je objasnila da analizirani učinci prihoda i zapošljavanja proizlaze posebno iz dolaznog turizma u kojem zračna luka Frankfurt Hahn ima središnju ulogu kao ulaz za turiste u regiju Hunsrück, ali i općenito u pokrajinu Falačko Porajnje. Njemačka je izjavila da se između 1990. i 2001. broj turista u regiji Hunsrück povećao za 70 %, a u pokrajini Falačko Porajnje za 35 %. Njemačka tvrdi da se u istom razdoblju za 163 % povećao broj turista koji iz inozemstva dolaze u regiju Hunsrück. Budući da 88 % svih turista koji dolaze u zračnu luku Frankfurt Hahn ostvaruje najmanje jedno noćenje, a više od 80 % njih ostaju između dva i deset dana, oni donose ukupne koristi od otprilike 133,7 milijuna EUR godišnje. Nadalje, Njemačka je tvrdila da zračna luka Frankfurt Hahn ostvaruje prihod od izlaznog turizma (67 %) i na temelju nezrakoplovnih prihoda.

31

| (71) | Treće, Njemačka je izjavila da je 2012. u zračnoj luci Frankfurt Hahn, uzimajući u obzir sve djelatnosti zračne luke, stvoreno 3 063 radnih mjesta u regiji Hunsrück od čega su 74 % radna mjesta s punim radnim vremenom. Njemačka tvrdi da 90 % tih zaposlenika živi u regiji. Njemačka je tvrdila da zračna luka Frankfurt Hahn pridonosi smanjenju odlaska mladih, kvalificiranih radnika u druge regije te smanjenju gospodarskog i društvenog propadanja regionalnih zajednica i njihove infrastrukture. Nadalje, Njemačka je istaknula da postojanje zračne luke Frankfurt Hahn nema samo navedene izravne učinke na tržištu rada već ima i velike neizravne, potaknute i katalizirajuće učinke povećanja broja gospodarskih i turističkih djelatnosti. U tom pogledu Njemačka je uputila na pozitivne sekundarne učinke u regiji, odnosno, manje nezaposlenosti i više poreznih obveznika, čime se općinama u regijama osigurava više novca za podupiranje lokalnog gospodarstva. Zračna luka stvorila je otprilike 11 000 radnih mjesta od dolaznog turizma u cijeloj pokrajini Falačko Porajnje. |
| --- | --- |

(71)

Treće, Njemačka je izjavila da je 2012. u zračnoj luci Frankfurt Hahn, uzimajući u obzir sve djelatnosti zračne luke, stvoreno 3 063 radnih mjesta u regiji Hunsrück od čega su 74 % radna mjesta s punim radnim vremenom. Njemačka tvrdi da 90 % tih zaposlenika živi u regiji. Njemačka je tvrdila da zračna luka Frankfurt Hahn pridonosi smanjenju odlaska mladih, kvalificiranih radnika u druge regije te smanjenju gospodarskog i društvenog propadanja regionalnih zajednica i njihove infrastrukture. Nadalje, Njemačka je istaknula da postojanje zračne luke Frankfurt Hahn nema samo navedene izravne učinke na tržištu rada već ima i velike neizravne, potaknute i katalizirajuće učinke povećanja broja gospodarskih i turističkih djelatnosti. U tom pogledu Njemačka je uputila na pozitivne sekundarne učinke u regiji, odnosno, manje nezaposlenosti i više poreznih obveznika, čime se općinama u regijama osigurava više novca za podupiranje lokalnog gospodarstva. Zračna luka stvorila je otprilike 11 000 radnih mjesta od dolaznog turizma u cijeloj pokrajini Falačko Porajnje.

| (72) | Njemačka je tvrdila da se financiranjem infrastrukture u zračnoj luci Frankfurt Hahn također pridonijelo ostvarivanju jasno definiranog cilja od zajedničkog interesa koji se sastoji od suzbijanja zagušenosti zračnog prometa u velikim čvorištima u Uniji. U tom je pogledu Njemačka istaknula činjenicu da se kapacitet zračne luke Frankfurt Main stalno prekoračuje. Njemačka je tvrdila da se zračnom lukom Frankfurt Hahn, posebno budući da ima dozvolu za rad 24 sata dnevno, osigurava dodatni kapacitet u cilju rasterećenja zračne luke Frankfurt Main. |
| --- | --- |

(72)

Njemačka je tvrdila da se financiranjem infrastrukture u zračnoj luci Frankfurt Hahn također pridonijelo ostvarivanju jasno definiranog cilja od zajedničkog interesa koji se sastoji od suzbijanja zagušenosti zračnog prometa u velikim čvorištima u Uniji. U tom je pogledu Njemačka istaknula činjenicu da se kapacitet zračne luke Frankfurt Main stalno prekoračuje. Njemačka je tvrdila da se zračnom lukom Frankfurt Hahn, posebno budući da ima dozvolu za rad 24 sata dnevno, osigurava dodatni kapacitet u cilju rasterećenja zračne luke Frankfurt Main.

| (73) | Nadalje, Njemačka je tvrdila da se podupiranjem zračne luke ostvaruje cilj od zajedničkog interesa koji se sastoji od povećanja mobilnosti građana Unije. U tom pogledu, Njemačka je istaknula da je zračna luk Frankfurt Hahn jedina njemačka zračna luka koja nudi izravne letove u Kaunas (Latvija), Kerry (Irska), Kos (Grčka), Montpellier (Francuska), Nador (Maroko), Plovdiv (Bugarska), Pula (Hrvatska), Rhodos (Grčka), Santiago de Compostela (Španjolska) i Volos (Grčka). Nadalje, Njemačka tvrdi da zračna luka Frankfurt Hahn pridonosi mobilnosti radne snage mladih ljudi koji mogu doći do regije Hunsrück i Falačko Porajnje po niskim cijenama. Njemačka je slično tome istaknula da sada studentima iz cijele Unije dostupna visokokvalitetna sveučilišta i institucije visokog obrazovanja u gradovima Koblenz, Mainz, Kaiserslautern, Trier, Wiesbaden, Mannheim, Bonn i slično, za koja se većinom ne plaćaju školarine. |
| --- | --- |

(73)

Nadalje, Njemačka je tvrdila da se podupiranjem zračne luke ostvaruje cilj od zajedničkog interesa koji se sastoji od povećanja mobilnosti građana Unije. U tom pogledu, Njemačka je istaknula da je zračna luk Frankfurt Hahn jedina njemačka zračna luka koja nudi izravne letove u Kaunas (Latvija), Kerry (Irska), Kos (Grčka), Montpellier (Francuska), Nador (Maroko), Plovdiv (Bugarska), Pula (Hrvatska), Rhodos (Grčka), Santiago de Compostela (Španjolska) i Volos (Grčka). Nadalje, Njemačka tvrdi da zračna luka Frankfurt Hahn pridonosi mobilnosti radne snage mladih ljudi koji mogu doći do regije Hunsrück i Falačko Porajnje po niskim cijenama. Njemačka je slično tome istaknula da sada studentima iz cijele Unije dostupna visokokvalitetna sveučilišta i institucije visokog obrazovanja u gradovima Koblenz, Mainz, Kaiserslautern, Trier, Wiesbaden, Mannheim, Bonn i slično, za koja se većinom ne plaćaju školarine.

| (74) | Nadalje, Njemačka je tvrdila da je također od zajedničkog interesa da su regija Hunsrück i susjedne regije savezne pokrajine Falačko Porajnje povezane s drugim rubnim regijama, primjerice Limerickom, što se već manifestiralo u obliku partnerstava među gradovima. Kao četvrto najveće nacionalno gospodarstvo u svijetu, Njemačka je izjavila joj cilj nije samo povezivanje glavnih europskih čvorišta već i uzajamno povezivanje regija. Njemačka tvrdi da je važno smanjiti ovisnost Unije o velikim čvorištima kao što su Heathrow, Charles de Gaulle, Schiphol ili Frankfurt/Main jer će to značiti ne samo izravnije veze već i veću pouzdanost, posebno teretnog prometa, jer u regionalnim zračnim lukama ima manje otkazivanja letova zbog vremena, štrajkova, terorizma ili otkazivanja zbog rizika od otkazivanja. |
| --- | --- |

(74)

Nadalje, Njemačka je tvrdila da je također od zajedničkog interesa da su regija Hunsrück i susjedne regije savezne pokrajine Falačko Porajnje povezane s drugim rubnim regijama, primjerice Limerickom, što se već manifestiralo u obliku partnerstava među gradovima. Kao četvrto najveće nacionalno gospodarstvo u svijetu, Njemačka je izjavila joj cilj nije samo povezivanje glavnih europskih čvorišta već i uzajamno povezivanje regija. Njemačka tvrdi da je važno smanjiti ovisnost Unije o velikim čvorištima kao što su Heathrow, Charles de Gaulle, Schiphol ili Frankfurt/Main jer će to značiti ne samo izravnije veze već i veću pouzdanost, posebno teretnog prometa, jer u regionalnim zračnim lukama ima manje otkazivanja letova zbog vremena, štrajkova, terorizma ili otkazivanja zbog rizika od otkazivanja.

| (75) | Naposljetku, Njemačka je općenito naglasila da zbog blizine zračne luke Zweibrücken ne dolazi do udvostručavanja zračnih luka u istom prihvatnom području jer je udaljenost između zračne luke Frankfurt Hahn i zračne luke Zweibrücken 127 km. Njemačka tvrdi da se ta udaljenost može preći za 1 sat i 27 minuta vožnje automobilom ili otprilike 4 sata putovanja vlakom. Prema tome, Njemačka je tvrdila da niti jedan razumni radnik, prijevoznik tereta ili turist čija se odlazna točka nalazi u regiji Hunsrück ne bi na krajnje odredište putovao iz zračne luke Zweibrücken umjesto iz zračne luke Frankfurt Hahn. Nadalje, Njemačka je tvrdila da se na temelju putničkog i teretnog željezničkog prometa između 2005. i 2012. ne može zaključiti da među zračnim lukama postoji mogućnost zamjene. Njemačka tvrdi da se glavni tržišni udio zračne luke Frankfurt Hahn nalazi u regiji Hunsrück-Mosel-Nahe (vidjeti Sliku 5.).

  Slika 5.


  Tržišni udjeli u zračnom putničkom prometu zračne luke Frankfurt Hahn tijekom 2013.
   (*2)




  ≼ 2 %
  ≽2 % do 5 %
  ≽5 % do 10 %
  ≽10 % do 20 %
  ≽ 20 %
  Zračna luka
  Zračna luka Frankfurt-Hahn Tržšni udjeli u 2013 |
| --- | --- |

(75)

Naposljetku, Njemačka je općenito naglasila da zbog blizine zračne luke Zweibrücken ne dolazi do udvostručavanja zračnih luka u istom prihvatnom području jer je udaljenost između zračne luke Frankfurt Hahn i zračne luke Zweibrücken 127 km. Njemačka tvrdi da se ta udaljenost može preći za 1 sat i 27 minuta vožnje automobilom ili otprilike 4 sata putovanja vlakom. Prema tome, Njemačka je tvrdila da niti jedan razumni radnik, prijevoznik tereta ili turist čija se odlazna točka nalazi u regiji Hunsrück ne bi na krajnje odredište putovao iz zračne luke Zweibrücken umjesto iz zračne luke Frankfurt Hahn. Nadalje, Njemačka je tvrdila da se na temelju putničkog i teretnog željezničkog prometa između 2005. i 2012. ne može zaključiti da među zračnim lukama postoji mogućnost zamjene. Njemačka tvrdi da se glavni tržišni udio zračne luke Frankfurt Hahn nalazi u regiji Hunsrück-Mosel-Nahe (vidjeti Sliku 5.).

Slika 5.

Slika 5.

Tržišni udjeli u zračnom putničkom prometu zračne luke Frankfurt Hahn tijekom 2013.
   (*2)

Tržišni udjeli u zračnom putničkom prometu zračne luke Frankfurt Hahn tijekom 2013.

*2

≼ 2 %

≽2 % do 5 %

≽5 % do 10 %

≽10 % do 20 %

≽ 20 %

Zračna luka

Zračna luka Frankfurt-Hahn Tržšni udjeli u 2013

(b)   Infrastruktura je nužna i razmjerna cilju

| (76) | Njemačka smatra da su financirana ulaganja nužna i razmjerna cilju od zajedničkog interesa (vidjeti uvodnu izjavu 68. i dalje). Njemačka tvrdi da su ulaganja poduzeta u skladu s potrebama i da je izgrađena infrastruktura bila nužna kako bi zračna luka mogla zajamčiti povezanost, kako bi se omogućio razvoj regije i rasteretila zračna luka Frankfurt Main. Njemačka je naglasila da infrastruktura nije bila nerazmjerna ili prekomjerna za potrebe korisnika zračne luke. Prema tome, Njemačka je smatrala da je ovaj uvjet spojivosti ispunjen. |
| --- | --- |

(76)

Njemačka smatra da su financirana ulaganja nužna i razmjerna cilju od zajedničkog interesa (vidjeti uvodnu izjavu 68. i dalje). Njemačka tvrdi da su ulaganja poduzeta u skladu s potrebama i da je izgrađena infrastruktura bila nužna kako bi zračna luka mogla zajamčiti povezanost, kako bi se omogućio razvoj regije i rasteretila zračna luka Frankfurt Main. Njemačka je naglasila da infrastruktura nije bila nerazmjerna ili prekomjerna za potrebe korisnika zračne luke. Prema tome, Njemačka je smatrala da je ovaj uvjet spojivosti ispunjen.

(c)   Infrastruktura ima zadovoljavajuće srednjoročne izglede za korištenje

| (77) | Njemačka je tvrdila da je prije donošenja odluke o proširenju infrastrukture zračne luke društvo Fraport naručilo studije o predviđanjima prometa u cilju utvrđivanja mogućeg prometa u zračnoj luci Frankfurt Hahn. Njemačka je dostavila studije koje su izradili stručnjaci za zračni promet u ime društva Fraport. Na Slici 6. i Slici 8. sažeti su rezultati jedne od tih studija u vezi s očekivanim razvojem putničkog i teretnog prometa u zračnoj luci Frankfurt Hahn između 2000. i 2011.

  Slika 6.


  Ukupan mogući putnički promet u zračnoj luci Frankfurt Hahn u razdoblju 2000. – 2010.




  Ukupni potencijalni putnički promet u Zračnoj luci Hahn
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  Putnici (n milijunima)
  5,0
  4,0
  3,0
  2,0
  1,0
  2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Ċarter
  Niskotarifni
  Izvor: SH&E
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,

  Slika 7.


  Mogući niskobudžetni putnički promet (pod pretpostavkom da zračni prijevoznik Ryanair uspostavi bazu, što znači da će njegovi zrakoplovi u toj zračnoj luci prenoćiti) u zračnoj luci Frankfurt Hahn u razdoblju 2001. – 2011.




  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Potencijalni na niskotarifnim linijama
  Scenarij 2. Ryanair uspostavlja bazu na HHN-u
  Izvor: SH&E
  Parkirani
  Postoieće liniie
  ,
  ,
  ,
  ,
  3,5
  3,0
  2,5
  2,0
  1,5
  1,0
  0,5
  Putnici u milijunima

  Slika 8.


  Ukupan mogući teretni promet u zračnoj luci Frankfurt Hahn u razdoblju 2001. – 2010.




  Otpremljeno kamionima
  400
  350
  300
  250
  200
  150
  100
  50
  0
  Tone (u tisućama)
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Potencijalni teretni promet u Zračnoj luci Hahn
  Preusmjerenzo zbog zabrane
  Zračni teretni promet
  Izvor: SH&E |
| --- | --- |

(77)

Njemačka je tvrdila da je prije donošenja odluke o proširenju infrastrukture zračne luke društvo Fraport naručilo studije o predviđanjima prometa u cilju utvrđivanja mogućeg prometa u zračnoj luci Frankfurt Hahn. Njemačka je dostavila studije koje su izradili stručnjaci za zračni promet u ime društva Fraport. Na Slici 6. i Slici 8. sažeti su rezultati jedne od tih studija u vezi s očekivanim razvojem putničkog i teretnog prometa u zračnoj luci Frankfurt Hahn između 2000. i 2011.

Slika 6.

Slika 6.

Ukupan mogući putnički promet u zračnoj luci Frankfurt Hahn u razdoblju 2000. – 2010.

Ukupan mogući putnički promet u zračnoj luci Frankfurt Hahn u razdoblju 2000. – 2010.

Ukupni potencijalni putnički promet u Zračnoj luci Hahn

,

,

,

,

,

Putnici (n milijunima)

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Ċarter

Niskotarifni

Izvor: SH&E

,

,

,

,

,

,

Slika 7.

Slika 7.

Mogući niskobudžetni putnički promet (pod pretpostavkom da zračni prijevoznik Ryanair uspostavi bazu, što znači da će njegovi zrakoplovi u toj zračnoj luci prenoćiti) u zračnoj luci Frankfurt Hahn u razdoblju 2001. – 2011.

Mogući niskobudžetni putnički promet (pod pretpostavkom da zračni prijevoznik Ryanair uspostavi bazu, što znači da će njegovi zrakoplovi u toj zračnoj luci prenoćiti) u zračnoj luci Frankfurt Hahn u razdoblju 2001. – 2011.

,

,

,

,

,

,

,

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Potencijalni na niskotarifnim linijama

Scenarij 2. Ryanair uspostavlja bazu na HHN-u

Izvor: SH&E

Parkirani

Postoieće liniie

,

,

,

,

3,5

3,0

2,5

2,0

1,5

1,0

0,5

Putnici u milijunima

Slika 8.

Slika 8.

Ukupan mogući teretni promet u zračnoj luci Frankfurt Hahn u razdoblju 2001. – 2010.

Ukupan mogući teretni promet u zračnoj luci Frankfurt Hahn u razdoblju 2001. – 2010.

Otpremljeno kamionima

400

350

300

250

200

150

100

50

0

Tone (u tisućama)

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Potencijalni teretni promet u Zračnoj luci Hahn

Preusmjerenzo zbog zabrane

Zračni teretni promet

Izvor: SH&E

(d)   Jednak i nediskriminacijski pristup infrastrukturi

| (78) | Prema informacijama koje je dostavila Njemačka, svi mogući korisnici infrastrukture imaju pristup zračnoj luci pod jednakim i nediskriminacijskim uvjetima. Njemačka je tvrdila da su se naknade zračnih luka koja se plaćaju za uporabu infrastrukture temeljile na tržišno opravdanoj razlici i da je cjenik naknada zračne luke dostupan svim mogućim korisnicima na transparentan i nediskriminacijski način. |
| --- | --- |

(78)

Prema informacijama koje je dostavila Njemačka, svi mogući korisnici infrastrukture imaju pristup zračnoj luci pod jednakim i nediskriminacijskim uvjetima. Njemačka je tvrdila da su se naknade zračnih luka koja se plaćaju za uporabu infrastrukture temeljile na tržišno opravdanoj razlici i da je cjenik naknada zračne luke dostupan svim mogućim korisnicima na transparentan i nediskriminacijski način.

(e)   Nema utjecaja na trgovinu koji je protivan zajedničkom interesu

| (79) | Prvo, Njemačka je izjavila da ne postoji učinak zamjene između zračne luke Frankfurt Hahn i drugih zračnih luka u prihvatnom području, kao što su zračne luke Zweibrücken i Frankfurt Main. Njemačka tvrdi da zbog potpore koja je odobrena društvu FFHG nema neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje ni u pogledu putnika ni u pogledu teretnog prometa. Njemačka je tvrdila da, s druge strane, putnici za letove s niskobudžetnim prijevoznicima radije koriste čvorišne zračne luke (kao što su Köln/Bonn ili Frankfurt Main) od regionalnih zračnih luka (kao što je Frankfurt Hahn). Njemačka je tvrdila da su posljednjih godina niskobudžetni prijevoznici morali osigurati više letova u velika čvorišta jer su tradicionalni zračni prijevoznici snizili cijene i počeli ulaziti na tržište jeftinijih letova. Njemačka je u tom pogledu izjavila da su regionalne zračne luke, kao što je Frankfurt Hahn, sada pod većim pritiskom jer se moraju natjecati s čvorišnim zračnim lukama za putnike koji putuju na godišnji odmor. Njemačka je stoga zaključila da financiranjem nisu stvoreni neopravdani negativni učinci na tržišno natjecanje već se ono zapravo pokazalo primjerenim za prelazak zračne luke na stabilan poslovni model u budućnosti. |
| --- | --- |

(79)

Prvo, Njemačka je izjavila da ne postoji učinak zamjene između zračne luke Frankfurt Hahn i drugih zračnih luka u prihvatnom području, kao što su zračne luke Zweibrücken i Frankfurt Main. Njemačka tvrdi da zbog potpore koja je odobrena društvu FFHG nema neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje ni u pogledu putnika ni u pogledu teretnog prometa. Njemačka je tvrdila da, s druge strane, putnici za letove s niskobudžetnim prijevoznicima radije koriste čvorišne zračne luke (kao što su Köln/Bonn ili Frankfurt Main) od regionalnih zračnih luka (kao što je Frankfurt Hahn). Njemačka je tvrdila da su posljednjih godina niskobudžetni prijevoznici morali osigurati više letova u velika čvorišta jer su tradicionalni zračni prijevoznici snizili cijene i počeli ulaziti na tržište jeftinijih letova. Njemačka je u tom pogledu izjavila da su regionalne zračne luke, kao što je Frankfurt Hahn, sada pod većim pritiskom jer se moraju natjecati s čvorišnim zračnim lukama za putnike koji putuju na godišnji odmor. Njemačka je stoga zaključila da financiranjem nisu stvoreni neopravdani negativni učinci na tržišno natjecanje već se ono zapravo pokazalo primjerenim za prelazak zračne luke na stabilan poslovni model u budućnosti.

| (80) | Drugo, Njemačka je tvrdila da se, budući da je društvo Fraport, prije nego što je uspostavljeno u zračnoj luci Frankfurt Hahn već bilo upravitelj zračne luke Frankfurt Main, nije mogla očekivati zamjena zračne luke Frankfurt Main zračnom lukom Frankfurt Hahn. Društvo Fraport ulagalo je u mogućnost rasterećenja zračne luke Frankfurt Main i u mogućnost dodatne, komplementarne funkcije zračne luke Frankfurt Hahn jer se u budućnosti moglo predvidjeti buduće preopterećenje kapaciteta čvorišta zračne luke Frankfurt Main. Njemačka tvrdi da je zabrana noćnih letova u zračnoj luci Frankfurt Main bila jedan od glavnih čimbenika takvog obrazloženja jer je zračna luka Frankfurt Hahn imala dozvolu za rad 24 sata dnevno. |
| --- | --- |

(80)

Drugo, Njemačka je tvrdila da se, budući da je društvo Fraport, prije nego što je uspostavljeno u zračnoj luci Frankfurt Hahn već bilo upravitelj zračne luke Frankfurt Main, nije mogla očekivati zamjena zračne luke Frankfurt Main zračnom lukom Frankfurt Hahn. Društvo Fraport ulagalo je u mogućnost rasterećenja zračne luke Frankfurt Main i u mogućnost dodatne, komplementarne funkcije zračne luke Frankfurt Hahn jer se u budućnosti moglo predvidjeti buduće preopterećenje kapaciteta čvorišta zračne luke Frankfurt Main. Njemačka tvrdi da je zabrana noćnih letova u zračnoj luci Frankfurt Main bila jedan od glavnih čimbenika takvog obrazloženja jer je zračna luka Frankfurt Hahn imala dozvolu za rad 24 sata dnevno.

| (81) | Njemačka je zaključno tvrdila da su učinci financiranja u korist društva FFHG ograničeni na pozitivne regionalne učinke u regiji Hunsrück u cjelini te da nisu stvoreni neopravdani negativni učinci u odnosu na druge zračne luke u zračnoj luci Frankfurt Hahn jer se zračna luka Frankfurt Hahn upotrebljava za rasterećenje zračne luke Frankfurt Main. Nadalje, Njemačka je izjavila da osim zračne luke Luxembourg, koja je udaljena 1 sat i 30 minuta putovanja (111 km) od zračne luke Frankfurt Hahn, u istom prihvatnom području nema tržišnog natjecanja drugih stranih zračnih luka. Njemačka tvrdi da odobrena potpora nema negativni učinak narušavanja tržišnog natjecanja čak ni prema Luxembourgu. |
| --- | --- |

(81)

Njemačka je zaključno tvrdila da su učinci financiranja u korist društva FFHG ograničeni na pozitivne regionalne učinke u regiji Hunsrück u cjelini te da nisu stvoreni neopravdani negativni učinci u odnosu na druge zračne luke u zračnoj luci Frankfurt Hahn jer se zračna luka Frankfurt Hahn upotrebljava za rasterećenje zračne luke Frankfurt Main. Nadalje, Njemačka je izjavila da osim zračne luke Luxembourg, koja je udaljena 1 sat i 30 minuta putovanja (111 km) od zračne luke Frankfurt Hahn, u istom prihvatnom području nema tržišnog natjecanja drugih stranih zračnih luka. Njemačka tvrdi da odobrena potpora nema negativni učinak narušavanja tržišnog natjecanja čak ni prema Luxembourgu.

(f)   Učinak poticaja, nužnost i proporcionalnost

| (82) | Njemačka je izjavila da bi bez potpore za ulaganja razina gospodarske djelatnosti zračne luke bila znatno smanjena. Njemačka je tvrdila da je potpora bila nužna jer su njome nadoknađeni samo troškovi financiranja, a niži iznos rezultirao bi nižim razinama ulaganja. |
| --- | --- |

(82)

Njemačka je izjavila da bi bez potpore za ulaganja razina gospodarske djelatnosti zračne luke bila znatno smanjena. Njemačka je tvrdila da je potpora bila nužna jer su njome nadoknađeni samo troškovi financiranja, a niži iznos rezultirao bi nižim razinama ulaganja.

4.4.2.   Ocjena spojivosti operativne potpore

Ocjena spojivosti operativne potpore

| (83) | Njemačka je 17. travnja 2014. dala svoje mišljenje o spojivosti mjera u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. Njemačka je tvrdila da je, čak i ako zajednički račun, krediti i jamstvo za kredite čine operativnu potporu društvu FFHG, ta potpora spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora i odjeljkom 5.1.2. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. Njemačka je detaljnije opisala svoje argumente povezane s odgovarajućim uvjetima spojivosti. |
| --- | --- |

(83)

Njemačka je 17. travnja 2014. dala svoje mišljenje o spojivosti mjera u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. Njemačka je tvrdila da je, čak i ako zajednički račun, krediti i jamstvo za kredite čine operativnu potporu društvu FFHG, ta potpora spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora i odjeljkom 5.1.2. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. Njemačka je detaljnije opisala svoje argumente povezane s odgovarajućim uvjetima spojivosti.

(a)   Doprinos jasno definiranom cilju od zajedničkog interesa

| (84) | U odnosu na uvjet da se mjerom mora pridonositi postizanju jasno definiranog cilja od zajedničkog interesa, Njemačka je tvrdila da se pokrivanjem operativnih troškova društva FFHG uvijek nastojao ostvariti cilj unaprjeđenja gospodarske strukture gospodarski nedovoljno razvijene i rijetko naseljene regije Hunsrück. U tom je pogledu Njemačka upotrijebila isto obrazloženje kao za ocjenjivanje spojivosti potpore za ulaganja za financiranje infrastrukture zračne luke (vidjeti odjeljak 4.4.1.). |
| --- | --- |

(84)

U odnosu na uvjet da se mjerom mora pridonositi postizanju jasno definiranog cilja od zajedničkog interesa, Njemačka je tvrdila da se pokrivanjem operativnih troškova društva FFHG uvijek nastojao ostvariti cilj unaprjeđenja gospodarske strukture gospodarski nedovoljno razvijene i rijetko naseljene regije Hunsrück. U tom je pogledu Njemačka upotrijebila isto obrazloženje kao za ocjenjivanje spojivosti potpore za ulaganja za financiranje infrastrukture zračne luke (vidjeti odjeljak 4.4.1.).

(b)   Potreba za intervencijom države

| (85) | Njemačka je objasnila zašto zračna luka Frankfurt Hahn ostvaruje operativne gubitke koji moraju biti pokriveni. Njemačka je izjavila da su za zračnu luku kao što je Frankfurt Hahn s 1 – 3 milijuna putnika postizanje profitabilnosti i mogućnost pokrivanja operativnih troškova prilično ambiciozan cilj. Njemačka tvrdi da u godinama kada je zračna luka Frankfurt Hahn počela s radom (odnosno u razdoblju između početka komercijalnog putničkog prometa u zračnoj luci do danas) nije bilo moguće ostvariti taj ambiciozni cilj jer je zračna luka bila opterećena velikim infrastrukturnim ulaganjima koja je sama financirala na tržištu rada i za koja je morala plaćati visoke kamate. Nadalje, Njemačka je izjavila da je zbog svjetske gospodarske i financijske krize došlo do stagnacije putničkog i posebno teretnog prometa. |
| --- | --- |

(85)

Njemačka je objasnila zašto zračna luka Frankfurt Hahn ostvaruje operativne gubitke koji moraju biti pokriveni. Njemačka je izjavila da su za zračnu luku kao što je Frankfurt Hahn s 1 – 3 milijuna putnika postizanje profitabilnosti i mogućnost pokrivanja operativnih troškova prilično ambiciozan cilj. Njemačka tvrdi da u godinama kada je zračna luka Frankfurt Hahn počela s radom (odnosno u razdoblju između početka komercijalnog putničkog prometa u zračnoj luci do danas) nije bilo moguće ostvariti taj ambiciozni cilj jer je zračna luka bila opterećena velikim infrastrukturnim ulaganjima koja je sama financirala na tržištu rada i za koja je morala plaćati visoke kamate. Nadalje, Njemačka je izjavila da je zbog svjetske gospodarske i financijske krize došlo do stagnacije putničkog i posebno teretnog prometa.

| (86) | Njemačka je tvrdila da su s obzirom na te okolnosti potrebne državne intervencije za pokrivanje gubitaka poslovanja jer bi društvo FFHG u protivnom postalo nesolventno. Njemačka tvrdi da bi posljedica toga bilo i povlačenje dozvole za rad 24 sata dnevno, što znači da bi društvo FFHG moralo ukinuti sve letove i tako bi izgubilo klijente, kao što su zračni prijevoznici i teretni prijevoznici. Njemačka je istaknula da bi zračnoj luci tada bilo vrlo teško pronaći novog upravitelja. |
| --- | --- |

(86)

Njemačka je tvrdila da su s obzirom na te okolnosti potrebne državne intervencije za pokrivanje gubitaka poslovanja jer bi društvo FFHG u protivnom postalo nesolventno. Njemačka tvrdi da bi posljedica toga bilo i povlačenje dozvole za rad 24 sata dnevno, što znači da bi društvo FFHG moralo ukinuti sve letove i tako bi izgubilo klijente, kao što su zračni prijevoznici i teretni prijevoznici. Njemačka je istaknula da bi zračnoj luci tada bilo vrlo teško pronaći novog upravitelja.

(c)   Prikladnost državnih potpora kao instrumenta politike

| (87) | Njemačka je tvrdila da je pokrivanje troškova poslovanja prikladna mjera za postizanje predviđenog cilja. Ona je tvrdila u tom pogledu da u slučaju prestanka rada zračne luke Frankfurt Hahn i njezinog nestanka s predmetnih tržišta ne bi bili ostvareni ciljevi od zajedničkog interesa koji se nastoje ostvariti u odnosu na razvoj regije Hunsrück i s pomoću ulaganja u pretvorbu. U tome smislu Njemačka je naglasila da, za razliku od ulagača u tržišnom gospodarstva, javni ulagač mora uzeti u obzir te ciljeve kada razmatra alternativni scenarij zatvaranja zračne luke. |
| --- | --- |

(87)

Njemačka je tvrdila da je pokrivanje troškova poslovanja prikladna mjera za postizanje predviđenog cilja. Ona je tvrdila u tom pogledu da u slučaju prestanka rada zračne luke Frankfurt Hahn i njezinog nestanka s predmetnih tržišta ne bi bili ostvareni ciljevi od zajedničkog interesa koji se nastoje ostvariti u odnosu na razvoj regije Hunsrück i s pomoću ulaganja u pretvorbu. U tome smislu Njemačka je naglasila da, za razliku od ulagača u tržišnom gospodarstva, javni ulagač mora uzeti u obzir te ciljeve kada razmatra alternativni scenarij zatvaranja zračne luke.

(d)   Postojanje učinka poticaja

| (88) | Njemačka je tvrdila da je za održanje zračne luke Frankfurt Hahn bilo nužno pokriti njezine troškove poslovanja jer bi u protivnom društvo FFHG postalo nesolventno. Njemačka je izjavila da se pokrivanjem troškova poslovanja nastojalo ostvariti i ciljeve od zajedničkog interesa kako je navedeno u uvodnoj izjavi 84. i dalje. Nadalje, Njemačka je tvrdila da bi financijska konsolidacija zračne luke koju je predvidio upravitelj zračne luke bila nezamisliva bez ove operativne potpore jer bi zračna luka ostvarivala u sve veće dugove umjesto da se iz njih izvuče. Njemačka tvrdi da je učinak poticaja mjera već dokazan činjenicom da društvo FFHG stalno napreduje prema profitabilnosti. |
| --- | --- |

(88)

Njemačka je tvrdila da je za održanje zračne luke Frankfurt Hahn bilo nužno pokriti njezine troškove poslovanja jer bi u protivnom društvo FFHG postalo nesolventno. Njemačka je izjavila da se pokrivanjem troškova poslovanja nastojalo ostvariti i ciljeve od zajedničkog interesa kako je navedeno u uvodnoj izjavi 84. i dalje. Nadalje, Njemačka je tvrdila da bi financijska konsolidacija zračne luke koju je predvidio upravitelj zračne luke bila nezamisliva bez ove operativne potpore jer bi zračna luka ostvarivala u sve veće dugove umjesto da se iz njih izvuče. Njemačka tvrdi da je učinak poticaja mjera već dokazan činjenicom da društvo FFHG stalno napreduje prema profitabilnosti.

(e)   Razmjernost iznosa potpore (potpora ograničena na minimum)

| (89) | Njemačka je tvrdila da je bilo koji element potpore sadržan u kreditima bio ograničen na gubitke od poslovanja i da je činio nužni minimum za održavanje rada zračne luke Frankfurt Hahn i sprječavanja njezine nesolventnosti. |
| --- | --- |

(89)

Njemačka je tvrdila da je bilo koji element potpore sadržan u kreditima bio ograničen na gubitke od poslovanja i da je činio nužni minimum za održavanje rada zračne luke Frankfurt Hahn i sprječavanja njezine nesolventnosti.

(f)   Izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama

| (90) | Njemačka je smatrala da nije bilo neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama. U tom je pogledu Njemačka upotrijebila isto obrazloženje kao za ocjenjivanje spojivosti potpore za ulaganja za financiranje infrastrukture zračne luke (vidjeti odjeljak 4.4.1.). |
| --- | --- |

(90)

Njemačka je smatrala da nije bilo neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama. U tom je pogledu Njemačka upotrijebila isto obrazloženje kao za ocjenjivanje spojivosti potpore za ulaganja za financiranje infrastrukture zračne luke (vidjeti odjeljak 4.4.1.).

5.   PRIMJEDBE TREĆIH STRANA

PRIMJEDBE TREĆIH STRANA

5.1.   Pokrajina Falačko Porajnje

Pokrajina Falačko Porajnje

| (91) | Komisija je zaprimila primjedbe na odluku o pokretanju postupka samo od pokrajine Falačko Porajnje. Te su primjedbe bile potpuno u skladu s primjedbama koje je dostavila Njemačka. |
| --- | --- |

(91)

Komisija je zaprimila primjedbe na odluku o pokretanju postupka samo od pokrajine Falačko Porajnje. Te su primjedbe bile potpuno u skladu s primjedbama koje je dostavila Njemačka.

| (92) | Prvo, pokrajina Falačko Porajnje izjavila je da društvo FFHG nije dobilo državnu potporu jer nije ostvarilo gospodarsku prednost. Pokrajina je tvrdila da bi mjere koje je ona poduzela poduzeo svaki ulagač u tržišnom gospodarstvu u istoj situaciji. Snažno je naglasila da se postupkom Komisije ograničava mogući razvoj FFHG-a i njegovo poslovanje. Pokrajina Falačko Porajnje istaknula je važnost zračne luke Frankfurt-Hahn za dolazni turizam i gospodarstvo pokrajine. |
| --- | --- |

(92)

Prvo, pokrajina Falačko Porajnje izjavila je da društvo FFHG nije dobilo državnu potporu jer nije ostvarilo gospodarsku prednost. Pokrajina je tvrdila da bi mjere koje je ona poduzela poduzeo svaki ulagač u tržišnom gospodarstvu u istoj situaciji. Snažno je naglasila da se postupkom Komisije ograničava mogući razvoj FFHG-a i njegovo poslovanje. Pokrajina Falačko Porajnje istaknula je važnost zračne luke Frankfurt-Hahn za dolazni turizam i gospodarstvo pokrajine.

| (93) | Pokrajina Falačko Porajnje tvrdi da, čak i da društvu FFHG jest dodijeljena državna potpora, ta je potpora spojiva s unutarnjim tržištem. Pokrajina smatra da se financiranjem nastojala razviti infrastruktura zračne luke, koja je od velikog gospodarskog interesa za pokrajinu. |
| --- | --- |

(93)

Pokrajina Falačko Porajnje tvrdi da, čak i da društvu FFHG jest dodijeljena državna potpora, ta je potpora spojiva s unutarnjim tržištem. Pokrajina smatra da se financiranjem nastojala razviti infrastruktura zračne luke, koja je od velikog gospodarskog interesa za pokrajinu.

| (94) | Stoga je pokrajina smatrala da, čak i da Komisija zauzme stajalište da je riječ o državnoj potpori, ta se potpora mora smatrati državnom potporom u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i spojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(94)

Stoga je pokrajina smatrala da, čak i da Komisija zauzme stajalište da je riječ o državnoj potpori, ta se potpora mora smatrati državnom potporom u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora i spojivom s unutarnjim tržištem.

5.2.   Primjedbe na primjenu Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. na tekući predmet

Primjedbe na primjenu Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. na tekući predmet

5.2.1.   Lufthansa

Lufthansa

| (95) | Društvo Lufthansa tvrdilo je da bi u ovom slučaju Komisija trebala primijeniti Smjernice za sanaciju i restrukturiranje iz 2004. (32). Ono tvrdi da mjere uključuju trajnu nezakonitu i nespojivu potporu za sanaciju koju je pokrajina Falačko Porajnje provodila u korist društva FFHG. Lufthansa je izjavila da je zračna luka od tada ostvarivala godišnje gubitke i da bi bez javne potpore morala napustiti tržište. |
| --- | --- |

(95)

Društvo Lufthansa tvrdilo je da bi u ovom slučaju Komisija trebala primijeniti Smjernice za sanaciju i restrukturiranje iz 2004. (32). Ono tvrdi da mjere uključuju trajnu nezakonitu i nespojivu potporu za sanaciju koju je pokrajina Falačko Porajnje provodila u korist društva FFHG. Lufthansa je izjavila da je zračna luka od tada ostvarivala godišnje gubitke i da bi bez javne potpore morala napustiti tržište.

32

5.2.2.   Transport & Environment

Transport & Environment

| (96) | Ova nevladina organizacija dala je primjedbe u kojima je kritizirala Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. i dotadašnje odluke Komisije u vezi sa zrakoplovnom industrijom zbog njihovih navodnih negativnih učinaka na okoliš. |
| --- | --- |

(96)

Ova nevladina organizacija dala je primjedbe u kojima je kritizirala Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. i dotadašnje odluke Komisije u vezi sa zrakoplovnom industrijom zbog njihovih navodnih negativnih učinaka na okoliš.

6.   OCJENA

OCJENA

| (97) | Na temelju članka 107. stavka 1. Ugovora „sve potpore koje daju države članice ili koje se daju putem državnih sredstava u bilo kojem obliku, a koje narušavaju ili prijete narušavanjem tržišnog natjecanja stavljanjem u povlašteni položaj određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe nisu sukladne sa zajedničkim tržištem ako utječu na trgovinu između država članica”. |
| --- | --- |

(97)

Na temelju članka 107. stavka 1. Ugovora „sve potpore koje daju države članice ili koje se daju putem državnih sredstava u bilo kojem obliku, a koje narušavaju ili prijete narušavanjem tržišnog natjecanja stavljanjem u povlašteni položaj određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe nisu sukladne sa zajedničkim tržištem ako utječu na trgovinu između država članica”.

| (98) | Kriteriji utvrđeni u članku 107. stavku 1. kumulativni su. Stoga, kako bi se utvrdilo čini li mjera državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, trebaju biti ispunjeni svi sljedeći uvjeti. Financijska potpora mora ispunjivati sljedeće:






  (a) | mora je dodijeliti država ili se dodjeljuje iz državnih sredstva; |
| --- | --- | --- |

(98)

Kriteriji utvrđeni u članku 107. stavku 1. kumulativni su. Stoga, kako bi se utvrdilo čini li mjera državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, trebaju biti ispunjeni svi sljedeći uvjeti. Financijska potpora mora ispunjivati sljedeće:

(a)

mora je dodijeliti država ili se dodjeljuje iz državnih sredstva;

| (b) | njome se mora stavljati u povoljniji položaj određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe; |
| --- | --- |

(b)

njome se mora stavljati u povoljniji položaj određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe;

| (c) | njome se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje; i |
| --- | --- |

(c)

njome se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje; i

| (d) | utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(d)

utjecati na trgovinu među državama članicama.

6.1.   Priroda potpore kreditne linije odobrene iz zajedničkog računa (cash-pool) savezne pokrajine Falačko Porajnje

Priroda potpore kreditne linije odobrene iz zajedničkog računa (cash-pool

6.1.1.   Pojam poduzetnika i gospodarske djelatnosti

Pojam poduzetnika i gospodarske djelatnosti

| (99) | U skladu s utvrđenom sudskom praksom, Komisija mora prvo utvrditi je li društvo FFGH poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Pojmom poduzetnik obuhvaćen je svaki subjekt koji obavlja gospodarsku djelatnost, bez obzira na njegov pravni položaj i način njegova financiranja (33). Sve djelatnosti koje se sastoje od ponude robe ili usluga na tržištu gospodarske su djelatnosti (34). |
| --- | --- |

(99)

U skladu s utvrđenom sudskom praksom, Komisija mora prvo utvrditi je li društvo FFGH poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Pojmom poduzetnik obuhvaćen je svaki subjekt koji obavlja gospodarsku djelatnost, bez obzira na njegov pravni položaj i način njegova financiranja (33). Sve djelatnosti koje se sastoje od ponude robe ili usluga na tržištu gospodarske su djelatnosti (34).

33

34

| (100) | U svojoj presudi o
  „Zračnoj luci Leipzig-Halle”
  Opći sud potvrdio je da upravljanje zračnom lukom u komercijalne svrhe i izgradnja infrastrukture zračne luke čine gospodarsku djelatnost (35). Kada se operator zračne luke bavi gospodarskom djelatnošću ponude usluga zračne luke uz naknadu, on je poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora bez obzira na njegov pravni položaj ili način financiranja, a na koristi koje tom upravitelju zračne luke odobrava država ili se odobravaju iz državnih sredstava primjenjuju se pravila o državnim potporama iz Ugovora (36). |
| --- | --- |

(100)

U svojoj presudi o
  „Zračnoj luci Leipzig-Halle”
  Opći sud potvrdio je da upravljanje zračnom lukom u komercijalne svrhe i izgradnja infrastrukture zračne luke čine gospodarsku djelatnost (35). Kada se operator zračne luke bavi gospodarskom djelatnošću ponude usluga zračne luke uz naknadu, on je poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora bez obzira na njegov pravni položaj ili način financiranja, a na koristi koje tom upravitelju zračne luke odobrava država ili se odobravaju iz državnih sredstava primjenjuju se pravila o državnim potporama iz Ugovora (36).

„Zračnoj luci Leipzig-Halle”

35

36

| (101) | Zbog postupnog razvoja tržišnih snaga u sektoru zračnog prijevoza nije moguće utvrditi točan datum od kojeg je izgradnja i upravljanje zračnom lukom postalo gospodarska djelatnost. Međutim, Opći sud priznao je promjene u prirodi gospodarskih djelatnosti i u svojoj presudi o Zračnoj luci Leipzig-Halle smatrao je da se od 2000. na dalje više ne može isključiti primjena pravila o državnim potporama na financiranje infrastrukture zračnih luka. Slijedom toga, od datuma presude u predmetu Aéroports de Pariz (12. prosinca 2000.) (37) upravljanje i izgradnja infrastrukture zračne luke moraju se smatrati gospodarskom djelatnošću koja podliježe kontroli državnih potpora. |
| --- | --- |

(101)

Zbog postupnog razvoja tržišnih snaga u sektoru zračnog prijevoza nije moguće utvrditi točan datum od kojeg je izgradnja i upravljanje zračnom lukom postalo gospodarska djelatnost. Međutim, Opći sud priznao je promjene u prirodi gospodarskih djelatnosti i u svojoj presudi o Zračnoj luci Leipzig-Halle smatrao je da se od 2000. na dalje više ne može isključiti primjena pravila o državnim potporama na financiranje infrastrukture zračnih luka. Slijedom toga, od datuma presude u predmetu Aéroports de Pariz (12. prosinca 2000.) (37) upravljanje i izgradnja infrastrukture zračne luke moraju se smatrati gospodarskom djelatnošću koja podliježe kontroli državnih potpora.

Aéroports de Pariz

37

| (102) | U tom pogledu, zračnom luka koja je predmetom ove odluke upravlja društvo FFHG, upravitelj zračne luke, na komercijalnoj osnovi. Upravitelj zračne luke, FFHG, naplaćuje korisnicima za uporabu infrastrukture. Društvo FFHG stoga je poduzetnik u svrhe prava tržišnog natjecanja Unije. |
| --- | --- |

(102)

U tom pogledu, zračnom luka koja je predmetom ove odluke upravlja društvo FFHG, upravitelj zračne luke, na komercijalnoj osnovi. Upravitelj zračne luke, FFHG, naplaćuje korisnicima za uporabu infrastrukture. Društvo FFHG stoga je poduzetnik u svrhe prava tržišnog natjecanja Unije.

6.1.2.   Državna sredstava i mogućnost njihovog pripisivanja državi

Državna sredstava i mogućnost njihovog pripisivanja državi

| (103) | Kako bi mogla činiti državnu potporu, predmetna mjera mora se financirati iz državnih sredstava, a odluka o odobravanju mjere mora se moći pripisati državi. |
| --- | --- |

(103)

Kako bi mogla činiti državnu potporu, predmetna mjera mora se financirati iz državnih sredstava, a odluka o odobravanju mjere mora se moći pripisati državi.

| (104) | Pojam državne potpore odnosi se na svaku prednost koju država odobrava sama iz državnih sredstava ili ju odobrava neko posredničko tijelo koje djeluje u skladu s na njega prenesenim ovlastima (38). Sredstava lokalnih tijela odnose se na primjenu članka 107. Ugovora (39). |
| --- | --- |

(104)

Pojam državne potpore odnosi se na svaku prednost koju država odobrava sama iz državnih sredstava ili ju odobrava neko posredničko tijelo koje djeluje u skladu s na njega prenesenim ovlastima (38). Sredstava lokalnih tijela odnose se na primjenu članka 107. Ugovora (39).

38

39

| (105) | Njemačka je prvo tvrdila da se zajednički račun savezne pokrajine Falačko Porajnje ne financira izravno iz javnog proračuna pokrajine. Tvrdila je da sva sredstva sa zajedničkog računa potječu iz trgovačkih društava koja u njemu sudjeluju ili se prikupljaju u obliku kredita na tržištu kapitala. U naknadnom podnesku Njemačka je izjavila da sredstva koja je društvo FFHG povuklo sa zajedničkog računa nisu obuhvaćena jamstvom savezne pokrajine jer se sredstva izravno isplaćuju iz sredstava pokrajine (40). |
| --- | --- |

(105)

Njemačka je prvo tvrdila da se zajednički račun savezne pokrajine Falačko Porajnje ne financira izravno iz javnog proračuna pokrajine. Tvrdila je da sva sredstva sa zajedničkog računa potječu iz trgovačkih društava koja u njemu sudjeluju ili se prikupljaju u obliku kredita na tržištu kapitala. U naknadnom podnesku Njemačka je izjavila da sredstva koja je društvo FFHG povuklo sa zajedničkog računa nisu obuhvaćena jamstvom savezne pokrajine jer se sredstva izravno isplaćuju iz sredstava pokrajine (40).

40

| (106) | Komisija smatra da je u predmetnom slučaju država u svim ključnim trenucima imala izravnu ili neizravnu kontrolu nad sredstvima na zajedničkom računu te da su zbog toga ta sredstva državna sredstva. Prvo, Njemačka je tvrdila da se kreditna linija osigurana iz zajedničkog računa financirala izravno iz sredstava savezne pokrajine Falačko Porajnje. Stoga se predmetna mjera financirala državnim sredstvima. |
| --- | --- |

(106)

Komisija smatra da je u predmetnom slučaju država u svim ključnim trenucima imala izravnu ili neizravnu kontrolu nad sredstvima na zajedničkom računu te da su zbog toga ta sredstva državna sredstva. Prvo, Njemačka je tvrdila da se kreditna linija osigurana iz zajedničkog računa financirala izravno iz sredstava savezne pokrajine Falačko Porajnje. Stoga se predmetna mjera financirala državnim sredstvima.

| (107) | Drugo, u zajedničkom računu mogu sudjelovati samo poduzeća čiji je većinski vlasnik pokrajina Falačko Porajnje (najmanje 50 % udjela). Zbog većinskog državnog vlasništva, poduzeća koji sudjeluju očito su javna poduzeća u smislu članka 2. točke (b) Direktive Komisije 2006/111/EZ (41). Budući da su sva poduzeća koja sudjeluju stoga državna poduzeća, njihova su sredstva državna sredstva. Sama ta činjenica znači da sredstva na zajedničkom računu koja se sastoje od pologa sudjelujućih poduzeća čine državna sredstva. |
| --- | --- |

(107)

Drugo, u zajedničkom računu mogu sudjelovati samo poduzeća čiji je većinski vlasnik pokrajina Falačko Porajnje (najmanje 50 % udjela). Zbog većinskog državnog vlasništva, poduzeća koji sudjeluju očito su javna poduzeća u smislu članka 2. točke (b) Direktive Komisije 2006/111/EZ (41). Budući da su sva poduzeća koja sudjeluju stoga državna poduzeća, njihova su sredstva državna sredstva. Sama ta činjenica znači da sredstva na zajedničkom računu koja se sastoje od pologa sudjelujućih poduzeća čine državna sredstva.

41

| (108) | Treće, ako su polozi sudjelujućih poduzeća na zajedničkom računu nedovoljni za zadovoljavanje potreba likvidnosti sudionika, pokrajina Falačko Porajnje ostvaruje kratkoročno financiranje na financijskom tržištu u vlastito ime i prosljeđuje ta sredstva poduzećima koja sudjeluju u zajedničkom računu. Budući da pokrajina uzima nužne kredite na svoje ime, mora se smatrati da tako prikupljena sredstva isto čine državna sredstva. Kako je prikazano na Slici 2, između 2009. i 2013. (osim u kolovozu 2012. i rujnu 2013.), polozi sudjelujućih poduzeća na zajedničkom računu nisu bili dovoljni za zadovoljavanje potreba likvidnosti svih sudionika i savezna pokrajina morala je uzeti nužne kredite u svoje ime. |
| --- | --- |

(108)

Treće, ako su polozi sudjelujućih poduzeća na zajedničkom računu nedovoljni za zadovoljavanje potreba likvidnosti sudionika, pokrajina Falačko Porajnje ostvaruje kratkoročno financiranje na financijskom tržištu u vlastito ime i prosljeđuje ta sredstva poduzećima koja sudjeluju u zajedničkom računu. Budući da pokrajina uzima nužne kredite na svoje ime, mora se smatrati da tako prikupljena sredstva isto čine državna sredstva. Kako je prikazano na Slici 2, između 2009. i 2013. (osim u kolovozu 2012. i rujnu 2013.), polozi sudjelujućih poduzeća na zajedničkom računu nisu bili dovoljni za zadovoljavanje potreba likvidnosti svih sudionika i savezna pokrajina morala je uzeti nužne kredite u svoje ime.

| (109) | Stoga Komisija smatra da se financiranje iz zajedničkog računa smatra financiranjem državnim sredstvima jer polozi sudjelujućih poduzeća i krediti koje uzima pokrajina za pokrivanje jazova likvidnosti u zajedničkom računu čine državna sredstva. |
| --- | --- |

(109)

Stoga Komisija smatra da se financiranje iz zajedničkog računa smatra financiranjem državnim sredstvima jer polozi sudjelujućih poduzeća i krediti koje uzima pokrajina za pokrivanje jazova likvidnosti u zajedničkom računu čine državna sredstva.

| (110) | Dalje je jasno da je pokrajina imala dalekosežnu kontrolu nad upravljanjem zajedničkim računom te da se zbog toga financiranje osigurano sudjelujućim poduzetnicima može pripisati državi. Ugovor o sudjelovanju u zajedničkom računu sklapa se između pokrajine i uključenih poduzeća. Odluku o tome hoće li poduzeću biti dopušteno sudjelovanje u zajedničkom računu donosi izravno pokrajina. Pokrajina isto odlučuje o najvećem iznosu koji sudjelujuće poduzeće može povući sa zajedničkog računa u obliku kreditne linije. Nadalje, savezna pokrajina Falačko Porajnje izravno upravlja svakodnevnim poslovanjem preko zajedničkog računa kroz „Landeshauptkasse” koja je institucija Ministarstva financija savezne pokrajine Falačko Porajnje.
  „Landeshauptkasse”
  službeno predstavlja pokrajinu kada na tržištu prikuplja sredstva za prevladavanje jaza likvidnosti u zajedničkim sredstvima. |
| --- | --- |

(110)

Dalje je jasno da je pokrajina imala dalekosežnu kontrolu nad upravljanjem zajedničkim računom te da se zbog toga financiranje osigurano sudjelujućim poduzetnicima može pripisati državi. Ugovor o sudjelovanju u zajedničkom računu sklapa se između pokrajine i uključenih poduzeća. Odluku o tome hoće li poduzeću biti dopušteno sudjelovanje u zajedničkom računu donosi izravno pokrajina. Pokrajina isto odlučuje o najvećem iznosu koji sudjelujuće poduzeće može povući sa zajedničkog računa u obliku kreditne linije. Nadalje, savezna pokrajina Falačko Porajnje izravno upravlja svakodnevnim poslovanjem preko zajedničkog računa kroz „Landeshauptkasse” koja je institucija Ministarstva financija savezne pokrajine Falačko Porajnje.
  „Landeshauptkasse”
  službeno predstavlja pokrajinu kada na tržištu prikuplja sredstva za prevladavanje jaza likvidnosti u zajedničkim sredstvima.

„Landeshauptkasse”

| (111) | Na temelju tih elemenata, Komisija smatra da država može izravno kontrolirati aktivnosti zajedničkog računa, odnosno, što je još važnije, pitanje koje trgovačko društvo može sudjelovati i koja će se kreditna linija odobriti kojem trgovačkom društvu. Stoga se odluke u vezi sa sudjelovanjem u zajedničkom računu i u vezi s opsegom tog sudjelovanja mogu pripisati državi. |
| --- | --- |

(111)

Na temelju tih elemenata, Komisija smatra da država može izravno kontrolirati aktivnosti zajedničkog računa, odnosno, što je još važnije, pitanje koje trgovačko društvo može sudjelovati i koja će se kreditna linija odobriti kojem trgovačkom društvu. Stoga se odluke u vezi sa sudjelovanjem u zajedničkom računu i u vezi s opsegom tog sudjelovanja mogu pripisati državi.

6.1.3.   Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

| (112) | Prednost, u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, svaka je gospodarska korist koju poduzetnik ne bi ostvario u uobičajenim tržišnim uvjetima, odnosno bez intervencije države (42). Važan je jedino učinak mjere na poduzetnika, a ne uzrok i cilj intervencije države (43). |
| --- | --- |

(112)

Prednost, u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, svaka je gospodarska korist koju poduzetnik ne bi ostvario u uobičajenim tržišnim uvjetima, odnosno bez intervencije države (42). Važan je jedino učinak mjere na poduzetnika, a ne uzrok i cilj intervencije države (43).

42

43

| (113) | Prednost je prisutna kad god se financijska situacija poduzetnika poboljša kao rezultat intervencije države. S druge strane „kapital koji je država izravno ili neizravno stavila na raspolaganje poduzetniku u okolnostima koje odgovaraju uobičajenim tržišnim uvjetima ne mogu se smatrati državnom potporom” (44). |
| --- | --- |

(113)

Prednost je prisutna kad god se financijska situacija poduzetnika poboljša kao rezultat intervencije države. S druge strane „kapital koji je država izravno ili neizravno stavila na raspolaganje poduzetniku u okolnostima koje odgovaraju uobičajenim tržišnim uvjetima ne mogu se smatrati državnom potporom” (44).

44

| (114) | Kako bi provjerila je li poduzetnik imao gospodarskih koristi od odobrenog kredita ili drugih vrsta financiranja dugova, Komisija primjenjuje kriterij ulagača u tržišnom gospodarstvu. U skladu s time, Komisija mora ocijeniti osigurava li se uvjetima zajedničkog računa odobrenima društvu FFGH gospodarska prednost tome društvu koju poduzetnik primatelj ne bi ostvario u uobičajenim tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(114)

Kako bi provjerila je li poduzetnik imao gospodarskih koristi od odobrenog kredita ili drugih vrsta financiranja dugova, Komisija primjenjuje kriterij ulagača u tržišnom gospodarstvu. U skladu s time, Komisija mora ocijeniti osigurava li se uvjetima zajedničkog računa odobrenima društvu FFGH gospodarska prednost tome društvu koju poduzetnik primatelj ne bi ostvario u uobičajenim tržišnim uvjetima.

| (115) | Njemačka je tvrdila da je potpunosti poštivano načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu jer se financiranje iz zajedničkog računa odobrava pod tržišnim uvjetima. U odnosu na sudjelovanje društva FFHG u zajedničkom računu, Njemačka je objasnila da zajednički račun funkcionira na sljedeći način: društvo FFHG zatraži sredstva iz zajedničkog računa za osiguranje svoje likvidnosti, a pokrajina osigurava ta sredstva sa zajedničkog računa. Društvu FFHG naplaćuje se kamata prema stopi novca na opoziv (45) na razini koja je dostupna samoj pokrajini, kako je prikazano na Slici 4. |
| --- | --- |

(115)

Njemačka je tvrdila da je potpunosti poštivano načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu jer se financiranje iz zajedničkog računa odobrava pod tržišnim uvjetima. U odnosu na sudjelovanje društva FFHG u zajedničkom računu, Njemačka je objasnila da zajednički račun funkcionira na sljedeći način: društvo FFHG zatraži sredstva iz zajedničkog računa za osiguranje svoje likvidnosti, a pokrajina osigurava ta sredstva sa zajedničkog računa. Društvu FFHG naplaćuje se kamata prema stopi novca na opoziv (45) na razini koja je dostupna samoj pokrajini, kako je prikazano na Slici 4.

45

| (116) | Ako polozi sudjelujućih poduzetnika nisu dovoljni za pokrivanje zahtjeva, pokrajina obnavlja zajednički račun uzimanjem kredita na vlastito ime. Njemačka je dalje objasnila da pokrajina prenosi uvjete koje dobije na tržištu kapitala na sudionike u zajedničkom računu time omogućujući sudionicima – poduzećima u kojima pokrajina ima većinu dionica – da se refinanciraju pod istim uvjetima kao i sama pokrajina, a da se pritom ne razmatra njihova kreditna sposobnost. Nadalje, financiranje je dostupno poduzećima na neograničeno vremensko razdoblje. |
| --- | --- |

(116)

Ako polozi sudjelujućih poduzetnika nisu dovoljni za pokrivanje zahtjeva, pokrajina obnavlja zajednički račun uzimanjem kredita na vlastito ime. Njemačka je dalje objasnila da pokrajina prenosi uvjete koje dobije na tržištu kapitala na sudionike u zajedničkom računu time omogućujući sudionicima – poduzećima u kojima pokrajina ima većinu dionica – da se refinanciraju pod istim uvjetima kao i sama pokrajina, a da se pritom ne razmatra njihova kreditna sposobnost. Nadalje, financiranje je dostupno poduzećima na neograničeno vremensko razdoblje.

| (117) | S obzirom na taj mehanizam, trgovačko društvo FFFGH ostvarilo je prednost jer su uvjeti pod kojim pokrajina odobrava kredite iz zajedničkog računa povoljniji od onih koji bi inače bili dostupni trgovačkom društvu FFHG na tržištu. Uvjeti za uzimanje kredita sa zajedničkog računa jednaki su onima koji su dostupni pokrajini za refinanciranje. Budući da pokrajina, kao javno tijelo, može uzimati kredite po vrlo povoljnim stopama (budući da gotovo nema rizika od neplaćanja i kreditni rejting savezne pokrajine odgovara rejtingu AAA (46)), Komisija smatra da je stopa pod kojom trgovačko društvo FFHG može dobiti kredit iz zajedničkog računa povoljnija od stope koja bi mu inače bila dostupna. To se dalje potvrđuje kreditnim rejtinzima društva FFHG iz razdoblja 2009. do 2014. koje je dostavila Njemačka i sažeti su u tablici 7., iz koje je razvidno da se kreditni rejting društva FFHG razlikuje između [...]. Stoga su krediti iz zajedničkog računa bili dostupni pod boljim uvjetima od onih koji bi bili opravdani kreditnom sposobnošću FFHG-a. Nadalje, društvo FFHG ne mora osigurati jamstvo za te kredite. Prema tome, omogućujući društvu FFHG da sudjeluje u zajedničkom računu i odobravanjem kredita u okviru kreditne linije, savezna pokrajina osigurala mu je gospodarsku prednost (47). |
| --- | --- |

(117)

S obzirom na taj mehanizam, trgovačko društvo FFFGH ostvarilo je prednost jer su uvjeti pod kojim pokrajina odobrava kredite iz zajedničkog računa povoljniji od onih koji bi inače bili dostupni trgovačkom društvu FFHG na tržištu. Uvjeti za uzimanje kredita sa zajedničkog računa jednaki su onima koji su dostupni pokrajini za refinanciranje. Budući da pokrajina, kao javno tijelo, može uzimati kredite po vrlo povoljnim stopama (budući da gotovo nema rizika od neplaćanja i kreditni rejting savezne pokrajine odgovara rejtingu AAA (46)), Komisija smatra da je stopa pod kojom trgovačko društvo FFHG može dobiti kredit iz zajedničkog računa povoljnija od stope koja bi mu inače bila dostupna. To se dalje potvrđuje kreditnim rejtinzima društva FFHG iz razdoblja 2009. do 2014. koje je dostavila Njemačka i sažeti su u tablici 7., iz koje je razvidno da se kreditni rejting društva FFHG razlikuje između [...]. Stoga su krediti iz zajedničkog računa bili dostupni pod boljim uvjetima od onih koji bi bili opravdani kreditnom sposobnošću FFHG-a. Nadalje, društvo FFHG ne mora osigurati jamstvo za te kredite. Prema tome, omogućujući društvu FFHG da sudjeluje u zajedničkom računu i odobravanjem kredita u okviru kreditne linije, savezna pokrajina osigurala mu je gospodarsku prednost (47).

46

47

6.1.4.   Selektivnost

Selektivnost

| (118) | Člankom 107. stavkom 1. Ugovora propisano je da se mjerom, da bi se mogla definirati državnom potporom, mora stavljati u povoljniji položaj
  „određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe”. |
| --- | --- |

(118)

Člankom 107. stavkom 1. Ugovora propisano je da se mjerom, da bi se mogla definirati državnom potporom, mora stavljati u povoljniji položaj
  „određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe”.

„određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe”.

| (119) | Budući da je pravo sudjelovanja u zajedničkom računu odobreno samo društvu FFHG (i ostalim poduzetnicima u kojima je savezna pokrajina vlasnik većine dionica), mjera je selektivna u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(119)

Budući da je pravo sudjelovanja u zajedničkom računu odobreno samo društvu FFHG (i ostalim poduzetnicima u kojima je savezna pokrajina vlasnik većine dionica), mjera je selektivna u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

6.1.5.   Narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu

Narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu

| (120) | Kada se potporom koju dodjeljuje država članica jača položaj poduzetnika u odnosu na druge poduzetnike koji se natječu na tržištu EU-a, mora se smatrati da se potporom utječe na te poduzetnike. U skladu s utvrđenom sudskom praksom (48), mjerom se narušava tržišno natjecanje ako se primatelj potpore natječe s drugim poduzećima na tržištima koja su otvorena tržišnom natjecanju. |
| --- | --- |

(120)

Kada se potporom koju dodjeljuje država članica jača položaj poduzetnika u odnosu na druge poduzetnike koji se natječu na tržištu EU-a, mora se smatrati da se potporom utječe na te poduzetnike. U skladu s utvrđenom sudskom praksom (48), mjerom se narušava tržišno natjecanje ako se primatelj potpore natječe s drugim poduzećima na tržištima koja su otvorena tržišnom natjecanju.

48

| (121) | U skladu s ocjenom u uvodnoj izjavi 102. i dalje, upravljanje zračnom lukom jest gospodarska djelatnost. Tržišno natjecanje postoji, s jedne strane, među zračnim lukama kako bi privukle zrakoplovne prijevoznike i povezani zračni promet (putnike i teret) te, s druge strane, među upraviteljima zračnih luka koji se mogu međusobno natjecati za upravljanje određenom zračnom lukom. Osim toga, zračne luke koje se ne nalaze u istom prihvatnom području i pa čak u različitim državama članicama također se mogu natjecati kako bi privukle niskobudžetne zračne i čarter prijevoznike. |
| --- | --- |

(121)

U skladu s ocjenom u uvodnoj izjavi 102. i dalje, upravljanje zračnom lukom jest gospodarska djelatnost. Tržišno natjecanje postoji, s jedne strane, među zračnim lukama kako bi privukle zrakoplovne prijevoznike i povezani zračni promet (putnike i teret) te, s druge strane, među upraviteljima zračnih luka koji se mogu međusobno natjecati za upravljanje određenom zračnom lukom. Osim toga, zračne luke koje se ne nalaze u istom prihvatnom području i pa čak u različitim državama članicama također se mogu natjecati kako bi privukle niskobudžetne zračne i čarter prijevoznike.

| (122) | Zbog veličine zračne luke Frankfurt Hahn (između 2,7 i 3,8 milijuna putnika u predmetnom razdoblju, vidjeti tablicu 1.) i njezine blizine drugim zračnim lukama u Uniji, posebno zračnim lukama Frankfurt Main, Luxembourg, Zweibrücken, Saarbrücken i Köln-Bonn (49) može se zaključiti da bi se financiranjem moglo naručiti tržišno natjecanje i da bi ono moglo imati učinak na trgovinu među državama članicama. Iz zračne luke Frankfurt Hahn nude se brojni međunarodni letovi u niz međunarodnih odredišta kako je navedeno u uvodnoj izjavi 73. Uzletno-sletna staza zračne luke Frankfurt Hahn dovoljne je duljine (3 800 m) da se njome mogu koristiti veći zrakoplovi i da zračni prijevoznici mogu nuditi letove do međunarodnih odredišta srednje ili čak velike udaljenosti. |
| --- | --- |

(122)

Zbog veličine zračne luke Frankfurt Hahn (između 2,7 i 3,8 milijuna putnika u predmetnom razdoblju, vidjeti tablicu 1.) i njezine blizine drugim zračnim lukama u Uniji, posebno zračnim lukama Frankfurt Main, Luxembourg, Zweibrücken, Saarbrücken i Köln-Bonn (49) može se zaključiti da bi se financiranjem moglo naručiti tržišno natjecanje i da bi ono moglo imati učinak na trgovinu među državama članicama. Iz zračne luke Frankfurt Hahn nude se brojni međunarodni letovi u niz međunarodnih odredišta kako je navedeno u uvodnoj izjavi 73. Uzletno-sletna staza zračne luke Frankfurt Hahn dovoljne je duljine (3 800 m) da se njome mogu koristiti veći zrakoplovi i da zračni prijevoznici mogu nuditi letove do međunarodnih odredišta srednje ili čak velike udaljenosti.

49

| (123) | Nadalje, zračna luka Frankfurt Hahn posluje kao teretna zračna luka na kojoj se godišnje obavi prihvat i otprema ukupno 200 000 tona zračnog tereta godišnje i 500 000 tona tereta, uključujući prijevoz tereta (vidjeti tablicu 2.). U odnosu na tržišno natjecanje za zračni teretni promet, Komisija u tom pogledu napominje da je teret obično mobilniji od putničkog prijevoza (50). Općenito se smatra da prihvatno područje teretnih zračnih luka ima promjer od najmanje 200 kilometara i 2 sata putovanja. Na temelju informacija koje je dala Komisija, subjekti u tome sektoru obično smatraju da prihvatno područje teretne zračne luke može biti još i veće jer bi špediterima u načelu bilo prihvatljivo do pola dana prijevoza kamionom (odnosno, do 12 sati prijevoza kamionom) da bi zračnu luku mogli uzeti u obzir za prijevoz tereta (51). Prema tome, budući da su teretne zračne luke prilagodljivije od putničkih zračnih luka jer je dovoljno da se zračni teret dostavi u određeno područje i zatim ga cestovni i željeznički prijevoznici prevoze do krajnjeg odredišta, Komisija smatra da postoji veći rizik od narušavanja tržišnog natjecanja i učinka na trgovinu između država članica. |
| --- | --- |

(123)

Nadalje, zračna luka Frankfurt Hahn posluje kao teretna zračna luka na kojoj se godišnje obavi prihvat i otprema ukupno 200 000 tona zračnog tereta godišnje i 500 000 tona tereta, uključujući prijevoz tereta (vidjeti tablicu 2.). U odnosu na tržišno natjecanje za zračni teretni promet, Komisija u tom pogledu napominje da je teret obično mobilniji od putničkog prijevoza (50). Općenito se smatra da prihvatno područje teretnih zračnih luka ima promjer od najmanje 200 kilometara i 2 sata putovanja. Na temelju informacija koje je dala Komisija, subjekti u tome sektoru obično smatraju da prihvatno područje teretne zračne luke može biti još i veće jer bi špediterima u načelu bilo prihvatljivo do pola dana prijevoza kamionom (odnosno, do 12 sati prijevoza kamionom) da bi zračnu luku mogli uzeti u obzir za prijevoz tereta (51). Prema tome, budući da su teretne zračne luke prilagodljivije od putničkih zračnih luka jer je dovoljno da se zračni teret dostavi u određeno područje i zatim ga cestovni i željeznički prijevoznici prevoze do krajnjeg odredišta, Komisija smatra da postoji veći rizik od narušavanja tržišnog natjecanja i učinka na trgovinu između država članica.

50

51

| (124) | Na temelju argumenata predstavljenih u uvodnim izjavama 120. do 123., gospodarskom prednošću osiguranom društvu FFHG jača se njegov položaj u odnosu na njegove konkurente na tržištu pružatelja usluga zračne luke u Uniji. U tom se kontekstu mora smatrati da bi se prednošću koja je osigurana društvu FFHG njegovim sudjelovanjem u zajedničkom računu savezne pokrajine moglo narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(124)

Na temelju argumenata predstavljenih u uvodnim izjavama 120. do 123., gospodarskom prednošću osiguranom društvu FFHG jača se njegov položaj u odnosu na njegove konkurente na tržištu pružatelja usluga zračne luke u Uniji. U tom se kontekstu mora smatrati da bi se prednošću koja je osigurana društvu FFHG njegovim sudjelovanjem u zajedničkom računu savezne pokrajine moglo narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama.

6.1.6.   Zaključak

Zaključak

| (125) | U svjetlu razmatranja iz uvodnih izjava 99. do 124., Komisija smatra da kreditna linija osigurana iz zajedničkog računa pokrajine društvu FFGH čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(125)

U svjetlu razmatranja iz uvodnih izjava 99. do 124., Komisija smatra da kreditna linija osigurana iz zajedničkog računa pokrajine društvu FFGH čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

6.2.   Priroda potpore 100 %-tnog jamstva za kredite ISB-a koje je savezna pokrajina Falačko Porajnje odobrila društvu FFHG

Priroda potpore 100 %-tnog jamstva za kredite ISB-a koje je savezna pokrajina Falačko Porajnje odobrila društvu FFHG

| (126) | Jamstvo za kredite ISB-a koji su ocijenjeni u odjeljku 6.3 dala je pokrajina Falačko Porajnje (jamac) koja je istodobno i glavni dioničar (82,5 %) u društvu FFHG. Svaki od pet kredita ISB-a osiguran je jamstvom kojim je obuhvaćeno 100 % potraživanja banke. Društvo FFGH jamcu plaća jamstvenu premiju od [0,5 % do 1,5 %] godišnje. |
| --- | --- |

(126)

Jamstvo za kredite ISB-a koji su ocijenjeni u odjeljku 6.3 dala je pokrajina Falačko Porajnje (jamac) koja je istodobno i glavni dioničar (82,5 %) u društvu FFHG. Svaki od pet kredita ISB-a osiguran je jamstvom kojim je obuhvaćeno 100 % potraživanja banke. Društvo FFGH jamcu plaća jamstvenu premiju od [0,5 % do 1,5 %] godišnje.

6.2.1.   Primjenjivost pravila o državnim potporama na financiranje infrastrukture zračne luke

Primjenjivost pravila o državnim potporama na financiranje infrastrukture zračne luke

| (127) | Iz razloga navedenih u uvodnoj izjavi 99. i dalje, mora se smatrati da je trgovačko društvo FFHG poduzetnik u svrhe članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(127)

Iz razloga navedenih u uvodnoj izjavi 99. i dalje, mora se smatrati da je trgovačko društvo FFHG poduzetnik u svrhe članka 107. stavka 1. Ugovora.

6.2.2.   Državna sredstva i pripisivanje odgovornosti

Državna sredstva i pripisivanje odgovornosti

| (128) | Da bi činile državnu potporu, predmetne mjere moraju se financirati iz državnih sredstava i odluka o odobravanju mjere mora se moći pripisati državi. |
| --- | --- |

(128)

Da bi činile državnu potporu, predmetne mjere moraju se financirati iz državnih sredstava i odluka o odobravanju mjere mora se moći pripisati državi.

| (129) | Pojam državne potpore primjenjuje na svaku prednost koju država odobrava sama iz državnih sredstava ili ju odobrava neko posredničko tijelo koje djeluje u skladu s ovlastima koje na njega prenesene (52). Sredstava lokalnih tijela odnose se na primjenu članka 107. Ugovora (53). |
| --- | --- |

(129)

Pojam državne potpore primjenjuje na svaku prednost koju država odobrava sama iz državnih sredstava ili ju odobrava neko posredničko tijelo koje djeluje u skladu s ovlastima koje na njega prenesene (52). Sredstava lokalnih tijela odnose se na primjenu članka 107. Ugovora (53).

52

53

| (130) | Svako državno jamstvo uključuje mogući gubitak državni sredstava. Budući da je pokrajina Falačko Porajnje izdala 100 %-tno državno jamstvo, to je jamstvo odobreno iz državnih sredstava i može se pripisati državi. |
| --- | --- |

(130)

Svako državno jamstvo uključuje mogući gubitak državni sredstava. Budući da je pokrajina Falačko Porajnje izdala 100 %-tno državno jamstvo, to je jamstvo odobreno iz državnih sredstava i može se pripisati državi.

6.2.3.   Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

| (131) | U skladu s točkom 3.2. Obavijesti o preuzimanju jamstva, pojedino državno jamstvo nije potpora ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti: „(a) Korisnik kredita nije u financijskim teškoćama [...], (b) Opseg jamstva može se ispravno mjeriti kada je ono odobreno. [...] (c) Jamstvom nije obuhvaćeno više od 80 % kredita u otplati ili neke druge financijske obveze [...], (d) Za jamstvo se plaća tržišna cijena [...]”. |
| --- | --- |

(131)

U skladu s točkom 3.2. Obavijesti o preuzimanju jamstva, pojedino državno jamstvo nije potpora ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti: „(a) Korisnik kredita nije u financijskim teškoćama [...], (b) Opseg jamstva može se ispravno mjeriti kada je ono odobreno. [...] (c) Jamstvom nije obuhvaćeno više od 80 % kredita u otplati ili neke druge financijske obveze [...], (d) Za jamstvo se plaća tržišna cijena [...]”.

| (132) | U ovom slučaju pokrajina Falačko Porajnje odobrila je 100 %-tno jamstvo za osiguranje kredita koja je ISB odobrio društvu FFHG. Jamstvom se stoga prekoračuje prag od 80 % kredita u otplati. |
| --- | --- |

(132)

U ovom slučaju pokrajina Falačko Porajnje odobrila je 100 %-tno jamstvo za osiguranje kredita koja je ISB odobrio društvu FFHG. Jamstvom se stoga prekoračuje prag od 80 % kredita u otplati.

| (133) | Njemačka je tvrdila da društvu FFHG nije osigurana prednost jer ono plaća tržišnu cijenu za jamstvo iako su krediti osigurani 100 %-tnim državnim jamstvom. Njemačka je to potkrijepila procjenom koju je izvršila banka Deutsche Bank. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 153., banka Deutsche Bank dodijelila je društvu FFHG rejting od [<BBB+]. Tu su ocjenu potvrdile dvije druge banke i rejting dodijeljen prema modelu dodjele rejtinga agencije Moody's (vidjeti uvodne izjave 157. i 158.). Međutim, banka Deutsche Bank procijenila je da bi primjenjivi dodatak na rizik za petogodišnji kredit iznosio između [1,30 % i 2,05 %] godišnje. Kako je objašnjeno u odjeljku 6.3.2, primjenjivi dodatak za rizik za kredit osiguran 100 %-tnim državnim jamstvom iznosio bi između [0,25 % i 0,7 %] godišnje. Njemačka tvrdi da je razlika u dodacima između dviju situacija naznaka cijene 100 %-tnog državnog jamstva. Banka Deutsche Bank stoga je procijenila da je ta razlika u rasponu od [0,6 % do 1,8 %] godišnje (54). |
| --- | --- |

(133)

Njemačka je tvrdila da društvu FFHG nije osigurana prednost jer ono plaća tržišnu cijenu za jamstvo iako su krediti osigurani 100 %-tnim državnim jamstvom. Njemačka je to potkrijepila procjenom koju je izvršila banka Deutsche Bank. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 153., banka Deutsche Bank dodijelila je društvu FFHG rejting od [<BBB+]. Tu su ocjenu potvrdile dvije druge banke i rejting dodijeljen prema modelu dodjele rejtinga agencije Moody's (vidjeti uvodne izjave 157. i 158.). Međutim, banka Deutsche Bank procijenila je da bi primjenjivi dodatak na rizik za petogodišnji kredit iznosio između [1,30 % i 2,05 %] godišnje. Kako je objašnjeno u odjeljku 6.3.2, primjenjivi dodatak za rizik za kredit osiguran 100 %-tnim državnim jamstvom iznosio bi između [0,25 % i 0,7 %] godišnje. Njemačka tvrdi da je razlika u dodacima između dviju situacija naznaka cijene 100 %-tnog državnog jamstva. Banka Deutsche Bank stoga je procijenila da je ta razlika u rasponu od [0,6 % do 1,8 %] godišnje (54).

54

| (134) | U skladu s točkom 4.2. drugim podstavkom obavijesti o preuzimanju jamstva, prednost se može izračunati kao razlika između određene tržišne kamatne stope koju bi trgovačko društvo FFHG snosilo bez jamstva i kamata dobivenih na temelju državnog jamstva nakon uzimanja u obzir bilo kakve plaćene premije. |
| --- | --- |

(134)

U skladu s točkom 4.2. drugim podstavkom obavijesti o preuzimanju jamstva, prednost se može izračunati kao razlika između određene tržišne kamatne stope koju bi trgovačko društvo FFHG snosilo bez jamstva i kamata dobivenih na temelju državnog jamstva nakon uzimanja u obzir bilo kakve plaćene premije.

| (135) | Prema Komunikaciji o referentnoj stopi, za trgovačko društvo u kategoriji rejtinga slabog (B) s uobičajenim jamstvom (55) primjenjivao bi se dodatak za rizik od 4 % godišnje. Razlika između primjenjivog dodatka za rizik u skladu s Komunikacijom o referentnoj stopi i dodatka za riziku koji je obračunan za kredite ISB-a zajedno sa jamstvenom stopom koju je pokrajina stvarno naplatila označava prednost koju je ostvarilo društvo FFHG zahvaljujući 100 %-tnom državnom jamstvu. Ta razlika iznosi, za kredite br. 2 i 5 do [1,5 % do 3,5 %] godišnje (56) i [1,5 % do 3,5 %] godišnje (57) i za kredite br. 1, 3 i 4 do [1,5 % do 3,5 %] godišnje (58). Nadalje, društvo FFHG nije platilo bankovnu naknadu (obično između [5 do 30] baznih bodova (59)). Očito je da bi u uobičajenim tržišnim uvjetima trgovačko društvo FFHG moralo platiti takvu premiju za jamstvo (odnosno [0,5 % do 1,5 %] godišnje) kako bi od treće stranke dobilo jamstvo za svoje kredite. Stoga jamstvo jasno uključuje prednost. |
| --- | --- |

(135)

Prema Komunikaciji o referentnoj stopi, za trgovačko društvo u kategoriji rejtinga slabog (B) s uobičajenim jamstvom (55) primjenjivao bi se dodatak za rizik od 4 % godišnje. Razlika između primjenjivog dodatka za rizik u skladu s Komunikacijom o referentnoj stopi i dodatka za riziku koji je obračunan za kredite ISB-a zajedno sa jamstvenom stopom koju je pokrajina stvarno naplatila označava prednost koju je ostvarilo društvo FFHG zahvaljujući 100 %-tnom državnom jamstvu. Ta razlika iznosi, za kredite br. 2 i 5 do [1,5 % do 3,5 %] godišnje (56) i [1,5 % do 3,5 %] godišnje (57) i za kredite br. 1, 3 i 4 do [1,5 % do 3,5 %] godišnje (58). Nadalje, društvo FFHG nije platilo bankovnu naknadu (obično između [5 do 30] baznih bodova (59)). Očito je da bi u uobičajenim tržišnim uvjetima trgovačko društvo FFHG moralo platiti takvu premiju za jamstvo (odnosno [0,5 % do 1,5 %] godišnje) kako bi od treće stranke dobilo jamstvo za svoje kredite. Stoga jamstvo jasno uključuje prednost.

55

56

57

58

59

| (136) | Budući da je jamstvom koje je izdala pokrajina obuhvaćeno 100 % kredita u otplati i društvo FFHG plaća premiju ispod tržišne cijene, ono je ostvarilo gospodarsku prednost koja inače nije dostupna na tržištu. Iznos te prednosti jednak je razlici između primjenjivog dodatka za rizik u skladu s Komunikacijom o referentnoj stopi i dodatka za riziku koji je obračunan za kredite ISB-a zajedno sa jamstvenom stopom koju je pokrajina stvarno naplatila i bankovnom naknadom. |
| --- | --- |

(136)

Budući da je jamstvom koje je izdala pokrajina obuhvaćeno 100 % kredita u otplati i društvo FFHG plaća premiju ispod tržišne cijene, ono je ostvarilo gospodarsku prednost koja inače nije dostupna na tržištu. Iznos te prednosti jednak je razlici između primjenjivog dodatka za rizik u skladu s Komunikacijom o referentnoj stopi i dodatka za riziku koji je obračunan za kredite ISB-a zajedno sa jamstvenom stopom koju je pokrajina stvarno naplatila i bankovnom naknadom.

6.2.4.   Selektivnost

Selektivnost

| (137) | Budući da je 100 %-tno jamstvo odobreno samo društvu FFHG, mjera se mora smatrati selektivnom. |
| --- | --- |

(137)

Budući da je 100 %-tno jamstvo odobreno samo društvu FFHG, mjera se mora smatrati selektivnom.

6.2.5.   Narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu

Narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu

| (138) | Iz istih razloga koji su navedeni u uvodnim izjavama 120. i dalje, Komisija smatra da bi se bilo kakvom selektivnom prednošću dodijeljenom trgovačkom društvu FFHG moglo narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(138)

Iz istih razloga koji su navedeni u uvodnim izjavama 120. i dalje, Komisija smatra da bi se bilo kakvom selektivnom prednošću dodijeljenom trgovačkom društvu FFHG moglo narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama.

6.2.6.   Zaključak

Zaključak

| (139) | U svjetlu razmatranja iz uvodnih izjava 127. do 138., Komisija smatra da državno jamstvo koje je izdala pokrajina Falačko Porajnje kojim je osigurano 100 % kredita ISB-a čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(139)

U svjetlu razmatranja iz uvodnih izjava 127. do 138., Komisija smatra da državno jamstvo koje je izdala pokrajina Falačko Porajnje kojim je osigurano 100 % kredita ISB-a čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

6.3.   Priroda potpore kredita koje je banka ISB odobrila društvu FFHG

Priroda potpore kredita koje je banka ISB odobrila društvu FFHG

6.3.1.   Primjenjivost pravila o državnim potporama na financiranje infrastrukture zračne luke

Primjenjivost pravila o državnim potporama na financiranje infrastrukture zračne luke

| (140) | Iz razloga navedenih u uvodnoj izjavi 99. i dalje, mora se smatrati da je trgovačko društvo FFHG poduzetnik u svrhe članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(140)

Iz razloga navedenih u uvodnoj izjavi 99. i dalje, mora se smatrati da je trgovačko društvo FFHG poduzetnik u svrhe članka 107. stavka 1. Ugovora.

6.3.2.   Državna sredstava i mogućnost njihovog pripisivanja državi

Državna sredstava i mogućnost njihovog pripisivanja državi

| (141) | Banka ISB u 100 %-tnom je vlasništvu pokrajine Falačko Porajnje. Iz tog razloga ona čini državno poduzeće u smislu članka 2. točke (b) Direktive 2006/111/EZ i može se smatrati da se krediti koje ona odobrava financiraju iz državnih sredstava. |
| --- | --- |

(141)

Banka ISB u 100 %-tnom je vlasništvu pokrajine Falačko Porajnje. Iz tog razloga ona čini državno poduzeće u smislu članka 2. točke (b) Direktive 2006/111/EZ i može se smatrati da se krediti koje ona odobrava financiraju iz državnih sredstava.

| (142) | Jasno je da je pokrajina imala dalekosežnu kontrolu nad radom ISB-a te da se zbog toga krediti koje je banka ISB odobrila mogu pripisati državi. ISB je razvojna banka pokrajine Falačko Porajnje i ima važnu ulogu u politici regionalnog razvoja. U skladu s člankom 3. stavkom 1. Statuta banke, uloga IBS-a jest podržati sve financijske, gospodarske, regionalne, prometne, okolišne politike i politike zapošljavanja pokrajine. U ovom slučaju, kreditima ISB-a refinancirani su krediti koji su prethodno odobreni društvu FFHG za financiranje infrastrukturnih mjera u zračnoj luci. |
| --- | --- |

(142)

Jasno je da je pokrajina imala dalekosežnu kontrolu nad radom ISB-a te da se zbog toga krediti koje je banka ISB odobrila mogu pripisati državi. ISB je razvojna banka pokrajine Falačko Porajnje i ima važnu ulogu u politici regionalnog razvoja. U skladu s člankom 3. stavkom 1. Statuta banke, uloga IBS-a jest podržati sve financijske, gospodarske, regionalne, prometne, okolišne politike i politike zapošljavanja pokrajine. U ovom slučaju, kreditima ISB-a refinancirani su krediti koji su prethodno odobreni društvu FFHG za financiranje infrastrukturnih mjera u zračnoj luci.

| (143) | Nadalje, pored dvaju predstavnika Obrtničke komore i Gospodarske komore, članstvo nadzornog odbora ISB-a („Verwaltungsrat”) čini pet predstavnika javnih tijela (uključujući dva državna tajnika u Ministarstvu financija pokrajine Falačko Porajnje i Ministarstvu gospodarstva, prometa, poljoprivrede i vitikulture pokrajine Falačko Porajnje) čime se osigurava da država nadzire aktivnosti ISB-a. Osim toga, savjetodavni odbor („Beirat”) ISB-a sastoji se od predstavnika javnih tijela. |
| --- | --- |

(143)

Nadalje, pored dvaju predstavnika Obrtničke komore i Gospodarske komore, članstvo nadzornog odbora ISB-a („Verwaltungsrat”) čini pet predstavnika javnih tijela (uključujući dva državna tajnika u Ministarstvu financija pokrajine Falačko Porajnje i Ministarstvu gospodarstva, prometa, poljoprivrede i vitikulture pokrajine Falačko Porajnje) čime se osigurava da država nadzire aktivnosti ISB-a. Osim toga, savjetodavni odbor („Beirat”) ISB-a sastoji se od predstavnika javnih tijela.

| (144) | Nadalje, krediti ISB-a osigurani su 100 %-tnim državnim jamstvom koje je izdala pokrajina (vidjeti odjeljak 6.2). |
| --- | --- |

(144)

Nadalje, krediti ISB-a osigurani su 100 %-tnim državnim jamstvom koje je izdala pokrajina (vidjeti odjeljak 6.2).

| (145) | Na temelju tih elemenata, Komisija smatra da je država mogla kontrolirati aktivnosti ISB-a i ne može se pretpostaviti da ne bi bila uključena u donošenje važne odluke o financiranju infrastrukture zračne luke. Komisijino je stajalište stoga da se odluka o refinanciranju prethodnih kredita FFHG-a kreditima ISB-a može pripisati javnim tijelima. |
| --- | --- |

(145)

Na temelju tih elemenata, Komisija smatra da je država mogla kontrolirati aktivnosti ISB-a i ne može se pretpostaviti da ne bi bila uključena u donošenje važne odluke o financiranju infrastrukture zračne luke. Komisijino je stajalište stoga da se odluka o refinanciranju prethodnih kredita FFHG-a kreditima ISB-a može pripisati javnim tijelima.

6.3.3.   Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

| (146) | Kako bi provjerila je li poduzetnik imao gospodarskih koristi od odobravanja kredita, Komisija primjenjuje kriterij „ulagača u tržišnom gospodarstvu”. U skladu s tim načelom, dužnički kapital koji je trgovačkom društvu stavila na raspolaganje država, izravno ili neizravno, u okolnostima koje odgovaraju uobičajenim tržišnim uvjetima, ne može se smatrati državnom potporom (60). |
| --- | --- |

(146)

Kako bi provjerila je li poduzetnik imao gospodarskih koristi od odobravanja kredita, Komisija primjenjuje kriterij „ulagača u tržišnom gospodarstvu”. U skladu s tim načelom, dužnički kapital koji je trgovačkom društvu stavila na raspolaganje država, izravno ili neizravno, u okolnostima koje odgovaraju uobičajenim tržišnim uvjetima, ne može se smatrati državnom potporom (60).

60

| (147) | Načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu utvrđuje se što bi privatno trgovačko društvo usporedive veličine učinilo u sličnoj situaciji. Njime se nastoje utvrditi i odvojiti one financijske mjere koje je poduzela država, a koje ulagač u tržišnom gospodarstvu ne bi poduzeo od onih koje su financijski razumne i stoga bi ih ulagač u tržišnom gospodarstvu poduzeo kako bi utvrdio postoji li gospodarska prednost. |
| --- | --- |

(147)

Načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu utvrđuje se što bi privatno trgovačko društvo usporedive veličine učinilo u sličnoj situaciji. Njime se nastoje utvrditi i odvojiti one financijske mjere koje je poduzela država, a koje ulagač u tržišnom gospodarstvu ne bi poduzeo od onih koje su financijski razumne i stoga bi ih ulagač u tržišnom gospodarstvu poduzeo kako bi utvrdio postoji li gospodarska prednost.

| (148) | U skladu sa svojom praksom donošenja odluka (61), kako bi odredila je li financiranje koje je predmet ocjenjivanja odobreno pod povoljnim uvjetima, a ako nema drugih referentnih vrijednosti, Komisija može usporediti kamatnu stopu predmetnog kredita s referentnom stopom Komisije. |
| --- | --- |

(148)

U skladu sa svojom praksom donošenja odluka (61), kako bi odredila je li financiranje koje je predmet ocjenjivanja odobreno pod povoljnim uvjetima, a ako nema drugih referentnih vrijednosti, Komisija može usporediti kamatnu stopu predmetnog kredita s referentnom stopom Komisije.

61

| (149) | U Komunikaciji o referentnoj stopi utvrđena je metoda za utvrđivanje referentnih i diskontnih stopa koje se primjenjuju kao približne vrijednosti tržišne stope. Međutim, budući da su stope u Komunikaciji o referentnoj stopi referentne vrijednosti, ako Komisija u određenom slučaju ima druge pokazatelje o kamatnoj stopi koju je zajmoprimac mogao ostvariti na tržištu, ona može svoju ocjenu temeljiti na tim drugim pokazateljima. |
| --- | --- |

(149)

U Komunikaciji o referentnoj stopi utvrđena je metoda za utvrđivanje referentnih i diskontnih stopa koje se primjenjuju kao približne vrijednosti tržišne stope. Međutim, budući da su stope u Komunikaciji o referentnoj stopi referentne vrijednosti, ako Komisija u određenom slučaju ima druge pokazatelje o kamatnoj stopi koju je zajmoprimac mogao ostvariti na tržištu, ona može svoju ocjenu temeljiti na tim drugim pokazateljima.

referentne vrijednosti,

| (150) | U ovom slučaju Komisija mora ocijeniti osigurava li se uvjetima kredita ISB-a (koji su sažeti u tablici 5.) koji su osigurani 100 %-tnim državnim jamstvom dodatna gospodarska prednost društvu FFHG, koju poduzetnik primatelj ne bi ostvario u uobičajenim tržišnim uvjetima. Usklađenost s tržištem uvjeta iz 100 %-tnog državnog jamstva koje je osigurala pokrajina Falačko Porajnje ocijenjena je u odjeljku 6.2. |
| --- | --- |

(150)

U ovom slučaju Komisija mora ocijeniti osigurava li se uvjetima kredita ISB-a (koji su sažeti u tablici 5.) koji su osigurani 100 %-tnim državnim jamstvom dodatna gospodarska prednost društvu FFHG, koju poduzetnik primatelj ne bi ostvario u uobičajenim tržišnim uvjetima. Usklađenost s tržištem uvjeta iz 100 %-tnog državnog jamstva koje je osigurala pokrajina Falačko Porajnje ocijenjena je u odjeljku 6.2.

| (151) | Njemačka je tvrdila da su krediti ISB-a sklopljeni pod tržišnim uvjetima koji su usporedivi uvjetima iz kredita koji su se njima refinancirali (vidjeti uvodnu izjavu 52. i dalje). U tom pogledu Njemačka je izjavila da su uvjeti iz kredita ISB-a bili usporedivi s kreditima koje je 2005. odobrila banka Nassauische Sparkasse, a koji su osigurani jamstvom na način usporediv s kreditima ISB-a. Njemačka je stoga tvrdila da ne može postojati nikakva prednost u korist društva FFHG budući da je kamata plativa za kredite ISB-a bila jednaka kamati za kredite koji su refinancirani kreditima ISB-a. |
| --- | --- |

(151)

Njemačka je tvrdila da su krediti ISB-a sklopljeni pod tržišnim uvjetima koji su usporedivi uvjetima iz kredita koji su se njima refinancirali (vidjeti uvodnu izjavu 52. i dalje). U tom pogledu Njemačka je izjavila da su uvjeti iz kredita ISB-a bili usporedivi s kreditima koje je 2005. odobrila banka Nassauische Sparkasse, a koji su osigurani jamstvom na način usporediv s kreditima ISB-a. Njemačka je stoga tvrdila da ne može postojati nikakva prednost u korist društva FFHG budući da je kamata plativa za kredite ISB-a bila jednaka kamati za kredite koji su refinancirani kreditima ISB-a.

| (152) | Njemačka je objasnila da je društvo FFHG 2009., kao dio priprema za novo financiranje, angažiralo banku Deutsche Bank da izračuna dodatak za rizik za refinanciranje postojećih kredita uzimajući u obzir 100 %-tno jamstvo koje je izdala pokrajina Falačko Porajnje. |
| --- | --- |

(152)

Njemačka je objasnila da je društvo FFHG 2009., kao dio priprema za novo financiranje, angažiralo banku Deutsche Bank da izračuna dodatak za rizik za refinanciranje postojećih kredita uzimajući u obzir 100 %-tno jamstvo koje je izdala pokrajina Falačko Porajnje.

| (153) | U skladu s metodologijom na kojoj se temelji Komunikacija o referentnoj stopi, Komisija smatra da se može smatrati da su kamate za kredit u skladu s tržišnim uvjetima ako je cijena kredita određena po stopi koja je jednaka referentnoj stopi koja se utvrđuje sljedećom formulom ili je veća od nje:
  Referentna stopa = osnovna stopa + dodatak za rizik + naknada |
| --- | --- |

(153)

U skladu s metodologijom na kojoj se temelji Komunikacija o referentnoj stopi, Komisija smatra da se može smatrati da su kamate za kredit u skladu s tržišnim uvjetima ako je cijena kredita određena po stopi koja je jednaka referentnoj stopi koja se utvrđuje sljedećom formulom ili je veća od nje:

Referentna stopa = osnovna stopa + dodatak za rizik + naknada

| (154) | Osnovna stopa predstavlja trošak banaka za osiguranje likvidnosti (financiranje troška). U slučaju financiranja po fiksnoj stopi (odnosno kada se utvrđuje kamatna stopa za cijelo trajanje kredita), treba utvrditi osnovnu stopu na temelju stopa kamatne zamjene (62) pri čemu dospijeće i valuta odgovaraju dospijeću i valuti duga. Dodatak za rizik nadoknada je davatelju kredita za rizike povezane s određenim financiranjem duga, posebno za kreditni rizik. Dodatak za rizik može se izvesti iz odgovarajućeg uzorka razlika (spreadova) CDS-ova (63) koji se odnose na referentne subjekte sa sličnim rejtingom. Naposljetku, primjereno je dodati 10 – 20 baznih bodova za izračun približne vrijednosti bankovnih naknada koje trgovačka društva obično moraju plaćati (64). |
| --- | --- |

(154)

Osnovna stopa predstavlja trošak banaka za osiguranje likvidnosti (financiranje troška). U slučaju financiranja po fiksnoj stopi (odnosno kada se utvrđuje kamatna stopa za cijelo trajanje kredita), treba utvrditi osnovnu stopu na temelju stopa kamatne zamjene (62) pri čemu dospijeće i valuta odgovaraju dospijeću i valuti duga. Dodatak za rizik nadoknada je davatelju kredita za rizike povezane s određenim financiranjem duga, posebno za kreditni rizik. Dodatak za rizik može se izvesti iz odgovarajućeg uzorka razlika (spreadova) CDS-ova (63) koji se odnose na referentne subjekte sa sličnim rejtingom. Naposljetku, primjereno je dodati 10 – 20 baznih bodova za izračun približne vrijednosti bankovnih naknada koje trgovačka društva obično moraju plaćati (64).

62

63

64

Primjerenost dodatka za rizik ovisno o rejtingu

| (155) | Kako bi se moglo utvrditi je li osnovnoj stopi dodana odgovarajuća premija rizika, treba utvrditi rejting poduzetnika. Društvo FFHG nije ocijenila agencija za kreditni rejting. Međutim, Njemačka je navela da je u naznaci dodataka za rizik banke Deutsche Bank, ta banka isto ocijenila kreditnu sposobnost društva FFHG. Na temelju analize financijskih izvještaja društva FFHG iz 2006. do 2008., banka Deutsche bank smjestila je društvo FFHG u kategoriju rejtinga [<BBB+], Međutim, nije naveden točan rejting trgovačkog društva. |
| --- | --- |

(155)

Kako bi se moglo utvrditi je li osnovnoj stopi dodana odgovarajuća premija rizika, treba utvrditi rejting poduzetnika. Društvo FFHG nije ocijenila agencija za kreditni rejting. Međutim, Njemačka je navela da je u naznaci dodataka za rizik banke Deutsche Bank, ta banka isto ocijenila kreditnu sposobnost društva FFHG. Na temelju analize financijskih izvještaja društva FFHG iz 2006. do 2008., banka Deutsche bank smjestila je društvo FFHG u kategoriju rejtinga [<BBB+], Međutim, nije naveden točan rejting trgovačkog društva.

| (156) | Komisija napominje da kategorija rejtinga [<BBB+] uključuje sve rejtinge koji su ispod [BBB+]. Stoga bi se rejting [<BBB+] društva FFHG prema banci Deutsche Bank mogao u skladu s time tumačiti kao svaki rejting ispod [BBB+] na ljestvici rejtinga agencije Standard & Poor's. |
| --- | --- |

(156)

Komisija napominje da kategorija rejtinga [<BBB+] uključuje sve rejtinge koji su ispod [BBB+]. Stoga bi se rejting [<BBB+] društva FFHG prema banci Deutsche Bank mogao u skladu s time tumačiti kao svaki rejting ispod [BBB+] na ljestvici rejtinga agencije Standard & Poor's.

| (157) | Na temelju analize banke Deutsche Bank, Njemačka je dostavila rejtinge društva FFHG koje su utvrdile dvije druge banke. Komisija napominje da su te banke društvu FFHG isto dodijelile kategoriju rejtinga [<BBB+]. Banka Volksbank dodijelila je društvu FFHG 2010. rejting [...] u skladu sa svojom internom ljestvicom rejtinga (taj rejting odgovara rejtingu [B do BB] na ljestvici rejtinga agencije Standard & Poor's). Banka Kreissparkasse Birkenfeld dodijelila je društvu FFHG 2011. rejting [...] u skladu sa svojom internom ljestvicom rejtinga (taj rejting odgovara rejtingu [B- to BB-] na ljestvici rejtinga agencije Standard & Poor's). |
| --- | --- |

(157)

Na temelju analize banke Deutsche Bank, Njemačka je dostavila rejtinge društva FFHG koje su utvrdile dvije druge banke. Komisija napominje da su te banke društvu FFHG isto dodijelile kategoriju rejtinga [<BBB+]. Banka Volksbank dodijelila je društvu FFHG 2010. rejting [...] u skladu sa svojom internom ljestvicom rejtinga (taj rejting odgovara rejtingu [B do BB] na ljestvici rejtinga agencije Standard & Poor's). Banka Kreissparkasse Birkenfeld dodijelila je društvu FFHG 2011. rejting [...] u skladu sa svojom internom ljestvicom rejtinga (taj rejting odgovara rejtingu [B- to BB-] na ljestvici rejtinga agencije Standard & Poor's).

| (158) | Naposljetku, Njemačka je dostavila i rejting društva FFGH na temelju modela određivanja kreditnog rejtinga agencije Moody's na temelju podataka koji su bili dostupni u trenutku kada su odobreni krediti banke ISB (vidjeti tablicu 8.). Tim je rejtinzima potvrđen rejting [<BBB+] koji je dodijelila banka Deutsche Bank i kreće se od [B2] na ljestvici rejtinga agencije Moody's (to je [B] na ljestvici rejtinga agencije Standard & Poor's) i [Baa3] na ljestvici rejtinga agencije Moody's (to je [BBB-] na ljestvici rejtinga agencije Standard & Poor's). |
| --- | --- |

(158)

Naposljetku, Njemačka je dostavila i rejting društva FFGH na temelju modela određivanja kreditnog rejtinga agencije Moody's na temelju podataka koji su bili dostupni u trenutku kada su odobreni krediti banke ISB (vidjeti tablicu 8.). Tim je rejtinzima potvrđen rejting [<BBB+] koji je dodijelila banka Deutsche Bank i kreće se od [B2] na ljestvici rejtinga agencije Moody's (to je [B] na ljestvici rejtinga agencije Standard & Poor's) i [Baa3] na ljestvici rejtinga agencije Moody's (to je [BBB-] na ljestvici rejtinga agencije Standard & Poor's).

| (159) | U svjetlu razmatranja u uvodnim izjavama 153. do 158., Komisija smatra da rejting društva FFHG odgovara najviše rejtingu [BBB-] na ljestvici rejtinga agencije Standard & Poor's. |
| --- | --- |

(159)

U svjetlu razmatranja u uvodnim izjavama 153. do 158., Komisija smatra da rejting društva FFHG odgovara najviše rejtingu [BBB-] na ljestvici rejtinga agencije Standard & Poor's.

| (160) | Međutim, kako bi se moglo utvrditi je li društvu FFHG dodijeljena prednost kreditima ISB-a, povrh moguće prednosti odobrene 100 %-tnim državnim jamstvom (vidjeti odjeljak 6.2), treba uzeti u obzir rejting izdavača 100 %-tnog državnog jamstva (odnosno rejting pokrajine Falačko Porajnje) jer bi se u protivnom prednost koja proizlazi iz državnog jamstva uzela u obzir dva puta. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 117., pokrajina Falačko Porajnje ima rejting AAA. |
| --- | --- |

(160)

Međutim, kako bi se moglo utvrditi je li društvu FFHG dodijeljena prednost kreditima ISB-a, povrh moguće prednosti odobrene 100 %-tnim državnim jamstvom (vidjeti odjeljak 6.2), treba uzeti u obzir rejting izdavača 100 %-tnog državnog jamstva (odnosno rejting pokrajine Falačko Porajnje) jer bi se u protivnom prednost koja proizlazi iz državnog jamstva uzela u obzir dva puta. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 117., pokrajina Falačko Porajnje ima rejting AAA.

| (161) | Prema tome, budući da su krediti ISB-a odobreni na temelju državnog jamstva, Komisija smatra primjerenim utvrditi dodatak za rizik na temelju petogodišnjih obveznica u EUR njemačkih saveznih pokrajina (što iznosi [5 do 25] baznih bodova). Komisija dalje primjećuje da je banka Deutsche Bank u svojoj analizi dodala dodatak za rizik od [5 do 25] baznih bodova jer krediti nisu odobreni izravno saveznoj pokrajini već su samo osigurani 100 %-tnim državnim jamstvom te dodatnom premijom od [5 do 25] baznih bodova za ograničenu mogućnost trgovanja dugom. Komisija smatra da su to razumne pretpostavke i da je konačni dodatak za rizik između [20 baznih bodova i 70] baznih bodova primjeren s obzirom na kreditnu sposobnost izdavača jamstva. |
| --- | --- |

(161)

Prema tome, budući da su krediti ISB-a odobreni na temelju državnog jamstva, Komisija smatra primjerenim utvrditi dodatak za rizik na temelju petogodišnjih obveznica u EUR njemačkih saveznih pokrajina (što iznosi [5 do 25] baznih bodova). Komisija dalje primjećuje da je banka Deutsche Bank u svojoj analizi dodala dodatak za rizik od [5 do 25] baznih bodova jer krediti nisu odobreni izravno saveznoj pokrajini već su samo osigurani 100 %-tnim državnim jamstvom te dodatnom premijom od [5 do 25] baznih bodova za ograničenu mogućnost trgovanja dugom. Komisija smatra da su to razumne pretpostavke i da je konačni dodatak za rizik između [20 baznih bodova i 70] baznih bodova primjeren s obzirom na kreditnu sposobnost izdavača jamstva.

Spojivost s tržištem kredita ISB-a br. 2 i 5

| (162) | Na kredite ISB-a br. 2 i 5 koji imaju promjenjive stope primjenjuje se stvarna kamatna stopa EURIBOR plus dodatak za rizik od [0,35 % – 0,55 %], odnosno [0,25 % – 0,45 %] godišnje. Dodatak za rizik za kredit ISB-a br. 2 bio je unutar raspona koji je utvrdila banka Deutsche Bank, a dodatak za rizik za kredit ISB-a br. 5 bio je 4 bazna boda ispod dodatka za rizik koji je utvrdila banka Deutsche Bank. Niti za jedan od dvaju kredita ISB-a nije naplaćena bankovna naknada. Komisija stoga smatra da se stopom naplaćenom za odobravanje dvaju kredita osigurava (mali) element prednosti (čini se da se kamata koja se plaća za kredit br. 2 nalazi između [10 – 30] baznih bodova ispod referentne stope i za kredit br. 5 između [5 – 25] baznih bodova). |
| --- | --- |

(162)

Na kredite ISB-a br. 2 i 5 koji imaju promjenjive stope primjenjuje se stvarna kamatna stopa EURIBOR plus dodatak za rizik od [0,35 % – 0,55 %], odnosno [0,25 % – 0,45 %] godišnje. Dodatak za rizik za kredit ISB-a br. 2 bio je unutar raspona koji je utvrdila banka Deutsche Bank, a dodatak za rizik za kredit ISB-a br. 5 bio je 4 bazna boda ispod dodatka za rizik koji je utvrdila banka Deutsche Bank. Niti za jedan od dvaju kredita ISB-a nije naplaćena bankovna naknada. Komisija stoga smatra da se stopom naplaćenom za odobravanje dvaju kredita osigurava (mali) element prednosti (čini se da se kamata koja se plaća za kredit br. 2 nalazi između [10 – 30] baznih bodova ispod referentne stope i za kredit br. 5 između [5 – 25] baznih bodova).

Spojivost s tržištem kredita ISB-a br. 1, 3 i 4

| (163) | Komisija napominje da krediti ISB-a broj 1, 3 i 4 imaju fiksnu kamatnu stopu. Budući da su sva tri kredita amortizirajući krediti, da bi se moglo utvrditi odgovarajuće dospijeće predmetnih kredita, treba uzeti u obzir njihovu amortizaciju. |
| --- | --- |

(163)

Komisija napominje da krediti ISB-a broj 1, 3 i 4 imaju fiksnu kamatnu stopu. Budući da su sva tri kredita amortizirajući krediti, da bi se moglo utvrditi odgovarajuće dospijeće predmetnih kredita, treba uzeti u obzir njihovu amortizaciju.

| (164) | Komisija je u tu svrhu izračunala ponderirano prosječno trajanje (WAL) kredita koje se odnosi na prosječni broj godina tijekom kojih svaki euro ostaje neplaćen. WAL kredita br. 1 izračunan je na 3,92 godine, WAL kredita br. 3 na 1,17 godina i WAL kredita br. 4 na 3,29 godina. |
| --- | --- |

(164)

Komisija je u tu svrhu izračunala ponderirano prosječno trajanje (WAL) kredita koje se odnosi na prosječni broj godina tijekom kojih svaki euro ostaje neplaćen. WAL kredita br. 1 izračunan je na 3,92 godine, WAL kredita br. 3 na 1,17 godina i WAL kredita br. 4 na 3,29 godina.

| (165) | Kako bi utvrdila osnovnu stopu kredita br. 1 budući da njegov WAL iznosi 3,92 godine, Komisija je kao približnu vrijednost upotrijebila četverogodišnju stopu kamatne zamjene EUR (65). Za kredit br. 3 upotrebljava se jednogodišnja stopa kamatne zamjene (66) u EUR kao najbliža njegovom WAL-u od 1,17 godina. Za kredit br. 4 upotrebljava se trogodišnja stopa kamatne zamjene (67) kao najbliža njegovom WAL-u od 3,29 godina. Relevantne stope kamatne zamjene dobivene su od Bloomberga za dan kada su isplaćeni krediti. (68) Vrijednosti odgovarajućih stopa kamatne zamjene sljedeće su: [2 % – 3 %] za kredit broj 1, [1 % – 1,5 %] za kredit br. 3 i [1,5 % – 2,5 %] za kredit br. 4 (69). |
| --- | --- |

(165)

Kako bi utvrdila osnovnu stopu kredita br. 1 budući da njegov WAL iznosi 3,92 godine, Komisija je kao približnu vrijednost upotrijebila četverogodišnju stopu kamatne zamjene EUR (65). Za kredit br. 3 upotrebljava se jednogodišnja stopa kamatne zamjene (66) u EUR kao najbliža njegovom WAL-u od 1,17 godina. Za kredit br. 4 upotrebljava se trogodišnja stopa kamatne zamjene (67) kao najbliža njegovom WAL-u od 3,29 godina. Relevantne stope kamatne zamjene dobivene su od Bloomberga za dan kada su isplaćeni krediti. (68) Vrijednosti odgovarajućih stopa kamatne zamjene sljedeće su: [2 % – 3 %] za kredit broj 1, [1 % – 1,5 %] za kredit br. 3 i [1,5 % – 2,5 %] za kredit br. 4 (69).

65

66

67

68

69

| (166) | Tim pristupom dobivena je referentna stopa za kredit br. 1 (sa 100 %-tnim državnim jamstvom) od [2,5 % – 4,5 %] (70), za kredit br. 3 (sa 100 %-tnim državnim jamstvom) od [1,5 % – 3 %] (71) i za kredit br. 4 (sa 100 %-tnim državnim jamstvom) od [2 % – 3,5 %] (72). |
| --- | --- |

(166)

Tim pristupom dobivena je referentna stopa za kredit br. 1 (sa 100 %-tnim državnim jamstvom) od [2,5 % – 4,5 %] (70), za kredit br. 3 (sa 100 %-tnim državnim jamstvom) od [1,5 % – 3 %] (71) i za kredit br. 4 (sa 100 %-tnim državnim jamstvom) od [2 % – 3,5 %] (72).

70

71

72

| (167) | Krediti br. 1, 3 i 4 odobreni su po stopama koje su bile znatno iznad tih izračunanih referentnih stopa (kredit br. 1 na [> 3 %;< 4,5 %], kredit br. 3 na [> 3 %;< 4,5 %] i kredit br. 4 na [> 3 %;< 4,5 %]) i Komisija smatra da je to naznaka da su krediti zaista bili u skladu s tržišnim uvjetima čime se može isključiti postojanje prednosti. |
| --- | --- |

(167)

Krediti br. 1, 3 i 4 odobreni su po stopama koje su bile znatno iznad tih izračunanih referentnih stopa (kredit br. 1 na [> 3 %;< 4,5 %], kredit br. 3 na [> 3 %;< 4,5 %] i kredit br. 4 na [> 3 %;< 4,5 %]) i Komisija smatra da je to naznaka da su krediti zaista bili u skladu s tržišnim uvjetima čime se može isključiti postojanje prednosti.

6.3.4.   Selektivnost

Selektivnost

| (168) | Budući da su krediti ISB-a br. 2 i 5 odobreni pod povlaštenim uvjetima samo društvu FFHG, mjere se moraju smatrati selektivnima. |
| --- | --- |

(168)

Budući da su krediti ISB-a br. 2 i 5 odobreni pod povlaštenim uvjetima samo društvu FFHG, mjere se moraju smatrati selektivnima.

6.3.5.   Narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu

Narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu

| (169) | Iz istih razloga koji su navedeni u uvodnim izjavama 120. i dalje, Komisija smatra da bi se bilo kakvom selektivnom prednošću dodijeljenom trgovačkom društvu FFHG moglo narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(169)

Iz istih razloga koji su navedeni u uvodnim izjavama 120. i dalje, Komisija smatra da bi se bilo kakvom selektivnom prednošću dodijeljenom trgovačkom društvu FFHG moglo narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama.

6.3.6.   Zaključak

Zaključak

| (170) | U skladu s prethodno navedenim uvodnim izjavama 140. do 169., Komisija zaključuje da su krediti br. 1, 3 i 4 odobreni po stopama za koje se može smatrati da su u skladu s tržišnim uvjetima te se stoga može isključiti postojanje prednosti. Prema tome, budući da kumulativni kriteriji iz članka 107. stavka 1. Ugovora nisu ispunjeni, Komisija smatra da predmetni krediti ISB-a ne čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(170)

U skladu s prethodno navedenim uvodnim izjavama 140. do 169., Komisija zaključuje da su krediti br. 1, 3 i 4 odobreni po stopama za koje se može smatrati da su u skladu s tržišnim uvjetima te se stoga može isključiti postojanje prednosti. Prema tome, budući da kumulativni kriteriji iz članka 107. stavka 1. Ugovora nisu ispunjeni, Komisija smatra da predmetni krediti ISB-a ne čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

| (171) | S obzirom na prethodno navedene uvodne izjave 140. do 169., Komisija zaključuje da su krediti ISB-a br. 2 i 5 odobreni ispod referentne stope. Prema tome, budući da su ispunjeni drugi kriteriji iz članka 107. stavak 1. Ugovora, Komisija smatra da ovi krediti ISB-a čine državnu potporu (iako u malom iznosu). |
| --- | --- |

(171)

S obzirom na prethodno navedene uvodne izjave 140. do 169., Komisija zaključuje da su krediti ISB-a br. 2 i 5 odobreni ispod referentne stope. Prema tome, budući da su ispunjeni drugi kriteriji iz članka 107. stavak 1. Ugovora, Komisija smatra da ovi krediti ISB-a čine državnu potporu (iako u malom iznosu).

6.4.   Zakonitost potpore

Zakonitost potpore

| (172) | U skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora, države članice moraju prijaviti planove za dodjelu ili izmjenu potpora i ne smiju primjenjivati predložene mjere dok postupak prijave nije okončan konačnom odlukom. |
| --- | --- |

(172)

U skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora, države članice moraju prijaviti planove za dodjelu ili izmjenu potpora i ne smiju primjenjivati predložene mjere dok postupak prijave nije okončan konačnom odlukom.

| (173) | Budući da su sredstva sa zajedničkog računa osigurana pod povlaštenim uvjetima, krediti ISB-a br. 2 i 5. i 100 %-tno državno jamstvo već su stavljeni na raspolaganje FFHG-u, Komisija smatra da Njemačka nije ispunila zahtjeve iz članka 108. stavka 3. Ugovora (73). |
| --- | --- |

(173)

Budući da su sredstva sa zajedničkog računa osigurana pod povlaštenim uvjetima, krediti ISB-a br. 2 i 5. i 100 %-tno državno jamstvo već su stavljeni na raspolaganje FFHG-u, Komisija smatra da Njemačka nije ispunila zahtjeve iz članka 108. stavka 3. Ugovora (73).

73

6.5.   Spojivost

Spojivost

6.5.1.   Primjenjivost Smjernica za sanaciju i restrukturiranje

Primjenjivost Smjernica za sanaciju i restrukturiranje

| (174) | Trgovačko društvo Lufthansa smatra da bi Komisija na ocjenjivanje predmetnih mjera državnih potpora trebala primjenjivati Smjernice za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(174)

Trgovačko društvo Lufthansa smatra da bi Komisija na ocjenjivanje predmetnih mjera državnih potpora trebala primjenjivati Smjernice za sanaciju i restrukturiranje.

| (175) | Smjernice za zračni prijevoz sadržavaju posebna i detaljna pravila za javno financiranje zračnih luka, uključujući za operativnu potporu. Kako je navedeno u točki 117. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., manje zračne luke mogle bi, zbog visokih fiksnih troškova, imati poteškoća s osiguranjem financiranja svog poslovanja bez javne potpore (jaz u financiranju). |
| --- | --- |

(175)

Smjernice za zračni prijevoz sadržavaju posebna i detaljna pravila za javno financiranje zračnih luka, uključujući za operativnu potporu. Kako je navedeno u točki 117. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., manje zračne luke mogle bi, zbog visokih fiksnih troškova, imati poteškoća s osiguranjem financiranja svog poslovanja bez javne potpore (jaz u financiranju).

| (176) | Čak i ako bi se Smjernice za sanaciju i restrukturiranje primjenjivale na slučaj potpore zračnoj luci, one u ovom slučaju nisu primjenjive jer društvo FFHG nije bilo poduzeće u teškoćama. |
| --- | --- |

(176)

Čak i ako bi se Smjernice za sanaciju i restrukturiranje primjenjivale na slučaj potpore zračnoj luci, one u ovom slučaju nisu primjenjive jer društvo FFHG nije bilo poduzeće u teškoćama.

| (177) | U skladu sa Smjernicama za sanaciju i restrukturiranje iz 2014. (74), Komisija će ispitati mjere potpore na temelju smjernica koje su se primjenjivale u trenutku kada je odobrena potpora. Budući da je u ovom slučaju potpora odobrena između 2009. i 2011. (odnosno znatno prije objave Smjernica za sanaciju i restrukturiranje iz 2014. u Službenom listu), Komisija će ispitati može li se društvo FFHG smatrati poduzetnikom u teškoćama na temelju Smjernica za sanaciju i restrukturiranje iz 2004. (odnosno, smjernica koje su se primjenjivale u trenutku kada je potpora odobrena). |
| --- | --- |

(177)

U skladu sa Smjernicama za sanaciju i restrukturiranje iz 2014. (74), Komisija će ispitati mjere potpore na temelju smjernica koje su se primjenjivale u trenutku kada je odobrena potpora. Budući da je u ovom slučaju potpora odobrena između 2009. i 2011. (odnosno znatno prije objave Smjernica za sanaciju i restrukturiranje iz 2014. u Službenom listu), Komisija će ispitati može li se društvo FFHG smatrati poduzetnikom u teškoćama na temelju Smjernica za sanaciju i restrukturiranje iz 2004. (odnosno, smjernica koje su se primjenjivale u trenutku kada je potpora odobrena).

74

| (178) | U skladu s točkom 10. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje iz 2004. smatra se da je poduzetnik u teškoćama ako je, u slučaju društva s ograničenom odgovornošću više od polovice njegova upisanog temeljnog kapitala izgubljeno, a više od četvrtine tog kapitala izgubljeno je u prethodnih 12 mjeseci ili ako ispunjuje kriterije u skladu s nacionalnim pravom da se nad njim provede cjelokupni postupak nesolventnosti. |
| --- | --- |

(178)

U skladu s točkom 10. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje iz 2004. smatra se da je poduzetnik u teškoćama ako je, u slučaju društva s ograničenom odgovornošću više od polovice njegova upisanog temeljnog kapitala izgubljeno, a više od četvrtine tog kapitala izgubljeno je u prethodnih 12 mjeseci ili ako ispunjuje kriterije u skladu s nacionalnim pravom da se nad njim provede cjelokupni postupak nesolventnosti.

| (179) | U ovom slučaju u trenutku odobravanja potpore nije bio ispunjen niti jedan od dva uvjeta. Upisani kapital društva FFHG, koje je društvo s ograničenom odgovornošću, ostao je stabilan na 50 milijuna EUR u razdoblju 2007. do 2010. i malo se smanjio s 50 milijuna EUR na 44 milijuna EUR tijekom 2011. te na 38 milijuna EUR tijekom 2012. Društvo FFHG na temelju nacionalnih propisa ne ispunjuje uvjete za pokretanje stečajnog postupka. |
| --- | --- |

(179)

U ovom slučaju u trenutku odobravanja potpore nije bio ispunjen niti jedan od dva uvjeta. Upisani kapital društva FFHG, koje je društvo s ograničenom odgovornošću, ostao je stabilan na 50 milijuna EUR u razdoblju 2007. do 2010. i malo se smanjio s 50 milijuna EUR na 44 milijuna EUR tijekom 2011. te na 38 milijuna EUR tijekom 2012. Društvo FFHG na temelju nacionalnih propisa ne ispunjuje uvjete za pokretanje stečajnog postupka.

| (180) | Iz financijskih rezultata sažetih u tablici 4. ne može se zaključiti da bi se društvo FFHG trebalo smatrati poduzećem u teškoćama. U vezi s time, u skladu s točkom 11. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje iz 2004., može se smatrati da je poduzetnik u teškoćama čak i ako nisu ispunjeni uvjeti iz točke 10., posebno ako postoje uobičajeni znakovi da je poduzeće u teškoćama, kao što su povećani gubici, smanjenje prometa, smanjeni novčani tok, rastući dug, rast kamata i slično. Međutim, u tom slučaju, unatoč smanjenju broja putnika zbog financijske i gospodarske krize, iz financijskih rezultata društva FFHG bilo je očito da ono ostvaruje napredak prema profitabilnosti. |
| --- | --- |

(180)

Iz financijskih rezultata sažetih u tablici 4. ne može se zaključiti da bi se društvo FFHG trebalo smatrati poduzećem u teškoćama. U vezi s time, u skladu s točkom 11. Smjernica za sanaciju i restrukturiranje iz 2004., može se smatrati da je poduzetnik u teškoćama čak i ako nisu ispunjeni uvjeti iz točke 10., posebno ako postoje uobičajeni znakovi da je poduzeće u teškoćama, kao što su povećani gubici, smanjenje prometa, smanjeni novčani tok, rastući dug, rast kamata i slično. Međutim, u tom slučaju, unatoč smanjenju broja putnika zbog financijske i gospodarske krize, iz financijskih rezultata društva FFHG bilo je očito da ono ostvaruje napredak prema profitabilnosti.

| (181) | S obzirom na razmatranja iz uvodnih izjava 175. i dalje, Komisija smatra da se ne može smatrati da je u trenutku kada je dodijeljena potpora društvo FFHG bilo poduzeće u teškoćama i Smjernice za sanaciju i restrukturiranje iz 2004. stoga nisu primjenjive. |
| --- | --- |

(181)

S obzirom na razmatranja iz uvodnih izjava 175. i dalje, Komisija smatra da se ne može smatrati da je u trenutku kada je dodijeljena potpora društvo FFHG bilo poduzeće u teškoćama i Smjernice za sanaciju i restrukturiranje iz 2004. stoga nisu primjenjive.

6.5.2.   Primjenjivost Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. i 2005.

Primjenjivost Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. i 2005.

| (182) | U članku 107. stavku 3. Ugovora predviđene su određene iznimke od općeg pravila iz članka 107. stavka 1. Ugovora da državna potpora nije spojiva s unutarnjim tržištem. Predmetna potpora može se ocjenjivati na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora u kojem je propisano sljedeće: „potpora za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu”, može se smatrati spojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(182)

U članku 107. stavku 3. Ugovora predviđene su određene iznimke od općeg pravila iz članka 107. stavka 1. Ugovora da državna potpora nije spojiva s unutarnjim tržištem. Predmetna potpora može se ocjenjivati na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora u kojem je propisano sljedeće: „potpora za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu”, može se smatrati spojivom s unutarnjim tržištem.

| (183) | U tom smislu, Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. osigurava se okvir za ocjenjivanje može li se potpora zračnim lukama proglasiti spojivom u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. |
| --- | --- |

(183)

U tom smislu, Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. osigurava se okvir za ocjenjivanje može li se potpora zračnim lukama proglasiti spojivom u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora.

| (184) | U skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014., Komisija smatra da se „obavijest Komisije o utvrđivanju važećih pravila za procjenu nezakonitih državnih potpora” (75) primjenjuje na nezakonitu potporu za ulaganja u zračne luke. U tom smislu, ako je nezakonita potpora za ulaganja odobrena prije 4. travnja 2014., Komisija će primijeniti pravila spojivosti koja su na snazi u trenutku kada je odobrena nezakonita potpora za ulaganja. U skladu s time, Komisija će u slučaju nezakonite potpore za ulaganja koja je zračnim lukama dodijeljena prije 4. travnja 2014. primijeniti načela iz Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. (76). |
| --- | --- |

(184)

U skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014., Komisija smatra da se „obavijest Komisije o utvrđivanju važećih pravila za procjenu nezakonitih državnih potpora” (75) primjenjuje na nezakonitu potporu za ulaganja u zračne luke. U tom smislu, ako je nezakonita potpora za ulaganja odobrena prije 4. travnja 2014., Komisija će primijeniti pravila spojivosti koja su na snazi u trenutku kada je odobrena nezakonita potpora za ulaganja. U skladu s time, Komisija će u slučaju nezakonite potpore za ulaganja koja je zračnim lukama dodijeljena prije 4. travnja 2014. primijeniti načela iz Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. (76).

75

76

| (185) | S druge strane, Komisija je izjavila u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. da se „Obavijest Komisije o utvrđivanju primjenjivih pravila na ocjenjivanje nezakonite državne potpore” ne bi se trebala primjenjivati na tekuće predmete nezakonite operativne potpore zračnim lukama koja je odobrena prije 4. travnja 2014. Umjesto toga, Komisija će načela navedena u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. primijeniti na sve slučajeve povezane s operativnim potporama (prijave koje još nisu odobrene i nezakonite neprijavljene potpore) zračnim lukama čak i ako su potpore dodijeljene prije 4. travnja 2014. i prije početka prijelaznog razdoblja (77). |
| --- | --- |

(185)

S druge strane, Komisija je izjavila u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. da se „Obavijest Komisije o utvrđivanju primjenjivih pravila na ocjenjivanje nezakonite državne potpore” ne bi se trebala primjenjivati na tekuće predmete nezakonite operativne potpore zračnim lukama koja je odobrena prije 4. travnja 2014. Umjesto toga, Komisija će načela navedena u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. primijeniti na sve slučajeve povezane s operativnim potporama (prijave koje još nisu odobrene i nezakonite neprijavljene potpore) zračnim lukama čak i ako su potpore dodijeljene prije 4. travnja 2014. i prije početka prijelaznog razdoblja (77).

77

| (186) | Komisija je već zaključila u uvodnoj izjavi 173. da mjere koje su predmet ocjenjivanja čine nezakonitu državnu potporu dodijeljenu prije 4. travnja 2014. |
| --- | --- |

(186)

Komisija je već zaključila u uvodnoj izjavi 173. da mjere koje su predmet ocjenjivanja čine nezakonitu državnu potporu dodijeljenu prije 4. travnja 2014.

6.5.3.   Razlikovanje između potpore za ulaganja i operativne potpore

Razlikovanje između potpore za ulaganja i operativne potpore

| (187) | U skladu s odredbama iz uvodnih izjava 184. i 185. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., Komisija mora utvrditi čine li predmetne mjere nezakonitu potporu za ulaganja ili operativnu potporu. |
| --- | --- |

(187)

U skladu s odredbama iz uvodnih izjava 184. i 185. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., Komisija mora utvrditi čine li predmetne mjere nezakonitu potporu za ulaganja ili operativnu potporu.

| (188) | U skladu s točkom 25. podtočkom (r) Smjernica za zračni promet iz 2014., potpora za ulaganja definira se kao „potpora za financiranje fiksne kapitalne imovine; posebno za pokrivanje manjka financijskih sredstava u kapitalnim troškovima”. Osim toga, u skladu s točkom 25. podtočkom (r) Smjernica, potpora za ulaganja može se odnositi na plaćanje unaprijed (odnosno za pokrivanje troškova ulaganja unaprijed) i otplaćivati u obliku povremenih obroka (za pokrivanje kapitalnih troškova u odnosu na godišnju amortizaciju i troškove financiranja). |
| --- | --- |

(188)

U skladu s točkom 25. podtočkom (r) Smjernica za zračni promet iz 2014., potpora za ulaganja definira se kao „potpora za financiranje fiksne kapitalne imovine; posebno za pokrivanje manjka financijskih sredstava u kapitalnim troškovima”. Osim toga, u skladu s točkom 25. podtočkom (r) Smjernica, potpora za ulaganja može se odnositi na plaćanje unaprijed (odnosno za pokrivanje troškova ulaganja unaprijed) i otplaćivati u obliku povremenih obroka (za pokrivanje kapitalnih troškova u odnosu na godišnju amortizaciju i troškove financiranja).

| (189) | S druge strane, operativna potpora odnosi se na pokrivanje svih ili dijela operativnih troškova zračne luke koji su definirani kao „temeljni troškovi zračne luke povezani s pružanjem usluga zračne luke, uključujući kategorije troškova poput troškova osoblja, ugovornih usluga, komunikacija, otpada, energije, održavanja, najma i administracije, ali ne uključujući kapitalne troškove, marketinšku podršku ili druge poticaje koje zračna luka osigurava zračnim prijevoznicima te troškove u nadležnosti javne politike” (78). |
| --- | --- |

(189)

S druge strane, operativna potpora odnosi se na pokrivanje svih ili dijela operativnih troškova zračne luke koji su definirani kao „temeljni troškovi zračne luke povezani s pružanjem usluga zračne luke, uključujući kategorije troškova poput troškova osoblja, ugovornih usluga, komunikacija, otpada, energije, održavanja, najma i administracije, ali ne uključujući kapitalne troškove, marketinšku podršku ili druge poticaje koje zračna luka osigurava zračnim prijevoznicima te troškove u nadležnosti javne politike” (78).

78

| (190) | U svjetlu tih definicija, Komisija smatra da 100 %-tno državno jamstvo za kredite ISB-a koji su odobreni pod povlaštenim uvjetima i krediti ISB-a br. 2 i 5. čine potporu za ulaganja u korist društva FFHG. Sva su ta sredstva bila povezana s refinanciranjem kredita kojima se financirao određeni projekt ulaganja u infrastrukturu (vidjeti tablicu 9.). Nadalje, iznosi kredita ISB-a jednaki su izvršenim ulaganjima ili su niži od njih.

  Tablica 9.


  Usporedni pregled iznosa kredita ISB-a i njihova svrha
   (79)








  Kredit ISB-a br. | Iznos kredita u milijunima EUR | Svrha kredita |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | 18,4 | [...] ulaganja u infrastrukturu u iznosu od [...] |
| 2. | 20,0 | [...] ulaganja u infrastrukturu u iznosu od [...] |
| 3. | 2,5 | [...] ulaganja u infrastrukturu u iznosu od [...] |
| 4. | 25,9 | [...] ulaganja u infrastrukturu u iznosu od [...] |
| 5. | 6,8 | [...] ulaganja u infrastrukturu u iznosu od [...] |

(190)

U svjetlu tih definicija, Komisija smatra da 100 %-tno državno jamstvo za kredite ISB-a koji su odobreni pod povlaštenim uvjetima i krediti ISB-a br. 2 i 5. čine potporu za ulaganja u korist društva FFHG. Sva su ta sredstva bila povezana s refinanciranjem kredita kojima se financirao određeni projekt ulaganja u infrastrukturu (vidjeti tablicu 9.). Nadalje, iznosi kredita ISB-a jednaki su izvršenim ulaganjima ili su niži od njih.

Tablica 9.

Tablica 9.

Usporedni pregled iznosa kredita ISB-a i njihova svrha
   (79)

Usporedni pregled iznosa kredita ISB-a i njihova svrha

79

Kredit ISB-a br.

Iznos kredita u milijunima EUR

Svrha kredita

1.

18,4

[...] ulaganja u infrastrukturu u iznosu od [...]

2.

20,0

[...] ulaganja u infrastrukturu u iznosu od [...]

3.

2,5

[...] ulaganja u infrastrukturu u iznosu od [...]

4.

25,9

[...] ulaganja u infrastrukturu u iznosu od [...]

5.

6,8

[...] ulaganja u infrastrukturu u iznosu od [...]

| (191) | Stoga je stajalište Komisije da 100 %-tno državno jamstvo za kredite ISB-a i krediti ISB-a br. 2 i 5 čine nezakonitu potporu za ulaganja odobrenu prije 4. travnja 2014. čija se spojivost mora ocjenjivati u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. |
| --- | --- |

(191)

Stoga je stajalište Komisije da 100 %-tno državno jamstvo za kredite ISB-a i krediti ISB-a br. 2 i 5 čine nezakonitu potporu za ulaganja odobrenu prije 4. travnja 2014. čija se spojivost mora ocjenjivati u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005.

| (192) | U odnosu na sredstva odobrena pod povlaštenim uvjetima iz zajedničkog računa, Njemačka smatra da su se ta sredstva upotrebljavala i za financiranje infrastrukturnih ulaganja od 2009. do 2012. |
| --- | --- |

(192)

U odnosu na sredstva odobrena pod povlaštenim uvjetima iz zajedničkog računa, Njemačka smatra da su se ta sredstva upotrebljavala i za financiranje infrastrukturnih ulaganja od 2009. do 2012.

| (193) | U razdoblju od 2009. do 2012. u zračnoj luci Frankfurt Hahn uloženo je 46 milijuna EUR (vidjeti tablicu 3.). Iznos tih ulaganja odgovara otprilike sredstvima povučenima iz zajedničkog računa u istom razdoblju. Nadalje, u razdoblju od 2009. do 2012. rezultati poslovanja (80) (uključujući izvanredne prihode, odnosno prihode koji nisu zrakoplovni ili nezrakoplovni prihodi i prihode od prodaje zemljišta ili imovine) bili su pozitivni (vidjeti tablicu 4.). To znači da je zračna luka bila u mogućnosti pokriti svoje svakodnevne troškove poslovanja, a sredstva iz zajedničkog računa upotrijebila su se za financiranje ulaganja u infrastrukturu zračne luke. Prema tome, sredstva odobrena iz zajedničkog računa čine nezakonitu potporu za ulaganja odobrenu prije 4. travnja 2014. čija se spojivost mora ocjenjivati u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. U tom se pogledu primjenjuju i razmatranja iz odjeljka 6.5.3. Budući da je iznos povučenih sredstava manji od iznosa ukupnih ulaganja, može se smatrati da je potpora razmjerna i nužna. |
| --- | --- |

(193)

U razdoblju od 2009. do 2012. u zračnoj luci Frankfurt Hahn uloženo je 46 milijuna EUR (vidjeti tablicu 3.). Iznos tih ulaganja odgovara otprilike sredstvima povučenima iz zajedničkog računa u istom razdoblju. Nadalje, u razdoblju od 2009. do 2012. rezultati poslovanja (80) (uključujući izvanredne prihode, odnosno prihode koji nisu zrakoplovni ili nezrakoplovni prihodi i prihode od prodaje zemljišta ili imovine) bili su pozitivni (vidjeti tablicu 4.). To znači da je zračna luka bila u mogućnosti pokriti svoje svakodnevne troškove poslovanja, a sredstva iz zajedničkog računa upotrijebila su se za financiranje ulaganja u infrastrukturu zračne luke. Prema tome, sredstva odobrena iz zajedničkog računa čine nezakonitu potporu za ulaganja odobrenu prije 4. travnja 2014. čija se spojivost mora ocjenjivati u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. U tom se pogledu primjenjuju i razmatranja iz odjeljka 6.5.3. Budući da je iznos povučenih sredstava manji od iznosa ukupnih ulaganja, može se smatrati da je potpora razmjerna i nužna.

80

| (194) | Međutim, treba napomenuti da sredstva povučena iz zajedničkog računa nisu bila namijenjena u određenu svrhu. Nadalje, rezultati poslovanja (uključujući izvanredne prihode, odnosno prihode koji nisu zrakoplovni ili nezrakoplovni prihodi i prihode od prodaje zemljišta ili imovine) bili su u predmetnom razdoblju negativni (vidjeti tablicu 4.). To bi moglo značiti da prihodi od redovitog poslovanja zračne luke nisu bili dovoljni za pokrivanje njezinih troškova poslovanja. Nadalje, Njemačka nije dokazala da postoji mehanizam kojim se osiguralo da se sredstva iz zajedničkog računa neće upotrijebiti za financiranje svakodnevnog poslovanja zračne luke. |
| --- | --- |

(194)

Međutim, treba napomenuti da sredstva povučena iz zajedničkog računa nisu bila namijenjena u određenu svrhu. Nadalje, rezultati poslovanja (uključujući izvanredne prihode, odnosno prihode koji nisu zrakoplovni ili nezrakoplovni prihodi i prihode od prodaje zemljišta ili imovine) bili su u predmetnom razdoblju negativni (vidjeti tablicu 4.). To bi moglo značiti da prihodi od redovitog poslovanja zračne luke nisu bili dovoljni za pokrivanje njezinih troškova poslovanja. Nadalje, Njemačka nije dokazala da postoji mehanizam kojim se osiguralo da se sredstva iz zajedničkog računa neće upotrijebiti za financiranje svakodnevnog poslovanja zračne luke.

| (195) | S obzirom na te okolnosti ne može se isključiti da su se sredstva iz zajedničkog računa upotrijebila za sprječavanje nelikvidnosti društva FFHG zbog kojeg bi upravitelj zračne luke morao smanjiti ulaganja ili postati poduzeće u teškoćama. Prema tome, treba se smatrati da sredstva odobrena iz zajedničkog računa čine nezakonitu operativnu potporu odobrenu prije 4. travnja 2014. čija se spojivost mora ocjenjivati u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. Ovo je ocjenjivanje provedeno u nastavku u odjeljku 6.5.4. |
| --- | --- |

(195)

S obzirom na te okolnosti ne može se isključiti da su se sredstva iz zajedničkog računa upotrijebila za sprječavanje nelikvidnosti društva FFHG zbog kojeg bi upravitelj zračne luke morao smanjiti ulaganja ili postati poduzeće u teškoćama. Prema tome, treba se smatrati da sredstva odobrena iz zajedničkog računa čine nezakonitu operativnu potporu odobrenu prije 4. travnja 2014. čija se spojivost mora ocjenjivati u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. Ovo je ocjenjivanje provedeno u nastavku u odjeljku 6.5.4.

6.5.4.   Spojivost potpore za ulaganja u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005.

Spojivost potpore za ulaganja u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005.

| (196) | U skladu s točkom 61. Smjernica za zračnih prijevoz iz 2005., Komisija mora ispitati jesu li ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:






  (a) | gradnja i korištenje infrastrukture zadovoljavaju jasno definirane ciljeve od općeg interesa (regionalni razvoj, dostupnost itd.); |
| --- | --- | --- |

(196)

U skladu s točkom 61. Smjernica za zračnih prijevoz iz 2005., Komisija mora ispitati jesu li ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:

(a)

gradnja i korištenje infrastrukture zadovoljavaju jasno definirane ciljeve od općeg interesa (regionalni razvoj, dostupnost itd.);

| (b) | infrastruktura je potrebna i proporcionalna postavljenom cilju; |
| --- | --- |

(b)

infrastruktura je potrebna i proporcionalna postavljenom cilju;

| (c) | infrastruktura ima zadovoljavajuće srednjoročne izglede za korištenje, osobito što se tiče korištenja postojeće infrastrukture; |
| --- | --- |

(c)

infrastruktura ima zadovoljavajuće srednjoročne izglede za korištenje, osobito što se tiče korištenja postojeće infrastrukture;

| (d) | svi potencijalni korisnici infrastrukture imaju pristup do nje na jednak i nediskriminirajući način; i |
| --- | --- |

(d)

svi potencijalni korisnici infrastrukture imaju pristup do nje na jednak i nediskriminirajući način; i

| (e) | na razvoj trgovine ne utječe u mjeri koja je protivna interesu Unije. |
| --- | --- |

(e)

na razvoj trgovine ne utječe u mjeri koja je protivna interesu Unije.

| (197) | Osim toga, da bi bila spojiva s unutarnjim tržištem, državna potpora zračnim lukama, kao i svaka druga mjera državne potpore, mora imati učinak poticaja i biti nužna i razmjerna zakonitom cilju koji se provodi. |
| --- | --- |

(197)

Osim toga, da bi bila spojiva s unutarnjim tržištem, državna potpora zračnim lukama, kao i svaka druga mjera državne potpore, mora imati učinak poticaja i biti nužna i razmjerna zakonitom cilju koji se provodi.

| (198) | Njemačka je tvrdila da je potpora za ulaganja u koristi društva FFHG u skladu sa svim kriterijima spojivosti iz Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. |
| --- | --- |

(198)

Njemačka je tvrdila da je potpora za ulaganja u koristi društva FFHG u skladu sa svim kriterijima spojivosti iz Smjernica za zračni prijevoz iz 2005.

(a)   Potporom se pridonosi jasno definiranom cilju od zajedničkog interesa

| (199) | Svrha potpore za ulaganja u korist društva FFHG bilo je financiranje daljnje prenamjene bivše vojne baze SAD-a u civilnu zračnu luku i znatni razvoj infrastrukture zračne luke. Tim se mjerama znatno pridonijelo regionalnom razvoju i povezanosti regije Hunsrück te stvaranju novih radnih mjesta u području koje je gospodarski pogođeno zatvaranjem vojne baze SAD-a kao i rasterećenju zračne luke Frankfurt Main. |
| --- | --- |

(199)

Svrha potpore za ulaganja u korist društva FFHG bilo je financiranje daljnje prenamjene bivše vojne baze SAD-a u civilnu zračnu luku i znatni razvoj infrastrukture zračne luke. Tim se mjerama znatno pridonijelo regionalnom razvoju i povezanosti regije Hunsrück te stvaranju novih radnih mjesta u području koje je gospodarski pogođeno zatvaranjem vojne baze SAD-a kao i rasterećenju zračne luke Frankfurt Main.

| (200) | Regija Hunsrück, kako je istaknula Njemačka, okružena je nizom područja (kao što je Landkreis Birkenfeld), koja su označena kao područja kojima je potrebna potpora u okviru „Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”. U predmetnom razdoblju regija Landkreis Birkenfeld barem se djelomično smatrala regijom s bruto domaćim proizvodom (BDP) ispod prosjeka Unije (81). |
| --- | --- |

(200)

Regija Hunsrück, kako je istaknula Njemačka, okružena je nizom područja (kao što je Landkreis Birkenfeld), koja su označena kao područja kojima je potrebna potpora u okviru „Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”. U predmetnom razdoblju regija Landkreis Birkenfeld barem se djelomično smatrala regijom s bruto domaćim proizvodom (BDP) ispod prosjeka Unije (81).

81

| (201) | Komisija smatra da se razvojem zračne luke Frankfurt Hahn također znatno pridonijelo stvaranju novih radnih mjesta u regiji Hunsrück. Kako je navela Njemačka, ako se uzmu u obzir svi dijelovi djelatnosti zračne luke, zračna luka Frankfurt Hahn 2012. je stvorila 3 063 radnih mjesta u regiji Hunsrück, od čega su 74 % radna mjesta s punim radnim vremenom, a 90 % tih zaposlenika živi u toj regiji. |
| --- | --- |

(201)

Komisija smatra da se razvojem zračne luke Frankfurt Hahn također znatno pridonijelo stvaranju novih radnih mjesta u regiji Hunsrück. Kako je navela Njemačka, ako se uzmu u obzir svi dijelovi djelatnosti zračne luke, zračna luka Frankfurt Hahn 2012. je stvorila 3 063 radnih mjesta u regiji Hunsrück, od čega su 74 % radna mjesta s punim radnim vremenom, a 90 % tih zaposlenika živi u toj regiji.

| (202) | Nadalje, razvoj zračne luke Frankfurt Hahn imao je i pozitivne neizravne, poticajne i katalizirajuće učinke na stvaranje radnih mjesta u regiji te na regionalni razvoj općenito povećanjem broja gospodarskih i turističkih djelatnosti. Prema informacijama koje je dostavila Njemačka, zračna luka Frankfurt Hahn znatno pridonosi razvoju dolaznog (~33 % putnika odgovara otprilike 1 milijun putnika 2005.) i odlaznog turizma (~67 % putnika) pokrajine Falačko Porajnje. Kako je istaknula Njemačka, 88 % dolaznih putnika prenoće najmanje jednu noć u regiji te su tijekom 2005. ostvarili ukupno 5,7 milijuna noćenja. Budući da 88 % svih turista koji dolaze u zračnu luku Frankfurt Hahn ostvaruje najmanje jedno noćenje, a više od 80 % njih ostaju između dva i deset dana, oni pridonose ukupnom prometu od otprilike 133,7 milijuna EUR godišnje. Nadalje, dolaznim turizmom u pokrajini Falačko Porajnje stvoreno je otprilike 11 000 radnih mjesta. |
| --- | --- |

(202)

Nadalje, razvoj zračne luke Frankfurt Hahn imao je i pozitivne neizravne, poticajne i katalizirajuće učinke na stvaranje radnih mjesta u regiji te na regionalni razvoj općenito povećanjem broja gospodarskih i turističkih djelatnosti. Prema informacijama koje je dostavila Njemačka, zračna luka Frankfurt Hahn znatno pridonosi razvoju dolaznog (~33 % putnika odgovara otprilike 1 milijun putnika 2005.) i odlaznog turizma (~67 % putnika) pokrajine Falačko Porajnje. Kako je istaknula Njemačka, 88 % dolaznih putnika prenoće najmanje jednu noć u regiji te su tijekom 2005. ostvarili ukupno 5,7 milijuna noćenja. Budući da 88 % svih turista koji dolaze u zračnu luku Frankfurt Hahn ostvaruje najmanje jedno noćenje, a više od 80 % njih ostaju između dva i deset dana, oni pridonose ukupnom prometu od otprilike 133,7 milijuna EUR godišnje. Nadalje, dolaznim turizmom u pokrajini Falačko Porajnje stvoreno je otprilike 11 000 radnih mjesta.

| (203) | Predmetnim potpomognutim ulaganjima pridonijelo se i poboljšanju pristupačnosti regije. Usprkos tome, udvostručavanjem neprofitabilnih zračnih luka (ili izgradnjom dodatnih neiskorištenih kapaciteta) ne pridonosi se ostvarivanju cilja od zajedničkog interesa. U ovom slučaju Komisija smatra da se potporom za ulaganja ne stvaraju takva dupliciranja kojima bi se smanjili srednjoročnih izgledi za uporabu postojeće infrastrukture u drugim, susjednim zračnim lukama. Unutar 100 kilometara ili 60 minuta putovanja od zračne luke Frankfurt Hahn zaista nema drugih zračnih luka. Zračnoj luci Frankfurt Hahn najbliže su zračna luka Frankfurt Main, koja se nalazi da udaljenosti od 115 kilometara ili 1 sat i 15 minuta vožnje automobilom i zračna luka Luxembourg, koja se nalazi na udaljenosti od 1 sat i 30 minuta putovanja (111 kilometara). |
| --- | --- |

(203)

Predmetnim potpomognutim ulaganjima pridonijelo se i poboljšanju pristupačnosti regije. Usprkos tome, udvostručavanjem neprofitabilnih zračnih luka (ili izgradnjom dodatnih neiskorištenih kapaciteta) ne pridonosi se ostvarivanju cilja od zajedničkog interesa. U ovom slučaju Komisija smatra da se potporom za ulaganja ne stvaraju takva dupliciranja kojima bi se smanjili srednjoročnih izgledi za uporabu postojeće infrastrukture u drugim, susjednim zračnim lukama. Unutar 100 kilometara ili 60 minuta putovanja od zračne luke Frankfurt Hahn zaista nema drugih zračnih luka. Zračnoj luci Frankfurt Hahn najbliže su zračna luka Frankfurt Main, koja se nalazi da udaljenosti od 115 kilometara ili 1 sat i 15 minuta vožnje automobilom i zračna luka Luxembourg, koja se nalazi na udaljenosti od 1 sat i 30 minuta putovanja (111 kilometara).

| (204) | Zračna luka Frankfurt Main međunarodno je čvorište s velikim brojem odredišta i s koje usluge pružaju većinom mrežni prijevoznici koji nude usluge veznog prometa, dok zračna luka Frankfurt Hahn opslužuje niskobudžetne izravne letove. Promet u zračnoj luci Frankfurt Main stalno se povećavao od 2000. s 49,4 milijun putnika 2000. do otprilike 58 milijuna putnika 2012. Međutim, to razdoblje rasta bilo je obilježeno problemima zagušenosti i nedovoljnog kapaciteta. Kako je istaknula Njemačka, kapacitet zračne luke Frankfurt Main stalno se prekoračivao. Njemačka je tvrdila da zračna luka Frankfurt Hahn, posebno s obzirom na njezinu dozvolu za rad 24 sata dnevno, ima važnu ulogu pružanja dodatnog kapacitet u cilju rasterećenja zračne luke Frankfurt Main. Do 2009. društvo Fraport bilo je većinski dioničar društva FFHG, upravitelja zračne luke Frankfurt Hahn (2,7 milijuna putnika 2013., otprilike 4 milijuna putnika 2007. na vrhuncu) i upravitelj zračne luke Frankfurt Main (58 milijuna putnika i 2,1 milijuna tereta) i kao takvo je provodilo strategiju diversifikacije. |
| --- | --- |

(204)

Zračna luka Frankfurt Main međunarodno je čvorište s velikim brojem odredišta i s koje usluge pružaju većinom mrežni prijevoznici koji nude usluge veznog prometa, dok zračna luka Frankfurt Hahn opslužuje niskobudžetne izravne letove. Promet u zračnoj luci Frankfurt Main stalno se povećavao od 2000. s 49,4 milijun putnika 2000. do otprilike 58 milijuna putnika 2012. Međutim, to razdoblje rasta bilo je obilježeno problemima zagušenosti i nedovoljnog kapaciteta. Kako je istaknula Njemačka, kapacitet zračne luke Frankfurt Main stalno se prekoračivao. Njemačka je tvrdila da zračna luka Frankfurt Hahn, posebno s obzirom na njezinu dozvolu za rad 24 sata dnevno, ima važnu ulogu pružanja dodatnog kapacitet u cilju rasterećenja zračne luke Frankfurt Main. Do 2009. društvo Fraport bilo je većinski dioničar društva FFHG, upravitelja zračne luke Frankfurt Hahn (2,7 milijuna putnika 2013., otprilike 4 milijuna putnika 2007. na vrhuncu) i upravitelj zračne luke Frankfurt Main (58 milijuna putnika i 2,1 milijuna tereta) i kao takvo je provodilo strategiju diversifikacije.

| (205) | Zračna luka Luxembourg, koja je najbliža zračna luka zračnoj luci Frankfurt Hahn, ali još uvijek udaljena otprilike 111 kilometara ili 1 sat i 30 minuta vožnje automobilom, ostvarila je otprilike 1,7 milijuna putnika 2008., a 2013. je doživjela nagli rast na 2,2 milijuna. Iako je zračna luka Luxembourg malo manja od zračne luke Frankfurt Hahn u pogledu putničkog prometa, teretni promet u toj luci znatno je veći i 2013. je iznosio 674 000 tona. Iz nje se nudi niz redovitih letova u europske glavne gradove i čarter letova na odredišta za godišnji odmor. Takvim odabirom odredišta u velikoj se mjeri zadovoljavaju potrebe zaposlenika u financijskim i međunarodnim institucijama koje se nalaze u Luxembourgu. |
| --- | --- |

(205)

Zračna luka Luxembourg, koja je najbliža zračna luka zračnoj luci Frankfurt Hahn, ali još uvijek udaljena otprilike 111 kilometara ili 1 sat i 30 minuta vožnje automobilom, ostvarila je otprilike 1,7 milijuna putnika 2008., a 2013. je doživjela nagli rast na 2,2 milijuna. Iako je zračna luka Luxembourg malo manja od zračne luke Frankfurt Hahn u pogledu putničkog prometa, teretni promet u toj luci znatno je veći i 2013. je iznosio 674 000 tona. Iz nje se nudi niz redovitih letova u europske glavne gradove i čarter letova na odredišta za godišnji odmor. Takvim odabirom odredišta u velikoj se mjeri zadovoljavaju potrebe zaposlenika u financijskim i međunarodnim institucijama koje se nalaze u Luxembourgu.

| (206) | Zračna luka Saarbrücken udaljena je otprilike 128 kilometara od zračne luke Frankfurt Hahn, što je više od 2 sata vožnje automobilom. Osim toga, iz zračne luke Frankfurt Hahn i u tu zračnu luku lete većinom niskobudžetni prijevoznici (Ryanair) i prijevoz tereta vrlo je važan element njezina poslovnog modela, dok se iz zračne luke Saarbrücken nude većinom redovni letovi u nacionalna odredišta, a prijevoz tereta ograničen je. |
| --- | --- |

(206)

Zračna luka Saarbrücken udaljena je otprilike 128 kilometara od zračne luke Frankfurt Hahn, što je više od 2 sata vožnje automobilom. Osim toga, iz zračne luke Frankfurt Hahn i u tu zračnu luku lete većinom niskobudžetni prijevoznici (Ryanair) i prijevoz tereta vrlo je važan element njezina poslovnog modela, dok se iz zračne luke Saarbrücken nude većinom redovni letovi u nacionalna odredišta, a prijevoz tereta ograničen je.

| (207) | U odnosu na zračnu luku Zweibrücken Njemačka je naglasila da udaljenost od 127 km do zračne luke Frankfurt Hahn znači 1 sat i 27 vožnje automobilom ili otprilike 4 sata putovanja vlakom. Nadalje, Njemačka je tvrdila da se na temelju putničkog i teretnog željezničkog prometa između 2005. i 2012. ne može zaključiti da među zračnim lukama postoji mogućnost zamjene. |
| --- | --- |

(207)

U odnosu na zračnu luku Zweibrücken Njemačka je naglasila da udaljenost od 127 km do zračne luke Frankfurt Hahn znači 1 sat i 27 vožnje automobilom ili otprilike 4 sata putovanja vlakom. Nadalje, Njemačka je tvrdila da se na temelju putničkog i teretnog željezničkog prometa između 2005. i 2012. ne može zaključiti da među zračnim lukama postoji mogućnost zamjene.

| (208) | Komisija primjećuje da postoji određeno preklapanje između aktivnosti zračnih luka Frankfurt Hahn i Zweibrücken jer se iz zračne luke Zweibrücken također prevozi teret i odredišta na koja se leti iz zračne luke Zweibrücken uglavnom su rezervirana za čarter promet. Komisija u tom pogledu napominje da je teretni promet obično mobilniji od putničkog prometa (82). Općenito se smatra da prihvatno područje teretnih zračnih luka ima promjer od najmanje 200 kilometara i 2 sata putovanja. Na temelju primjedbi iz tog sektora može se zaključiti da bi špediterima za prijevoz robe do pola dana prijevoza kamionom (odnosno do 12 sati vožnje kamionom) u načelu bilo prihvatljivo (83). Nadalje, čarter promet općenito je manje osjetljiv i za njega je putovanje do 2 sata vožnje automobilom prihvatljivo. |
| --- | --- |

(208)

Komisija primjećuje da postoji određeno preklapanje između aktivnosti zračnih luka Frankfurt Hahn i Zweibrücken jer se iz zračne luke Zweibrücken također prevozi teret i odredišta na koja se leti iz zračne luke Zweibrücken uglavnom su rezervirana za čarter promet. Komisija u tom pogledu napominje da je teretni promet obično mobilniji od putničkog prometa (82). Općenito se smatra da prihvatno područje teretnih zračnih luka ima promjer od najmanje 200 kilometara i 2 sata putovanja. Na temelju primjedbi iz tog sektora može se zaključiti da bi špediterima za prijevoz robe do pola dana prijevoza kamionom (odnosno do 12 sati vožnje kamionom) u načelu bilo prihvatljivo (83). Nadalje, čarter promet općenito je manje osjetljiv i za njega je putovanje do 2 sata vožnje automobilom prihvatljivo.

82

83

| (209) | Istodobno treba napomenuti da je prije ulaska na tržište zračne luke Zweibrücken 2006., zračna luka Frankfurt Hahn već bila uspostavljena zračna luka s više od 3 milijuna putnika, koja je posredovala u prijevozu 123 000 tona tereta. S obzirom na povijesni razvoj dviju zračnih luka, njihov zemljopisni položaj i slobodan kapacitet u zračnoj luci Frankfurt Hahn u trenutku kada je zračna luka Zweibrücken ušla na tržište komercijalnog zrakoplovstva 2006., Komisija zaključuje da je zapravo otvaranje zračne luke Zweibrücken činilo nepotrebno udvostručavanje infrastrukture. |
| --- | --- |

(209)

Istodobno treba napomenuti da je prije ulaska na tržište zračne luke Zweibrücken 2006., zračna luka Frankfurt Hahn već bila uspostavljena zračna luka s više od 3 milijuna putnika, koja je posredovala u prijevozu 123 000 tona tereta. S obzirom na povijesni razvoj dviju zračnih luka, njihov zemljopisni položaj i slobodan kapacitet u zračnoj luci Frankfurt Hahn u trenutku kada je zračna luka Zweibrücken ušla na tržište komercijalnog zrakoplovstva 2006., Komisija zaključuje da je zapravo otvaranje zračne luke Zweibrücken činilo nepotrebno udvostručavanje infrastrukture.

| (210) | Prema tome, Komisija zaključuje da ulaganja u zračnu luku Frankfurt Hahn ne čine udvostručavanje postojeće neprofitabilne infrastrukture. S druge strane, zračna luka Frankfurt Hahn znatno je pridonijela rasterećenju zračne luke Frankfurt Main bez ograničavanja planova te luke na širenje. Zapravo je postojao rizik da bez ulaganja u zračnu luku Frankfurt Hahn ne bi bile u potpunosti zadovoljene prometne potrebe u regiji. |
| --- | --- |

(210)

Prema tome, Komisija zaključuje da ulaganja u zračnu luku Frankfurt Hahn ne čine udvostručavanje postojeće neprofitabilne infrastrukture. S druge strane, zračna luka Frankfurt Hahn znatno je pridonijela rasterećenju zračne luke Frankfurt Main bez ograničavanja planova te luke na širenje. Zapravo je postojao rizik da bez ulaganja u zračnu luku Frankfurt Hahn ne bi bile u potpunosti zadovoljene prometne potrebe u regiji.

| (211) | U svjetlu razmatranja u uvodnim izjavama 199. do 210., Komisija stoga zaključuje da potpora za ulaganja usmjerena na izgradnju infrastrukture u zračnoj luci Frankfurt Hahn i upravljanje istom zadovoljava jasno definirani cilj od zajedničkog interesa, odnosno regionalni gospodarski razvoj, stvaranje radnih mjesta i poboljšanje pristupačnosti regije. |
| --- | --- |

(211)

U svjetlu razmatranja u uvodnim izjavama 199. do 210., Komisija stoga zaključuje da potpora za ulaganja usmjerena na izgradnju infrastrukture u zračnoj luci Frankfurt Hahn i upravljanje istom zadovoljava jasno definirani cilj od zajedničkog interesa, odnosno regionalni gospodarski razvoj, stvaranje radnih mjesta i poboljšanje pristupačnosti regije.

(b)   Infrastruktura je nužna i razmjerna cilju

| (212) | Njemačka tvrdi da su ulaganja poduzeta u skladu s potrebama (i da su stoga bila razmjerna) i da je izgrađena infrastruktura bila nužna za zračnu luku u cilju povezanosti i razvoja regije i rasterećenja zračne luke Frankfurt Main. |
| --- | --- |

(212)

Njemačka tvrdi da su ulaganja poduzeta u skladu s potrebama (i da su stoga bila razmjerna) i da je izgrađena infrastruktura bila nužna za zračnu luku u cilju povezanosti i razvoja regije i rasterećenja zračne luke Frankfurt Main.

| (213) | Na temelju informacija koje je dostavila Njemačka, Komisija se slaže da su financirana ulaganja bila nužna i razmjerna cilju od zajedničkog interesa (vidjeti uvodnu izjavu 68. i dalje). Bez tih ulaganja ne bi bilo moguće pretvaranje bivše vojne baze SAD-a u potpuno funkcionalnu civilnu zračnu luku. Za daljnji razvoj civilnog prometa trebalo je izgraditi putničke i teretne objekte, stajanke i modernizirati staze za vožnju. Stoga je izgrađena infrastruktura bila nužna kako bi zračna luka mogla pridonijeti povezanosti i razvoju regije. |
| --- | --- |

(213)

Na temelju informacija koje je dostavila Njemačka, Komisija se slaže da su financirana ulaganja bila nužna i razmjerna cilju od zajedničkog interesa (vidjeti uvodnu izjavu 68. i dalje). Bez tih ulaganja ne bi bilo moguće pretvaranje bivše vojne baze SAD-a u potpuno funkcionalnu civilnu zračnu luku. Za daljnji razvoj civilnog prometa trebalo je izgraditi putničke i teretne objekte, stajanke i modernizirati staze za vožnju. Stoga je izgrađena infrastruktura bila nužna kako bi zračna luka mogla pridonijeti povezanosti i razvoju regije.

| (214) | Nadalje, infrastrukturni projekt proveden je samo u mjeri u kojoj je to bilo nužno za postizanje utvrđenih ciljeva: dok je infrastruktura izgrađena za maksimalni broj putničkog prometa od otprilike 4 do 5 milijuna putnika i 500 000 tona tereta, iz statističkih podataka o prometu prikazanih u tablicama 1. i 2. razvidno je da se putnički promet stalno povećavao do 2007. kada je dostigao rekordnih 4 milijuna putnika (nakon pada na 2,7 milijuna 2013. iz razloga navedenih u uvodnoj izjavi 219.) te da se količina tereta povećala na više od 500 000 tona tereta tijekom 2011. To znači da je očekivana potražnja za prometnim uslugama u najvećoj mjeri bila u skladu sa stvarnom potražnjom i da ulaganja nisu bila nerazmjerno velika. |
| --- | --- |

(214)

Nadalje, infrastrukturni projekt proveden je samo u mjeri u kojoj je to bilo nužno za postizanje utvrđenih ciljeva: dok je infrastruktura izgrađena za maksimalni broj putničkog prometa od otprilike 4 do 5 milijuna putnika i 500 000 tona tereta, iz statističkih podataka o prometu prikazanih u tablicama 1. i 2. razvidno je da se putnički promet stalno povećavao do 2007. kada je dostigao rekordnih 4 milijuna putnika (nakon pada na 2,7 milijuna 2013. iz razloga navedenih u uvodnoj izjavi 219.) te da se količina tereta povećala na više od 500 000 tona tereta tijekom 2011. To znači da je očekivana potražnja za prometnim uslugama u najvećoj mjeri bila u skladu sa stvarnom potražnjom i da ulaganja nisu bila nerazmjerno velika.

| (215) | Iako je važno izbjegavati da se ulaganjem udvostručuju postojeće neprofitabilne infrastrukture, ovdje to nije slučaj. Kako je već objašnjeno u uvodnim izjavama 203. do 210., na udaljenosti od 100 kilometara i 60 minuta putovanja nema drugih zračnih luka i čak i kada bi se uzelo u obzir šire prihvatno područje, ne bi bilo učinaka udvostručavanja. Najbliža zračna luka je zračna luka Frankfurt Main koju se nastojalo rasteretiti zračnom lukom Frankfurt Hahn. |
| --- | --- |

(215)

Iako je važno izbjegavati da se ulaganjem udvostručuju postojeće neprofitabilne infrastrukture, ovdje to nije slučaj. Kako je već objašnjeno u uvodnim izjavama 203. do 210., na udaljenosti od 100 kilometara i 60 minuta putovanja nema drugih zračnih luka i čak i kada bi se uzelo u obzir šire prihvatno područje, ne bi bilo učinaka udvostručavanja. Najbliža zračna luka je zračna luka Frankfurt Main koju se nastojalo rasteretiti zračnom lukom Frankfurt Hahn.

| (216) | S obzirom na navedeno, Komisija smatra da je ovaj uvjet spojivosti ispunjen. |
| --- | --- |

(216)

S obzirom na navedeno, Komisija smatra da je ovaj uvjet spojivosti ispunjen.

(c)   Infrastruktura ima zadovoljavajuće srednjoročne izglede za korištenje

| (217) | Njemačka je tvrdila da su prije donošenja odluke o daljnjem razvoju infrastrukture zračne luke vanjski stručnjaci proveli studije o predviđanjima prometa u cilju utvrđivanja mogućeg prometa u zračnoj luci Frankfurt Hahn. |
| --- | --- |

(217)

Njemačka je tvrdila da su prije donošenja odluke o daljnjem razvoju infrastrukture zračne luke vanjski stručnjaci proveli studije o predviđanjima prometa u cilju utvrđivanja mogućeg prometa u zračnoj luci Frankfurt Hahn.

| (218) | Iz dostavljenih informacija može se zaključiti da su tada vanjski stručnjaci predvidjeli veliki rast od 0,3 milijuna putnika 2000. na do 3,8 milijuna putnika 2010. (vidjeti Sliku 6. i Sliku 7.). U odnosu na razvoj teretnog prometa, stručnjaci su predvidjeli rast od 151 000 tona 2001. do 386 000 tona 2010. (vidjeti Sliku 8), pri čemu je rast teretnog prometa između 2006. i 2010. bio posljedica preusmjeravanja letova iz zračne luke Frankfurt Main zbog ograničenja. Međutim, ta su se predviđanja mogla ispuniti samo poduzimanjem ulaganja u planiranom opsegu. |
| --- | --- |

(218)

Iz dostavljenih informacija može se zaključiti da su tada vanjski stručnjaci predvidjeli veliki rast od 0,3 milijuna putnika 2000. na do 3,8 milijuna putnika 2010. (vidjeti Sliku 6. i Sliku 7.). U odnosu na razvoj teretnog prometa, stručnjaci su predvidjeli rast od 151 000 tona 2001. do 386 000 tona 2010. (vidjeti Sliku 8), pri čemu je rast teretnog prometa između 2006. i 2010. bio posljedica preusmjeravanja letova iz zračne luke Frankfurt Main zbog ograničenja. Međutim, ta su se predviđanja mogla ispuniti samo poduzimanjem ulaganja u planiranom opsegu.

| (219) | Komisija napominje da su ta predviđanja prometa (vidjeti uvodnu izjavu 218.) potvrđena stvarnim razvojem prometa u zračnoj luci Frankfurt Hahn (vidjeti tablicu 1. i tablicu 2.). Zračna luka Frankfurt Hahn opsluživala je 2007. otprilike 4 milijuna putnika. Nakon razdoblja znatnog rasta, na zračni promet u Njemačkoj i Uniji posljednjih je godina negativno utjecala gospodarska i financijska kriza 2008./2009. godine čija je posljedica bilo smanjenje zračnog putničkog prijevoza u Njemačkoj tijekom 2009. Na razvoj putničkog prometa u zračnoj luci Frankfurt Hahn dalje je utjecalo uvođenje poreza za zračni prijevoz putnika u Njemačkoj tijekom 2011. Zračna luka Frankfurt Hahn trenutačno opslužuje otprilike 2,7 milijuna putnika godišnje. U odnosu na teretni promet zračna luka Frankfurt Hahn prihvatila je i otpremila 565 000 tona tereta 2011. Zbog stečaja jednog od klijenata, zračna luka 2013. je obradila samo 447 000 tona. |
| --- | --- |

(219)

Komisija napominje da su ta predviđanja prometa (vidjeti uvodnu izjavu 218.) potvrđena stvarnim razvojem prometa u zračnoj luci Frankfurt Hahn (vidjeti tablicu 1. i tablicu 2.). Zračna luka Frankfurt Hahn opsluživala je 2007. otprilike 4 milijuna putnika. Nakon razdoblja znatnog rasta, na zračni promet u Njemačkoj i Uniji posljednjih je godina negativno utjecala gospodarska i financijska kriza 2008./2009. godine čija je posljedica bilo smanjenje zračnog putničkog prijevoza u Njemačkoj tijekom 2009. Na razvoj putničkog prometa u zračnoj luci Frankfurt Hahn dalje je utjecalo uvođenje poreza za zračni prijevoz putnika u Njemačkoj tijekom 2011. Zračna luka Frankfurt Hahn trenutačno opslužuje otprilike 2,7 milijuna putnika godišnje. U odnosu na teretni promet zračna luka Frankfurt Hahn prihvatila je i otpremila 565 000 tona tereta 2011. Zbog stečaja jednog od klijenata, zračna luka 2013. je obradila samo 447 000 tona.

| (220) | S obzirom na navedeno, može se zaključiti da zračna luka Frankfurt Hahn već upotrebljava većinu svog kapaciteta i da su srednjoročni izgledi za uporabu kapaciteta bili zadovoljavajući. |
| --- | --- |

(220)

S obzirom na navedeno, može se zaključiti da zračna luka Frankfurt Hahn već upotrebljava većinu svog kapaciteta i da su srednjoročni izgledi za uporabu kapaciteta bili zadovoljavajući.

(d)   Jednak i nediskriminacijski pristup infrastrukturi

| (221) | Svi potencijalni korisnici infrastrukture imaju pristup infrastrukturi na jednak i nediskriminirajući način. Cjenik pristojbi zračne luke koji se primjenjuje u zračnoj luci Frankfurt Hahn javno je dostupan i mogu mu pristupiti svi potencijalni i postojeći korisnici zračne luke na transparentan i nediskriminacijski način. Sve razlike u stvarno naplaćenim pristojbama zračne luke za uporabu infrastrukture bile su utemeljene na tržišno opravdanim razlikama (84). |
| --- | --- |

(221)

Svi potencijalni korisnici infrastrukture imaju pristup infrastrukturi na jednak i nediskriminirajući način. Cjenik pristojbi zračne luke koji se primjenjuje u zračnoj luci Frankfurt Hahn javno je dostupan i mogu mu pristupiti svi potencijalni i postojeći korisnici zračne luke na transparentan i nediskriminacijski način. Sve razlike u stvarno naplaćenim pristojbama zračne luke za uporabu infrastrukture bile su utemeljene na tržišno opravdanim razlikama (84).

84

| (222) | Stoga, Komisija smatra da je ovaj uvjet ispunjen. |
| --- | --- |

(222)

Stoga, Komisija smatra da je ovaj uvjet ispunjen.

(e)   Nema utjecaja na trgovinu koji je protivan zajedničkom interesu

| (223) | U skladu s točkom 39. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. kategorija zračne luke može uputiti na to do koje su mjere zračne luke konkurentne i do koje mjere bi se javnim financiranjem zračne luke moglo narušiti tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(223)

U skladu s točkom 39. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. kategorija zračne luke može uputiti na to do koje su mjere zračne luke konkurentne i do koje mjere bi se javnim financiranjem zračne luke moglo narušiti tržišno natjecanje.

| (224) | Unutar uobičajenog prihvatnog područja zračne luke Frankfurt Hahn (1 sat putovanja automobilom ili 100 kilometara udaljenosti) nema drugih komercijalnih zračnih luka. Čak i kada bi se proširilo prihvatno područje, Komisija smatra da se potporom ne stvaraju neopravdani negativni učinci na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(224)

Unutar uobičajenog prihvatnog područja zračne luke Frankfurt Hahn (1 sat putovanja automobilom ili 100 kilometara udaljenosti) nema drugih komercijalnih zračnih luka. Čak i kada bi se proširilo prihvatno područje, Komisija smatra da se potporom ne stvaraju neopravdani negativni učinci na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama.

| (225) | U odnosu na zračnu luku Frankfurt Main (najbližu zračnu luku na otprilike 115 kilometara udaljenosti i 1 sat i 15 minuta putovanja), ulaganjima u zračnu luku Frankfurt Hahn nisu ostvareni negativni učinci zamjene. Prije sudjelovanja u zračnoj luci Frankfurt Hahn, društvo Fraport već je bilo upravitelj zračne luke Frankfurt Main, ali svejedno je ulagalo u zračnu luku Frankfurt Hahn u cilju rasterećenja zračne luke Frankfurt Main jer je za to čvorište predviđeno preopterećenje kapaciteta u budućnosti. Njemačka tvrdi da je zabrana noćnih letova u zračnoj luci Frankfurt Main bila jedan od glavnih čimbenika koji je trebalo uzeti u obzir jer je zračna luka Frankfurt Hahn imala dozvolu za rad 24 sata dnevno. |
| --- | --- |

(225)

U odnosu na zračnu luku Frankfurt Main (najbližu zračnu luku na otprilike 115 kilometara udaljenosti i 1 sat i 15 minuta putovanja), ulaganjima u zračnu luku Frankfurt Hahn nisu ostvareni negativni učinci zamjene. Prije sudjelovanja u zračnoj luci Frankfurt Hahn, društvo Fraport već je bilo upravitelj zračne luke Frankfurt Main, ali svejedno je ulagalo u zračnu luku Frankfurt Hahn u cilju rasterećenja zračne luke Frankfurt Main jer je za to čvorište predviđeno preopterećenje kapaciteta u budućnosti. Njemačka tvrdi da je zabrana noćnih letova u zračnoj luci Frankfurt Main bila jedan od glavnih čimbenika koji je trebalo uzeti u obzir jer je zračna luka Frankfurt Hahn imala dozvolu za rad 24 sata dnevno.

| (226) | Iako je zračna luka Frankfurt Hahn doživjela znatan rast u razdoblju od 2000. do 2007., na Slici 1. prikazano je da je u usporedbi sa zračnom lukom Frankfurt Main udio prometa bio vrlo ograničen. U razdoblju od 2000. do 2003. u zračnoj luci Frankfurt Main zabilježen je stabilan rast broja putnika s 48 milijuna 2000. na 54,2 milijuna 2007. Zbog gospodarske krize, zračna luka Frankfurt Main doživjela je 2009. blagi pad na 50,9 milijuna putnika nakon kojeg je slijedio nagli porast na 58 milijuna. U odnosu na djelatnost prijevoza tereta, u zračnoj luci Frankfurt Main zabilježen je stabilan rast s 1,6 na 2,2 milijuna tona 2013. |
| --- | --- |

(226)

Iako je zračna luka Frankfurt Hahn doživjela znatan rast u razdoblju od 2000. do 2007., na Slici 1. prikazano je da je u usporedbi sa zračnom lukom Frankfurt Main udio prometa bio vrlo ograničen. U razdoblju od 2000. do 2003. u zračnoj luci Frankfurt Main zabilježen je stabilan rast broja putnika s 48 milijuna 2000. na 54,2 milijuna 2007. Zbog gospodarske krize, zračna luka Frankfurt Main doživjela je 2009. blagi pad na 50,9 milijuna putnika nakon kojeg je slijedio nagli porast na 58 milijuna. U odnosu na djelatnost prijevoza tereta, u zračnoj luci Frankfurt Main zabilježen je stabilan rast s 1,6 na 2,2 milijuna tona 2013.

| (227) | U odnosu na druge zračne luke, Komisija je već objasnila da ulaganja u zračnu luku Frankfurt Hahn nisu imala veliki utjecaj na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama (85). To se primjenjuje i na zračnu luku Zweibrücken budući da ta zračna luka zapravo nepotrebno udvostručuje infrastrukturu (i stoga bi bila odgovorna za narušavanje tržišnog natjecanja). |
| --- | --- |

(227)

U odnosu na druge zračne luke, Komisija je već objasnila da ulaganja u zračnu luku Frankfurt Hahn nisu imala veliki utjecaj na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama (85). To se primjenjuje i na zračnu luku Zweibrücken budući da ta zračna luka zapravo nepotrebno udvostručuje infrastrukturu (i stoga bi bila odgovorna za narušavanje tržišnog natjecanja).

85

| (228) | Nadalje, za razliku od zračnih luka Frankfurt Main i Luxembourg, zračna luka Frankfurt Hahn nije povezana željeznicom. Stoga se općenito ne može očekivati zamjenski učinak na željeznički prijevoz. |
| --- | --- |

(228)

Nadalje, za razliku od zračnih luka Frankfurt Main i Luxembourg, zračna luka Frankfurt Hahn nije povezana željeznicom. Stoga se općenito ne može očekivati zamjenski učinak na željeznički prijevoz.

| (229) | S obzirom na razmatranja u uvodnim izjavama 223. do 228., Komisija smatra da su neopravdani negativni učinci na tržišno natjecanje i trgovinu između država članica svedeni na najmanju moguću razinu. |
| --- | --- |

(229)

S obzirom na razmatranja u uvodnim izjavama 223. do 228., Komisija smatra da su neopravdani negativni učinci na tržišno natjecanje i trgovinu između država članica svedeni na najmanju moguću razinu.

(f)   Učinak poticaja, nužnost i proporcionalnost

| (230) | Komisija mora utvrditi je li se zbog državne potpore dodijeljene zračnoj luci Frankfurt Hahn promijenilo ponašanje korisnika na način da se on bavi djelatnošću kojom se pridonosi postizanju cilja od općeg interesa i koju i. ne bi obavljao bez potpore ili ii. bi ju obavljao na ograničen ili različit način. Osim toga, potpora se smatra razmjernom samo ako se isti rezultat ne bi mogao postići s manjim iznosom potpore i s manje narušavanja. To znači da iznos i intenzitet potpore moraju biti ograničeni na minimum potreban za obavljanje djelatnosti kojoj je potpora dodijeljena. |
| --- | --- |

(230)

Komisija mora utvrditi je li se zbog državne potpore dodijeljene zračnoj luci Frankfurt Hahn promijenilo ponašanje korisnika na način da se on bavi djelatnošću kojom se pridonosi postizanju cilja od općeg interesa i koju i. ne bi obavljao bez potpore ili ii. bi ju obavljao na ograničen ili različit način. Osim toga, potpora se smatra razmjernom samo ako se isti rezultat ne bi mogao postići s manjim iznosom potpore i s manje narušavanja. To znači da iznos i intenzitet potpore moraju biti ograničeni na minimum potreban za obavljanje djelatnosti kojoj je potpora dodijeljena.

| (231) | Prema informacijama koje je dostavila Njemačka, ulaganje se ne bi moglo ostvariti bez potpore. Njemačka je tvrdila da je potpora bila nužna jer su njome nadoknađeni samo troškovi financiranja, a u slučaju manjeg iznosa izvršila bi se i manja ulaganja. |
| --- | --- |

(231)

Prema informacijama koje je dostavila Njemačka, ulaganje se ne bi moglo ostvariti bez potpore. Njemačka je tvrdila da je potpora bila nužna jer su njome nadoknađeni samo troškovi financiranja, a u slučaju manjeg iznosa izvršila bi se i manja ulaganja.

| (232) | Prema financijskim rezultatima sažetima u tablicama 3. i 4. zaista je razvidno da zračna luka još uvijek ostvaruje gubitke i ne bi mogla financirati svoje troškove ulaganja. Stoga se može zaključiti da je potpora bila nužna za ulaganja u svrhu rasterećenja infrastrukture zračne luke te u cilju zadovoljavanja postojećih zahtjeva za modernom infrastrukturom zračne luke. Zračna luka Frankfurt Hahn bez potpore ne bi mogla zadovoljiti očekivanu potražnju zračnih prijevoznika, putnika i špeditera i razina gospodarske djelatnosti zračne luke smanjila bi se. |
| --- | --- |

(232)

Prema financijskim rezultatima sažetima u tablicama 3. i 4. zaista je razvidno da zračna luka još uvijek ostvaruje gubitke i ne bi mogla financirati svoje troškove ulaganja. Stoga se može zaključiti da je potpora bila nužna za ulaganja u svrhu rasterećenja infrastrukture zračne luke te u cilju zadovoljavanja postojećih zahtjeva za modernom infrastrukturom zračne luke. Zračna luka Frankfurt Hahn bez potpore ne bi mogla zadovoljiti očekivanu potražnju zračnih prijevoznika, putnika i špeditera i razina gospodarske djelatnosti zračne luke smanjila bi se.

| (233) | Također treba napomenuti da je javna potpora odobrena u razdoblju kada je društvo FFHG ostvarivalo velika ulaganja u infrastrukturu (više od 220 milijuna u razdoblju 2001. – 2012.). Od tog iznosa 46 milijuna uloženo je u predmetnom razdoblju (2009. do 2012.). Može se zaključiti da je potporom za ulaganja obuhvaćen samo dio ukupnih troškova ulaganja i da je ona bila ograničena na razliku između plaćene kamate za sredstva i tržišne stope pod kojom bi društvo FFHG dobilo ta sredstva na tržištu. Nadalje, predmetna potpora za ulaganja odobrena je u obliku 100 %-tnog državnog jamstva i sredstava pod povlaštenim uvjetima, a ne u obliku izravnih bespovratnih sredstava. |
| --- | --- |

(233)

Također treba napomenuti da je javna potpora odobrena u razdoblju kada je društvo FFHG ostvarivalo velika ulaganja u infrastrukturu (više od 220 milijuna u razdoblju 2001. – 2012.). Od tog iznosa 46 milijuna uloženo je u predmetnom razdoblju (2009. do 2012.). Može se zaključiti da je potporom za ulaganja obuhvaćen samo dio ukupnih troškova ulaganja i da je ona bila ograničena na razliku između plaćene kamate za sredstva i tržišne stope pod kojom bi društvo FFHG dobilo ta sredstva na tržištu. Nadalje, predmetna potpora za ulaganja odobrena je u obliku 100 %-tnog državnog jamstva i sredstava pod povlaštenim uvjetima, a ne u obliku izravnih bespovratnih sredstava.

| (234) | Komisija stoga smatra da je predmetna mjera potpore imala učinak poticaja te da je iznos potpore bio ograničen na minimum koji je nužan za obavljanje potpomognute djelatnosti i da je stoga bila razmjerna. |
| --- | --- |

(234)

Komisija stoga smatra da je predmetna mjera potpore imala učinak poticaja te da je iznos potpore bio ograničen na minimum koji je nužan za obavljanje potpomognute djelatnosti i da je stoga bila razmjerna.

Zaključak

| (235) | Komisija na temelju navedenog zaključuje da je potpora za ulaganja odobrena zračnoj luci Frankfurt Hahn spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora jer zadovoljava uvjete spojivosti iz točke 61. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. |
| --- | --- |

(235)

Komisija na temelju navedenog zaključuje da je potpora za ulaganja odobrena zračnoj luci Frankfurt Hahn spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora jer zadovoljava uvjete spojivosti iz točke 61. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005.

6.5.5.   Spojivost operativne potpore u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014.

Spojivost operativne potpore u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014.

| (236) | U odjeljku 5.1.2. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. utvrđeni su kriteriji koje će Komisija primjenjivati na ocjenjivanje spojivosti operativne potpore s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. U skladu s točkom 172. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. Komisija će primjenjivati te kriterije na sve slučajeve operativne potpore, uključujući tekuće prijave i slučajeve nezakonite neprijavljene potpore. |
| --- | --- |

(236)

U odjeljku 5.1.2. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. utvrđeni su kriteriji koje će Komisija primjenjivati na ocjenjivanje spojivosti operativne potpore s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. U skladu s točkom 172. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. Komisija će primjenjivati te kriterije na sve slučajeve operativne potpore, uključujući tekuće prijave i slučajeve nezakonite neprijavljene potpore.

| (237) | U skladu s točkom 137. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., nezakonite operativne potpore dodijeljene prije datuma objave Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. – kao što su sredstva odobrena iz zajedničkog računa ako su činila operativnu potporu (vidjeti uvodne izjave 185. i 186.) – mogu se proglasiti spojivima s unutarnjim tržištem do pune mjere nepokrivenih operativnih troškova ako su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:






  (a) | doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa: ovaj je uvjet ispunjen, među ostalim, ako se potporom povećava mobilnost građana unutar Unije i povezanost regija ili se olakšava regionalni razvoj (86); |
| --- | --- | --- |

(237)

U skladu s točkom 137. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., nezakonite operativne potpore dodijeljene prije datuma objave Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. – kao što su sredstva odobrena iz zajedničkog računa ako su činila operativnu potporu (vidjeti uvodne izjave 185. i 186.) – mogu se proglasiti spojivima s unutarnjim tržištem do pune mjere nepokrivenih operativnih troškova ako su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:

(a)

doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa: ovaj je uvjet ispunjen, među ostalim, ako se potporom povećava mobilnost građana unutar Unije i povezanost regija ili se olakšava regionalni razvoj (86);

doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa

86

| (b) | potreba za intervencijom države: državne potpore trebale bi biti usmjerene prema situacijama u kojima mogu dovesti do znatnog poboljšanja koje tržište samo ne može ostvariti (87); |
| --- | --- |

(b)

potreba za intervencijom države: državne potpore trebale bi biti usmjerene prema situacijama u kojima mogu dovesti do znatnog poboljšanja koje tržište samo ne može ostvariti (87);

potreba za intervencijom države

87

| (c) | postojanje učinka poticaja: ovaj je uvjet ispunjen ako postoji vjerojatnost da bi, u nedostatku operativnih potpora i uzimajući u obzir moguću prisutnost potpore za ulaganje i razinu prometa, razina gospodarske aktivnosti predmetne zračne luke bila značajno smanjena (88); |
| --- | --- |

(c)

postojanje učinka poticaja: ovaj je uvjet ispunjen ako postoji vjerojatnost da bi, u nedostatku operativnih potpora i uzimajući u obzir moguću prisutnost potpore za ulaganje i razinu prometa, razina gospodarske aktivnosti predmetne zračne luke bila značajno smanjena (88);

postojanje učinka poticaja

88

| (d) | razmjernost iznosa potpore (potpora ograničena na nužni minimum): kako bi bile razmjerne, operativne potpore zračnim lukama moraju se ograničiti na minimum nužan za obavljanje aktivnosti za koju se potpora odobrava (89); |
| --- | --- |

(d)

razmjernost iznosa potpore (potpora ograničena na nužni minimum): kako bi bile razmjerne, operativne potpore zračnim lukama moraju se ograničiti na minimum nužan za obavljanje aktivnosti za koju se potpora odobrava (89);

razmjernost iznosa potpore (potpora ograničena na nužni minimum):

89

| (e) | Izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu (90). |
| --- | --- |

(e)

Izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu (90).

Izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu

90

(a)   Doprinos jasno definiranom cilju od zajedničkog interesa

| (238) | Kako je navedeno u odjeljku 5.1.2. pododjeljku (a) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., kako bi se zračnim lukama omogućilo dovoljno vremena da se prilagode novom stanju na tržištu i kako bi se izbjegli prekidi u zračnom prometu i povezanosti regija, smatrat će se da operativne potpore zračnim lukama pridonose ostvarenju cilja od zajedničkog interesa ako se njima: i. povećava mobilnost građana Unije i povezanost regija uspostavom pristupnih točaka za letove unutar Unije; ii. suzbija zagušenje prometa u najvećim zračnim lukama Unije ili iii. olakšava regionalni razvoj. |
| --- | --- |

(238)

Kako je navedeno u odjeljku 5.1.2. pododjeljku (a) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., kako bi se zračnim lukama omogućilo dovoljno vremena da se prilagode novom stanju na tržištu i kako bi se izbjegli prekidi u zračnom prometu i povezanosti regija, smatrat će se da operativne potpore zračnim lukama pridonose ostvarenju cilja od zajedničkog interesa ako se njima: i. povećava mobilnost građana Unije i povezanost regija uspostavom pristupnih točaka za letove unutar Unije; ii. suzbija zagušenje prometa u najvećim zračnim lukama Unije ili iii. olakšava regionalni razvoj.

| (239) | U svjetlu razmatranja u uvodnim izjavama 199. do 204., Komisija smatra da se neprekinutim radom zračne luke Frankfurt Hahn povećala mobilnost građana Unije i povezanost regija uspostavom pristupnih točaka za letove unutar Unije u regiji Hunsrück. Nadalje, neprekinutim radom zračne luke olakšan je regionalni razvoj regije Hunsrück i stvaranje radnih mjesta. Osim toga, radom i razvojem zračne luke Frankfurt Hahn također je rasterećena zračna luka Frankfurt Main. |
| --- | --- |

(239)

U svjetlu razmatranja u uvodnim izjavama 199. do 204., Komisija smatra da se neprekinutim radom zračne luke Frankfurt Hahn povećala mobilnost građana Unije i povezanost regija uspostavom pristupnih točaka za letove unutar Unije u regiji Hunsrück. Nadalje, neprekinutim radom zračne luke olakšan je regionalni razvoj regije Hunsrück i stvaranje radnih mjesta. Osim toga, radom i razvojem zračne luke Frankfurt Hahn također je rasterećena zračna luka Frankfurt Main.

| (240) | Komisija stoga zaključuje da se predmetnom mjerom pridonosi dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa. |
| --- | --- |

(240)

Komisija stoga zaključuje da se predmetnom mjerom pridonosi dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa.

(b)   Potreba za intervencijom države

| (241) | U skladu s odjeljkom 5.1.2. pododjeljkom (b) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., kako bi se procijenilo jesu li državne potpore učinkovite u ostvarenju cilja od zajedničkog interesa, nužno je najprije utvrditi problem koji treba riješiti. U tom pogledu, državne potpore zračnoj luci moraju biti usmjerene na situacije u kojima mogu ostvariti materijalno unaprjeđenje koje tržište ne može samo po sebi ostvariti. |
| --- | --- |

(241)

U skladu s odjeljkom 5.1.2. pododjeljkom (b) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., kako bi se procijenilo jesu li državne potpore učinkovite u ostvarenju cilja od zajedničkog interesa, nužno je najprije utvrditi problem koji treba riješiti. U tom pogledu, državne potpore zračnoj luci moraju biti usmjerene na situacije u kojima mogu ostvariti materijalno unaprjeđenje koje tržište ne može samo po sebi ostvariti.

| (242) | Komisija napominje da je zračna luka Frankfurt Hahn regionalna zračna luka koja godišnje ostvaruje 2,7 milijuna putnika. Ona ima visoke fiksne troškove poslovanja i u trenutačnim tržišnim uvjetima svoje troškove poslovanja ne može pokriti. Stoga postoji potreba za državnom intervencijom (vidjeti točku 89. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.). |
| --- | --- |

(242)

Komisija napominje da je zračna luka Frankfurt Hahn regionalna zračna luka koja godišnje ostvaruje 2,7 milijuna putnika. Ona ima visoke fiksne troškove poslovanja i u trenutačnim tržišnim uvjetima svoje troškove poslovanja ne može pokriti. Stoga postoji potreba za državnom intervencijom (vidjeti točku 89. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.).

(c)   Primjerenost mjere potpore

| (243) | U skladu s odjeljkom 5.1.2. pododjeljkom (c) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., mjera potpore mora biti odgovarajući instrument politike namijenjen postizanju cilja od zajedničkog interesa. Država članica stoga mora dokazati da se isti cilj ne bi mogao ostvariti drugim instrumentima politike ili potporama kojima se manje narušava tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(243)

U skladu s odjeljkom 5.1.2. pododjeljkom (c) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., mjera potpore mora biti odgovarajući instrument politike namijenjen postizanju cilja od zajedničkog interesa. Država članica stoga mora dokazati da se isti cilj ne bi mogao ostvariti drugim instrumentima politike ili potporama kojima se manje narušava tržišno natjecanje.

| (244) | Njemačka tvrdi da su predmetne mjere potpore primjerene za ostvarenje predviđenog cilja od zajedničkog interesa koji ne bi mogao biti ostvaren drugim instrumentom politike kojim se manje narušava tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(244)

Njemačka tvrdi da su predmetne mjere potpore primjerene za ostvarenje predviđenog cilja od zajedničkog interesa koji ne bi mogao biti ostvaren drugim instrumentom politike kojim se manje narušava tržišno natjecanje.

| (245) | U ovom je slučaju iznos potpore (razlika između tržišne stope za sredstva osigurana iz zajedničkog računa i godišnje stope) bio niži od nepokrivenih gubitaka od poslovanja (vidjeti tablicu 4. EBITDA bez izvanrednih prihoda zračne luke) koji su stvarno nastali i bio je ograničen na nužni minimum jer je potpora odobrena samo kao kredit koji se mora otplatiti, a ne kao izravna bespovratna sredstva. Niti jednom drugom mjerom politike ne bi se omogućilo zračnoj luci da nastavi s radom. Stoga je nadoknađivanje gubitaka ograničeno na minimum i njime se ne osigurava dobit. |
| --- | --- |

(245)

U ovom je slučaju iznos potpore (razlika između tržišne stope za sredstva osigurana iz zajedničkog računa i godišnje stope) bio niži od nepokrivenih gubitaka od poslovanja (vidjeti tablicu 4. EBITDA bez izvanrednih prihoda zračne luke) koji su stvarno nastali i bio je ograničen na nužni minimum jer je potpora odobrena samo kao kredit koji se mora otplatiti, a ne kao izravna bespovratna sredstva. Niti jednom drugom mjerom politike ne bi se omogućilo zračnoj luci da nastavi s radom. Stoga je nadoknađivanje gubitaka ograničeno na minimum i njime se ne osigurava dobit.

| (246) | S obzirom na uvodne izjave 244. i 245., Komisija smatra da su predmetne mjere bile prikladne za ostvarenje željenog cilja od zajedničkog interesa. |
| --- | --- |

(246)

S obzirom na uvodne izjave 244. i 245., Komisija smatra da su predmetne mjere bile prikladne za ostvarenje željenog cilja od zajedničkog interesa.

(d)   Postojanje učinka poticaja

| (247) | U skladu s odjeljkom 5.1.2. pododjeljkom (d) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., operativne potpore imaju učinak poticaja ako bi, u nedostatku operativnih potpora, razina gospodarske djelatnosti predmetne zračne luke bila značajno smanjena. Ovom se procjenom mora uzeti u obzir postojanje potpore za ulaganja i razina prometa u zračnoj luci. |
| --- | --- |

(247)

U skladu s odjeljkom 5.1.2. pododjeljkom (d) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., operativne potpore imaju učinak poticaja ako bi, u nedostatku operativnih potpora, razina gospodarske djelatnosti predmetne zračne luke bila značajno smanjena. Ovom se procjenom mora uzeti u obzir postojanje potpore za ulaganja i razina prometa u zračnoj luci.

| (248) | Opseg poslovanja zračne luke Frankfurt Hahn bio bi znatno pogođen i smanjen bez potpore što bi u konačnici dovelo do izlaska zračne luke s tržišta zbog nepokrivenih gubitaka od poslovanja. |
| --- | --- |

(248)

Opseg poslovanja zračne luke Frankfurt Hahn bio bi znatno pogođen i smanjen bez potpore što bi u konačnici dovelo do izlaska zračne luke s tržišta zbog nepokrivenih gubitaka od poslovanja.

| (249) | S obzirom na navedeno, Komisija smatra da je predmetna mjera potpore imala učinak poticaja. |
| --- | --- |

(249)

S obzirom na navedeno, Komisija smatra da je predmetna mjera potpore imala učinak poticaja.

(e)   Razmjernost iznosa potpore (potpora ograničena na minimum)

| (250) | U skladu s odjeljkom 5.1.2. pododjeljkom (e) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., kako bi bile razmjerne, operativne potpore zračnim lukama moraju se ograničiti na minimum nužan za ostvarenje djelatnosti za koju se potpora odobrava. |
| --- | --- |

(250)

U skladu s odjeljkom 5.1.2. pododjeljkom (e) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., kako bi bile razmjerne, operativne potpore zračnim lukama moraju se ograničiti na minimum nužan za ostvarenje djelatnosti za koju se potpora odobrava.

| (251) | U ovom slučaju iznos potpore bio je ograničen na opseg nepokrivenog operativnog troška kapitala jer su njome nadoknađeni samo stvarno nastali troškovi. |
| --- | --- |

(251)

U ovom slučaju iznos potpore bio je ograničen na opseg nepokrivenog operativnog troška kapitala jer su njome nadoknađeni samo stvarno nastali troškovi.

| (252) | Komisija stoga smatra da je iznos operativne potpore u ovom slučaju bio razmjeran i ograničen na nužni minimum za ostvarenje djelatnosti za koju se potpora odobrava. |
| --- | --- |

(252)

Komisija stoga smatra da je iznos operativne potpore u ovom slučaju bio razmjeran i ograničen na nužni minimum za ostvarenje djelatnosti za koju se potpora odobrava.

(f)   Izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama

| (253) | U skladu s odjeljkom 5.1.2. pododjeljkom (f) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., pri procjenjivanju usklađenosti operativnih potpora Komisija će uzeti u obzir narušavanje tržišnog natjecanja i učinke na trgovinu. |
| --- | --- |

(253)

U skladu s odjeljkom 5.1.2. pododjeljkom (f) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., pri procjenjivanju usklađenosti operativnih potpora Komisija će uzeti u obzir narušavanje tržišnog natjecanja i učinke na trgovinu.

| (254) | Unutar uobičajenog prihvatnog područja zračne luke Frankfurt Hahn (1 sat putovanja automobilom ili 100 kilometara udaljenosti) nema drugih komercijalnih zračnih luka. Čak i kada bi se ovo uobičajeno prihvatno područje dalje proširilo na dodatne zračne luke u blizini zračne luke Frankfurt Hahn, kako je prikazano u uvodnim izjavama 224. i 228., ne bi bilo neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje među zračnim lukama koje se nalaze u blizini zračne luke Frankfurt Hahn (odnosno, zračne luke Frankfurt Main, Luxembourg i Saarbrücken). |
| --- | --- |

(254)

Unutar uobičajenog prihvatnog područja zračne luke Frankfurt Hahn (1 sat putovanja automobilom ili 100 kilometara udaljenosti) nema drugih komercijalnih zračnih luka. Čak i kada bi se ovo uobičajeno prihvatno područje dalje proširilo na dodatne zračne luke u blizini zračne luke Frankfurt Hahn, kako je prikazano u uvodnim izjavama 224. i 228., ne bi bilo neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje među zračnim lukama koje se nalaze u blizini zračne luke Frankfurt Hahn (odnosno, zračne luke Frankfurt Main, Luxembourg i Saarbrücken).

| (255) | S obzirom na navedeno, Komisija smatra da su neopravdani negativni učinci na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama zbog operativne potpore dodijeljene društvu FFHG ograničeni na minimum. |
| --- | --- |

(255)

S obzirom na navedeno, Komisija smatra da su neopravdani negativni učinci na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama zbog operativne potpore dodijeljene društvu FFHG ograničeni na minimum.

Zaključak

| (256) | U svjetlu razmatranja iz uvodnih izjava 238. do 255., Komisija zaključuje da su mjere spojive s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora. |
| --- | --- |

(256)

U svjetlu razmatranja iz uvodnih izjava 238. do 255., Komisija zaključuje da su mjere spojive s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora.

7.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

| (257) | U svjetlu razmatranja iz uvodnih izjava 99. do 124., Komisija smatra da kreditna linija osigurana iz zajedničkog računa pokrajine Falačko Porajnje društvu FFGH čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(257)

U svjetlu razmatranja iz uvodnih izjava 99. do 124., Komisija smatra da kreditna linija osigurana iz zajedničkog računa pokrajine Falačko Porajnje društvu FFGH čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

| (258) | U svjetlu razmatranja iz uvodnih izjava 127. do 138., Komisija smatra da državno jamstvo koje je izdala pokrajina Falačko Porajnje i kojim je osigurano 100 % kredita ISB-a čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(258)

U svjetlu razmatranja iz uvodnih izjava 127. do 138., Komisija smatra da državno jamstvo koje je izdala pokrajina Falačko Porajnje i kojim je osigurano 100 % kredita ISB-a čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

| (259) | U skladu s razmatranjima iz uvodnih izjava 140. do 169., Komisija zaključuje da su krediti ISB-a br. 1, 3 i 4 odobreni po stopama za koje se može smatrati da su u skladu s tržišnim uvjetima. Prema tome, budući da nisu ispunjeni kumulativni kriteriji iz članka 107. stavka 1. Ugovora, Komisija smatra da ti krediti ne čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(259)

U skladu s razmatranjima iz uvodnih izjava 140. do 169., Komisija zaključuje da su krediti ISB-a br. 1, 3 i 4 odobreni po stopama za koje se može smatrati da su u skladu s tržišnim uvjetima. Prema tome, budući da nisu ispunjeni kumulativni kriteriji iz članka 107. stavka 1. Ugovora, Komisija smatra da ti krediti ne čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

| (260) | U svjetlu razmatranja u uvodnim izjavama 140. do 169., Komisija zaključuje da su krediti ISB-a br. 2 i 5 odobreni ispod referentne stope. Budući da su ispunjeni i drugi kriteriji iz članka 107. stavka 1. Ugovora, ti krediti čine državnu potporu. |
| --- | --- |

(260)

U svjetlu razmatranja u uvodnim izjavama 140. do 169., Komisija zaključuje da su krediti ISB-a br. 2 i 5 odobreni ispod referentne stope. Budući da su ispunjeni i drugi kriteriji iz članka 107. stavka 1. Ugovora, ti krediti čine državnu potporu.

| (261) | Budući da su kreditna linija i sredstva iz zajedničkog računa, 100 %-tno jamstvo i krediti ISB-a br. 2 i 5. već stavljeni na raspolaganje društvu FFHG, Komisija smatra da Njemačka nije poštovala zabranu iz članka 108. stavka 3. Ugovora. |
| --- | --- |

(261)

Budući da su kreditna linija i sredstva iz zajedničkog računa, 100 %-tno jamstvo i krediti ISB-a br. 2 i 5. već stavljeni na raspolaganje društvu FFHG, Komisija smatra da Njemačka nije poštovala zabranu iz članka 108. stavka 3. Ugovora.

| (262) | U svjetlu razmatranja iz uvodnih izjava 199. to 232., Komisija zaključuje da je potpora za ulaganja odobrena zračnoj luci Frankfurt Hahn spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora jer zadovoljava uvjete spojivosti iz točke 61. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. |
| --- | --- |

(262)

U svjetlu razmatranja iz uvodnih izjava 199. to 232., Komisija zaključuje da je potpora za ulaganja odobrena zračnoj luci Frankfurt Hahn spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora jer zadovoljava uvjete spojivosti iz točke 61. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005.

| (263) | U svjetlu razmatranja iz uvodnih izjava 238. do 255., Komisija zaključuje da su sredstva odobrena iz zajedničkog računa po povlaštenim uvjetima u skladu s uvjetima spojivosti za operativne potpore propisanima u točki 137. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. i da su spojiva s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora. |
| --- | --- |

(263)

U svjetlu razmatranja iz uvodnih izjava 238. do 255., Komisija zaključuje da su sredstva odobrena iz zajedničkog računa po povlaštenim uvjetima u skladu s uvjetima spojivosti za operativne potpore propisanima u točki 137. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. i da su spojiva s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora.

| (264) | Komisija napominje da Njemačka prihvaća donošenje odluke na engleskom jeziku, |
| --- | --- |

(264)

Komisija napominje da Njemačka prihvaća donošenje odluke na engleskom jeziku,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Državna potpora koju je Njemačka nezakonito dodijelila protivno članku 108. stavku 3. Ugovora u korist trgovačkog društva Flughafen Frankfurt Hahn GmbH između 2009. i 2012. u obliku bespovratnih sredstava koja se sastoje od 100 %-tnog jamstva za kredite koje je odobrila banka Investitions- und Strukturbank Falačkog Porajnja, u obliku kredita u iznosu od 20,0 milijuna EUR koji banka Investitions- und Strukturbank pokrajine Falačko Porajnje odobrila 31. kolovoza 2009. i kredita u iznosu od 6,8 milijuna EUR odobrenog 30. rujna 2009. te dopuštanjem trgovačkom društvu Flughafen Frankfurt Hahn GmbH da sudjeluje u zajedničkom računu pokrajine Falačko Porajnje i da iz tog zajedničkog računa povuče kredite u iznosu do 45 milijuna EUR po povlaštenim uvjetima, spojiva je s unutarnjim tržištem.

Članak 2.

Krediti koje je trgovačkom društvu Flughafen Frankfurt Hahn GmbH odobrila banka Investitions- und Strukturbank pokrajine Falačko Porajnje između 15. srpnja 2007. i 30. rujna 2009. u ukupnom iznosu od 46,8 milijuna EUR ne čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Saveznoj Republici Njemačkoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 1. listopada 2014.

Za Komisiju

Joaquín ALMUNIA

Potpredsjednik

---

(1)  Od 1. prosinca 2009. članak 87. i članak 88. Ugovora o EZ-u postaju članak 107. odnosno članak 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (dalje u tekstu: „Ugovor”). Ta su dva para članaka u svojoj biti istovjetna. Za potrebe ove Odluke upućivanja na članak 107. i članak 108. Ugovora treba tumačiti kao upućivanja na članak 87. i članak 88. Ugovora o EZ-u, kada je to primjereno. Ugovorom su uvedene i određene promjene u terminologiji, primjerice zamjena izraza „Zajednica” izrazom „Unija” i izraza „zajedničko tržište” izrazom „unutarnje tržište”. Terminologija iz Ugovora upotrebljavat će se u cijeloj Odluci.

1

(2)  
  SL C 216, 21.7.2012., str. 1.

2

(3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.).

3

(4)  Vidjeti bilješku 2.

4

(5)  Komunikacija Komisije – Smjernice o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima (SL C 99, 4.4.2014., str. 3.).

5

(6)  Primjena članaka 92. i 93. Ugovora o EZ-u i članka 61. Sporazuma o EGP-u o državnim potporama u sektoru zrakoplovstva (SL C 350, 10.12.1994., str. 5.).

6

(7)  Smjernice Zajednice o financiranju zračnih luka i početnim potporama zračnim prijevoznicima koji polijeću iz regionalnih zračnih luka (SL C 312, 9.12.2005., str. 1.).

7

(8)  
  SL C 113, 15.4.2014., str. 30.

8

(*1)  
  *Povjerljive informacije

*1

*Povjerljive informacije

(9)  Dalje u ovoj Odluci naziv „Fraport” znači „FAG” prije promjene imena i „Fraport AG” nakon promjene imena.

9

(10)  U skladu s člankom 7. stavkom 3. kupoprodajnog ugovora, taj se iznos mogao smanjiti, primjerice ako bi troškovi FFHG-a za zaštitu od buke premašili određenu gornju granicu.

10

(11)  Land Hesse posjedovao je 45,24 % dionica Fraporta, društvo Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (u 100 %-tnom vlasništvu općine Frankfurt am Main) 28,89 % dionica, a Savezna Republika Njemačka 25,87 %.

11

(12)  Trgovačko društvo Ryanair irski je zračni prijevoznik i član Europske udruge niskobudžetnih zračnih prijevoznika. Taj zračni prijevoznik posluje sa sekundarnim, regionalnim zračnim lukama. Zračni prijevoznik trenutačno nudi letove na otprilike 160 europskih odredišta. Ryanair ima homogenu flotu koja se sastoji od zrakoplova Boeing 737-800 s 189 sjedala.

12

Ryanair

(13)  Trgovačko društvo Wizz Air mađarski je zračni prijevoznik i član Europske udruge niskobudžetnih zračnih prijevoznika. Grupa Wizz Air sastoji se od tri trgovačka društva, Wizz Air Mađarska, Wizz Air Bugarska i Wizz Air Ukrajina. Poslovni model tog zračnog prijevoznika povezan je sa sekundarnim, regionalnim zračnim lukama. Zračni prijevoznik trenutačno nudi letove na otprilike 150 europskih odredišta. Wizz Air ima homogenu flotu koja se sastoji od zrakoplova Airbus A 320 s 180 sjedala.

13

Wizz Air

(14)  Komunikacija Komisije o reviziji metode za utvrđivanje referentnih kamatnih i diskontnih stopa od 12. prosinca 2007. (SL C 14, 19.1.2008., str. 6.).

14

(15)  KMV Riskcalc Germany 3.1; ovaj model upotrebljava se za procjenu kreditnog rejtinga trgovačkih društva koja ne kotiraju na burzi na temelju njihovih financijskih podataka. Izračunom Moody's KMV RiskCalc Germany 3.1 izračunava se očekivana učestalost neispunjenja obveza (ili vjerojatnost neispunjenja obveza) poduzeća koja ne kotiraju na burzi na temelju podataka iz financijskih izvještaja.

15

(16)  U svjetlu objašnjenja iz uvodne izjave 46. kratkoročno trajanje kredita odobrenih iz zajedničkog računa uzelo se kao pretpostavka za kreditne rejtinge.

16

(17)  Uzimajući u obzir vlasničku strukturu

17

(18)  To odgovara rejtingu [BB+ to B-] ljestvice rejtinga agencije Standard & Poor's. Ova kategorija rejtinga znači da je zajmoprimac [...].

18

(19)  To odgovara rejtingu [BBB- to B] ljestvice rejtinga agencije Standard & Poor's. Ova kategorija rejtinga znači da je zajmoprimac [...].

19

(20)  U tom je pogledu Njemačka uputila na predmet C-30/59 De gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg v High Authority [1961] ECR 00003, str. 3., 43.

20

De gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg v High Authority

(21)  Deutsche Bank, „Margen-Indikation für geplante Refinanzierung bestehender Verschuldung”, 3. rujna 2009.

21

(22)  Točka 3.2.1 of the Margen-Indikation für geplante Refinanzierung bestehender Verschuldung:„..., gehen wir von einer Einstufung der Gesellschaft im [...].
  ” Kategorija rejtinga [<BBB+] uključuje sve rejtinge koji su ispod [BBB+] ljestvice rejtinga agencije Standard and Poor's.

22

gehen wir von einer Einstufung der Gesellschaft im [...].

(23)  Međutim, banka Deutsche bank nije navela prilagođeni rejting za društvo FFHG.

23

(24)  Ta se stopa izračunava na sljedeći način: [5 do 25] baznih bodova – dodatak na rizik koji se plaća na petogodišnje obveznice u EUR njemačkih saveznih pokrajina, [5 do 25] baznih bodova – povrh navedenog dodatka za rizik zbog neizravnog rizika zbog državnog poduzeća, [5 do 25] baznih bodova – za ograničenu mogućnost trgovanja dugom.

24

(25)  Rating Ergebnis FFHG Volksbank Hunsrück-Nahe eG. Ovaj rejting odgovara rejtingu [B to BB] na ljestvici rejtinga agencije Standard and Poor's (vidjeti Rating-Broschüre Finanzstandort Deutschland, 2010., str. 18.).

25

(26)  Ratingunterlagen Kreissparkasse Birkenfeld. Ovaj rejting odgovara rejtingu [B do BB] na ljestvici rejtinga agencije Standard and Poor's (vidjeti Rating-Broschüre Finanzstandort Deutschland, 2010., str. 18.).

26

(27)  Uzimajući u obzir vlasničku strukturu.

27

(28)  Obavijest Komisije o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku jamstava (SL C 155, 20.6.2008., str. 10.).

28

(29)  Banka Deutche Bank ocijenila je dva alternativna scenarija za financiranje društva FFHG – jedan bez jamstva i drugi sa 100 %-tnim jamstvom države. Ona procjenjuje da bi u prvom slučaju (bez jamstva) primjenjivi dodatak za rizik za petogodišnji zajam iznosio između [1,30 % i 2,05 %] godišnje. U drugom slučaju (s jamstvom koje pokriva 100 % potraživanja) primjenjivi dodatak na rizik iznosio bi između [0,25 % i 0,7 %] godišnje. Razlika u dodacima između dvaju slučaja bila bi naznaka cijene jamstva. Razlika koju je procijenila banka Deutsche Bank u rasponu je od [0,6 % do 1,8 %] godišnje ([1,3 % – 0,7 % = 0,6 % i 2,05 % – 0,25 % = 1,8 %]).

29

(30)  Gemeinschaftsaufgabe „
  Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW) Gesetz
  ” od 6. listopada 1969. (BGBl. I S. 1861), koji je posljednji put izmijenjen člankom 8. Zakona od 7. rujna 2007. (BGBl. I, str. 2246.).

30

Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW) Gesetz

(31)  Flughafen Frankfurt Hahn – Regionaloekonomische Effekte, ZFL Studie, 03/2007.

31

(*2)  Podnesak Njemačke, rujan 2014

*2

(32)  Smjernice Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama (SL C 244, 1.10.2004., str. 2.).

32

(33)  
  Predmet C-35/96 Komisija protiv Italije [1998.] ECR I-3851, C-41/90 Höfner and Elser [1991.] ECR I-1979; predmet C-244/94 Fédération Française des Sociétés d'Assurances v Ministère de l'Agriculture et de la Pêche [1995.] ECR I-4013; predmet C-55/96 Job Centre [1997] ECR I-7119.

33

Predmet C-35/96 Komisija protiv Italije [1998.] ECR I-3851, C-41/90 Höfner and Elser [1991.] ECR I-1979; predmet C-244/94 Fédération Française des Sociétés d'Assurances v Ministère de l'Agriculture et de la Pêche [1995.] ECR I-4013; predmet C-55/96 Job Centre [1997] ECR I-7119.

(34)  
  Predmet 118/85 Komisija protiv Italije [1987.] ECR 2599; predmet 35/96 Komisija protiv Italije [1998.] ECR I-3851.

34

Predmet 118/85 Komisija protiv Italije [1987.] ECR 2599; predmet 35/96 Komisija protiv Italije [1998.] ECR I-3851.

(35)  
  Presuda Leipzig/Halle, posebno stavci 93. – 94.; potvrđena predmetom C-288/11 P Mitteldeutsche Flughafen i Flughafen Leipzig-Halle protiv Komisije [2012.] ECLI:EU:C:2012:821; vidjeti isto Predmet T-128/89 Aéroports de Pariz protiv Komisije [2000.] ECR II-3929, potvrđeno predmetom C-82/01P Aéroports de Pariz protiv Komisije [2002.] ECR I-9297 i predmet T-196/04 Ryanair protiv Komisije [2008.] ECR II-3643.

35

Presuda Leipzig/Halle

Mitteldeutsche Flughafen i Flughafen Leipzig-Halle protiv Komisije

Aéroports de Pariz protiv Komisije

Aéroports de Pariz protiv Komisije

Ryanair protiv Komisije

(36)  Predmeti C-159/91 i C-160/91, Poucet protiv AGV-a i Pistre protiv Cancavea [1993.] ECR I-637.

36

Poucet protiv AGV-a i Pistre protiv Cancavea

(37)  Presuda Leipzig-Halle, stavci 42. – 43.

37

Leipzig-Halle

(38)  Predmet C-482/99 Francuska protiv Komisije („Stardust Marine”) [2002.] ECR I-4397.

38

Francuska protiv Komisije („Stardust Marine”)

(39)  Spojeni predmeti T-267/08 i T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, [2011], ECR II-01999, stavak 108.

39

Nord-Pas-de-Calais,

(40)  Podnesak Njemačke od 24. travnja 2014., odgovor na 4. pitanje, str. 3.

40

(41)  Direktiva Komisije 2006/111/EZ od 16. studenoga 2006. o transparentnosti financijskih odnosa između država članica i javnih poduzeća, kao i o financijskoj transparentnosti unutar određenih poduzeća (SL L 318, 17.11.2006., str. 17.).

41

(42)  Predmet C-39/94 Syndicat français de l'Express international (SFEI) i ostali protiv La Poste i ostalih [1996.] ECR I-3547, stavak 60. i predmet C-342/96 Kraljevina Španjolska protiv Komisije Europskih zajednica [1999.] ECR I-2459, stavak 41.

42

Syndicat français de l'Express international (SFEI) i ostali protiv La Poste i ostalih

Kraljevina Španjolska protiv Komisije Europskih zajednica

(43)  Predmet 173/73 Talijanska Republika protiv Komisije Europskih zajednica [1974.] ECR 709, stavak 13.

43

Talijanska Republika protiv Komisije Europskih zajednica

(44)  Predmet C-482/99 Francuska protiv Komisije („Stardust Marine
  ”) [2002.] ECR I-4397, točka 69.

44

Francuska protiv Komisije

tardust Marine

(45)  Njemačka tvrdi da je kamatna stopa za društvo FFHG odgovarala otprilike prosječnoj europskoj prekonoćnoj kamatnoj stopi.

45

(46)  Iz cjelokupnog rejtinga savezne pokrajine Falačko Porajnje (uključujući povijest rejtinga pokrajine od 1999.) koji je pripremila agencija za kreditni rejting Fitch, srpanj 2014., dostupno na http://www.fm.rlp.de/fileadmin/fm/downloads/finanzen/kapitalmarkt/FRR_RP_22_07_2014.pdf razvidno je da je pokrajina na ljestvici rejtinga stalno imala rejting AAA.

46

(47)  Pokrajina snosi rizik u slučaju neplaćanja trgovačkog društva FFHG koje joj za to ne plaća naknadu.

47

(48)  Predmet T-214/95 Het Vlaamse Gewest protiv Komisije [1998.] ECR II-717.

48

(49)  Vidjeti odjeljak 2.1.

49

(50)  Na primjer zračna luka Leipzig/Halle natjecala se na tržištu sa zračnom lukom Vatry (Francuska) za uspostavu europskog čvorišta DHL-a. Presuda u predmetu Leipzig/Halle, stavak 93.

50

predmetu Leipzig/Halle

(51)  Odgovor zračne luke Liege na javno savjetovanje o Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014.

51

(52)  Vidjeti bilješku 33.

52

(53)  Vidjeti bilješku 34.

53

(54)  [1,3 % – 0,7 % = 0,6 % i 2,05 % – 0,25 % = 1,8 %].

54

(55)  Gubitak u slučaju neplaćanja (LGD) između 30 % i 60 %.

55

(56)  [...]

56

(57)  [...]

57

(58)  [...]

58

(59)  Vidjeti, npr. Oxera, Procjena troška kapitala nizozemskih vodoopskrbnih poduzeća, 2011. (str. 3.). Vidjeti isto Bloombergove podatke o naknadama za izdavanje obveznica.

59

(60)  Komunikacija Komisije državama članicama: Primjena članaka 92. i 93. Ugovora o EEZ-u i članka 5. Direktive Komisije 80/723/EEZ na javna poduzeća u sektoru proizvodnje (SL C 307, 13.11.1993., str. 3., točka 11.). Ta se Komunikacija posebno odnosi na sektor proizvodnje, ali je u načelu primjenjiva i na druge gospodarske sektore. Vidjeti i predmet T-16/96 Cityflyer [1998.] ECR II-757, stavak 51.

60

(61)  Odluka Komisije 2013/693/EU od 3. listopada 2012. o državnoj potpori SA.23600 – C 38/08 (ex NN 53/07) – Njemačka – Financiranje 2. terminala Zračne luke München (SL L 319, 29.11.2013., str. 8.) i Odluka Komisije (EU) 2015/1469 od 23. srpnja 2014. o državnoj potpori SA.30743 (2012/C) (ex N 138/10) – Njemačka Financiranje infrastrukturnih projekata u zračnoj luci Leipzig/Halle (2) (SL L 232, 4.9.2015., str. 1.).

61

(62)  Stopa kamatne zamjene jest duže dospijeće koje odgovara međubankarskoj stopi (stopa IBOR). Upotrebljava se na financijskim tržištima kao referentna stopa za utvrđivanje stope financiranja.

62

(63)  Zamjena za kreditni rizik (CDS) ugovor je o kreditnoj izvedenici (kojim se može trgovati) između dviju strana, kupca zaštite i prodavača zaštite, kojim se prenosi kreditni rizik na referentni subjekt s kupca zaštite i prodavača zaštite. Kupac zaštite svake godine plaća prodavaču zaštite premiju do dospijeća ugovora o CDS-u ili do unaprijed definiranog kreditnog događaja na referentnom subjektu (ovisno što je prije). Povremena premija koju plaća kupac zaštite (koja se izražava kao postotak ili u obliku baznih bodova zaštićenog iznosa, „imaginarna”) naziva se razlika CDS-a. Razlike CDS-ova mogu se upotrebljavati kao bliska zamjena za cijenu kreditnog rizika.

63

(64)  Vidjeti bilješku 54.

64

(65)  Oznaka Bloomberg EUSA4.

65

(66)  Oznaka Bloomberg EUSA1.

66

(67)  Oznaka Bloomberg EUSA3.

67

(68)  Kredit br. 1 povučen je 14. srpnja 2009., kredit br. 3 povučen je 28. kolovoza 2009., a kredit br. 4 dana 8. rujna 2009.

68

(69)  Izvor: Bloomberg.

69

(70)  [...]

70

(71)  [...]

71

(72)  [...]

72

(73)  Predmet T-109/01 Fleuren Compost protiv Komisije [2004.] ECR II-127.

73

Fleuren Compost protiv Komisije

(74)  Smjernice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama, (SL C 249, 31.7.2014., str. 1.).

74

(75)  
  SL C 119, 22.5.2002., str. 22.

75

(76)  Točka 173. Smjernica za zračni prijevoz za 2014.

76

(77)  Točka 172. Smjernica za zračni prijevoz za 2014.

77

(78)  Točka 25. podtočka (v) Smjernica za zračni prijevoz za 2014.

78

(79)  Pregled se temelji na naznakama u ugovorima o kreditima ISB-a o svrsi kredita i iznosima ulaganja.

79

(80)  Izraženi u zaradi prije odbitka kamata, poreza i amortizacije (dalje u tekstu: EBITDA).

80

(81)  Odluka Komisije od 8. studenoga 2006. u predmetu državne potpore N459/2006 Njemačka – Njemačka karta regionalnih potpora 2007. – 2013. (SL C 295, 5.12.2006., str. 6.).

81

(82)  Vidjeti bilješku 45.

82

(83)  Vidjeti bilješku 46.

83

(84)  Odluka Komisije od 1. listopada 2014. u predmetu državnih potpora SA.21211 – Njemačka – Zračna luka Frankfurt Hahn i Ryanair još nije objavljena u Službenom listu.

84

(85)  U odnosu na zračnu luku Frankfurt Main i Luxembourg, Komisija dalje napominje da u tim zračnim lukama veliki tržišni udio imaju poslovna putovanja koja u zračnoj luci Frankfurt Hahn imao samo ograničen udio.

85

(86)  Točke 137., 113. i 114. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

86

(87)  Točke 137. i 116. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

87

(88)  Točke 137. i 124. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

88

(89)  Točke 137. i 125. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

89

(90)  Točke 137. i 131. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

90

---

| 24.5.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 134/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 134/46

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/789

od 1. listopada 2014.

o državnoj potpori SA.21121 (C29/08) (ex NN 54/07) koju je provela Njemačka u vezi s financiranjem Zračne luke Frankfurt Hahn i financijskim odnosima između te Zračne luke i društva Ryanair

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6853)

(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak (1),

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon što je pozvala zainteresirane strane da podnesu svoje primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama (2) te uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Komisija je od 2003. do 2006. primila pritužbe različitih strana koje su tvrdile da su društvu Ryanair plc („Ryanair” (3)) i upravitelju Zračne luke Frankfurt Hahn, društvu Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH (dalje u tekstu: „FFHG”), društvo Fraport AG i savezne pokrajine (njem. Länder) Porajnje-Falačka i Hessen dodijelili nezakonitu državnu potporu. Podnositelj pritužbe dostavio je dodatne informacije 22. rujna 2003. i 1. lipnja 2006. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je od 2003. do 2006. primila pritužbe različitih strana koje su tvrdile da su društvu Ryanair plc („Ryanair” (3)) i upravitelju Zračne luke Frankfurt Hahn, društvu Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH (dalje u tekstu: „FFHG”), društvo Fraport AG i savezne pokrajine (njem. Länder) Porajnje-Falačka i Hessen dodijelili nezakonitu državnu potporu. Podnositelj pritužbe dostavio je dodatne informacije 22. rujna 2003. i 1. lipnja 2006.

Ryanair plc

3

Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH

Fraport AG

Länder

| (2) | Dopisima od 25. rujna 2006. i 9. veljače 2007. Komisija je od Njemačke zatražila dodatne informacije. Njemačka je odgovorila dopisima od 20. prosinca 2006., odnosno 29. lipnja 2007. |
| --- | --- |

(2)

Dopisima od 25. rujna 2006. i 9. veljače 2007. Komisija je od Njemačke zatražila dodatne informacije. Njemačka je odgovorila dopisima od 20. prosinca 2006., odnosno 29. lipnja 2007.

| (3) | Dopisom od 17. lipnja 2008. Komisija je obavijestila Njemačku o svojoj odluci o pokretanju postupka iz članka 108. stavka 2. Ugovora u pogledu financiranja FFHG-a i njegovih financijskih odnosa s društvom Ryanair („Odluka o pokretanju postupka iz 2008.”). Njemačka je dostavila svoje primjedbe 27. listopada 2008. |
| --- | --- |

(3)

Dopisom od 17. lipnja 2008. Komisija je obavijestila Njemačku o svojoj odluci o pokretanju postupka iz članka 108. stavka 2. Ugovora u pogledu financiranja FFHG-a i njegovih financijskih odnosa s društvom Ryanair („Odluka o pokretanju postupka iz 2008.”). Njemačka je dostavila svoje primjedbe 27. listopada 2008.

| (4) | Odluka o pokretanju postupka iz 2008. evidentirana je pod brojem predmeta SA.21121 (C29/08). Odluka o pokretanju postupka iz 2008. objavljena je u Službenom listu Europske unije (4)17. siječnja 2009. Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu svoje primjedbe o predmetnim mjerama u roku od mjesec dana od datuma objave. |
| --- | --- |

(4)

Odluka o pokretanju postupka iz 2008. evidentirana je pod brojem predmeta SA.21121 (C29/08). Odluka o pokretanju postupka iz 2008. objavljena je u Službenom listu Europske unije (4)17. siječnja 2009. Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu svoje primjedbe o predmetnim mjerama u roku od mjesec dana od datuma objave.

Službenom listu Europske unije

4

| (5) | Komisija je zaprimila primjedbe društva Deutsche Lufthansa AG („Lufthansa”), Savezne udruge njemačkih zračnih prijevoznika (njem. Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften, „BDF”), društva Ryanair, društva Société Air France SA („Air France”) i Udruge europskih zračnih prijevoznika (eng. Association of European Airlines, „AEA”). Te je primjedbe proslijedila Njemačkoj dopisom od 16. travnja 2009. Njemačka je dobila priliku odgovoriti na te primjedbe u roku od mjesec dana te je svoje primjedbe i dodatne informacije dostavila 1. srpnja 2009. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je zaprimila primjedbe društva Deutsche Lufthansa AG („Lufthansa”), Savezne udruge njemačkih zračnih prijevoznika (njem. Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften, „BDF”), društva Ryanair, društva Société Air France SA („Air France”) i Udruge europskih zračnih prijevoznika (eng. Association of European Airlines, „AEA”). Te je primjedbe proslijedila Njemačkoj dopisom od 16. travnja 2009. Njemačka je dobila priliku odgovoriti na te primjedbe u roku od mjesec dana te je svoje primjedbe i dodatne informacije dostavila 1. srpnja 2009.

Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften

Association of European Airlines

| (6) | Lufthansa je dopisom od 4. ožujka 2011. dostavila dodatne informacije u pogledu Odluke o pokretanju postupka iz 2008. u kojima je uputila na nove navodne mjere državne potpore. |
| --- | --- |

(6)

Lufthansa je dopisom od 4. ožujka 2011. dostavila dodatne informacije u pogledu Odluke o pokretanju postupka iz 2008. u kojima je uputila na nove navodne mjere državne potpore.

| (7) | Komisija je dopisom od 18. ožujka 2011. proslijedila pritužbu Njemačkoj i zatražila dodatne informacije o novim navodima u pogledu mjera države potpore. Njemačka je odgovorila dopisima od 19. svibnja 2011. i 23. svibnja 2011. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je dopisom od 18. ožujka 2011. proslijedila pritužbu Njemačkoj i zatražila dodatne informacije o novim navodima u pogledu mjera države potpore. Njemačka je odgovorila dopisima od 19. svibnja 2011. i 23. svibnja 2011.

| (8) | Međutim, ti odgovori nisu bili potpuni. Stoga je Komisija dopisom od 6. lipnja 2011. poslala požurnicu u skladu s člankom 10. stavkom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (5). Njemačka je odgovorila dopisima od 14. lipnja 2011. i 16. lipnja 2011. |
| --- | --- |

(8)

Međutim, ti odgovori nisu bili potpuni. Stoga je Komisija dopisom od 6. lipnja 2011. poslala požurnicu u skladu s člankom 10. stavkom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (5). Njemačka je odgovorila dopisima od 14. lipnja 2011. i 16. lipnja 2011.

5

| (9) | Komisija je dopisom od 13. srpnja 2011. obavijestila Njemačku o svojoj odluci o pokretanju postupka predviđenog u članku 108. stavku 2. Ugovora u pogledu kreditne linije odobrene FFHG-u okviru aranžmana objedinjenog vođenja računa (eng. cash pool) savezne pokrajine Porajnje-Falačka, zajma koji je FFHG-u odobrila banka Investitions- und Strukturbank savezne pokrajine Porajnje-Falačka („ISB”) i jamstva za zajam ISB-a koji je FFHG-u odobrila savezna pokrajina Porajnje-Falačka („Odluka o pokretanju postupka iz 2011.”). Odluka o pokretanju postupka iz 2011. evidentirana je pod brojem predmeta SA.32833 (2011/C). Odluka o pokretanju postupka iz 2011. objavljena je u Službenom listu Europske unije21. srpnja 2012. (6). |
| --- | --- |

(9)

Komisija je dopisom od 13. srpnja 2011. obavijestila Njemačku o svojoj odluci o pokretanju postupka predviđenog u članku 108. stavku 2. Ugovora u pogledu kreditne linije odobrene FFHG-u okviru aranžmana objedinjenog vođenja računa (eng. cash pool) savezne pokrajine Porajnje-Falačka, zajma koji je FFHG-u odobrila banka Investitions- und Strukturbank savezne pokrajine Porajnje-Falačka („ISB”) i jamstva za zajam ISB-a koji je FFHG-u odobrila savezna pokrajina Porajnje-Falačka („Odluka o pokretanju postupka iz 2011.”). Odluka o pokretanju postupka iz 2011. evidentirana je pod brojem predmeta SA.32833 (2011/C). Odluka o pokretanju postupka iz 2011. objavljena je u Službenom listu Europske unije21. srpnja 2012. (6).

cash pool

Službenom listu Europske unije

6

| (10) | Komisija je dopisom od 20. veljače 2012. zatražila dodatne informacije u pogledu Odluke o pokretanju postupka iz 2008. Njemačka je odgovorila dopisom od 16. travnja 2012. Komisija je dopisom od 27. srpnja 2012. ponovno zatražila dodatne informacije. Njemačka je odgovorila dopisom od 4. rujna 2012. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je dopisom od 20. veljače 2012. zatražila dodatne informacije u pogledu Odluke o pokretanju postupka iz 2008. Njemačka je odgovorila dopisom od 16. travnja 2012. Komisija je dopisom od 27. srpnja 2012. ponovno zatražila dodatne informacije. Njemačka je odgovorila dopisom od 4. rujna 2012.

| (11) | Komisija je dopisom od 25. veljače 2014. obavijestila Njemačku o donošenju Smjernica Komisije o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima (7) („Smjernice za zračni prijevoz iz 2014.”) 20. veljače 2014. Komisija je obavijestila Njemačku da će se Smjernice primjenjivati od dana njihove objave u Službenom listu Europske unije. Njemačkoj je dala priliku da u roku od 20 radnih dana dostavi primjedbe u pogledu tih Smjernica i njihove moguće primjene na ovaj predmet. Dopisom od 17. ožujka 2014. Komisija je podsjetila Njemačku da će, ako ne primi nikakve primjedbe u roku od 20 radnih dana, smatrati da Njemačka nema primjedaba. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je dopisom od 25. veljače 2014. obavijestila Njemačku o donošenju Smjernica Komisije o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima (7) („Smjernice za zračni prijevoz iz 2014.”) 20. veljače 2014. Komisija je obavijestila Njemačku da će se Smjernice primjenjivati od dana njihove objave u Službenom listu Europske unije. Njemačkoj je dala priliku da u roku od 20 radnih dana dostavi primjedbe u pogledu tih Smjernica i njihove moguće primjene na ovaj predmet. Dopisom od 17. ožujka 2014. Komisija je podsjetila Njemačku da će, ako ne primi nikakve primjedbe u roku od 20 radnih dana, smatrati da Njemačka nema primjedaba.

7

Službenom listu Europske unije

| (12) | Dopisima od 23. ožujka 2014. i 4. travnja 2014. Komisija je od Njemačke zatražila dodatne informacije. Njemačka je odgovorila dopisima od 17. travnja 2014., 24. travnja 2014. i 9. svibnja 2014. |
| --- | --- |

(12)

Dopisima od 23. ožujka 2014. i 4. travnja 2014. Komisija je od Njemačke zatražila dodatne informacije. Njemačka je odgovorila dopisima od 17. travnja 2014., 24. travnja 2014. i 9. svibnja 2014.

| (13) | Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. objavljene su 4. travnja 2014. u Službenom listu Europske unije. Njima su zamijenjene Smjernice za zračni prijevoz iz 1994. (8) i Smjernice za zračni prijevoz iz 2005. (9). |
| --- | --- |

(13)

Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. objavljene su 4. travnja 2014. u Službenom listu Europske unije. Njima su zamijenjene Smjernice za zračni prijevoz iz 1994. (8) i Smjernice za zračni prijevoz iz 2005. (9).

Službenom listu Europske unije

8

9

| (14) | U Službenom listu Europske unije objavljena je 15. travnja 2014. obavijest kojom se pozivaju države članice i zainteresirane strane da u roku od mjesec dana od objave Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. dostave primjedbe o njihovoj primjeni na ovaj predmet (10). Lufthansa i Transport & Environment dostavili su opažanja. Komisija je dopisom od 26. kolovoza 2014. proslijedila ta opažanja Njemačkoj. Dopisom od 3. rujna 2014. Njemačka je obavijestila Komisiju da nema opažanja. |
| --- | --- |

(14)

U Službenom listu Europske unije objavljena je 15. travnja 2014. obavijest kojom se pozivaju države članice i zainteresirane strane da u roku od mjesec dana od objave Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. dostave primjedbe o njihovoj primjeni na ovaj predmet (10). Lufthansa i Transport & Environment dostavili su opažanja. Komisija je dopisom od 26. kolovoza 2014. proslijedila ta opažanja Njemačkoj. Dopisom od 3. rujna 2014. Njemačka je obavijestila Komisiju da nema opažanja.

Službenom listu Europske unije

10

| (15) | Dopisom od 17. lipnja 2014. Njemačka se složila da će ova Odluka iznimno biti donesena i prijavljena samo na engleskom jeziku. |
| --- | --- |

(15)

Dopisom od 17. lipnja 2014. Njemačka se složila da će ova Odluka iznimno biti donesena i prijavljena samo na engleskom jeziku.

2.   KONTEKST MJERA

KONTEKST MJERA

2.1.   PRENAMJENA ZRAČNE LUKE I PROMJENA NJEZINE VLASNIČKE STRUKTURE

PRENAMJENA ZRAČNE LUKE I PROMJENA NJEZINE VLASNIČKE STRUKTURE

| (16) | Zračna luka Frankfurt Hahn nalazi se u saveznoj pokrajini Porajnje-Falačka, otprilike 120 km zapadno od Frankfurta na Majni. Zračna luka Frankfurt Hahn bila je do 1992. američka vojna zračna baza. Kasnije je prenamijenjena u civilnu zračnu luku. Ima dozvolu za rad 24 sata dnevno. |
| --- | --- |

(16)

Zračna luka Frankfurt Hahn nalazi se u saveznoj pokrajini Porajnje-Falačka, otprilike 120 km zapadno od Frankfurta na Majni. Zračna luka Frankfurt Hahn bila je do 1992. američka vojna zračna baza. Kasnije je prenamijenjena u civilnu zračnu luku. Ima dozvolu za rad 24 sata dnevno.

| (17) | Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG („Holding Hahn”), javno-privatno partnerstvo društva Wayss & Freytag i savezne pokrajine Porajnje-Falačka, 1. travnja 1995. steklo je od Njemačke vlasništvo nad infrastrukturom Zračne luke Frankfurt Hahn. Od 1995. do 1998. to javno-privatno partnerstvo razvijalo je Zračnu luku kako bi ondje razvilo industrijsko i komercijalno područje. Prema navodima Njemačke, kad se pokazalo da partnerstvo društva Wayss & Freytag i savezne pokrajine Porajnje-Falačka nije uspješno, 1. siječnja 1998. društvo Flughafen Frankfurt/Main GmbH („Fraport”) (11) počelo se uključivati u projekt i na kraju preuzelo upravljanje Zračnom lukom. |
| --- | --- |

(17)

Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG („Holding Hahn”), javno-privatno partnerstvo društva Wayss & Freytag i savezne pokrajine Porajnje-Falačka, 1. travnja 1995. steklo je od Njemačke vlasništvo nad infrastrukturom Zračne luke Frankfurt Hahn. Od 1995. do 1998. to javno-privatno partnerstvo razvijalo je Zračnu luku kako bi ondje razvilo industrijsko i komercijalno područje. Prema navodima Njemačke, kad se pokazalo da partnerstvo društva Wayss & Freytag i savezne pokrajine Porajnje-Falačka nije uspješno, 1. siječnja 1998. društvo Flughafen Frankfurt/Main GmbH („Fraport”) (11) počelo se uključivati u projekt i na kraju preuzelo upravljanje Zračnom lukom.

Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG

Flughafen Frankfurt/Main GmbH

11

| (18) | Prema navodima Njemačke Fraport, koji je već upravljao i rukovodio Međunarodnom zračnom lukom Frankfurt na Majni, koja se nalazi otprilike 115 km od Zračne luke Frankfurt Hahn, uključio se iz nekoliko strateških razloga. Kao prvo, Njemačka je navela da je Zračna luka Frankfurt Hahn jedina zračna luka u blizini Zračne luke Frankfurt na Majni koja je mogla postati prava međunarodna zračna luka. Budući da je Zračna luka Frankfurt na Majni u tom trenutku već poslovala punim kapacitetom, postojala je mogućnost uspostavljanja druge profitabilne zračne luke u regiji. Kao drugo, Zračna luka Frankfurt Hahn tada je bila jedina njemačka zračna luka s dozvolom za rad 24 sata dnevno, što je posebno korisno za teretne letove. Kao treće, uzletno-sletna staza bila je u potpunosti opremljena i mogla se upotrebljavati u svim vremenskim uvjetima. Nadalje, Njemačka je navela da su i vlasnici Zračne luke Schiphol razmišljali o kupnji Zračne luke Frankfurt Hahn te je stoga preuzimanjem upravljanja Zračnom lukom Frankfurt Hahn Fraport mogao odvratiti neželjenog konkurenta. |
| --- | --- |

(18)

Prema navodima Njemačke Fraport, koji je već upravljao i rukovodio Međunarodnom zračnom lukom Frankfurt na Majni, koja se nalazi otprilike 115 km od Zračne luke Frankfurt Hahn, uključio se iz nekoliko strateških razloga. Kao prvo, Njemačka je navela da je Zračna luka Frankfurt Hahn jedina zračna luka u blizini Zračne luke Frankfurt na Majni koja je mogla postati prava međunarodna zračna luka. Budući da je Zračna luka Frankfurt na Majni u tom trenutku već poslovala punim kapacitetom, postojala je mogućnost uspostavljanja druge profitabilne zračne luke u regiji. Kao drugo, Zračna luka Frankfurt Hahn tada je bila jedina njemačka zračna luka s dozvolom za rad 24 sata dnevno, što je posebno korisno za teretne letove. Kao treće, uzletno-sletna staza bila je u potpunosti opremljena i mogla se upotrebljavati u svim vremenskim uvjetima. Nadalje, Njemačka je navela da su i vlasnici Zračne luke Schiphol razmišljali o kupnji Zračne luke Frankfurt Hahn te je stoga preuzimanjem upravljanja Zračnom lukom Frankfurt Hahn Fraport mogao odvratiti neželjenog konkurenta.

| (19) | Fraport je kupio 64,90 % udjela u upravitelju Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen („FFHG & Co KG”) po cijeni od [...] (*1). Dio kupovne cijene ([...] EUR) dospio je na naplatu 31. prosinca 2007. pod određenim uvjetima (12). Fraport je u kolovozu 1999. stekao 73,37 % udjela u Holdingu Hahn te 74,90 % udjela u njegovu komplementaru, društvu Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH, po cijeni od [...] EUR. Time je Fraport stvarno postao novi partner savezne pokrajine Porajnje-Falačka. |
| --- | --- |

(19)

Fraport je kupio 64,90 % udjela u upravitelju Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen („FFHG & Co KG”) po cijeni od [...] (*1). Dio kupovne cijene ([...] EUR) dospio je na naplatu 31. prosinca 2007. pod određenim uvjetima (12). Fraport je u kolovozu 1999. stekao 73,37 % udjela u Holdingu Hahn te 74,90 % udjela u njegovu komplementaru, društvu Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH, po cijeni od [...] EUR. Time je Fraport stvarno postao novi partner savezne pokrajine Porajnje-Falačka.

Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen („FFHG & Co KG”)

*1

12

Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH

| (20) | Fraport je bio usmjeren na sustavni razvoj putničkog i teretnog prometa u Zračnoj luci Frankfurt Hahn. U tom je pogledu Fraport bio jedan od prvih poduzetnika koji je primijenio poslovni model posebno usmjeren na privlačenje niskotarifnih zračnih prijevoznika. Na temelju toga Fraport je sklopio novi ugovor o prijenosu dobiti i gubitka s Holdingom Hahn nakon što je potonji pretvoren u njemačko društvo s ograničenom odgovornošću (njem. Gesellschaft mit beschränkter Haftung, „GmbH”). Pretvorba i sklapanje tog ugovora provedeni su 24. studenoga 2000. |
| --- | --- |

(20)

Fraport je bio usmjeren na sustavni razvoj putničkog i teretnog prometa u Zračnoj luci Frankfurt Hahn. U tom je pogledu Fraport bio jedan od prvih poduzetnika koji je primijenio poslovni model posebno usmjeren na privlačenje niskotarifnih zračnih prijevoznika. Na temelju toga Fraport je sklopio novi ugovor o prijenosu dobiti i gubitka s Holdingom Hahn nakon što je potonji pretvoren u njemačko društvo s ograničenom odgovornošću (njem. Gesellschaft mit beschränkter Haftung, „GmbH”). Pretvorba i sklapanje tog ugovora provedeni su 24. studenoga 2000.

Gesellschaft mit beschränkter Haftung

| (21) | Kasnije su Holding Hahn i FFHG & Co KG spojeni u društvo Flughafen Hahn GmbH. Savezna pokrajina Porajnje-Falačka držala je 26,93 %, a Fraport 73,07 % udjela u novom društvu. Kasnije je tvrtka društva ponovno promijenjena u Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH („FFHG”). Ta dva člana društva, Fraport i savezna pokrajina Porajnje-Falačka, unijela su 2001. svježi kapital u FFHG (vidjeti detaljni opis u odjeljku 3.). |
| --- | --- |

(21)

Kasnije su Holding Hahn i FFHG & Co KG spojeni u društvo Flughafen Hahn GmbH. Savezna pokrajina Porajnje-Falačka držala je 26,93 %, a Fraport 73,07 % udjela u novom društvu. Kasnije je tvrtka društva ponovno promijenjena u Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH („FFHG”). Ta dva člana društva, Fraport i savezna pokrajina Porajnje-Falačka, unijela su 2001. svježi kapital u FFHG (vidjeti detaljni opis u odjeljku 3.).

Flughafen Hahn GmbH

Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH

| (22) | Do 11. lipnja 2001. sve su dionice u društvu Fraport držali javni dioničari (13). Dio dionica društva Fraport izlistan je na burzi (eng. float) 11. lipnja te je 29,71 % njegovih dionica prodano privatnim dioničarima, dok je 70,29 % dionica ostalo javnim dioničarima. |
| --- | --- |

(22)

Do 11. lipnja 2001. sve su dionice u društvu Fraport držali javni dioničari (13). Dio dionica društva Fraport izlistan je na burzi (eng. float) 11. lipnja te je 29,71 % njegovih dionica prodano privatnim dioničarima, dok je 70,29 % dionica ostalo javnim dioničarima.

13

float

| (23) | U studenome 2002. savezna pokrajina Porajnje-Falačka, savezna pokrajina Hessen, Fraport i FFHG sklopili su ugovor o daljnjem razvoju Zračne luke Frankfurt Hahn. Tim je ugovorom predviđeno drugo povećanje odobrenog kapitala. Tom je prilikom savezna pokrajina Hessen pristupila FFHG-u kao treći član društva. Fraport je tada bio vlasnik 65 % udjela, a savezna pokrajina Hessen i savezna pokrajina Porajnje-Falačka držale su po 17,5 %. Ta vlasnička struktura ostala je nepromijenjena do 2009. kad je Fraport prodao sve svoje udjele saveznoj pokrajini Porajnje-Falačka koja je od tada držala većinski udjel od 82,5 %. Preostalih 17,5 % još uvijek drži savezna pokrajina Hessen. |
| --- | --- |

(23)

U studenome 2002. savezna pokrajina Porajnje-Falačka, savezna pokrajina Hessen, Fraport i FFHG sklopili su ugovor o daljnjem razvoju Zračne luke Frankfurt Hahn. Tim je ugovorom predviđeno drugo povećanje odobrenog kapitala. Tom je prilikom savezna pokrajina Hessen pristupila FFHG-u kao treći član društva. Fraport je tada bio vlasnik 65 % udjela, a savezna pokrajina Hessen i savezna pokrajina Porajnje-Falačka držale su po 17,5 %. Ta vlasnička struktura ostala je nepromijenjena do 2009. kad je Fraport prodao sve svoje udjele saveznoj pokrajini Porajnje-Falačka koja je od tada držala većinski udjel od 82,5 %. Preostalih 17,5 % još uvijek drži savezna pokrajina Hessen.

2.2.   RAZVOJ PUTNIČKOG I TERETNOG PROMETA TE ZRAČNE LUKE U BLIZINI

RAZVOJ PUTNIČKOG I TERETNOG PROMETA TE ZRAČNE LUKE U BLIZINI

| (24) | Putnički promet u Zračnoj luci povećao se s 29 289 u 1998. na 4 milijuna u 2007. te se u 2013. smanjio na otprilike 2,7 milijuna (vidjeti tablicu 1.). U Zračnoj luci trenutačno posluju Ryanair, Wizz Air (14) i drugi zračni prijevoznici. Udjel putnika društva Ryanair iznosio je 2013. otprilike [80 – 100 %].

  Tablica 1.


  Razvoj putničkog prometa u Zračnoj luci Frankfurt Hahn od 1998. do 2013.








  Godina | Broj putnika | Broj putnika društva Ryanair |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998. | 29 289 | 0 |
| 1999. | 140 706 | 89 129 |
| 2000. | 380 284 | 318 664 |
| 2001. | 447 142 | 397 593 |
| 2002. | 1 457 527 | 1 231 790 |
| 2003. | 2 431 783 | 2 341 784 |
| 2004. | 2 760 379 | 2 668 713 |
| 2005. | 3 079 528 | 2 856 109 |
| 2006. | 3 705 088 | 3 319 772 |
| 2007. | 4 015 155 | 3 808 062 |
| 2008. | 3 940 585 | 3 821 850 |
| 2009. | 3 793 958 | 3 682 050 |
| 2010. | 3 457 540 | [2 766 032 – 3 457 540 ] |
| 2011. | 2 894 363 | [2 315 490 – 2 894 363 ] |
| 2012. | 2 791 185 | [2 232 948 – 2 791 185 ] |
| 2013. | 2 667 529 | [2 134 023 – 2 667 529 ] |

(24)

Putnički promet u Zračnoj luci povećao se s 29 289 u 1998. na 4 milijuna u 2007. te se u 2013. smanjio na otprilike 2,7 milijuna (vidjeti tablicu 1.). U Zračnoj luci trenutačno posluju Ryanair, Wizz Air (14) i drugi zračni prijevoznici. Udjel putnika društva Ryanair iznosio je 2013. otprilike [80 – 100 %].

14

Tablica 1.

Tablica 1.

Razvoj putničkog prometa u Zračnoj luci Frankfurt Hahn od 1998. do 2013.

Razvoj putničkog prometa u Zračnoj luci Frankfurt Hahn od 1998. do 2013.

Godina

Broj putnika

Broj putnika društva Ryanair

1998.

29 289

0

1999.

140 706

89 129

2000.

380 284

318 664

2001.

447 142

397 593

2002.

1 457 527

1 231 790

2003.

2 431 783

2 341 784

2004.

2 760 379

2 668 713

2005.

3 079 528

2 856 109

2006.

3 705 088

3 319 772

2007.

4 015 155

3 808 062

2008.

3 940 585

3 821 850

2009.

3 793 958

3 682 050

2010.

3 457 540

[2 766 032 – 3 457 540 ]

2011.

2 894 363

[2 315 490 – 2 894 363 ]

2012.

2 791 185

[2 232 948 – 2 791 185 ]

2013.

2 667 529

[2 134 023 – 2 667 529 ]

| (25) | Zračna luka Frankfurt Hahn zabilježila je i rast zračnog teretnog prometa. Zračni teretni promet u Zračnoj luci povećao se s otprilike 16 000 tona u 1998. na otprilike 286 000 tona u 2011. kad je bio na vrhuncu te se kasnije, 2013., smanjio na otprilike 151 000 tona (vidjeti tablicu 2.). Ukupan teret, uključujući špeditere, koji je otpremljen u zračnoj luci 2013. iznosio je otprilike 447 000 tona.

  Tablica 2.


  Razvoj teretnog prometa u Zračnoj luci Frankfurt Hahn od 1998. do 2013.








  Godina | Ukupan zračni teretni promet u tonama | Ukupan teret, uključujući špeditere, u tonama |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998. | 16 020 | 134 920 |
| 1999. | 43 676 | 168 437 |
| 2000. | 75 547 | 191 001 |
| 2001. | 25 053 | 133 743 |
| 2002. | 23 736 | 138 131 |
| 2003. | 37 065 | 158 873 |
| 2004. | 66 097 | 191 117 |
| 2005. | 107 305 | 228 921 |
| 2006. | 123 165 | 266 174 |
| 2007. | 125 049 | 289 404 |
| 2008. | 179 375 | 338 490 |
| 2009. | 174 664 | 322 170 |
| 2010. | 228 547 | 466 429 |
| 2011. | 286 416 | 565 344 |
| 2012. | 207 520 | 503 995 |
| 2013. | 152 503 | 446 608 |

(25)

Zračna luka Frankfurt Hahn zabilježila je i rast zračnog teretnog prometa. Zračni teretni promet u Zračnoj luci povećao se s otprilike 16 000 tona u 1998. na otprilike 286 000 tona u 2011. kad je bio na vrhuncu te se kasnije, 2013., smanjio na otprilike 151 000 tona (vidjeti tablicu 2.). Ukupan teret, uključujući špeditere, koji je otpremljen u zračnoj luci 2013. iznosio je otprilike 447 000 tona.

Tablica 2.

Tablica 2.

Razvoj teretnog prometa u Zračnoj luci Frankfurt Hahn od 1998. do 2013.

Razvoj teretnog prometa u Zračnoj luci Frankfurt Hahn od 1998. do 2013.

Godina

Ukupan zračni teretni promet u tonama

Ukupan teret, uključujući špeditere, u tonama

1998.

16 020

134 920

1999.

43 676

168 437

2000.

75 547

191 001

2001.

25 053

133 743

2002.

23 736

138 131

2003.

37 065

158 873

2004.

66 097

191 117

2005.

107 305

228 921

2006.

123 165

266 174

2007.

125 049

289 404

2008.

179 375

338 490

2009.

174 664

322 170

2010.

228 547

466 429

2011.

286 416

565 344

2012.

207 520

503 995

2013.

152 503

446 608

| (26) | Sljedeće zračne luke nalaze se u blizini Zračne luke Frankfurt Hahn:






  i. | Zračna luka Frankfurt na Majni (~115 kilometara od Zračne luke Frankfurt Hahn, ~1 sat i 15 minuta vožnje automobilom) međunarodna je čvorišna zračna luka koja nudi duge i kratke letove do velikog broja odredišta. Zračnu luku uglavnom upotrebljavaju mrežni prijevoznici koji pružaju usluge tranzitnog prometa, ali i izravne i čarter letove. Uz putnički promet (otprilike 58 milijuna u 2013.), Zračna luka Frankfurt na Majni pruža i usluge zračnog teretnog prometa (otprilike 2 milijuna tona u 2013.). Na slici 1. prikazan je razvoj prometa u zračnim lukama Frankfurt na Majni i Frankfurt Hahn u razdoblju 2000. – 2012.; |
| --- | --- | --- |

(26)

Sljedeće zračne luke nalaze se u blizini Zračne luke Frankfurt Hahn:

i.

Zračna luka Frankfurt na Majni (~115 kilometara od Zračne luke Frankfurt Hahn, ~1 sat i 15 minuta vožnje automobilom) međunarodna je čvorišna zračna luka koja nudi duge i kratke letove do velikog broja odredišta. Zračnu luku uglavnom upotrebljavaju mrežni prijevoznici koji pružaju usluge tranzitnog prometa, ali i izravne i čarter letove. Uz putnički promet (otprilike 58 milijuna u 2013.), Zračna luka Frankfurt na Majni pruža i usluge zračnog teretnog prometa (otprilike 2 milijuna tona u 2013.). Na slici 1. prikazan je razvoj prometa u zračnim lukama Frankfurt na Majni i Frankfurt Hahn u razdoblju 2000. – 2012.;

| ii. | Zračna luka Luxembourg (~111 kilometara od Zračne luke Frankfurt Hahn, ~1 sat i 30 minuta vožnje automobilom) međunarodna je zračna luka koja je povezana s velikim brojem odredišta. Uz putnički promet (otprilike 2,2 milijuna u 2013.), iz te je Zračne luke otpremljeno 673 500 tona tereta. |
| --- | --- |

ii.

Zračna luka Luxembourg (~111 kilometara od Zračne luke Frankfurt Hahn, ~1 sat i 30 minuta vožnje automobilom) međunarodna je zračna luka koja je povezana s velikim brojem odredišta. Uz putnički promet (otprilike 2,2 milijuna u 2013.), iz te je Zračne luke otpremljeno 673 500 tona tereta.

| iii. | Zračna luka Zweibrücken (~128 kilometara od Zračne luke Frankfurt Hahn, ~1 sat i 35 minuta vožnje automobilom); |
| --- | --- |

iii.

Zračna luka Zweibrücken (~128 kilometara od Zračne luke Frankfurt Hahn, ~1 sat i 35 minuta vožnje automobilom);

| iv. | Zračna luka Saarbrücken (~128 kilometara od Zračne luke Frankfurt Hahn, ~1 sat i 35 minuta automobilom); |
| --- | --- |

iv.

Zračna luka Saarbrücken (~128 kilometara od Zračne luke Frankfurt Hahn, ~1 sat i 35 minuta automobilom);

| v. | Zračna luka Köln-Bonn (~175 kilometara od Zračne luke Frankfurt Hahn, ~1 sat i 44 minuta vožnje automobilom). |
| --- | --- |

v.

Zračna luka Köln-Bonn (~175 kilometara od Zračne luke Frankfurt Hahn, ~1 sat i 44 minuta vožnje automobilom).

Slika 1.

Slika 1.

Razvoj putničkog prometa u zračnim lukama Frankfurt na Majni i Frankfurt Hahn u razdoblju 2000. – 2012.

Razvoj putničkog prometa u zračnim lukama Frankfurt na Majni i Frankfurt Hahn u razdoblju 2000. – 2012.

Omjer broja putnika u Zračnoj luco Frankfurt na Majni i u Zračnoj luci Frankfurt Hahn za 2000. – 2012. u postotcima

Godina

Frankfurt Hahn – broj putnika godišnje

Frankfurt na Majni – broj putnika godišnje

0 %

1 %

2 %

3 %

4 %

5 %

6 %

7 %

8 %

%

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012

10 000 000

20 000 000

30 000 000

40 000 000

50 000 000

60 000 000

70 000 000

2.3.   PREGLED ULAGANJA FFHG-a I NJEGOVIH FINANCIJSKIH REZULTATA

PREGLED ULAGANJA FFHG-a I NJEGOVIH FINANCIJSKIH REZULTATA

| (27) | U tablici 3. nalazi se pregled ulaganja FFHG-a od 2001. do 2012. koja su ukupno iznosila otprilike 216 milijuna EUR.

  Tablica 3.


  Pregled ulaganja izvršenih od 2001. do 2012.




















  U tisućama EUR | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Ukupno 2001-2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ulaganja u infrastrukturu i opremu |
| Povećanje imovine uklj. preknjiženja |
| Zemljište | 3 174,00 | 6 488 | | 2 994 | 4 284 | 3 086 | 8 613 | 593 | | [...] | | | |
| Terminal | | 2 519 | 3 310 | | | | | 251 | | | | | |
| Skladište prihvata I otpreme tereta | | | 3 850 | | 3 222 | | | | | | | | |
| Upravna zgrada | | | | | | | | 2 428 | | [...] | | | |
| Ostala ulaganja infrastrukturu | | | 10 194 | 1 152 | | | 13 275 | | | [...] | [...] | [...] | |
| Stajanka | 1 008,30 | 5 684 | | | 3 394 | | 10 224 | 2 848 | | [...] | [...] | | |
| Ostala infrastruktura | 1 502,20 | 3 848 | 2 071 | 2 692 | 3 911 | 1 761 | 1 558 | 2 608 | 384 | [...] | [...] | [...] | |
| Nematerijalna imovina (npr. IT) | 6,1 | 14,50 | 28 | 219 | 487 | 45 | 170 | 121 | 20 | [...] | [...] | [...] | 7 108 |
| Oprema | 8 208,89 | 1 097,09 | 12 308,42 | 1 814,00 | 2 294,54 | 20 232 | 7 550 | 3 823 | 359 | [...] | [...] | [...] | 75 550 |
| Ukupno | 13 899 | 19 650 | 31 761 | 8 871 | 17 592 | 25 123 | 41 390 | 12 673 | 763 | 17 289 | 19 346 | 7 930 | 216 287 |

(27)

U tablici 3. nalazi se pregled ulaganja FFHG-a od 2001. do 2012. koja su ukupno iznosila otprilike 216 milijuna EUR.

Tablica 3.

Tablica 3.

Pregled ulaganja izvršenih od 2001. do 2012.

Pregled ulaganja izvršenih od 2001. do 2012.

U tisućama EUR

U tisućama EUR

2001

2001

2002

2002

2003

2003

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

Ukupno 2001-2012

Ukupno 2001-2012

Ulaganja u infrastrukturu i opremu

Povećanje imovine uklj. preknjiženja

Zemljište

3 174,00

6 488

2 994

4 284

3 086

8 613

593

[...]

Terminal

2 519

3 310

251

Skladište prihvata I otpreme tereta

3 850

3 222

Upravna zgrada

2 428

[...]

Ostala ulaganja infrastrukturu

10 194

1 152

13 275

[...]

[...]

[...]

Stajanka

1 008,30

5 684

3 394

10 224

2 848

[...]

[...]

Ostala infrastruktura

1 502,20

3 848

2 071

2 692

3 911

1 761

1 558

2 608

384

[...]

[...]

[...]

Nematerijalna imovina (npr. IT)

6,1

14,50

28

219

487

45

170

121

20

[...]

[...]

[...]

7 108

7 108

Oprema

8 208,89

1 097,09

12 308,42

1 814,00

2 294,54

20 232

7 550

3 823

359

[...]

[...]

[...]

75 550

75 550

Ukupno

Ukupno

13 899

13 899

19 650

19 650

31 761

31 761

8 871

8 871

17 592

17 592

25 123

25 123

41 390

41 390

12 673

12 673

763

763

17 289

17 289

19 346

19 346

7 930

7 930

216 287

216 287

| (28) | U tablici 4. nalazi se pregled godišnjih financijskih rezultata FFHG-a od 2001. do 2012.

  Tablica 4.


  Godišnji financijski rezultati FFHG-a u razdoblju od 2001. do 2012.



















  U tisućama EUR | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Račun dobiti i gubitka |
| Prihodi | 10 077,61 | 14 908,11 | 22 574,22 | 29 564,18 | 36 859,08 | 43 479,85 | 41 296,34 | 45 383,60 | 42 036,70 | 43 281,58 | 43 658,38 | 40 983,45 |
| Ostali prihodi (uključujući naknadu za zadaće u nadležnosti javne politike i prodaju zemljišta) | 7 771,31 | 5 514,63 | 3 686,87 | 3 039,35 | 3 618,93 | 6 097,29 | 5 436,58 | 4 858,16 | 11 540,36 | 14 554,55 | 9 313,99 | 21 390,92 |
| Ukupni prihodi | 17 848,92 | 20 422,75 | 26 261,09 | 32 603,53 | 40 478,01 | 49 577,14 | 46 732,92 | 50 241,76 | 53 577,06 | 57 836,14 | 52 972,37 | 62 374,37 |
| Troškovi materijala | – 7 092,39 | – 10 211,13 | – 12 560,46 | – 14 601,17 | – 17 895,97 | – 24 062,81 | – 22 491,85 | – 25 133,61 | – 24 979,59 | – 27 650,17 | – 20 017,99 | – 21 871,65 |
| Troškovi osoblja | – 9 185,12 | – 9 672,37 | – 10 734,62 | – 11 217,21 | – 12 101,84 | – 13 337,28 | – 14 433,17 | – 15 758,34 | – 15 883,08 | – 17 893,60 | – 18 228,23 | – 18 349,10 |
| Ostali troškovi (uključujući marketing) | – 5 692,81 | – 11 434,31 | – 10 521,27 | – 11 454,36 | – 14 058,15 | – 12 885,28 | – 9 897,46 | – 9 630,21 | – 7 796,81 | – 8 029,40 | – 6 760,92 | – 6 643,00 |
| EBITDA | – 4 121,41 | – 10 895,06 | – 7 555,27 | – 4 669,21 | – 3 577,94 | – 708,22 | – 89,56 | – 280,39 | – 4 917,58 | – 4 262,96 | – 7 965,23 | – 15 510,62 |
| EBITDA (isklj. ostale prihode) | – 11 892,72 | – 16 409,69 | – 11 242,13 | – 7 708,56 | – 7 196,87 | – 6 805,51 | – 5 526,13 | – 5 138,56 | – 6 622,78 | – 10 291,59 | – 1 348,76 | – 5 880,30 |
| Amortizacija | – 5 325,63 | – 5 674,68 | – 6 045,39 | – 7 699,33 | – 7 973,46 | – 10 527,90 | – 10 191,89 | – 11 855,19 | – 12 482,28 | – 11 827,19 | – 13 297,31 | – 12 733,48 |
| Financijski rezultati (primljene kamate - plaćene kamate) | – 2 896,64 | – 3 013,42 | – 4 006,57 | – 4 105,53 | – 4 548,42 | – 4 588,16 | – 5 235,30 | – 5 693,02 | – 4 915,39 | – 2 778,06 | – 5 063,04 | – 8 177,54 |
| Izvanredni pirhodi i troškovi | – 431,54 | – 206,00 | – 10,46 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 272,55 | 0,00 | 0,00 |
| Porezi | – 580,13 | – 204,74 | – 215,18 | – 323,82 | – 228,44 | – 242,33 | – 245,00 | – 238,66 | – 257,45 | – 240,85 | – 231,03 | – 277,52 |
| Gubitci koje je Fraport pokrio prijenosom dobiti i gubitka | 13 355,35 | 19 993,90 | 17 832,87 | 16 797,89 | 16 328,26 | 16 066,61 | 15 761,75 | 18 067,26 | 5 621,37 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Godišnji rezultat (dobit/gubitak) | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 7 114,17 | – 10 855,69 | – 10 626,14 | – 5 677,92 |

(28)

U tablici 4. nalazi se pregled godišnjih financijskih rezultata FFHG-a od 2001. do 2012.

Tablica 4.

Tablica 4.

Godišnji financijski rezultati FFHG-a u razdoblju od 2001. do 2012.

Godišnji financijski rezultati FFHG-a u razdoblju od 2001. do 2012.

U tisućama EUR

U tisućama EUR

2001

2001

2002

2002

2003

2003

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

Račun dobiti i gubitka

Prihodi

10 077,61

14 908,11

22 574,22

29 564,18

36 859,08

43 479,85

41 296,34

45 383,60

42 036,70

43 281,58

43 658,38

40 983,45

Ostali prihodi (uključujući naknadu za zadaće u nadležnosti javne politike i prodaju zemljišta)

7 771,31

5 514,63

3 686,87

3 039,35

3 618,93

6 097,29

5 436,58

4 858,16

11 540,36

14 554,55

9 313,99

21 390,92

Ukupni prihodi

Ukupni prihodi

17 848,92

17 848,92

20 422,75

20 422,75

26 261,09

26 261,09

32 603,53

32 603,53

40 478,01

40 478,01

49 577,14

49 577,14

46 732,92

46 732,92

50 241,76

50 241,76

53 577,06

53 577,06

57 836,14

57 836,14

52 972,37

52 972,37

62 374,37

62 374,37

Troškovi materijala

– 7 092,39

– 10 211,13

– 12 560,46

– 14 601,17

– 17 895,97

– 24 062,81

– 22 491,85

– 25 133,61

– 24 979,59

– 27 650,17

– 20 017,99

– 21 871,65

Troškovi osoblja

– 9 185,12

– 9 672,37

– 10 734,62

– 11 217,21

– 12 101,84

– 13 337,28

– 14 433,17

– 15 758,34

– 15 883,08

– 17 893,60

– 18 228,23

– 18 349,10

Ostali troškovi (uključujući marketing)

– 5 692,81

– 11 434,31

– 10 521,27

– 11 454,36

– 14 058,15

– 12 885,28

– 9 897,46

– 9 630,21

– 7 796,81

– 8 029,40

– 6 760,92

– 6 643,00

EBITDA

EBITDA

– 4 121,41

– 4 121,41

– 10 895,06

– 10 895,06

– 7 555,27

– 7 555,27

– 4 669,21

– 4 669,21

– 3 577,94

– 3 577,94

– 708,22

– 708,22

– 89,56

– 89,56

– 280,39

– 280,39

– 4 917,58

– 4 917,58

– 4 262,96

– 4 262,96

– 7 965,23

– 7 965,23

– 15 510,62

– 15 510,62

EBITDA (isklj. ostale prihode)

EBITDA (isklj. ostale prihode)

– 11 892,72

– 11 892,72

– 16 409,69

– 16 409,69

– 11 242,13

– 11 242,13

– 7 708,56

– 7 708,56

– 7 196,87

– 7 196,87

– 6 805,51

– 6 805,51

– 5 526,13

– 5 526,13

– 5 138,56

– 5 138,56

– 6 622,78

– 6 622,78

– 10 291,59

– 10 291,59

– 1 348,76

– 1 348,76

– 5 880,30

– 5 880,30

Amortizacija

– 5 325,63

– 5 674,68

– 6 045,39

– 7 699,33

– 7 973,46

– 10 527,90

– 10 191,89

– 11 855,19

– 12 482,28

– 11 827,19

– 13 297,31

– 12 733,48

Financijski rezultati (primljene kamate - plaćene kamate)

– 2 896,64

– 3 013,42

– 4 006,57

– 4 105,53

– 4 548,42

– 4 588,16

– 5 235,30

– 5 693,02

– 4 915,39

– 2 778,06

– 5 063,04

– 8 177,54

Izvanredni pirhodi i troškovi

– 431,54

– 206,00

– 10,46

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 272,55

0,00

0,00

Porezi

– 580,13

– 204,74

– 215,18

– 323,82

– 228,44

– 242,33

– 245,00

– 238,66

– 257,45

– 240,85

– 231,03

– 277,52

Gubitci koje je Fraport pokrio prijenosom dobiti i gubitka

Gubitci koje je Fraport pokrio prijenosom dobiti i gubitka

13 355,35

13 355,35

19 993,90

19 993,90

17 832,87

17 832,87

16 797,89

16 797,89

16 328,26

16 328,26

16 066,61

16 066,61

15 761,75

15 761,75

18 067,26

18 067,26

5 621,37

5 621,37

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Godišnji rezultat (dobit/gubitak)

Godišnji rezultat (dobit/gubitak)

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 7 114,17

– 7 114,17

– 10 855,69

– 10 855,69

– 10 626,14

– 10 626,14

– 5 677,92

– 5 677,92

3.   OPIS MJERA

OPIS MJERA

3.1.   MOGUĆA DRŽAVNA POTPORA KOJA JE DODIJELJENA FFHG-u

MOGUĆA DRŽAVNA POTPORA KOJA JE DODIJELJENA FFHG-u

3.1.1.   MJERA 1.: UGOVOR O PRIJENOSU DOBITI I GUBITKA IZ 2001.

| (29) | FFHG i Fraport sklopili su ugovor prema kojem je Fraport imao pravo na svu dobit koju je ostvario FFHG. Zauzvrat se Fraport obvezao preuzeti sve gubitke FFHG-a. Savezna pokrajina Porajnje-Falačka i Fraport sklopili su 31. kolovoza 1999. sporazum kojim se Fraport obvezao sklopiti Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka. Odgovarajući sporazum sklopljen je pred javnim bilježnikom 24. studenoga 2000. te je Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. stupio na snagu 1. siječnja 2001. („Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001.”) (15). |
| --- | --- |

(29)

FFHG i Fraport sklopili su ugovor prema kojem je Fraport imao pravo na svu dobit koju je ostvario FFHG. Zauzvrat se Fraport obvezao preuzeti sve gubitke FFHG-a. Savezna pokrajina Porajnje-Falačka i Fraport sklopili su 31. kolovoza 1999. sporazum kojim se Fraport obvezao sklopiti Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka. Odgovarajući sporazum sklopljen je pred javnim bilježnikom 24. studenoga 2000. te je Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. stupio na snagu 1. siječnja 2001. („Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001.”) (15).

15

| (30) | Fraport je imao pravo raskinuti Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. uz šestomjesečni otkazni rok, ali tek od 31. prosinca 2005. Ako se ne raskine, Ugovor se prešutno produljuje na kraju svake kalendarske godine za sljedeću godinu, ali najkasnije do 31. prosinca 2010. |
| --- | --- |

(30)

Fraport je imao pravo raskinuti Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. uz šestomjesečni otkazni rok, ali tek od 31. prosinca 2005. Ako se ne raskine, Ugovor se prešutno produljuje na kraju svake kalendarske godine za sljedeću godinu, ali najkasnije do 31. prosinca 2010.

| (31) | Sklapanje Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. odobrili su Nadzorni odbor i dioničari društva Fraport (16). Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. kasnije je produljen do 2014. ugovorom od 5. travnja 2004. („Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004.”). Do trenutka kad je Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. zamijenjen Ugovorom o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. („Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004.”, vidjeti uvodnu izjavu 45.), Fraport je preuzeo gubitke u iznosu od [...] milijuna EUR. |
| --- | --- |

(31)

Sklapanje Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. odobrili su Nadzorni odbor i dioničari društva Fraport (16). Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. kasnije je produljen do 2014. ugovorom od 5. travnja 2004. („Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004.”). Do trenutka kad je Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. zamijenjen Ugovorom o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. („Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004.”, vidjeti uvodnu izjavu 45.), Fraport je preuzeo gubitke u iznosu od [...] milijuna EUR.

16

3.1.2   MJERA 2.: POVEĆANJE KAPITALA IZ 2001.

| (32) | U izvješću Pododbora za udjele društva Fraport (17) od 19. siječnja 2001. navedeno je da će gubitci koje će FFHG nagomilati od 1998. do 2005. vjerojatno iznositi [...] milijuna EUR, odnosno dvostruko više od gubitaka predviđenih 1997. Osim toga, u isto su vrijeme dva velika klijenta FFHG-a koja se bave prijevozom tereta premjestila ili smanjila svoje poslovanje u Zračnoj luci Frankfurt Hahn, što je dovelo do znatnog smanjenja obujma teretnog prometa, odnosno za 45 % u prvoj polovini 2001. |
| --- | --- |

(32)

U izvješću Pododbora za udjele društva Fraport (17) od 19. siječnja 2001. navedeno je da će gubitci koje će FFHG nagomilati od 1998. do 2005. vjerojatno iznositi [...] milijuna EUR, odnosno dvostruko više od gubitaka predviđenih 1997. Osim toga, u isto su vrijeme dva velika klijenta FFHG-a koja se bave prijevozom tereta premjestila ili smanjila svoje poslovanje u Zračnoj luci Frankfurt Hahn, što je dovelo do znatnog smanjenja obujma teretnog prometa, odnosno za 45 % u prvoj polovini 2001.

17

| (33) | Nakon tog izvješća Fraport je početkom 2001. konzultantskom društvu Boston Consulting Group („BCG”) te vlastitom Strateškom odjelu za akvizicije i udjele („SO”) naložio izradu strategije za FFHG. BCG i SO zaključili su da je pozitivan dugoročni razvoj FFHG-a moguć samo uz znatno poboljšanje infrastrukture, kao preduvjet za daljnje povećanje obujma prometa. SO je istaknuo i da bi takvo znatno proširenje FFHG-a bilo financijski rizično te da bi se, čak i u slučaju najpozitivnijeg scenarija, pozitivan godišnji rezultat (neto godišnja dobit nakon oporezivanja) vjerojatno ostvario tek 2013. |
| --- | --- |

(33)

Nakon tog izvješća Fraport je početkom 2001. konzultantskom društvu Boston Consulting Group („BCG”) te vlastitom Strateškom odjelu za akvizicije i udjele („SO”) naložio izradu strategije za FFHG. BCG i SO zaključili su da je pozitivan dugoročni razvoj FFHG-a moguć samo uz znatno poboljšanje infrastrukture, kao preduvjet za daljnje povećanje obujma prometa. SO je istaknuo i da bi takvo znatno proširenje FFHG-a bilo financijski rizično te da bi se, čak i u slučaju najpozitivnijeg scenarija, pozitivan godišnji rezultat (neto godišnja dobit nakon oporezivanja) vjerojatno ostvario tek 2013.

| (34) | Na temelju studije BCG-a i vlastite analize SO je izradio razvojni program za FFHG u kojem su do 2007. predviđena ulaganja od 172 milijuna EUR. Ta su se ulaganja sastojala od „hitnog” programa u vrijednosti od 27 milijuna EUR kojim su obuhvaćeni produljenje uzletno-sletne staze na 3 400 metara i troškovi planiranja za postupak odobrenja plana („Planfeststellungsverfahren”) u cilju produljenja uzletno-sletne staze na 3 800 metara te dodatni troškovi započete izgradnje novog putničkog terminala. |
| --- | --- |

(34)

Na temelju studije BCG-a i vlastite analize SO je izradio razvojni program za FFHG u kojem su do 2007. predviđena ulaganja od 172 milijuna EUR. Ta su se ulaganja sastojala od „hitnog” programa u vrijednosti od 27 milijuna EUR kojim su obuhvaćeni produljenje uzletno-sletne staze na 3 400 metara i troškovi planiranja za postupak odobrenja plana („Planfeststellungsverfahren”) u cilju produljenja uzletno-sletne staze na 3 800 metara te dodatni troškovi započete izgradnje novog putničkog terminala.

Planfeststellungsverfahren

| (35) | Međutim, omjer kapitala i obveza (eng. equity-to-debt ratio) FFHG-a 2001. iznosio je samo 4 % (18). Osim toga, od 31. prosinca 2005. Fraport je imao pravo raskinuti Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. U tim okolnostima FFHG nije mogao financirati „hitni” program dodatnim zaduživanjem, već je trebao svježi kapital. |
| --- | --- |

(35)

Međutim, omjer kapitala i obveza (eng. equity-to-debt ratio) FFHG-a 2001. iznosio je samo 4 % (18). Osim toga, od 31. prosinca 2005. Fraport je imao pravo raskinuti Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. U tim okolnostima FFHG nije mogao financirati „hitni” program dodatnim zaduživanjem, već je trebao svježi kapital.

equity-to-debt ratio

18

| (36) | Povećanje kapitala odobreno je odlukom Nadzornog odbora društva Fraport 14. prosinca 2001. i kasnije odlukom članova društva FFHG-a 9. siječnja 2002. Za svako povećanje odobrenog kapitala društva s ograničenom odgovornošću, kao što je FFHG, potrebno je odobrenje svih članova društva. |
| --- | --- |

(36)

Povećanje kapitala odobreno je odlukom Nadzornog odbora društva Fraport 14. prosinca 2001. i kasnije odlukom članova društva FFHG-a 9. siječnja 2002. Za svako povećanje odobrenog kapitala društva s ograničenom odgovornošću, kao što je FFHG, potrebno je odobrenje svih članova društva.

| (37) | Nakon tog odobrenja Fraport i savezna pokrajina Porajnje-Falačka povećali su odobreni kapital za 27 milijuna EUR, s 3,5 milijuna EUR na 30,5 milijuna EUR. Fraport je 9. siječnja 2002. unio 19,7 milijuna EUR, a savezna pokrajina Porajnje-Falačka 7,3 milijuna EUR. Povećanjem kapitala namjeravalo se financirati produljenje uzletno-sletne staze i ulaganja u drugu infrastrukturu kako bi se povećala profitabilnost Zračne luke. |
| --- | --- |

(37)

Nakon tog odobrenja Fraport i savezna pokrajina Porajnje-Falačka povećali su odobreni kapital za 27 milijuna EUR, s 3,5 milijuna EUR na 30,5 milijuna EUR. Fraport je 9. siječnja 2002. unio 19,7 milijuna EUR, a savezna pokrajina Porajnje-Falačka 7,3 milijuna EUR. Povećanjem kapitala namjeravalo se financirati produljenje uzletno-sletne staze i ulaganja u drugu infrastrukturu kako bi se povećala profitabilnost Zračne luke.

3.1.3.   MJERA 3.: POVEĆANJE KAPITALA IZ 2004.

| (38) | Fraport, savezna pokrajina Porajnje-Falačka, savezna pokrajina Hessen i FFHG dogovorili su 27. studenoga 2002. da će savezna pokrajina Hessen postati treći član društva FFHG i da će kao takav unijeti [...] milijuna EUR kad za financiranje ulaganja bude potreban dodatan kapital. Dogovoreno je i uspostavljanje uske suradnje između Zračne luke Frankfurt na Majni i Zračne luke Frankfurt Hahn. |
| --- | --- |

(38)

Fraport, savezna pokrajina Porajnje-Falačka, savezna pokrajina Hessen i FFHG dogovorili su 27. studenoga 2002. da će savezna pokrajina Hessen postati treći član društva FFHG i da će kao takav unijeti [...] milijuna EUR kad za financiranje ulaganja bude potreban dodatan kapital. Dogovoreno je i uspostavljanje uske suradnje između Zračne luke Frankfurt na Majni i Zračne luke Frankfurt Hahn.

| (39) | Dogovoreno je da su dodatna ulaganja potrebna za povećanje profitabilnosti Zračne luke Frankfurt Hahn. Ta se ulaganja odnose, na primjer, na produljenje uzletno-sletne staze na 3 800 metara. Nacrt ugovora između članova društva, odnosno društva Fraport, savezne pokrajine Porajnje-Falačka i savezne pokrajine Hessen izrađen je 22. ožujka 2004. Konačni ugovor između članova društva u pogledu odluke o realizaciji tog povećanja kapitala iz 2004. potpisali su Fraport, savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen 30. ožujka 2005. te je unesen u trgovački registar 19. svibnja 2005. |
| --- | --- |

(39)

Dogovoreno je da su dodatna ulaganja potrebna za povećanje profitabilnosti Zračne luke Frankfurt Hahn. Ta se ulaganja odnose, na primjer, na produljenje uzletno-sletne staze na 3 800 metara. Nacrt ugovora između članova društva, odnosno društva Fraport, savezne pokrajine Porajnje-Falačka i savezne pokrajine Hessen izrađen je 22. ožujka 2004. Konačni ugovor između članova društva u pogledu odluke o realizaciji tog povećanja kapitala iz 2004. potpisali su Fraport, savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen 30. ožujka 2005. te je unesen u trgovački registar 19. svibnja 2005.

| (40) | Te su tri strane dogovorile povećanje kapitala od 19,5 milijuna EUR za odobreni kapital FFHG-a, čime se nastavio program ulaganja koji je 2001. predložio SO (vidjeti uvodne izjave 33. – 34.). Savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen pristale su na to povećanje kapitala pod uvjetom da se sklopi novi Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka između FFHG-a i društva Fraport, kojim bi se obuhvatilo razdoblje do 31. prosinca 2014. Članovi društva dogovorili su i da su Fraport, savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen obvezni osigurati svako daljnje zaduženje FFHG-a razmjerno raspodjeli kapitala u FFHG-u. Na temelju toga Fraport, savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen obvezali su se refinancirati infrastrukturna ulaganja FFHG-a. |
| --- | --- |

(40)

Te su tri strane dogovorile povećanje kapitala od 19,5 milijuna EUR za odobreni kapital FFHG-a, čime se nastavio program ulaganja koji je 2001. predložio SO (vidjeti uvodne izjave 33. – 34.). Savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen pristale su na to povećanje kapitala pod uvjetom da se sklopi novi Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka između FFHG-a i društva Fraport, kojim bi se obuhvatilo razdoblje do 31. prosinca 2014. Članovi društva dogovorili su i da su Fraport, savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen obvezni osigurati svako daljnje zaduženje FFHG-a razmjerno raspodjeli kapitala u FFHG-u. Na temelju toga Fraport, savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen obvezali su se refinancirati infrastrukturna ulaganja FFHG-a.

| (41) | U razdoblju od 2004. do 2009. u FFHG je unesen svježi kapital od 19,5 milijuna EUR u nekoliko rata. Udjel društva Fraport u povećanju kapitala iznosio je 10,21 milijun EUR, savezne pokrajine Porajnje-Falačka 0,54 milijuna EUR, a savezne pokrajine Hessen 8,75 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(41)

U razdoblju od 2004. do 2009. u FFHG je unesen svježi kapital od 19,5 milijuna EUR u nekoliko rata. Udjel društva Fraport u povećanju kapitala iznosio je 10,21 milijun EUR, savezne pokrajine Porajnje-Falačka 0,54 milijuna EUR, a savezne pokrajine Hessen 8,75 milijuna EUR.

| (42) | Osim toga, savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen obvezale su se i u skladu s planom uplata (vidjeti tablicu 5. u nastavku) unijele još po 11,25 milijuna EUR u obliku kapitalnih rezervi, pri čemu ih je prva trebala uplatiti u razdoblju od 2007. do 2009., a potonja u razdoblju od 2005. do 2009. |
| --- | --- |

(42)

Osim toga, savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen obvezale su se i u skladu s planom uplata (vidjeti tablicu 5. u nastavku) unijele još po 11,25 milijuna EUR u obliku kapitalnih rezervi, pri čemu ih je prva trebala uplatiti u razdoblju od 2007. do 2009., a potonja u razdoblju od 2005. do 2009.

| (43) | Stoga je ukupni iznos povećanja kapitala odobren 2005. iznosio 42 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(43)

Stoga je ukupni iznos povećanja kapitala odobren 2005. iznosio 42 milijuna EUR.

| (44) | Uplate su dospijevale prema sljedećem planu iz tablice 5. (u tisućama EUR):

  Tablica 5.


  Plan uplata injekcija kapitala












  Fraport |
| --- | --- |
| | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | Ukupno |
| Uplate unosa u kapitalu | 2 554 | 1 915 | 1 915 | 1 915 | 1 915 | 10 214 |
| Kapitalne rezerve | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Ukupni vlasnički kapital | | | | | | 10 214 |
| Savezna pokrajina Hessen |
| | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | Ukupno |
| Uplate unosa u kapitalu | 4 000 | 4 000 | 750 | 0 | 0 | 8 750 |
| Kapitalne rezerve | 0 | 0 | 3 250 | 4 000 | 4 000 | 11 250 |
| Ukupni vlasnički kapital | | | | | | 20 000 |
| Savezna pokrajina Porajnje-Falačka |
| | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | Ukupno |
| Uplate unosa u kapitalu | 537 | 0 | 0 | 0 | 0 | 537 |
| Kapitalne rezerve | 1 821 | 2 357 | 2 357 | 2 357 | 2 357 | 11 249 |
| Ukupni vlasnički kapital | | | | | | 11 786 |

(44)

Uplate su dospijevale prema sljedećem planu iz tablice 5. (u tisućama EUR):

Tablica 5.

Tablica 5.

Plan uplata injekcija kapitala

Plan uplata injekcija kapitala

Fraport

2005.

2005.

2006.

2006.

2007.

2007.

2008.

2008.

2009.

2009.

Ukupno

Ukupno

Uplate unosa u kapitalu

2 554

1 915

1 915

1 915

1 915

10 214

Kapitalne rezerve

0

0

0

0

0

0

Ukupni vlasnički kapital

Ukupni vlasnički kapital

10 214

10 214

Savezna pokrajina Hessen

2005.

2005.

2006.

2006.

2007.

2007.

2008.

2008.

2009.

2009.

Ukupno

Ukupno

Uplate unosa u kapitalu

4 000

4 000

750

0

0

8 750

Kapitalne rezerve

0

0

3 250

4 000

4 000

11 250

Ukupni vlasnički kapital

Ukupni vlasnički kapital

20 000

20 000

Savezna pokrajina Porajnje-Falačka

2005.

2005.

2006.

2006.

2007.

2007.

2008.

2008.

2009.

2009.

Ukupno

Ukupno

Uplate unosa u kapitalu

537

0

0

0

0

537

Kapitalne rezerve

1 821

2 357

2 357

2 357

2 357

11 249

Ukupni vlasnički kapital

Ukupni vlasnički kapital

11 786

11 786

3.1.4.   MJERA 4.: UGOVOR O PRIJENOSU DOBITI I GUBITKA IZ 2004.

| (45) | Budući da je to bio uvjet za odobrenje povećanja kapitala, FFHG i Fraport produljili su trajanje Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. do 2014. Ugovorom od 5. travnja 2004. Međutim, novi Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka stupio je na snagu tek nakon što ga je odobrila Skupština dioničara društva Fraport. Kako su dogovorili članovi društva FFHG u pogledu povećanja kapitala, u Ugovoru o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. utvrđeno je da su Fraport, savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen obvezni nadoknaditi svako daljnje zaduženje FFHG-a razmjerno njihovu vlasničkom udjelu. |
| --- | --- |

(45)

Budući da je to bio uvjet za odobrenje povećanja kapitala, FFHG i Fraport produljili su trajanje Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. do 2014. Ugovorom od 5. travnja 2004. Međutim, novi Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka stupio je na snagu tek nakon što ga je odobrila Skupština dioničara društva Fraport. Kako su dogovorili članovi društva FFHG u pogledu povećanja kapitala, u Ugovoru o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. utvrđeno je da su Fraport, savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen obvezni nadoknaditi svako daljnje zaduženje FFHG-a razmjerno njihovu vlasničkom udjelu.

| (46) | U skladu s Ugovorom o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. Fraport je do 2009. preuzeo gubitke u iznosu od otprilike [...] milijuna EUR. Stoga je u okviru dvaju uzastopnih ugovora o prijenosu dobiti i gubitka Fraport ukupno nadoknadio gubitke od [...] milijuna EUR koji su nastali od 2001. do 2009. Od tog se iznosa [...] milijuna EUR odnosi na amortizaciju imovine, a [...] milijuna EUR na plaćanje kamata na osnovi zajmova za financiranje infrastrukture. |
| --- | --- |

(46)

U skladu s Ugovorom o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. Fraport je do 2009. preuzeo gubitke u iznosu od otprilike [...] milijuna EUR. Stoga je u okviru dvaju uzastopnih ugovora o prijenosu dobiti i gubitka Fraport ukupno nadoknadio gubitke od [...] milijuna EUR koji su nastali od 2001. do 2009. Od tog se iznosa [...] milijuna EUR odnosi na amortizaciju imovine, a [...] milijuna EUR na plaćanje kamata na osnovi zajmova za financiranje infrastrukture.

| (47) | Fraport je 2009. prodao cijeli svoj udjel u FFHG-u saveznoj pokrajini Porajnje-Falačka te time istodobno raskinuo Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka. |
| --- | --- |

(47)

Fraport je 2009. prodao cijeli svoj udjel u FFHG-u saveznoj pokrajini Porajnje-Falačka te time istodobno raskinuo Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka.

3.1.5.   MJERA 5.: NAKNADA FFHG-u ZA SIGURNOSNE KONTROLE

| (48) | Savezna pokrajina Porajnje-Falačka od svih odlaznih putnika sa Zračne luke Frankfurt Hahn naplaćuje sigurnosnu naknadu za zračnu luku. Savezna pokrajina ne provodi sama sigurnosne kontrole, nego je tu zadaću podugovorila sa Zračnom lukom, koja je pak tu zadaću na temelju sporazuma podugovorila sa zaštitarskim društvom. Kao naknadu za provođenje sigurnosnih kontrola savezna pokrajina cijeli prihod od sigurnosne naknade prenosi na Zračnu luku. |
| --- | --- |

(48)

Savezna pokrajina Porajnje-Falačka od svih odlaznih putnika sa Zračne luke Frankfurt Hahn naplaćuje sigurnosnu naknadu za zračnu luku. Savezna pokrajina ne provodi sama sigurnosne kontrole, nego je tu zadaću podugovorila sa Zračnom lukom, koja je pak tu zadaću na temelju sporazuma podugovorila sa zaštitarskim društvom. Kao naknadu za provođenje sigurnosnih kontrola savezna pokrajina cijeli prihod od sigurnosne naknade prenosi na Zračnu luku.

3.1.6.   MJERA 6.: IZRAVNA BESPOVRATNA SREDSTVA SAVEZNE POKRAJINE PORAJNJE-FALAČKA

| (49) | U skladu s financijskim izvještajima za holdinge savezne pokrajine Porajnje-Falačka (19) savezna pokrajina subvencionirala je FFHG u sljedećim iznosima kako je sažeto u tablici 6.

  Tablica 6.


  Izravna bespovratna sredstva savezne pokrajine Porajnje-Falačka







  Godina | Izravna bespovratna sredstva (EUR) |
| --- | --- | --- |
| 1997. | [...] |
| 1998. | [...] |
| 1999. | [...] |
| 2000. | [...] |
| Ukupno 1997. – 2000. | [...] |
| 2001. | [...] |
| 2002. | [...] |
| 2003. | [...] |
| 2004. | [...] |
| Ukupno 2001. – 2004. | [...] |

(49)

U skladu s financijskim izvještajima za holdinge savezne pokrajine Porajnje-Falačka (19) savezna pokrajina subvencionirala je FFHG u sljedećim iznosima kako je sažeto u tablici 6.

19

Tablica 6.

Tablica 6.

Izravna bespovratna sredstva savezne pokrajine Porajnje-Falačka

Izravna bespovratna sredstva savezne pokrajine Porajnje-Falačka

Godina

Izravna bespovratna sredstva (EUR)

1997.

[...]

1998.

[...]

1999.

[...]

2000.

[...]

Ukupno 1997. – 2000.

[...]

2001.

[...]

2002.

[...]

2003.

[...]

2004.

[...]

Ukupno 2001. – 2004.

[...]

| (50) | Izravna bespovratna sredstva savezne pokrajine Porajnje-Falačka dodijeljena FFHG-u do 12. prosinca 2000. iznose [...] milijuna, dok izravna bespovratna sredstva savezne pokrajine Porajnje Falačka dodijeljena FFHG-u od 2001. do 2004. iznose [...] milijuna EUR. |
| --- | --- |

(50)

Izravna bespovratna sredstva savezne pokrajine Porajnje-Falačka dodijeljena FFHG-u do 12. prosinca 2000. iznose [...] milijuna, dok izravna bespovratna sredstva savezne pokrajine Porajnje Falačka dodijeljena FFHG-u od 2001. do 2004. iznose [...] milijuna EUR.

3.2.   MOGUĆA DRŽAVNA POTPORA KOJU JE FFHG DODIJELIO DRUŠTVU RYANAIR I SVIM OSTALIM ZRAČNIM PRIJEVOZNICIMA KOJI PREVOZE PUTNIKE

MOGUĆA DRŽAVNA POTPORA KOJU JE FFHG DODIJELIO DRUŠTVU RYANAIR I SVIM OSTALIM ZRAČNIM PRIJEVOZNICIMA KOJI PREVOZE PUTNIKE

| (51) | FFHG je 1999. privukao svojeg prvog niskotarifnog prijevoznika, Ryanair. FFHG je s društvom Ryanair sklopio tri ugovora 1999., 2002. i 2005. Nadalje, FFHG je 2001. i 2006. uveo nove naknade zračne luke. |
| --- | --- |

(51)

FFHG je 1999. privukao svojeg prvog niskotarifnog prijevoznika, Ryanair. FFHG je s društvom Ryanair sklopio tri ugovora 1999., 2002. i 2005. Nadalje, FFHG je 2001. i 2006. uveo nove naknade zračne luke.

3.2.1.   MJERA 7.: UGOVOR S DRUŠTVOM RYANAIR IZ 1999.

| (52) | Prvi ugovor s društvom Ryanair stupio je na snagu s retroaktivnim učinkom od 1. travnja 1999. i trajao 5 godina („Ugovor s društvom Ryanair iz 1999.”). Ryanair je počeo letjeti sa Zračne luke Frankfurt Hahn prema Zračnoj luci London Stansted 22. travnja 1999., kad su svi bitni uvjeti ugovora već bili dogovoreni. |
| --- | --- |

(52)

Prvi ugovor s društvom Ryanair stupio je na snagu s retroaktivnim učinkom od 1. travnja 1999. i trajao 5 godina („Ugovor s društvom Ryanair iz 1999.”). Ryanair je počeo letjeti sa Zračne luke Frankfurt Hahn prema Zračnoj luci London Stansted 22. travnja 1999., kad su svi bitni uvjeti ugovora već bili dogovoreni.

| (53) | Nadzorni odbor dostavio je na svojem sastanku 5. svibnja 1999. Upravi FFHG-a analizu isplativosti (njem. Deckungsbeitragsrechnung) za Ugovor s društvom Ryanair iz 1999. Njemačka je navela da Nadzorni odbor FFHG-a nije glasovao o Ugovoru s društvom Ryanair iz 1999. ili analizi isplativosti jer se sklapanje Ugovora smatralo dijelom svakodnevnog operativnog poslovanja koje je u isključivoj nadležnosti Uprave FFHG-a. |
| --- | --- |

(53)

Nadzorni odbor dostavio je na svojem sastanku 5. svibnja 1999. Upravi FFHG-a analizu isplativosti (njem. Deckungsbeitragsrechnung) za Ugovor s društvom Ryanair iz 1999. Njemačka je navela da Nadzorni odbor FFHG-a nije glasovao o Ugovoru s društvom Ryanair iz 1999. ili analizi isplativosti jer se sklapanje Ugovora smatralo dijelom svakodnevnog operativnog poslovanja koje je u isključivoj nadležnosti Uprave FFHG-a.

Deckungsbeitragsrechnung

| (54) | U tablici 7. sažete su naknade koje je Ryanair obvezan platiti u skladu s Prilogom 1. Ugovoru s društvom Ryanair iz 1999.

  Tablica 7.


  Naknade koje je Ryanair obvezan platiti u skladu s Prilogom 1. Ugovoru s društvom Ryanair iz 1999.







  Vrsta naknade/pristojbe/poreza | EUR |
| --- | --- | --- |
| Pristojba za prihvat i otpremu (po letu, koja uključuje naknadu za slijetanje, prihvat i otpremu na stajanci i pregled putnika) (20) | [...] |
| Pristojba za putnike (po dolaznom putniku) | [...] |
| Sigurnosna naknada (po odlaznom putniku) | [...] |
| Tekućina za odleđivanje, uključujući vruću vodu (po litri) | [...] |

(54)

U tablici 7. sažete su naknade koje je Ryanair obvezan platiti u skladu s Prilogom 1. Ugovoru s društvom Ryanair iz 1999.

Tablica 7.

Tablica 7.

Naknade koje je Ryanair obvezan platiti u skladu s Prilogom 1. Ugovoru s društvom Ryanair iz 1999.

Naknade koje je Ryanair obvezan platiti u skladu s Prilogom 1. Ugovoru s društvom Ryanair iz 1999.

Vrsta naknade/pristojbe/poreza

EUR

Pristojba za prihvat i otpremu (po letu, koja uključuje naknadu za slijetanje, prihvat i otpremu na stajanci i pregled putnika) (20)

20

[...]

Pristojba za putnike (po dolaznom putniku)

[...]

Sigurnosna naknada (po odlaznom putniku)

[...]

Tekućina za odleđivanje, uključujući vruću vodu (po litri)

[...]

| (55) | U skladu s Prilogom 3. Ugovoru s društvom Ryanair iz 1999. FFHG je dodatno primio proviziju od [...] % od svake prodane karte (plaćene gotovinom ili kreditnom karticom) ili karte koja je izdana na prodajnom mjestu FFHG-a, proviziju od [...] % od naknada za dodatnu prtljagu koje naplaćuje FFHG, [...] EUR za svaku unaprijed plaćenu kartu koju je obradio Ryanair i proviziju od [...] % za svaki automobil unajmljen preko FFHG-a. |
| --- | --- |

(55)

U skladu s Prilogom 3. Ugovoru s društvom Ryanair iz 1999. FFHG je dodatno primio proviziju od [...] % od svake prodane karte (plaćene gotovinom ili kreditnom karticom) ili karte koja je izdana na prodajnom mjestu FFHG-a, proviziju od [...] % od naknada za dodatnu prtljagu koje naplaćuje FFHG, [...] EUR za svaku unaprijed plaćenu kartu koju je obradio Ryanair i proviziju od [...] % za svaki automobil unajmljen preko FFHG-a.

| (56) | Ryanair je imao pravo na marketinšku podršku u najvišem godišnjem iznosu od [...] EUR koju je FFHG trebao plaćati u tromjesečnim ratama i samo za prve 3 godine poslovanja. Marketinška podrška mogla se iskoristiti isključivo za oglašavanje linija iz Zračne luke Frankfurt Hahn. Ryanair je morao dostaviti popratne račune i detaljan dokaz načina na koji je novac potrošen. |
| --- | --- |

(56)

Ryanair je imao pravo na marketinšku podršku u najvišem godišnjem iznosu od [...] EUR koju je FFHG trebao plaćati u tromjesečnim ratama i samo za prve 3 godine poslovanja. Marketinška podrška mogla se iskoristiti isključivo za oglašavanje linija iz Zračne luke Frankfurt Hahn. Ryanair je morao dostaviti popratne račune i detaljan dokaz načina na koji je novac potrošen.

3.2.2.   MJERA 8.: CJENIK NAKNADA ZRAČNE LUKE IZ 2001.

| (57) | Ministarstvo prometa savezne pokrajine Porajnje-Falačka odobrilo je i objavilo Cjenik naknada Zračne luke Frankfurt Hahn iz 2001. 16. listopada 2001. Retroaktivno je stupio na snagu 1. listopada 2001. (21). |
| --- | --- |

(57)

Ministarstvo prometa savezne pokrajine Porajnje-Falačka odobrilo je i objavilo Cjenik naknada Zračne luke Frankfurt Hahn iz 2001. 16. listopada 2001. Retroaktivno je stupio na snagu 1. listopada 2001. (21).

21

| (58) | Budući da je poslovna strategija Zračne luke Frankfurt Hahn bila usmjerena na niskotarifne prijevoznike, koji se obično koriste zrakoplovima tipa Boeing 737 ili Airbus A 319/320 najveće dopuštene mase uzlijetanja („MTOW”) od otprilike od 50 do 80 tona, uvedena je nulta naknada za slijetanje i uzlijetanje za zrakoplove najveće dopuštene mase uzlijetanja od 5,7 do 90 tona. |
| --- | --- |

(58)

Budući da je poslovna strategija Zračne luke Frankfurt Hahn bila usmjerena na niskotarifne prijevoznike, koji se obično koriste zrakoplovima tipa Boeing 737 ili Airbus A 319/320 najveće dopuštene mase uzlijetanja („MTOW”) od otprilike od 50 do 80 tona, uvedena je nulta naknada za slijetanje i uzlijetanje za zrakoplove najveće dopuštene mase uzlijetanja od 5,7 do 90 tona.

| (59) | U tablici 8. sažete su naknade po zrakoplovu za centraliziranu infrastrukturu za zemaljske usluge koje su zračni prijevoznici obvezni platiti u skladu s Cjenikom naknada zračne luke iz 2001.

  Tablica 8.


  Naknade za centraliziranu infrastrukturu za zemaljske usluge koje su zračni prijevoznici obvezni platiti u skladu s Cjenikom naknada zračne luke iz 2001. | Naknada po zrakoplovu u EUR |
| --- | --- | --- |
| MTOW do 90 tona | uključeno u naknadu za uzlijetanje i slijetanje |
| MTOW od više od 90 tona | 50,00 |

(59)

U tablici 8. sažete su naknade po zrakoplovu za centraliziranu infrastrukturu za zemaljske usluge koje su zračni prijevoznici obvezni platiti u skladu s Cjenikom naknada zračne luke iz 2001.

Tablica 8.

Tablica 8.

Naknade za centraliziranu infrastrukturu za zemaljske usluge koje su zračni prijevoznici obvezni platiti u skladu s Cjenikom naknada zračne luke iz 2001.

Naknade za centraliziranu infrastrukturu za zemaljske usluge koje su zračni prijevoznici obvezni platiti u skladu s Cjenikom naknada zračne luke iz 2001.

Naknada po zrakoplovu u EUR

MTOW do 90 tona

MTOW do 90 tona

uključeno u naknadu za uzlijetanje i slijetanje

MTOW od više od 90 tona

MTOW od više od 90 tona

50,00

| (60) | Naknada za putnike određena je na 4,35 EUR po dolaznom putniku. Sigurnosna pristojba za putnike na temelju broja putnika u zrakoplovu pri odlasku iznosi 4,35 EUR po putniku, a plaća se Ministarstvu savezne pokrajine Porajnje-Falačka za autoceste i promet – Odjelu za zračni promet. |
| --- | --- |

(60)

Naknada za putnike određena je na 4,35 EUR po dolaznom putniku. Sigurnosna pristojba za putnike na temelju broja putnika u zrakoplovu pri odlasku iznosi 4,35 EUR po putniku, a plaća se Ministarstvu savezne pokrajine Porajnje-Falačka za autoceste i promet – Odjelu za zračni promet.

| (61) | Za svaki prilaz zrakoplova u skladu s pravilima instrumentalnog letenja upravitelju zračne luke potrebno je platiti naknadu za usluge kontrole zračnog prometa. Ta je naknada za komercijalne i nekomercijalne letove uključena u naknadu za slijetanje i polijetanje ako se zrakoplovom upravlja za potrebe koje se ne odnose na osposobljavanje i poučavanje. Ona stoga iznosi nula za zrakoplove na koje se primjenjuje nulta naknada za slijetanje i uzlijetanje. |
| --- | --- |

(61)

Za svaki prilaz zrakoplova u skladu s pravilima instrumentalnog letenja upravitelju zračne luke potrebno je platiti naknadu za usluge kontrole zračnog prometa. Ta je naknada za komercijalne i nekomercijalne letove uključena u naknadu za slijetanje i polijetanje ako se zrakoplovom upravlja za potrebe koje se ne odnose na osposobljavanje i poučavanje. Ona stoga iznosi nula za zrakoplove na koje se primjenjuje nulta naknada za slijetanje i uzlijetanje.

3.2.3.   MJERA 9.: UGOVOR S DRUŠTVOM RYANAIR IZ 2002.

| (62) | Drugi ugovor s društvom Ryanair sklopljen je 14. veljače 2002. („Ugovor s društvom Ryanair iz 2002.”) te je dostavljen Nadzornom odboru FFHG-a na sjednici održanoj 16. studenoga 2001. Prema zapisniku s tog sastanka vidljivo je da ga je odobrila većina članova Nadzornog odbora. |
| --- | --- |

(62)

Drugi ugovor s društvom Ryanair sklopljen je 14. veljače 2002. („Ugovor s društvom Ryanair iz 2002.”) te je dostavljen Nadzornom odboru FFHG-a na sjednici održanoj 16. studenoga 2001. Prema zapisniku s tog sastanka vidljivo je da ga je odobrila većina članova Nadzornog odbora.

| (63) | Primjerak Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. koji je dostavljen Komisiji nije potpisan. Njemačka je navela da su ga, iako taj Ugovor nikad nije potpisan, strane ipak primjenjivale od 14. veljače 2002. |
| --- | --- |

(63)

Primjerak Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. koji je dostavljen Komisiji nije potpisan. Njemačka je navela da su ga, iako taj Ugovor nikad nije potpisan, strane ipak primjenjivale od 14. veljače 2002.

| (64) | Njemačka je navela da je Ugovorom s društvom Ryanair iz 2002. zamijenjen Ugovor s društvom Ryanair iz 1999. te da je sklopljen na razdoblje od [...] godina (do [...]). Međutim, pristojba za putnike ostala je jednaka pristojbi iz prvog ugovora iz 1999. Ryanair može produljiti Ugovor pod sličnim uvjetima do [...]. |
| --- | --- |

(64)

Njemačka je navela da je Ugovorom s društvom Ryanair iz 2002. zamijenjen Ugovor s društvom Ryanair iz 1999. te da je sklopljen na razdoblje od [...] godina (do [...]). Međutim, pristojba za putnike ostala je jednaka pristojbi iz prvog ugovora iz 1999. Ryanair može produljiti Ugovor pod sličnim uvjetima do [...].

| (65) | Ugovor s društvom Ryanair iz 2002. temelji se na Sporazumu o standardnim zemaljskim uslugama Međunarodne udruge zračnih prijevoznika koji je prilagođen za potrebe strana. Čine ga sljedeći elementi:






  i. | Glavni ugovor; |
| --- | --- | --- |

(65)

Ugovor s društvom Ryanair iz 2002. temelji se na Sporazumu o standardnim zemaljskim uslugama Međunarodne udruge zračnih prijevoznika koji je prilagođen za potrebe strana. Čine ga sljedeći elementi:

i.

Glavni ugovor;

| ii. | Prilog A – Opis zemaljskih usluga; |
| --- | --- |

ii.

Prilog A – Opis zemaljskih usluga;

| iii. | Prilog B – 1.0. Lokacija, dogovorene usluge i naknade za Zračnu luku Frankfurt Hahn; |
| --- | --- |

iii.

Prilog B – 1.0. Lokacija, dogovorene usluge i naknade za Zračnu luku Frankfurt Hahn;

| iv. | Drugi prilog B – 1.0. Lokacija, dogovorene usluge i naknade za Zračnu luku Frankfurt Hahn; |
| --- | --- |

iv.

Drugi prilog B – 1.0. Lokacija, dogovorene usluge i naknade za Zračnu luku Frankfurt Hahn;

| v. | Prilog 3. i dodatci 1. – 3. (22) drugom Prilogu B – 1.0.; |
| --- | --- |

v.

Prilog 3. i dodatci 1. – 3. (22) drugom Prilogu B – 1.0.;

22

| vi. | Prilog C – Naknade zračne luke; |
| --- | --- |

vi.

Prilog C – Naknade zračne luke;

| vii. | Prilog D – Opis paketa zemaljskih usluga „Hahn-Smart”; |
| --- | --- |

vii.

Prilog D – Opis paketa zemaljskih usluga „Hahn-Smart”;

| viii. | Treći prilog B – Lokacija, dogovorene usluge i naknade za Zračnu luku Frankfurt Hahn – „Sporazum o čvorištu”; |
| --- | --- |

viii.

Treći prilog B – Lokacija, dogovorene usluge i naknade za Zračnu luku Frankfurt Hahn – „Sporazum o čvorištu”;

| ix. | Prilog E – Ugovor o marketingu |
| --- | --- |

ix.

Prilog E – Ugovor o marketingu

| (66) | Glavni ugovor, Prilog A i Prilog B – 1.0. jednostavno su preslike standardnog obrasca. Strane nisu ispunile nijedno polje jer se taj dio standardnog obrasca nije smatrao primjenjivim. |
| --- | --- |

(66)

Glavni ugovor, Prilog A i Prilog B – 1.0. jednostavno su preslike standardnog obrasca. Strane nisu ispunile nijedno polje jer se taj dio standardnog obrasca nije smatrao primjenjivim.

| (67) | U Drugom prilogu B – 1.0. strane su ispunile nazive strana, bankovne račune te cijenu tekućine za odleđivanje ([...] EUR po litri) i vruće vode ([...] EUR po litri). |
| --- | --- |

(67)

U Drugom prilogu B – 1.0. strane su ispunile nazive strana, bankovne račune te cijenu tekućine za odleđivanje ([...] EUR po litri) i vruće vode ([...] EUR po litri).

| (68) | Prilog 3. i njegovi prilozi 1. – 3. odnose se na „daljnje strateške sporazume” između strana. U njima su opisani tehnički dogovori za zemaljske usluge, prodaju karata i uređenje prostora u zračnoj luci u skladu s markom zračnog prijevoznika (eng. branding). |
| --- | --- |

(68)

Prilog 3. i njegovi prilozi 1. – 3. odnose se na „daljnje strateške sporazume” između strana. U njima su opisani tehnički dogovori za zemaljske usluge, prodaju karata i uređenje prostora u zračnoj luci u skladu s markom zračnog prijevoznika (eng. branding).

branding

| (69) | U Prilogu D propisano je da se na zemaljske usluge primjenjuju naknade sažete u tablici 9., pod uvjetom da vrijeme prihvata i otpreme ne premašuje 30 minuta.

  Tablica 9.


  Naknade za zemaljske usluge ako vrijeme prihvata i otpreme traje najviše 30 minuta








  Zrakoplov s MTOW-om | Jedinica | EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| do 5,7 tona | prihvat i otprema | [...] |
| do 14 tona | prihvat i otprema | [...] |
| do 20 tona | prihvat i otprema | [...] |
| do 90 tona | prihvat i otprema | [...] |
| više od 90 tona | prihvat i otprema | [...] |

(69)

U Prilogu D propisano je da se na zemaljske usluge primjenjuju naknade sažete u tablici 9., pod uvjetom da vrijeme prihvata i otpreme ne premašuje 30 minuta.

Tablica 9.

Tablica 9.

Naknade za zemaljske usluge ako vrijeme prihvata i otpreme traje najviše 30 minuta

Naknade za zemaljske usluge ako vrijeme prihvata i otpreme traje najviše 30 minuta

Zrakoplov s MTOW-om

Jedinica

EUR

do 5,7 tona

prihvat i otprema

[...]

do 14 tona

prihvat i otprema

[...]

do 20 tona

prihvat i otprema

[...]

do 90 tona

prihvat i otprema

[...]

više od 90 tona

prihvat i otprema

[...]

| (70) | Čini se da se praznim poljima za zrakoplove „do” i „više od” [...] tona upućuje na to da se [...] naplaćuje za zrakoplove od [...] do [...] tona (23). |
| --- | --- |

(70)

Čini se da se praznim poljima za zrakoplove „do” i „više od” [...] tona upućuje na to da se [...] naplaćuje za zrakoplove od [...] do [...] tona (23).

23

| (71) | U Prilogu E (tj. Sporazumu Hahn Smart) potvrđuje se ta analiza. U njemu je u točki 1. propisano sljedeće:

  „[...]” |
| --- | --- |

(71)

U Prilogu E (tj. Sporazumu Hahn Smart) potvrđuje se ta analiza. U njemu je u točki 1. propisano sljedeće:

„[...]”

| (72) | Razina pristojbi zračne luke nije se mijenjala do 30. travnja 2004. te se nakon toga trebala prilagoditi u skladu s njemačkim indeksom potrošačkih cijena ako se potonji poveća za više od [...] % u usporedbi s prethodnom godinom. |
| --- | --- |

(72)

Razina pristojbi zračne luke nije se mijenjala do 30. travnja 2004. te se nakon toga trebala prilagoditi u skladu s njemačkim indeksom potrošačkih cijena ako se potonji poveća za više od [...] % u usporedbi s prethodnom godinom.

| (73) | U Prilogu E predviđeno je i plaćanje marketinške podrške. Ryanair ima pravo na sljedeću marketinšku podršku:






  i. | jednokratna plaćanja od [...] EUR za svaku novu liniju iz Zračne luke Frankfurt Hahn koja je uspostavljena nakon 13. veljače 2002. i |
| --- | --- | --- |

(73)

U Prilogu E predviđeno je i plaćanje marketinške podrške. Ryanair ima pravo na sljedeću marketinšku podršku:

i.

jednokratna plaćanja od [...] EUR za svaku novu liniju iz Zračne luke Frankfurt Hahn koja je uspostavljena nakon 13. veljače 2002. i

| ii. | rabate na naknade zračne luke ovisno o broju zrakoplova čija je baza Zračna luka Frankfurt Hahn i o broju dolaznih putnika kako je sažeto u tablici 10.

  Tablica 10.


  Rabati na naknade zračne luke







  Broj zrakoplova čija je baza Zračna luka Frankfurt Hahn | Marketinška podrška po putniku (EUR) |
| --- | --- | --- |
| do 2 | [...] |
| 3 – 4 | [...] |
| 5 – 8 | [...] (24) |

ii.

rabate na naknade zračne luke ovisno o broju zrakoplova čija je baza Zračna luka Frankfurt Hahn i o broju dolaznih putnika kako je sažeto u tablici 10.

Tablica 10.

Tablica 10.

Rabati na naknade zračne luke

Rabati na naknade zračne luke

Broj zrakoplova čija je baza Zračna luka Frankfurt Hahn

Marketinška podrška po putniku (EUR)

do 2

[...]

3 – 4

[...]

5 – 8

[...] (24)

24

| (74) | U Prilogu E navedeno je i da će se PDV dodati svakom plaćanju ili cijeni iz ugovora ako je mjerodavno pravo o porezu na promet. |
| --- | --- |

(74)

U Prilogu E navedeno je i da će se PDV dodati svakom plaćanju ili cijeni iz ugovora ako je mjerodavno pravo o porezu na promet.

| (75) | [...]. |
| --- | --- |

(75)

[...].

| (76) | Kao zaključak, u skladu s Ugovorom s društvom Ryanair iz 2002. zračni prijevoznik plaća naknade koje su sažete u tablici 11.

  Tablica 11.


  Pregled naknada zračne luke koje plaća Ryanair







  Vrsta naknade/pristojbe/poreza | EUR |
| --- | --- | --- |
| Pristojba za putnike (po dolaznom putniku) | [...] |
| Sigurnosna naknada (po odlaznom putniku) | [...] |
| Tekućina za odleđivanje (po litri) | [...] |
| Vruća voda (po litri) | [...] |
| Prihod od unaprijed plaćenih karata koje je obradio Ryanair | [...] |

(76)

Kao zaključak, u skladu s Ugovorom s društvom Ryanair iz 2002. zračni prijevoznik plaća naknade koje su sažete u tablici 11.

Tablica 11.

Tablica 11.

Pregled naknada zračne luke koje plaća Ryanair

Pregled naknada zračne luke koje plaća Ryanair

Vrsta naknade/pristojbe/poreza

EUR

Pristojba za putnike (po dolaznom putniku)

[...]

Sigurnosna naknada (po odlaznom putniku)

[...]

Tekućina za odleđivanje (po litri)

[...]

Vruća voda (po litri)

[...]

Prihod od unaprijed plaćenih karata koje je obradio Ryanair

[...]

3.2.4.   MJERA 10.: UGOVOR S DRUŠTVOM RYANAIR IZ 2005.

| (77) | Izmjena Ugovora iz 2002., „Ugovor između društava Ryanair i Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH: isporuka zrakoplova 6 do 18 u razdoblju od 2005. do 2012.” („Ugovor s društvom Ryanair iz 2005.”), dogovorena je 4. studenoga 2005. Nadzorni odbor FFHG-a odobrio je sklapanje Ugovora s društvom Ryanair iz 2005. 18. studenoga 2005. |
| --- | --- |

(77)

Izmjena Ugovora iz 2002., „Ugovor između društava Ryanair i Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH: isporuka zrakoplova 6 do 18 u razdoblju od 2005. do 2012.” („Ugovor s društvom Ryanair iz 2005.”), dogovorena je 4. studenoga 2005. Nadzorni odbor FFHG-a odobrio je sklapanje Ugovora s društvom Ryanair iz 2005. 18. studenoga 2005.

| (78) | Relevantni su sljedeći dijelovi Ugovora s društvom Ryanair iz 2005.:






  i. | [...]; |
| --- | --- | --- |

(78)

Relevantni su sljedeći dijelovi Ugovora s društvom Ryanair iz 2005.:

i.

[...];

| ii. | [...]; |
| --- | --- |

ii.

[...];

| iii. | [...]; |
| --- | --- |

iii.

[...];

| iv. | [...]. |
| --- | --- |

iv.

[...].

| (79) | Ugovor s društvom Ryanair iz 2005. vrijedi do [...]. Ostali elementi Ugovora s društvom Ryanair iz 2002., a posebno Glavni ugovor i Prilog E (tj. Ugovor Hahn Smart) također su produljeni do [...]. |
| --- | --- |

(79)

Ugovor s društvom Ryanair iz 2005. vrijedi do [...]. Ostali elementi Ugovora s društvom Ryanair iz 2002., a posebno Glavni ugovor i Prilog E (tj. Ugovor Hahn Smart) također su produljeni do [...].

| (80) | U tablici 12. prikazani su broj zrakoplova društva Ryanair kojima je baza Zračna luka Frankfurt Hahn te predviđeni broj putnika u skladu s Ugovorom s društvom Ryanair iz 2005.:

  Tablica 12.


  Zrakoplovi društva Ryanair i predviđeni rast broja putnika u skladu s Ugovorom s društvom Ryanair iz 2005.














  Godina | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zrakoplova | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Putnici (u milijunima) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(80)

U tablici 12. prikazani su broj zrakoplova društva Ryanair kojima je baza Zračna luka Frankfurt Hahn te predviđeni broj putnika u skladu s Ugovorom s društvom Ryanair iz 2005.:

Tablica 12.

Tablica 12.

Zrakoplovi društva Ryanair i predviđeni rast broja putnika u skladu s Ugovorom s društvom Ryanair iz 2005.

Zrakoplovi društva Ryanair i predviđeni rast broja putnika u skladu s Ugovorom s društvom Ryanair iz 2005.

Godina

Godina

2006.

2006.

2007.

2007.

2008.

2008.

2009.

2009.

2010.

2010.

2011.

2011.

2012.

2012.

Broj zrakoplova

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Putnici (u milijunima)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (81) | U tablici 13. nalazi se pregled sustava rabata na naknade zračne luke koji je uveden Ugovorom s društvom Ryanair iz 2005.

  Tablica 13.


  Izmijenjeni rabati zračne luke uvedeni Ugovorom s društvom Ryanair iz 2005.









  u EUR | | Ukupan prosječni rabat po putniku | Prosječna pristojba za putnike |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rabat na sve dolazne putnike | [...] | [...] | [...] |
| Dodatni rabat na sve odlazne putnike iznad [...] mil. i do [...] mil. godišnje | [...] | [...] | [...] |
| Dodatni rabat na sve odlazne putnike iznad [...] mil. godišnje | [...] | [...] | [...] |

(81)

U tablici 13. nalazi se pregled sustava rabata na naknade zračne luke koji je uveden Ugovorom s društvom Ryanair iz 2005.

Tablica 13.

Tablica 13.

Izmijenjeni rabati zračne luke uvedeni Ugovorom s društvom Ryanair iz 2005.

Izmijenjeni rabati zračne luke uvedeni Ugovorom s društvom Ryanair iz 2005.

u EUR

Ukupan prosječni rabat po putniku

Prosječna pristojba za putnike

Rabat na sve dolazne putnike

[...]

[...]

[...]

Dodatni rabat na sve odlazne putnike iznad [...] mil. i do [...] mil. godišnje

[...]

[...]

[...]

Dodatni rabat na sve odlazne putnike iznad [...] mil. godišnje

[...]

[...]

[...]

| (82) | [...]. |
| --- | --- |

(82)

[...].

3.2.5.   MJERA 11.: CJENIK NAKNADA ZRAČNE LUKE IZ 2006.

| (83) | Cjenik naknada zračne luke iz 2006. za Zračnu luku Frankfurt Hahn odobrilo je Ministarstvo prometa savezne pokrajine Porajnje-Falačka 26. travnja 2006. (25), a stupio je na snagu 1. lipnja 2006. U njemu se primjenjuju ista temeljna načela kao u Cjeniku naknada zračne luke iz 2001. (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 57. i dalje). |
| --- | --- |

(83)

Cjenik naknada zračne luke iz 2006. za Zračnu luku Frankfurt Hahn odobrilo je Ministarstvo prometa savezne pokrajine Porajnje-Falačka 26. travnja 2006. (25), a stupio je na snagu 1. lipnja 2006. U njemu se primjenjuju ista temeljna načela kao u Cjeniku naknada zračne luke iz 2001. (vidjeti prethodnu uvodnu izjavu 57. i dalje).

25

| (84) | Promjene u odnosu na prethodni cjenik odnose se na naknade za slijetanje i uzlijetanje, pristojbu za putnike i marketinšku podršku. U Cjeniku naknada zračne luke iz 2006. zadržana su dva temeljna načela iz Cjenika naknada zračne luke iz 2001.:






  i. | naknade za kontrolu zračnog prometa i naknade za zemaljske usluge uključene su u naknade za uzlijetanje i slijetanje; |
| --- | --- | --- |

(84)

Promjene u odnosu na prethodni cjenik odnose se na naknade za slijetanje i uzlijetanje, pristojbu za putnike i marketinšku podršku. U Cjeniku naknada zračne luke iz 2006. zadržana su dva temeljna načela iz Cjenika naknada zračne luke iz 2001.:

i.

naknade za kontrolu zračnog prometa i naknade za zemaljske usluge uključene su u naknade za uzlijetanje i slijetanje;

| ii. | zrakoplovi s MTOW-om većim od 5,7 tona uopće ne moraju plaćati naknade za uzlijetanje i slijetanje (ili naknade za kontrolu zračnog prometa ili naknade za zemaljske usluge). |
| --- | --- |

ii.

zrakoplovi s MTOW-om većim od 5,7 tona uopće ne moraju plaćati naknade za uzlijetanje i slijetanje (ili naknade za kontrolu zračnog prometa ili naknade za zemaljske usluge).

| (85) | Međutim, u Cjeniku iz 2006. uvedena su dva ograničenja tih načela. Kao prvo, samo putnički zrakoplovi mogu zatražiti te prednosti. Kao drugo, prednosti su ograničene na zrakoplove s vremenom prihvata i otpreme kraćim od 30 minuta. |
| --- | --- |

(85)

Međutim, u Cjeniku iz 2006. uvedena su dva ograničenja tih načela. Kao prvo, samo putnički zrakoplovi mogu zatražiti te prednosti. Kao drugo, prednosti su ograničene na zrakoplove s vremenom prihvata i otpreme kraćim od 30 minuta.

| (86) | Nadalje, naknade za putnike određuju se prema odlaznim putnicima te kao mjera ukupnog broja (odlaznih i dolaznih) putnika koje prevozi zračni prijevoznik kojem pripada zrakoplov. U tablici 14. nalazi se pregled naknada za putnike koje se plaćaju u skladu s Cjenikom naknada zračne luke iz 2006. ovisno o ukupnom broju odlaznih i dolaznih putnika.

  Tablica 14.


  Naknade za putnike u skladu s Cjenikom naknada zračne luke iz 2006.








  Ukupan broj odlaznih i dolaznih putnika | Naknada za putnike po odlaznom putniku u EUR | Minimalni iznos ukupnih naknada zračne luke koje se plaćaju u EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| manje od 100 000 | 5,35 | |
| 100 001 – 250 000 | 4,40 | 267 500,00 |
| 250 001 – 500 000 | 3,85 | 550 000,00 |
| 500 001 – 750 000 | 3,45 | 962 500,00 |
| 750 001 – 1 000 000 | 3,15 | 1 293 750,00 |
| 1 000 001 – 1 500 000 | 2,90 | 1 575 000,00 |
| 1 500 001 – 2 000 000 | 2,68 | 2 175 000,00 |
| 2 000 001 – 3 000 000 | 2,48 | 2 680 000,00 |
| 3 000 001 – 5 400 000 | 2,48 po putniku od 1 do 3 000 000
  2,24 po putniku od 3 000 001 do 5 400 000 | Nije primjenjivo. |
| 5 400 001 – 10 000 000 | 2,48 po putniku od 1 do 3 000 000
  2,24 po putniku od 3 000 001 do 5 400 000
  2,21 po putniku od 5 400 001 do 10 000 000 | Nije primjenjivo. |
| Više od 10 000 000 | 2,48 po putniku od 1 do 3 000 000
  2,24 po putniku od 3 000 001 do 5 400 000
  2,21 po putniku od 5 400 001 do 10 000 000
  2,19 po putniku | Nije primjenjivo |

(86)

Nadalje, naknade za putnike određuju se prema odlaznim putnicima te kao mjera ukupnog broja (odlaznih i dolaznih) putnika koje prevozi zračni prijevoznik kojem pripada zrakoplov. U tablici 14. nalazi se pregled naknada za putnike koje se plaćaju u skladu s Cjenikom naknada zračne luke iz 2006. ovisno o ukupnom broju odlaznih i dolaznih putnika.

Tablica 14.

Tablica 14.

Naknade za putnike u skladu s Cjenikom naknada zračne luke iz 2006.

Naknade za putnike u skladu s Cjenikom naknada zračne luke iz 2006.

Ukupan broj odlaznih i dolaznih putnika

Naknada za putnike po odlaznom putniku u EUR

Minimalni iznos ukupnih naknada zračne luke koje se plaćaju u EUR

manje od 100 000

5,35

100 001 – 250 000

4,40

267 500,00

250 001 – 500 000

3,85

550 000,00

500 001 – 750 000

3,45

962 500,00

750 001 – 1 000 000

3,15

1 293 750,00

1 000 001 – 1 500 000

2,90

1 575 000,00

1 500 001 – 2 000 000

2,68

2 175 000,00

2 000 001 – 3 000 000

2,48

2 680 000,00

3 000 001 – 5 400 000

2,48 po putniku od 1 do 3 000 000

2,24 po putniku od 3 000 001 do 5 400 000

Nije primjenjivo.

5 400 001 – 10 000 000

2,48 po putniku od 1 do 3 000 000

2,24 po putniku od 3 000 001 do 5 400 000

2,21 po putniku od 5 400 001 do 10 000 000

Nije primjenjivo.

Više od 10 000 000

2,48 po putniku od 1 do 3 000 000

2,24 po putniku od 3 000 001 do 5 400 000

2,21 po putniku od 5 400 001 do 10 000 000

2,19 po putniku

Nije primjenjivo

| (87) | U tablici 15. prikazan je iznos marketinške podrške koji se može odobriti zračnim prijevoznicima koji upotrebljavaju Zračnu luku.

  Tablica 15.


  Marketinška podrška








  Ukupan broj odlaznih putnika | Minimalni broj odredišta i učestalost letova iz Zračne luke Frankfurt Hahn | Marketinška podrška u EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 5 000 – 100 000 | [...] | [...] |
| 100 001 – 250 000 | [...] | [...] |
| 250 001 – 500 000 | [...] | [...] |
| 500 001 – 750 000 | [...] | [...] |
| 750 001 – 1 000 000 | [...] | [...] |

(87)

U tablici 15. prikazan je iznos marketinške podrške koji se može odobriti zračnim prijevoznicima koji upotrebljavaju Zračnu luku.

Tablica 15.

Tablica 15.

Marketinška podrška

Marketinška podrška

Ukupan broj odlaznih putnika

Minimalni broj odredišta i učestalost letova iz Zračne luke Frankfurt Hahn

Marketinška podrška u EUR

5 000 – 100 000

[...]

[...]

100 001 – 250 000

[...]

[...]

250 001 – 500 000

[...]

[...]

500 001 – 750 000

[...]

[...]

750 001 – 1 000 000

[...]

[...]

| (88) | Osim toga, marketinška podrška uređena je u zasebnom dokumentu koji je dostupan na web-mjestu Zračne luke Frankfurt Hahn. Jednokratna marketinška podrška odobrava se pod sljedećim uvjetima:






  i. | prihvatljivi su letovi prema odredištima koja nisu bila povezana sa Zračnom lukom Frankfurt Hahn u posljednja 24 mjeseca; |
| --- | --- | --- |

(88)

Osim toga, marketinška podrška uređena je u zasebnom dokumentu koji je dostupan na web-mjestu Zračne luke Frankfurt Hahn. Jednokratna marketinška podrška odobrava se pod sljedećim uvjetima:

web

i.

prihvatljivi su letovi prema odredištima koja nisu bila povezana sa Zračnom lukom Frankfurt Hahn u posljednja 24 mjeseca;

| ii. | najviša dopuštena podrška iznosi 33,3 % dokazanih troškova marketinga za novo odredište; |
| --- | --- |

ii.

najviša dopuštena podrška iznosi 33,3 % dokazanih troškova marketinga za novo odredište;

| iii. | zračni prijevoznik mora dokazati srednjoročnu profitabilnost novog odredišta odgovarajućim popratnim dokumentima; |
| --- | --- |

iii.

zračni prijevoznik mora dokazati srednjoročnu profitabilnost novog odredišta odgovarajućim popratnim dokumentima;

| iv. | FFHG može zatražiti povrat marketinške podrške ako zračni prijevoznik ne ispuni svoje obveze u pogledu novog odredišta. |
| --- | --- |

iv.

FFHG može zatražiti povrat marketinške podrške ako zračni prijevoznik ne ispuni svoje obveze u pogledu novog odredišta.

3.3.   MJERE KOJE NISU OBUHVAĆENE ODLUKOM O POKRETANJU POSTUPKA IZ 2008. (MJERA 12.)

MJERE KOJE NISU OBUHVAĆENE ODLUKOM O POKRETANJU POSTUPKA IZ 2008. (MJERA 12.)

| (89) | Njemačka se obvezala unijeti [...] milijuna EUR u vlasnički kapital FFHG-a u svrhu refinanciranja zajmova FFHG-a. |
| --- | --- |

(89)

Njemačka se obvezala unijeti [...] milijuna EUR u vlasnički kapital FFHG-a u svrhu refinanciranja zajmova FFHG-a.

| (90) | Tim se sredstvima refinanciraju infrastrukturne mjere koje su tijela javne vlasti neopozivo odobrila prije 31. prosinca 2012., ali koje nisu obuhvaćene ugovorima o prijenosu dobiti i gubitka, povećanjima kapitala ili drugim bespovratnim sredstvima. |
| --- | --- |

(90)

Tim se sredstvima refinanciraju infrastrukturne mjere koje su tijela javne vlasti neopozivo odobrila prije 31. prosinca 2012., ali koje nisu obuhvaćene ugovorima o prijenosu dobiti i gubitka, povećanjima kapitala ili drugim bespovratnim sredstvima.

4.   RAZLOZI ZA POKRETANJE POSTUPKA I POČETNA PROCJENA

RAZLOZI ZA POKRETANJE POSTUPKA I POČETNA PROCJENA

4.1.   MOGUĆA DRŽAVNA POTPORA KOJA JE DODIJELJENA FFHG-u

MOGUĆA DRŽAVNA POTPORA KOJA JE DODIJELJENA FFHG-u

4.1.1.   MJERA 1.: UGOVOR O PRIJENOSU DOBITI I GUBITKA IZ 2001.

| (91) | U pogledu Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. Komisija je u Odluci o pokretanju postupka iz 2008. utvrdila da je godišnje gubitke preuzeo Fraport, društvo koje je uglavnom u vlasništvu države. Komisija je stoga utvrdila da je potrebno ispitati može li se smatrati da je Njemačka bila uključena u sklapanje Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. |
| --- | --- |

(91)

U pogledu Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. Komisija je u Odluci o pokretanju postupka iz 2008. utvrdila da je godišnje gubitke preuzeo Fraport, društvo koje je uglavnom u vlasništvu države. Komisija je stoga utvrdila da je potrebno ispitati može li se smatrati da je Njemačka bila uključena u sklapanje Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001.

| (92) | Sud je u predmetu Stardust Marine (26) smatrao da su sredstva poduzetnika osnovanog u skladu s privatnim pravom, čije su dionice većinom u vlasništvu države, državna sredstva. Komisija je smatrala i da se sklapanje ugovora može pripisati državi jer se to ne bi moglo učiniti da se nisu uzeli u obzir zahtjevi tijela javne vlasti. |
| --- | --- |

(92)

Sud je u predmetu Stardust Marine (26) smatrao da su sredstva poduzetnika osnovanog u skladu s privatnim pravom, čije su dionice većinom u vlasništvu države, državna sredstva. Komisija je smatrala i da se sklapanje ugovora može pripisati državi jer se to ne bi moglo učiniti da se nisu uzeli u obzir zahtjevi tijela javne vlasti.

Stardust Marine

26

| (93) | Nadalje, za razliku od argumenata Njemačke, Komisija je izrazila sumnje da bi ulagač u tržišnom gospodarstvu sklopio takav ugovor jer se jasno činilo da ugovor predstavlja prednost za FFHG jer ga se time oslobađa financijskog tereta koji bi inače morao snositi. |
| --- | --- |

(93)

Nadalje, za razliku od argumenata Njemačke, Komisija je izrazila sumnje da bi ulagač u tržišnom gospodarstvu sklopio takav ugovor jer se jasno činilo da ugovor predstavlja prednost za FFHG jer ga se time oslobađa financijskog tereta koji bi inače morao snositi.

| (94) | Komisija je smatrala i da je mjera selektivna jer su pokriveni samo gubitci FFHG-a te da se predmetnom mjerom narušilo ili se prijetilo da će se narušiti tržišno natjecanje na tržištu upravitelja zračnih luka i utjecalo na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(94)

Komisija je smatrala i da je mjera selektivna jer su pokriveni samo gubitci FFHG-a te da se predmetnom mjerom narušilo ili se prijetilo da će se narušiti tržišno natjecanje na tržištu upravitelja zračnih luka i utjecalo na trgovinu među državama članicama.

| (95) | Komisija je stoga zauzela privremeno stajalište da bi predmetna mjera mogla činiti državnu potporu u obliku operativne potpore. |
| --- | --- |

(95)

Komisija je stoga zauzela privremeno stajalište da bi predmetna mjera mogla činiti državnu potporu u obliku operativne potpore.

| (96) | Budući da Njemačka nije dostavila nikakve dokaze niti tvrdila da bi se ta operativna potpora mogla smatrati spojivom s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora te uzimajući u obzir Smjernice za zračni prijevoz iz 2005., Komisija je izrazila ozbiljne sumnje da bi se ta potpora mogla smatrati spojivom. |
| --- | --- |

(96)

Budući da Njemačka nije dostavila nikakve dokaze niti tvrdila da bi se ta operativna potpora mogla smatrati spojivom s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora te uzimajući u obzir Smjernice za zračni prijevoz iz 2005., Komisija je izrazila ozbiljne sumnje da bi se ta potpora mogla smatrati spojivom.

4.1.2.   MJERA 2.: POVEĆANJE KAPITALA IZ 2001.

| (97) | Komisija je u Odluci o pokretanju postupka iz 2008. utvrdila da su Fraport i savezna pokrajina Porajnje-Falačka povećali kapital FFHG-a za 27 milijuna EUR, pri čemu su unijeli 19,7 milijuna EUR, odnosno 7,3 milijuna EUR. U pogledu postojanja potpore Komisija je istaknula da sredstva društva Fraport i savezne pokrajine Porajnje-Falačka čine državna sredstva u skladu s kriterijima koji su utvrđeni u predmetu Stardust Marine (27). Nadalje, Komisija je zauzela privremeno stajalište da se i odluke društva Fraport vjerojatno mogu pripisati državi. |
| --- | --- |

(97)

Komisija je u Odluci o pokretanju postupka iz 2008. utvrdila da su Fraport i savezna pokrajina Porajnje-Falačka povećali kapital FFHG-a za 27 milijuna EUR, pri čemu su unijeli 19,7 milijuna EUR, odnosno 7,3 milijuna EUR. U pogledu postojanja potpore Komisija je istaknula da sredstva društva Fraport i savezne pokrajine Porajnje-Falačka čine državna sredstva u skladu s kriterijima koji su utvrđeni u predmetu Stardust Marine (27). Nadalje, Komisija je zauzela privremeno stajalište da se i odluke društva Fraport vjerojatno mogu pripisati državi.

Stardust Marine

27

| (98) | Osim toga, Komisija je navela kako nije uvjerena da je povećanje kapitala u skladu s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu. Komisija je načelno prihvatila da procjena koju je provelo najmanje jedno neovisno revizorsko društvo može služiti kao dokaz da je transakcija izvršena po tržišnoj vrijednosti (28). Međutim, Komisija je izrazila sumnje je li izvješće koje je PwC podnio u ime društva Fraport dovoljno da bi se isključilo postojanje prednosti. |
| --- | --- |

(98)

Osim toga, Komisija je navela kako nije uvjerena da je povećanje kapitala u skladu s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu. Komisija je načelno prihvatila da procjena koju je provelo najmanje jedno neovisno revizorsko društvo može služiti kao dokaz da je transakcija izvršena po tržišnoj vrijednosti (28). Međutim, Komisija je izrazila sumnje je li izvješće koje je PwC podnio u ime društva Fraport dovoljno da bi se isključilo postojanje prednosti.

28

| (99) | Sumnje su izražene zbog sadržaja testa subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je proveo PwC jer je isključivo kvalitativan i njime se nije procijenio trošak isključivanja društva Fraport. Osim toga, u izvješću se nisu kvantificirali niti detaljno objasnili „visoki rizici” koje su utvrdili BCG i SO društva Fraport te je ono općenito ograničeno na procjenu društva Fraport, pri čemu se nije razmotrilo je li savezna pokrajina Porajnje-Falačka djelovala kao ulagač u tržišnom gospodarstvu. Stoga Komisija nije mogla isključiti da se povećanjem kapitala FFHG-u pružila prednost. |
| --- | --- |

(99)

Sumnje su izražene zbog sadržaja testa subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je proveo PwC jer je isključivo kvalitativan i njime se nije procijenio trošak isključivanja društva Fraport. Osim toga, u izvješću se nisu kvantificirali niti detaljno objasnili „visoki rizici” koje su utvrdili BCG i SO društva Fraport te je ono općenito ograničeno na procjenu društva Fraport, pri čemu se nije razmotrilo je li savezna pokrajina Porajnje-Falačka djelovala kao ulagač u tržišnom gospodarstvu. Stoga Komisija nije mogla isključiti da se povećanjem kapitala FFHG-u pružila prednost.

| (100) | Komisija je zaključila i da je mjera selektivna jer je samo FFHG-u odobreno povećanje kapitala iz 2001. te da se njome narušilo ili se prijetilo da će se narušiti tržišno natjecanje na tržištu upravitelja zračnih luka i utjecalo na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(100)

Komisija je zaključila i da je mjera selektivna jer je samo FFHG-u odobreno povećanje kapitala iz 2001. te da se njome narušilo ili se prijetilo da će se narušiti tržišno natjecanje na tržištu upravitelja zračnih luka i utjecalo na trgovinu među državama članicama.

| (101) | Komisija je stoga zauzela privremeno stajalište da bi predmetna mjera mogla činiti državnu potporu u obliku potpore za ulaganje te je izrazila sumnje u njezinu spojivost s unutarnjim tržištem, posebno s obzirom na članak 107. stavak 3. točku (c) Ugovora i Smjernice za zračni prijevoz iz 2005. |
| --- | --- |

(101)

Komisija je stoga zauzela privremeno stajalište da bi predmetna mjera mogla činiti državnu potporu u obliku potpore za ulaganje te je izrazila sumnje u njezinu spojivost s unutarnjim tržištem, posebno s obzirom na članak 107. stavak 3. točku (c) Ugovora i Smjernice za zračni prijevoz iz 2005.

4.1.3.   MJERA 3.: POVEĆANJE KAPITALA IZ 2004.

| (102) | U pogledu drugog povećanja kapitala Komisija je napomenula da su 2004. postojeći članovi društva FFHG povećali njegov odobreni kapital za 10,75 milijuna EUR, pri čemu je Fraport unio udjel od 10,21 milijuna EUR, a savezna pokrajina Porajnje-Falačka udjel od 0,54 milijuna EUR. Osim toga, savezna pokrajina Hessen ušla je kao novi član društva i unijela još 8,75 milijuna EUR. Nadalje, savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen obvezale su se unijeti po 11,25 milijuna EUR kao kapitalne rezerve. |
| --- | --- |

(102)

U pogledu drugog povećanja kapitala Komisija je napomenula da su 2004. postojeći članovi društva FFHG povećali njegov odobreni kapital za 10,75 milijuna EUR, pri čemu je Fraport unio udjel od 10,21 milijuna EUR, a savezna pokrajina Porajnje-Falačka udjel od 0,54 milijuna EUR. Osim toga, savezna pokrajina Hessen ušla je kao novi član društva i unijela još 8,75 milijuna EUR. Nadalje, savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen obvezale su se unijeti po 11,25 milijuna EUR kao kapitalne rezerve.

| (103) | Komisija je mutatis mutandis primijenila jednako obrazloženje za to povećanje kapitala kao za povećanje kapitala iz 2001. (vidjeti odjeljak 4.1.2.) za postojanje potpore i izrazila iste sumnje u pogledu njezine spojivosti s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(103)

Komisija je mutatis mutandis primijenila jednako obrazloženje za to povećanje kapitala kao za povećanje kapitala iz 2001. (vidjeti odjeljak 4.1.2.) za postojanje potpore i izrazila iste sumnje u pogledu njezine spojivosti s unutarnjim tržištem.

mutatis mutandis

4.1.4.   MJERA 4.: UGOVOR O PRIJENOSU DOBITI I GUBITKA IZ 2004.

| (104) | U skladu s Odlukom o pokretanju postupka iz 2008. Fraport je preuzeo gubitke FFHG-a u iznosu od najmanje [...] milijuna EUR u okviru Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. Komisija je mutatis mutandis primijenila jednako obrazloženje kao za Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001.; vidjeti uvodnu izjavu 91. i dalje. U pogledu testa subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je dostavio PwC Komisija je izrazila sumnje u njegovu pouzdanost jer je procjena uglavnom bila kvalitativna. Stoga je Komisija smatrala da Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. čini operativnu potporu i izrazila sumnje u pogledu njegove spojivosti s unutarnjim tržištem, a posebno s obzirom na Smjernice za zračni prijevoz iz 2005. |
| --- | --- |

(104)

U skladu s Odlukom o pokretanju postupka iz 2008. Fraport je preuzeo gubitke FFHG-a u iznosu od najmanje [...] milijuna EUR u okviru Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. Komisija je mutatis mutandis primijenila jednako obrazloženje kao za Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001.; vidjeti uvodnu izjavu 91. i dalje. U pogledu testa subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je dostavio PwC Komisija je izrazila sumnje u njegovu pouzdanost jer je procjena uglavnom bila kvalitativna. Stoga je Komisija smatrala da Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. čini operativnu potporu i izrazila sumnje u pogledu njegove spojivosti s unutarnjim tržištem, a posebno s obzirom na Smjernice za zračni prijevoz iz 2005.

mutatis mutandis

4.1.5.   MJERA 5.: NAKNADA FFHG-u ZA SIGURNOSNE KONTROLE

| (105) | Komisija je u Odluci o pokretanju postupka iz 2008. navela da usluge osiguranja zračne luke nisu gospodarske prirode i da nisu obuhvaćene pravilima o državnim potporama (29). |
| --- | --- |

(105)

Komisija je u Odluci o pokretanju postupka iz 2008. navela da usluge osiguranja zračne luke nisu gospodarske prirode i da nisu obuhvaćene pravilima o državnim potporama (29).

29

| (106) | Komisija je zatim primijetila da se čini kako se u ekonomskoj analizi PwC-a upućuje na to da je savezna pokrajina Porajnje-Falačka FFHG-u plaćala previsoke naknade za provođenje sigurnosnih kontrola. U tom je pogledu Komisija istaknula da se ta prednost financirala državnim sredstvima te da se njome moglo narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama. Stoga je Komisija smatrala da ta prekomjerna naknada čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(106)

Komisija je zatim primijetila da se čini kako se u ekonomskoj analizi PwC-a upućuje na to da je savezna pokrajina Porajnje-Falačka FFHG-u plaćala previsoke naknade za provođenje sigurnosnih kontrola. U tom je pogledu Komisija istaknula da se ta prednost financirala državnim sredstvima te da se njome moglo narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama. Stoga je Komisija smatrala da ta prekomjerna naknada čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

| (107) | U pogledu procjene spojivosti te operativne potpore Komisija je mutatis mutandis primijenila jednako obrazloženje kao za Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001.; vidjeti uvodnu izjavu 95. i dalje. Članak 106. stavak 2. Ugovora bio je još jedna moguća pravna osnova za procjenu spojivosti s unutarnjim tržištem. Međutim, Njemačka nije dostavila nikakve naznake da je FFHG-u nametnuta obveza izvršenja javne usluge. Stoga Komisija nije pronašla pravnu osnovu na temelju koje bi prekomjernu naknadu koja proizlazi iz sigurnosne naknade proglasila spojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(107)

U pogledu procjene spojivosti te operativne potpore Komisija je mutatis mutandis primijenila jednako obrazloženje kao za Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001.; vidjeti uvodnu izjavu 95. i dalje. Članak 106. stavak 2. Ugovora bio je još jedna moguća pravna osnova za procjenu spojivosti s unutarnjim tržištem. Međutim, Njemačka nije dostavila nikakve naznake da je FFHG-u nametnuta obveza izvršenja javne usluge. Stoga Komisija nije pronašla pravnu osnovu na temelju koje bi prekomjernu naknadu koja proizlazi iz sigurnosne naknade proglasila spojivom s unutarnjim tržištem.

mutatis mutandis

4.1.6.   MJERA 6.: IZRAVNA BESPOVRATNA SREDSTVA SAVEZNE POKRAJINE PORAJNJE-FALAČKA

| (108) | Komisija je u svojoj Odluci o pokretanju postupka iz 2008. napomenula kako se čini da su izravna bespovratna sredstva odobrena u razdoblju od 2001. do 2004. odobrena bez naknade, iz državnih sredstava (odnosno općeg dijela proračuna savezne pokrajine Porajnje-Falačka) i selektivno (samo FFHG-u). Komisija je smatrala da se tim bespovratnim sredstvima moglo narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama. Stoga je Komisija zauzela privremeno stajalište da ona čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora u obliku potpore za ulaganje. |
| --- | --- |

(108)

Komisija je u svojoj Odluci o pokretanju postupka iz 2008. napomenula kako se čini da su izravna bespovratna sredstva odobrena u razdoblju od 2001. do 2004. odobrena bez naknade, iz državnih sredstava (odnosno općeg dijela proračuna savezne pokrajine Porajnje-Falačka) i selektivno (samo FFHG-u). Komisija je smatrala da se tim bespovratnim sredstvima moglo narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama. Stoga je Komisija zauzela privremeno stajalište da ona čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora u obliku potpore za ulaganje.

| (109) | Komisija je izrazila sumnje i u pogledu spojivosti potpore s unutarnjim tržištem, posebno s obzirom na članak 107. stavak 3. točku (c) Ugovora i Smjernice za zračni prijevoz iz 2005. |
| --- | --- |

(109)

Komisija je izrazila sumnje i u pogledu spojivosti potpore s unutarnjim tržištem, posebno s obzirom na članak 107. stavak 3. točku (c) Ugovora i Smjernice za zračni prijevoz iz 2005.

4.2.   MOGUĆA DRŽAVNA POTPORA KOJU JE FFHG DODIJELIO DRUŠTVU RYANAIR I SVIM OSTALIM ZRAČNIM PRIJEVOZNICIMA KOJI PREVOZE PUTNIKE

MOGUĆA DRŽAVNA POTPORA KOJU JE FFHG DODIJELIO DRUŠTVU RYANAIR I SVIM OSTALIM ZRAČNIM PRIJEVOZNICIMA KOJI PREVOZE PUTNIKE

4.2.1.   MJERA 7.: UGOVOR S DRUŠTVOM RYANAIR IZ 1999.

| (110) | U pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. Komisija je u Odluci o pokretanju postupka iz 2008. općenito istaknula da će smanjenje ili sustav smanjenja kojim se specifično poduzeće stavlja u povoljniji položaj vjerojatno biti obuhvaćen područjem primjene članka 107. Ugovora. |
| --- | --- |

(110)

U pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. Komisija je u Odluci o pokretanju postupka iz 2008. općenito istaknula da će smanjenje ili sustav smanjenja kojim se specifično poduzeće stavlja u povoljniji položaj vjerojatno biti obuhvaćen područjem primjene članka 107. Ugovora.

| (111) | Komisija je smatrala da, s obzirom na to da je FFHG poduzetnik koji je u većinskom vlasništvu države, njegova sredstva čine državna sredstva. Komisija je u pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. istaknula da, iako Nadzorni odbor nije glasovao o tom Ugovoru, nije ni usvojio prijedlog niti poduzeo bilo kakvu mjeru kojom bi se upućivalo na to da mu se protivi. Stoga je Komisija napomenula da nije imala nikakve naznake na temelju kojih bi mogla zaključiti da se Ugovor s društvom Ryanair iz 1999. ne može pripisati državi. |
| --- | --- |

(111)

Komisija je smatrala da, s obzirom na to da je FFHG poduzetnik koji je u većinskom vlasništvu države, njegova sredstva čine državna sredstva. Komisija je u pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. istaknula da, iako Nadzorni odbor nije glasovao o tom Ugovoru, nije ni usvojio prijedlog niti poduzeo bilo kakvu mjeru kojom bi se upućivalo na to da mu se protivi. Stoga je Komisija napomenula da nije imala nikakve naznake na temelju kojih bi mogla zaključiti da se Ugovor s društvom Ryanair iz 1999. ne može pripisati državi.

| (112) | Nadalje, Komisija je izrazila sumnje u pogledu toga bi li privatni ulagač na tržištu sklopio Ugovor s društvom Ryanair iz 1999. Komisija je u tom pogledu napomenula da se naknadama koje je FFHG naplatio društvu Ryanair nisu pokrili svi troškovi FFHG-a te se stoga čini da se njima dodjeljuje prednost društvu Ryanair. |
| --- | --- |

(112)

Nadalje, Komisija je izrazila sumnje u pogledu toga bi li privatni ulagač na tržištu sklopio Ugovor s društvom Ryanair iz 1999. Komisija je u tom pogledu napomenula da se naknadama koje je FFHG naplatio društvu Ryanair nisu pokrili svi troškovi FFHG-a te se stoga čini da se njima dodjeljuje prednost društvu Ryanair.

| (113) | Komisija je istaknula i da troškovi novog terminala od otprilike [...] milijuna EUR nisu uzeti u obzir u testu subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je dostavila Njemačka. U svojem privremenom opažanju Komisija je odbila argument Njemačke da je 1999. Zračnoj luci Frankfurt Hahn (HHN) u svakom slučaju trebao novi putnički terminal i da je kapacitet od 1,25 milijuna putnika godišnje bio puno veći od očekivanog putničkog prometa koji bi ostvario Ryanair jer je 1999. Ryanair bio jedini veliki zračni prijevoznik putnika u Zračnoj luci Frankfurt Hahn. Stoga je Komisija izrazila sumnje u pogledu testa subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je dostavila Njemačka. |
| --- | --- |

(113)

Komisija je istaknula i da troškovi novog terminala od otprilike [...] milijuna EUR nisu uzeti u obzir u testu subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je dostavila Njemačka. U svojem privremenom opažanju Komisija je odbila argument Njemačke da je 1999. Zračnoj luci Frankfurt Hahn (HHN) u svakom slučaju trebao novi putnički terminal i da je kapacitet od 1,25 milijuna putnika godišnje bio puno veći od očekivanog putničkog prometa koji bi ostvario Ryanair jer je 1999. Ryanair bio jedini veliki zračni prijevoznik putnika u Zračnoj luci Frankfurt Hahn. Stoga je Komisija izrazila sumnje u pogledu testa subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je dostavila Njemačka.

| (114) | Komisija je smatrala i da je Ugovor s društvom Ryanair iz 1999. selektivna i specifična mjera jer je u pregovorima s FFHG-om samo Ryanair dobio takve uvjete te da se predmetnom mjerom narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje na tržištu zračnih prijevoznika i utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(114)

Komisija je smatrala i da je Ugovor s društvom Ryanair iz 1999. selektivna i specifična mjera jer je u pregovorima s FFHG-om samo Ryanair dobio takve uvjete te da se predmetnom mjerom narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje na tržištu zračnih prijevoznika i utječe na trgovinu među državama članicama.

| (115) | Stoga je Komisija zauzela privremeno stajalište da, s obzirom na to da se činilo da Ugovor s društvom Ryanair iz 1999. nije u skladu s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu i da se može pripisati državi, on čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Nadalje, Komisija nije utvrdila pravne osnove na temelju kojih bi tu stalnu operativnu potporu zračnom prijevozniku proglasila spojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(115)

Stoga je Komisija zauzela privremeno stajalište da, s obzirom na to da se činilo da Ugovor s društvom Ryanair iz 1999. nije u skladu s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu i da se može pripisati državi, on čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Nadalje, Komisija nije utvrdila pravne osnove na temelju kojih bi tu stalnu operativnu potporu zračnom prijevozniku proglasila spojivom s unutarnjim tržištem.

4.2.2.   MJERA 8.: CJENIK NAKNADA ZRAČNE LUKE IZ 2001.

| (116) | Komisija je u Odluci o pokretanju postupka iz 2008. analizirala i bi li Cjenik naknada zračne luke iz 2001. mogao činiti državnu potporu društvu Ryanair. U tom je pogledu smatrala da, s obzirom na to da je riječ o društvima u kojima tijela javne vlasti imaju većinski udjel, sredstva FFHG-a i društva Fraport čine državna sredstva te se i njihovo ponašanje može pripisati državi. |
| --- | --- |

(116)

Komisija je u Odluci o pokretanju postupka iz 2008. analizirala i bi li Cjenik naknada zračne luke iz 2001. mogao činiti državnu potporu društvu Ryanair. U tom je pogledu smatrala da, s obzirom na to da je riječ o društvima u kojima tijela javne vlasti imaju većinski udjel, sredstva FFHG-a i društva Fraport čine državna sredstva te se i njihovo ponašanje može pripisati državi.

| (117) | Komisija je izrazila sumnje u pogledu toga je li struktura pristojbi iz Cjenika naknada zračne luke iz 2001. utvrđena na način kojim bi se Zračnoj luci omogućilo profitabilno poslovanje jer Njemačka nije dostavila test subjekta u tržišnom gospodarstvu za taj Cjenik. Budući da se činilo da je Ryanair jedini zračni prijevoznik putnika u Zračnoj luci u razdoblju od 2001. do 2003. i da je zadržao više od 95 % putničkog prometa do 2006., kao referentna točka služili su rezultati testa subjekta u tržišnom gospodarstvu za Ugovor s društvom Ryanair iz 2002. koji se temeljio na Cjeniku naknada zračne luke iz 2001. te kojim je uvedena dodatna marketinška podrška. Na temelju dostavljenih informacija Komisija je izrazila sumnje u pogledu toga je li ispunjen test subjekta u tržišnom gospodarstvu za Cjenik naknada zračne luke iz 2001. |
| --- | --- |

(117)

Komisija je izrazila sumnje u pogledu toga je li struktura pristojbi iz Cjenika naknada zračne luke iz 2001. utvrđena na način kojim bi se Zračnoj luci omogućilo profitabilno poslovanje jer Njemačka nije dostavila test subjekta u tržišnom gospodarstvu za taj Cjenik. Budući da se činilo da je Ryanair jedini zračni prijevoznik putnika u Zračnoj luci u razdoblju od 2001. do 2003. i da je zadržao više od 95 % putničkog prometa do 2006., kao referentna točka služili su rezultati testa subjekta u tržišnom gospodarstvu za Ugovor s društvom Ryanair iz 2002. koji se temeljio na Cjeniku naknada zračne luke iz 2001. te kojim je uvedena dodatna marketinška podrška. Na temelju dostavljenih informacija Komisija je izrazila sumnje u pogledu toga je li ispunjen test subjekta u tržišnom gospodarstvu za Cjenik naknada zračne luke iz 2001.

| (118) | Komisija je smatrala da je mjera selektivna jer su samo zračni prijevoznici koji su upotrebljavali Zračnu luku Frankfurt Hahn ostvarili koristi od Cjenika naknada zračne luke iz 2001. te da je njome narušeno ili se prijetilo da će se narušiti tržišno natjecanje te se utjecalo na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(118)

Komisija je smatrala da je mjera selektivna jer su samo zračni prijevoznici koji su upotrebljavali Zračnu luku Frankfurt Hahn ostvarili koristi od Cjenika naknada zračne luke iz 2001. te da je njome narušeno ili se prijetilo da će se narušiti tržišno natjecanje te se utjecalo na trgovinu među državama članicama.

| (119) | Stoga je u pogledu Cjenika naknada zračne luke iz 2001. Komisija zauzela privremeno stajalište da bi on mogao činiti državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Nadalje, Komisija nije pronašla pravne osnove na temelju kojih bi tu stalnu operativnu potporu zračnom prijevozniku proglasila spojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(119)

Stoga je u pogledu Cjenika naknada zračne luke iz 2001. Komisija zauzela privremeno stajalište da bi on mogao činiti državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Nadalje, Komisija nije pronašla pravne osnove na temelju kojih bi tu stalnu operativnu potporu zračnom prijevozniku proglasila spojivom s unutarnjim tržištem.

4.2.3.   MJERA 9.: UGOVOR S DRUŠTVOM RYANAIR IZ 2002.

| (120) | Komisija je na pitanje državnih sredstava mutatis mutandis primijenila jednako obrazloženje kao za Ugovor s društvom Ryanair iz 1999. koji se razmatra u odjeljku 4.2.1. (uvodna izjava 110. i dalje). U pogledu mogućnosti pripisivanja mjere Ugovor s društvom Ryanair iz 2002. službeno je odobrio Nadzorni odbor FFHG-a u kojem prevladavaju članovi koje su imenovala tijela javne vlasti. Stoga je Komisija zauzela privremeno stajalište da se Ugovor s društvom Ryanair iz 2002. može pripisati Njemačkoj. |
| --- | --- |

(120)

Komisija je na pitanje državnih sredstava mutatis mutandis primijenila jednako obrazloženje kao za Ugovor s društvom Ryanair iz 1999. koji se razmatra u odjeljku 4.2.1. (uvodna izjava 110. i dalje). U pogledu mogućnosti pripisivanja mjere Ugovor s društvom Ryanair iz 2002. službeno je odobrio Nadzorni odbor FFHG-a u kojem prevladavaju članovi koje su imenovala tijela javne vlasti. Stoga je Komisija zauzela privremeno stajalište da se Ugovor s društvom Ryanair iz 2002. može pripisati Njemačkoj.

mutatis mutandis

| (121) | Nadalje, Komisija je izrazila sumnje u pogledu toga bi li ulagač u tržišnom gospodarstvu sklopio Ugovor s društvom Ryanair iz 2002. U tom je pogledu Komisija izrazila sumnje u izračun koji je predstavila Njemačka. Nadalje, Komisija je izrazila sumnje u pogledu izračuna troškova jer su se troškovi opće infrastrukture zračne luke i opće administracije zračne luke koje je dostavila Njemačka temeljili na graničnim, a ne na prosječnim troškovima. Osim toga, razina naknada zračne luke nije se mijenjala do 30. travnja 2004. te se nakon toga trebala prilagoditi u skladu s njemačkim indeksom potrošačkih cijena samo da se taj indeks povećao za više od [...] % u usporedbi s prethodnom godinom. |
| --- | --- |

(121)

Nadalje, Komisija je izrazila sumnje u pogledu toga bi li ulagač u tržišnom gospodarstvu sklopio Ugovor s društvom Ryanair iz 2002. U tom je pogledu Komisija izrazila sumnje u izračun koji je predstavila Njemačka. Nadalje, Komisija je izrazila sumnje u pogledu izračuna troškova jer su se troškovi opće infrastrukture zračne luke i opće administracije zračne luke koje je dostavila Njemačka temeljili na graničnim, a ne na prosječnim troškovima. Osim toga, razina naknada zračne luke nije se mijenjala do 30. travnja 2004. te se nakon toga trebala prilagoditi u skladu s njemačkim indeksom potrošačkih cijena samo da se taj indeks povećao za više od [...] % u usporedbi s prethodnom godinom.

| (122) | Komisija je u pogledu selektivnosti, narušavanja tržišnog natjecanja i utjecaja na trgovinu mutatis mutandis primijenila jednako obrazloženje kao za Ugovor s društvom Ryanair iz 1999.; vidjeti odjeljak 4.2.1. (uvodna izjava 110. i dalje). |
| --- | --- |

(122)

Komisija je u pogledu selektivnosti, narušavanja tržišnog natjecanja i utjecaja na trgovinu mutatis mutandis primijenila jednako obrazloženje kao za Ugovor s društvom Ryanair iz 1999.; vidjeti odjeljak 4.2.1. (uvodna izjava 110. i dalje).

mutatis mutandis

| (123) | Komisija je stoga zauzela privremeno stajalište da bi Ugovor s društvom Ryanair iz 2002. mogao činiti državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Nadalje, Komisija nije utvrdila pravne osnove na temelju kojih bi tu stalnu operativnu potporu zračnom prijevozniku proglasila spojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(123)

Komisija je stoga zauzela privremeno stajalište da bi Ugovor s društvom Ryanair iz 2002. mogao činiti državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Nadalje, Komisija nije utvrdila pravne osnove na temelju kojih bi tu stalnu operativnu potporu zračnom prijevozniku proglasila spojivom s unutarnjim tržištem.

4.2.4.   MJERA 10.: UGOVOR S DRUŠTVOM RYANAIR IZ 2005.

| (124) | Komisija je na pitanje državnih sredstava mutatis mutandis primijenila jednako obrazloženje kao za Ugovor s društvom Ryanair iz 1999. koji se razmatra u odjeljku 4.2.1. (uvodna izjava 110. i dalje). U pogledu pitanja je li postojala gospodarska prednost Komisija je izrazila sumnje u test subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je predstavila Njemačka jer nije uključivao dovoljno informacija za provjeru izračuna i jer ulaganja potaknuta povećanjem broja putnika ni na koji način nisu uzeta u obzir ili raspoređena društvu Ryanair. |
| --- | --- |

(124)

Komisija je na pitanje državnih sredstava mutatis mutandis primijenila jednako obrazloženje kao za Ugovor s društvom Ryanair iz 1999. koji se razmatra u odjeljku 4.2.1. (uvodna izjava 110. i dalje). U pogledu pitanja je li postojala gospodarska prednost Komisija je izrazila sumnje u test subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je predstavila Njemačka jer nije uključivao dovoljno informacija za provjeru izračuna i jer ulaganja potaknuta povećanjem broja putnika ni na koji način nisu uzeta u obzir ili raspoređena društvu Ryanair.

mutatis mutandis

| (125) | Komisija je, nadalje, navela da, iako se Ugovor s društvom Ryanair iz 2005. razlikuje od ugovora s društvom Ryanair iz 1999. i 2002. jer je uvedena neka vrsta sustava ugovornih kazni ako Ryanair ne ostvari ugovoreni putnički promet, sumnja u učinkovitost tih sankcija. |
| --- | --- |

(125)

Komisija je, nadalje, navela da, iako se Ugovor s društvom Ryanair iz 2005. razlikuje od ugovora s društvom Ryanair iz 1999. i 2002. jer je uvedena neka vrsta sustava ugovornih kazni ako Ryanair ne ostvari ugovoreni putnički promet, sumnja u učinkovitost tih sankcija.

| (126) | Komisija je u pogledu selektivnosti, narušavanja tržišnog natjecanja i utjecaja na trgovinu mutatis mutandis primijenila jednako obrazloženje kao za Ugovor s društvom Ryanair iz 1999.; vidjeti odjeljak 4.2.1. (uvodna izjava 110. i dalje). |
| --- | --- |

(126)

Komisija je u pogledu selektivnosti, narušavanja tržišnog natjecanja i utjecaja na trgovinu mutatis mutandis primijenila jednako obrazloženje kao za Ugovor s društvom Ryanair iz 1999.; vidjeti odjeljak 4.2.1. (uvodna izjava 110. i dalje).

mutatis mutandis

| (127) | Komisija je zaključila da bi i Ugovor s društvom Ryanair iz 2005. činio državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Komisija nije pronašla pravne osnove na temelju kojih bi tu stalnu operativnu potporu zračnom prijevozniku proglasila spojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(127)

Komisija je zaključila da bi i Ugovor s društvom Ryanair iz 2005. činio državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Komisija nije pronašla pravne osnove na temelju kojih bi tu stalnu operativnu potporu zračnom prijevozniku proglasila spojivom s unutarnjim tržištem.

4.2.5.   MJERA 11.: CJENIK NAKNADA ZRAČNE LUKE IZ 2006.

| (128) | U pogledu Cjenika naknada zračne luke iz 2006. Njemačka je Komisiji dostavila samo djelomično ekonomsko opravdanje u obliku testa subjekta u tržišnom gospodarstvu. Komisija je u svojoj Odluci o pokretanju postupka iz 2008. navela da zbog nepotpunih informacija nije mogla provjeriti jesu li zbog ekonomije razmjera, kako je tvrdila Njemačka, opravdane razlike među naknadama za putnike. Nadalje, nakon ekonomskih opravdanja koja su dana za Cjenik naknada zračne luke iz 2006. ostalo je nekoliko otvorenih pitanja kao, na primjer, koji su troškovi uključeni u pokrivanje troškova i zašto marketinška podrška nije uključena u ekonomsko opravdanje Cjenika. |
| --- | --- |

(128)

U pogledu Cjenika naknada zračne luke iz 2006. Njemačka je Komisiji dostavila samo djelomično ekonomsko opravdanje u obliku testa subjekta u tržišnom gospodarstvu. Komisija je u svojoj Odluci o pokretanju postupka iz 2008. navela da zbog nepotpunih informacija nije mogla provjeriti jesu li zbog ekonomije razmjera, kako je tvrdila Njemačka, opravdane razlike među naknadama za putnike. Nadalje, nakon ekonomskih opravdanja koja su dana za Cjenik naknada zračne luke iz 2006. ostalo je nekoliko otvorenih pitanja kao, na primjer, koji su troškovi uključeni u pokrivanje troškova i zašto marketinška podrška nije uključena u ekonomsko opravdanje Cjenika.

| (129) | Komisija je smatrala da je mjera selektivna jer su samo zračni prijevoznici koji su upotrebljavali Zračnu luku Frankfurt Hahn ostvarili koristi od Cjenika naknada zračne luke iz 2006. te da je predmetnom mjerom narušeno ili se prijetilo da će se narušiti tržišno natjecanje te se utjecalo na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(129)

Komisija je smatrala da je mjera selektivna jer su samo zračni prijevoznici koji su upotrebljavali Zračnu luku Frankfurt Hahn ostvarili koristi od Cjenika naknada zračne luke iz 2006. te da je predmetnom mjerom narušeno ili se prijetilo da će se narušiti tržišno natjecanje te se utjecalo na trgovinu među državama članicama.

| (130) | Stoga je u pogledu Cjenika naknada zračne luke iz 2006. Komisija zauzela privremeno stajalište da bi on mogao činiti državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Nadalje, Komisija nije utvrdila pravne osnove na temelju kojih bi tu stalnu operativnu potporu zračnom prijevozniku proglasila spojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(130)

Stoga je u pogledu Cjenika naknada zračne luke iz 2006. Komisija zauzela privremeno stajalište da bi on mogao činiti državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Nadalje, Komisija nije utvrdila pravne osnove na temelju kojih bi tu stalnu operativnu potporu zračnom prijevozniku proglasila spojivom s unutarnjim tržištem.

5.   PRIMJEDBE NJEMAČKE

PRIMJEDBE NJEMAČKE

| (131) | Njemačka je tijekom ovog postupka dostavila opsežna opažanja i ekonomsku analizu. |
| --- | --- |

(131)

Njemačka je tijekom ovog postupka dostavila opsežna opažanja i ekonomsku analizu.

5.1.   OPĆE NAPOMENE

OPĆE NAPOMENE

| (132) | U svojim je primjedbama Njemačka prije svega dostavila opća polazna razmatranja o Zračnoj luci Frankfurt Hahn. Njemačka je ustrajala na tome da je projekt Zračne luke Frankfurt Hahn trebao postati profitabilno privatno društvo od trenutka njezine prenamjene. Stoga se Fraport uključio iz strateških razloga s obzirom na dugoročnu profitabilnost te Zračne luke. Njemačka je tvrdila da je Zračna luka Frankfurt Hahn bila predvodnik u Europi zbog svojeg poslovnog modela koji se temelji na niskotarifnim prijevoznicima, znatno pojednostavnjene strukture i niskih kapitalnih troškova. Međutim, Njemačka je tvrdila da bi se u toj vrsti infrastrukturnog projekta pozitivni rezultati poslovanja ostvarili tek nakon otprilike 20 godina. Njemačka je istaknula da je Zračna luka Frankfurt Hahn ostvarila pozitivnu EBITDA-u tek 2006., odnosno 8 godina nakon njezina ulaska na tržište, čime se dokazuje njezina ekonomska održivost. Njemačka je navela da je Zračna luka Frankfurt Hahn bila najbrže rastuća zračna luka u Njemačkoj. |
| --- | --- |

(132)

U svojim je primjedbama Njemačka prije svega dostavila opća polazna razmatranja o Zračnoj luci Frankfurt Hahn. Njemačka je ustrajala na tome da je projekt Zračne luke Frankfurt Hahn trebao postati profitabilno privatno društvo od trenutka njezine prenamjene. Stoga se Fraport uključio iz strateških razloga s obzirom na dugoročnu profitabilnost te Zračne luke. Njemačka je tvrdila da je Zračna luka Frankfurt Hahn bila predvodnik u Europi zbog svojeg poslovnog modela koji se temelji na niskotarifnim prijevoznicima, znatno pojednostavnjene strukture i niskih kapitalnih troškova. Međutim, Njemačka je tvrdila da bi se u toj vrsti infrastrukturnog projekta pozitivni rezultati poslovanja ostvarili tek nakon otprilike 20 godina. Njemačka je istaknula da je Zračna luka Frankfurt Hahn ostvarila pozitivnu EBITDA-u tek 2006., odnosno 8 godina nakon njezina ulaska na tržište, čime se dokazuje njezina ekonomska održivost. Njemačka je navela da je Zračna luka Frankfurt Hahn bila najbrže rastuća zračna luka u Njemačkoj.

| (133) | Nadalje, Njemačka smatra da su mjere u pogledu Zračne luke Frankfurt Hahn poduzete isključivo u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. Njemačka je navela da bi se svaka prednost isključila kad bi i privatni poduzetnik iste veličine i u usporedivoj situaciji izvršio financiranje na temelju komercijalne logike. Njemačka je tvrdila da bi Komisija trebala procijeniti samo je li odnosna mjera komercijalno opravdana, a ne hoće li nedvojbeno biti uspješna. Osim toga, Njemačka je uputila na načelo jednakosti javnih i privatnih poduzetnika prema kojem se sredstva koja država nudi poduzetniku u skladu s tržišnim uvjetima ne smatraju državnom potporom. Sve u svemu, Njemačka je navela da su sve mjere za Zračnu luku Frankfurt Hahn odobrene u skladu s tržišnim uvjetima; tvrdi da se to dokazalo testovima subjekta u tržišnom gospodarstvu koje je Njemačka dostavila. Njemačka je zatim razradila te opće napomene u pogledu odnosnih mjera koje su procijenjene u Odluci o pokretanju postupka iz 2008. |
| --- | --- |

(133)

Nadalje, Njemačka smatra da su mjere u pogledu Zračne luke Frankfurt Hahn poduzete isključivo u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. Njemačka je navela da bi se svaka prednost isključila kad bi i privatni poduzetnik iste veličine i u usporedivoj situaciji izvršio financiranje na temelju komercijalne logike. Njemačka je tvrdila da bi Komisija trebala procijeniti samo je li odnosna mjera komercijalno opravdana, a ne hoće li nedvojbeno biti uspješna. Osim toga, Njemačka je uputila na načelo jednakosti javnih i privatnih poduzetnika prema kojem se sredstva koja država nudi poduzetniku u skladu s tržišnim uvjetima ne smatraju državnom potporom. Sve u svemu, Njemačka je navela da su sve mjere za Zračnu luku Frankfurt Hahn odobrene u skladu s tržišnim uvjetima; tvrdi da se to dokazalo testovima subjekta u tržišnom gospodarstvu koje je Njemačka dostavila. Njemačka je zatim razradila te opće napomene u pogledu odnosnih mjera koje su procijenjene u Odluci o pokretanju postupka iz 2008.

5.2.   NAVODNA DRŽAVNA POTPORA KOJA JE DODIJELJENA FFHG-u

NAVODNA DRŽAVNA POTPORA KOJA JE DODIJELJENA FFHG-u

5.2.1.   MJERA 1.: UGOVOR O PRIJENOSU DOBITI I GUBITKA IZ 2001.

| (134) | Njemačka je tvrdila da se pravila o državnim potporama ne mogu primijeniti na Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. jer je sklopljen u kolovozu 1999., tj. prije presude Suda u predmetu Aéroports de Pariz (30)24. listopada 2002. Njemačka je tvrdila da je prvostupanjska presuda Općeg suda postala konačna tek nakon što je donesena presuda Suda i tek kad je pojašnjeno da se zračne luke smatraju poduzetnicima te da su stoga obuhvaćene područjem primjene pravila o državnim potporama. Taj će se pristup kasnije potvrditi u presudi Leipzig-Halle (31). |
| --- | --- |

(134)

Njemačka je tvrdila da se pravila o državnim potporama ne mogu primijeniti na Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. jer je sklopljen u kolovozu 1999., tj. prije presude Suda u predmetu Aéroports de Pariz (30)24. listopada 2002. Njemačka je tvrdila da je prvostupanjska presuda Općeg suda postala konačna tek nakon što je donesena presuda Suda i tek kad je pojašnjeno da se zračne luke smatraju poduzetnicima te da su stoga obuhvaćene područjem primjene pravila o državnim potporama. Taj će se pristup kasnije potvrditi u presudi Leipzig-Halle (31).

Aéroports de Pariz

30

Leipzig-Halle

31

| (135) | Njemačka je, nadalje, tvrdila da nisu upotrijebljena nikakva državna sredstva. U tom je pogledu Njemačka obrazložila da gubitcima koje je preuzeo Fraport nije opterećen državni proračun. Nadalje, Njemačka je tvrdila da se odluke koje je donio Fraport ne mogu pripisati Njemačkoj jer javni dioničari nisu mogli imati odlučujući utjecaj. U tom je pogledu Njemačka naglasila da bi se u svakom pojedinačnom slučaju trebalo provjeriti jesu li sredstva društva bila pod stvarnom kontrolom države. Njemačka je navela da činjenica da je većina dioničara u državnom vlasništvu nije dovoljna za pretpostavku da Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. uključuje državna sredstva. |
| --- | --- |

(135)

Njemačka je, nadalje, tvrdila da nisu upotrijebljena nikakva državna sredstva. U tom je pogledu Njemačka obrazložila da gubitcima koje je preuzeo Fraport nije opterećen državni proračun. Nadalje, Njemačka je tvrdila da se odluke koje je donio Fraport ne mogu pripisati Njemačkoj jer javni dioničari nisu mogli imati odlučujući utjecaj. U tom je pogledu Njemačka naglasila da bi se u svakom pojedinačnom slučaju trebalo provjeriti jesu li sredstva društva bila pod stvarnom kontrolom države. Njemačka je navela da činjenica da je većina dioničara u državnom vlasništvu nije dovoljna za pretpostavku da Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. uključuje državna sredstva.

| (136) | Njemačka je navela da dioničari ne mogu odrediti ponašanje uprave ako je riječ o njemačkom dioničkom društvu (njem. Aktiengesellschaft) kao što je Fraport. Njemačka smatra da je Fraport neovisno dioničko društvo uvršteno na burzu te da regionalna tijela javne vlasti ne izvršavaju stalnu kontrolu nad njegovim sredstvima. Njemačka je objasnila da u skladu s člankom 76. njemačkog Zakona o dioničkim društvima (njem. Aktiengesetz, „AktG”) uprava ima dalekosežne ovlasti za odlučivanje neovisno o dioničarima. Njemačka je tvrdila da je u predmetima Stadtwerke Brixen AG (32) i Carbotermo (33) Sud već prepoznao prirodu njemačkog društva čije su dionice uvrštene na burzu i znatnu neovisnost njegove uprave u odnosu na dioničare. U tom pogledu tijela javne vlasti nisu mogla kontrolirati svakodnevno poslovanje društva Fraport. |
| --- | --- |

(136)

Njemačka je navela da dioničari ne mogu odrediti ponašanje uprave ako je riječ o njemačkom dioničkom društvu (njem. Aktiengesellschaft) kao što je Fraport. Njemačka smatra da je Fraport neovisno dioničko društvo uvršteno na burzu te da regionalna tijela javne vlasti ne izvršavaju stalnu kontrolu nad njegovim sredstvima. Njemačka je objasnila da u skladu s člankom 76. njemačkog Zakona o dioničkim društvima (njem. Aktiengesetz, „AktG”) uprava ima dalekosežne ovlasti za odlučivanje neovisno o dioničarima. Njemačka je tvrdila da je u predmetima Stadtwerke Brixen AG (32) i Carbotermo (33) Sud već prepoznao prirodu njemačkog društva čije su dionice uvrštene na burzu i znatnu neovisnost njegove uprave u odnosu na dioničare. U tom pogledu tijela javne vlasti nisu mogla kontrolirati svakodnevno poslovanje društva Fraport.

Aktiengesellschaft

Aktiengesetz

Stadtwerke Brixen AG

32

Carbotermo

33

| (137) | U tom je pogledu Njemačka objasnila da Fraport ni u kojem slučaju nije uključen u strukture javne uprave, da Fraport ne odgovara Njemačkoj za svoje postupanje i da ni u kojem slučaju nije podređen javnoj upravi. Iako je Njemačka potvrdila da su javni dioničari bili uključeni u odlučivanje na Glavnoj skupštini dioničara tijekom koje je donesena odluka o Ugovoru o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001., Njemačka je tvrdila da to znači da su javni dioničari samo izvršavali svoja zakonita prava i obveze u svojstvu dioničara. |
| --- | --- |

(137)

U tom je pogledu Njemačka objasnila da Fraport ni u kojem slučaju nije uključen u strukture javne uprave, da Fraport ne odgovara Njemačkoj za svoje postupanje i da ni u kojem slučaju nije podređen javnoj upravi. Iako je Njemačka potvrdila da su javni dioničari bili uključeni u odlučivanje na Glavnoj skupštini dioničara tijekom koje je donesena odluka o Ugovoru o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001., Njemačka je tvrdila da to znači da su javni dioničari samo izvršavali svoja zakonita prava i obveze u svojstvu dioničara.

| (138) | Osim toga, Njemačka je izjavila da Ugovorom o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. FFHG-u nije dodijeljena nikakva prednost. U tom je pogledu uputila na test subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je proveo PwC koji je smatrao da bi i svaki ulagač u tržišnom gospodarstvu sklopio taj ugovor. Nadalje, Njemačka je izjavila da su rizici i koristi na osnovi Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. jednako raspoređeni te da je to opravdano i sa stajališta poreznog prava. Ukupno gledano, Njemačka je opisala Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. kao sasvim uobičajenu mjeru u grupi trgovačkih društava za primjenu globalne ili sektorske strukturne politike. |
| --- | --- |

(138)

Osim toga, Njemačka je izjavila da Ugovorom o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. FFHG-u nije dodijeljena nikakva prednost. U tom je pogledu uputila na test subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je proveo PwC koji je smatrao da bi i svaki ulagač u tržišnom gospodarstvu sklopio taj ugovor. Nadalje, Njemačka je izjavila da su rizici i koristi na osnovi Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. jednako raspoređeni te da je to opravdano i sa stajališta poreznog prava. Ukupno gledano, Njemačka je opisala Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. kao sasvim uobičajenu mjeru u grupi trgovačkih društava za primjenu globalne ili sektorske strukturne politike.

5.2.2.   MJERA 2.: POVEĆANJE KAPITALA IZ 2001.

| (139) | Njemačka je objasnila da je povećanje kapitala iz 2001. bilo nužno jer bi se vanjskim financiranjem ulaganja u infrastrukturu FFHG-a previše narušili njegovi godišnji rezultati u kratkoročnom razdoblju. |
| --- | --- |

(139)

Njemačka je objasnila da je povećanje kapitala iz 2001. bilo nužno jer bi se vanjskim financiranjem ulaganja u infrastrukturu FFHG-a previše narušili njegovi godišnji rezultati u kratkoročnom razdoblju.

| (140) | Njemačka je izjavila da je odluku o povećanju kapitala iz 2001. donio Nadzorni odbor 14. prosinca 2001. i da je dovela do promjene Društvenog ugovora FFHG-a 9. siječnja 2002. Stoga je Njemačka osporavala da se pravila o državnim potporama mogu primijeniti na tu mjeru te je ovdje uputila na svoje obrazloženje Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. (vidjeti uvodnu izjavu 134.). |
| --- | --- |

(140)

Njemačka je izjavila da je odluku o povećanju kapitala iz 2001. donio Nadzorni odbor 14. prosinca 2001. i da je dovela do promjene Društvenog ugovora FFHG-a 9. siječnja 2002. Stoga je Njemačka osporavala da se pravila o državnim potporama mogu primijeniti na tu mjeru te je ovdje uputila na svoje obrazloženje Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. (vidjeti uvodnu izjavu 134.).

| (141) | Njemačka je, nadalje, tvrdila da sredstva koja je uložio Fraport (19,7 milijuna EUR od 27 milijuna EUR) nisu državna sredstva jer država nije imala kontrolu na društvom Fraport. U tom je pogledu Njemačka uputila na svoje argumente o državnim sredstvima koji se odnose na Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. (vidjeti uvodnu izjavu 136.). Osim toga, Njemačka je izjavila da se povećanje kapitala ne može pripisati Njemačkoj i uputila na svoja objašnjenja o mogućnosti pripisivanja u pogledu Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. (vidjeti uvodnu izjavu 134.). Njemačka je dodala da odobrenje članova udjela FFHG-a za povećanje kapitala iz 2001. nije moglo biti odlučujući čimbenik za njegovo pripisivanje državi. Prema mišljenju Njemačke moraju se moći pripisati mjere poduzetnika koji je pružio moguću potporu, a ne mjere poduzetnika koji ostvaruje koristi od te potpore. Budući da je FFHG bio poduzetnik koji je ostvario koristi od te mjere, njegovo odobrenje povećanja kapitala ne može dovesti do toga da se dodjela potpore pripiše Njemačkoj. Njemačka je navela da se ni odobrenje Nadzornog odbora društva Fraport ne može smatrati naznakom mogućnosti pripisivanja jer se u to vrijeme Nadzorni odbor sastojao od jednakog broja predstavnika zaposlenika i dioničara s pravom suodlučivanja, što znači da je bilo 10 predstavnika zaposlenika i 10 predstavnika dioničara. |
| --- | --- |

(141)

Njemačka je, nadalje, tvrdila da sredstva koja je uložio Fraport (19,7 milijuna EUR od 27 milijuna EUR) nisu državna sredstva jer država nije imala kontrolu na društvom Fraport. U tom je pogledu Njemačka uputila na svoje argumente o državnim sredstvima koji se odnose na Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. (vidjeti uvodnu izjavu 136.). Osim toga, Njemačka je izjavila da se povećanje kapitala ne može pripisati Njemačkoj i uputila na svoja objašnjenja o mogućnosti pripisivanja u pogledu Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. (vidjeti uvodnu izjavu 134.). Njemačka je dodala da odobrenje članova udjela FFHG-a za povećanje kapitala iz 2001. nije moglo biti odlučujući čimbenik za njegovo pripisivanje državi. Prema mišljenju Njemačke moraju se moći pripisati mjere poduzetnika koji je pružio moguću potporu, a ne mjere poduzetnika koji ostvaruje koristi od te potpore. Budući da je FFHG bio poduzetnik koji je ostvario koristi od te mjere, njegovo odobrenje povećanja kapitala ne može dovesti do toga da se dodjela potpore pripiše Njemačkoj. Njemačka je navela da se ni odobrenje Nadzornog odbora društva Fraport ne može smatrati naznakom mogućnosti pripisivanja jer se u to vrijeme Nadzorni odbor sastojao od jednakog broja predstavnika zaposlenika i dioničara s pravom suodlučivanja, što znači da je bilo 10 predstavnika zaposlenika i 10 predstavnika dioničara.

| (142) | Njemačka je tvrdila i da povećanjem kapitala iz 2001. FFHG-u nije dodijeljena nikakva prednost. Fraport i savezna pokrajina Porajnje-Falačka postupili su kao što bi u tom pogledu postupio svaki ulagač u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(142)

Njemačka je tvrdila i da povećanjem kapitala iz 2001. FFHG-u nije dodijeljena nikakva prednost. Fraport i savezna pokrajina Porajnje-Falačka postupili su kao što bi u tom pogledu postupio svaki ulagač u tržišnom gospodarstvu.

| (143) | Njemačka se nije složila sa sumnjama koje je izrazila Komisija o testu subjekta u tržišnom gospodarstvu u pogledu odluke društva Fraport o povećanju kapitala iz 2001. Njemačka je Komisiji dostavila sve dodatne zahtijevane interne dokumente. Njemačka je navela da se odluka društva Fraport o povećanju kapitala iz 2001. dodatno temeljila na procjeni mjere koju je proveo BCG i dvjema općim studijama o razvoju zračnog prometa koje je naručio Fraport. Njemačka je naglasila da je Fraport povećao kapital jer je u procjeni BCG-a navedeno da Zračna luka Frankfurt Hahn neće moći ostvariti profitabilnost bez daljnjih građevinskih i infrastrukturnih mjera. U testu subjekta u tržišnom gospodarstvu svi su ti dokumenti uzeti u obzir. |
| --- | --- |

(143)

Njemačka se nije složila sa sumnjama koje je izrazila Komisija o testu subjekta u tržišnom gospodarstvu u pogledu odluke društva Fraport o povećanju kapitala iz 2001. Njemačka je Komisiji dostavila sve dodatne zahtijevane interne dokumente. Njemačka je navela da se odluka društva Fraport o povećanju kapitala iz 2001. dodatno temeljila na procjeni mjere koju je proveo BCG i dvjema općim studijama o razvoju zračnog prometa koje je naručio Fraport. Njemačka je naglasila da je Fraport povećao kapital jer je u procjeni BCG-a navedeno da Zračna luka Frankfurt Hahn neće moći ostvariti profitabilnost bez daljnjih građevinskih i infrastrukturnih mjera. U testu subjekta u tržišnom gospodarstvu svi su ti dokumenti uzeti u obzir.

| (144) | Nakon što je Komisija izrazila sumnje u pogledu testa subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je proveo PwC, Njemačka je dostavila drugu, dopunsku procjenu PwC-a kojom je dopunjen i poboljšan prvi test ulagača u tržišnom gospodarstvu. U poboljšanoj procjeni došlo se do istog zaključka kao i u prvoj, odnosno da su ispunjeni uvjeti testa subjekta u tržišnom gospodarstvu. Njemačka je odbila sumnje Komisije da PwC nije procijenio isključivanje društva Fraport te da bi bez poznavanja troška isključivanja bilo nemoguće provjeriti je li Fraport djelovao kao ulagač u tržišnom gospodarstvu. Njemačka je tvrdila da trošak isključivanja nije činio razliku u procjeni. Osim toga, Njemačka je istaknula da je Fraport razmatrao isključivanje, ali da to ne bi bilo moguće tijekom sljedećih 5 godina zbog Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. Nadalje, u procjeni PwC-a pokazalo se da će ulaganje dugoročno dovesti do pozitivnih rezultata za Fraport. |
| --- | --- |

(144)

Nakon što je Komisija izrazila sumnje u pogledu testa subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je proveo PwC, Njemačka je dostavila drugu, dopunsku procjenu PwC-a kojom je dopunjen i poboljšan prvi test ulagača u tržišnom gospodarstvu. U poboljšanoj procjeni došlo se do istog zaključka kao i u prvoj, odnosno da su ispunjeni uvjeti testa subjekta u tržišnom gospodarstvu. Njemačka je odbila sumnje Komisije da PwC nije procijenio isključivanje društva Fraport te da bi bez poznavanja troška isključivanja bilo nemoguće provjeriti je li Fraport djelovao kao ulagač u tržišnom gospodarstvu. Njemačka je tvrdila da trošak isključivanja nije činio razliku u procjeni. Osim toga, Njemačka je istaknula da je Fraport razmatrao isključivanje, ali da to ne bi bilo moguće tijekom sljedećih 5 godina zbog Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. Nadalje, u procjeni PwC-a pokazalo se da će ulaganje dugoročno dovesti do pozitivnih rezultata za Fraport.

| (145) | Nakon donošenja Odluke o pokretanju postupka iz 2008. Njemačka je dostavila test subjekta u tržišnom gospodarstvu i za ponašanje savezne pokrajine Porajnje-Falačka i njezinu odluku o unosu kapitala u iznosu od 7,3 milijuna EUR u FFHG. Prema toj procjeni, koju je isto proveo PwC, savezna pokrajina Porajnje-Falačka djelovala je kao subjekt u tržišnom gospodarstvu jer su mjere ulaganja koje su donesene 2001. bile nužne te je stoga povećanje kapitala komercijalno opravdano. |
| --- | --- |

(145)

Nakon donošenja Odluke o pokretanju postupka iz 2008. Njemačka je dostavila test subjekta u tržišnom gospodarstvu i za ponašanje savezne pokrajine Porajnje-Falačka i njezinu odluku o unosu kapitala u iznosu od 7,3 milijuna EUR u FFHG. Prema toj procjeni, koju je isto proveo PwC, savezna pokrajina Porajnje-Falačka djelovala je kao subjekt u tržišnom gospodarstvu jer su mjere ulaganja koje su donesene 2001. bile nužne te je stoga povećanje kapitala komercijalno opravdano.

5.2.3.   MJERA 3.: POVEĆANJE KAPITALA IZ 2004.

| (146) | Njemačka je da tvrdila da i nakon presude Aéroports de Pariz pravila o državnim potporama ne bi bila primjenjiva na povećanje kapitala iz 2004. Njemačka je navela da su Smjernice za zračni prijevoz iz 1994. bile na snazi u tom trenutku te u skladu s tim Smjernicama infrastrukturne mjere u zračnim lukama nisu bile relevantne za primjenu pravila o državnim potporama. |
| --- | --- |

(146)

Njemačka je da tvrdila da i nakon presude Aéroports de Pariz pravila o državnim potporama ne bi bila primjenjiva na povećanje kapitala iz 2004. Njemačka je navela da su Smjernice za zračni prijevoz iz 1994. bile na snazi u tom trenutku te u skladu s tim Smjernicama infrastrukturne mjere u zračnim lukama nisu bile relevantne za primjenu pravila o državnim potporama.

Aéroports de Pariz

| (147) | Njemačka je tvrdila da je, za razliku od opisa Komisije u Odluci o pokretanju postupka iz 2008., povećanje kapitala iz 2004. bilo dogovoreno 30. ožujka 2005. te da je upisano u trgovački registar 19. svibnja 2005. Nadalje, osnovni ugovor o tom povećanju kapitala proizlazi iz ugovora iz 2002. Njemačka je objasnila da je u tom ugovoru predviđeno uspostavljanje sustava zračnih luka između Zračne luke Frankfurt na Majni i Zračne luke Frankfurt Hahn u skladu s Uredbom Vijeća (EEZ) br. 2408/92 (34). Njemačka je navela da bi se procjena povećanja kapitala iz 2004. trebala provesti u tom kontekstu. |
| --- | --- |

(147)

Njemačka je tvrdila da je, za razliku od opisa Komisije u Odluci o pokretanju postupka iz 2008., povećanje kapitala iz 2004. bilo dogovoreno 30. ožujka 2005. te da je upisano u trgovački registar 19. svibnja 2005. Nadalje, osnovni ugovor o tom povećanju kapitala proizlazi iz ugovora iz 2002. Njemačka je objasnila da je u tom ugovoru predviđeno uspostavljanje sustava zračnih luka između Zračne luke Frankfurt na Majni i Zračne luke Frankfurt Hahn u skladu s Uredbom Vijeća (EEZ) br. 2408/92 (34). Njemačka je navela da bi se procjena povećanja kapitala iz 2004. trebala provesti u tom kontekstu.

34

| (148) | Njemačka je istaknula da su u skladu s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je dostavio PwC, potkrijepljenim dopunskim procjenama nakon Odluke o pokretanju postupka iz 2008., Fraport, savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen u pogledu povećanja kapitala iz 2004. postupili kao ulagači u tržišnom gospodarstvu. U pogledu argumenata za Fraport Njemačka je uputila na svoje argumente iznesene u pogledu povećanja kapitala iz 2001. (vidjeti uvodnu izjavu 140. i dalje). Njemačka je navela da je u prvom i u dopunskom testu subjekta u tržišnom gospodarstvu PwC zaključio da bi povećanje kapitala iz 2004. i sklapanje novog Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka kvalitativno i kvantitativno trebalo smatrati povoljnim za Fraport u to vrijeme. To je, prema navodima Njemačke, opravdano nalazom PwC-a da je povrat uloženog kapitala društva Fraport (eng. return on invested capital, dalje u tekstu: „ROIC”) od ulaganja u FFHG veći od alternativnog povrata jednakovrijednog kapitalnog ulaganja. |
| --- | --- |

(148)

Njemačka je istaknula da su u skladu s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je dostavio PwC, potkrijepljenim dopunskim procjenama nakon Odluke o pokretanju postupka iz 2008., Fraport, savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen u pogledu povećanja kapitala iz 2004. postupili kao ulagači u tržišnom gospodarstvu. U pogledu argumenata za Fraport Njemačka je uputila na svoje argumente iznesene u pogledu povećanja kapitala iz 2001. (vidjeti uvodnu izjavu 140. i dalje). Njemačka je navela da je u prvom i u dopunskom testu subjekta u tržišnom gospodarstvu PwC zaključio da bi povećanje kapitala iz 2004. i sklapanje novog Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka kvalitativno i kvantitativno trebalo smatrati povoljnim za Fraport u to vrijeme. To je, prema navodima Njemačke, opravdano nalazom PwC-a da je povrat uloženog kapitala društva Fraport (eng. return on invested capital, dalje u tekstu: „ROIC”) od ulaganja u FFHG veći od alternativnog povrata jednakovrijednog kapitalnog ulaganja.

return on invested capital

| (149) | U pogledu savezne pokrajine Porajnje-Falačka Njemačka je istaknula zaključak PwC-a da je i ta savezna pokrajina postupila kao ulagač u tržišnom gospodarstvu jer je ROIC za saveznu pokrajinu, slično kao za Fraport, bio veći od usporedivog alternativnog ulaganja. |
| --- | --- |

(149)

U pogledu savezne pokrajine Porajnje-Falačka Njemačka je istaknula zaključak PwC-a da je i ta savezna pokrajina postupila kao ulagač u tržišnom gospodarstvu jer je ROIC za saveznu pokrajinu, slično kao za Fraport, bio veći od usporedivog alternativnog ulaganja.

| (150) | U pogledu ponašanja savezne pokrajine Hessen Njemačka je tvrdila da je zbog ograničenih mogućnosti rasta Zračne luke Frankfurt na Majni koje, među ostalim, proizlaze iz zabrane noćnih letova, savezna pokrajina Hessen daljnji razvoj Zračne luke Frankfurt Hahn smatrala nužnim. U suprotnom bi se Zračna luka Frankfurt na Majni suočila s ozbiljnim gospodarskim posljedicama. Njemačka je istaknula da je taj razvoj bio nužan kako bi se sveobuhvatno iskoristile postojeće mogućnosti rasta u okviru dozvole Zračnoj luci Frankfurt Hahn za letove 24 sata dnevno, zajedno s predviđenim uvođenjem sustava zračnih luka između Zračne luke Frankfurt na Majni i Zračne luke Frankfurt Hahn. Njemačka smatra da je uključivanje savezne pokrajine Hessen u povećanje kapitala stoga bilo neizbježno. |
| --- | --- |

(150)

U pogledu ponašanja savezne pokrajine Hessen Njemačka je tvrdila da je zbog ograničenih mogućnosti rasta Zračne luke Frankfurt na Majni koje, među ostalim, proizlaze iz zabrane noćnih letova, savezna pokrajina Hessen daljnji razvoj Zračne luke Frankfurt Hahn smatrala nužnim. U suprotnom bi se Zračna luka Frankfurt na Majni suočila s ozbiljnim gospodarskim posljedicama. Njemačka je istaknula da je taj razvoj bio nužan kako bi se sveobuhvatno iskoristile postojeće mogućnosti rasta u okviru dozvole Zračnoj luci Frankfurt Hahn za letove 24 sata dnevno, zajedno s predviđenim uvođenjem sustava zračnih luka između Zračne luke Frankfurt na Majni i Zračne luke Frankfurt Hahn. Njemačka smatra da je uključivanje savezne pokrajine Hessen u povećanje kapitala stoga bilo neizbježno.

5.2.4.   MJERA 4.: UGOVOR O PRIJENOSU DOBITI I GUBITKA IZ 2004.

| (151) | Njemačka je navela da se Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. može promatrati samo s obzirom na povećanje kapitala i promjene u strukturi članova društva 2004., posebno jer su savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen preraspodijelile udjele FFHG-a u skladu s Ugovorom o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. koji su sklopili društva Fraport i FFHG do 2014. |
| --- | --- |

(151)

Njemačka je navela da se Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. može promatrati samo s obzirom na povećanje kapitala i promjene u strukturi članova društva 2004., posebno jer su savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen preraspodijelile udjele FFHG-a u skladu s Ugovorom o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. koji su sklopili društva Fraport i FFHG do 2014.

| (152) | Njemačka je uputila na svoje argumente iznesene u pogledu povećanja kapitala iz 2004. i tvrdila da se pravila o državnim potporama ne primjenjuju ni na Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. (vidjeti uvodnu izjavu 146. i dalje). |
| --- | --- |

(152)

Njemačka je uputila na svoje argumente iznesene u pogledu povećanja kapitala iz 2004. i tvrdila da se pravila o državnim potporama ne primjenjuju ni na Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. (vidjeti uvodnu izjavu 146. i dalje).

| (153) | U pogledu uključivanja državnih sredstava Njemačka je uputila na svoja objašnjenja Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. (vidjeti uvodnu izjavu 134. i dalje). Stoga, prema mišljenju Njemačke, sredstva društva Fraport nisu državna sredstva jer Fraport ne podliježe kontroli države. |
| --- | --- |

(153)

U pogledu uključivanja državnih sredstava Njemačka je uputila na svoja objašnjenja Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. (vidjeti uvodnu izjavu 134. i dalje). Stoga, prema mišljenju Njemačke, sredstva društva Fraport nisu državna sredstva jer Fraport ne podliježe kontroli države.

| (154) | Njemačka je tvrdila i da je za odobrenje odluke o Ugovoru o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. potrebna 75-postotna većina, dok su javni dioničari držali samo otprilike 70 % dionica te stoga de facto nisu mogli kontrolirati odluke društva Fraport. Nadalje, preostalih 30 % dionica društva Fraport bilo je raspodijeljeno među dioničarima. Za tu je odluku glasovalo 99,992 % dioničara tako da su i ulagači u tržišnom gospodarstvu glasovali za Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. |
| --- | --- |

(154)

Njemačka je tvrdila i da je za odobrenje odluke o Ugovoru o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. potrebna 75-postotna većina, dok su javni dioničari držali samo otprilike 70 % dionica te stoga de facto nisu mogli kontrolirati odluke društva Fraport. Nadalje, preostalih 30 % dionica društva Fraport bilo je raspodijeljeno među dioničarima. Za tu je odluku glasovalo 99,992 % dioničara tako da su i ulagači u tržišnom gospodarstvu glasovali za Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004.

de facto

| (155) | U pogledu postojanja gospodarske prednosti Njemačka je ponovno uputila na objašnjenja Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. (vidjeti uvodnu izjavu 137.) prema kojima je raspodjela dobiti i gubitka sasvim uobičajena mjera u grupi trgovačkih društava. Nadalje, PwC smatra da bi svaki ulagač u tržišnom gospodarstvu donio istu odluku o sklapanju Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. jer se u tom trenutku dobit očekivala od 2008./2009. nadalje. Njemačka je dodatno navela da je na temelju sumnji koje je izrazila Komisija PwC ponovno ispitao te mjere u okviru dopunske procjene prema kvalitativnim izračunima i da je došao do istog zaključka. |
| --- | --- |

(155)

U pogledu postojanja gospodarske prednosti Njemačka je ponovno uputila na objašnjenja Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. (vidjeti uvodnu izjavu 137.) prema kojima je raspodjela dobiti i gubitka sasvim uobičajena mjera u grupi trgovačkih društava. Nadalje, PwC smatra da bi svaki ulagač u tržišnom gospodarstvu donio istu odluku o sklapanju Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. jer se u tom trenutku dobit očekivala od 2008./2009. nadalje. Njemačka je dodatno navela da je na temelju sumnji koje je izrazila Komisija PwC ponovno ispitao te mjere u okviru dopunske procjene prema kvalitativnim izračunima i da je došao do istog zaključka.

| (156) | Njemačka je, nadalje, tvrdila da je Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. bio uvjet za povećanje kapitala iz 2004. te da je, s obzirom na očekivani pozitivan razvoj od 2008./2009., sklapanje Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. na najmanje 5 godina bilo u interesu društva Fraport. Osim toga, Njemačka je objasnila da Fraport ne bi mogao preuzeti svu dobit FFHG-a barem do 31. prosinca 2024., dok je, u suprotnom scenariju, mogao raskinuti ugovor do 31. prosinca 2010. Stoga je Njemačka navela da je Fraport mogao ostvariti 100 % koristi od ugovora i voditi svakodnevno poslovanje FFHG-a držeći samo 65 % njegovih udjela. Njemačka je zauzela i stajalište da je test subjekta u tržišnom gospodarstvu potkrijepljen činjenicom da su i privatni ulagači, koji trenutačno čine 30 % dioničara društva Fraport, odobrili odluku. |
| --- | --- |

(156)

Njemačka je, nadalje, tvrdila da je Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. bio uvjet za povećanje kapitala iz 2004. te da je, s obzirom na očekivani pozitivan razvoj od 2008./2009., sklapanje Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. na najmanje 5 godina bilo u interesu društva Fraport. Osim toga, Njemačka je objasnila da Fraport ne bi mogao preuzeti svu dobit FFHG-a barem do 31. prosinca 2024., dok je, u suprotnom scenariju, mogao raskinuti ugovor do 31. prosinca 2010. Stoga je Njemačka navela da je Fraport mogao ostvariti 100 % koristi od ugovora i voditi svakodnevno poslovanje FFHG-a držeći samo 65 % njegovih udjela. Njemačka je zauzela i stajalište da je test subjekta u tržišnom gospodarstvu potkrijepljen činjenicom da su i privatni ulagači, koji trenutačno čine 30 % dioničara društva Fraport, odobrili odluku.

5.2.5.   MJERA 5.: NAKNADA FFHG-u ZA SIGURNOSNE KONTROLE

| (157) | U tom je pogledu Njemačka izjavila da u tu mjeru nisu bila uključena nikakva državna sredstva. Njemačka je uputila na presudu Suda u predmetu Preussen-Elektra (35) i izjavila da državna potpora može postojati samo ako plaćanja izvršava javno ili privatno tijelo koje je imenovala ili uspostavila država. Njemačka je, nadalje, objasnila da su pristojbe za sigurnosne kontrole zračni prijevoznici plaćali saveznoj pokrajini Porajnje-Falačka i da ih je ta savezna pokrajina samo proslijedila FFHG-u kao naknadu za sigurnosne kontrole koje FFHG provodi u ime savezne pokrajine. Stoga, prema navodima Njemačke, u tom smislu pristojbe nikad nisu postale dio sredstava savezne pokrajine. |
| --- | --- |

(157)

U tom je pogledu Njemačka izjavila da u tu mjeru nisu bila uključena nikakva državna sredstva. Njemačka je uputila na presudu Suda u predmetu Preussen-Elektra (35) i izjavila da državna potpora može postojati samo ako plaćanja izvršava javno ili privatno tijelo koje je imenovala ili uspostavila država. Njemačka je, nadalje, objasnila da su pristojbe za sigurnosne kontrole zračni prijevoznici plaćali saveznoj pokrajini Porajnje-Falačka i da ih je ta savezna pokrajina samo proslijedila FFHG-u kao naknadu za sigurnosne kontrole koje FFHG provodi u ime savezne pokrajine. Stoga, prema navodima Njemačke, u tom smislu pristojbe nikad nisu postale dio sredstava savezne pokrajine.

Preussen-Elektra

35

| (158) | Njemačka je objasnila da u skladu s člankom 5. Zakona o sigurnosti zračnog prometa (njem. Luftsicherheitsgesetz) država kontrolira putnike i njihovu prtljagu kako bi zračni promet osigurala od terorističkih napada. Njemačka je, nadalje, tvrdila da nadležna tijela zračnim prijevoznicima naplaćuju pristojbe po putniku za tu aktivnost. Njemačka je izjavila da razina sigurnosne naknade ovisi o pojedinačnim okolnostima zračne luke i da je njezin raspon od 2 EUR do 10 EUR po putniku. U Zračnoj luci Frankfurt Hahn ta pristojba iznosi 4,35 EUR te je stoga primjerena u usporedbi s drugim zračnim lukama. |
| --- | --- |

(158)

Njemačka je objasnila da u skladu s člankom 5. Zakona o sigurnosti zračnog prometa (njem. Luftsicherheitsgesetz) država kontrolira putnike i njihovu prtljagu kako bi zračni promet osigurala od terorističkih napada. Njemačka je, nadalje, tvrdila da nadležna tijela zračnim prijevoznicima naplaćuju pristojbe po putniku za tu aktivnost. Njemačka je izjavila da razina sigurnosne naknade ovisi o pojedinačnim okolnostima zračne luke i da je njezin raspon od 2 EUR do 10 EUR po putniku. U Zračnoj luci Frankfurt Hahn ta pristojba iznosi 4,35 EUR te je stoga primjerena u usporedbi s drugim zračnim lukama.

Luftsicherheitsgesetz

| (159) | Tu sigurnosnu kontrolu nadležna tijela mogu prenijeti i na upravitelja zračne luke, što je ovdje bio slučaj kad je sigurnosne kontrole obavljao FFHG koji ih je pak povjerio vanjskom zaštitarskom društvu. |
| --- | --- |

(159)

Tu sigurnosnu kontrolu nadležna tijela mogu prenijeti i na upravitelja zračne luke, što je ovdje bio slučaj kad je sigurnosne kontrole obavljao FFHG koji ih je pak povjerio vanjskom zaštitarskom društvu.

| (160) | Osim toga, Njemačka je navela da su sigurnosne kontrole u nadležnosti javne politike i da ne čine gospodarsku djelatnost. |
| --- | --- |

(160)

Osim toga, Njemačka je navela da su sigurnosne kontrole u nadležnosti javne politike i da ne čine gospodarsku djelatnost.

| (161) | Njemačka se u tom pogledu slaže s mišljenjem Komisije da se za usluge koje pruža FFHG ne bi smjela plaćati prekomjerna naknada. Međutim, Njemačka je naglasila da FFHG nije primio prekomjernu naknadu jer on mora snositi sve troškove sigurnosnih kontrola. |
| --- | --- |

(161)

Njemačka se u tom pogledu slaže s mišljenjem Komisije da se za usluge koje pruža FFHG ne bi smjela plaćati prekomjerna naknada. Međutim, Njemačka je naglasila da FFHG nije primio prekomjernu naknadu jer on mora snositi sve troškove sigurnosnih kontrola.

5.2.6.   MJERA 6.: IZRAVNA BESPOVRATNA SREDSTVA SAVEZNE POKRAJINE PORAJNJE-FALAČKA

| (162) | Njemačka je pojasnila da je savezna pokrajina Porajnje-Falačka od 2001. do 2004. izvršila sljedeća plaćanja FFHG-u. Kao prvo, savezna pokrajina Porajnje-Falačka podržala je FFHG u nekim njegovim infrastrukturnim ulaganjima i u tu je svrhu 2001. FFHG-u odobrila bespovratna sredstva u iznosu od [...] EUR. Njemačka je navela da su se ta bespovratna sredstva temeljila na odlukama koje su već donesene 1999. i 2000. Njemačka je tvrdila da se u trenutku donošenja tih odluka pravila o državnim potporama nisu primjenjivala na zračne luke kao poduzetnike u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(162)

Njemačka je pojasnila da je savezna pokrajina Porajnje-Falačka od 2001. do 2004. izvršila sljedeća plaćanja FFHG-u. Kao prvo, savezna pokrajina Porajnje-Falačka podržala je FFHG u nekim njegovim infrastrukturnim ulaganjima i u tu je svrhu 2001. FFHG-u odobrila bespovratna sredstva u iznosu od [...] EUR. Njemačka je navela da su se ta bespovratna sredstva temeljila na odlukama koje su već donesene 1999. i 2000. Njemačka je tvrdila da se u trenutku donošenja tih odluka pravila o državnim potporama nisu primjenjivala na zračne luke kao poduzetnike u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

| (163) | Kao drugo, Njemačka je navela da je savezna pokrajina Porajnje-Falačka djelomično preuzela financiranje troškova zaposlenika za sigurnosne kontrole za 2001. (60 % ukupnih troškova), 2002. (50 %), 2003. (40 %) i 2004. (30 %). |
| --- | --- |

(163)

Kao drugo, Njemačka je navela da je savezna pokrajina Porajnje-Falačka djelomično preuzela financiranje troškova zaposlenika za sigurnosne kontrole za 2001. (60 % ukupnih troškova), 2002. (50 %), 2003. (40 %) i 2004. (30 %).

| (164) | Kao treće, Njemačka je priznala da je savezna pokrajina Porajnje-Falačka sufinancirala dvije znanstvene studije koje je naručio FFHG, ali koje su, prema navodima Njemačke, uglavnom bile u javnom interesu. Njemačka je izjavila da je savezna pokrajina Porajnje-Falačka subvencionirala prvu studiju o regionalnim gospodarskim učincima Zračne luke Frankfurt Hahn u iznosu od 90 % ukupnih troškova i drugu studiju o mogućnostima razvoja teretnog prometa u iznosu od 70 % ukupnih troškova. Njemačka je tvrdila da je savezna pokrajina Porajnje-Falačka te subvencije dala samo zbog vlastitog interesa u pogledu tih studija te da je te studije mogla i sama naručiti. Njemačka nije shvaćala kako se tim djelomičnim financiranjem FFHG-u dodijelila bilo kakva prednost jer su te studije u javnom interesu ni kako se tim financiranjem moglo narušiti tržišno natjecanje. Ako su te studije bile u interesu FFHG-a, FFHG ih je i financijski potpomogao. |
| --- | --- |

(164)

Kao treće, Njemačka je priznala da je savezna pokrajina Porajnje-Falačka sufinancirala dvije znanstvene studije koje je naručio FFHG, ali koje su, prema navodima Njemačke, uglavnom bile u javnom interesu. Njemačka je izjavila da je savezna pokrajina Porajnje-Falačka subvencionirala prvu studiju o regionalnim gospodarskim učincima Zračne luke Frankfurt Hahn u iznosu od 90 % ukupnih troškova i drugu studiju o mogućnostima razvoja teretnog prometa u iznosu od 70 % ukupnih troškova. Njemačka je tvrdila da je savezna pokrajina Porajnje-Falačka te subvencije dala samo zbog vlastitog interesa u pogledu tih studija te da je te studije mogla i sama naručiti. Njemačka nije shvaćala kako se tim djelomičnim financiranjem FFHG-u dodijelila bilo kakva prednost jer su te studije u javnom interesu ni kako se tim financiranjem moglo narušiti tržišno natjecanje. Ako su te studije bile u interesu FFHG-a, FFHG ih je i financijski potpomogao.

5.3.   MOGUĆA DRŽAVNA POTPORA KOJU JE FFHG DODIJELIO DRUŠTVU RYANAIR I SVIM OSTALIM ZRAČNIM PRIJEVOZNICIMA KOJI PREVOZE PUTNIKE

MOGUĆA DRŽAVNA POTPORA KOJU JE FFHG DODIJELIO DRUŠTVU RYANAIR I SVIM OSTALIM ZRAČNIM PRIJEVOZNICIMA KOJI PREVOZE PUTNIKE

5.3.1.   MJERA 7.: UGOVOR S DRUŠTVOM RYANAIR IZ 1999.

| (165) | U pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. Njemačka je općenito napomenula da je od početka u Zračnoj luci Frankfurt Hahn građena vrlo jednostavna infrastruktura kako bi ta Zračna luka mogla biti isplativ i inovativan partner niskotarifnih zračnih prijevoznika. Njemačka je navela da su i u drugim europskim zračnim lukama takozvani „glavni klijenti” (eng. anchor clients) prirodni pokretači početnog razvoja zračne luke. Za Zračnu luku Frankfurt Hahn Ryanair je bio glavni klijent, tj. klijent preko kojeg se moglo dobiti uporište na tržištu. |
| --- | --- |

(165)

U pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. Njemačka je općenito napomenula da je od početka u Zračnoj luci Frankfurt Hahn građena vrlo jednostavna infrastruktura kako bi ta Zračna luka mogla biti isplativ i inovativan partner niskotarifnih zračnih prijevoznika. Njemačka je navela da su i u drugim europskim zračnim lukama takozvani „glavni klijenti” (eng. anchor clients) prirodni pokretači početnog razvoja zračne luke. Za Zračnu luku Frankfurt Hahn Ryanair je bio glavni klijent, tj. klijent preko kojeg se moglo dobiti uporište na tržištu.

anchor clients

| (166) | Njemačka je tvrdila da je u trenutku sklapanja prvog ugovora s društvom Ryanair koncept zračne luke s niskotarifnim zračnim prijevoznicima još bio nov. Stoga je tim ugovorom Ryanair dobio poticaj da počne letjeti prema rijetko posjećenoj Zračnoj luci Frankfurt Hahn. Njemačka je navela da je vezivanje tako velikog zračnog prijevoznika za Zračnu luku Frankfurt Hahn dovelo do novih ugovora sa zračnim prijevoznicima koje je sklopila ta zračna luka („načelo oslanjanja”, eng. follow-on principle). Takozvanim „domino-efektom” to je konačno dovelo i do povećanja dobiti u nezrakoplovnom sektoru. |
| --- | --- |

(166)

Njemačka je tvrdila da je u trenutku sklapanja prvog ugovora s društvom Ryanair koncept zračne luke s niskotarifnim zračnim prijevoznicima još bio nov. Stoga je tim ugovorom Ryanair dobio poticaj da počne letjeti prema rijetko posjećenoj Zračnoj luci Frankfurt Hahn. Njemačka je navela da je vezivanje tako velikog zračnog prijevoznika za Zračnu luku Frankfurt Hahn dovelo do novih ugovora sa zračnim prijevoznicima koje je sklopila ta zračna luka („načelo oslanjanja”, eng. follow-on principle). Takozvanim „domino-efektom” to je konačno dovelo i do povećanja dobiti u nezrakoplovnom sektoru.

follow-on principle

| (167) | Njemačka je tvrdila da su, s obzirom na tu dinamiku, zračni prijevoznici kao što je Ryanair imali veliku pregovaračku snagu jer su u to vrijeme brojne druge male regionalne zračne luke pokušavale sklopiti ugovore s društvom Ryanair. |
| --- | --- |

(167)

Njemačka je tvrdila da su, s obzirom na tu dinamiku, zračni prijevoznici kao što je Ryanair imali veliku pregovaračku snagu jer su u to vrijeme brojne druge male regionalne zračne luke pokušavale sklopiti ugovore s društvom Ryanair.

| (168) | Nadalje, Njemačka je navela da u okviru Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. nisu odobrena nikakva državna sredstva. Osim toga, Njemačka je tvrdila se na temelju ugovornog odnosa između upravitelja Zračne luke i tog zračnog prijevoznika nije dodijelila nikakva prednost tom zračnom prijevozniku. Njemačka je smatrala da se odgovornost za sklapanje tog Ugovora mora pripisati isključivo Upravi jer sklapanje Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. predstavlja svakodnevno poslovanje te Nadzorni odbor nije donio nikakvu odluku o tom pitanju. Njemačka je smatrala da Komisija ne može smatrati da se sklapanje Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. može pripisati Njemačkoj jer Nadzorni odbor nije ništa učinio kako bi ga spriječio. Njemačka je navela da te mjere nisu dio odgovornosti i zadaća Nadzornog odbora. Osim toga, kriteriji koje je Sud naveo u predmetu Stardust Marine doveli bi se ad absurdum kad bi činjenica da nadzorni odbor društva u državnom vlasništvu nije djelovao bila dovoljna za zaključak o mogućnosti pripisivanja mjere državi. Stoga se, prema navodima Njemačke, taj Ugovor ni na koji način ne može pripisati državi. |
| --- | --- |

(168)

Nadalje, Njemačka je navela da u okviru Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. nisu odobrena nikakva državna sredstva. Osim toga, Njemačka je tvrdila se na temelju ugovornog odnosa između upravitelja Zračne luke i tog zračnog prijevoznika nije dodijelila nikakva prednost tom zračnom prijevozniku. Njemačka je smatrala da se odgovornost za sklapanje tog Ugovora mora pripisati isključivo Upravi jer sklapanje Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. predstavlja svakodnevno poslovanje te Nadzorni odbor nije donio nikakvu odluku o tom pitanju. Njemačka je smatrala da Komisija ne može smatrati da se sklapanje Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. može pripisati Njemačkoj jer Nadzorni odbor nije ništa učinio kako bi ga spriječio. Njemačka je navela da te mjere nisu dio odgovornosti i zadaća Nadzornog odbora. Osim toga, kriteriji koje je Sud naveo u predmetu Stardust Marine doveli bi se ad absurdum kad bi činjenica da nadzorni odbor društva u državnom vlasništvu nije djelovao bila dovoljna za zaključak o mogućnosti pripisivanja mjere državi. Stoga se, prema navodima Njemačke, taj Ugovor ni na koji način ne može pripisati državi.

Stardust Marine

ad absurdum

nije

| (169) | Osim toga, Njemačka je tvrdila da se na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. društvu Ryanair nije dodijelila nikakva prednost jer bi i ulagač u tržišnom gospodarstvu sklopio taj Ugovor. Njemačka je posebno naglasila da taj Ugovor nije doveo do gubitaka, suprotno tvrdnjama Komisije u Odluci o pokretanju postupka iz 2008., nego su na temelju njega ostvareni veliki prihodi koji su daleko premašili nastale troškove. |
| --- | --- |

(169)

Osim toga, Njemačka je tvrdila da se na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. društvu Ryanair nije dodijelila nikakva prednost jer bi i ulagač u tržišnom gospodarstvu sklopio taj Ugovor. Njemačka je posebno naglasila da taj Ugovor nije doveo do gubitaka, suprotno tvrdnjama Komisije u Odluci o pokretanju postupka iz 2008., nego su na temelju njega ostvareni veliki prihodi koji su daleko premašili nastale troškove.

| (170) | U tom je pogledu Njemačka naglasila da je Zračna luka Frankfurt Hahn primijenila „pristup jedne blagajne” prema kojem se prihodi od zrakoplovnih i nezrakoplovnih aktivnosti prikupljaju na jedan račun (u„jednu blagajnu”). Njemačka je navela da je stoga potrebno uzeti u obzir zrakoplovne i nezrakoplovne prihode koje su ostvarili zračni prijevoznici i njihovi putnici. Kako je Njemačka prethodno izjavila, PwC je zaključio da bi ulagač u tržišnom gospodarstvu s dugoročnom strategijom potpisao Ugovor s društvom Ryanair iz 1999., a posebno ako se uzme u obzir stanje Zračne luke Frankfurt Hahn 1999. Njemačka je navela da se u to vrijeme Zračna luka Frankfurt Hahn suočavala s visokim fiksnim troškovima zračne i zemaljske infrastrukture, dok je iskorištenost kapaciteta Zračne luke bila mala. Stoga je Njemačka tvrdila da je mogućnost stvaranja dodatnog putničkog prometa bila prilika za ograničavanje gubitaka i stjecanje klijenata s potencijalom rasta. |
| --- | --- |

(170)

U tom je pogledu Njemačka naglasila da je Zračna luka Frankfurt Hahn primijenila „pristup jedne blagajne” prema kojem se prihodi od zrakoplovnih i nezrakoplovnih aktivnosti prikupljaju na jedan račun (u„jednu blagajnu”). Njemačka je navela da je stoga potrebno uzeti u obzir zrakoplovne i nezrakoplovne prihode koje su ostvarili zračni prijevoznici i njihovi putnici. Kako je Njemačka prethodno izjavila, PwC je zaključio da bi ulagač u tržišnom gospodarstvu s dugoročnom strategijom potpisao Ugovor s društvom Ryanair iz 1999., a posebno ako se uzme u obzir stanje Zračne luke Frankfurt Hahn 1999. Njemačka je navela da se u to vrijeme Zračna luka Frankfurt Hahn suočavala s visokim fiksnim troškovima zračne i zemaljske infrastrukture, dok je iskorištenost kapaciteta Zračne luke bila mala. Stoga je Njemačka tvrdila da je mogućnost stvaranja dodatnog putničkog prometa bila prilika za ograničavanje gubitaka i stjecanje klijenata s potencijalom rasta.

| (171) | Njemačka smatra da troškove o kojima je odluka donesena prije sklapanja Ugovora, kao što su troškovi opće infrastrukture zračne luke i opće administracije zračne luke (drugim riječima, troškovi koji su nastali neovisno o Ugovoru s društvom Ryanair iz 1999.) nije trebalo uključiti u analizu profitabilnosti Ugovora s društvom Ryanair iz 1999., a PwC se u tom pogledu slaže s Njemačkom. Njemačka je posebno tvrdila bi zračna luka s postojećom mrežom klijenata mogla samo djelomično prenijeti troškove infrastrukturnih mjera na svoje klijente i da Zračna luka Frankfurt Hahn nije bila u tom položaju. |
| --- | --- |

(171)

Njemačka smatra da troškove o kojima je odluka donesena prije sklapanja Ugovora, kao što su troškovi opće infrastrukture zračne luke i opće administracije zračne luke (drugim riječima, troškovi koji su nastali neovisno o Ugovoru s društvom Ryanair iz 1999.) nije trebalo uključiti u analizu profitabilnosti Ugovora s društvom Ryanair iz 1999., a PwC se u tom pogledu slaže s Njemačkom. Njemačka je posebno tvrdila bi zračna luka s postojećom mrežom klijenata mogla samo djelomično prenijeti troškove infrastrukturnih mjera na svoje klijente i da Zračna luka Frankfurt Hahn nije bila u tom položaju.

| (172) | Nadalje, Njemačka je tvrdila da bi se, ako se uzmu u obzir stvarni troškovi izgradnje novog terminala, mogao najviše uzeti u obzir predviđeni putnički promet koji bi ostvario Ryanair. Njemačka je zauzela stajalište da bi tada razdoblje amortizacije od 25 godina bilo primjereno, što bi značilo amortizaciju od [...] EUR godišnje. Njemačka je tvrdila da bi čak i u slučaju amortizacije od 15 godina, kako je predložila Komisija, to značilo amortizaciju od [...] EUR godišnje tako da bi ukupna analiza isplativosti još uvijek bila pozitivna. Stoga je, uzimajući u obzir vrijeme pokretanja Zračne luke Frankfurt Hahn, Njemačka zauzela stajalište da bi to ulagaču u tržišnom gospodarstvu bilo dovoljno da sklopi Ugovor. |
| --- | --- |

(172)

Nadalje, Njemačka je tvrdila da bi se, ako se uzmu u obzir stvarni troškovi izgradnje novog terminala, mogao najviše uzeti u obzir predviđeni putnički promet koji bi ostvario Ryanair. Njemačka je zauzela stajalište da bi tada razdoblje amortizacije od 25 godina bilo primjereno, što bi značilo amortizaciju od [...] EUR godišnje. Njemačka je tvrdila da bi čak i u slučaju amortizacije od 15 godina, kako je predložila Komisija, to značilo amortizaciju od [...] EUR godišnje tako da bi ukupna analiza isplativosti još uvijek bila pozitivna. Stoga je, uzimajući u obzir vrijeme pokretanja Zračne luke Frankfurt Hahn, Njemačka zauzela stajalište da bi to ulagaču u tržišnom gospodarstvu bilo dovoljno da sklopi Ugovor.

5.3.2.   MJERA 8.: CJENIK NAKNADA ZRAČNE LUKE IZ 2001.

| (173) | Njemačka je navela da se Cjenik naknada zračne luke iz 2001. ne može smatrati državnom potporom. Njemačka je tvrdila da nisu dodijeljena državna sredstva i u tom pogledu uputila na svoja objašnjenja u pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. (vidjeti odjeljak 5.3.1., a posebno uvodnu izjavu 167.). Njemačka je izjavila da je FFHG na temelju Cjenika naknada zračne luke iz 2001. ostvario prihode te da nije bilo nužno ni moguće da taj Cjenik naknada zračne luke dovede do pokrića svih troškova FFHG-a. Za taj je rezultat, prema navodima Njemačke, trebalo uzeti u obzir prihode od nezrakoplovnog sektora te prihode na temelju pristupa jedne blagajne (vidjeti uvodnu izjavu 169.). |
| --- | --- |

(173)

Njemačka je navela da se Cjenik naknada zračne luke iz 2001. ne može smatrati državnom potporom. Njemačka je tvrdila da nisu dodijeljena državna sredstva i u tom pogledu uputila na svoja objašnjenja u pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. (vidjeti odjeljak 5.3.1., a posebno uvodnu izjavu 167.). Njemačka je izjavila da je FFHG na temelju Cjenika naknada zračne luke iz 2001. ostvario prihode te da nije bilo nužno ni moguće da taj Cjenik naknada zračne luke dovede do pokrića svih troškova FFHG-a. Za taj je rezultat, prema navodima Njemačke, trebalo uzeti u obzir prihode od nezrakoplovnog sektora te prihode na temelju pristupa jedne blagajne (vidjeti uvodnu izjavu 169.).

| (174) | Njemačka je, nadalje, osporavala da se mjera može pripisati državi jer je naknade zračne luke odobrilo Ministarstvo prometa savezne pokrajine Porajnje-Falačka. To odobrenje nije značilo nikakvu gospodarsku ili političku ovisnost, nego je to jednostavno bila regulatorna formalnost koja se zahtijeva u njemačkom pravu i koju prema zakonu mora ispuniti svaka zračna luka, bez obzira na to je li u državnom vlasništvu. Svrha je tog zakona zaštititi zračne prijevoznike od svake moguće zlouporabe monopolističke moći zračne luke u pogledu određivanja cijena za njezinu upotrebu. |
| --- | --- |

(174)

Njemačka je, nadalje, osporavala da se mjera može pripisati državi jer je naknade zračne luke odobrilo Ministarstvo prometa savezne pokrajine Porajnje-Falačka. To odobrenje nije značilo nikakvu gospodarsku ili političku ovisnost, nego je to jednostavno bila regulatorna formalnost koja se zahtijeva u njemačkom pravu i koju prema zakonu mora ispuniti svaka zračna luka, bez obzira na to je li u državnom vlasništvu. Svrha je tog zakona zaštititi zračne prijevoznike od svake moguće zlouporabe monopolističke moći zračne luke u pogledu određivanja cijena za njezinu upotrebu.

| (175) | Osim toga, Njemačka je tvrdila da na temelju Cjenika naknada zračne luke iz 2001. Zračnoj luci Frankfurt Hahn nije odobrena nikakva prednost. Složila se s Komisijom da rezultati testa ulagača u tržišnom gospodarstvu za Ugovor s društvom Ryanair iz 2002., koji se temelji na Cjeniku naknada zračne luke iz 2001. i kojim je uvedena dodatna marketinška podrška, mogu služiti kao referentna točka. Na temelju toga i s obzirom na to da je test subjekta u tržišnom gospodarstvu pozitivan za Ugovor s društvom Ryanair iz 2002. Njemačka je tvrdila da se nikakav drugi rezultat ne može primijeniti na Cjenik naknada zračne luke iz 2001. U pogledu sumnji koje je Komisija izrazila o testu subjekta u tržišnom gospodarstvu Njemačka je uputila na svoje argumente koji se odnose na test subjekta u tržišnom gospodarstvu za Ugovor s društvom Ryanair iz 2002. (vidjeti uvodnu izjavu 178. i dalje). |
| --- | --- |

(175)

Osim toga, Njemačka je tvrdila da na temelju Cjenika naknada zračne luke iz 2001. Zračnoj luci Frankfurt Hahn nije odobrena nikakva prednost. Složila se s Komisijom da rezultati testa ulagača u tržišnom gospodarstvu za Ugovor s društvom Ryanair iz 2002., koji se temelji na Cjeniku naknada zračne luke iz 2001. i kojim je uvedena dodatna marketinška podrška, mogu služiti kao referentna točka. Na temelju toga i s obzirom na to da je test subjekta u tržišnom gospodarstvu pozitivan za Ugovor s društvom Ryanair iz 2002. Njemačka je tvrdila da se nikakav drugi rezultat ne može primijeniti na Cjenik naknada zračne luke iz 2001. U pogledu sumnji koje je Komisija izrazila o testu subjekta u tržišnom gospodarstvu Njemačka je uputila na svoje argumente koji se odnose na test subjekta u tržišnom gospodarstvu za Ugovor s društvom Ryanair iz 2002. (vidjeti uvodnu izjavu 178. i dalje).

| (176) | Nadalje, Njemačka je izrazila neslaganja s Komisijom u pogledu procjene selektivnosti Cjenika naknada zračne luke iz 2001. Njemačka je tvrdila da je Cjenik naknada zračne luke iz 2001. općenit i da se primjenjuje na sve zračne prijevoznike koji upotrebljavaju Zračnu luku te da stoga ne može biti selektivan ili specifičan. Prema navodima Njemačke u Cjenik naknada zračne luke iz 2001. nisu bile uključene nikakve razlike na temelju kojih bi se jednom zračnom prijevozniku dala prednost pred drugim te nije postojao ni bilo kakav sustav rabata. Stoga je Njemačka zauzela stajalište da nijednom zračnom prijevozniku nije odobrena selektivna prednost. |
| --- | --- |

(176)

Nadalje, Njemačka je izrazila neslaganja s Komisijom u pogledu procjene selektivnosti Cjenika naknada zračne luke iz 2001. Njemačka je tvrdila da je Cjenik naknada zračne luke iz 2001. općenit i da se primjenjuje na sve zračne prijevoznike koji upotrebljavaju Zračnu luku te da stoga ne može biti selektivan ili specifičan. Prema navodima Njemačke u Cjenik naknada zračne luke iz 2001. nisu bile uključene nikakve razlike na temelju kojih bi se jednom zračnom prijevozniku dala prednost pred drugim te nije postojao ni bilo kakav sustav rabata. Stoga je Njemačka zauzela stajalište da nijednom zračnom prijevozniku nije odobrena selektivna prednost.

| (177) | Konačno, Njemačka je u pogledu Cjenika naknada zračne luke iz 2001. tvrdila da je taj Cjenik u skladu s tržišnim ponašanjem te da se njime, kao takvim, ne bi narušilo tržišno natjecanje među zračnim lukama ili tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. |
| --- | --- |

(177)

Konačno, Njemačka je u pogledu Cjenika naknada zračne luke iz 2001. tvrdila da je taj Cjenik u skladu s tržišnim ponašanjem te da se njime, kao takvim, ne bi narušilo tržišno natjecanje među zračnim lukama ili tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu.

5.3.3.   MJERA 9.: UGOVOR S DRUŠTVOM RYANAIR IZ 2002.

| (178) | Njemačka je, za razliku od tvrdnji iz Odluke o pokretanju postupka iz 2008., smatrala da na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. nisu nastali nikakvi gubitci, nego da je njime FFHG-u osiguran izvor prihoda. U pogledu mogućnosti pripisivanja Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. i upotrebe državnih sredstava Njemačka je uputila na svoja objašnjenja koja se odnose na Ugovor s društvom Ryanair iz 1999. (vidjeti uvodnu izjavu 167. i dalje). Nadalje, Njemačka je dodala da je 2002., u vrijeme sklapanja Ugovora, većinu udjela u FFHG-u već držao Fraport, čija sredstva nisu državna sredstva i čije se mjere ne mogu pripisati državi, kako je Njemačka već istaknula u pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 2001. (vidjeti uvodnu izjavu 134. i dalje). |
| --- | --- |

(178)

Njemačka je, za razliku od tvrdnji iz Odluke o pokretanju postupka iz 2008., smatrala da na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. nisu nastali nikakvi gubitci, nego da je njime FFHG-u osiguran izvor prihoda. U pogledu mogućnosti pripisivanja Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. i upotrebe državnih sredstava Njemačka je uputila na svoja objašnjenja koja se odnose na Ugovor s društvom Ryanair iz 1999. (vidjeti uvodnu izjavu 167. i dalje). Nadalje, Njemačka je dodala da je 2002., u vrijeme sklapanja Ugovora, većinu udjela u FFHG-u već držao Fraport, čija sredstva nisu državna sredstva i čije se mjere ne mogu pripisati državi, kako je Njemačka već istaknula u pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 2001. (vidjeti uvodnu izjavu 134. i dalje).

| (179) | Njemačka je navela da Nadzorni odbor FFHG-a, koji je odobrio sklapanje Ugovora s društvom Ryanair iz 2002., nije bio pod kontrolom države. U tom je pogledu Njemačka tvrdila da je prikaz članova Nadzornog odbora FFHG-a u uvodnoj izjavi 18. Odluke o pokretanju postupka iz 2008. bio pogrešan. Njemačka je navela da je u skladu s Društvenim ugovorom FFHG-a Fraport imao šest predstavnika, a savezna pokrajina Porajnje-Falačka osam, od kojih su tri bili predstavnici lokalnih nadležnih tijela. Međutim, Njemačka je navela da su članovi imali različit broj glasova te da je većinu glasova uvijek imalo privatno društvo Fraport. Razlog tome bila je činjenica da je svaki predstavnik društva Fraport imao 12 glasova, dok je svaki predstavnik savezne pokrajine imao samo 5 glasova, a predstavnici lokalnih nadležnih tijela samo po jedan glas. Stoga je, prema navodima Njemačke, Fraport imao 72 glasa, dok su predstavnici savezne pokrajine i lokalnih nadležnih tijela imali samo 28 glasova. Budući da Nadzorni odbor odlučuje običnom većinom, Njemačka je zauzela stajalište da se Ugovor s društvom Ryanair iz 2002. nije mogao sklopiti bez glasova društva Fraport i da se stoga sklapanje Ugovora ne može pripisati državi. |
| --- | --- |

(179)

Njemačka je navela da Nadzorni odbor FFHG-a, koji je odobrio sklapanje Ugovora s društvom Ryanair iz 2002., nije bio pod kontrolom države. U tom je pogledu Njemačka tvrdila da je prikaz članova Nadzornog odbora FFHG-a u uvodnoj izjavi 18. Odluke o pokretanju postupka iz 2008. bio pogrešan. Njemačka je navela da je u skladu s Društvenim ugovorom FFHG-a Fraport imao šest predstavnika, a savezna pokrajina Porajnje-Falačka osam, od kojih su tri bili predstavnici lokalnih nadležnih tijela. Međutim, Njemačka je navela da su članovi imali različit broj glasova te da je većinu glasova uvijek imalo privatno društvo Fraport. Razlog tome bila je činjenica da je svaki predstavnik društva Fraport imao 12 glasova, dok je svaki predstavnik savezne pokrajine imao samo 5 glasova, a predstavnici lokalnih nadležnih tijela samo po jedan glas. Stoga je, prema navodima Njemačke, Fraport imao 72 glasa, dok su predstavnici savezne pokrajine i lokalnih nadležnih tijela imali samo 28 glasova. Budući da Nadzorni odbor odlučuje običnom većinom, Njemačka je zauzela stajalište da se Ugovor s društvom Ryanair iz 2002. nije mogao sklopiti bez glasova društva Fraport i da se stoga sklapanje Ugovora ne može pripisati državi.

| (180) | Nadalje, Njemačka je odbila sumnje Komisije u pogledu dodjele prednosti i povezanog testa subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je dostavio PwC. Njemačka je tvrdila da brojka od [...] putnika po letu nije pretjerana jer je Ryanair već 2002. za [...] % svojih letova upotrebljavao Boeing 737-800 te je prosječni faktor opterećenosti za te letove iznosio [...] %, što znači da je broj putnika po zrakoplovu de facto u prosjeku iznosio [...] po letu društva Ryanair. Stoga je Njemačka zauzela stajalište da je procjena broja putnika od [...] bila razumna i da nije bila previsoka, posebno jer je FFHG uzeo u obzir da će Ryanair vrlo brzo zamijeniti Boeing 737-200 zrakoplovom tipa Boeing 737-800. |
| --- | --- |

(180)

Nadalje, Njemačka je odbila sumnje Komisije u pogledu dodjele prednosti i povezanog testa subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je dostavio PwC. Njemačka je tvrdila da brojka od [...] putnika po letu nije pretjerana jer je Ryanair već 2002. za [...] % svojih letova upotrebljavao Boeing 737-800 te je prosječni faktor opterećenosti za te letove iznosio [...] %, što znači da je broj putnika po zrakoplovu de facto u prosjeku iznosio [...] po letu društva Ryanair. Stoga je Njemačka zauzela stajalište da je procjena broja putnika od [...] bila razumna i da nije bila previsoka, posebno jer je FFHG uzeo u obzir da će Ryanair vrlo brzo zamijeniti Boeing 737-200 zrakoplovom tipa Boeing 737-800.

de facto

| (181) | U pogledu sumnji Komisije koje se odnose na trošak opće infrastrukture zračne luke i opće administracije zračne luke Njemačka je uputila na svoje argumente u pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. (vidjeti uvodnu izjavu 171. i dalje). Uputila je i na svoje izjave o Cjeniku naknada zračne luke iz 2001. (vidjeti uvodnu izjavu 176.) u pogledu selektivnosti mjere. |
| --- | --- |

(181)

U pogledu sumnji Komisije koje se odnose na trošak opće infrastrukture zračne luke i opće administracije zračne luke Njemačka je uputila na svoje argumente u pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. (vidjeti uvodnu izjavu 171. i dalje). Uputila je i na svoje izjave o Cjeniku naknada zračne luke iz 2001. (vidjeti uvodnu izjavu 176.) u pogledu selektivnosti mjere.

5.3.4.   MJERA 10.: UGOVOR S DRUŠTVOM RYANAIR IZ 2005.

| (182) | U pogledu pitanja državnih sredstava i mogućnosti pripisivanja Njemačka je uputila na svoje izjave o ugovorima s društvom Ryanair iz 1999. i 2002. (vidjeti uvodnu izjavu 167. i dalje te uvodnu izjavu 178. i dalje). Nadalje, Njemačka je izjavila da je u trenutku sklapanja Ugovora s društvom Ryanair iz 2005. Nadzorni odbor FFHG-a bio ustrojen tako da tijela javne vlasti nisu mogla imati odlučujući utjecaj na tu odluku. U tom je trenutku Fraport imao 156 glasova, dok su savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen imale po 42 glasa. Stoga je Njemačka tvrdila da država nije mogla imati odlučujući utjecaj jer je imala samo 84 od 240 glasova. |
| --- | --- |

(182)

U pogledu pitanja državnih sredstava i mogućnosti pripisivanja Njemačka je uputila na svoje izjave o ugovorima s društvom Ryanair iz 1999. i 2002. (vidjeti uvodnu izjavu 167. i dalje te uvodnu izjavu 178. i dalje). Nadalje, Njemačka je izjavila da je u trenutku sklapanja Ugovora s društvom Ryanair iz 2005. Nadzorni odbor FFHG-a bio ustrojen tako da tijela javne vlasti nisu mogla imati odlučujući utjecaj na tu odluku. U tom je trenutku Fraport imao 156 glasova, dok su savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen imale po 42 glasa. Stoga je Njemačka tvrdila da država nije mogla imati odlučujući utjecaj jer je imala samo 84 od 240 glasova.

| (183) | Nadalje, Njemačka je zauzela stajalište da tim Ugovorom društvu Ryanair nije dodijeljena nikakva prednost. Njemačka je izjavila da je, za razliku od prijedloga Komisije iz Odluke o pokretanju postupka iz 2008., PwC dobio sve relevantne brojke jer inače ne bi mogao provesti taj sveobuhvatni, neutralni i neovisni test subjekta u tržišnom gospodarstvu. Osim toga, Njemačka je odbila sumnje Komisije da ulaganja koja je potaknuo Ryanair nisu raspoređena na odgovarajući način. Njemačka je izjavila da je PwC proveo drugu evaluaciju u svojoj dopunskoj procjeni u kojoj je objasnio da se veći dio troškova odnosio na opća ulaganja koja je Zračna luka provela neovisno o uslugama koje se pružaju društvu Ryanair. Njemačka je navela da su troškovi nastali zbog prihvata i otpreme putnika društva Ryanair raspoređeni društvu Ryanair. |
| --- | --- |

(183)

Nadalje, Njemačka je zauzela stajalište da tim Ugovorom društvu Ryanair nije dodijeljena nikakva prednost. Njemačka je izjavila da je, za razliku od prijedloga Komisije iz Odluke o pokretanju postupka iz 2008., PwC dobio sve relevantne brojke jer inače ne bi mogao provesti taj sveobuhvatni, neutralni i neovisni test subjekta u tržišnom gospodarstvu. Osim toga, Njemačka je odbila sumnje Komisije da ulaganja koja je potaknuo Ryanair nisu raspoređena na odgovarajući način. Njemačka je izjavila da je PwC proveo drugu evaluaciju u svojoj dopunskoj procjeni u kojoj je objasnio da se veći dio troškova odnosio na opća ulaganja koja je Zračna luka provela neovisno o uslugama koje se pružaju društvu Ryanair. Njemačka je navela da su troškovi nastali zbog prihvata i otpreme putnika društva Ryanair raspoređeni društvu Ryanair.

| (184) | Njemačka je odbila i sumnje Komisije u pogledu učinkovitosti sustava kazni koji je uveden Ugovorom s društvom Ryanair iz 2005. Njemačka je izjavila da je iz tog sustava kazni vidljivo tržišno ponašanje. Njemačka je tvrdila da bi dodatne sankcije, uz one koje su dogovorene, bile nepotrebne i neprimjerene jer Ryanair nije imao isključiva prava na upotrebu Zračne luke te je i sam preuzimao rizik. |
| --- | --- |

(184)

Njemačka je odbila i sumnje Komisije u pogledu učinkovitosti sustava kazni koji je uveden Ugovorom s društvom Ryanair iz 2005. Njemačka je izjavila da je iz tog sustava kazni vidljivo tržišno ponašanje. Njemačka je tvrdila da bi dodatne sankcije, uz one koje su dogovorene, bile nepotrebne i neprimjerene jer Ryanair nije imao isključiva prava na upotrebu Zračne luke te je i sam preuzimao rizik.

| (185) | Osim toga, Njemačka je izjavila da Ugovor nije bio selektivna mjera jer su se dogovorene naknade zračne luke temeljile na općem Cjeniku naknada zračne luke iz 2006. Njemačka je tvrdila i da gubitci FFHG-a nisu nastali zbog Ugovora s društvom Ryanair iz 2005., nego zbog nužnih ulaganja u Zračnu luku Frankfurt Hahn, dok su ulaganja koja je potaknuo Ryanair pokrivena prihodima koji su ostvareni na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 2005. |
| --- | --- |

(185)

Osim toga, Njemačka je izjavila da Ugovor nije bio selektivna mjera jer su se dogovorene naknade zračne luke temeljile na općem Cjeniku naknada zračne luke iz 2006. Njemačka je tvrdila i da gubitci FFHG-a nisu nastali zbog Ugovora s društvom Ryanair iz 2005., nego zbog nužnih ulaganja u Zračnu luku Frankfurt Hahn, dok su ulaganja koja je potaknuo Ryanair pokrivena prihodima koji su ostvareni na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 2005.

5.3.5.   MJERA 11.: CJENIK NAKNADA ZRAČNE LUKE IZ 2006.

| (186) | U pogledu Cjenika naknada zračne luke iz 2006. Njemačka je općenito tvrdila da su te naknade zračne luke utvrđene isključivo na temelju gospodarskih razmatranja, uzimajući u obzir poslovni model Zračne luke Frankfurt Hahn kao zračne luke s niskotarifnim prijevoznicima, tj. uz očekivanje da će se troškovi poslovanja pokriti u kratkoročnom razdoblju te da će se održiva dobit ostvariti u dugoročnom razdoblju. |
| --- | --- |

(186)

U pogledu Cjenika naknada zračne luke iz 2006. Njemačka je općenito tvrdila da su te naknade zračne luke utvrđene isključivo na temelju gospodarskih razmatranja, uzimajući u obzir poslovni model Zračne luke Frankfurt Hahn kao zračne luke s niskotarifnim prijevoznicima, tj. uz očekivanje da će se troškovi poslovanja pokriti u kratkoročnom razdoblju te da će se održiva dobit ostvariti u dugoročnom razdoblju.

| (187) | U pogledu pitanja državnih sredstava i mogućnosti pripisivanja Njemačka je uputila na svoje argumente koji se odnose na Ugovore s društvom Ryanair iz 1999., 2002. i 2005. (vidjeti uvodne izjave 167. i dalje, 178. i dalje te 182. i dalje) te Cjenik naknada zračne luke iz 2001. (vidjeti uvodnu izjavu 173. i dalje). |
| --- | --- |

(187)

U pogledu pitanja državnih sredstava i mogućnosti pripisivanja Njemačka je uputila na svoje argumente koji se odnose na Ugovore s društvom Ryanair iz 1999., 2002. i 2005. (vidjeti uvodne izjave 167. i dalje, 178. i dalje te 182. i dalje) te Cjenik naknada zračne luke iz 2001. (vidjeti uvodnu izjavu 173. i dalje).

| (188) | Njemačka je tvrdila da na temelju Cjenika naknada zračne luke iz 2006. društvu Ryanair nije dodijeljena nikakva prednost. Kao prvo, Njemačka je obrazložila različite naknade za putnike koje su uvedene kako bi se pružio poticaj niskotarifnim prijevoznicima te istodobno pokrili operativni troškovi Zračne luke. Njemačka je tvrdila da je smanjenje naknada prema broju putnika uobičajen pristup u nacionalnim i međunarodnim zračnim lukama, što je već prihvatio i Sud. Kad se odobravaju takva smanjenja na temelju broja putnika, ona se moraju obrazložiti na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija što je, prema navodima Njemačke, bio slučaj sa Zračnom lukom Frankfurt Hahn. Budući da je prag za stjecanje rabata bio vrlo nizak, točnije 100 000 putnika godišnje, tim se rabatima pružila potpora i manjim zračnim prijevoznicima. |
| --- | --- |

(188)

Njemačka je tvrdila da na temelju Cjenika naknada zračne luke iz 2006. društvu Ryanair nije dodijeljena nikakva prednost. Kao prvo, Njemačka je obrazložila različite naknade za putnike koje su uvedene kako bi se pružio poticaj niskotarifnim prijevoznicima te istodobno pokrili operativni troškovi Zračne luke. Njemačka je tvrdila da je smanjenje naknada prema broju putnika uobičajen pristup u nacionalnim i međunarodnim zračnim lukama, što je već prihvatio i Sud. Kad se odobravaju takva smanjenja na temelju broja putnika, ona se moraju obrazložiti na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija što je, prema navodima Njemačke, bio slučaj sa Zračnom lukom Frankfurt Hahn. Budući da je prag za stjecanje rabata bio vrlo nizak, točnije 100 000 putnika godišnje, tim se rabatima pružila potpora i manjim zračnim prijevoznicima.

| (189) | Kao drugo, Njemačka je tvrdila da se ekonomsko opravdanje naknada zračne luke temeljilo na pristupu jedne blagajne, upućujući time na svoje izjave o Ugovoru s društvom Ryanair iz 1999. (vidjeti uvodnu izjavu 169.). Njemačka je opravdala i razlike prema vremenu prihvata i otpreme od manje ili više od 30 minuta, objašnjavajući da je vrijeme prihvata i otpreme dulje od 30 minuta de facto troškovno intenzivnije. Njemačka je izjavila i da bi, čak i ako se naknadama zračne luke ne bi pokrilo 100 % troškova, subjekt u tržišnom gospodarstvu još uvijek odabrao taj cjenik naknada jer se pokriće troškova infrastrukture kao što je zračna luka ne bi moglo postići u tako kratkom vremenu. Međutim, FFHG je očekivao da će se Cjenikom naknada zračne luke iz 2006. ostvariti veći putnički promet te da će se do 2008. pokriti svi troškovi. Prema procjeni koju je za taj Cjenik naknada izradio PwC to je bilo ekonomski realno u trenutku uvođenja naknada zračne luke, što je potvrđeno i dopunskom procjenom PwC-a. |
| --- | --- |

(189)

Kao drugo, Njemačka je tvrdila da se ekonomsko opravdanje naknada zračne luke temeljilo na pristupu jedne blagajne, upućujući time na svoje izjave o Ugovoru s društvom Ryanair iz 1999. (vidjeti uvodnu izjavu 169.). Njemačka je opravdala i razlike prema vremenu prihvata i otpreme od manje ili više od 30 minuta, objašnjavajući da je vrijeme prihvata i otpreme dulje od 30 minuta de facto troškovno intenzivnije. Njemačka je izjavila i da bi, čak i ako se naknadama zračne luke ne bi pokrilo 100 % troškova, subjekt u tržišnom gospodarstvu još uvijek odabrao taj cjenik naknada jer se pokriće troškova infrastrukture kao što je zračna luka ne bi moglo postići u tako kratkom vremenu. Međutim, FFHG je očekivao da će se Cjenikom naknada zračne luke iz 2006. ostvariti veći putnički promet te da će se do 2008. pokriti svi troškovi. Prema procjeni koju je za taj Cjenik naknada izradio PwC to je bilo ekonomski realno u trenutku uvođenja naknada zračne luke, što je potvrđeno i dopunskom procjenom PwC-a.

de facto

| (190) | U pogledu marketinške podrške odobrene u skladu s Cjenikom naknada zračne luke iz 2006. Njemačka je tvrdila da to de facto nije sastavni dio Cjenika. Njemačka je tvrdila i da bi svaki ulagač u tržišnom gospodarstvu tu marketinšku podršku stavio na raspolaganje zračnim prijevoznicima jer su uz otvaranja nove linije vezani visoki gospodarski rizici. Ta se podrška daje isključivo novim ponuđenim linijama, odnosno linijama na kojima nije bilo letova uopće ili u prethodna 24 mjeseca. Iznos podrške temelji se na broju odlaznih putnika prevezenih u jednoj godini. Na temelju kriterija kao što su privremene linije koje se nude iz Zračne luke Frankfurt Hahn, tjedne linije i trajanje kontinuiranih letova osigurava se da podrška de facto dovede do širenja mreže letova koju nude zračni prijevoznici. |
| --- | --- |

(190)

U pogledu marketinške podrške odobrene u skladu s Cjenikom naknada zračne luke iz 2006. Njemačka je tvrdila da to de facto nije sastavni dio Cjenika. Njemačka je tvrdila i da bi svaki ulagač u tržišnom gospodarstvu tu marketinšku podršku stavio na raspolaganje zračnim prijevoznicima jer su uz otvaranja nove linije vezani visoki gospodarski rizici. Ta se podrška daje isključivo novim ponuđenim linijama, odnosno linijama na kojima nije bilo letova uopće ili u prethodna 24 mjeseca. Iznos podrške temelji se na broju odlaznih putnika prevezenih u jednoj godini. Na temelju kriterija kao što su privremene linije koje se nude iz Zračne luke Frankfurt Hahn, tjedne linije i trajanje kontinuiranih letova osigurava se da podrška de facto dovede do širenja mreže letova koju nude zračni prijevoznici.

de facto

de facto

| (191) | Njemačka je tvrdila da se marketinška podrška ne može promatrati kao jednostrana aktivnost zračne luke. Njemačka je navela da je promidžba novih linija dovela do veće dobiti Zračne luke jer su zbog većeg broja putnika ostvareni viši nezrakoplovni prihodi. Nadalje, Njemačka je objasnila da se utvrđivanje iznosa podrške temeljilo na opravdanim razmatranjima. |
| --- | --- |

(191)

Njemačka je tvrdila da se marketinška podrška ne može promatrati kao jednostrana aktivnost zračne luke. Njemačka je navela da je promidžba novih linija dovela do veće dobiti Zračne luke jer su zbog većeg broja putnika ostvareni viši nezrakoplovni prihodi. Nadalje, Njemačka je objasnila da se utvrđivanje iznosa podrške temeljilo na opravdanim razmatranjima.

| (192) | Osim toga, Njemačka je odbila sumnje Komisije da je marketinški rizik viši za zračne prijevoznike koji još ne posluju u Zračnoj luci Frankfurt Hahn. Njemačka je tvrdila da su za zračne prijevoznike s većim brojem putnika koji lete na privlačnoj mreži odredišta potrebni veći marketinški troškovi čime se, pak, opravdava veća marketinška podrška koju pruža Zračna luka te da se zbog većeg broja putnika povećava dobit Zračne luke. U svakom slučaju, iznos podrške ne bi bio viši od jedne trećine stvarnih marketinških troškova, čime bi se isključila diskriminacija između zračnih prijevoznika koji već posluju u Zračnoj luci Frankfurt Hahn i drugih zračnih prijevoznika. Štoviše, Njemačka je obrazložila da će veći zračni prijevoznici načelno imati veći proračun za marketing tako da će dana podrška zapravo biti niža u odnosu na cijeli proračun nego u slučaju manjeg zračnog prijevoznika. |
| --- | --- |

(192)

Osim toga, Njemačka je odbila sumnje Komisije da je marketinški rizik viši za zračne prijevoznike koji još ne posluju u Zračnoj luci Frankfurt Hahn. Njemačka je tvrdila da su za zračne prijevoznike s većim brojem putnika koji lete na privlačnoj mreži odredišta potrebni veći marketinški troškovi čime se, pak, opravdava veća marketinška podrška koju pruža Zračna luka te da se zbog većeg broja putnika povećava dobit Zračne luke. U svakom slučaju, iznos podrške ne bi bio viši od jedne trećine stvarnih marketinških troškova, čime bi se isključila diskriminacija između zračnih prijevoznika koji već posluju u Zračnoj luci Frankfurt Hahn i drugih zračnih prijevoznika. Štoviše, Njemačka je obrazložila da će veći zračni prijevoznici načelno imati veći proračun za marketing tako da će dana podrška zapravo biti niža u odnosu na cijeli proračun nego u slučaju manjeg zračnog prijevoznika.

| (193) | Konačno, Njemačka je navela da je na temelju testa subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je proveo PwC utvrđeno da je ta marketinška podrška dodijeljena na način koji je u skladu s tržištem. |
| --- | --- |

(193)

Konačno, Njemačka je navela da je na temelju testa subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je proveo PwC utvrđeno da je ta marketinška podrška dodijeljena na način koji je u skladu s tržištem.

| (194) | U pogledu selektivnosti mjere i narušavanja tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu Njemačka je uputila na svoje izjave u pogledu Cjenika naknada zračne luke iz 2001. (vidjeti uvodnu izjavu 176. i dalje). |
| --- | --- |

(194)

U pogledu selektivnosti mjere i narušavanja tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu Njemačka je uputila na svoje izjave u pogledu Cjenika naknada zračne luke iz 2001. (vidjeti uvodnu izjavu 176. i dalje).

| (195) | Njemačka je stoga tvrdila da Cjenik naknada zračne luke iz 2006. ne uključuje državnu potporu. Ako Komisija utvrdi da naknade zračne luke čine državnu potporu, Njemačka tvrdi da bi ta potpora bila spojiva s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(195)

Njemačka je stoga tvrdila da Cjenik naknada zračne luke iz 2006. ne uključuje državnu potporu. Ako Komisija utvrdi da naknade zračne luke čine državnu potporu, Njemačka tvrdi da bi ta potpora bila spojiva s unutarnjim tržištem.

5.4.   SPOJIVOST MJERA S UNUTARNJIM TRŽIŠTEM

SPOJIVOST MJERA S UNUTARNJIM TRŽIŠTEM

5.4.1.   SPOJIVOST POTPORE ZA ULAGANJE U SVRHU FINANCIRANJA INFRASTRUKTURE ZRAČNE LUKE

| (196) | Prema navodima Njemačke, kad bi se smatralo da mjere od 1. do 6. uključuju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, u mjeri u kojoj su usmjerene na financiranje infrastrukture Zračne luke Frankfurt Hahn, ta bi se potpora mogla smatrati spojivom na temelju članka 107. stavka 3. Ugovora i Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. |
| --- | --- |

(196)

Prema navodima Njemačke, kad bi se smatralo da mjere od 1. do 6. uključuju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, u mjeri u kojoj su usmjerene na financiranje infrastrukture Zračne luke Frankfurt Hahn, ta bi se potpora mogla smatrati spojivom na temelju članka 107. stavka 3. Ugovora i Smjernica za zračni prijevoz iz 2005.

5.4.1.1.   
  Doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa

Doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa

| (197) | U pogledu dobro definiranog cilja od zajedničkog interesa Njemačka je navela da je financiranje infrastrukture Zračne luke Frankfurt Hahn uvijek bilo usmjereno na postizanje cilja poboljšanja regionalne gospodarske strukture gospodarski nedovoljno razvijene i rijetko naseljene regije Hunsrück. |
| --- | --- |

(197)

U pogledu dobro definiranog cilja od zajedničkog interesa Njemačka je navela da je financiranje infrastrukture Zračne luke Frankfurt Hahn uvijek bilo usmjereno na postizanje cilja poboljšanja regionalne gospodarske strukture gospodarski nedovoljno razvijene i rijetko naseljene regije Hunsrück.

| (198) | U tom je pogledu Njemačka izjavila da je, kao prvo, cilj pružanja potpore FFHG-u bilo poboljšanje slabog strukturnog gospodarstva regije Hunsrück. Njemačka je tvrdila da je Zračna luka Frankfurt Hahn okružena nizom područja koja se smatraju regijama kojima je potrebna potpora u okviru zadaće savezne i lokalne vlasti za poboljšanje regionalnoga gospodarstva (njem. Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”
   (36)). U tom je pogledu Njemačka navela da četiri okruga oko Zračne luke, odnosno Landkreis Bernkastel-Wittlich, Birkenfeld, Cochem-Zell i Rhein-Hunsrück-Kreis, u prosjeku imaju tek upola manju gustoću stanovništva u odnosu na ostatak savezne pokrajine Porajnje-Falačka. Njemačka je istaknula da je u tim okruzima, čije se gospodarstvo temelji na malim i srednjim poduzećima, zapošljavanje glavno uporište protiv daljnjeg pogoršanja regionalnoga gospodarstva te da Zračna luka Frankfurt Hahn ima važnu ulogu kao poslodavac i klijent. |
| --- | --- |

(198)

U tom je pogledu Njemačka izjavila da je, kao prvo, cilj pružanja potpore FFHG-u bilo poboljšanje slabog strukturnog gospodarstva regije Hunsrück. Njemačka je tvrdila da je Zračna luka Frankfurt Hahn okružena nizom područja koja se smatraju regijama kojima je potrebna potpora u okviru zadaće savezne i lokalne vlasti za poboljšanje regionalnoga gospodarstva (njem. Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”
   (36)). U tom je pogledu Njemačka navela da četiri okruga oko Zračne luke, odnosno Landkreis Bernkastel-Wittlich, Birkenfeld, Cochem-Zell i Rhein-Hunsrück-Kreis, u prosjeku imaju tek upola manju gustoću stanovništva u odnosu na ostatak savezne pokrajine Porajnje-Falačka. Njemačka je istaknula da je u tim okruzima, čije se gospodarstvo temelji na malim i srednjim poduzećima, zapošljavanje glavno uporište protiv daljnjeg pogoršanja regionalnoga gospodarstva te da Zračna luka Frankfurt Hahn ima važnu ulogu kao poslodavac i klijent.

Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”

36

| (199) | Kao drugo, Njemačka je tvrdila da Zračna luka Frankfurt Hahn ima važnu ulogu u strateškom razvoju receptivnog (~ 33 % putnika, što odgovara otprilike 1 milijunu putnika u 2005.) i emitivnog turizma (~ 67 % putnika) savezne pokrajine Porajnje-Falačka. Njemačka je navela da 88 % dolaznih putnika u regiji boravi nekoliko dana. Njemačka je navela da su 2005. dolazni turisti Zračne luke Frankfurt Hahn ostvarili otprilike 5,7 milijuna noćenja (37). Prema navodima Njemačke broj noćenja dodatno se povećao, pri čemu je savezna pokrajina Porajnje-Falačka 2011. ugostila 8,2 milijuna gostiju koji su ostvarili 21,5 milijuna noćenja. Njemačka je istaknula da se posebno povećao broj gostiju iz zemalja istočne i južne Europe i da iz tih zemalja postoji velik broj letova prema Zračnoj luci Frankfurt Hahn. To je, prema navodima Njemačke, dovelo do otvaranja oko 198 000 radnih mjesta na temelju turizma u saveznoj pokrajini Porajnje-Falačka. Kako je Njemačka objasnila, nastali učinci na prihode i zapošljavanje uglavnom proizlaze iz receptivnog turizma u kojem Zračna luka Frankfurt Hahn ima središnju ulogu kao ulaz za turiste u regiju Hunsrück, ali i općenito u saveznu pokrajinu Porajnje-Falačka. Njemačka je izjavila da se od 1990. do 2001. broj turista u regiji Hunsrück povećao za 70 %, a u saveznoj pokrajini Porajnje-Falačka za 35 %. Prema navodima Njemačke u istom se razdoblju broj turista iz inozemstva u regiji Hunsrück povećao za 163 %. Budući da 88 % dolaznih turista iz Zračne luke Frankfurt Hahn ostvaruje barem jedno noćenje, a više od 80 % njih boravi čak od dva do deset dana, oni godišnje donose ukupnu korist od oko 133,7 milijuna EUR. Nadalje, Njemačka je tvrdila da Zračna luka Frankfurt Hahn ostvaruje prihod i od emitivnog turizma (67 %), i to od nezrakoplovnih prihoda. |
| --- | --- |

(199)

Kao drugo, Njemačka je tvrdila da Zračna luka Frankfurt Hahn ima važnu ulogu u strateškom razvoju receptivnog (~ 33 % putnika, što odgovara otprilike 1 milijunu putnika u 2005.) i emitivnog turizma (~ 67 % putnika) savezne pokrajine Porajnje-Falačka. Njemačka je navela da 88 % dolaznih putnika u regiji boravi nekoliko dana. Njemačka je navela da su 2005. dolazni turisti Zračne luke Frankfurt Hahn ostvarili otprilike 5,7 milijuna noćenja (37). Prema navodima Njemačke broj noćenja dodatno se povećao, pri čemu je savezna pokrajina Porajnje-Falačka 2011. ugostila 8,2 milijuna gostiju koji su ostvarili 21,5 milijuna noćenja. Njemačka je istaknula da se posebno povećao broj gostiju iz zemalja istočne i južne Europe i da iz tih zemalja postoji velik broj letova prema Zračnoj luci Frankfurt Hahn. To je, prema navodima Njemačke, dovelo do otvaranja oko 198 000 radnih mjesta na temelju turizma u saveznoj pokrajini Porajnje-Falačka. Kako je Njemačka objasnila, nastali učinci na prihode i zapošljavanje uglavnom proizlaze iz receptivnog turizma u kojem Zračna luka Frankfurt Hahn ima središnju ulogu kao ulaz za turiste u regiju Hunsrück, ali i općenito u saveznu pokrajinu Porajnje-Falačka. Njemačka je izjavila da se od 1990. do 2001. broj turista u regiji Hunsrück povećao za 70 %, a u saveznoj pokrajini Porajnje-Falačka za 35 %. Prema navodima Njemačke u istom se razdoblju broj turista iz inozemstva u regiji Hunsrück povećao za 163 %. Budući da 88 % dolaznih turista iz Zračne luke Frankfurt Hahn ostvaruje barem jedno noćenje, a više od 80 % njih boravi čak od dva do deset dana, oni godišnje donose ukupnu korist od oko 133,7 milijuna EUR. Nadalje, Njemačka je tvrdila da Zračna luka Frankfurt Hahn ostvaruje prihod i od emitivnog turizma (67 %), i to od nezrakoplovnih prihoda.

37

| (200) | Kao treće, Njemačka je navela da su se, uzimajući u obzir sve aspekte djelatnosti zračne luke, zahvaljujući Zračnoj luci Frankfurt Hahn 2012. u regiji Hunsrück otvorila 3 063 radna mjesta, od kojih je 74 % bilo na puno radno vrijeme. Prema navodima Njemačke 90 % tih zaposlenika i živi u toj regiji. Njemačka je, nadalje, tvrdila da se Zračnom lukom Frankfurt Hahn sprječava odlazak mladih, kvalificiranih zaposlenika u druge regije te gospodarsko i društveno propadanje regionalnih zajednica i njihove infrastrukture. Nadalje, Njemačka je istaknula da postojanje Zračne luke Frankfurt Hahn ne dovodi samo do navedenih izravnih učinaka na tržište rada, nego i do znatnih neizravnih učinaka povećanjem broja gospodarskih i turističkih aktivnosti. U tom je pogledu Njemačka uputila na pozitivne sekundarne učinke na regiju, i to smanjenje nezaposlenosti i povećanje broja poreznih obveznika, čime se pruža potpora u osiguranju toga da općine u regiji imaju financijska sredstva za potporu lokalnom gospodarstvu. Ukupno se time za potrebe receptivnog turizma u cijeloj pokrajini Porajnje-Falačka otvorilo oko 11 000 radnih mjesta. |
| --- | --- |

(200)

Kao treće, Njemačka je navela da su se, uzimajući u obzir sve aspekte djelatnosti zračne luke, zahvaljujući Zračnoj luci Frankfurt Hahn 2012. u regiji Hunsrück otvorila 3 063 radna mjesta, od kojih je 74 % bilo na puno radno vrijeme. Prema navodima Njemačke 90 % tih zaposlenika i živi u toj regiji. Njemačka je, nadalje, tvrdila da se Zračnom lukom Frankfurt Hahn sprječava odlazak mladih, kvalificiranih zaposlenika u druge regije te gospodarsko i društveno propadanje regionalnih zajednica i njihove infrastrukture. Nadalje, Njemačka je istaknula da postojanje Zračne luke Frankfurt Hahn ne dovodi samo do navedenih izravnih učinaka na tržište rada, nego i do znatnih neizravnih učinaka povećanjem broja gospodarskih i turističkih aktivnosti. U tom je pogledu Njemačka uputila na pozitivne sekundarne učinke na regiju, i to smanjenje nezaposlenosti i povećanje broja poreznih obveznika, čime se pruža potpora u osiguranju toga da općine u regiji imaju financijska sredstva za potporu lokalnom gospodarstvu. Ukupno se time za potrebe receptivnog turizma u cijeloj pokrajini Porajnje-Falačka otvorilo oko 11 000 radnih mjesta.

| (201) | Njemačka je tvrdila da se financiranjem infrastrukture Zračne luke Frankfurt Hahn pomoglo u postizanju jasno definiranog cilja od zajedničkog interesa u smislu smanjenja zagušenja zračnog prometa na najvećim čvorištima u EU-u. U tom je pogledu Njemačka uputila na činjenicu da su se u prošlosti ograničenja kapaciteta Zračne luke Frankfurt na Majni stalno premašivala. Njemačka je navela da se Zračnom lukom Frankfurt Hahn, posebno s obzirom na dozvolu za rad 24 sata dnevno, stoga pridonijelo postizanju cilja u pogledu stvaranja dodatnih kapaciteta kako bi se smanjilo zagušenje u Zračnoj luci Frankfurt na Majni. |
| --- | --- |

(201)

Njemačka je tvrdila da se financiranjem infrastrukture Zračne luke Frankfurt Hahn pomoglo u postizanju jasno definiranog cilja od zajedničkog interesa u smislu smanjenja zagušenja zračnog prometa na najvećim čvorištima u EU-u. U tom je pogledu Njemačka uputila na činjenicu da su se u prošlosti ograničenja kapaciteta Zračne luke Frankfurt na Majni stalno premašivala. Njemačka je navela da se Zračnom lukom Frankfurt Hahn, posebno s obzirom na dozvolu za rad 24 sata dnevno, stoga pridonijelo postizanju cilja u pogledu stvaranja dodatnih kapaciteta kako bi se smanjilo zagušenje u Zračnoj luci Frankfurt na Majni.

| (202) | Nadalje, Njemačka je navela da potpora Zračnoj luci Frankfurt Hahn služi i kao cilj od zajedničkog interesa u smislu povećanja mobilnosti građana Unije. U tom je pogledu Njemačka istaknula da je Zračna luka Frankfurt Hahn jedina njemačka zračna luka koja nudi izravne letove u Kaunas (Latvija), Kerry (Irska), Kos (Grčka), Montpellier (Francuska), Nador (Maroko), Plovdiv (Bugarska), Pulu (Hrvatska), Rod (Grčka), Santiago de Compostela (Španjolska) i Volos (Grčka). Osim toga, Njemačka je navela da se Zračnom lukom Frankfurt Hahn pridonijelo mobilnosti mladih koji po niskim cijenama mogu doći u regiju Hunsrück i saveznu pokrajinu Porajnje-Falačka. Slično tome, Njemačka je istaknula da su visokokvalitetna sveučilišta i visokoškolske ustanove u Koblenzu, Mainzu, Kaiserslauternu, Trieru, Wiesbadenu, Mannheimu, Bonnu itd., u kojima se većinom ne plaćaju školarine, sada jednostavno dostupni studentima iz cijele Europe. |
| --- | --- |

(202)

Nadalje, Njemačka je navela da potpora Zračnoj luci Frankfurt Hahn služi i kao cilj od zajedničkog interesa u smislu povećanja mobilnosti građana Unije. U tom je pogledu Njemačka istaknula da je Zračna luka Frankfurt Hahn jedina njemačka zračna luka koja nudi izravne letove u Kaunas (Latvija), Kerry (Irska), Kos (Grčka), Montpellier (Francuska), Nador (Maroko), Plovdiv (Bugarska), Pulu (Hrvatska), Rod (Grčka), Santiago de Compostela (Španjolska) i Volos (Grčka). Osim toga, Njemačka je navela da se Zračnom lukom Frankfurt Hahn pridonijelo mobilnosti mladih koji po niskim cijenama mogu doći u regiju Hunsrück i saveznu pokrajinu Porajnje-Falačka. Slično tome, Njemačka je istaknula da su visokokvalitetna sveučilišta i visokoškolske ustanove u Koblenzu, Mainzu, Kaiserslauternu, Trieru, Wiesbadenu, Mannheimu, Bonnu itd., u kojima se većinom ne plaćaju školarine, sada jednostavno dostupni studentima iz cijele Europe.

| (203) | Osim toga, Njemačka je tvrdila i da je od zajedničkog interesa činjenica da su Hunsrück i okolne regije pokrajine Porajnje-Falačka povezane s drugim perifernim regijama, kao na primjer Limerickom, što se već dokazalo u okviru partnerstva gradova. Njemačka je navela da je, kao četvrto najveće nacionalno gospodarstvo u svijetu, usmjerena ne samo na povezivanje velikih europskih čvorišta, nego i na međusobno povezivanje regija. Prema navodima Njemačke za Europu je važno da postane neovisnija od velikih čvorišta kao što su Heathrow, Charles de Gaulle, Schiphol ili Frankfurt na Majni jer to neće samo značiti više izravnih linija, nego i veću sigurnost, posebno za teretni promet jer u regionalnim zračnim lukama manje dolazi do otkazivanja letova zbog nevremena, štrajkova, terorizma ili drugih rizika od otkazivanja. |
| --- | --- |

(203)

Osim toga, Njemačka je tvrdila i da je od zajedničkog interesa činjenica da su Hunsrück i okolne regije pokrajine Porajnje-Falačka povezane s drugim perifernim regijama, kao na primjer Limerickom, što se već dokazalo u okviru partnerstva gradova. Njemačka je navela da je, kao četvrto najveće nacionalno gospodarstvo u svijetu, usmjerena ne samo na povezivanje velikih europskih čvorišta, nego i na međusobno povezivanje regija. Prema navodima Njemačke za Europu je važno da postane neovisnija od velikih čvorišta kao što su Heathrow, Charles de Gaulle, Schiphol ili Frankfurt na Majni jer to neće samo značiti više izravnih linija, nego i veću sigurnost, posebno za teretni promet jer u regionalnim zračnim lukama manje dolazi do otkazivanja letova zbog nevremena, štrajkova, terorizma ili drugih rizika od otkazivanja.

| (204) | Konačno, Njemačka je općenito naglasila da blizina Zračne luke Zweibrücken ne dovodi do dupliciranja zračnih luka u istom prihvatnom području zbog udaljenosti od 127 km između Zračne luke Frankfurt Hahn i Zračne luke Zweibrücken. Prema navodima Njemačke ta udaljenost znači vožnju automobilom od 1 sata i 27 minuta ili vlakom oko 4 sata. Stoga je Njemačka tvrdila da nijedan razuman radnik, prijevoznik ili turist, čije je odredište u regiji Hunsrück, ne bi išao u Zračnu luku Zweibrücken umjesto u Zračnu luku Frankfurt Hahn kako bi došao do svojeg krajnjeg odredišta. Nadalje, Njemačka je navela da se, ako se promatra putnički i teretni zračni promet od 2005. do 2012., ne može zaključiti da će se jedna zračna lukom zamijeniti drugom. Prema navodima Njemačke najveći udjel putnika u Zračnoj luci Frankfurt Hahn dolazi iz regije Hunsrück-Mosel-Nahe (vidjeti sliku 5.).

  Slika 2.


  Tržišni udjeli u putničkom zračnom prometu Zračne luke Frankfurt Hahn u 2013.
   (38)




  ≼ 2 %
  ≽ 2 % do 5 %
  ≽ 5 % do 10 %
  ≽ 10 % do 20 %
  ≽ 20 %
  Zračna luka
  Zračna luka Frankfurt-Hahn Tržšni udjeli u 2013. |
| --- | --- |

(204)

Konačno, Njemačka je općenito naglasila da blizina Zračne luke Zweibrücken ne dovodi do dupliciranja zračnih luka u istom prihvatnom području zbog udaljenosti od 127 km između Zračne luke Frankfurt Hahn i Zračne luke Zweibrücken. Prema navodima Njemačke ta udaljenost znači vožnju automobilom od 1 sata i 27 minuta ili vlakom oko 4 sata. Stoga je Njemačka tvrdila da nijedan razuman radnik, prijevoznik ili turist, čije je odredište u regiji Hunsrück, ne bi išao u Zračnu luku Zweibrücken umjesto u Zračnu luku Frankfurt Hahn kako bi došao do svojeg krajnjeg odredišta. Nadalje, Njemačka je navela da se, ako se promatra putnički i teretni zračni promet od 2005. do 2012., ne može zaključiti da će se jedna zračna lukom zamijeniti drugom. Prema navodima Njemačke najveći udjel putnika u Zračnoj luci Frankfurt Hahn dolazi iz regije Hunsrück-Mosel-Nahe (vidjeti sliku 5.).

Slika 2.

Slika 2.

Tržišni udjeli u putničkom zračnom prometu Zračne luke Frankfurt Hahn u 2013.
   (38)

Tržišni udjeli u putničkom zračnom prometu Zračne luke Frankfurt Hahn u 2013.

38

≼ 2 %

≽ 2 % do 5 %

≽ 5 % do 10 %

≽ 10 % do 20 %

≽ 20 %

Zračna luka

Zračna luka Frankfurt-Hahn Tržšni udjeli u 2013.

5.4.1.2.   
  Infrastruktura je nužna i razmjerna cilju

Infrastruktura je nužna i razmjerna cilju

| (205) | Njemačka je naglasila da su financijska ulaganja bila nužna i razmjerna cilju od zajedničkog interesa (vidjeti uvodnu izjavu 197. i dalje). Njemačka je navela da su ulaganja provedena u skladu s potrebama te da je izgrađena infrastruktura Zračnoj luci bila nužna kako bi mogla jamčiti povezanost i služiti razvoju regije te kako bi se smanjilo zagušenje u Zračnoj luci Frankfurt na Majni. Njemačka je istaknula da infrastruktura nije bila nerazmjerna ili prevelika za potrebe korisnika Zračne luke. Stoga je Njemačka smatrala da je ispunjen taj uvjet spojivosti. |
| --- | --- |

(205)

Njemačka je naglasila da su financijska ulaganja bila nužna i razmjerna cilju od zajedničkog interesa (vidjeti uvodnu izjavu 197. i dalje). Njemačka je navela da su ulaganja provedena u skladu s potrebama te da je izgrađena infrastruktura Zračnoj luci bila nužna kako bi mogla jamčiti povezanost i služiti razvoju regije te kako bi se smanjilo zagušenje u Zračnoj luci Frankfurt na Majni. Njemačka je istaknula da infrastruktura nije bila nerazmjerna ili prevelika za potrebe korisnika Zračne luke. Stoga je Njemačka smatrala da je ispunjen taj uvjet spojivosti.

5.4.1.3.   
  Infrastruktura ima zadovoljavajuće srednjoročne mogućnosti uporabe

Infrastruktura ima zadovoljavajuće srednjoročne mogućnosti uporabe

| (206) | Njemačka je navela da je prije donošenja odluke o proširenju infrastrukture Zračne luke Fraport naručio studije o prognozama prometa kako bi se mogao utvrditi prometni potencijal Zračne luke Frankfurt Hahn. Njemačka je dostavila te studije koje su stručnjaci za zračni promet proveli u ime društva Fraport. Na slici 3., slici 4 i slici 5. sažeti su rezultati jedne od tih studija u pogledu očekivanog razvoja putničkog i teretnog prometa u Zračnoj luci Frankfurt Hahn od 2000. do 2011.

  Slika 3.


  Ukupan potencijalni putnički promet u Zračnoj luci Frankfurt Hahn u razdoblju 2000. – 2010.




  Ukupni potencijalni putnički promet u Zračnoj luci Hahn
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  Putnici (n milijunima)
  5,0
  4,0
  3,0
  2,0
  1,0
  2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Ċarter
  Niskotarifni
  Izvor: SH&E
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,

  Slika 4.


  Potencijalni putnički promet na niskotarifnim linijama (uz pretpostavku da će Ryanair uspostaviti bazu) u Zračnoj luci Frankfurt Hahn u razdoblju 2001. – 2011.




  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Potencijalni promet na niskotarifnim linijama
  Scenarij 2. Ryanair uspostavlja bazu na HHN-u
  Izvor: SH&E
  Parkirani
  Postoieće linije
  ,
  ,
  ,
  ,
  3,5
  3,0
  2,5
  2,0
  1,5
  1,0
  0,5
  Putnici u milijunima

  Slika 5.


  Ukupan potencijalni teretni promet u Zračnoj luci Frankfurt Hahn u razdoblju 2001. – 2010.




  Otpremljeno kamionima
  400
  350
  300
  250
  200
  150
  100
  50
  0
  Tone (n tisućama)
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Potencijalni teretni promet u Zračnoj luci Hahn
  Preusmjereno zbogzabrane
  Zračni teretni promet
  Izvor: SH&E |
| --- | --- |

(206)

Njemačka je navela da je prije donošenja odluke o proširenju infrastrukture Zračne luke Fraport naručio studije o prognozama prometa kako bi se mogao utvrditi prometni potencijal Zračne luke Frankfurt Hahn. Njemačka je dostavila te studije koje su stručnjaci za zračni promet proveli u ime društva Fraport. Na slici 3., slici 4 i slici 5. sažeti su rezultati jedne od tih studija u pogledu očekivanog razvoja putničkog i teretnog prometa u Zračnoj luci Frankfurt Hahn od 2000. do 2011.

Slika 3.

Slika 3.

Ukupan potencijalni putnički promet u Zračnoj luci Frankfurt Hahn u razdoblju 2000. – 2010.

Ukupan potencijalni putnički promet u Zračnoj luci Frankfurt Hahn u razdoblju 2000. – 2010.

Ukupni potencijalni putnički promet u Zračnoj luci Hahn

,

,

,

,

,

Putnici (n milijunima)

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Ċarter

Niskotarifni

Izvor: SH&E

,

,

,

,

,

,

Slika 4.

Slika 4.

Potencijalni putnički promet na niskotarifnim linijama (uz pretpostavku da će Ryanair uspostaviti bazu) u Zračnoj luci Frankfurt Hahn u razdoblju 2001. – 2011.

Potencijalni putnički promet na niskotarifnim linijama (uz pretpostavku da će Ryanair uspostaviti bazu) u Zračnoj luci Frankfurt Hahn u razdoblju 2001. – 2011.

,

,

,

,

,

,

,

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Potencijalni promet na niskotarifnim linijama

Scenarij 2. Ryanair uspostavlja bazu na HHN-u

Izvor: SH&E

Parkirani

Postoieće linije

,

,

,

,

3,5

3,0

2,5

2,0

1,5

1,0

0,5

Putnici u milijunima

Slika 5.

Slika 5.

Ukupan potencijalni teretni promet u Zračnoj luci Frankfurt Hahn u razdoblju 2001. – 2010.

Ukupan potencijalni teretni promet u Zračnoj luci Frankfurt Hahn u razdoblju 2001. – 2010.

Otpremljeno kamionima

400

350

300

250

200

150

100

50

0

Tone (n tisućama)

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Potencijalni teretni promet u Zračnoj luci Hahn

Preusmjereno zbogzabrane

Zračni teretni promet

Izvor: SH&E

5.4.1.4.   
  Jednak i nediskriminirajući pristup infrastrukturi

Jednak i nediskriminirajući pristup infrastrukturi

| (207) | Prema informacijama koje je dostavila Njemačka svi potencijalni korisnici infrastrukture imaju pristup Zračnoj luci pod jednakim i nediskriminirajućim uvjetima. Njemačka je navela da su se naknade zračne luke koje se plaćaju za uporabu infrastrukture temeljile na komercijalno opravdanim razlikama i da je cjenik naknada zračne luke dostupan svim potencijalnim korisnicima na transparentan i nediskriminirajući način. |
| --- | --- |

(207)

Prema informacijama koje je dostavila Njemačka svi potencijalni korisnici infrastrukture imaju pristup Zračnoj luci pod jednakim i nediskriminirajućim uvjetima. Njemačka je navela da su se naknade zračne luke koje se plaćaju za uporabu infrastrukture temeljile na komercijalno opravdanim razlikama i da je cjenik naknada zračne luke dostupan svim potencijalnim korisnicima na transparentan i nediskriminirajući način.

5.4.1.5.   
  Ne utječe se na trgovinu na način suprotan zajedničkom interesu

Ne utječe se na trgovinu na način suprotan zajedničkom interesu

| (208) | Kao prvo, Njemačka je izjavila da ne postoje učinci zamjene između Zračne luke Frankfurt Hahn i drugih zračnih luka u prihvatnom području, kao što su Zračna luka Zweibrücken i Zračna luka Frankfurt na Majni. Njemačka je navela da nisu vidljivi neopravdani negativni učinci na tržišno natjecanje s tim zračnim lukama u putničkom ili teretnom prometu zbog potpore koja je dodijeljena FFHG-u. Njemačka je tvrdila da su posljednjih godina niskotarifni prijevoznici doista sve više morali nuditi letove prema velikim čvorištima jer su tradicionalni zračni prijevoznici snizili svoje cijene i počeli ulaziti na tržište niskotarifnih letova. U tom je pogledu Njemačka izjavila da su regionalne zračne luke, kao što je Frankfurt Hahn, sada pod većim pritiskom u pogledu natjecanja s čvorišnim zračnim lukama za putnike koji putuju u slobodno vrijeme. Stoga je Njemačka zaključila da pružena financijska potpora nije dovela ni do kakvih neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje, nego da se, naprotiv, pokazala primjerenom kao pomoć u postupku prilagodbe prema stabilnom poslovnom modelu u budućnosti. |
| --- | --- |

(208)

Kao prvo, Njemačka je izjavila da ne postoje učinci zamjene između Zračne luke Frankfurt Hahn i drugih zračnih luka u prihvatnom području, kao što su Zračna luka Zweibrücken i Zračna luka Frankfurt na Majni. Njemačka je navela da nisu vidljivi neopravdani negativni učinci na tržišno natjecanje s tim zračnim lukama u putničkom ili teretnom prometu zbog potpore koja je dodijeljena FFHG-u. Njemačka je tvrdila da su posljednjih godina niskotarifni prijevoznici doista sve više morali nuditi letove prema velikim čvorištima jer su tradicionalni zračni prijevoznici snizili svoje cijene i počeli ulaziti na tržište niskotarifnih letova. U tom je pogledu Njemačka izjavila da su regionalne zračne luke, kao što je Frankfurt Hahn, sada pod većim pritiskom u pogledu natjecanja s čvorišnim zračnim lukama za putnike koji putuju u slobodno vrijeme. Stoga je Njemačka zaključila da pružena financijska potpora nije dovela ni do kakvih neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje, nego da se, naprotiv, pokazala primjerenom kao pomoć u postupku prilagodbe prema stabilnom poslovnom modelu u budućnosti.

| (209) | Kao drugo, Njemačka je tvrdila da činjenica da je Fraport, prije nego što se uključio u Zračnu luku Frankfurt Hahn, već bio upravitelj Zračne luke Frankfurt na Majni, pokazuje da se nije trebala očekivati nikakva zamjena Zračne luke Frankfurt na Majni Zračnom lukom Frankfurt Hahn. Umjesto toga, Fraport je ulagao u moguće smanjenje zagušenja u Zračnoj luci Frankfurt na Majni te upotrebu dodatne, dopunske funkcije Zračne luke Frankfurt Hahn jer je izgledno prekoračenje kapaciteta čvorišta Frankfurt na Majni u budućnosti. Prema navodima Njemačke zabrana noćnih letova u Zračnoj luci Frankfurt na Majni bila je jedan od glavnih čimbenika u tom obrazloženju jer je Zračna luka Frankfurt Hahn imala dozvolu za rad 24 sata dnevno. |
| --- | --- |

(209)

Kao drugo, Njemačka je tvrdila da činjenica da je Fraport, prije nego što se uključio u Zračnu luku Frankfurt Hahn, već bio upravitelj Zračne luke Frankfurt na Majni, pokazuje da se nije trebala očekivati nikakva zamjena Zračne luke Frankfurt na Majni Zračnom lukom Frankfurt Hahn. Umjesto toga, Fraport je ulagao u moguće smanjenje zagušenja u Zračnoj luci Frankfurt na Majni te upotrebu dodatne, dopunske funkcije Zračne luke Frankfurt Hahn jer je izgledno prekoračenje kapaciteta čvorišta Frankfurt na Majni u budućnosti. Prema navodima Njemačke zabrana noćnih letova u Zračnoj luci Frankfurt na Majni bila je jedan od glavnih čimbenika u tom obrazloženju jer je Zračna luka Frankfurt Hahn imala dozvolu za rad 24 sata dnevno.

| (210) | Kao zaključak, Njemačka je tvrdila da su učinci svih potpora u korist FFHG-a ograničeni na pozitivne regionalne učinke na regiju Hunsrück, pri čemu nisu stvoreni nikakvi neopravdani negativni učinci u odnosu na druge zračne luke jer se Zračna luka Frankfurt Hahn upotrebljava samo kako bi se smanjilo zagušenje u Zračnoj luci Frankfurt na Majni. Nadalje, Njemačka je navela da se, osim Zračne luke Luxembourg koja je udaljena čak 1 sat i 30 minuta (111 km) od Zračne luke Frankfurt Hahn, u istom prihvatnom području ne nalaze nikakve druge strane konkurentske zračne luke. Prema navodima Njemačke čak se ni u odnosu na Zračnu luku Luxembourg ne mogu zabilježiti nikakvi negativni učinci narušavanja tržišnog natjecanja zbog dodijeljene potpore. |
| --- | --- |

(210)

Kao zaključak, Njemačka je tvrdila da su učinci svih potpora u korist FFHG-a ograničeni na pozitivne regionalne učinke na regiju Hunsrück, pri čemu nisu stvoreni nikakvi neopravdani negativni učinci u odnosu na druge zračne luke jer se Zračna luka Frankfurt Hahn upotrebljava samo kako bi se smanjilo zagušenje u Zračnoj luci Frankfurt na Majni. Nadalje, Njemačka je navela da se, osim Zračne luke Luxembourg koja je udaljena čak 1 sat i 30 minuta (111 km) od Zračne luke Frankfurt Hahn, u istom prihvatnom području ne nalaze nikakve druge strane konkurentske zračne luke. Prema navodima Njemačke čak se ni u odnosu na Zračnu luku Luxembourg ne mogu zabilježiti nikakvi negativni učinci narušavanja tržišnog natjecanja zbog dodijeljene potpore.

5.4.1.6.   
  Učinak poticaja, nužnost i razmjernost

Učinak poticaja, nužnost i razmjernost

| (211) | Njemačka je izjavila da bi se u slučaju izostanka potpore za ulaganje razina gospodarske aktivnosti Zračne luke znatno smanjila. Njemačka je navela da je potpora bila nužna jer su se njome nadoknadili samo troškovi financiranja te da bi niži iznos doveo do nižih razina ulaganja. |
| --- | --- |

(211)

Njemačka je izjavila da bi se u slučaju izostanka potpore za ulaganje razina gospodarske aktivnosti Zračne luke znatno smanjila. Njemačka je navela da je potpora bila nužna jer su se njome nadoknadili samo troškovi financiranja te da bi niži iznos doveo do nižih razina ulaganja.

5.4.2.   SPOJIVOST OPERATIVNE POTPORE ZA FINANCIRANJE POSLOVANJA ZRAČNE LUKE

| (212) | U Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. navedeni su uvjeti pod kojima se operativna potpora i potpora za ulaganje zračnim lukama mogu proglasiti spojivima s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora. Njemačka je 17. travnja 2014. dostavila svoja stajališta o spojivosti mjera u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. Njemačka je tvrdila da bi, čak i kad bi mjere obuhvaćene istražnim postupkom činile operativnu potporu FFHG-u, one bile spojive s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora i odjeljkom 5.1.2. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. |
| --- | --- |

(212)

U Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. navedeni su uvjeti pod kojima se operativna potpora i potpora za ulaganje zračnim lukama mogu proglasiti spojivima s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora. Njemačka je 17. travnja 2014. dostavila svoja stajališta o spojivosti mjera u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. Njemačka je tvrdila da bi, čak i kad bi mjere obuhvaćene istražnim postupkom činile operativnu potporu FFHG-u, one bile spojive s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora i odjeljkom 5.1.2. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

5.4.2.1.   
  Doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa

Doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa

| (213) | U pogledu dobro definiranog cilja od zajedničkog interesa Njemačka je navela da je pokriće operativnih troškova FFHG-a uvijek bilo usmjereno na postizanje cilja poboljšanja regionalne gospodarske strukture gospodarski nedovoljno razvijene i rijetko naseljene regije Hunsrück. U tom je pogledu Njemačka dostavila isto obrazloženje kao za procijenjenu spojivost potpore za ulaganje u svrhu financiranja infrastrukture Zračne luke (vidjeti odjeljak 5.4.1.1). |
| --- | --- |

(213)

U pogledu dobro definiranog cilja od zajedničkog interesa Njemačka je navela da je pokriće operativnih troškova FFHG-a uvijek bilo usmjereno na postizanje cilja poboljšanja regionalne gospodarske strukture gospodarski nedovoljno razvijene i rijetko naseljene regije Hunsrück. U tom je pogledu Njemačka dostavila isto obrazloženje kao za procijenjenu spojivost potpore za ulaganje u svrhu financiranja infrastrukture Zračne luke (vidjeti odjeljak 5.4.1.1).

5.4.2.2.   
  Potreba za intervencijom države

Potreba za intervencijom države

| (214) | U pogledu potrebe za intervencijom države Njemačka je objasnila zašto Zračna luka Frankfurt Hahn bilježi gubitke koje je potrebno pokriti. Prema njezinu stajalištu postizanje profitabilnosti i mogućnost pokrića vlastitih operativnih troškova prilično su ambiciozni ciljevi za zračnu luku kao što je Frankfurt Hahn s 1 – 3 milijuna putnika. Njemačka je navela da nije bilo moguće ostvariti taj ambiciozan cilj u početnim godinama jer je Zračna luka bila opterećena vrlo velikim infrastrukturnim ulaganjima koje je sama financirala na tržištu kapitala i za koje je morala platiti visoke kamate. Osim toga, Njemačka je izjavila da se od početka svjetske gospodarske i financijske krize mogla primijetiti stagnacija putničkog i, osobito, teretnog prometa. |
| --- | --- |

(214)

U pogledu potrebe za intervencijom države Njemačka je objasnila zašto Zračna luka Frankfurt Hahn bilježi gubitke koje je potrebno pokriti. Prema njezinu stajalištu postizanje profitabilnosti i mogućnost pokrića vlastitih operativnih troškova prilično su ambiciozni ciljevi za zračnu luku kao što je Frankfurt Hahn s 1 – 3 milijuna putnika. Njemačka je navela da nije bilo moguće ostvariti taj ambiciozan cilj u početnim godinama jer je Zračna luka bila opterećena vrlo velikim infrastrukturnim ulaganjima koje je sama financirala na tržištu kapitala i za koje je morala platiti visoke kamate. Osim toga, Njemačka je izjavila da se od početka svjetske gospodarske i financijske krize mogla primijetiti stagnacija putničkog i, osobito, teretnog prometa.

| (215) | Njemačka je navela da je, s obzirom na te okolnosti, postojala potreba za intervencijom države kako bi se pokrili operativni gubitci jer bi FFHG inače postao insolventan. To bi, prema navodima Njemačke, dovelo do povlačenja dozvole za rad 24 sata dnevno, što znači da bi tijekom insolventnosti FFHG morao zaustaviti sve letove, što bi, pak, dovelo do gubitka klijenata kao što su zračnih prijevoznici i prijevoznici tereta. Njemačka je istaknula da bi tada bilo i vrlo teško pronaći novog upravitelja Zračne luke. |
| --- | --- |

(215)

Njemačka je navela da je, s obzirom na te okolnosti, postojala potreba za intervencijom države kako bi se pokrili operativni gubitci jer bi FFHG inače postao insolventan. To bi, prema navodima Njemačke, dovelo do povlačenja dozvole za rad 24 sata dnevno, što znači da bi tijekom insolventnosti FFHG morao zaustaviti sve letove, što bi, pak, dovelo do gubitka klijenata kao što su zračnih prijevoznici i prijevoznici tereta. Njemačka je istaknula da bi tada bilo i vrlo teško pronaći novog upravitelja Zračne luke.

5.4.2.3.   
  Prikladnost mjera potpore kao instrumenata politike

Prikladnost mjera potpore kao instrumenata politike

| (216) | Njemačka je navela da je pokrivanje operativnih troškova bila prikladna mjera za postizanje željenog cilja. Njemačka je u tom pogledu tvrdila da, u slučaju prekida poslovanja Zračne luke Frankfurt Hahn i njezina nestanka s relevantnih tržišta, više ne bi bilo moguće postići cilj od zajedničkog interesa prenamjenom nekadašnje američke zračne baze u potpuno funkcionalnu civilnu zračnu luku i razvoj regije Hunsrück. U tom je pogledu Njemačka naglasila da će, za razliku od ulagača u tržišnom gospodarstvu, javni ulagač te ciljeve morati uzeti u obzir pri razmatranju alternativnog rješenja, odnosno zatvaranja Zračne luke. |
| --- | --- |

(216)

Njemačka je navela da je pokrivanje operativnih troškova bila prikladna mjera za postizanje željenog cilja. Njemačka je u tom pogledu tvrdila da, u slučaju prekida poslovanja Zračne luke Frankfurt Hahn i njezina nestanka s relevantnih tržišta, više ne bi bilo moguće postići cilj od zajedničkog interesa prenamjenom nekadašnje američke zračne baze u potpuno funkcionalnu civilnu zračnu luku i razvoj regije Hunsrück. U tom je pogledu Njemačka naglasila da će, za razliku od ulagača u tržišnom gospodarstvu, javni ulagač te ciljeve morati uzeti u obzir pri razmatranju alternativnog rješenja, odnosno zatvaranja Zračne luke.

5.4.2.4.   
  Postojanje učinka poticaja

Postojanje učinka poticaja

| (217) | Njemačka je tvrdila da je, kako bi se zadržalo poslovanje Zračne luke Frankfurt Hahn, pokrivanje operativnih troškova FFHG-a bilo nužan conditio sine qua non jer bi inače FFHG postao insolventan. Uspješno poslovanje Zračne luke bilo je, s druge strane, osnova za postizanje ciljeva od zajedničkog interesa kako je navedeno u uvodnoj izjavi 213. i dalje. Nadalje, Njemačka je tvrdila da bi bez operativne potpore financijska konsolidacija Zračne luke bila nezamisliva jer bi Zračna luka nagomilala sve više dugova, umjesto da se riješi tih dugova kako je predviđeno u trenutačnom planu štednje. |
| --- | --- |

(217)

Njemačka je tvrdila da je, kako bi se zadržalo poslovanje Zračne luke Frankfurt Hahn, pokrivanje operativnih troškova FFHG-a bilo nužan conditio sine qua non jer bi inače FFHG postao insolventan. Uspješno poslovanje Zračne luke bilo je, s druge strane, osnova za postizanje ciljeva od zajedničkog interesa kako je navedeno u uvodnoj izjavi 213. i dalje. Nadalje, Njemačka je tvrdila da bi bez operativne potpore financijska konsolidacija Zračne luke bila nezamisliva jer bi Zračna luka nagomilala sve više dugova, umjesto da se riješi tih dugova kako je predviđeno u trenutačnom planu štednje.

conditio sine qua non

5.4.2.5.   
  Razmjernost iznosa potpore (potpora ograničena na minimum)

Razmjernost iznosa potpore (potpora ograničena na minimum)

| (218) | Njemačka je tvrdila da je svaki element potpore u zajmovima bio ograničen na operativne gubitke Zračne luke Frankfurt Hahn te je predstavljao apsolutni minimum nužan za održavanje poslovanja te Zračne luke i sprječavanje da ona postane insolventna. |
| --- | --- |

(218)

Njemačka je tvrdila da je svaki element potpore u zajmovima bio ograničen na operativne gubitke Zračne luke Frankfurt Hahn te je predstavljao apsolutni minimum nužan za održavanje poslovanja te Zračne luke i sprječavanje da ona postane insolventna.

5.4.2.6.   
  Izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama

Izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama

| (219) | Kao prvo, Njemačka je izjavila da ne postoje učinci zamjene između Zračne luke Frankfurt Hahn i drugih zračnih luka u prihvatnom području, kao što su Zračna luka Zweibrücken i Zračna luka Frankfurt na Majni. Njemačka je navela da nisu vidljivi neopravdani negativni učinci na tržišno natjecanje s tim zračnim lukama u putničkom ili teretnom prometu zbog operativne potpore koja je dodijeljena FFHG-u. Njemačka je navela da je, naprotiv, Zračna luka Frankfurt Hahn zabilježila znatne učinke zamjene kod putnika koji su umjesto Zračne luke Frankfurt Hahn birali čvorišta kao što su Köln/Bonn ili Frankfurt na Majni za letove s niskotarifnim prijevoznicima. Njemačka je tvrdila da su posljednjih godina niskotarifni prijevoznici sve više morali pružati letove prema velikim čvorištima jer su tradicionalni zračni prijevoznici snizili svoje cijene i počeli ulaziti na tržište niskotarifnih letova. U tom je pogledu Njemačka izjavila da su regionalne zračne luke, kao što je Frankfurt Hahn, sada pod većim pritiskom u pogledu natjecanja s čvorišnim zračnim lukama za putnike koji putuju u slobodno vrijeme. Stoga je Njemačka zaključila da pokrivanje operativnih troškova nije dovelo ni do kakvih neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje, nego da se, naprotiv, pokazalo primjerenim kao potpora u postupku prilagodbe prema stabilnom poslovnom modelu u budućnosti. |
| --- | --- |

(219)

Kao prvo, Njemačka je izjavila da ne postoje učinci zamjene između Zračne luke Frankfurt Hahn i drugih zračnih luka u prihvatnom području, kao što su Zračna luka Zweibrücken i Zračna luka Frankfurt na Majni. Njemačka je navela da nisu vidljivi neopravdani negativni učinci na tržišno natjecanje s tim zračnim lukama u putničkom ili teretnom prometu zbog operativne potpore koja je dodijeljena FFHG-u. Njemačka je navela da je, naprotiv, Zračna luka Frankfurt Hahn zabilježila znatne učinke zamjene kod putnika koji su umjesto Zračne luke Frankfurt Hahn birali čvorišta kao što su Köln/Bonn ili Frankfurt na Majni za letove s niskotarifnim prijevoznicima. Njemačka je tvrdila da su posljednjih godina niskotarifni prijevoznici sve više morali pružati letove prema velikim čvorištima jer su tradicionalni zračni prijevoznici snizili svoje cijene i počeli ulaziti na tržište niskotarifnih letova. U tom je pogledu Njemačka izjavila da su regionalne zračne luke, kao što je Frankfurt Hahn, sada pod većim pritiskom u pogledu natjecanja s čvorišnim zračnim lukama za putnike koji putuju u slobodno vrijeme. Stoga je Njemačka zaključila da pokrivanje operativnih troškova nije dovelo ni do kakvih neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje, nego da se, naprotiv, pokazalo primjerenim kao potpora u postupku prilagodbe prema stabilnom poslovnom modelu u budućnosti.

| (220) | Kao drugo, Njemačka je tvrdila da činjenica da je Fraport, prije nego što se uključio u Zračnu luku Frankfurt Hahn, već bio upravitelj Zračne luke Frankfurt na Majni, pokazuje da se nije trebala očekivati nikakva zamjena Zračne luke Frankfurt na Majni Zračnom lukom Frankfurt Hahn. Umjesto toga, Fraport je ulagao u moguće smanjenje zagušenja u Zračnoj luci Frankfurt na Majni te upotrebu dodatne, dopunske funkcije Zračne luke Frankfurt Hahn jer je izgledno prekoračenje kapaciteta čvorišta Frankfurt na Majni u budućnosti. Prema navodima Njemačke zabrana noćnih letova u Zračnoj luci Frankfurt na Majni bila je jedan od glavnih čimbenika u tom obrazloženju jer je Zračna luka Frankfurt Hahn imala dozvolu za rad 24 sata dnevno. |
| --- | --- |

(220)

Kao drugo, Njemačka je tvrdila da činjenica da je Fraport, prije nego što se uključio u Zračnu luku Frankfurt Hahn, već bio upravitelj Zračne luke Frankfurt na Majni, pokazuje da se nije trebala očekivati nikakva zamjena Zračne luke Frankfurt na Majni Zračnom lukom Frankfurt Hahn. Umjesto toga, Fraport je ulagao u moguće smanjenje zagušenja u Zračnoj luci Frankfurt na Majni te upotrebu dodatne, dopunske funkcije Zračne luke Frankfurt Hahn jer je izgledno prekoračenje kapaciteta čvorišta Frankfurt na Majni u budućnosti. Prema navodima Njemačke zabrana noćnih letova u Zračnoj luci Frankfurt na Majni bila je jedan od glavnih čimbenika u tom obrazloženju jer je Zračna luka Frankfurt Hahn imala dozvolu za rad 24 sata dnevno.

| (221) | Kao zaključak, Njemačka je tvrdila da su učinci svih potpora u korist FFHG-a ograničeni na pozitivne regionalne učinke na regiju Hunsrück, pri čemu nisu stvoreni nikakvi neopravdani negativni učinci u odnosu na druge zračne luke jer se Zračna luka Frankfurt Hahn upotrebljava kako bi se smanjilo zagušenje u Zračnoj luci Frankfurt na Majni. Nadalje, Njemačka je navela da se, osim Zračne luke Luxembourg koja je udaljena čak 1 sat i 30 minuta (111 km) od Zračne luke Frankfurt Hahn, u istom privatnom području ne nalaze nikakve druge strane konkurentske zračne luke. Prema navodima Njemačke čak se ni u odnosu na Zračnu luku Luxembourg ne mogu zabilježiti nikakvi negativni učinci narušavanja tržišnog natjecanja zbog dodijeljene potpore. |
| --- | --- |

(221)

Kao zaključak, Njemačka je tvrdila da su učinci svih potpora u korist FFHG-a ograničeni na pozitivne regionalne učinke na regiju Hunsrück, pri čemu nisu stvoreni nikakvi neopravdani negativni učinci u odnosu na druge zračne luke jer se Zračna luka Frankfurt Hahn upotrebljava kako bi se smanjilo zagušenje u Zračnoj luci Frankfurt na Majni. Nadalje, Njemačka je navela da se, osim Zračne luke Luxembourg koja je udaljena čak 1 sat i 30 minuta (111 km) od Zračne luke Frankfurt Hahn, u istom privatnom području ne nalaze nikakve druge strane konkurentske zračne luke. Prema navodima Njemačke čak se ni u odnosu na Zračnu luku Luxembourg ne mogu zabilježiti nikakvi negativni učinci narušavanja tržišnog natjecanja zbog dodijeljene potpore.

6.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

6.1.   RYANAIR

RYANAIR

| (222) | Ryanair se protivi odluci Komisije o pokretanju službenog istražnog postupka u pogledu ugovora Zračne luke Frankfurt Hahn s društvom Ryanair iz 1999., 2002. i 2005. Ryanair je naveo da su ti ugovori u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu i da stoga ne uključuju državnu potporu. |
| --- | --- |

(222)

Ryanair se protivi odluci Komisije o pokretanju službenog istražnog postupka u pogledu ugovora Zračne luke Frankfurt Hahn s društvom Ryanair iz 1999., 2002. i 2005. Ryanair je naveo da su ti ugovori u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu i da stoga ne uključuju državnu potporu.

| (223) | Ryanair u biti tvrdi da mu nije dodijeljena nikakva prednost jer se u ugovorima odražavaju uobičajeni tržišni uvjeti. U tom je pogledu Ryanair tvrdio da se uvjeti ugovora ne smiju uspoređivati s uvjetima u drugim njemačkim zračnim lukama, nego s uvjetima koje je Ryanair dogovorio s drugim zračnim lukama koje prihvaćaju niskotarifne prijevoznike, kao što su Zračna luka Blackpool i Zračna luka Charleroi. |
| --- | --- |

(223)

Ryanair u biti tvrdi da mu nije dodijeljena nikakva prednost jer se u ugovorima odražavaju uobičajeni tržišni uvjeti. U tom je pogledu Ryanair tvrdio da se uvjeti ugovora ne smiju uspoređivati s uvjetima u drugim njemačkim zračnim lukama, nego s uvjetima koje je Ryanair dogovorio s drugim zračnim lukama koje prihvaćaju niskotarifne prijevoznike, kao što su Zračna luka Blackpool i Zračna luka Charleroi.

| (224) | U pogledu pitanja marketinške podrške Ryanair je tvrdio da se naknadom za nova odredišta nagrađuje veći broj letova i da su popusti koje je odobrila Zračna luka Frankfurt Hahn bili u skladu s praksom u industriji jer su brojne zračne luke u privatnom ili državnom vlasništvu primjenjivale jednaku ili višu razinu popusta za nova odredišta. |
| --- | --- |

(224)

U pogledu pitanja marketinške podrške Ryanair je tvrdio da se naknadom za nova odredišta nagrađuje veći broj letova i da su popusti koje je odobrila Zračna luka Frankfurt Hahn bili u skladu s praksom u industriji jer su brojne zračne luke u privatnom ili državnom vlasništvu primjenjivale jednaku ili višu razinu popusta za nova odredišta.

| (225) | U pogledu primjene naknada zračne luke Ryanair je tvrdio da su uobičajene tržišne naknade, tj. naknade koje nisu neuobičajeno niske, u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. Prema navodima društva Ryanair mogućnost brzog ostvarivanja profitabilnosti nije bila potrebna za ispunjenje tog načela. Ryanair smatra da bi mogućnost ostvarivanja profitabilnosti u srednjoročnom do dugoročnom razdoblju bila dovoljna. Nadalje, Ryanair osporava argument Komisije da je Zračna luka Frankfurt Hahn uzela u obzir samo specifične troškove ugovora s društvom Ryanair za pokriće svojih troškova iz naknada koje se plaćaju društvu Ryanair te da nije uzela u obzir troškove zajedničke infrastrukture i opće administracije zračne luke. Ryanair je u pogledu pokrića troškova izjavio da nikad nije postojao plan prema kojem bi se Zračna luka Frankfurt Hahn rezervirala isključivo za Ryanair. U tom je pogledu Ryanair uputio na činjenicu da se Zračna luka Frankfurt Hahn u znatnoj mjeri upotrebljava i kao zračna luka za teretni promet. Nadalje, Ryanair je uputio na to da je trebao plaćati nižu razinu naknada u usporedbi s drugim zračnim prijevoznicima jer se zbog njegovih zahtjeva u pogledu prihvata i otpreme te poslovanja troškovi zračne luke smanjuju na minimum. |
| --- | --- |

(225)

U pogledu primjene naknada zračne luke Ryanair je tvrdio da su uobičajene tržišne naknade, tj. naknade koje nisu neuobičajeno niske, u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. Prema navodima društva Ryanair mogućnost brzog ostvarivanja profitabilnosti nije bila potrebna za ispunjenje tog načela. Ryanair smatra da bi mogućnost ostvarivanja profitabilnosti u srednjoročnom do dugoročnom razdoblju bila dovoljna. Nadalje, Ryanair osporava argument Komisije da je Zračna luka Frankfurt Hahn uzela u obzir samo specifične troškove ugovora s društvom Ryanair za pokriće svojih troškova iz naknada koje se plaćaju društvu Ryanair te da nije uzela u obzir troškove zajedničke infrastrukture i opće administracije zračne luke. Ryanair je u pogledu pokrića troškova izjavio da nikad nije postojao plan prema kojem bi se Zračna luka Frankfurt Hahn rezervirala isključivo za Ryanair. U tom je pogledu Ryanair uputio na činjenicu da se Zračna luka Frankfurt Hahn u znatnoj mjeri upotrebljava i kao zračna luka za teretni promet. Nadalje, Ryanair je uputio na to da je trebao plaćati nižu razinu naknada u usporedbi s drugim zračnim prijevoznicima jer se zbog njegovih zahtjeva u pogledu prihvata i otpreme te poslovanja troškovi zračne luke smanjuju na minimum.

| (226) | Ryanair je, nadalje, tvrdio da se upravljanje Zračnom lukom Frankfurt Hahn vodilo predvidljivim izgledima profitabilnosti. Prema navodima društva Ryanair Zračna luka Frankfurt Hahn provela je financijsku i stratešku analizu prije sklapanja ugovora, što je u skladu s ponašanjem koje se očekuje od ulagača u tržišnom gospodarstvu. Ryanair je izjavio da je njegova obveza ostvarivanja velikog putničkog prometa od 2005. osigurana i ugovornom kaznom te da se tim ugovorom velik dio rizika prenio na Ryanair, što je bio iznimno povoljan dogovor za Zračnu luku Frankfurt Hahn. Nadalje, zahvaljujući ugovorima Zračna luka Frankfurt Hahn mogla je poboljšati svoju financijsku situaciju. Pri sklapanju ugovora Zračna luka Frankfurt Hahn bila je svjesna da su se slični ugovori društva Ryanair s drugim zračnim lukama u Europi pokazali profitabilnima. |
| --- | --- |

(226)

Ryanair je, nadalje, tvrdio da se upravljanje Zračnom lukom Frankfurt Hahn vodilo predvidljivim izgledima profitabilnosti. Prema navodima društva Ryanair Zračna luka Frankfurt Hahn provela je financijsku i stratešku analizu prije sklapanja ugovora, što je u skladu s ponašanjem koje se očekuje od ulagača u tržišnom gospodarstvu. Ryanair je izjavio da je njegova obveza ostvarivanja velikog putničkog prometa od 2005. osigurana i ugovornom kaznom te da se tim ugovorom velik dio rizika prenio na Ryanair, što je bio iznimno povoljan dogovor za Zračnu luku Frankfurt Hahn. Nadalje, zahvaljujući ugovorima Zračna luka Frankfurt Hahn mogla je poboljšati svoju financijsku situaciju. Pri sklapanju ugovora Zračna luka Frankfurt Hahn bila je svjesna da su se slični ugovori društva Ryanair s drugim zračnim lukama u Europi pokazali profitabilnima.

| (227) | Konačno, Ryanair upućuje na to da njegovi ugovori sa Zračnom lukom Frankfurt Hahn nisu sadržavali klauzulu o ekskluzivnosti tako da su drugi zračni prijevoznici mogli dobiti iste uvjete kao Ryanair, što i čine, pod uvjetom da Zračnoj luci mogu ponuditi jednaku obvezu kao Ryanair. |
| --- | --- |

(227)

Konačno, Ryanair upućuje na to da njegovi ugovori sa Zračnom lukom Frankfurt Hahn nisu sadržavali klauzulu o ekskluzivnosti tako da su drugi zračni prijevoznici mogli dobiti iste uvjete kao Ryanair, što i čine, pod uvjetom da Zračnoj luci mogu ponuditi jednaku obvezu kao Ryanair.

| (228) | Nadalje, društvo Ryanair dostavilo je niz napomena koje je pripremilo društvo Oxera i analizu profesora Damiena P. McLoughlina. |
| --- | --- |

(228)

Nadalje, društvo Ryanair dostavilo je niz napomena koje je pripremilo društvo Oxera i analizu profesora Damiena P. McLoughlina.

Napomena društva Oxera br. 1. – Utvrđivanje tržišne referentne točke u analizi usporedivih subjekata za testove subjekta u tržišnom gospodarstvu. Predmeti državnih potpora društvu Ryanair, pripremila Oxera za društvo Ryanair, 9. travnja 2013.

Napomena društva Oxera br. 1. – Utvrđivanje tržišne referentne točke u analizi usporedivih subjekata za testove subjekta u tržišnom gospodarstvu. Predmeti državnih potpora društvu Ryanair, pripremila Oxera za društvo Ryanair, 9. travnja 2013.

| (229) | Oxera smatra manjkavim pristup Komisije kojim se prihvaćaju samo usporedive zračne luke u istom prihvatnom području u kojem se nalazi zračna luka koje je predmet istražnog postupka. |
| --- | --- |

(229)

Oxera smatra manjkavim pristup Komisije kojim se prihvaćaju samo usporedive zračne luke u istom prihvatnom području u kojem se nalazi zračna luka koje je predmet istražnog postupka.

| (230) | Oxera tvrdi da referentne tržišne cijene iz usporedivih zračnih luka nisu onečišćene državnim potporama dodijeljenima okolnim zračnim lukama. Stoga je moguće dobro procijeniti tržišne referentne točke za testove subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(230)

Oxera tvrdi da referentne tržišne cijene iz usporedivih zračnih luka nisu onečišćene državnim potporama dodijeljenima okolnim zračnim lukama. Stoga je moguće dobro procijeniti tržišne referentne točke za testove subjekta u tržišnom gospodarstvu.

| (231) | Razlog je tomu sljedeći:






  (a) | analize usporedivih subjekata u velikoj se mjeri upotrebljavaju za testove subjekta u tržišnom gospodarstvu u području državnih potpora; |
| --- | --- | --- |

(231)

Razlog je tomu sljedeći:

(a)

analize usporedivih subjekata u velikoj se mjeri upotrebljavaju za testove subjekta u tržišnom gospodarstvu u području državnih potpora;

| (b) | trgovačka društva utječu na odluke o cijenama drugih trgovačkih društava ako su njihovi proizvodi zamjenjivi ili se međusobno nadopunjavaju; |
| --- | --- |

(b)

trgovačka društva utječu na odluke o cijenama drugih trgovačkih društava ako su njihovi proizvodi zamjenjivi ili se međusobno nadopunjavaju;

| (c) | zračne luke u istom prihvatnom području ne natječu se nužno jedna s drugom na tržištu te se usporedive zračne luke upotrijebljene u podnesenim izvješćima suočavaju samo s ograničenim tržišnim natjecanjem javnih zračnih luka u njihovu prihvatnom području (manje od 1/3 komercijalnih zračnih luka u prihvatnom području usporedivih zračnih luka u potpunom je državnom vlasništvu i nijedna od njih nije predmet istražnih postupaka u pogledu državnih potpora (od travnja 2013.)); |
| --- | --- |

(c)

zračne luke u istom prihvatnom području ne natječu se nužno jedna s drugom na tržištu te se usporedive zračne luke upotrijebljene u podnesenim izvješćima suočavaju samo s ograničenim tržišnim natjecanjem javnih zračnih luka u njihovu prihvatnom području (manje od 1/3 komercijalnih zračnih luka u prihvatnom području usporedivih zračnih luka u potpunom je državnom vlasništvu i nijedna od njih nije predmet istražnih postupaka u pogledu državnih potpora (od travnja 2013.));

| (d) | čak i kada se usporedive zračne luke suočavaju s tržišnim natjecanjem državnih zračnih luka u istom prihvatnom području, ima razloga vjerovati da je njihovo ponašanje u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu (na primjer, ako postoji velik udio privatnog vlasništva ili ako zračnom lukom upravlja privatnik); |
| --- | --- |

(d)

čak i kada se usporedive zračne luke suočavaju s tržišnim natjecanjem državnih zračnih luka u istom prihvatnom području, ima razloga vjerovati da je njihovo ponašanje u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu (na primjer, ako postoji velik udio privatnog vlasništva ili ako zračnom lukom upravlja privatnik);

| (e) | zračne luke subjekti u tržišnom gospodarstvu neće odrediti cijene ispod dodatnih troškova. |
| --- | --- |

(e)

zračne luke subjekti u tržišnom gospodarstvu neće odrediti cijene ispod dodatnih troškova.

Napomena društva Oxera br. 2 – Načela na kojima se temelji analiza profitabilnosti za testove subjekta u tržišnom gospodarstvu. Predmeti državnih potpora društvu Ryanair, pripremila Oxera za društvo Ryanair, 9. travnja 2013.

Napomena društva Oxera br. 2 – Načela na kojima se temelji analiza profitabilnosti za testove subjekta u tržišnom gospodarstvu. Predmeti državnih potpora društvu Ryanair, pripremila Oxera za društvo Ryanair, 9. travnja 2013.

| (232) | Oxera tvrdi da se analiza profitabilnosti koju je poduzelo društvo Oxera u svojim izvješćima podnesenima Komisiji temelji na načelima koja bi prihvatio razumni ulagač u tržišnom gospodarstvu i u njemu se održava pristup koji je razvidan iz pretpostavki Komisije. |
| --- | --- |

(232)

Oxera tvrdi da se analiza profitabilnosti koju je poduzelo društvo Oxera u svojim izvješćima podnesenima Komisiji temelji na načelima koja bi prihvatio razumni ulagač u tržišnom gospodarstvu i u njemu se održava pristup koji je razvidan iz pretpostavki Komisije.

| (233) | Analiza profitabilnosti temelji se na sljedećim načelima:






  (a) | ocjena se provodi na dodatnoj osnovi; |
| --- | --- | --- |

(233)

Analiza profitabilnosti temelji se na sljedećim načelima:

(a)

ocjena se provodi na dodatnoj osnovi;

| (b) | ex ante poslovni plan nije nužno potreban; |
| --- | --- |

(b)

ex ante poslovni plan nije nužno potreban;

ex ante

| (c) | za zračnu luku koja nije zagušena primjerena metodologija određivanja cijena jest sustav naplate s jednom blagajnom; |
| --- | --- |

(c)

za zračnu luku koja nije zagušena primjerena metodologija određivanja cijena jest sustav naplate s jednom blagajnom;

| (d) | trebalo bi uzeti u obzir samo prihode povezane s gospodarskom djelatnošću upravljanja zračnom lukom; |
| --- | --- |

(d)

trebalo bi uzeti u obzir samo prihode povezane s gospodarskom djelatnošću upravljanja zračnom lukom;

| (e) | trebalo bi uzeti u obzir cijelo trajanje ugovora, uključujući produljenja; |
| --- | --- |

(e)

trebalo bi uzeti u obzir cijelo trajanje ugovora, uključujući produljenja;

| (f) | trebalo bi diskontirati buduće financijske tokove kako bi se mogla ocijeniti profitabilnost ugovora; |
| --- | --- |

(f)

trebalo bi diskontirati buduće financijske tokove kako bi se mogla ocijeniti profitabilnost ugovora;

| (g) | trebalo bi, na temelju procjena unutarnje stope povrata ili mjera temeljenih na neto sadašnjoj vrijednosti (NPV), procijeniti dodatnu profitabilnost ostvarenu na temelju ugovora koje je Ryanair sklopio sa zračnim lukama. |
| --- | --- |

(g)

trebalo bi, na temelju procjena unutarnje stope povrata ili mjera temeljenih na neto sadašnjoj vrijednosti (NPV), procijeniti dodatnu profitabilnost ostvarenu na temelju ugovora koje je Ryanair sklopio sa zračnim lukama.

Analiza profesora Damiena P. McLoughlina – Izgradnja trgovačke marke: zašto i kako bi male trgovačke marke trebale ulagati u marketing, pripremljena za društvo Ryanair, 10. travnja 2013.

Analiza profesora Damiena P. McLoughlina – Izgradnja trgovačke marke: zašto i kako bi male trgovačke marke trebale ulagati u marketing, pripremljena za društvo Ryanair, 10. travnja 2013.

| (234) | Cilj je dokumenta utvrditi tržišnu logiku na kojoj se zasnivaju odluke regionalnih zračnih luka o kupnji oglasnog prostora na web-mjestu Ryanair.com od društva AMS. |
| --- | --- |

(234)

Cilj je dokumenta utvrditi tržišnu logiku na kojoj se zasnivaju odluke regionalnih zračnih luka o kupnji oglasnog prostora na web-mjestu Ryanair.com od društva AMS.

web

| (235) | U dokumentu se tvrdi da postoji velik broj snažnih, poznatih zračnih luka koje se obično upotrebljavaju. Da bi mogli proširiti svoje poslovanje, slabiji konkurenti moraju prevladati statičko kupovno ponašanje potrošača. Manje regionalne zračne luke moraju pronaći način za dosljedno prenošenje poruke o svojoj trgovačkoj marki što široj publici. Tradicionalni oblici marketinške komunikacije donose troškove koji premašuju njihove resurse. |
| --- | --- |

(235)

U dokumentu se tvrdi da postoji velik broj snažnih, poznatih zračnih luka koje se obično upotrebljavaju. Da bi mogli proširiti svoje poslovanje, slabiji konkurenti moraju prevladati statičko kupovno ponašanje potrošača. Manje regionalne zračne luke moraju pronaći način za dosljedno prenošenje poruke o svojoj trgovačkoj marki što široj publici. Tradicionalni oblici marketinške komunikacije donose troškove koji premašuju njihove resurse.

Bilješke br. 3 i 4. društva Oxera – Kako treba postupati s ugovorima društva AMS u okviru analize profitabilnosti kao dijela testa subjekta u tržišnom gospodarstvu?, 17. i 31. siječnja 2014.

Bilješke br. 3 i 4. društva Oxera – Kako treba postupati s ugovorima društva AMS u okviru analize profitabilnosti kao dijela testa subjekta u tržišnom gospodarstvu?, 17. i 31. siječnja 2014.

| (236) | Društvo Ryanair dostavilo je daljnja izvješća svog konzultanta društva Oxera. U tim izvješćima Oxera razmatra načela za koja zračni prijevoznik tvrdi da bi se trebala uzeti u obzir kao dio testa subjekta u tržišnom gospodarstvu u analizi profitabilnosti ugovora o uslugama zračnih luka između društva Ryanair i zračnih luka, s jedne strane, i ugovora o marketingu između društva AMS i istih zračnih luka, s druge strane. Društvo Ryanair naglasilo je da se tim izvješćima ni na koji način ne mijenja njegovo stajalište koje je prethodno opisano da bi ugovore o uslugama zračnih luka i ugovore o marketingu trebalo analizirati u okviru zasebnih testova subjekata u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(236)

Društvo Ryanair dostavilo je daljnja izvješća svog konzultanta društva Oxera. U tim izvješćima Oxera razmatra načela za koja zračni prijevoznik tvrdi da bi se trebala uzeti u obzir kao dio testa subjekta u tržišnom gospodarstvu u analizi profitabilnosti ugovora o uslugama zračnih luka između društva Ryanair i zračnih luka, s jedne strane, i ugovora o marketingu između društva AMS i istih zračnih luka, s druge strane. Društvo Ryanair naglasilo je da se tim izvješćima ni na koji način ne mijenja njegovo stajalište koje je prethodno opisano da bi ugovore o uslugama zračnih luka i ugovore o marketingu trebalo analizirati u okviru zasebnih testova subjekata u tržišnom gospodarstvu.

| (237) | U izvješćima se navodi da bi dobit društva AMS trebala biti uključena kao prihod u zajedničku analizu profitabilnosti, a troškovi društva AMS trebali bi biti uključeni u troškove. U izvješćima se navodi da bi to trebalo učiniti primjenom metodologije utemeljene na novčanom toku na zajedničku analizu profitabilnosti, što znači da bi se troškovi zračnih luka za AMS trebali smatrati dodatnim troškovima poslovanja. |
| --- | --- |

(237)

U izvješćima se navodi da bi dobit društva AMS trebala biti uključena kao prihod u zajedničku analizu profitabilnosti, a troškovi društva AMS trebali bi biti uključeni u troškove. U izvješćima se navodi da bi to trebalo učiniti primjenom metodologije utemeljene na novčanom toku na zajedničku analizu profitabilnosti, što znači da bi se troškovi zračnih luka za AMS trebali smatrati dodatnim troškovima poslovanja.

| (238) | U izvješćima se ističe da se marketinškim aktivnostima pridonosi stvaranju i podupiranju vrijednosti trgovačke marke, čime se mogu stvarati učinci i koristi, ne samo za vrijeme trajanja ugovora, već i nakon njihova raskida. To bi posebno bilo tako kad bi, zbog toga što je društvo Ryanair sklopilo ugovor sa zračnom lukom, drugi zračni prijevoznici uspostavili sjedište u toj zračnoj luci čime bi se privuklo više trgovina i ostvarili veći prihodi od nezrakoplovnih usluga u zračnoj luci. Društvo Ryanair tvrdi da će, ako Komisija provede zajedničku analizu profitabilnosti, te koristi trebati uzeti u obzir na način da se troškovi društva AMS smatraju dodatnim operativnim troškovima, bez plaćanja društva AMS. |
| --- | --- |

(238)

U izvješćima se ističe da se marketinškim aktivnostima pridonosi stvaranju i podupiranju vrijednosti trgovačke marke, čime se mogu stvarati učinci i koristi, ne samo za vrijeme trajanja ugovora, već i nakon njihova raskida. To bi posebno bilo tako kad bi, zbog toga što je društvo Ryanair sklopilo ugovor sa zračnom lukom, drugi zračni prijevoznici uspostavili sjedište u toj zračnoj luci čime bi se privuklo više trgovina i ostvarili veći prihodi od nezrakoplovnih usluga u zračnoj luci. Društvo Ryanair tvrdi da će, ako Komisija provede zajedničku analizu profitabilnosti, te koristi trebati uzeti u obzir na način da se troškovi društva AMS smatraju dodatnim operativnim troškovima, bez plaćanja društva AMS.

| (239) | Nadalje, društvo Ryanair smatra da bi terminalnu vrijednost (u kojoj se odražava vrijednost stvorena nakon raskida ugovora) trebalo uključiti u predviđenu dodatnu dobit u trenutku isteka ugovora o uslugama zračnih luka. Terminalna vrijednost može se prilagoditi na temelju vjerojatnosti „obnove” mjerenjem očekivanja da će se ostvarivanje dobiti nastaviti nakon raskida ugovora s društvom Ryanair ili ako se dogovore slični uvjeti s drugim zračnim prijevoznicima. Društvo Ryanair smatra da bi tada bilo moguće izračunati nižu razinu koristi koja zajednički nastaje na temelju ugovora s društvom AMS i ugovora o uslugama zračnih luka, čime se odražavaju nesigurnosti dodatne dobiti nakon raskida ugovora o uslugama zračnih luka. |
| --- | --- |

(239)

Nadalje, društvo Ryanair smatra da bi terminalnu vrijednost (u kojoj se odražava vrijednost stvorena nakon raskida ugovora) trebalo uključiti u predviđenu dodatnu dobit u trenutku isteka ugovora o uslugama zračnih luka. Terminalna vrijednost može se prilagoditi na temelju vjerojatnosti „obnove” mjerenjem očekivanja da će se ostvarivanje dobiti nastaviti nakon raskida ugovora s društvom Ryanair ili ako se dogovore slični uvjeti s drugim zračnim prijevoznicima. Društvo Ryanair smatra da bi tada bilo moguće izračunati nižu razinu koristi koja zajednički nastaje na temelju ugovora s društvom AMS i ugovora o uslugama zračnih luka, čime se odražavaju nesigurnosti dodatne dobiti nakon raskida ugovora o uslugama zračnih luka.

| (240) | Kao dopuna tom pristupu u izvješćima se prikazuje sinteza rezultata studija o utjecaju marketinga na vrijednost trgovačke marke. U tim se studijama smatra da se marketingom može podržati vrijednost trgovačke marke i pomoći u izgradnji baze korisnika. U izvješćima se navodi da se, u slučaju zračne luke, marketingom na web-mjestu Ryanair.com posebno povećava vidljivost trgovačke marke. Nadalje, u izvješćima se navodi da manje regionalne zračne luke koje žele povećati svoj zračni promet stoga posebno mogu povećati vrijednost svoje trgovačke marke sklapanjem ugovora o marketingu s društvom AMS. |
| --- | --- |

(240)

Kao dopuna tom pristupu u izvješćima se prikazuje sinteza rezultata studija o utjecaju marketinga na vrijednost trgovačke marke. U tim se studijama smatra da se marketingom može podržati vrijednost trgovačke marke i pomoći u izgradnji baze korisnika. U izvješćima se navodi da se, u slučaju zračne luke, marketingom na web-mjestu Ryanair.com posebno povećava vidljivost trgovačke marke. Nadalje, u izvješćima se navodi da manje regionalne zračne luke koje žele povećati svoj zračni promet stoga posebno mogu povećati vrijednost svoje trgovačke marke sklapanjem ugovora o marketingu s društvom AMS.

web

| (241) | U izvješćima se naposljetku navodi da prednost treba dati pristupu utemeljenom na tijeku novca umjesto pristupu kapitalizacije u kojem bi se troškovi marketinških usluga društva AMS smatrali kapitalnim rashodima nematerijalne imovine (odnosno, vrijednosti trgovačke marke) (39). Pristupom kapitalizacije uzeo bi se u obzir samo udio rashoda za marketing koji se može pripisati nematerijalnoj imovini zračne luke. Rashodi za marketing smatrali bi se kapitalnim rashodima i zatim bi se amortizirali za vrijeme trajanja ugovora uzimajući u obzir preostalu vrijednost u trenutku predviđenog raskida ugovora o uslugama zračnih luka. Tim se pristupom ne bi uzela u obzir dodatna dobit nastala sklapanjem ugovora o uslugama zračnih luka s društvom Ryanair. Također je teško izračunati vrijednost nematerijalne imovine zbog troškova trgovačke marke i razdoblja uporabe imovine. U izvješćima se navodi da je metoda novčanog toka primjerenija od pristupa kapitalizacije jer se potonjim ne bi obuhvatile pozitivne koristi za zračnu luku za koje se očekuje da će nastati kao rezultat potpisivanja ugovora o uslugama zračnih luka s društvom Ryanair. |
| --- | --- |

(241)

U izvješćima se naposljetku navodi da prednost treba dati pristupu utemeljenom na tijeku novca umjesto pristupu kapitalizacije u kojem bi se troškovi marketinških usluga društva AMS smatrali kapitalnim rashodima nematerijalne imovine (odnosno, vrijednosti trgovačke marke) (39). Pristupom kapitalizacije uzeo bi se u obzir samo udio rashoda za marketing koji se može pripisati nematerijalnoj imovini zračne luke. Rashodi za marketing smatrali bi se kapitalnim rashodima i zatim bi se amortizirali za vrijeme trajanja ugovora uzimajući u obzir preostalu vrijednost u trenutku predviđenog raskida ugovora o uslugama zračnih luka. Tim se pristupom ne bi uzela u obzir dodatna dobit nastala sklapanjem ugovora o uslugama zračnih luka s društvom Ryanair. Također je teško izračunati vrijednost nematerijalne imovine zbog troškova trgovačke marke i razdoblja uporabe imovine. U izvješćima se navodi da je metoda novčanog toka primjerenija od pristupa kapitalizacije jer se potonjim ne bi obuhvatile pozitivne koristi za zračnu luku za koje se očekuje da će nastati kao rezultat potpisivanja ugovora o uslugama zračnih luka s društvom Ryanair.

39

Oxera – Gospodarska procjena testa subjekta u tržišnom gospodarstvu: Zračna luka Frankfurt Hahn, 11. kolovoza 2014.:

Oxera – Gospodarska procjena testa subjekta u tržišnom gospodarstvu: Zračna luka Frankfurt Hahn, 11. kolovoza 2014.:

| (242) | Ryanair je dostavio dodatno izvješće koje je Oxera sastavila u pogledu ugovora između Zračne luke Frankfurt Hahn i društva Ryanair iz 1999., 2002. i 2005. U procjeni Ugovora s društvom Ryanair iz 2005. uzeo se u obzir i Ugovor o marketingu koji je sklopljen izravno sa saveznom pokrajinom Porajnje-Falačka. Procjena ugovora s društvom Ryanair koju je provela Oxera temelji se na informacijama koje su Zračnoj luci bile dostupne otprilike u vrijeme potpisivanja ugovora. |
| --- | --- |

(242)

Ryanair je dostavio dodatno izvješće koje je Oxera sastavila u pogledu ugovora između Zračne luke Frankfurt Hahn i društva Ryanair iz 1999., 2002. i 2005. U procjeni Ugovora s društvom Ryanair iz 2005. uzeo se u obzir i Ugovor o marketingu koji je sklopljen izravno sa saveznom pokrajinom Porajnje-Falačka. Procjena ugovora s društvom Ryanair koju je provela Oxera temelji se na informacijama koje su Zračnoj luci bile dostupne otprilike u vrijeme potpisivanja ugovora.

Ugovor s društvom Ryanair iz 1999.:

Ugovor s društvom Ryanair iz 1999.:

| (243) | U izvješću se navodi da se analiza Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. temelji na poslovnom planu koji je FFHG izradio 25. svibnja 1999., odnosno dokumentu koji je sastavljen prije potpisivanja Ugovora. U izvješću se navodi da su zrakoplovni prihodi izračunani na temelju naknada koje su utvrđene u Ugovoru s društvom Ryanair iz 1999. Procjene dodatnih operativnih troškova temelje se na vlastitim procjenama FFHG-a. U izvješću se ističe da troškovi usluga vatrogasaca, za koje se obično smatra da su u nadležnosti javne politike, nisu uzeti u obzir. To se odnosi i na infrastrukturna ulaganja.

  Tablica 16.


  Procjena dodatne profitabilnosti ostvarene na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. koju je provela Oxera
   (40)

  [...] |
| --- | --- |

(243)

U izvješću se navodi da se analiza Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. temelji na poslovnom planu koji je FFHG izradio 25. svibnja 1999., odnosno dokumentu koji je sastavljen prije potpisivanja Ugovora. U izvješću se navodi da su zrakoplovni prihodi izračunani na temelju naknada koje su utvrđene u Ugovoru s društvom Ryanair iz 1999. Procjene dodatnih operativnih troškova temelje se na vlastitim procjenama FFHG-a. U izvješću se ističe da troškovi usluga vatrogasaca, za koje se obično smatra da su u nadležnosti javne politike, nisu uzeti u obzir. To se odnosi i na infrastrukturna ulaganja.

Tablica 16.

Tablica 16.

Procjena dodatne profitabilnosti ostvarene na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. koju je provela Oxera
   (40)

Procjena dodatne profitabilnosti ostvarene na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. koju je provela Oxera

40

[...]

Ugovor s društvom Ryanair iz 2002.:

Ugovor s društvom Ryanair iz 2002.:

| (244) | U izvješću se objašnjava da su prognoze ukupnog broja putnika dobivene iz poslovnog plana FFHG-a koji je sastavljen u studenome 2002. jer je to jedini raspoloživi dokument s prognozama prometa tijekom relevantnog razdoblja. U izvješću se navodi da su zrakoplovni prihodi izračunani na temelju naknada koje su utvrđene u Ugovoru s društvom Ryanair iz 2002. Nezrakoplovni prihodi dobiveni su iz poslovnog plana FFHG-a koji je sastavljen u studenome 2002. jer je to jedini dokument s projekcijama nezrakoplovnih prihoda koji je sastavljen otprilike u vrijeme sklapanja Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. |
| --- | --- |

(244)

U izvješću se objašnjava da su prognoze ukupnog broja putnika dobivene iz poslovnog plana FFHG-a koji je sastavljen u studenome 2002. jer je to jedini raspoloživi dokument s prognozama prometa tijekom relevantnog razdoblja. U izvješću se navodi da su zrakoplovni prihodi izračunani na temelju naknada koje su utvrđene u Ugovoru s društvom Ryanair iz 2002. Nezrakoplovni prihodi dobiveni su iz poslovnog plana FFHG-a koji je sastavljen u studenome 2002. jer je to jedini dokument s projekcijama nezrakoplovnih prihoda koji je sastavljen otprilike u vrijeme sklapanja Ugovora s društvom Ryanair iz 2002.

| (245) | Procjene operativnih troškova po putniku temelje se na FFHG-ovoj analizi dodatnih operativnih troškova po odlaznom putniku društva Ryanair. Plan ulaganja sastavljen je u studenome 2000.

  Tablica 17.


  Procjena dodatne profitabilnosti ostvarene na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. koju je provela Oxera
   (41)

  [...] |
| --- | --- |

(245)

Procjene operativnih troškova po putniku temelje se na FFHG-ovoj analizi dodatnih operativnih troškova po odlaznom putniku društva Ryanair. Plan ulaganja sastavljen je u studenome 2000.

Tablica 17.

Tablica 17.

Procjena dodatne profitabilnosti ostvarene na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. koju je provela Oxera
   (41)

Procjena dodatne profitabilnosti ostvarene na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. koju je provela Oxera

41

[...]

6.2.   LUFTHANSA I BDF

LUFTHANSA I BDF

| (246) | Lufthansa i Savezna udruga njemačkih zračnih prijevoznika (njem. Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V., dalje u tekstu: BDF) dostavili su sveobuhvatne informacije i primjedbe u pogledu Odluke o pokretanju postupka iz 2008. koje su sažete u nastavku. |
| --- | --- |

(246)

Lufthansa i Savezna udruga njemačkih zračnih prijevoznika (njem. Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V., dalje u tekstu: BDF) dostavili su sveobuhvatne informacije i primjedbe u pogledu Odluke o pokretanju postupka iz 2008. koje su sažete u nastavku.

Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V

| (247) | Lufthansa i BDF naveli su da gubitci FFHG-a i njegovih prethodnika od 1998. do 2009. iznose 161 milijun EUR i da FFHG nije, suprotno njegovim tvrdnjama, ostvario pozitivnu EBITDA-u ni 2006. U tom pogledu Lufthansa i BDF tvrde da je blago pozitivna EBITDA bila moguća tek nakon otpuštanja naslijeđenih obveza, čime su smanjeni operativni gubitci. Stoga Lufthansa i BDF predlažu da Komisija zatraži pristup svim godišnjim bilancama FFHG-a. U tom je pogledu Lufthansa tvrdila da se, za razliku od tvrdnji Njemačke, amortizacija ulaganja tijekom godina nije znatno povećala i da se ne može smatrati vrlo visokom u usporedbi s troškovima koji su povezani s marketinškom podrškom društvu Ryanair i koji su uključeni u „ostale operativne troškove”, kako je prikazano u tablici 18. Lufthansa i BDF predlažu i da Komisija zatraži potpune, neobjavljene bilance FFHG-a.

  Tablica 18.


  Odnos amortizacije i ostalih operativnih troškova












  U EUR | 2000. | 2001. | 2002. | 2003. | 2004. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Amortizacija | 4 477 257 | 5 325 627 | 5 423 627 | 6 045 387 | 7 699 330 |
| Gubitci | 8 217 199 | 13 355 347 | 19 993 895 | 17 832 868 | 16 797 889 |
| Ostali operativni troškovi | [...] | 5 692 808 | 11 434 306 | 10 521 273 | 11 454 363 |

(247)

Lufthansa i BDF naveli su da gubitci FFHG-a i njegovih prethodnika od 1998. do 2009. iznose 161 milijun EUR i da FFHG nije, suprotno njegovim tvrdnjama, ostvario pozitivnu EBITDA-u ni 2006. U tom pogledu Lufthansa i BDF tvrde da je blago pozitivna EBITDA bila moguća tek nakon otpuštanja naslijeđenih obveza, čime su smanjeni operativni gubitci. Stoga Lufthansa i BDF predlažu da Komisija zatraži pristup svim godišnjim bilancama FFHG-a. U tom je pogledu Lufthansa tvrdila da se, za razliku od tvrdnji Njemačke, amortizacija ulaganja tijekom godina nije znatno povećala i da se ne može smatrati vrlo visokom u usporedbi s troškovima koji su povezani s marketinškom podrškom društvu Ryanair i koji su uključeni u „ostale operativne troškove”, kako je prikazano u tablici 18. Lufthansa i BDF predlažu i da Komisija zatraži potpune, neobjavljene bilance FFHG-a.

Tablica 18.

Tablica 18.

Odnos amortizacije i ostalih operativnih troškova

Odnos amortizacije i ostalih operativnih troškova

U EUR

U EUR

2000.

2000.

2001.

2001.

2002.

2002.

2003.

2003.

2004.

2004.

Amortizacija

4 477 257

5 325 627

5 423 627

6 045 387

7 699 330

Gubitci

8 217 199

13 355 347

19 993 895

17 832 868

16 797 889

Ostali operativni troškovi

[...]

5 692 808

11 434 306

10 521 273

11 454 363

| (248) | Lufthansa i BDF tvrdili su i da studiju koju je dostavila Njemačka i koja uključuje statističke podatke o učincima FFHG-a na turizam u regiji Hunsrück i saveznoj pokrajini Porajnje-Falačka ne bi trebalo uzeti u obzir jer je podatke o rastu broja putnika i povećanju broja radnih mjesta oko Zračne luke dostavio FFHG te ih autori studije nisu provjerili. Lufthansa i BDF nadalje su tvrdili da se znalo, čak i kad se studija provodila, da navedeni podatci nisu realni. |
| --- | --- |

(248)

Lufthansa i BDF tvrdili su i da studiju koju je dostavila Njemačka i koja uključuje statističke podatke o učincima FFHG-a na turizam u regiji Hunsrück i saveznoj pokrajini Porajnje-Falačka ne bi trebalo uzeti u obzir jer je podatke o rastu broja putnika i povećanju broja radnih mjesta oko Zračne luke dostavio FFHG te ih autori studije nisu provjerili. Lufthansa i BDF nadalje su tvrdili da se znalo, čak i kad se studija provodila, da navedeni podatci nisu realni.

| (249) | Nadalje, Lufthansa i BDF naveli su da FFHG nije imao jasan poslovni model, što je vidljivo iz promjene planova za dodatke Zračnoj luci, kao što su trgovački centri ili mjesta za izlete koji ni na koji način nisu povezani s upravljanjem Zračnom lukom. Nadalje, prema navodima društva Lufthansa i BDF-a proturječne izjave FFHG-a da je Zračna luka Frankfurt Hahn trebala biti profitabilna najprije do 2005., zatim do 2008. pa do 2013. upućuju na to da se nije slijedio dosljedan poslovni plan. Stoga se i posljednja prognoza, odnosno da bi Zračna luka Frankfurt Hahn trebala biti profitabilna od 2016. nadalje, čini upitnom, a ta se prognoza navodno čak temeljila na pretpostavci da će se izvršiti dodatna, znatna ulaganja. Međutim, Lufthansa i BDF tvrdili su da su da je izvor tih ulaganja potpuno nejasan. |
| --- | --- |

(249)

Nadalje, Lufthansa i BDF naveli su da FFHG nije imao jasan poslovni model, što je vidljivo iz promjene planova za dodatke Zračnoj luci, kao što su trgovački centri ili mjesta za izlete koji ni na koji način nisu povezani s upravljanjem Zračnom lukom. Nadalje, prema navodima društva Lufthansa i BDF-a proturječne izjave FFHG-a da je Zračna luka Frankfurt Hahn trebala biti profitabilna najprije do 2005., zatim do 2008. pa do 2013. upućuju na to da se nije slijedio dosljedan poslovni plan. Stoga se i posljednja prognoza, odnosno da bi Zračna luka Frankfurt Hahn trebala biti profitabilna od 2016. nadalje, čini upitnom, a ta se prognoza navodno čak temeljila na pretpostavci da će se izvršiti dodatna, znatna ulaganja. Međutim, Lufthansa i BDF tvrdili su da su da je izvor tih ulaganja potpuno nejasan.

| (250) | Osim toga, Lufthansa i BDF naveli su da, za razliku od tvrdnji Njemačke, PwC nije dostavio odgovarajući test subjekta u tržišnom gospodarstvu jer u njegovoj procjeni nije uzeta u obzir sudska praksa Suda u pogledu najmanje dvaju elemenata. |
| --- | --- |

(250)

Osim toga, Lufthansa i BDF naveli su da, za razliku od tvrdnji Njemačke, PwC nije dostavio odgovarajući test subjekta u tržišnom gospodarstvu jer u njegovoj procjeni nije uzeta u obzir sudska praksa Suda u pogledu najmanje dvaju elemenata.

| (251) | Kao prvo, Lufthansa i BDF uputili su na argumente Njemačke da je Fraport, kao član društva FFHG, mogao nadoknaditi njegove nagomilane gubitke. U tom su pogledu Lufthansa i BDF tvrdili da nije važno mogu li se gubitci nadoknaditi u okviru grupe društava, nego jesu li pojedinačne mjere, poduzete kao takve, mjere koje bi poduzeo i ulagač u tržišnom gospodarstvu (ili ne bi) te su ti argumenti stoga neprihvatljivi. |
| --- | --- |

(251)

Kao prvo, Lufthansa i BDF uputili su na argumente Njemačke da je Fraport, kao član društva FFHG, mogao nadoknaditi njegove nagomilane gubitke. U tom su pogledu Lufthansa i BDF tvrdili da nije važno mogu li se gubitci nadoknaditi u okviru grupe društava, nego jesu li pojedinačne mjere, poduzete kao takve, mjere koje bi poduzeo i ulagač u tržišnom gospodarstvu (ili ne bi) te su ti argumenti stoga neprihvatljivi.

| (252) | Kao drugo, Lufthansa i BDF naveli su da se na temelju argumenata u procjeni PwC-a ne može dokazati da bi ulagač u tržišnom gospodarstvu donio istu odluku jer je PwC tvrdio, na primjer u pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 1999., da se smanjenje gubitaka može postići povećanjem putničkog prometa. Lufthansa i BDF uputili su na predmet WestLB prema kojem bi ulagač u tržišnom gospodarstvu obično „nastojao ostvariti najveći mogući razumni povrat svojeg ulaganja, u skladu s konkretnim okolnostima i u cilju ostvarivanja svojih kratkoročnih, srednjoročnih i dugoročnih interesa, čak i ako ulaže u poduzetnika čiji je već dioničar” (42). Lufthansa i BDF tvrdili su da stoga smanjenje gubitaka ne bi bilo dovoljno da mjera položi test subjekta u tržišnom gospodarstvu te je stoga PwC zanemario sudsku praksu Suda u tom pogledu. Osim toga, Lufthansa i BDG istaknuli su da procjena koja je podnesena u ime FFHG-a nije uključivala vlastiti test subjekta u tržišnom gospodarstvu jer se u njoj samo uputilo na test koji je proveo PwC. |
| --- | --- |

(252)

Kao drugo, Lufthansa i BDF naveli su da se na temelju argumenata u procjeni PwC-a ne može dokazati da bi ulagač u tržišnom gospodarstvu donio istu odluku jer je PwC tvrdio, na primjer u pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 1999., da se smanjenje gubitaka može postići povećanjem putničkog prometa. Lufthansa i BDF uputili su na predmet WestLB prema kojem bi ulagač u tržišnom gospodarstvu obično „nastojao ostvariti najveći mogući razumni povrat svojeg ulaganja, u skladu s konkretnim okolnostima i u cilju ostvarivanja svojih kratkoročnih, srednjoročnih i dugoročnih interesa, čak i ako ulaže u poduzetnika čiji je već dioničar” (42). Lufthansa i BDF tvrdili su da stoga smanjenje gubitaka ne bi bilo dovoljno da mjera položi test subjekta u tržišnom gospodarstvu te je stoga PwC zanemario sudsku praksu Suda u tom pogledu. Osim toga, Lufthansa i BDG istaknuli su da procjena koja je podnesena u ime FFHG-a nije uključivala vlastiti test subjekta u tržišnom gospodarstvu jer se u njoj samo uputilo na test koji je proveo PwC.

WestLB

42

| (253) | Osim toga, Lufthansa i BDF osporavali su argument PwC-a u pogledu povećanja kapitala da su dugo vrijeme planiranja od više od 30 godina i amortizacija ulaganja od više od 20 godina uobičajena poslovna praksa za infrastrukturna ulaganja (vidjeti uvodnu izjavu 103. Odluke o pokretanju postupka iz 2008.). U tom su pogledu Lufthansa i BDF tvrdili da su usporedbe koje je PwC napravio s ugovorima o koncesiji u zračnim lukama Budimpešta, Da Vinci i Campiano te Sparta i Belfast City bile potpuno neprimjenjive jer se situacija ni u jednoj od tih zračnih luka ne može ni približno usporediti sa situacijom u FFHG-u i Zračnoj luci Frankfurt Hahn. Lufthansa i BDF tvrdili su da je, za razliku od svih zračnih luka koje je naveo PwC, Zračna luka Frankfurt Hahn bila vojna zračna luka koja se većim dijelom počela upotrebljavati u civilne svrhe tek 1999. te joj je tada pružena potpora u smislu infrastrukturnih ulaganja koja točno odgovaraju potrebama društva Ryanair. Lufthansa i BDF smatraju da zbog toga analiza isplativosti nije točna jer troškovi terminala nisu uzeti u obzir. |
| --- | --- |

(253)

Osim toga, Lufthansa i BDF osporavali su argument PwC-a u pogledu povećanja kapitala da su dugo vrijeme planiranja od više od 30 godina i amortizacija ulaganja od više od 20 godina uobičajena poslovna praksa za infrastrukturna ulaganja (vidjeti uvodnu izjavu 103. Odluke o pokretanju postupka iz 2008.). U tom su pogledu Lufthansa i BDF tvrdili da su usporedbe koje je PwC napravio s ugovorima o koncesiji u zračnim lukama Budimpešta, Da Vinci i Campiano te Sparta i Belfast City bile potpuno neprimjenjive jer se situacija ni u jednoj od tih zračnih luka ne može ni približno usporediti sa situacijom u FFHG-u i Zračnoj luci Frankfurt Hahn. Lufthansa i BDF tvrdili su da je, za razliku od svih zračnih luka koje je naveo PwC, Zračna luka Frankfurt Hahn bila vojna zračna luka koja se većim dijelom počela upotrebljavati u civilne svrhe tek 1999. te joj je tada pružena potpora u smislu infrastrukturnih ulaganja koja točno odgovaraju potrebama društva Ryanair. Lufthansa i BDF smatraju da zbog toga analiza isplativosti nije točna jer troškovi terminala nisu uzeti u obzir.

| (254) | Osim toga, Lufthansa i BDF tvrdili su na temelju Odluke o pokretanju postupka iz 2008. da prekomjerna naknada za sigurnosne pristojbe jasno čini državnu potporu. U tom su pogledu Lufthansa i BDF iznijeli argument da, kao prvo, sigurnosne kontrole nisu dobivene u okviru javne nabave. Lufthansa i BDF smatraju da se nisu poštovala pravila o javnoj nabavi i da, prema tome, usluga nije dobivena po najpovoljnijoj cijeni. Kao drugo, Lufthansa i BDF tvrdili su da se, u skladu s njemačkim pravom, te sigurnosne pristojbe moraju temeljiti na stvarnim i nužnim troškovima. Međutim, Lufthansa i BDF istaknuli su da su pristojbe u Zračnoj luci Frankfurt Hahn ostale na istoj razini od 2003. do 2008., dok su se u drugim zračnim lukama mogle primijeniti promjene u prometu. |
| --- | --- |

(254)

Osim toga, Lufthansa i BDF tvrdili su na temelju Odluke o pokretanju postupka iz 2008. da prekomjerna naknada za sigurnosne pristojbe jasno čini državnu potporu. U tom su pogledu Lufthansa i BDF iznijeli argument da, kao prvo, sigurnosne kontrole nisu dobivene u okviru javne nabave. Lufthansa i BDF smatraju da se nisu poštovala pravila o javnoj nabavi i da, prema tome, usluga nije dobivena po najpovoljnijoj cijeni. Kao drugo, Lufthansa i BDF tvrdili su da se, u skladu s njemačkim pravom, te sigurnosne pristojbe moraju temeljiti na stvarnim i nužnim troškovima. Međutim, Lufthansa i BDF istaknuli su da su pristojbe u Zračnoj luci Frankfurt Hahn ostale na istoj razini od 2003. do 2008., dok su se u drugim zračnim lukama mogle primijeniti promjene u prometu.

| (255) | Za razliku od primjedbi Njemačke na pravnu ocjenu Lufthansa i BDF smatrali su da potpora koju je Fraport dodijelio FFHG-u proizlazi iz državnih sredstava. Prema navodima društva Lufthansa i BDF-a Fraport je izričito u svim svojim godišnjim bilancama od 2001. do 2006. priznao da je zbog ugovora o konzorciju između javnih dioničara on „ovisno poduzeće u državnom vlasništvu”. U tom su pogledu Lufthansa i BDF uputili na niz naznaka da su sredstva društva Fraport državna sredstva u skladu s presudom u predmetu Stardust Marine (43) i člankom 2. stavkom 1. točkom (b) Direktive Komisije 2006/111/EZ (44). |
| --- | --- |

(255)

Za razliku od primjedbi Njemačke na pravnu ocjenu Lufthansa i BDF smatrali su da potpora koju je Fraport dodijelio FFHG-u proizlazi iz državnih sredstava. Prema navodima društva Lufthansa i BDF-a Fraport je izričito u svim svojim godišnjim bilancama od 2001. do 2006. priznao da je zbog ugovora o konzorciju između javnih dioničara on „ovisno poduzeće u državnom vlasništvu”. U tom su pogledu Lufthansa i BDF uputili na niz naznaka da su sredstva društva Fraport državna sredstva u skladu s presudom u predmetu Stardust Marine (43) i člankom 2. stavkom 1. točkom (b) Direktive Komisije 2006/111/EZ (44).

Stardust Marine

43

44

| (256) | Nadalje, Lufthansa i BDF smatrali su i da se postupanje društva Fraport može pripisati državi. U tom su pogledu Lufthansa i BDF uputili na naznake mogućnosti pripisivanja, kao što je činjenica da je Skupština društva FFHG, odnosno savezna pokrajina Porajnje-Falačka i Fraport, dogovorila sklapanje ugovora s društvom Ryanair. Nadalje, Lufthansa i BDG tvrdili su da postoji nevjerojatna vremenska povezanost između drugog povećanja kapitala i zahtjeva za priznavanje zajedničkog sustava zračnih luka u 2005. Prema navodima društva Lufthansa i BDF-a u roku od dva tjedna članovi društva FFHG donijeli su odluku o povećanju kapitala, čime su riješene financijske poteškoće FFHG-a, te je naknadno Njemačka podnijela zahtjev za primjenu zajedničkog sustava zračnih luka. Stoga su Lufthansa i BDF tvrdili da su javni dioničari omogućili odobrenje tog zahtjeva novim povećanjem kapitala. |
| --- | --- |

(256)

Nadalje, Lufthansa i BDF smatrali su i da se postupanje društva Fraport može pripisati državi. U tom su pogledu Lufthansa i BDF uputili na naznake mogućnosti pripisivanja, kao što je činjenica da je Skupština društva FFHG, odnosno savezna pokrajina Porajnje-Falačka i Fraport, dogovorila sklapanje ugovora s društvom Ryanair. Nadalje, Lufthansa i BDG tvrdili su da postoji nevjerojatna vremenska povezanost između drugog povećanja kapitala i zahtjeva za priznavanje zajedničkog sustava zračnih luka u 2005. Prema navodima društva Lufthansa i BDF-a u roku od dva tjedna članovi društva FFHG donijeli su odluku o povećanju kapitala, čime su riješene financijske poteškoće FFHG-a, te je naknadno Njemačka podnijela zahtjev za primjenu zajedničkog sustava zračnih luka. Stoga su Lufthansa i BDF tvrdili da su javni dioničari omogućili odobrenje tog zahtjeva novim povećanjem kapitala.

| (257) | Osim toga, Lufthansa i BDF tvrdili su da se nijedan ulagač u tržišnom gospodarstvu ne bi obvezao na financiranje i ulaganja u FFHG jer je u skladu sa sudskom praksom Suda ulagač u tržišnom gospodarstvu uvijek usmjeren na dobit. Samo smanjenje gubitaka ne bi bilo dovoljno da se uvjeri ulagača u tržišnom gospodarstvu te on ne bi uzeo u obzir društvene ili lokalne političke čimbenike. |
| --- | --- |

(257)

Osim toga, Lufthansa i BDF tvrdili su da se nijedan ulagač u tržišnom gospodarstvu ne bi obvezao na financiranje i ulaganja u FFHG jer je u skladu sa sudskom praksom Suda ulagač u tržišnom gospodarstvu uvijek usmjeren na dobit. Samo smanjenje gubitaka ne bi bilo dovoljno da se uvjeri ulagača u tržišnom gospodarstvu te on ne bi uzeo u obzir društvene ili lokalne političke čimbenike.

| (258) | Konačno, Lufthansa i BDF tvrdili su da potpora koja je FFHG-u dodijeljena za novu infrastrukturu i potpora koja je dodijeljena društvu Ryanair nisu spojive s unutarnjim tržištem u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. te Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. U tom su pogledu Lufthansa i BDF tvrdili da u tom slučaju nije riječ o prenamjeni vojne zračne luke jer je Zračna luka izgrađena 6 godina nakon što se prestala upotrebljavati u vojne svrhe. Nadalje, tvrdili su da se Zračnom lukom Frankfurt Hahn nije smanjilo zagušenje u Zračnoj luci Frankfurt na Majni i da je posebno upitno je li se Zračnom lukom pridonijelo razvoju regije i otvaranju radnih mjesta u njoj. Prema navodima društva Lufthansa i BDF-a tim se argumentom ni u kojem slučaju nije mogla opravdati potpora jer su se radna mjesta počela otvarati tek 1999., šest godina nakon što se Zračna luka prestala upotrebljavati u vojne svrhe. Čak i ako se to prihvati kao obrazloženje, podatcima koje je FFHG iznio u svojim studijama potpuno se preuveličavaju učinci na gospodarstvo i otvaranje radnih mjesta. |
| --- | --- |

(258)

Konačno, Lufthansa i BDF tvrdili su da potpora koja je FFHG-u dodijeljena za novu infrastrukturu i potpora koja je dodijeljena društvu Ryanair nisu spojive s unutarnjim tržištem u skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. te Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. U tom su pogledu Lufthansa i BDF tvrdili da u tom slučaju nije riječ o prenamjeni vojne zračne luke jer je Zračna luka izgrađena 6 godina nakon što se prestala upotrebljavati u vojne svrhe. Nadalje, tvrdili su da se Zračnom lukom Frankfurt Hahn nije smanjilo zagušenje u Zračnoj luci Frankfurt na Majni i da je posebno upitno je li se Zračnom lukom pridonijelo razvoju regije i otvaranju radnih mjesta u njoj. Prema navodima društva Lufthansa i BDF-a tim se argumentom ni u kojem slučaju nije mogla opravdati potpora jer su se radna mjesta počela otvarati tek 1999., šest godina nakon što se Zračna luka prestala upotrebljavati u vojne svrhe. Čak i ako se to prihvati kao obrazloženje, podatcima koje je FFHG iznio u svojim studijama potpuno se preuveličavaju učinci na gospodarstvo i otvaranje radnih mjesta.

| (259) | Nadalje, Lufthansa i BDF tvrdili su da su rabati odobreni u okviru naknada zračne luke na temelju broja putnika od 1 do 3 milijuna ili više diskriminirajući. Lufthansa i BDF tvrdili su da je samo Ryanair ispunjivao uvjete za te rabate jer je on bio jedini zračni prijevoznik koji je ostvarivao tako velik putnički promet te Zračna luka Frankfurt Hahn čak nije ni imala kapacitet za još jednog zračnog prijevoznika koji bi mogao osigurati toliko putnika. Lufthansa i BDF smatrali su da je i odobrenje marketinške podrške bilo diskriminirajuće jer udio marketinške podrške ovisi o broju putnika koje je zračni prijevoznik već doveo u Zračnu luku i broju odredišta koje zračni prijevoznik već nudi u toj Zračnoj luci. Budući da ti čimbenici ni na koji način nisu povezani s iznosom marketinške podrške za nova odredišta, tim će se sustavom društvu Ryanair osigurati znatno viši iznos marketinške podrške, što je prema mišljenju društva Lufthansa i BDF-a neopravdano. |
| --- | --- |

(259)

Nadalje, Lufthansa i BDF tvrdili su da su rabati odobreni u okviru naknada zračne luke na temelju broja putnika od 1 do 3 milijuna ili više diskriminirajući. Lufthansa i BDF tvrdili su da je samo Ryanair ispunjivao uvjete za te rabate jer je on bio jedini zračni prijevoznik koji je ostvarivao tako velik putnički promet te Zračna luka Frankfurt Hahn čak nije ni imala kapacitet za još jednog zračnog prijevoznika koji bi mogao osigurati toliko putnika. Lufthansa i BDF smatrali su da je i odobrenje marketinške podrške bilo diskriminirajuće jer udio marketinške podrške ovisi o broju putnika koje je zračni prijevoznik već doveo u Zračnu luku i broju odredišta koje zračni prijevoznik već nudi u toj Zračnoj luci. Budući da ti čimbenici ni na koji način nisu povezani s iznosom marketinške podrške za nova odredišta, tim će se sustavom društvu Ryanair osigurati znatno viši iznos marketinške podrške, što je prema mišljenju društva Lufthansa i BDF-a neopravdano.

| (260) | Kad je riječ o operativnoj potpori, Lufthansa i BDF naglasili su kako je očito da pristup jedne blagajne koji se primjenjuje u Zračnoj luci Frankfurt Hahn ne funkcionira jer se ukupnim prihodima nisu mogli pokriti gubitci. Stoga naknada za te gubitke financiranjem FFHG-a čini operativnu potporu. |
| --- | --- |

(260)

Kad je riječ o operativnoj potpori, Lufthansa i BDF naglasili su kako je očito da pristup jedne blagajne koji se primjenjuje u Zračnoj luci Frankfurt Hahn ne funkcionira jer se ukupnim prihodima nisu mogli pokriti gubitci. Stoga naknada za te gubitke financiranjem FFHG-a čini operativnu potporu.

| (261) | U pogledu potpore društvu Ryanair Lufthansa i BDF naveli su da je Ryanair primio prednosti u okviru naknada zračne luke i ugovora sa Zračnom lukom Frankfurt Hahn. Lufthansa i BDF tvrdili su da nijedan ulagač u tržišnom gospodarstvu ne bi poduzeo te mjere jer Zračna luka Frankfurt Hahn očito nije mogla profitabilno poslovati na toj osnovi. Lufthansa i BDF tvrdili su da je cjenicima naknada zračne luke iz 2001. i 2006. društvu Ryanair dana dodatna prednost u obliku dodatnih smanjenja naknada odobrenih s obzirom na ukupan broj odlaznih putnika tog zračnog prijevoznika. |
| --- | --- |

(261)

U pogledu potpore društvu Ryanair Lufthansa i BDF naveli su da je Ryanair primio prednosti u okviru naknada zračne luke i ugovora sa Zračnom lukom Frankfurt Hahn. Lufthansa i BDF tvrdili su da nijedan ulagač u tržišnom gospodarstvu ne bi poduzeo te mjere jer Zračna luka Frankfurt Hahn očito nije mogla profitabilno poslovati na toj osnovi. Lufthansa i BDF tvrdili su da je cjenicima naknada zračne luke iz 2001. i 2006. društvu Ryanair dana dodatna prednost u obliku dodatnih smanjenja naknada odobrenih s obzirom na ukupan broj odlaznih putnika tog zračnog prijevoznika.

| (262) | Lufthansa i BDF tvrdili su da je, s obzirom na to da se Fraport smatra poduzetnikom u kojem država ima dionice, FFHG poduzetnik u državnom vlasništvu te se njegova sredstva moraju smatrati državnim sredstvima. Osim toga, Lufthansa i BDF smatraju da se prednosti koje je FFHG odobrio društvu Ryanair mogu pripisati državi jer Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka uključuje i ugovor o kontroli (njem. Beherrschungsvertrag) te članovi društva koji su tijela javne vlasti mogu upravljati ponašanjem FFHG-a. U tom su pogledu Lufthansa i BDF tvrdili da bi trebalo uzeti u obzir i to da je direktor FFHG-a uvijek zaposlenik društva Fraport. |
| --- | --- |

(262)

Lufthansa i BDF tvrdili su da je, s obzirom na to da se Fraport smatra poduzetnikom u kojem država ima dionice, FFHG poduzetnik u državnom vlasništvu te se njegova sredstva moraju smatrati državnim sredstvima. Osim toga, Lufthansa i BDF smatraju da se prednosti koje je FFHG odobrio društvu Ryanair mogu pripisati državi jer Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka uključuje i ugovor o kontroli (njem. Beherrschungsvertrag) te članovi društva koji su tijela javne vlasti mogu upravljati ponašanjem FFHG-a. U tom su pogledu Lufthansa i BDF tvrdili da bi trebalo uzeti u obzir i to da je direktor FFHG-a uvijek zaposlenik društva Fraport.

Beherrschungsvertrag

| (263) | Lufthansa i BDF tvrdili su da nijedna potpora dodijeljena društvu Ryanair nije spojiva s unutarnjim tržištem. Ugovore s društvom Ryanair i Cjenik naknada zračne luke iz 2001. trebalo bi procijeniti izravno u odnosu na članak 107. stavak 3. točku (c) Ugovora. U tom bi pogledu trebalo uzeti u obzir i odluku Komisije u predmetu Charleroi (45). Na temelju toga Lufthansa i BDF naveli su da se potpora društvu Ryanair ne može opravdati jer djelomično čini operativnu potporu, koja se ni u kojem slučaju ne može opravdati, a djelomično početnu potporu koja nije imala nikakav legitiman cilj i nije dodijeljena na transparentan i nediskriminirajući način. Lufthansa i BDF nadalje su naveli da Cjenik naknada zračne luke iz 2006. nije spojiv sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. jer uvjeti za spojivost iz točke 79. Smjernica nisu ispunjeni u pogledu marketinške podrške i operativne potpore odobrene u okviru pristojbi za putnike. Kako su objasnili Lufthansa i BDF, razlog tome je činjenica da je marketinška podrška diskriminirajuća te da pristojbe za putnike nisu vremenski ograničene i nemaju učinak poticaja. Nadalje, Lufthansa i BDF smatraju da je sva potpora dodijeljena društvu Ryanair kumulativna i da stoga nije u skladu s uvjetima spojivosti. Stoga bi je, prema njihovu mišljenju, trebalo smatrati nespojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(263)

Lufthansa i BDF tvrdili su da nijedna potpora dodijeljena društvu Ryanair nije spojiva s unutarnjim tržištem. Ugovore s društvom Ryanair i Cjenik naknada zračne luke iz 2001. trebalo bi procijeniti izravno u odnosu na članak 107. stavak 3. točku (c) Ugovora. U tom bi pogledu trebalo uzeti u obzir i odluku Komisije u predmetu Charleroi (45). Na temelju toga Lufthansa i BDF naveli su da se potpora društvu Ryanair ne može opravdati jer djelomično čini operativnu potporu, koja se ni u kojem slučaju ne može opravdati, a djelomično početnu potporu koja nije imala nikakav legitiman cilj i nije dodijeljena na transparentan i nediskriminirajući način. Lufthansa i BDF nadalje su naveli da Cjenik naknada zračne luke iz 2006. nije spojiv sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. jer uvjeti za spojivost iz točke 79. Smjernica nisu ispunjeni u pogledu marketinške podrške i operativne potpore odobrene u okviru pristojbi za putnike. Kako su objasnili Lufthansa i BDF, razlog tome je činjenica da je marketinška podrška diskriminirajuća te da pristojbe za putnike nisu vremenski ograničene i nemaju učinak poticaja. Nadalje, Lufthansa i BDF smatraju da je sva potpora dodijeljena društvu Ryanair kumulativna i da stoga nije u skladu s uvjetima spojivosti. Stoga bi je, prema njihovu mišljenju, trebalo smatrati nespojivom s unutarnjim tržištem.

Charleroi

45

6.3.   UDRUGA EUROPSKIH ZRAČNIH PRIJEVOZNIKA (AEA)

UDRUGA EUROPSKIH ZRAČNIH PRIJEVOZNIKA (AEA)

| (264) | AEA je navela da činjenice da je FFHG bilježio gubitak od svojeg osnivanja i da se najavljeni datum postizanja točke isplativosti stalno odgađao pokazuje da je poslovni model u najboljem slučaju upitan te da se očito ne poštuje načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(264)

AEA je navela da činjenice da je FFHG bilježio gubitak od svojeg osnivanja i da se najavljeni datum postizanja točke isplativosti stalno odgađao pokazuje da je poslovni model u najboljem slučaju upitan te da se očito ne poštuje načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu.

| (265) | U pogledu moguće potpore društvu Ryanair AEA je smatrala da je potpora imala negativne učinke na konkurentne zračne prijevoznike i da su ugovori s društvom Ryanair predstavljali diskriminirajuće mjere. Prema navodima AEA-e ti su ugovori diskriminirajući jer su sklopljeni u vrijeme pokretanja komercijalne uporabe Zračne luke, što znači da je Zračna luka prilagođena potrebama društva Ryanair. |
| --- | --- |

(265)

U pogledu moguće potpore društvu Ryanair AEA je smatrala da je potpora imala negativne učinke na konkurentne zračne prijevoznike i da su ugovori s društvom Ryanair predstavljali diskriminirajuće mjere. Prema navodima AEA-e ti su ugovori diskriminirajući jer su sklopljeni u vrijeme pokretanja komercijalne uporabe Zračne luke, što znači da je Zračna luka prilagođena potrebama društva Ryanair.

6.4.   AIR FRANCE

AIR FRANCE

| (266) | Air France je općenito napomenuo da snažno podupire postupanje Komisije u pogledu pitanja državnih potpora u zrakoplovnom sektoru. Točnije, u pogledu situacije u Zračnoj luci Frankfurt Hahn Air France se složio s privremenom procjenom Komisije da mjere u korist FFHG-a i društva Ryanair čine državnu potporu. Air France osobito smatra da tri komercijalna ugovora s društvom Ryanair čine jasnu diskriminirajuću mjeru jer nijednom drugom zračnom prijevozniku koji posluje u istom sustavu zračnih luka nikad nisu ponuđeni jednaki uvjeti. Stoga je Air France zaključio da se tim mjerama nedvojbeno pridonijelo znatnom narušavanju tržišnog natjecanja među prijevoznicima unutar EU-a na unutarnjem tržištu. |
| --- | --- |

(266)

Air France je općenito napomenuo da snažno podupire postupanje Komisije u pogledu pitanja državnih potpora u zrakoplovnom sektoru. Točnije, u pogledu situacije u Zračnoj luci Frankfurt Hahn Air France se složio s privremenom procjenom Komisije da mjere u korist FFHG-a i društva Ryanair čine državnu potporu. Air France osobito smatra da tri komercijalna ugovora s društvom Ryanair čine jasnu diskriminirajuću mjeru jer nijednom drugom zračnom prijevozniku koji posluje u istom sustavu zračnih luka nikad nisu ponuđeni jednaki uvjeti. Stoga je Air France zaključio da se tim mjerama nedvojbeno pridonijelo znatnom narušavanju tržišnog natjecanja među prijevoznicima unutar EU-a na unutarnjem tržištu.

6.5.   PRIMJEDBE NA PROVEDBU SMJERNICA ZA ZRAČNI PRIJEVOZ IZ 2014. U POGLEDU OVOG PREDMETA

PRIMJEDBE NA PROVEDBU SMJERNICA ZA ZRAČNI PRIJEVOZ IZ 2014. U POGLEDU OVOG PREDMETA

6.5.1.1.   
  Lufthansa

Lufthansa

| (267) | Lufthansa je navela da ugovori s društvom Ryanair iz 1999., 2002. i 2005. čine nespojivu državnu potporu te je dostavila dodatne primjedbe na pojedine ugovore. |
| --- | --- |

(267)

Lufthansa je navela da ugovori s društvom Ryanair iz 1999., 2002. i 2005. čine nespojivu državnu potporu te je dostavila dodatne primjedbe na pojedine ugovore.

| (268) | U pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. Lufthansa je navela da je pri primjeni testa subjekta u tržišnom gospodarstvu potrebno u cijelosti uzeti u obzir troškove terminala 1 u Zračnoj luci. U potporu tome Lufthansa upućuje na izjavu društva Ryanair tijekom parlamentarne rasprave. Prema navodima društva Lufthansa Ryanair je izjavio da je Zračna luka izgrađena za njega. Lufthansa je osporavala da bi se dio troška terminala mogao pripisati i drugim zračnim prijevoznicima. |
| --- | --- |

(268)

U pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. Lufthansa je navela da je pri primjeni testa subjekta u tržišnom gospodarstvu potrebno u cijelosti uzeti u obzir troškove terminala 1 u Zračnoj luci. U potporu tome Lufthansa upućuje na izjavu društva Ryanair tijekom parlamentarne rasprave. Prema navodima društva Lufthansa Ryanair je izjavio da je Zračna luka izgrađena za njega. Lufthansa je osporavala da bi se dio troška terminala mogao pripisati i drugim zračnim prijevoznicima.

| (269) | Lufthansa smatra da se u testu subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je PwC proveo u pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. navode preniski troškovi marketinga za pokretanje novih linija u 2002. Lufthansa je tvrdila da je bilo javno poznato da će se 2002. otvoriti najmanje 7 novih linija. Stoga je Lufthansa navela da je iznos marketinške podrške 2002. bio umanjen za najmanje [...] EUR. |
| --- | --- |

(269)

Lufthansa smatra da se u testu subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je PwC proveo u pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. navode preniski troškovi marketinga za pokretanje novih linija u 2002. Lufthansa je tvrdila da je bilo javno poznato da će se 2002. otvoriti najmanje 7 novih linija. Stoga je Lufthansa navela da je iznos marketinške podrške 2002. bio umanjen za najmanje [...] EUR.

| (270) | U pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 2005. Lufthansa je navela kako se čini da su prognoze putničkog prometa na kojima se temelji test subjekta u tržišnom gospodarstvu za Ugovor s društvom Ryanair iz 2005. preuveličane. Lufthansa je navela da se u najgorem slučaju očekivalo da će Ryanair od 2006. do 2012. dovesti 3 milijuna putnika. Međutim, prema navodima društva Lufthansa ta se očekivanja nisu temeljila na stvarnoj obvezi društva Ryanair. |
| --- | --- |

(270)

U pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 2005. Lufthansa je navela kako se čini da su prognoze putničkog prometa na kojima se temelji test subjekta u tržišnom gospodarstvu za Ugovor s društvom Ryanair iz 2005. preuveličane. Lufthansa je navela da se u najgorem slučaju očekivalo da će Ryanair od 2006. do 2012. dovesti 3 milijuna putnika. Međutim, prema navodima društva Lufthansa ta se očekivanja nisu temeljila na stvarnoj obvezi društva Ryanair.

| (271) | Osim toga, Lufthansa je navela da su savezna pokrajina Porajnje-Falačka i Ryanair 2005. sklopili ugovor o marketingu koji nije uključen u Odluku o pokretanju postupka iz 2008. (46). Prema navodima društva Lufthansa ugovorom se društvu Ryanair dodjeljuje marketinška podrška od najmanje [...] milijuna EUR godišnje. |
| --- | --- |

(271)

Osim toga, Lufthansa je navela da su savezna pokrajina Porajnje-Falačka i Ryanair 2005. sklopili ugovor o marketingu koji nije uključen u Odluku o pokretanju postupka iz 2008. (46). Prema navodima društva Lufthansa ugovorom se društvu Ryanair dodjeljuje marketinška podrška od najmanje [...] milijuna EUR godišnje.

46

| (272) | U pogledu potpore Zračnoj luci za financiranje infrastrukture Lufthansa smatra da je infrastruktura namijenjena društvu Ryanair i da se stoga ne primjenjuju kriteriji spojivosti iz Smjernica. |
| --- | --- |

(272)

U pogledu potpore Zračnoj luci za financiranje infrastrukture Lufthansa smatra da je infrastruktura namijenjena društvu Ryanair i da se stoga ne primjenjuju kriteriji spojivosti iz Smjernica.

6.5.1.2.   
  Transport & Environment

Transport & Environment

| (273) | Ta je nevladina organizacija dostavila primjedbe u kojima je kritizirala Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. i dosadašnje odluke Komisije u pogledu zrakoplovnog sektora zbog njihovih navodno negativnih učinaka na okoliš. |
| --- | --- |

(273)

Ta je nevladina organizacija dostavila primjedbe u kojima je kritizirala Smjernice za zračni prijevoz iz 2014. i dosadašnje odluke Komisije u pogledu zrakoplovnog sektora zbog njihovih navodno negativnih učinaka na okoliš.

7.   PRIMJEDBE NJEMAČKE NA PODNESKE TREĆIH STRANA

PRIMJEDBE NJEMAČKE NA PODNESKE TREĆIH STRANA

7.1.   NA PRIMJEDBE DRUŠTVA RYANAIR

NA PRIMJEDBE DRUŠTVA RYANAIR

| (274) | U pogledu primjedaba društva Ryanair Njemačka je navela da su one u velikoj mjeri u skladu s njezinim opažanjima koja su dopunjena stajalištem tog zračnog prijevoznika. Prema navodima Njemačke u primjedbama društva Ryanair posebno je naglašeno da su ugovori s društvom Ryanair takvi da bi ih sklopio svaki ulagač u tržišnom gospodarstvu i da su de facto brojne europske zračne luke s društvom Ryanair sklopile slične ugovore. |
| --- | --- |

(274)

U pogledu primjedaba društva Ryanair Njemačka je navela da su one u velikoj mjeri u skladu s njezinim opažanjima koja su dopunjena stajalištem tog zračnog prijevoznika. Prema navodima Njemačke u primjedbama društva Ryanair posebno je naglašeno da su ugovori s društvom Ryanair takvi da bi ih sklopio svaki ulagač u tržišnom gospodarstvu i da su de facto brojne europske zračne luke s društvom Ryanair sklopile slične ugovore.

de facto

| (275) | Nadalje, Njemačka je naglasila da su naknade zračne luke koje je utvrdio FFHG prema navodima društva Ryanair u potpunosti uobičajene u sektoru niskotarifnih prijevoznika i da nisu posebno povoljne za Ryanair. |
| --- | --- |

(275)

Nadalje, Njemačka je naglasila da su naknade zračne luke koje je utvrdio FFHG prema navodima društva Ryanair u potpunosti uobičajene u sektoru niskotarifnih prijevoznika i da nisu posebno povoljne za Ryanair.

7.2.   NA PRIMJEDBE DRUŠTVA LUFTHANSA I BDF-a

NA PRIMJEDBE DRUŠTVA LUFTHANSA I BDF-a

| (276) | U pogledu primjedaba društva Lufthansa Njemačka je odbila argument da su rezultati dostavljene studije o učincima Zračne luke Frankfurt Hahn na regionalno gospodarstvo i broj novih radnih mjesta upitni te je, umjesto toga, naglasila da se studija temelji na utemeljenom ekonomskom istraživanju koje su proveli stručni autori. Njemačka je navela da su, naravno, brojevi u studiji prognoza i da neće nužno uvijek odgovarati stvarno ostvarenim podatcima, posebno s obzirom na svjetsku gospodarsku krizu. Prema navodima Njemačke prognoza je u trenutku objave bila realna te je dovela do zaključka PwC-a, sa stajališta ex ante, da je FFHG postupio kao ulagač u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(276)

U pogledu primjedaba društva Lufthansa Njemačka je odbila argument da su rezultati dostavljene studije o učincima Zračne luke Frankfurt Hahn na regionalno gospodarstvo i broj novih radnih mjesta upitni te je, umjesto toga, naglasila da se studija temelji na utemeljenom ekonomskom istraživanju koje su proveli stručni autori. Njemačka je navela da su, naravno, brojevi u studiji prognoza i da neće nužno uvijek odgovarati stvarno ostvarenim podatcima, posebno s obzirom na svjetsku gospodarsku krizu. Prema navodima Njemačke prognoza je u trenutku objave bila realna te je dovela do zaključka PwC-a, sa stajališta ex ante, da je FFHG postupio kao ulagač u tržišnom gospodarstvu.

ex ante

| (277) | Njemačka je odbila i sumnje društva Lufthansa i BDF-a da Zračna luka Frankfurt Hahn neće postati profitabilna. Njemačka je navela da će se prognoze postizanja profitabilnosti možda s vremenom morati prilagoditi zbog višestrukih čimbenika, kao što su odluke poduzetnika o ulaganju i širenju. U svakom je slučaju PwC dostavio pouzdane ocjene da su sve mjere koje su predmet ispitnog postupka ekonomski opravdane. |
| --- | --- |

(277)

Njemačka je odbila i sumnje društva Lufthansa i BDF-a da Zračna luka Frankfurt Hahn neće postati profitabilna. Njemačka je navela da će se prognoze postizanja profitabilnosti možda s vremenom morati prilagoditi zbog višestrukih čimbenika, kao što su odluke poduzetnika o ulaganju i širenju. U svakom je slučaju PwC dostavio pouzdane ocjene da su sve mjere koje su predmet ispitnog postupka ekonomski opravdane.

| (278) | Stoga Njemačka smatra da je tvrdnja društva Lufthansa i BDF-a da ne postoji stvarno opravdanje na temelju testa subjekta u tržišnom gospodarstvu neutemeljena, posebno jer Lufthansa nije imala pristup testu subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je proveo PwC. |
| --- | --- |

(278)

Stoga Njemačka smatra da je tvrdnja društva Lufthansa i BDF-a da ne postoji stvarno opravdanje na temelju testa subjekta u tržišnom gospodarstvu neutemeljena, posebno jer Lufthansa nije imala pristup testu subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je proveo PwC.

| (279) | U pogledu povećanja kapitala Njemačka je navela da Zračna luka Frankfurt Hahn nije bila zatvorena nego da se ta Zračna luka upotrebljavala za civilno zrakoplovstvo od 1993. do trenutka uključivanja društva Fraport. Njemačka objašnjava da Zračna luka Frankfurt Hahn stoga nije bila projekt izgradnje zračne luke za Ryanair, kako je Lufthansa tvrdila, nego je osmišljena kao zračna luka za niskotarifne prijevoznike koju će svi zračni prijevoznici upotrebljavati pod jednakim i nediskriminirajućim uvjetima. Njemačka je tvrdila da je uobičajeno da neki zračni prijevoznici više upotrebljavaju određene zračne luke. Zapravo i sama Lufthansa, na primjer, ima svoj terminal u Zračnoj luci München. |
| --- | --- |

(279)

U pogledu povećanja kapitala Njemačka je navela da Zračna luka Frankfurt Hahn nije bila zatvorena nego da se ta Zračna luka upotrebljavala za civilno zrakoplovstvo od 1993. do trenutka uključivanja društva Fraport. Njemačka objašnjava da Zračna luka Frankfurt Hahn stoga nije bila projekt izgradnje zračne luke za Ryanair, kako je Lufthansa tvrdila, nego je osmišljena kao zračna luka za niskotarifne prijevoznike koju će svi zračni prijevoznici upotrebljavati pod jednakim i nediskriminirajućim uvjetima. Njemačka je tvrdila da je uobičajeno da neki zračni prijevoznici više upotrebljavaju određene zračne luke. Zapravo i sama Lufthansa, na primjer, ima svoj terminal u Zračnoj luci München.

| (280) | Nadalje, Njemačka je navela da u pogledu programa marketinške podrške nema diskriminacije. Razine odobrene marketinške podrške utvrđene su na razuman i nediskriminirajući način. Plaćanje marketinške podrške u ratama, kako su kritizirali Lufthansa i BDF, služilo je samo smanjenju rizika na minimum ako se linija ponovno prekine ubrzo nakon njezina pokretanja. Njemačka je tvrdila da opasnost nije jednaka ako je zračni prijevoznik već prisutan u Zračnoj luci Frankfurt Hahn i već je prevezao više od 1 milijuna putnika. Njemačka je navela da Ryanair, osim toga, nije primio nikakvu tajnu ili neopravdanu marketinšku podršku od FFHG-a. |
| --- | --- |

(280)

Nadalje, Njemačka je navela da u pogledu programa marketinške podrške nema diskriminacije. Razine odobrene marketinške podrške utvrđene su na razuman i nediskriminirajući način. Plaćanje marketinške podrške u ratama, kako su kritizirali Lufthansa i BDF, služilo je samo smanjenju rizika na minimum ako se linija ponovno prekine ubrzo nakon njezina pokretanja. Njemačka je tvrdila da opasnost nije jednaka ako je zračni prijevoznik već prisutan u Zračnoj luci Frankfurt Hahn i već je prevezao više od 1 milijuna putnika. Njemačka je navela da Ryanair, osim toga, nije primio nikakvu tajnu ili neopravdanu marketinšku podršku od FFHG-a.

| (281) | U pogledu pitanja proizlazi li neka potpora iz državnih sredstava Njemačka je tvrdila da se, za razliku od tvrdnji društva Lufthansa i BDF-a, nikakvi zaključci nisu mogli donijeti na temelju godišnjih bilanci društva Fraport u kojima je poduzetnik naveo da je on „ovisno poduzeće u državnom vlasništvu”. Ta je izjava uključena u godišnje financijsko izvješće samo kako bi se prikazao odnos s poduzetnicima i osobama povezanima s društvom Fraport, ali se time ni na koji način ne upućuje na procjenu o postojanju državne potpore. U svakom se slučaju iz te izjave ne može zaključiti da se povećanja kapitala mogu pripisati državi. |
| --- | --- |

(281)

U pogledu pitanja proizlazi li neka potpora iz državnih sredstava Njemačka je tvrdila da se, za razliku od tvrdnji društva Lufthansa i BDF-a, nikakvi zaključci nisu mogli donijeti na temelju godišnjih bilanci društva Fraport u kojima je poduzetnik naveo da je on „ovisno poduzeće u državnom vlasništvu”. Ta je izjava uključena u godišnje financijsko izvješće samo kako bi se prikazao odnos s poduzetnicima i osobama povezanima s društvom Fraport, ali se time ni na koji način ne upućuje na procjenu o postojanju državne potpore. U svakom se slučaju iz te izjave ne može zaključiti da se povećanja kapitala mogu pripisati državi.

| (282) | U pogledu pitanja bi li potpora dodijeljena FFHG-u bila spojiva s unutarnjim tržištem Njemačka je navela da je argument društva Lufthansa i BDF-a da je upotreba u civilne svrhe počela tek šest godina nakon prestanka upotrebe u vojne svrhe netočan i nebitan. Civilna upotreba započela je 1993. te je infrastruktura za civilnu upotrebu već postojala. Proširenje infrastrukture kako bi Zračna luka bila spremna za komercijalni putnički promet bilo je neizbježno. |
| --- | --- |

(282)

U pogledu pitanja bi li potpora dodijeljena FFHG-u bila spojiva s unutarnjim tržištem Njemačka je navela da je argument društva Lufthansa i BDF-a da je upotreba u civilne svrhe počela tek šest godina nakon prestanka upotrebe u vojne svrhe netočan i nebitan. Civilna upotreba započela je 1993. te je infrastruktura za civilnu upotrebu već postojala. Proširenje infrastrukture kako bi Zračna luka bila spremna za komercijalni putnički promet bilo je neizbježno.

| (283) | Njemačka je odbila argument društva Lufthansa i BDF-a da se Zračnom lukom Frankfurt Hahn nije pridonijelo smanjenju zagušenja u Zračnoj luci Frankfurt na Majni i istaknula da Lufthansa i BDF nikakvim dokazima nisu potkrijepili svoju tvrdnju. |
| --- | --- |

(283)

Njemačka je odbila argument društva Lufthansa i BDF-a da se Zračnom lukom Frankfurt Hahn nije pridonijelo smanjenju zagušenja u Zračnoj luci Frankfurt na Majni i istaknula da Lufthansa i BDF nikakvim dokazima nisu potkrijepili svoju tvrdnju.

| (284) | Njemačka se posebno protivila argumentu društva Lufthansa i BDF-a da je upitno je li na temelju Zračne luke Frankfurt Hahn otvoren velik broj radnih mjesta. U tom je pogledu Njemačka tvrdila da je Zračna luka Frankfurt Hahn nedvojbeno imala znatan utjecaj na gospodarski i društveni razvoj strukturno slabe regije oko nje. |
| --- | --- |

(284)

Njemačka se posebno protivila argumentu društva Lufthansa i BDF-a da je upitno je li na temelju Zračne luke Frankfurt Hahn otvoren velik broj radnih mjesta. U tom je pogledu Njemačka tvrdila da je Zračna luka Frankfurt Hahn nedvojbeno imala znatan utjecaj na gospodarski i društveni razvoj strukturno slabe regije oko nje.

| (285) | Nadalje, Njemačka je odbacila diskriminirajuće učinke koje, prema tvrdnjama društva Lufthansa i BDF, imaju pristojbe za putnike i marketinška podrška. Njemačka je uvjerena da su one utvrđene na temelju gospodarskih razmatranja i izračuna te da su zračnim prijevoznicima dostupne na jedinstven i nediskriminirajući način. |
| --- | --- |

(285)

Nadalje, Njemačka je odbacila diskriminirajuće učinke koje, prema tvrdnjama društva Lufthansa i BDF, imaju pristojbe za putnike i marketinška podrška. Njemačka je uvjerena da su one utvrđene na temelju gospodarskih razmatranja i izračuna te da su zračnim prijevoznicima dostupne na jedinstven i nediskriminirajući način.

| (286) | Njemačka je, na kraju, odbila sumnje društva Lufthansa i BDF-a u pogledu pristupa jedne blagajne u Zračnoj luci Frankfurt Hahn. Njemačka je navela da je taj pristup ekonomski opravdan, kako je vidljivo iz testa subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je proveo PwC, i da ne bi bilo moguće zračne prijevoznike privući u Zračnu luku Frankfurt Hahn da su pristojbe za putnike bile toliko visoke da bi se zajamčilo profitabilno poslovanje Zračne luke od početka. |
| --- | --- |

(286)

Njemačka je, na kraju, odbila sumnje društva Lufthansa i BDF-a u pogledu pristupa jedne blagajne u Zračnoj luci Frankfurt Hahn. Njemačka je navela da je taj pristup ekonomski opravdan, kako je vidljivo iz testa subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je proveo PwC, i da ne bi bilo moguće zračne prijevoznike privući u Zračnu luku Frankfurt Hahn da su pristojbe za putnike bile toliko visoke da bi se zajamčilo profitabilno poslovanje Zračne luke od početka.

| (287) | U pogledu tvrdnji društva Lufthansa i BDF-a koje se odnose na potporu dodijeljenu društvu Ryanair na temelju ugovora s društvom Ryanair iz 1999., 2002. i 2005. Njemačka je uputila na detaljne testove subjekta u tržišnom gospodarstvu koje je proveo PwC i izjavila da ti ugovori ne mogu činiti državnu potporu jer su u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. Prema navodima Njemačke izračuni koje su dostavili Lufthansa i BDF nisu pouzdani i temelje se na pogrešnom broju putnika. Njemačka je ponovno istaknula da zračna luka kao što je Frankfurt Hahn nije mogla profitabilno poslovati od samog početka, nego samo u srednjoročnom do dugoročnom razdoblju. |
| --- | --- |

(287)

U pogledu tvrdnji društva Lufthansa i BDF-a koje se odnose na potporu dodijeljenu društvu Ryanair na temelju ugovora s društvom Ryanair iz 1999., 2002. i 2005. Njemačka je uputila na detaljne testove subjekta u tržišnom gospodarstvu koje je proveo PwC i izjavila da ti ugovori ne mogu činiti državnu potporu jer su u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. Prema navodima Njemačke izračuni koje su dostavili Lufthansa i BDF nisu pouzdani i temelje se na pogrešnom broju putnika. Njemačka je ponovno istaknula da zračna luka kao što je Frankfurt Hahn nije mogla profitabilno poslovati od samog početka, nego samo u srednjoročnom do dugoročnom razdoblju.

| (288) | Njemačka je izjavila i da sumnje koje su Lufthansa i BDF iznijeli u pogledu pitanja može li se potpora društvu Ryanair opravdati nije utemeljena. Njemačka je, osim toga, tvrdila da bi, čak i kad bi marketinška podrška predstavljala prednost za Ryanair, što prema navodima Njemačke nije, čak i u tom slučaju potpora bila spojiva s unutarnjim tržištem na temelju kriterija utvrđenih u uvodnoj izjavi 79. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. |
| --- | --- |

(288)

Njemačka je izjavila i da sumnje koje su Lufthansa i BDF iznijeli u pogledu pitanja može li se potpora društvu Ryanair opravdati nije utemeljena. Njemačka je, osim toga, tvrdila da bi, čak i kad bi marketinška podrška predstavljala prednost za Ryanair, što prema navodima Njemačke nije, čak i u tom slučaju potpora bila spojiva s unutarnjim tržištem na temelju kriterija utvrđenih u uvodnoj izjavi 79. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005.

7.3.   NA PRIMJEDBE DRUŠTVA AIR FRANCE I AEA-e

NA PRIMJEDBE DRUŠTVA AIR FRANCE I AEA-e

| (289) | Njemačka je u pogledu primjedaba AEA-e istaknula da one nisu potkrijepljene nikakvim dokazima. Nadalje, Njemačka je tvrdila da, čak i da su, prema tvrdnjama AEA-e, postojali negativni učinci na konkurentne zračne luke, te zračne luke nisu podnijele pritužbu te čak nisu ni iznijele primjedbe o Odluci o pokretanju postupka iz 2008. |
| --- | --- |

(289)

Njemačka je u pogledu primjedaba AEA-e istaknula da one nisu potkrijepljene nikakvim dokazima. Nadalje, Njemačka je tvrdila da, čak i da su, prema tvrdnjama AEA-e, postojali negativni učinci na konkurentne zračne luke, te zračne luke nisu podnijele pritužbu te čak nisu ni iznijele primjedbe o Odluci o pokretanju postupka iz 2008.

8.   PROCJENA – POSTOJANJE POTPORE

PROCJENA – POSTOJANJE POTPORE

| (290) | Na temelju članka 107. stavka 1. Ugovora „... svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”. |
| --- | --- |

(290)

Na temelju članka 107. stavka 1. Ugovora „... svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”.

| (291) | Kriteriji iz članka 107. stavka 1. Ugovora kumulativni su. Prema tome, kako bi se utvrdilo čini li predmetna mjera državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, moraju biti zadovoljeni svi uvjeti navedeni u nastavku. Drugim riječima:






  (a) | financijsku potporu trebala bi dodijeliti država ili bi se trebala dodijeliti putem državnih sredstava; |
| --- | --- | --- |

(291)

Kriteriji iz članka 107. stavka 1. Ugovora kumulativni su. Prema tome, kako bi se utvrdilo čini li predmetna mjera državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, moraju biti zadovoljeni svi uvjeti navedeni u nastavku. Drugim riječima:

(a)

financijsku potporu trebala bi dodijeliti država ili bi se trebala dodijeliti putem državnih sredstava;

| (b) | financijskom potporom trebalo bi se određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe stavljati u povoljniji položaj; |
| --- | --- |

(b)

financijskom potporom trebalo bi se određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe stavljati u povoljniji položaj;

| (c) | financijskom potporom trebalo bi se narušavati ili prijetiti da će narušiti tržišno natjecanje, i |
| --- | --- |

(c)

financijskom potporom trebalo bi se narušavati ili prijetiti da će narušiti tržišno natjecanje, i

| (d) | financijskom potporom trebalo bi se utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(d)

financijskom potporom trebalo bi se utjecati na trgovinu među državama članicama.

8.1.   PRIRODA MJERA POTPORE KOJE SU DODIJELJENE ZRAČNOJ LUCI

PRIRODA MJERA POTPORE KOJE SU DODIJELJENE ZRAČNOJ LUCI

8.1.1.   MJERA 1.: UGOVOR O PRIJENOSU DOBITI I GUBITKA IZ 2001.

PRIMJENJIVOST PRAVILA O DRŽAVNIM POTPORAMA NA ZRAČNE LUKE

| (292) | Njemačka navodi da je Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. sklopljen prije nego što se javno financiranje zračnih luka smatralo državnom potporom i nije izmijenjen dok nije zamijenjen Ugovorom o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. |
| --- | --- |

(292)

Njemačka navodi da je Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. sklopljen prije nego što se javno financiranje zračnih luka smatralo državnom potporom i nije izmijenjen dok nije zamijenjen Ugovorom o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004.

| (293) | Stoga Komisija najprije mora utvrditi jesu li se pravila o državnim potporama primjenjivala na Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. u trenutku kad je sklopljen. U tom kontekstu Komisija podsjeća da mjera potpore čini zatečenu potporu u skladu s člankom 1. stavkom (b) točkom v. Uredbe (EZ) br. 659/1999 ako je moguće ustanoviti da u trenutku kada je započela njezina primjena nije predstavljala potporu, ali je kasnije, zbog razvoja zajedničkog tržišta, postala potporom iako je dotična država članica nije izmijenila. |
| --- | --- |

(293)

Stoga Komisija najprije mora utvrditi jesu li se pravila o državnim potporama primjenjivala na Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. u trenutku kad je sklopljen. U tom kontekstu Komisija podsjeća da mjera potpore čini zatečenu potporu u skladu s člankom 1. stavkom (b) točkom v. Uredbe (EZ) br. 659/1999 ako je moguće ustanoviti da u trenutku kada je započela njezina primjena nije predstavljala potporu, ali je kasnije, zbog razvoja zajedničkog tržišta, postala potporom iako je dotična država članica nije izmijenila.

| (294) | U prošlosti su za razvoj zračnih luka često bila presudna čisto teritorijalna razmatranja ili, u nekim slučajevima, vojni zahtjevi. Poslovanje zračnih luka organizirano je kao dio uprave, a ne kao komercijalno poduzeće. I tržišno natjecanje između zračnih luka i upravitelja zračnih luka bilo je ograničeno i postupno se razvijalo. Uzimajući u obzir te uvjete, Komisija je državno financiranje zračnih luka i infrastrukture zračne luke neko vrijeme smatrala općom mjerom gospodarske politike koja se nije mogla kontrolirati u okviru pravila o državnim potporama iz Ugovora. |
| --- | --- |

(294)

U prošlosti su za razvoj zračnih luka često bila presudna čisto teritorijalna razmatranja ili, u nekim slučajevima, vojni zahtjevi. Poslovanje zračnih luka organizirano je kao dio uprave, a ne kao komercijalno poduzeće. I tržišno natjecanje između zračnih luka i upravitelja zračnih luka bilo je ograničeno i postupno se razvijalo. Uzimajući u obzir te uvjete, Komisija je državno financiranje zračnih luka i infrastrukture zračne luke neko vrijeme smatrala općom mjerom gospodarske politike koja se nije mogla kontrolirati u okviru pravila o državnim potporama iz Ugovora.

| (295) | Međutim, tržišno se okruženje promijenilo. U presudi u predmetu Aéroports de Pariz Opći Sud naveo je da čak i upravljanje zračnom lukom koje se sastoji od pružanja usluga zračne luke zračnim prijevoznicima i različitim pružateljima usluga unutar zračnih luka predstavlja gospodarsku djelatnost (47). Stoga se od donošenja te presude (12. prosinca 2000.) više ne može smatrati da su upravljanje zračnim lukama i njihova izgradnja zadaća koju obavlja uprava u nadležnosti javne politike, izvan djelokruga nadzora državnih potpora. |
| --- | --- |

(295)

Međutim, tržišno se okruženje promijenilo. U presudi u predmetu Aéroports de Pariz Opći Sud naveo je da čak i upravljanje zračnom lukom koje se sastoji od pružanja usluga zračne luke zračnim prijevoznicima i različitim pružateljima usluga unutar zračnih luka predstavlja gospodarsku djelatnost (47). Stoga se od donošenja te presude (12. prosinca 2000.) više ne može smatrati da su upravljanje zračnim lukama i njihova izgradnja zadaća koju obavlja uprava u nadležnosti javne politike, izvan djelokruga nadzora državnih potpora.

Aéroports de Pariz

47

| (296) | U svojoj presudi Leipzig/Halle Airport Opći sud potvrdio je da nije moguće a priori isključiti primjenu pravila o državnim potporama na zračne luke jer upravljanje zračnom lukom i izgradnja infrastrukture zračne luke predstavljaju gospodarsku djelatnost (48). Kad upravitelj zračne luke počne obavljati gospodarsku djelatnost, bez obzira na njegov pravni status ili način na koji se financira, smatra se poduzetnikom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora te se stoga primjenjuju pravila iz Ugovora o državnim potporama (49). |
| --- | --- |

(296)

U svojoj presudi Leipzig/Halle Airport Opći sud potvrdio je da nije moguće a priori isključiti primjenu pravila o državnim potporama na zračne luke jer upravljanje zračnom lukom i izgradnja infrastrukture zračne luke predstavljaju gospodarsku djelatnost (48). Kad upravitelj zračne luke počne obavljati gospodarsku djelatnost, bez obzira na njegov pravni status ili način na koji se financira, smatra se poduzetnikom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora te se stoga primjenjuju pravila iz Ugovora o državnim potporama (49).

Leipzig/Halle Airport

a priori

48

49

| (297) | FFHG je uključen u izgradnju i održavanje Zračne luke Frankfurt Hahn te upravljanje njome. U tom je kontekstu nudio usluge zračne luke i naplaćivao ih korisnicima, odnosno upraviteljima civilnog zrakoplovstva i nekomercijalnim korisnicima općeg zrakoplovstva, za upotrebu infrastrukture zračne luke, čime je komercijalno upotrebljavao infrastrukturu. Stoga se mora zaključiti da je FFHG obavljao gospodarsku djelatnost od datuma donošenja presude Aéroports de Pariz (odnosno 12. prosinca 2000.) nadalje. |
| --- | --- |

(297)

FFHG je uključen u izgradnju i održavanje Zračne luke Frankfurt Hahn te upravljanje njome. U tom je kontekstu nudio usluge zračne luke i naplaćivao ih korisnicima, odnosno upraviteljima civilnog zrakoplovstva i nekomercijalnim korisnicima općeg zrakoplovstva, za upotrebu infrastrukture zračne luke, čime je komercijalno upotrebljavao infrastrukturu. Stoga se mora zaključiti da je FFHG obavljao gospodarsku djelatnost od datuma donošenja presude Aéroports de Pariz (odnosno 12. prosinca 2000.) nadalje.

Aéroports de Pariz

| (298) | Međutim, s obzirom na razvoj događaja (kako je utvrđeno u uvodnim izjavama od 294. do 296.) Komisija smatra da su prije donošenja odluke Općeg suda u predmetu Aéroports de Pariz tijela javne vlasti mogla legitimno smatrati da mjere financiranja u pogledu zračnih luka ne predstavljaju državnu potporu i da ih, prema tome, nije potrebno prijaviti Komisiji. Stoga Komisija ne može dovesti u pitanje pojedinačne mjere financiranja (koje nisu dodijeljene na temelju programa potpore (50)) koje su u svakom slučaju donesene prije presude u predmetu Aéroports de Pariz u okviru pravila o državnim potporama. |
| --- | --- |

(298)

Međutim, s obzirom na razvoj događaja (kako je utvrđeno u uvodnim izjavama od 294. do 296.) Komisija smatra da su prije donošenja odluke Općeg suda u predmetu Aéroports de Pariz tijela javne vlasti mogla legitimno smatrati da mjere financiranja u pogledu zračnih luka ne predstavljaju državnu potporu i da ih, prema tome, nije potrebno prijaviti Komisiji. Stoga Komisija ne može dovesti u pitanje pojedinačne mjere financiranja (koje nisu dodijeljene na temelju programa potpore (50)) koje su u svakom slučaju donesene prije presude u predmetu Aéroports de Pariz u okviru pravila o državnim potporama.

Aéroports de Pariz

50

Aéroports de Pariz

| (299) | U skladu s tim, Komisija najprije mora procijeniti je li Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. sklopljen prije donošenja presude u predmetu Aéroports de Pariz (12. prosinca 2000.), a zatim je li ta mjera kasnije izmijenjena. |
| --- | --- |

(299)

U skladu s tim, Komisija najprije mora procijeniti je li Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. sklopljen prije donošenja presude u predmetu Aéroports de Pariz (12. prosinca 2000.), a zatim je li ta mjera kasnije izmijenjena.

Aéroports de Pariz

| (300) | Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. neopozivo je dogovoren 31. kolovoza 1999. i potvrđen javnobilježničkim aktom od 24. studenoga 2000. Stoga Komisija smatra da je Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. neopozivo sklopljen prije donošenja presude u predmetu Aéroports de Pariz. Osim toga, Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. nije izmijenjen dok nije zamijenjen Ugovorom o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. |
| --- | --- |

(300)

Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. neopozivo je dogovoren 31. kolovoza 1999. i potvrđen javnobilježničkim aktom od 24. studenoga 2000. Stoga Komisija smatra da je Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. neopozivo sklopljen prije donošenja presude u predmetu Aéroports de Pariz. Osim toga, Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. nije izmijenjen dok nije zamijenjen Ugovorom o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004.

Aéroports de Pariz

| (301) | Stoga su u to vrijeme tijela javne vlasti mogla legitimno smatrati da Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka za pokriće godišnjih gubitaka FFHG-a ne čini državnu potporu. |
| --- | --- |

(301)

Stoga su u to vrijeme tijela javne vlasti mogla legitimno smatrati da Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka za pokriće godišnjih gubitaka FFHG-a ne čini državnu potporu.

ZAKLJUČAK

| (302) | S obzirom na razmatranja u uvodnoj izjavi 292. i dalje Komisija zaključuje da su u trenutku sklapanja Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. tijela javne vlasti mogla legitimno smatrati da Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka za pokriće godišnjih gubitaka FFHG-a ne čini državnu potporu. |
| --- | --- |

(302)

S obzirom na razmatranja u uvodnoj izjavi 292. i dalje Komisija zaključuje da su u trenutku sklapanja Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. tijela javne vlasti mogla legitimno smatrati da Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka za pokriće godišnjih gubitaka FFHG-a ne čini državnu potporu.

8.1.2.   MJERA 2.: POVEĆANJE KAPITALA IZ 2001.

| (303) | Fraport i savezna pokrajina Porajnje-Falačka povećali su 2001. kapital FFHG-a za 27 milijuna EUR. Fraport je unio 19,7 milijuna EUR, a savezna pokrajina Porajnje-Falačka 7,3 milijuna EUR. Povećanje kapitala najprije je odobreno na sjednici Nadzornog odbora društva Fraport (u pogledu njegova unosa) 14. prosinca 2001., a zatim odlukom dioničara FFHG-a od 9. siječnja 2002. (51). Povećanje kapitala koje su izvršili Fraport i savezna pokrajina Porajnje-Falačka stupilo je na snagu 9. siječnja 2002. |
| --- | --- |

(303)

Fraport i savezna pokrajina Porajnje-Falačka povećali su 2001. kapital FFHG-a za 27 milijuna EUR. Fraport je unio 19,7 milijuna EUR, a savezna pokrajina Porajnje-Falačka 7,3 milijuna EUR. Povećanje kapitala najprije je odobreno na sjednici Nadzornog odbora društva Fraport (u pogledu njegova unosa) 14. prosinca 2001., a zatim odlukom dioničara FFHG-a od 9. siječnja 2002. (51). Povećanje kapitala koje su izvršili Fraport i savezna pokrajina Porajnje-Falačka stupilo je na snagu 9. siječnja 2002.

51

8.1.2.1.   
  Pojam poduzetnika i gospodarske djelatnosti

Pojam poduzetnika i gospodarske djelatnosti

| (304) | Kako je analizirano u uvodnoj izjavi 293. i dalje, FFHG se od 12. prosinca 2000. mora smatrati poduzetnikom koji obavlja gospodarsku djelatnost za potrebe članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(304)

Kako je analizirano u uvodnoj izjavi 293. i dalje, FFHG se od 12. prosinca 2000. mora smatrati poduzetnikom koji obavlja gospodarsku djelatnost za potrebe članka 107. stavka 1. Ugovora.

8.1.2.2.   
  Državna sredstva i mogućnost pripisivanja

Državna sredstva i mogućnost pripisivanja

| (305) | Da bi činile državnu potporu, predmetne mjere moraju se financirati iz državnih sredstava i odluka o odobravanju mjere mora se moći pripisati državi. |
| --- | --- |

(305)

Da bi činile državnu potporu, predmetne mjere moraju se financirati iz državnih sredstava i odluka o odobravanju mjere mora se moći pripisati državi.

| (306) | Taj se pojam državne potpore primjenjuje na svaku prednost koju država odobrava sama iz državnih sredstava ili je odobrava neko posredničko tijelo koje djeluje u skladu s ovlastima koje su na njega prenesene (52). Sredstva lokalnih tijela odnose se na državna sredstva u svrhu primjene članka 107. stavka 1. Ugovora (53). U tom pogledu Komisija, u skladu sa svojom ustaljenom praksom, smatra da se, bez obzira na to bilježi li javni poduzetnik gubitak ili ostvaruje dobit, sva njegova sredstva moraju smatrati državnim sredstvima (54). |
| --- | --- |

(306)

Taj se pojam državne potpore primjenjuje na svaku prednost koju država odobrava sama iz državnih sredstava ili je odobrava neko posredničko tijelo koje djeluje u skladu s ovlastima koje su na njega prenesene (52). Sredstva lokalnih tijela odnose se na državna sredstva u svrhu primjene članka 107. stavka 1. Ugovora (53). U tom pogledu Komisija, u skladu sa svojom ustaljenom praksom, smatra da se, bez obzira na to bilježi li javni poduzetnik gubitak ili ostvaruje dobit, sva njegova sredstva moraju smatrati državnim sredstvima (54).

52

53

54

Udjel savezne pokrajine Porajnje-Falačka u povećanju kapitala iz 2001.

Udjel savezne pokrajine Porajnje-Falačka u povećanju kapitala iz 2001.

| (307) | Savezna pokrajina Porajnje-Falačka financirala je svoj udjel u povećanju kapitala iz 2001. izravno iz općeg dijela svojeg proračuna. Stoga se može zaključiti da se mjera financira iz državnih sredstava i da se može pripisati državi. |
| --- | --- |

(307)

Savezna pokrajina Porajnje-Falačka financirala je svoj udjel u povećanju kapitala iz 2001. izravno iz općeg dijela svojeg proračuna. Stoga se može zaključiti da se mjera financira iz državnih sredstava i da se može pripisati državi.

Udjel društva Fraport u povećanju kapitala iz 2001.

Udjel društva Fraport u povećanju kapitala iz 2001.

Državna sredstva

Državna sredstva

| (308) | Njemačka smatra da se udjel društva Fraport u povećanju kapitala iz 2001. ne može smatrati financiranjem iz državnih sredstava jer je u to vrijeme Fraport bio neovisno trgovačko društvo osnovano u skladu s privatnim pravom čije su dionice bile izlistane na burzi te tijela javne vlasti nisu imala stalnu kontrolu nad njegovim sredstvima. |
| --- | --- |

(308)

Njemačka smatra da se udjel društva Fraport u povećanju kapitala iz 2001. ne može smatrati financiranjem iz državnih sredstava jer je u to vrijeme Fraport bio neovisno trgovačko društvo osnovano u skladu s privatnim pravom čije su dionice bile izlistane na burzi te tijela javne vlasti nisu imala stalnu kontrolu nad njegovim sredstvima.

| (309) | U skladu sa sudskom praksom sredstva poduzetnika smatraju se državnim sredstvima ako država izvršavanjem kontrole nad tim poduzetnikom može usmjeravati upotrebu njegovih sredstava (55). |
| --- | --- |

(309)

U skladu sa sudskom praksom sredstva poduzetnika smatraju se državnim sredstvima ako država izvršavanjem kontrole nad tim poduzetnikom može usmjeravati upotrebu njegovih sredstava (55).

55

| (310) | Komisija smatra da je u ovom predmetu država u svim relevantnim razdobljima izvršavala izravnu ili neizravnu kontrolu nad sredstvima koja su predmet razmatranja. Komisija napominje da je u trenutku donošenja neopozive odluke o povećanju kapitala iz 2001. Fraport bio društvo u većinskom vlasništvu države. Javni dioničari držali su 100 % dionica društva Fraport do 11. lipnja 2001. (56). Fraport je 11. lipnja 2001. uvršten na burzu te je 29,71 % njegovih dionica prodano privatnim dioničarima. Nakon toga, savezna pokrajina Hessen držala je 32,04 % dionica, društvo Stadtwerke Frankfurt am Main GmbH (u 100-postotnom vlasništvu općine Frankfurt na Majni) držalo je 20,47 % dionica, a Savezna Republika Njemačka 18,32 % dionica. |
| --- | --- |

(310)

Komisija smatra da je u ovom predmetu država u svim relevantnim razdobljima izvršavala izravnu ili neizravnu kontrolu nad sredstvima koja su predmet razmatranja. Komisija napominje da je u trenutku donošenja neopozive odluke o povećanju kapitala iz 2001. Fraport bio društvo u većinskom vlasništvu države. Javni dioničari držali su 100 % dionica društva Fraport do 11. lipnja 2001. (56). Fraport je 11. lipnja 2001. uvršten na burzu te je 29,71 % njegovih dionica prodano privatnim dioničarima. Nakon toga, savezna pokrajina Hessen držala je 32,04 % dionica, društvo Stadtwerke Frankfurt am Main GmbH (u 100-postotnom vlasništvu općine Frankfurt na Majni) držalo je 20,47 % dionica, a Savezna Republika Njemačka 18,32 % dionica.

56

| (311) | Stoga su od 11. lipnja 2001. do 26. listopada 2005. 70,29 % dionica društva Fraport držali javni dioničari te bi se ono, kao takvo, moglo smatrati javnim poduzećem u smislu članka 2. stavka (b) Direktive 2006/111/EZ. Osim toga, činjenica da su većinu dionica društva Fraport držala tijela javne vlasti značila je da su mogla izvršavati prevladavajući utjecaj nad društvom Fraport. |
| --- | --- |

(311)

Stoga su od 11. lipnja 2001. do 26. listopada 2005. 70,29 % dionica društva Fraport držali javni dioničari te bi se ono, kao takvo, moglo smatrati javnim poduzećem u smislu članka 2. stavka (b) Direktive 2006/111/EZ. Osim toga, činjenica da su većinu dionica društva Fraport držala tijela javne vlasti značila je da su mogla izvršavati prevladavajući utjecaj nad društvom Fraport.

| (312) | Stoga Komisija smatra da bi svaki unos kapitala odobren iz sredstava društva Fraport značio gubitak državnih sredstava, što čini prijenos državnih sredstava. |
| --- | --- |

(312)

Stoga Komisija smatra da bi svaki unos kapitala odobren iz sredstava društva Fraport značio gubitak državnih sredstava, što čini prijenos državnih sredstava.

Mogućnost pripisivanja državi

Mogućnost pripisivanja državi

| (313) | Međutim, Sud je presudio i da, čak i ako je država u položaju kontrole javnog poduzeća i njegova poslovanja, stvarno se izvršenje te kontrole u određenom slučaju ne može automatski pretpostaviti. Javno poduzeće može djelovati s manje ili više neovisnosti, ovisno o stupnju autonomije koji mu je država dodijelila. |
| --- | --- |

(313)

Međutim, Sud je presudio i da, čak i ako je država u položaju kontrole javnog poduzeća i njegova poslovanja, stvarno se izvršenje te kontrole u određenom slučaju ne može automatski pretpostaviti. Javno poduzeće može djelovati s manje ili više neovisnosti, ovisno o stupnju autonomije koji mu je država dodijelila.

| (314) | Stoga sama činjenica da je javno poduzeće pod državnom kontrolom nije dovoljna da bi se mjere tog poduzeća, kao što je financiranje FFHG-a osigurano povećanjem kapitala iz 2001., mogle pripisati državi. Važno je ispitati i mora li se tijela javne vlasti smatrati uključenima, na bilo koji način, u donošenje te mjere. U tom je pogledu Sud naveo da se mogućnost pripisivanja mjere koju poduzima javno poduzeće državi može izvesti iz skupa pokazatelja koji proizlaze iz okolnosti slučaja i konteksta u kojem je ta mjera poduzeta (57). |
| --- | --- |

(314)

Stoga sama činjenica da je javno poduzeće pod državnom kontrolom nije dovoljna da bi se mjere tog poduzeća, kao što je financiranje FFHG-a osigurano povećanjem kapitala iz 2001., mogle pripisati državi. Važno je ispitati i mora li se tijela javne vlasti smatrati uključenima, na bilo koji način, u donošenje te mjere. U tom je pogledu Sud naveo da se mogućnost pripisivanja mjere koju poduzima javno poduzeće državi može izvesti iz skupa pokazatelja koji proizlaze iz okolnosti slučaja i konteksta u kojem je ta mjera poduzeta (57).

57

| (315) | Takvi pokazatelji mogu uključivati integraciju poduzeća u strukture javne uprave, prirodu njegovih djelatnosti i obavljanje potonjih na tržištu u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja s privatnim subjektima, pravni status poduzeća (podliježe li javnom pravu ili pravu trgovačkih društava), intenzitet nadzora javnih tijela nad upravljanjem poduzeća ili bilo koji drugi pokazatelj koji, u konkretnom slučaju, ukazuje na uključenost javnih tijela u donošenje mjere ili nevjerojatnost da javna tijela nisu bila uključena, imajući u vidu i opseg mjere, njezin sadržaj ili uvjete koje sadržava (58). |
| --- | --- |

(315)

Takvi pokazatelji mogu uključivati integraciju poduzeća u strukture javne uprave, prirodu njegovih djelatnosti i obavljanje potonjih na tržištu u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja s privatnim subjektima, pravni status poduzeća (podliježe li javnom pravu ili pravu trgovačkih društava), intenzitet nadzora javnih tijela nad upravljanjem poduzeća ili bilo koji drugi pokazatelj koji, u konkretnom slučaju, ukazuje na uključenost javnih tijela u donošenje mjere ili nevjerojatnost da javna tijela nisu bila uključena, imajući u vidu i opseg mjere, njezin sadržaj ili uvjete koje sadržava (58).

58

| (316) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 135. i dalje, Njemačka je navela da se mjere koje je Fraport poduzeo u pogledu Zračne luke Frankfurt Hahn ne mogu pripisati državi. U tom je pogledu Njemačka posebno uputila na članak 76. AktG-a i presude prema njemačkom pravu prema kojima uprava dioničkog društva (njem. Aktiengesellschaft) ima velike diskrecijske ovlasti djelovanja u pogledu svakodnevnog poslovanja društva i u tom pogledu djeluje neovisno od njegovih dioničara. |
| --- | --- |

(316)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 135. i dalje, Njemačka je navela da se mjere koje je Fraport poduzeo u pogledu Zračne luke Frankfurt Hahn ne mogu pripisati državi. U tom je pogledu Njemačka posebno uputila na članak 76. AktG-a i presude prema njemačkom pravu prema kojima uprava dioničkog društva (njem. Aktiengesellschaft) ima velike diskrecijske ovlasti djelovanja u pogledu svakodnevnog poslovanja društva i u tom pogledu djeluje neovisno od njegovih dioničara.

Aktiengesellschaft

| (317) | Njemačka je uputila i na presudu Njemačkog saveznog suda (njem. Bundesgerichtshof) u kojoj je taj Sud napomenuo da javni dioničari ne mogu utjecati na pojedinačne odluke koje se donose u svakodnevnom poslovanju, nego mogu samo pružiti opći okvir i savjetodavni nadzor društva Fraport. Prema navodima Njemačke ta specifična priroda njemačkog dioničkog društva prepoznata je u pogledu prava EU-a o javnoj nabavi i u presudi Suda u predmetu Stadtwerke Brixen AG (59). |
| --- | --- |

(317)

Njemačka je uputila i na presudu Njemačkog saveznog suda (njem. Bundesgerichtshof) u kojoj je taj Sud napomenuo da javni dioničari ne mogu utjecati na pojedinačne odluke koje se donose u svakodnevnom poslovanju, nego mogu samo pružiti opći okvir i savjetodavni nadzor društva Fraport. Prema navodima Njemačke ta specifična priroda njemačkog dioničkog društva prepoznata je u pogledu prava EU-a o javnoj nabavi i u presudi Suda u predmetu Stadtwerke Brixen AG (59).

Bundesgerichtshof

Stadtwerke Brixen AG

59

| (318) | Stoga je u pogledu uključivanja javnih dioničara u odlučivanje na Glavnoj skupštini dioničara Njemačka tvrdila da je glasovanje Skupštine dioničara predstavljalo samo izvršavanje njihovih zakonskih prava i obveza u svojstvu dioničara. Njemačka je odbila navod da su prisutne bilo koji drugi navodi iz presude Stardust Marine, navedene u uvodnoj izjavi 315. |
| --- | --- |

(318)

Stoga je u pogledu uključivanja javnih dioničara u odlučivanje na Glavnoj skupštini dioničara Njemačka tvrdila da je glasovanje Skupštine dioničara predstavljalo samo izvršavanje njihovih zakonskih prava i obveza u svojstvu dioničara. Njemačka je odbila navod da su prisutne bilo koji drugi navodi iz presude Stardust Marine, navedene u uvodnoj izjavi 315.

Stardust Marine

| (319) | Kao prvo, Komisija ističe da se sama činjenica da je društvo u vlasništvu države društvo koje je osnovano prema privatnom pravu, uzimajući u obzir autonomiju koja se može dodijeliti tim pravnim oblikom, ne može smatrati dostatnom za isključivanje mogućnosti pripisivanja njegovih postupaka državi (60). Ne bi trebalo praviti razliku između slučajeva kada je potpora dodijeljena izravno iz državnih sredstava i slučajeva kada je dodjeljuju javna ili privatna tijela koja osniva ili imenuje država kako bi upravljala potporom (61). |
| --- | --- |

(319)

Kao prvo, Komisija ističe da se sama činjenica da je društvo u vlasništvu države društvo koje je osnovano prema privatnom pravu, uzimajući u obzir autonomiju koja se može dodijeliti tim pravnim oblikom, ne može smatrati dostatnom za isključivanje mogućnosti pripisivanja njegovih postupaka državi (60). Ne bi trebalo praviti razliku između slučajeva kada je potpora dodijeljena izravno iz državnih sredstava i slučajeva kada je dodjeljuju javna ili privatna tijela koja osniva ili imenuje država kako bi upravljala potporom (61).

60

61

| (320) | Osim toga, Komisija napominje da se presuda koju je Njemački savezni sud donio 1999. (62) odnosi na kazneni postupak. U tom je postupku pitanje na najvišem stupnju bilo može li se nekadašnjeg zaposlenika društva Fraport optužiti za kazneno djelo „korupcije zaposlenika” ili „korupcije javnog službenika”; stoga se postavilo pitanje može li se Fraport smatrati „drugom upravom” prema njemačkom Kaznenom zakoniku (63). Stoga taj predmet ni na koji način nije povezan s pitanjem može li se postupak društva Fraport pripisati državi u skladu s pravilima o državnim potporama, nego se u njemu samo pojašnjava da zaposlenik društva Fraport nije javni službenik i da se Fraport ne može smatrati javnom upravom u smislu njemačkog Kaznenog zakonika. |
| --- | --- |

(320)

Osim toga, Komisija napominje da se presuda koju je Njemački savezni sud donio 1999. (62) odnosi na kazneni postupak. U tom je postupku pitanje na najvišem stupnju bilo može li se nekadašnjeg zaposlenika društva Fraport optužiti za kazneno djelo „korupcije zaposlenika” ili „korupcije javnog službenika”; stoga se postavilo pitanje može li se Fraport smatrati „drugom upravom” prema njemačkom Kaznenom zakoniku (63). Stoga taj predmet ni na koji način nije povezan s pitanjem može li se postupak društva Fraport pripisati državi u skladu s pravilima o državnim potporama, nego se u njemu samo pojašnjava da zaposlenik društva Fraport nije javni službenik i da se Fraport ne može smatrati javnom upravom u smislu njemačkog Kaznenog zakonika.

62

63

| (321) | U pogledu druge presude Njemačkog saveznog suda koju je dostavila Njemačka (64) Komisija napominje da se ta presuda, kao i predmet Parking Brixen (65), odnosila na kriterij javne kontrole nad poduzetnikom u smislu pravila Unije o javnoj nabavi. Ne odnosi se na pitanje mogućnosti pripisivanja u skladu s pravom o državnim potporama. |
| --- | --- |

(321)

U pogledu druge presude Njemačkog saveznog suda koju je dostavila Njemačka (64) Komisija napominje da se ta presuda, kao i predmet Parking Brixen (65), odnosila na kriterij javne kontrole nad poduzetnikom u smislu pravila Unije o javnoj nabavi. Ne odnosi se na pitanje mogućnosti pripisivanja u skladu s pravom o državnim potporama.

64

Parking Brixen

65

| (322) | Nadalje, iako pri donošenju odluka o svakodnevnom poslovanju uprava njemačkog dioničkog društva može djelovati neovisno od njegovih javnih dioničara, Fraport se zbog svoje strukture dioničara (od kojih su 70 % njegovih dioničara javni) i ugovora o konzorciju između njegovih javnih dioničara ipak smatra „ovisnim poduzećem u državnom vlasništvu” (66) (kako je iskazano u svim godišnjim financijskim izvještajima od 2001. do 2006.). |
| --- | --- |

(322)

Nadalje, iako pri donošenju odluka o svakodnevnom poslovanju uprava njemačkog dioničkog društva može djelovati neovisno od njegovih javnih dioničara, Fraport se zbog svoje strukture dioničara (od kojih su 70 % njegovih dioničara javni) i ugovora o konzorciju između njegovih javnih dioničara ipak smatra „ovisnim poduzećem u državnom vlasništvu” (66) (kako je iskazano u svim godišnjim financijskim izvještajima od 2001. do 2006.).

66

| (323) | Osim toga, nekoliko čimbenika upućuje na to da se povećanje kapitala iz 2001. de facto može pripisati državi. |
| --- | --- |

(323)

Osim toga, nekoliko čimbenika upućuje na to da se povećanje kapitala iz 2001. de facto može pripisati državi.

de facto

| (324) | Kao prvo, Komisija smatra da se povećanje kapitala iz 2001. ne može razmatrati izvan konteksta, nego da se mora tumačiti s obzirom na političku i pravnu situaciju u društvu Fraport u to vrijeme. Tim se okolnostima i činjenicama jasno upućuje na to da se mjera nikad ne bi donijela da država nije bila uključena. |
| --- | --- |

(324)

Kao prvo, Komisija smatra da se povećanje kapitala iz 2001. ne može razmatrati izvan konteksta, nego da se mora tumačiti s obzirom na političku i pravnu situaciju u društvu Fraport u to vrijeme. Tim se okolnostima i činjenicama jasno upućuje na to da se mjera nikad ne bi donijela da država nije bila uključena.

| (325) | Prema zapisniku sa sastanka Nadzornog odbora društva Fraport od 26. rujna 1997. nadležna tijela savezne pokrajine Porajnje-Falačka ponudila su društvu Fraport da se uključi u Zračnu luku Frankfurt Hahn jer je „savezna pokrajina Porajnje-Falačka željela uključivanjem [društva Fraport] u [FFHG] poboljšati mogućnosti zapošljavanja i jer je očekivala povećanje zračnog prometa”. Nakon što je Fraport 1. siječnja 1998. postao član društva FFHG s udjelom od 64 %, prema zapisniku sa sastanka Nadzornog odbora od 10. svibnja 1999., „savezna pokrajina Porajnje-Falačka obratila se predsjedniku vlade savezne pokrajine Hessen sa zahtjevom za povećanje obveze [društva Fraport] u [Zračnoj luci] Hahn”. U tu je svrhu Fraport trebao preuzeti udjele koje su Holding Hahn i Weiss & Freytag još uvijek držali u Zračnoj luci (vidjeti uvodnu izjavu 17.). U zapisniku se navodi da Fraport ne bi trebalo kazniti „ako ne postigne ciljeve regionalne politike, npr. broj mogućih radnih mjesta” i da su „počeli pregovori između društva Fraport i savezne pokrajine o točkama koje su predmet rasprave”. Konačno, u zapisniku je navedeno da bi „javna sredstva trebalo upotrebljavati što je više moguće” za razvoj Zračne luke, a kako bi se ubrzao postupak prikupljanja tih sredstava „savezna pokrajina Porajnje-Falačka već je osnovala radnu skupinu u Ministarstvu gospodarstva, čiji je član i Fraport”. |
| --- | --- |

(325)

Prema zapisniku sa sastanka Nadzornog odbora društva Fraport od 26. rujna 1997. nadležna tijela savezne pokrajine Porajnje-Falačka ponudila su društvu Fraport da se uključi u Zračnu luku Frankfurt Hahn jer je „savezna pokrajina Porajnje-Falačka željela uključivanjem [društva Fraport] u [FFHG] poboljšati mogućnosti zapošljavanja i jer je očekivala povećanje zračnog prometa”. Nakon što je Fraport 1. siječnja 1998. postao član društva FFHG s udjelom od 64 %, prema zapisniku sa sastanka Nadzornog odbora od 10. svibnja 1999., „savezna pokrajina Porajnje-Falačka obratila se predsjedniku vlade savezne pokrajine Hessen sa zahtjevom za povećanje obveze [društva Fraport] u [Zračnoj luci] Hahn”. U tu je svrhu Fraport trebao preuzeti udjele koje su Holding Hahn i Weiss & Freytag još uvijek držali u Zračnoj luci (vidjeti uvodnu izjavu 17.). U zapisniku se navodi da Fraport ne bi trebalo kazniti „ako ne postigne ciljeve regionalne politike, npr. broj mogućih radnih mjesta” i da su „počeli pregovori između društva Fraport i savezne pokrajine o točkama koje su predmet rasprave”. Konačno, u zapisniku je navedeno da bi „javna sredstva trebalo upotrebljavati što je više moguće” za razvoj Zračne luke, a kako bi se ubrzao postupak prikupljanja tih sredstava „savezna pokrajina Porajnje-Falačka već je osnovala radnu skupinu u Ministarstvu gospodarstva, čiji je član i Fraport”.

| (326) | Iz tog je zapisnika vidljivo da savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen Fraport upotrebljavaju za postizanje ciljeva regionalne i strukturne politike, kao što je otvaranje više radnih mjesta u regiji. |
| --- | --- |

(326)

Iz tog je zapisnika vidljivo da savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen Fraport upotrebljavaju za postizanje ciljeva regionalne i strukturne politike, kao što je otvaranje više radnih mjesta u regiji.

| (327) | Budući da je Fraport u to vrijeme još uvijek bio poduzetnik u državnom vlasništvu, njegov Nadzorni odbor, čije su članove u velikoj mjeri (najmanje polovinu Nadzornog odbora) imenovali javni dioničari, imao je ovlast odobriti Osnovni ugovor od 31. kolovoza 1999. (njem. Grundlagenvereinbarung (67)) te ovlastiti Upravu da sklopi Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. (68). Nadalje, Skupština dioničara društva Fraport zatim je donijela odluku od 3. svibnja 2000. kojom je Upravu ovlastila da s FFHG-om sklopi Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. te da time veže Fraport za projekt FFHG-a najmanje do 2005. Budući da je za odluku bila potrebna većina glasova koji predstavljaju najmanje tri četvrtine odobrenog kapitala koji sudjeluje u glasovanju i da su tijela javne vlasti u to vrijeme držala 100 % udjela (vidjeti uvodnu izjavu 305.), tu su odluku stvarno donijela tijela javne vlasti. |
| --- | --- |

(327)

Budući da je Fraport u to vrijeme još uvijek bio poduzetnik u državnom vlasništvu, njegov Nadzorni odbor, čije su članove u velikoj mjeri (najmanje polovinu Nadzornog odbora) imenovali javni dioničari, imao je ovlast odobriti Osnovni ugovor od 31. kolovoza 1999. (njem. Grundlagenvereinbarung (67)) te ovlastiti Upravu da sklopi Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. (68). Nadalje, Skupština dioničara društva Fraport zatim je donijela odluku od 3. svibnja 2000. kojom je Upravu ovlastila da s FFHG-om sklopi Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. te da time veže Fraport za projekt FFHG-a najmanje do 2005. Budući da je za odluku bila potrebna većina glasova koji predstavljaju najmanje tri četvrtine odobrenog kapitala koji sudjeluje u glasovanju i da su tijela javne vlasti u to vrijeme držala 100 % udjela (vidjeti uvodnu izjavu 305.), tu su odluku stvarno donijela tijela javne vlasti.

Grundlagenvereinbarung

67

68

| (328) | Osim toga, savezna pokrajina Porajnje-Falačka uvjetovala je svoju potporu i javno financiranje sklapanjem Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001., kao što se može vidjeti iz Osnovnog ugovora od 31. kolovoza 1999. (69). |
| --- | --- |

(328)

Osim toga, savezna pokrajina Porajnje-Falačka uvjetovala je svoju potporu i javno financiranje sklapanjem Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001., kao što se može vidjeti iz Osnovnog ugovora od 31. kolovoza 1999. (69).

69

| (329) | Stoga se zbog političkog uključivanja dviju saveznih pokrajina, izravno na političkoj razini i neizravno preko Nadzornog odbora i javnih dioničara društva Fraport, Fraport uključio u FFHG i potpisao Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. radi preuzimanja gubitaka FFHG-a najmanje do 2005. |
| --- | --- |

(329)

Stoga se zbog političkog uključivanja dviju saveznih pokrajina, izravno na političkoj razini i neizravno preko Nadzornog odbora i javnih dioničara društva Fraport, Fraport uključio u FFHG i potpisao Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. radi preuzimanja gubitaka FFHG-a najmanje do 2005.

| (330) | Nadalje, u članku 13. Društvenog ugovora (70) FFHG-a navedeno je da do 31. prosinca 2027. svaku prodaju udjela jednog od članova društva moraju odobriti ostali članovi društva u pisanom obliku. Budući da je FFHG u to vrijeme imao samo dva člana društva, Fraport i saveznu pokrajinu Porajnje-Falačka, to je značilo da je društvu Fraport za prodaju svojih udjela trebala pisana suglasnost savezne pokrajine Porajnje-Falačka. To je stvarno značilo da je savezna pokrajina mogla spriječiti izlazak društva Fraport iz projekta FFHG-a. |
| --- | --- |

(330)

Nadalje, u članku 13. Društvenog ugovora (70) FFHG-a navedeno je da do 31. prosinca 2027. svaku prodaju udjela jednog od članova društva moraju odobriti ostali članovi društva u pisanom obliku. Budući da je FFHG u to vrijeme imao samo dva člana društva, Fraport i saveznu pokrajinu Porajnje-Falačka, to je značilo da je društvu Fraport za prodaju svojih udjela trebala pisana suglasnost savezne pokrajine Porajnje-Falačka. To je stvarno značilo da je savezna pokrajina mogla spriječiti izlazak društva Fraport iz projekta FFHG-a.

70

| (331) | Već se 2001., kad se raspravljalo o povećanju kapitala iz 2001., činilo da je Uprava FFHG-a u izravnim pregovorima sa saveznom pokrajinom Hessen i saveznom pokrajinom Porajnje-Falačka (71). Trebalo bi napomenuti da u tom trenutku savezna pokrajina Hessen još nije bila član društva FFHG, ali je bila dioničar društva Fraport (s 45,2 % dionica). |
| --- | --- |

(331)

Već se 2001., kad se raspravljalo o povećanju kapitala iz 2001., činilo da je Uprava FFHG-a u izravnim pregovorima sa saveznom pokrajinom Hessen i saveznom pokrajinom Porajnje-Falačka (71). Trebalo bi napomenuti da u tom trenutku savezna pokrajina Hessen još nije bila član društva FFHG, ali je bila dioničar društva Fraport (s 45,2 % dionica).

71

| (332) | S obzirom na taj politički i pravni kontekst tada je u siječnju 2001. (72) postalo jasno da su hitno potrebna dodatna ulaganja u FFHG kako bi FFHG postao profitabilan. |
| --- | --- |

(332)

S obzirom na taj politički i pravni kontekst tada je u siječnju 2001. (72) postalo jasno da su hitno potrebna dodatna ulaganja u FFHG kako bi FFHG postao profitabilan.

72

| (333) | Osim toga, savezna pokrajina Porajnje-Falačka izravno je potaknula Fraport da usvoji povećanje kapitala iz 2001. U prijedlogu za sjednicu Nadzornog odbora od 20. lipnja 2001. napominje se da je, s obzirom na povećanje kapitala od 27 milijuna EUR povezano s razvojem Zračne luke Frankfurt Hahn, savezna pokrajina Porajnje-Falačka kao dioničar ustrajala na tome da su ulaganja koja se trebaju financirati iz povećanja kapitala iz 2001. uvjet za nastavak ulaganja u javnu infrastrukturu, kao što je izgradnja ceste prema Zračnoj luci Frankfurt Hahn u iznosu od otprilike [...] milijuna EUR. |
| --- | --- |

(333)

Osim toga, savezna pokrajina Porajnje-Falačka izravno je potaknula Fraport da usvoji povećanje kapitala iz 2001. U prijedlogu za sjednicu Nadzornog odbora od 20. lipnja 2001. napominje se da je, s obzirom na povećanje kapitala od 27 milijuna EUR povezano s razvojem Zračne luke Frankfurt Hahn, savezna pokrajina Porajnje-Falačka kao dioničar ustrajala na tome da su ulaganja koja se trebaju financirati iz povećanja kapitala iz 2001. uvjet za nastavak ulaganja u javnu infrastrukturu, kao što je izgradnja ceste prema Zračnoj luci Frankfurt Hahn u iznosu od otprilike [...] milijuna EUR.

| (334) | U tom je pogledu Pododbor za akvizicije Nadzornog odbora društva Fraport na sastanku o povećanju kapitala iz 2001. od 23. studenoga 2001., odnosno manje od mjesec dana prije nego što je Nadzorni odbor odobrio povećanje kapitala iz 2001., napomenuo da se u tom trenutku Fraport nije mogao isključiti iz FFHG-a jer se „nije moglo očekivati da bi savezna pokrajina Porajnje-Falačka na to pristala” (73). |
| --- | --- |

(334)

U tom je pogledu Pododbor za akvizicije Nadzornog odbora društva Fraport na sastanku o povećanju kapitala iz 2001. od 23. studenoga 2001., odnosno manje od mjesec dana prije nego što je Nadzorni odbor odobrio povećanje kapitala iz 2001., napomenuo da se u tom trenutku Fraport nije mogao isključiti iz FFHG-a jer se „nije moglo očekivati da bi savezna pokrajina Porajnje-Falačka na to pristala” (73).

73

| (335) | Stoga Komisija smatra da se povećanje kapitala iz 2001. može pripisati državi. |
| --- | --- |

(335)

Stoga Komisija smatra da se povećanje kapitala iz 2001. može pripisati državi.

8.1.2.3.   
  Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

| (336) | Prednost, u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora svaka je gospodarska korist koju poduzetnik ne bi ostvario u uobičajenim tržišnim uvjetima, odnosno bez intervencije države (74). Važan je jedino učinak mjere na poduzetnika, a ne uzrok i cilj intervencije države (75). Prednost je prisutna kad god se financijska situacija poduzetnika poboljša kao rezultat intervencije države. |
| --- | --- |

(336)

Prednost, u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora svaka je gospodarska korist koju poduzetnik ne bi ostvario u uobičajenim tržišnim uvjetima, odnosno bez intervencije države (74). Važan je jedino učinak mjere na poduzetnika, a ne uzrok i cilj intervencije države (75). Prednost je prisutna kad god se financijska situacija poduzetnika poboljša kao rezultat intervencije države.

74

75

| (337) | Nadalje, „kapital koji je država izravno ili neizravno stavila na raspolaganje poduzetniku u okolnostima koje odgovaraju uobičajenim tržišnim uvjetima ne mogu se smatrati državnom potporom” (76). U ovom slučaju, kako bi odredila dodjeljuje li se povećanjem kapitala iz 2001. FFHG-u prednost koju ne bi primio u uobičajenim tržišnim uvjetima, Komisija mora usporediti postupanje tijela javnih vlasti koja pružaju izravna bespovratna sredstva i injekcije kapitala s postupanjem subjekta u tržišnom gospodarstvu koji postupa u skladu s izgledima dugoročne profitabilnosti (77). |
| --- | --- |

(337)

Nadalje, „kapital koji je država izravno ili neizravno stavila na raspolaganje poduzetniku u okolnostima koje odgovaraju uobičajenim tržišnim uvjetima ne mogu se smatrati državnom potporom” (76). U ovom slučaju, kako bi odredila dodjeljuje li se povećanjem kapitala iz 2001. FFHG-u prednost koju ne bi primio u uobičajenim tržišnim uvjetima, Komisija mora usporediti postupanje tijela javnih vlasti koja pružaju izravna bespovratna sredstva i injekcije kapitala s postupanjem subjekta u tržišnom gospodarstvu koji postupa u skladu s izgledima dugoročne profitabilnosti (77).

76

77

| (338) | U okviru procjene trebalo bi zanemariti sve pozitivne posljedice na gospodarstvo u regiji u kojoj se nalazi Zračna luka jer je Sud objasnio da je relevantno pitanje za primjenu načela subjekta u tržišnom gospodarstvu „bi li privatni dioničar u sličnim okolnostima, uzimajući u obzir predvidljivost ostvarivanja povrata i ako se stave sa strane sva socijalna, regionalna i sektorska pitanja, upisao predmetni kapital” (78). |
| --- | --- |

(338)

U okviru procjene trebalo bi zanemariti sve pozitivne posljedice na gospodarstvo u regiji u kojoj se nalazi Zračna luka jer je Sud objasnio da je relevantno pitanje za primjenu načela subjekta u tržišnom gospodarstvu „bi li privatni dioničar u sličnim okolnostima, uzimajući u obzir predvidljivost ostvarivanja povrata i ako se stave sa strane sva socijalna, regionalna i sektorska pitanja, upisao predmetni kapital” (78).

78

| (339) | U predmetu Stardust Marine Sud je izjavio sljedeće „[...] u cilju ispitivanja ponaša li se država kao razumni ulagač u tržišnom gospodarstvu, nužno je staviti se u kontekst razdoblja u kojem su poduzete mjere financijske potpore radi ocjene gospodarske razumnosti postupanje države i tako se suzdržati od ocjenjivanja utemeljenog na kasnijoj situaciji” (79). |
| --- | --- |

(339)

U predmetu Stardust Marine Sud je izjavio sljedeće „[...] u cilju ispitivanja ponaša li se država kao razumni ulagač u tržišnom gospodarstvu, nužno je staviti se u kontekst razdoblja u kojem su poduzete mjere financijske potpore radi ocjene gospodarske razumnosti postupanje države i tako se suzdržati od ocjenjivanja utemeljenog na kasnijoj situaciji” (79).

79

| (340) | Nadalje, u predmetu EDF Sud je izjavio sljedeće „[...] u svrhu dokazivanja da je država članica, prije ili istodobno s davanjem prednosti, donijela tu odluku kao dioničar, nije dovoljno osloniti se na gospodarske ocjene nakon davanja prednosti, na retrospektivni nalaz da je ulaganje predmetne države članice bilo profitabilno ili na naknadna obrazloženja o odabranom tijeku postupaka” (80). |
| --- | --- |

(340)

Nadalje, u predmetu EDF Sud je izjavio sljedeće „[...] u svrhu dokazivanja da je država članica, prije ili istodobno s davanjem prednosti, donijela tu odluku kao dioničar, nije dovoljno osloniti se na gospodarske ocjene nakon davanja prednosti, na retrospektivni nalaz da je ulaganje predmetne države članice bilo profitabilno ili na naknadna obrazloženja o odabranom tijeku postupaka” (80).

80

| (341) | Kako bi mogla primijeniti načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu, Komisija se mora vratiti u vrijeme kad je donesena odluka o povećanju kapitala FFHG-a. Osim toga, Komisija mora u načelu temeljiti svoju procjenu na informacijama i pretpostavkama koje su članovima društva FFHG koji su tijela javne vlasti bile dostupne u trenutku donošenja odluke o predmetnim financijskim dogovorima. |
| --- | --- |

(341)

Kako bi mogla primijeniti načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu, Komisija se mora vratiti u vrijeme kad je donesena odluka o povećanju kapitala FFHG-a. Osim toga, Komisija mora u načelu temeljiti svoju procjenu na informacijama i pretpostavkama koje su članovima društva FFHG koji su tijela javne vlasti bile dostupne u trenutku donošenja odluke o predmetnim financijskim dogovorima.

| (342) | Komisija priznaje da bi relevantnoj državi članici i predmetnim upraviteljima moglo biti teško dostaviti potpune istovremene dokaze o financijskim dogovorima koji su sklopljeni prije mnogo godina i to će uzeti u obzir kod primjene predmetnog kriterija na ovaj slučaj. |
| --- | --- |

(342)

Komisija priznaje da bi relevantnoj državi članici i predmetnim upraviteljima moglo biti teško dostaviti potpune istovremene dokaze o financijskim dogovorima koji su sklopljeni prije mnogo godina i to će uzeti u obzir kod primjene predmetnog kriterija na ovaj slučaj.

| (343) | Njemačka tvrdi da su članovi društva FFHG svoju odluku o dokapitalizaciji temeljili na nekoliko dokumenata koje su sastavili FFHG, Fraport i vanjski savjetnici, čime se dokazuje opravdanost odluke. |
| --- | --- |

(343)

Njemačka tvrdi da su članovi društva FFHG svoju odluku o dokapitalizaciji temeljili na nekoliko dokumenata koje su sastavili FFHG, Fraport i vanjski savjetnici, čime se dokazuje opravdanost odluke.

| (344) | Iako je točno da je sastavljen dugoročni plan 2001. – 2015. za ulaganja u FFHG, u vrijeme povećanja kapitala iz 2001. konzultanti društva Fraport, BCG i SO, smatrali su da ta ulaganja uključuju visoke rizike jer bi uz pretpostavke nerazmjerno visokog rasta FFHG tek 2015. ostvario godišnju dobit od [...] EUR. U tom se kontekstu može iznijeti nekoliko opažanja o trenutku povećanja kapitala iz 2001. i informacijama koje su bile dostupne u vrijeme kad su savezna pokrajina Porajnje-Falačka i Fraport donijeli odluku o toj mjeri. |
| --- | --- |

(344)

Iako je točno da je sastavljen dugoročni plan 2001. – 2015. za ulaganja u FFHG, u vrijeme povećanja kapitala iz 2001. konzultanti društva Fraport, BCG i SO, smatrali su da ta ulaganja uključuju visoke rizike jer bi uz pretpostavke nerazmjerno visokog rasta FFHG tek 2015. ostvario godišnju dobit od [...] EUR. U tom se kontekstu može iznijeti nekoliko opažanja o trenutku povećanja kapitala iz 2001. i informacijama koje su bile dostupne u vrijeme kad su savezna pokrajina Porajnje-Falačka i Fraport donijeli odluku o toj mjeri.

| (345) | Odluka o dokapitalizaciji FFHG-a donesena je s obzirom na sve lošije financijsko stanje Zračne luke u 2001. U siječnju 2001. predstavljeno je izvješće o gospodarskom stanju FFHG-a. U izvješću je zaključeno da se, iako su privremeni ciljevi koje si je Fraport odredio za FFHG brzo dostignuti i broj se putnika povećavao, ukupno gospodarsko stanje znatno pogoršalo jer su dva velika klijenta FFHG-a (Malaysian Airlines Cargo i MNG Airlines) premjestili svoje aktivnosti iz Zračne luke Frankfurt Hahn ili su ih smanjili. S obzirom na to Fraport je od BCG-a i SO-a naručio izradu strategije za FFHG. Iz izvješća BCG-a vidljivo je da se čak i u slučaju nerazmjernog rasta profitabilnost ulaganja u FFHG nije mogla očekivati do 2015. Za te je pretpostavke rasta i Interplan (81) potvrdio da su nerealne (82). Osim toga, BCG je u svojem izvješću naveo da se uz realne pretpostavke rasta ne može očekivati nikakva profitabilnost poduzetih ulaganja. U potporu tome BCG je izračunao neto sadašnju vrijednost (NPV) ulaganja kako je sažeto u tablici 19.

  Tablica 19.


  Izračun profitabilnosti ulaganja u FFHG koji je izradio BCG
   (83)







  Pretpostavke (84) | NPV (85) (u EUR) |
| --- | --- | --- |
| 20 % rasta od 2005. | [...] |
| 10 % rasta od 2005. | [...] |
| 7 % rasta od 2005. | [...] |

(345)

Odluka o dokapitalizaciji FFHG-a donesena je s obzirom na sve lošije financijsko stanje Zračne luke u 2001. U siječnju 2001. predstavljeno je izvješće o gospodarskom stanju FFHG-a. U izvješću je zaključeno da se, iako su privremeni ciljevi koje si je Fraport odredio za FFHG brzo dostignuti i broj se putnika povećavao, ukupno gospodarsko stanje znatno pogoršalo jer su dva velika klijenta FFHG-a (Malaysian Airlines Cargo i MNG Airlines) premjestili svoje aktivnosti iz Zračne luke Frankfurt Hahn ili su ih smanjili. S obzirom na to Fraport je od BCG-a i SO-a naručio izradu strategije za FFHG. Iz izvješća BCG-a vidljivo je da se čak i u slučaju nerazmjernog rasta profitabilnost ulaganja u FFHG nije mogla očekivati do 2015. Za te je pretpostavke rasta i Interplan (81) potvrdio da su nerealne (82). Osim toga, BCG je u svojem izvješću naveo da se uz realne pretpostavke rasta ne može očekivati nikakva profitabilnost poduzetih ulaganja. U potporu tome BCG je izračunao neto sadašnju vrijednost (NPV) ulaganja kako je sažeto u tablici 19.

81

82

Tablica 19.

Tablica 19.

Izračun profitabilnosti ulaganja u FFHG koji je izradio BCG
   (83)

Izračun profitabilnosti ulaganja u FFHG koji je izradio BCG

83

Pretpostavke (84)

84

NPV (85) (u EUR)

85

20 % rasta od 2005.

[...]

10 % rasta od 2005.

[...]

7 % rasta od 2005.

[...]

| (346) | Osim toga, u skladu s projekcijama prometa koje je izradio vanjski stručnjak društva Fraport daljnji rast ovisio bi o dodatnim infrastrukturnim ulaganjima (86). Ukupan iznos potrebnih ulaganja procijenjen je na najviše [...] milijuna EUR i uključivao bi produljenje uzletno-sletne staze, staze za vožnju, stajanke i druge infrastrukturne mjere. Međutim, kako je naveo BCG, nije provedena detaljna procjena na kojoj bi se temeljio taj plan znatnih ulaganja. Zbog toga je BCG smatrao da ulaganje uključuje visoke rizike i preporučio podjelu tih rizika s dodatnim ulagačem ili razmatranje prodaje udjela društva Fraport u FFHG-u. |
| --- | --- |

(346)

Osim toga, u skladu s projekcijama prometa koje je izradio vanjski stručnjak društva Fraport daljnji rast ovisio bi o dodatnim infrastrukturnim ulaganjima (86). Ukupan iznos potrebnih ulaganja procijenjen je na najviše [...] milijuna EUR i uključivao bi produljenje uzletno-sletne staze, staze za vožnju, stajanke i druge infrastrukturne mjere. Međutim, kako je naveo BCG, nije provedena detaljna procjena na kojoj bi se temeljio taj plan znatnih ulaganja. Zbog toga je BCG smatrao da ulaganje uključuje visoke rizike i preporučio podjelu tih rizika s dodatnim ulagačem ili razmatranje prodaje udjela društva Fraport u FFHG-u.

86

| (347) | Njemačka je dostavila test subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je proveo PwC kako bi opravdala usklađenost povećanja kapitala iz 2001. s tržištem. Međutim, tim se dokumentom ne potkrepljuje argument Njemačke da su članovi društva FFHG postupali kao razboriti ulagači, kako je procijenjeno u uvodnoj izjavi 348. i dalje. |
| --- | --- |

(347)

Njemačka je dostavila test subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je proveo PwC kako bi opravdala usklađenost povećanja kapitala iz 2001. s tržištem. Međutim, tim se dokumentom ne potkrepljuje argument Njemačke da su članovi društva FFHG postupali kao razboriti ulagači, kako je procijenjeno u uvodnoj izjavi 348. i dalje.

| (348) | Komisija uzima u obzir dugoročni poslovni plan koji je 2001. izradio SO društva Fraport i koji je služio kao osnova za test subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je PwC proveo 2006., odnosno 2008. U tom su poslovnom planu utvrđena sljedeća tri scenarija:






  i. | status quo: Fraport neće poduzimati daljnja ulaganja; |
| --- | --- | --- |

(348)

Komisija uzima u obzir dugoročni poslovni plan koji je 2001. izradio SO društva Fraport i koji je služio kao osnova za test subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je PwC proveo 2006., odnosno 2008. U tom su poslovnom planu utvrđena sljedeća tri scenarija:

i.

status quo: Fraport neće poduzimati daljnja ulaganja;

status quo

| ii. | alternativni scenarij 1.: ograničena ulaganja u produljenje uzletno-sletne staze uz vrlo pesimistične prognoze prometa; i |
| --- | --- |

ii.

alternativni scenarij 1.: ograničena ulaganja u produljenje uzletno-sletne staze uz vrlo pesimistične prognoze prometa; i

| iii. | alternativni scenarij 2.: uz jednaka ulaganja, ali prognoze prometa u najboljem slučaju. |
| --- | --- |

iii.

alternativni scenarij 2.: uz jednaka ulaganja, ali prognoze prometa u najboljem slučaju.

| (349) | Međutim, PwC nije izračunao NPV tih različitih scenarija kako bi ih se moglo usporediti. Iz NPV-a utvrđenog u tablici 20. vidljivo je da bi u svim scenarijima NPV2001-2015 bio negativan. Osim toga, projekcije na kojima se temelji procjena profitabilnosti koju je napravio PwC pokazuju da bi alternativni scenariji samo uz vrlo optimistične prognoze prometa, uz pretpostavku nerazmjerno velikog rasta, doveo do gubitaka koji su manji (za [...] milijuna EUR) od scenarija status quo (ako se ne uzme u obzir da bi bilo potrebno dodatno ulaganje od [...] milijuna EUR). U najgorem scenariju NPV alternativnog scenarija čak bi bio viši (za [...] milijuna EUR) od scenarija status quo.

  Tablica 20.


  Procjena profitabilnosti povećanja kapitala iz 2001.
   (87)

  [...]







  Izvor: | Izvješće PwC-a, 24. listopada 2008., str. 39. i procjena Komisije (88) |
| --- | --- | --- |

(349)

Međutim, PwC nije izračunao NPV tih različitih scenarija kako bi ih se moglo usporediti. Iz NPV-a utvrđenog u tablici 20. vidljivo je da bi u svim scenarijima NPV2001-2015 bio negativan. Osim toga, projekcije na kojima se temelji procjena profitabilnosti koju je napravio PwC pokazuju da bi alternativni scenariji samo uz vrlo optimistične prognoze prometa, uz pretpostavku nerazmjerno velikog rasta, doveo do gubitaka koji su manji (za [...] milijuna EUR) od scenarija status quo (ako se ne uzme u obzir da bi bilo potrebno dodatno ulaganje od [...] milijuna EUR). U najgorem scenariju NPV alternativnog scenarija čak bi bio viši (za [...] milijuna EUR) od scenarija status quo.

2001-2015

status quo

status quo

Tablica 20.

Tablica 20.

Procjena profitabilnosti povećanja kapitala iz 2001.
   (87)

Procjena profitabilnosti povećanja kapitala iz 2001.

87

[...]

Izvor:

Izvor:

88

| (350) | Njemačka je, nadalje, tvrdila da se razmatrao izlazak društva Fraport, ali to nije bilo moguće do 2005. pa nije uzeto u obzir kao opcija. Međutim, iako je Fraport bio vezan Ugovorom o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001., NPV gubitaka koji su se očekivali u razdoblju od 2001. do 2005. iznosio je [...] milijuna EUR. Stoga Komisija smatra da bi pokriće gubitaka FFHG-a do 2005. bez daljnjih ulaganja bilo manje skupo od daljnjih ulaganja u Zračnu luku. |
| --- | --- |

(350)

Njemačka je, nadalje, tvrdila da se razmatrao izlazak društva Fraport, ali to nije bilo moguće do 2005. pa nije uzeto u obzir kao opcija. Međutim, iako je Fraport bio vezan Ugovorom o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001., NPV gubitaka koji su se očekivali u razdoblju od 2001. do 2005. iznosio je [...] milijuna EUR. Stoga Komisija smatra da bi pokriće gubitaka FFHG-a do 2005. bez daljnjih ulaganja bilo manje skupo od daljnjih ulaganja u Zračnu luku.

| (351) | Osim toga, potrebno je podsjetiti i na to da se prognoza profitabilnosti ulaganja društva Fraport u FFHG znatno pogoršala nakon donošenja odluke o sklapanju Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. (odnosno nakon kolovoza 1999.). |
| --- | --- |

(351)

Osim toga, potrebno je podsjetiti i na to da se prognoza profitabilnosti ulaganja društva Fraport u FFHG znatno pogoršala nakon donošenja odluke o sklapanju Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. (odnosno nakon kolovoza 1999.).

| (352) | U tablici 21. uspoređeni su godišnji rezultati u razdoblju od 2001. do 2010. u skladu s poslovnim planom FFHG-a koji je sastavljen kako bi se potkrijepila odluka o Ugovoru o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. i poslovnim planom FFHG-a kojim se potkrijepilo povećanje kapitala iz 2001. U skladu s tim, NPV godišnjih rezultata FFHG-a za isto se razdoblje pogoršao za otprilike [...] milijuna EUR.

  Tablica 21.


  Usporedna procjena godišnjih rezultata FFHG-a u skladu s poslovnim planom za Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. u odnosu na povećanje kapitala iz 2001.
   (89)

  [...]







  Izvor: | Izvješće PwC-a, 24. listopada 2008., str. 32. i 39. i procjena Komisije (90) |
| --- | --- | --- |

(352)

U tablici 21. uspoređeni su godišnji rezultati u razdoblju od 2001. do 2010. u skladu s poslovnim planom FFHG-a koji je sastavljen kako bi se potkrijepila odluka o Ugovoru o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. i poslovnim planom FFHG-a kojim se potkrijepilo povećanje kapitala iz 2001. U skladu s tim, NPV godišnjih rezultata FFHG-a za isto se razdoblje pogoršao za otprilike [...] milijuna EUR.

Tablica 21.

Tablica 21.

Usporedna procjena godišnjih rezultata FFHG-a u skladu s poslovnim planom za Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. u odnosu na povećanje kapitala iz 2001.
   (89)

Usporedna procjena godišnjih rezultata FFHG-a u skladu s poslovnim planom za Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. u odnosu na povećanje kapitala iz 2001.

89

[...]

Izvor:

Izvor:

90

| (353) | Komisija, nadalje, primjećuje da se prema zapisniku sa sastanka Nadzornog odbora od 16. studenoga 2001. raspravljalo o profitabilnosti povećanja kapitala iz 2001. Prema tom zapisniku nije se očekivalo da će ulaganja u FFHG, čak ni posredna ulaganja od 27 milijuna EUR, biti profitabilna. Osim toga, navelo se da će, unatoč tome, Fraport osigurati „rizični kapital kako bi se otvorile prilike za budućnost”. Osim toga, predstavnik savezne pokrajine Porajnje-Falačka (Pokrajinsko vijeće okruga Rhein-Hunsrück) napomenuo je da prema zapisniku sa sastanka Nadzornog odbora FFHG-a u svibnju 2001. „odluka društva Fraport da ulaže u FFHG neće ovisiti o izgledima profitabilnosti, nego o suglasnosti Pododbora za akvizicije Nadzornog odbora društva Fraport, koji je dao svoju suglasnost”. |
| --- | --- |

(353)

Komisija, nadalje, primjećuje da se prema zapisniku sa sastanka Nadzornog odbora od 16. studenoga 2001. raspravljalo o profitabilnosti povećanja kapitala iz 2001. Prema tom zapisniku nije se očekivalo da će ulaganja u FFHG, čak ni posredna ulaganja od 27 milijuna EUR, biti profitabilna. Osim toga, navelo se da će, unatoč tome, Fraport osigurati „rizični kapital kako bi se otvorile prilike za budućnost”. Osim toga, predstavnik savezne pokrajine Porajnje-Falačka (Pokrajinsko vijeće okruga Rhein-Hunsrück) napomenuo je da prema zapisniku sa sastanka Nadzornog odbora FFHG-a u svibnju 2001. „odluka društva Fraport da ulaže u FFHG neće ovisiti o izgledima profitabilnosti, nego o suglasnosti Pododbora za akvizicije Nadzornog odbora društva Fraport, koji je dao svoju suglasnost”.

| (354) | S obzirom na to Komisija zaključuje da povećanje kapitala iz 2001. koje je proveo Fraport nije odobreno u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu te da je FFHG-u dodijeljena prednost. |
| --- | --- |

(354)

S obzirom na to Komisija zaključuje da povećanje kapitala iz 2001. koje je proveo Fraport nije odobreno u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu te da je FFHG-u dodijeljena prednost.

| (355) | U pogledu povećanja kapitala koje je provela pokrajina Porajnje-Falačka Komisija napominje da se obrazloženje Njemačke u pogledu usklađenosti s tržištem temelji na istim razlozima kao za Fraport, što je već razmatrano u uvodnoj izjavi 344. i dalje. Argumenti izneseni u tom pogledu primjenjuju se i ovdje. |
| --- | --- |

(355)

U pogledu povećanja kapitala koje je provela pokrajina Porajnje-Falačka Komisija napominje da se obrazloženje Njemačke u pogledu usklađenosti s tržištem temelji na istim razlozima kao za Fraport, što je već razmatrano u uvodnoj izjavi 344. i dalje. Argumenti izneseni u tom pogledu primjenjuju se i ovdje.

| (356) | U tom pogledu Komisija najprije primjećuje da je od 1994. savezna pokrajina već nekoliko puta bezuspješno ulagala u FFHG. Kao drugo, savezna pokrajina sudjelovala je u povećanju kapitala pod drukčijim uvjetima od društva Fraport (tijekom valjanosti Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. nije se mogla očekivati naknada za njegovo ulaganje). Kao treće, prema izvješću o ulaganju savezne pokrajine Porajnje-Falačka iz 2003. savezna pokrajina ulagala je u Zračnu luku Frankfurt Hahn zbog važnih ciljeva socijalne i strukturne politike, kao što su otvaranje radnih mjesta i postizanje ciljeva prometne politike, a ne radi moguće profitabilnosti. |
| --- | --- |

(356)

U tom pogledu Komisija najprije primjećuje da je od 1994. savezna pokrajina već nekoliko puta bezuspješno ulagala u FFHG. Kao drugo, savezna pokrajina sudjelovala je u povećanju kapitala pod drukčijim uvjetima od društva Fraport (tijekom valjanosti Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. nije se mogla očekivati naknada za njegovo ulaganje). Kao treće, prema izvješću o ulaganju savezne pokrajine Porajnje-Falačka iz 2003. savezna pokrajina ulagala je u Zračnu luku Frankfurt Hahn zbog važnih ciljeva socijalne i strukturne politike, kao što su otvaranje radnih mjesta i postizanje ciljeva prometne politike, a ne radi moguće profitabilnosti.

| (357) | Stoga Komisija zaključuje da ni povećanje kapitala iz 2001. koje je provela savezna pokrajina Porajnje-Falačka nije odobreno u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu te da je FFHG-u dodijeljena prednost. |
| --- | --- |

(357)

Stoga Komisija zaključuje da ni povećanje kapitala iz 2001. koje je provela savezna pokrajina Porajnje-Falačka nije odobreno u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu te da je FFHG-u dodijeljena prednost.

8.1.2.4.   
  Selektivnost

Selektivnost

| (358) | Na mjeru državne potpore primjenjuje se članak 107. stavka 1. Ugovora ako se njome „određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe” stavlja u povoljniji položaj. Stoga su pojmom državnih potpora obuhvaćene samo one mjere kojima se poduzetnici na selektivan način stavljaju u povoljniji položaj. |
| --- | --- |

(358)

Na mjeru državne potpore primjenjuje se članak 107. stavka 1. Ugovora ako se njome „određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe” stavlja u povoljniji položaj. Stoga su pojmom državnih potpora obuhvaćene samo one mjere kojima se poduzetnici na selektivan način stavljaju u povoljniji položaj.

| (359) | U ovom su slučaju povećanja kapitala iz 2001. koja su proveli Fraport i savezna pokrajina Porajnje-Falačka koristila samo FFHG-u. Stoga su oba povećanja kapitala prema definiciji selektivna u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(359)

U ovom su slučaju povećanja kapitala iz 2001. koja su proveli Fraport i savezna pokrajina Porajnje-Falačka koristila samo FFHG-u. Stoga su oba povećanja kapitala prema definiciji selektivna u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

8.1.2.5.   
  Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu

Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu

| (360) | Kad se potporom koju je dodijelila država članica jača položaj poduzetnika u usporedbi s ostalim poduzetnicima koji se natječu u trgovini unutar Unije, mora se smatrati da se tom potporom utječe na potonje. Na temelju ustaljene sudske prakse (91), da bi se nekom mjerom narušavalo tržišno natjecanje, dovoljno je da se primatelj potpore natječe s drugim poduzetnicima na tržištima otvorenima za tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(360)

Kad se potporom koju je dodijelila država članica jača položaj poduzetnika u usporedbi s ostalim poduzetnicima koji se natječu u trgovini unutar Unije, mora se smatrati da se tom potporom utječe na potonje. Na temelju ustaljene sudske prakse (91), da bi se nekom mjerom narušavalo tržišno natjecanje, dovoljno je da se primatelj potpore natječe s drugim poduzetnicima na tržištima otvorenima za tržišno natjecanje.

91

| (361) | U skladu s ocjenom u uvodnoj izjavi 304. upravljanje zračnom lukom gospodarska je djelatnost. S jedne se strane zračne luke natječu kako bi privukle zračne prijevoznike i s njima povezani zračni promet (putnički i teretni), a s druge strane natječu se i rukovoditelji zračnih luka kako bi im se povjerilo upravljanje određenom zračnom lukom. Osim toga, posebno u pogledu niskotarifnih prijevoznika i upravitelja čarter letova, zračne luke koje se ne nalaze u istom prihvatnom području, pa čak i u različitim državama članicama, također se mogu natjecati u cilju privlačenja niskotarifnih i čarter prijevoznika. |
| --- | --- |

(361)

U skladu s ocjenom u uvodnoj izjavi 304. upravljanje zračnom lukom gospodarska je djelatnost. S jedne se strane zračne luke natječu kako bi privukle zračne prijevoznike i s njima povezani zračni promet (putnički i teretni), a s druge strane natječu se i rukovoditelji zračnih luka kako bi im se povjerilo upravljanje određenom zračnom lukom. Osim toga, posebno u pogledu niskotarifnih prijevoznika i upravitelja čarter letova, zračne luke koje se ne nalaze u istom prihvatnom području, pa čak i u različitim državama članicama, također se mogu natjecati u cilju privlačenja niskotarifnih i čarter prijevoznika.

| (362) | S obzirom na veličinu Zračne luke Frankfurt Hahn (vidjeti tablicu 1.) i njezinu blizinu drugim zračnim lukama u Uniji, posebno zračnim lukama Frankfurt na Majni, Luxembourg, Zweibrücken, Saarbrücken i Köln-Bonn (92), Komisija smatra da se predmetnim mjerama moglo utjecati na trgovinu među državama članicama. Iz Zračne luke Frankfurt Hahn postoje međunarodni letovi prema nizu međunarodnih odredišta, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 202. Uzletno-sletna staza u Zračnoj luci Frankfurt Hahn dovoljno je duga i prikladna za zračne prijevoznike koji lete do međunarodnih odredišta. |
| --- | --- |

(362)

S obzirom na veličinu Zračne luke Frankfurt Hahn (vidjeti tablicu 1.) i njezinu blizinu drugim zračnim lukama u Uniji, posebno zračnim lukama Frankfurt na Majni, Luxembourg, Zweibrücken, Saarbrücken i Köln-Bonn (92), Komisija smatra da se predmetnim mjerama moglo utjecati na trgovinu među državama članicama. Iz Zračne luke Frankfurt Hahn postoje međunarodni letovi prema nizu međunarodnih odredišta, kako je utvrđeno u uvodnoj izjavi 202. Uzletno-sletna staza u Zračnoj luci Frankfurt Hahn dovoljno je duga i prikladna za zračne prijevoznike koji lete do međunarodnih odredišta.

92

| (363) | Osim toga, Zračna luka Frankfurt Hahn služi i kao zračna luka za teretni promet (vidjeti tablicu 2.). U pogledu tržišnog natjecanja u području zračnog prijevoza tereta Komisija napominje da je teretni promet obično mobilniji od putničkog prometa (93). Općenito se smatra da prihvatno područje zračnih luka za teretni promet ima polumjer od najmanje oko 200 kilometara i 2 sata vožnje. U pogledu tržišnog natjecanja u području zračnog prijevoza tereta Komisija napominje da je teretni promet obično mobilniji od putničkog prometa (94). Općenito se smatra da prihvatno područje zračnih luka za teretni promet ima polumjer od najmanje oko 200 kilometara i 2 sata vožnje. Na temelju informacija Komisije sudionici u industriji općenito smatraju da prihvatno područje zračne luke za teretni promet može biti i veće jer bi pola dana vožnje kamionom (odnosno do 12 sati vožnje kamionom) načelno bilo prihvatljivo špediterima za upotrebu zračne luke za potrebe prijevoza tereta (95). U tom kontekstu Komisija smatra da, s obzirom na to da su teretne zračne luke više zamjenjive od putničkih zračnih luka jer je dovoljno da se zračni teret isporuči u određeno područje i da ga zatim špediteri za cestovni i željeznički promet prevezu do njegova konačnog odredišta, među ostalim, postoji veća vjerojatnost narušavanja tržišnog natjecanja i utjecaja na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(363)

Osim toga, Zračna luka Frankfurt Hahn služi i kao zračna luka za teretni promet (vidjeti tablicu 2.). U pogledu tržišnog natjecanja u području zračnog prijevoza tereta Komisija napominje da je teretni promet obično mobilniji od putničkog prometa (93). Općenito se smatra da prihvatno područje zračnih luka za teretni promet ima polumjer od najmanje oko 200 kilometara i 2 sata vožnje. U pogledu tržišnog natjecanja u području zračnog prijevoza tereta Komisija napominje da je teretni promet obično mobilniji od putničkog prometa (94). Općenito se smatra da prihvatno područje zračnih luka za teretni promet ima polumjer od najmanje oko 200 kilometara i 2 sata vožnje. Na temelju informacija Komisije sudionici u industriji općenito smatraju da prihvatno područje zračne luke za teretni promet može biti i veće jer bi pola dana vožnje kamionom (odnosno do 12 sati vožnje kamionom) načelno bilo prihvatljivo špediterima za upotrebu zračne luke za potrebe prijevoza tereta (95). U tom kontekstu Komisija smatra da, s obzirom na to da su teretne zračne luke više zamjenjive od putničkih zračnih luka jer je dovoljno da se zračni teret isporuči u određeno područje i da ga zatim špediteri za cestovni i željeznički promet prevezu do njegova konačnog odredišta, među ostalim, postoji veća vjerojatnost narušavanja tržišnog natjecanja i utjecaja na trgovinu među državama članicama.

93

94

95

| (364) | Na temelju argumenata predstavljenih u uvodnim izjavama od 360. do 364. gospodarskom prednosti koju je primio FFHG jača se njegov položaj u odnosu na njegove konkurente na tržištu pružanja usluga zračne luke u Uniji. S obzirom na to, za prednost dodijeljenu FFHG-u u okviru povećanja kapitala iz 2001. mora se smatrati da se njome može narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(364)

Na temelju argumenata predstavljenih u uvodnim izjavama od 360. do 364. gospodarskom prednosti koju je primio FFHG jača se njegov položaj u odnosu na njegove konkurente na tržištu pružanja usluga zračne luke u Uniji. S obzirom na to, za prednost dodijeljenu FFHG-u u okviru povećanja kapitala iz 2001. mora se smatrati da se njome može narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama.

8.1.2.6.   
  Zaključak

Zaključak

| (365) | Povećanje kapitala iz 2001. od 27 milijuna EUR koje su proveli Fraport i savezna pokrajina Porajnje-Falačka čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(365)

Povećanje kapitala iz 2001. od 27 milijuna EUR koje su proveli Fraport i savezna pokrajina Porajnje-Falačka čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

8.1.3.   MJERA 3.: POVEĆANJE KAPITALA IZ 2004. I MJERA 4.: UGOVOR O PRIJENOSU DOBITI I GUBITKA IZ 2004.

| (366) | Kapital FFHG-a povećao se 2004. za dodatna 42 milijuna EUR (Fraport je uložio 10,21 milijun EUR, savezna pokrajina Hessen 20 milijuna EUR, a savezna pokrajina Porajnje-Falačka 11,79 milijuna EUR). Savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen pristale su na to povećanje kapitala 2002. pod uvjetom da FFHG i Fraport sklope novi Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka (odnosno Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004.), kojim bi se obuhvatilo razdoblje do 31. prosinca 2014. |
| --- | --- |

(366)

Kapital FFHG-a povećao se 2004. za dodatna 42 milijuna EUR (Fraport je uložio 10,21 milijun EUR, savezna pokrajina Hessen 20 milijuna EUR, a savezna pokrajina Porajnje-Falačka 11,79 milijuna EUR). Savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen pristale su na to povećanje kapitala 2002. pod uvjetom da FFHG i Fraport sklope novi Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka (odnosno Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004.), kojim bi se obuhvatilo razdoblje do 31. prosinca 2014.

| (367) | Fraport i FFHG sklopili su 5. travnja 2004. Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. Taj su Ugovor odobrili dioničari društva Fraport 2. lipnja 2004. |
| --- | --- |

(367)

Fraport i FFHG sklopili su 5. travnja 2004. Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. Taj su Ugovor odobrili dioničari društva Fraport 2. lipnja 2004.

8.1.3.1.   
  Pojam poduzetnika i gospodarske djelatnosti

Pojam poduzetnika i gospodarske djelatnosti

| (368) | Kako je analizirano u uvodnoj izjavi 293. i dalje, FFHG se od 12. prosinca 2000. mora smatrati poduzetnikom koji obavlja gospodarsku djelatnost za potrebe članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(368)

Kako je analizirano u uvodnoj izjavi 293. i dalje, FFHG se od 12. prosinca 2000. mora smatrati poduzetnikom koji obavlja gospodarsku djelatnost za potrebe članka 107. stavka 1. Ugovora.

8.1.3.2.   
  Državna sredstva i mogućnost pripisivanja

Državna sredstva i mogućnost pripisivanja

Povećanje kapitala iz 2004. i Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. – Fraport

Povećanje kapitala iz 2004. i Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. – Fraport

| (369) | Komisija smatra da je zbog činjenice da je Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. bio preduvjet za povećanje kapitala iz 2004. i jer je za obje mjere bilo potrebno odobrenje dioničara društva Fraport na istoj Skupštini dioničara, mogućnost pripisivanja za obje mjere potrebno zajedno procijeniti (u pogledu unosa društva Fraport). |
| --- | --- |

(369)

Komisija smatra da je zbog činjenice da je Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. bio preduvjet za povećanje kapitala iz 2004. i jer je za obje mjere bilo potrebno odobrenje dioničara društva Fraport na istoj Skupštini dioničara, mogućnost pripisivanja za obje mjere potrebno zajedno procijeniti (u pogledu unosa društva Fraport).

| (370) | Skupština dioničara društva Fraport potvrdila je 2. lipnja 2004. povećanje kapitala iz 2004. i Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. s 99,992 % glasova dioničara koji su bili prisutni na sastanku. |
| --- | --- |

(370)

Skupština dioničara društva Fraport potvrdila je 2. lipnja 2004. povećanje kapitala iz 2004. i Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. s 99,992 % glasova dioničara koji su bili prisutni na sastanku.

| (371) | Nadalje, Njemačka je tvrdila da je za odobrenje odluke o Ugovoru o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. potrebna većina od 74,994 % glasova na Skupštini dioničara, dok su javni dioničari držali samo otprilike 70 % dionica društva Fraport te stoga de facto nisu mogli kontrolirati odluke društva Fraport. U tom je pogledu potrebno podsjetiti na to da povećanje kapitala iz 2004. ne bi imalo učinak da dioničari društva Fraport nisu podržali Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. |
| --- | --- |

(371)

Nadalje, Njemačka je tvrdila da je za odobrenje odluke o Ugovoru o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. potrebna većina od 74,994 % glasova na Skupštini dioničara, dok su javni dioničari držali samo otprilike 70 % dionica društva Fraport te stoga de facto nisu mogli kontrolirati odluke društva Fraport. U tom je pogledu potrebno podsjetiti na to da povećanje kapitala iz 2004. ne bi imalo učinak da dioničari društva Fraport nisu podržali Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004.

de facto

| (372) | Komisija smatra da je, kao većinski dioničar, država imala važnu ulogu u glasovanju o povećanju kapitala iz 2004. i Ugovoru o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. Neovisno o tome, u skladu s njemačkim Zakonom o dioničkim društvima (njem. Aktiengesetz, AktG) Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka stupa na snagu tek nakon što ga odobri Skupština dioničara većinom glasova koji predstavljaju najmanje tri četvrtine odobrenog kapitala koji sudjeluje u glasovanju (96). Stoga tijela javne vlasti nisu mogla bez znatnog sudjelovanja privatnih dioničara kontrolirati odluku o provedbi Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. i provesti povećanje kapitala iz 2004. koje je osigurao Fraport. |
| --- | --- |

(372)

Komisija smatra da je, kao većinski dioničar, država imala važnu ulogu u glasovanju o povećanju kapitala iz 2004. i Ugovoru o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. Neovisno o tome, u skladu s njemačkim Zakonom o dioničkim društvima (njem. Aktiengesetz, AktG) Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka stupa na snagu tek nakon što ga odobri Skupština dioničara većinom glasova koji predstavljaju najmanje tri četvrtine odobrenog kapitala koji sudjeluje u glasovanju (96). Stoga tijela javne vlasti nisu mogla bez znatnog sudjelovanja privatnih dioničara kontrolirati odluku o provedbi Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. i provesti povećanje kapitala iz 2004. koje je osigurao Fraport.

Aktiengesetz

96

| (373) | Stoga, s obzirom na razmatranja iz uvodne izjave 369. i dalje Komisija smatra da se povećanje kapitala iz 2004. koje je proveo Fraport i Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. ne mogu pripisati državi. Čak i kad bi se mogućnost pripisivanja mogla potvrditi i kad bi se mjera smatrala potporom, ta bi potpora bila spojiva s unutarnjim tržištem. U tom se pogledu jednako primjenjuju razmatranja u odjeljcima 10.3. i 10.4. |
| --- | --- |

(373)

Stoga, s obzirom na razmatranja iz uvodne izjave 369. i dalje Komisija smatra da se povećanje kapitala iz 2004. koje je proveo Fraport i Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. ne mogu pripisati državi. Čak i kad bi se mogućnost pripisivanja mogla potvrditi i kad bi se mjera smatrala potporom, ta bi potpora bila spojiva s unutarnjim tržištem. U tom se pogledu jednako primjenjuju razmatranja u odjeljcima 10.3. i 10.4.

Povećanje kapitala iz 2004. – savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen

Povećanje kapitala iz 2004. – savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen

| (374) | Savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen financirale su svoje udjele u povećanju kapitala iz 2004. iz općeg dijela svojeg proračuna. Stoga su se ti dijelovi povećanja kapitala iz 2004. jasno financirali iz državnih sredstava i mogu se pripisati državi. |
| --- | --- |

(374)

Savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen financirale su svoje udjele u povećanju kapitala iz 2004. iz općeg dijela svojeg proračuna. Stoga su se ti dijelovi povećanja kapitala iz 2004. jasno financirali iz državnih sredstava i mogu se pripisati državi.

8.1.3.3.   
  Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

| (375) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 336. i dalje, Komisija primjenjuje načelo subjekta u tržišnim gospodarstvu kako bi provjerila je li poduzetniku dodijeljena gospodarska prednost. Načela u pogledu primjene načela subjekta u tržišnom gospodarstvu iz uvodne izjave 336. i dalje jednako se primjenjuju. |
| --- | --- |

(375)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 336. i dalje, Komisija primjenjuje načelo subjekta u tržišnim gospodarstvu kako bi provjerila je li poduzetniku dodijeljena gospodarska prednost. Načela u pogledu primjene načela subjekta u tržišnom gospodarstvu iz uvodne izjave 336. i dalje jednako se primjenjuju.

Primjena testa subjekta u tržišnom gospodarstvu – savezna pokrajina Porajnje-Falačka

Primjena testa subjekta u tržišnom gospodarstvu – savezna pokrajina Porajnje-Falačka

| (376) | U pogledu povećanja kapitala iz 2004. koje je provela savezna pokrajina Porajnje-Falačka Njemačka je navela da je postupala u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu. Kako bi to potkrijepila, Njemačka je nakon Odluke o pokretanju postupka iz 2008. dostavila test subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je PwC proveo 2008. |
| --- | --- |

(376)

U pogledu povećanja kapitala iz 2004. koje je provela savezna pokrajina Porajnje-Falačka Njemačka je navela da je postupala u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu. Kako bi to potkrijepila, Njemačka je nakon Odluke o pokretanju postupka iz 2008. dostavila test subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je PwC proveo 2008.

| (377) | Komisija, kao prvo, napominje da savezna pokrajina Porajnje-Falačka nije sastavila vlastiti ex ante izračun profitabilnosti niti izračunala vlastiti povrat ulaganja. Naprotiv, savezna pokrajina Porajnje-Falačka oslanjala se na poslovni plan koji su izradili FFHG i Fraport. |
| --- | --- |

(377)

Komisija, kao prvo, napominje da savezna pokrajina Porajnje-Falačka nije sastavila vlastiti ex ante izračun profitabilnosti niti izračunala vlastiti povrat ulaganja. Naprotiv, savezna pokrajina Porajnje-Falačka oslanjala se na poslovni plan koji su izradili FFHG i Fraport.

ex ante

| (378) | Kao drugo, Komisija, međutim, smatra da situacija u saveznoj pokrajini nije bila ista kao situacija među dioničarima društva Fraport. Iz tablice 22. vidljivo je da je savezna pokrajina Porajnje-Falačka trebala unijeti [...] milijuna EUR od 2005. do 2009. (ukupno [...] milijuna EUR), ali je isplatu dividendi ili bilo kakvu drugu naknadu za svoje sudjelovanje očekivala tek od 2025. Međutim, dioničari društva Fraport trebali su unijeti [...] milijuna EUR te su očekivali da će, nakon negativnih rezultata u prve četiri godine, primiti isplate dividendi. NPV očekivanih dividendi za razdoblje do 2025. iznosio je [...] milijuna EUR uz unutarnju stopu povrata (IRR) od [...] %. |
| --- | --- |

(378)

Kao drugo, Komisija, međutim, smatra da situacija u saveznoj pokrajini nije bila ista kao situacija među dioničarima društva Fraport. Iz tablice 22. vidljivo je da je savezna pokrajina Porajnje-Falačka trebala unijeti [...] milijuna EUR od 2005. do 2009. (ukupno [...] milijuna EUR), ali je isplatu dividendi ili bilo kakvu drugu naknadu za svoje sudjelovanje očekivala tek od 2025. Međutim, dioničari društva Fraport trebali su unijeti [...] milijuna EUR te su očekivali da će, nakon negativnih rezultata u prve četiri godine, primiti isplate dividendi. NPV očekivanih dividendi za razdoblje do 2025. iznosio je [...] milijuna EUR uz unutarnju stopu povrata (IRR) od [...] %.

| (379) | Kao treće, s obzirom na to dugo razdoblje planiranja i činjenicu da je savezna pokrajina Porajnje-Falačka već nekoliko puta bezuspješno ulagala u FFHG Komisija smatra da nijedan razborit privatni ulagač na mjestu savezne pokrajine ne bi odlučio unijeti dodatan kapital u FFHG bez provedbe ex ante procjene osjetljivosti.

  Tablica 22.


  Procjena profitabilnosti povećanja kapitala iz 2004. koje je provela savezna pokrajina Porajnje-Falačka

  [...]







  Izvor: | Izvješće PwC-a: Porajnje-Falačka, 24. listopada 2008., str. 21. |
| --- | --- | --- |

(379)

Kao treće, s obzirom na to dugo razdoblje planiranja i činjenicu da je savezna pokrajina Porajnje-Falačka već nekoliko puta bezuspješno ulagala u FFHG Komisija smatra da nijedan razborit privatni ulagač na mjestu savezne pokrajine ne bi odlučio unijeti dodatan kapital u FFHG bez provedbe ex ante procjene osjetljivosti.

ex ante

Tablica 22.

Tablica 22.

Procjena profitabilnosti povećanja kapitala iz 2004. koje je provela savezna pokrajina Porajnje-Falačka

Procjena profitabilnosti povećanja kapitala iz 2004. koje je provela savezna pokrajina Porajnje-Falačka

[...]

Izvor:

Izvor:

| (380) | Nadalje, testovi subjekta u tržišnom gospodarstvu za povećanje kapitala iz 2004. i Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. temelje se na očekivanjima znatnog rasta u pogledu godišnjih financijskih rezultata FFHG-a (vidjeti tablicu 23.). Te pretpostavke rasta na kojima se temelji test subjekta u tržišnom gospodarstvu znatno su više od onih na kojima se temelji test subjekta u tržišnom gospodarstvu za povećanje kapitala iz 2001. Osim toga, podložne su većim promjenama te su, na primjer, 2009. iznosile više od 300 %.

  Tablica 23.


  Usporedba prognoziranih godišnjih rezultata FFHG-a u poslovnim planovima koje je PwC upotrijebio za test subjekta u tržišnom gospodarstvu za povećanje kapitala iz 2001. i povećanje kapitala iz 2004.


















  U tisućama EUR | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povećanje kapitala iz 2004. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Povećanje kapitala iz 2004. – godišnje promjene u % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Povećanje kapitala iz 2001. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Povećanje kapitala iz 2001. – godišnje promjene u % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| |
| U tisućama EUR | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. | 2020. | 2021. | 2022. | 2023. | 2024. | |
| Povećanje kapitala iz 2004. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Povećanje kapitala iz 2004. – godišnje promjene u % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Povećanje kapitala iz 2001. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Povećanje kapitala iz 2001. – godišnje promjene u % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(380)

Nadalje, testovi subjekta u tržišnom gospodarstvu za povećanje kapitala iz 2004. i Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. temelje se na očekivanjima znatnog rasta u pogledu godišnjih financijskih rezultata FFHG-a (vidjeti tablicu 23.). Te pretpostavke rasta na kojima se temelji test subjekta u tržišnom gospodarstvu znatno su više od onih na kojima se temelji test subjekta u tržišnom gospodarstvu za povećanje kapitala iz 2001. Osim toga, podložne su većim promjenama te su, na primjer, 2009. iznosile više od 300 %.

Tablica 23.

Tablica 23.

Usporedba prognoziranih godišnjih rezultata FFHG-a u poslovnim planovima koje je PwC upotrijebio za test subjekta u tržišnom gospodarstvu za povećanje kapitala iz 2001. i povećanje kapitala iz 2004.

Usporedba prognoziranih godišnjih rezultata FFHG-a u poslovnim planovima koje je PwC upotrijebio za test subjekta u tržišnom gospodarstvu za povećanje kapitala iz 2001. i povećanje kapitala iz 2004.

U tisućama EUR

U tisućama EUR

2004.

2004.

2005.

2005.

2006.

2006.

2007.

2007.

2008.

2008.

2009.

2009.

2010.

2010.

2011.

2011.

2012.

2012.

2013.

2013.

2014.

2014.

Povećanje kapitala iz 2004.

Povećanje kapitala iz 2004.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Povećanje kapitala iz 2004. – godišnje promjene u %

Povećanje kapitala iz 2004. – godišnje promjene u %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Povećanje kapitala iz 2001.

Povećanje kapitala iz 2001.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Povećanje kapitala iz 2001. – godišnje promjene u %

Povećanje kapitala iz 2001. – godišnje promjene u %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

U tisućama EUR

U tisućama EUR

2015.

2015.

2016.

2016.

2017.

2017.

2018.

2018.

2019.

2019.

2020.

2020.

2021.

2021.

2022.

2022.

2023.

2023.

2024.

2024.

Povećanje kapitala iz 2004.

Povećanje kapitala iz 2004.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Povećanje kapitala iz 2004. – godišnje promjene u %

Povećanje kapitala iz 2004. – godišnje promjene u %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Povećanje kapitala iz 2001.

Povećanje kapitala iz 2001.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Povećanje kapitala iz 2001. – godišnje promjene u %

Povećanje kapitala iz 2001. – godišnje promjene u %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| Izvor: | Izvješće PwC-a, 24. listopada 2008., str. 45. i procjena Komisije (97) |
| --- | --- |

Izvor:

Izvor:

97

| (381) | Nadalje, prema izvješćima o ulaganju savezne pokrajine Porajnje-Falačka savezna pokrajina ulagala je u Zračnu luku Frankfurt Hahn kako bi ostvarila važne ciljeve socijalne i strukturne politike, kao što su otvaranje radnih mjesta i postizanje ciljeva prometne politike, a ne radi moguće profitabilnosti. Međutim, pri provođenju testa subjekta u tržišnom gospodarstvu ne mogu se uzeti u obzir društvena i regionalna pitanja. |
| --- | --- |

(381)

Nadalje, prema izvješćima o ulaganju savezne pokrajine Porajnje-Falačka savezna pokrajina ulagala je u Zračnu luku Frankfurt Hahn kako bi ostvarila važne ciljeve socijalne i strukturne politike, kao što su otvaranje radnih mjesta i postizanje ciljeva prometne politike, a ne radi moguće profitabilnosti. Međutim, pri provođenju testa subjekta u tržišnom gospodarstvu ne mogu se uzeti u obzir društvena i regionalna pitanja.

| (382) | S obzirom na posebne čimbenike u pogledu odluke savezne pokrajine Porajnje-Falačka da unese dodatni kapital u FFHG (uvodne izjave od 376. do 380.) Komisija smatra da povećanje kapitala iz 2004. koje je provela savezna pokrajina Porajnje-Falačka nije bilo u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu te je time FFHG-u dodijeljena prednost. |
| --- | --- |

(382)

S obzirom na posebne čimbenike u pogledu odluke savezne pokrajine Porajnje-Falačka da unese dodatni kapital u FFHG (uvodne izjave od 376. do 380.) Komisija smatra da povećanje kapitala iz 2004. koje je provela savezna pokrajina Porajnje-Falačka nije bilo u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu te je time FFHG-u dodijeljena prednost.

Primjena testa subjekta u tržišnom gospodarstvu – savezna pokrajina Hessen

Primjena testa subjekta u tržišnom gospodarstvu – savezna pokrajina Hessen

| (383) | U pogledu ponašanja savezne pokrajine Hessen Njemačka je tvrdila da je zbog ograničenih mogućnosti rasta Zračne luke Frankfurt na Majni koje, među ostalim, proizlaze iz zabrane noćnih letova, savezna pokrajina Hessen daljnji razvoj Zračne luke Frankfurt Hahn smatrala nužnim. Njemačka je istaknula da su se na temelju tog razvoja mogle sveobuhvatno iskoristiti postojeće mogućnosti rasta u okviru dozvole Zračnoj luci Frankfurt Hahn za letove 24 sata dnevno, zajedno s predviđenim uvođenjem sustava zračnih luka između Zračne luke Frankfurt na Majni i Zračne luke Frankfurt Hahn. Osim toga, uz sudjelovanje u povećanju kapitala iz 2004., savezna pokrajina Hessen mogla je dodatno podržati razvoj zračnog prometa u regiji Rajna-Majna. |
| --- | --- |

(383)

U pogledu ponašanja savezne pokrajine Hessen Njemačka je tvrdila da je zbog ograničenih mogućnosti rasta Zračne luke Frankfurt na Majni koje, među ostalim, proizlaze iz zabrane noćnih letova, savezna pokrajina Hessen daljnji razvoj Zračne luke Frankfurt Hahn smatrala nužnim. Njemačka je istaknula da su se na temelju tog razvoja mogle sveobuhvatno iskoristiti postojeće mogućnosti rasta u okviru dozvole Zračnoj luci Frankfurt Hahn za letove 24 sata dnevno, zajedno s predviđenim uvođenjem sustava zračnih luka između Zračne luke Frankfurt na Majni i Zračne luke Frankfurt Hahn. Osim toga, uz sudjelovanje u povećanju kapitala iz 2004., savezna pokrajina Hessen mogla je dodatno podržati razvoj zračnog prometa u regiji Rajna-Majna.

| (384) | Kao prvo, Komisija napominje da savezna pokrajina Hessen nije izradila nikakav poseban ex ante izračun profitabilnosti. Kao drugo, slično kao i u slučaju savezne pokrajine Porajnje-Falačka, i savezna pokrajina Hessen očekivala je da će početi primati isplate dividendi tek nakon 2025. Kao treće, unatoč dugom razdoblju planiranja nije provedena nikakva procjena osjetljivosti pretpostavki. Osim toga, razlog ulaganja savezne pokrajine u Zračnu luku Frankfurt Hahn, kao što su razvoj zračnog prometa u regiji Rajna-Majna ili druga važna pitanja socijalne i strukturne politike, ne može se uzeti u obzir pri provedbi testa subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(384)

Kao prvo, Komisija napominje da savezna pokrajina Hessen nije izradila nikakav poseban ex ante izračun profitabilnosti. Kao drugo, slično kao i u slučaju savezne pokrajine Porajnje-Falačka, i savezna pokrajina Hessen očekivala je da će početi primati isplate dividendi tek nakon 2025. Kao treće, unatoč dugom razdoblju planiranja nije provedena nikakva procjena osjetljivosti pretpostavki. Osim toga, razlog ulaganja savezne pokrajine u Zračnu luku Frankfurt Hahn, kao što su razvoj zračnog prometa u regiji Rajna-Majna ili druga važna pitanja socijalne i strukturne politike, ne može se uzeti u obzir pri provedbi testa subjekta u tržišnom gospodarstvu.

ex ante

| (385) | S obzirom na posebne čimbenike u pogledu odluke savezne pokrajine Hessen da postane član društva FFHG (uvodne izjave od 383. do 384.) Komisija smatra da povećanje kapitala iz 2004. koje je provela savezna pokrajina Hessen nije bilo u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu te je time FFHG-u dodijeljena prednost. |
| --- | --- |

(385)

S obzirom na posebne čimbenike u pogledu odluke savezne pokrajine Hessen da postane član društva FFHG (uvodne izjave od 383. do 384.) Komisija smatra da povećanje kapitala iz 2004. koje je provela savezna pokrajina Hessen nije bilo u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu te je time FFHG-u dodijeljena prednost.

Zaključak

Zaključak

| (386) | S obzirom na ta razmatranja Komisija zaključuje da je povećanjima kapitala iz 2004. koja su provele savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen FFHG-u dodijeljena prednost. |
| --- | --- |

(386)

S obzirom na ta razmatranja Komisija zaključuje da je povećanjima kapitala iz 2004. koja su provele savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen FFHG-u dodijeljena prednost.

8.1.3.4.   
  Selektivnost

Selektivnost

| (387) | Budući da su povećanja kapitala iz 2004. koja su provele savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen provedena samo u korist FFHG-a, te su mjere stoga, po definiciji, selektivne u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(387)

Budući da su povećanja kapitala iz 2004. koja su provele savezna pokrajina Porajnje-Falačka i savezna pokrajina Hessen provedena samo u korist FFHG-a, te su mjere stoga, po definiciji, selektivne u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

8.1.3.5.   
  Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu

Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu

| (388) | Zbog istih razloga kao u uvodnoj izjavi 360. i dalje Komisija smatra da bi se svakom selektivnom gospodarskom prednosti koja se odobrava FFHG-u moglo narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(388)

Zbog istih razloga kao u uvodnoj izjavi 360. i dalje Komisija smatra da bi se svakom selektivnom gospodarskom prednosti koja se odobrava FFHG-u moglo narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama.

8.1.3.6.   
  Zaključak

Zaključak

| (389) | Povećanje kapitala iz 2004., koje su savezne pokrajine Porajnje-Falačka i Hessen odobrile u korist FFHG-a, čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(389)

Povećanje kapitala iz 2004., koje su savezne pokrajine Porajnje-Falačka i Hessen odobrile u korist FFHG-a, čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

| (390) | Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. kojim je Fraport preuzeo sve gubitke FFHG-a od 2004. do 2009. i povećanje kapitala iz 2004. koje je proveo Fraport ne mogu se pripisati državi. S obzirom na to da jedan od kumulativnih kriterija iz članka 107. stavka 1. Ugovora nije ispunjen, Komisija smatra da Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. i povećanje kapitala iz 2004. koje je proveo Fraport ne čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(390)

Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. kojim je Fraport preuzeo sve gubitke FFHG-a od 2004. do 2009. i povećanje kapitala iz 2004. koje je proveo Fraport ne mogu se pripisati državi. S obzirom na to da jedan od kumulativnih kriterija iz članka 107. stavka 1. Ugovora nije ispunjen, Komisija smatra da Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. i povećanje kapitala iz 2004. koje je proveo Fraport ne čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

| (391) | Čak i kad bi Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. i povećanje kapitala iz 2004. činili državnu potporu, ta bi potpora bila spojiva na temelju razmatranja utvrđenih u odjeljku 10. |
| --- | --- |

(391)

Čak i kad bi Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. i povećanje kapitala iz 2004. činili državnu potporu, ta bi potpora bila spojiva na temelju razmatranja utvrđenih u odjeljku 10.

8.1.4.   MJERA 5.: NAKNADA FFHG-u ZA SIGURNOSNE KONTROLE

8.1.4.1.   
  Pojam poduzetnika i gospodarske djelatnosti

Pojam poduzetnika i gospodarske djelatnosti

| (392) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 293., iako se FFHG mora smatrati poduzetnikom za potrebe članka 107. stavka 1. Ugovora, mora se podsjetiti na to da nisu sve djelatnosti vlasnika i upravitelja zračne luke nužno gospodarske prirode (98). |
| --- | --- |

(392)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 293., iako se FFHG mora smatrati poduzetnikom za potrebe članka 107. stavka 1. Ugovora, mora se podsjetiti na to da nisu sve djelatnosti vlasnika i upravitelja zračne luke nužno gospodarske prirode (98).

98

| (393) | Sud (99) je smatrao da djelatnosti za koje je obično odgovorna država kad izvršava svoje službene ovlasti kao javno tijelo nisu gospodarske naravi i na njih se ne primjenjuju pravila o državnim potporama. Navedene djelatnosti mogu uključivati, na primjer, sigurnost, kontrolu zračnog prometa, policiju, carinu itd. Financiranje je potrebno strogo ograničiti na naknadu troškova koji zbog toga nastaju i ne može se umjesto toga upotrebljavati za financiranje drugih gospodarskih djelatnosti (100). |
| --- | --- |

(393)

Sud (99) je smatrao da djelatnosti za koje je obično odgovorna država kad izvršava svoje službene ovlasti kao javno tijelo nisu gospodarske naravi i na njih se ne primjenjuju pravila o državnim potporama. Navedene djelatnosti mogu uključivati, na primjer, sigurnost, kontrolu zračnog prometa, policiju, carinu itd. Financiranje je potrebno strogo ograničiti na naknadu troškova koji zbog toga nastaju i ne može se umjesto toga upotrebljavati za financiranje drugih gospodarskih djelatnosti (100).

99

100

| (394) | Stoga financiranje djelatnosti koje su obuhvaćene područjem javne politike ili infrastrukture koja je izravno povezana s tim djelatnostima općenito ne čini državnu potporu (101). Djelatnosti u zračnoj luci poput kontrole zračnog prometa, djelatnosti policije, carine, vatrogasaca i djelatnosti potrebne za zaštitu civilnog zrakoplovstva od nezakonitih radnji te ulaganja povezana s infrastrukturom i opremom potrebnom za provođenje tih djelatnosti općenito se smatraju negospodarskima (102). |
| --- | --- |

(394)

Stoga financiranje djelatnosti koje su obuhvaćene područjem javne politike ili infrastrukture koja je izravno povezana s tim djelatnostima općenito ne čini državnu potporu (101). Djelatnosti u zračnoj luci poput kontrole zračnog prometa, djelatnosti policije, carine, vatrogasaca i djelatnosti potrebne za zaštitu civilnog zrakoplovstva od nezakonitih radnji te ulaganja povezana s infrastrukturom i opremom potrebnom za provođenje tih djelatnosti općenito se smatraju negospodarskima (102).

101

102

| (395) | Međutim, javnim financiranjem negospodarskih djelatnosti koje su nužno povezane s obavljanjem gospodarske djelatnosti ne smije se uzrokovati neprimjerena diskriminacija između zračnih prijevoznika i rukovoditelja zračnih luka. Ustaljena je sudska praksa da postoji prednost kad javna tijela oslobode poduzetnike troškova koji su svojstveni njihovim gospodarskim aktivnostima (103). Stoga, ako je u određenom pravnom sustavu uobičajeno da zračni prijevoznici ili rukovoditelji zračnih luka snose troškove određenih usluga, a neki zračni prijevoznici ili rukovoditelji zračnih luka koji obavljaju iste usluge u ime istih javnih tijela ne moraju snositi te troškove, potonji prijevoznici mogu uživati prednost, čak i ako se te usluge same po sebi smatraju negospodarskima. Stoga je analiza pravnog okvira koji se primjenjuje na upravitelja zračne luke nužna kako bi se moglo ocijeniti trebaju li prema tom pravnom okviru rukovoditelji zračnih luka ili zračni prijevoznici snositi troškove obavljanja određenih djelatnosti koje same po sebi možda nisu gospodarske, ali su povezane s obavljanjem njihovih gospodarskih djelatnosti. |
| --- | --- |

(395)

Međutim, javnim financiranjem negospodarskih djelatnosti koje su nužno povezane s obavljanjem gospodarske djelatnosti ne smije se uzrokovati neprimjerena diskriminacija između zračnih prijevoznika i rukovoditelja zračnih luka. Ustaljena je sudska praksa da postoji prednost kad javna tijela oslobode poduzetnike troškova koji su svojstveni njihovim gospodarskim aktivnostima (103). Stoga, ako je u određenom pravnom sustavu uobičajeno da zračni prijevoznici ili rukovoditelji zračnih luka snose troškove određenih usluga, a neki zračni prijevoznici ili rukovoditelji zračnih luka koji obavljaju iste usluge u ime istih javnih tijela ne moraju snositi te troškove, potonji prijevoznici mogu uživati prednost, čak i ako se te usluge same po sebi smatraju negospodarskima. Stoga je analiza pravnog okvira koji se primjenjuje na upravitelja zračne luke nužna kako bi se moglo ocijeniti trebaju li prema tom pravnom okviru rukovoditelji zračnih luka ili zračni prijevoznici snositi troškove obavljanja određenih djelatnosti koje same po sebi možda nisu gospodarske, ali su povezane s obavljanjem njihovih gospodarskih djelatnosti.

103

| (396) | Njemačka je navela da se za troškove koji proizlaze iz sigurnosnih kontrola u skladu s člankom 8. Zakona o sigurnosti zračnog prometa (njem. Luftsicherheitsgesetz, „LuftSiG”) treba smatrati da su u nadležnosti javne politike. |
| --- | --- |

(396)

Njemačka je navela da se za troškove koji proizlaze iz sigurnosnih kontrola u skladu s člankom 8. Zakona o sigurnosti zračnog prometa (njem. Luftsicherheitsgesetz, „LuftSiG”) treba smatrati da su u nadležnosti javne politike.

Luftsicherheitsgesetz

| (397) | Komisija se slaže da se mjere u skladu s člankom 8. LuftSiG-a načelno mogu smatrati djelatnostima koje su u nadležnosti javne politike. |
| --- | --- |

(397)

Komisija se slaže da se mjere u skladu s člankom 8. LuftSiG-a načelno mogu smatrati djelatnostima koje su u nadležnosti javne politike.

| (398) | U pogledu troškova provedbe tih mjera čini se da Njemačka smatra da će ih sve snositi relevantna tijela javne vlasti. Međutim, Komisija napominje da se u skladu s člankom 8. stavkom 3. LuftSiG-a mogu nadoknaditi samo troškovi povezani s pružanjem i održavanjem prostorija i objekata nužnih za obavljanje djelatnosti navedenih u članku 5. LuftSiG-a. Sve ostale troškove, uključujući posebno troškove sigurnosnih kontrola, mora snositi upravitelj zračne luke. Stoga, u mjeri u kojoj je javnim financiranjem odobrenim FFHG-u taj poduzetnik oslobođen troškova koje je obično morao snositi s obzirom na ograničenja propisana u članku 8. stavku 3. LuftSiG-a, to javno financiranje nije izuzeto od nadzora u skladu s pravilima EU-a o državnim potporama. |
| --- | --- |

(398)

U pogledu troškova provedbe tih mjera čini se da Njemačka smatra da će ih sve snositi relevantna tijela javne vlasti. Međutim, Komisija napominje da se u skladu s člankom 8. stavkom 3. LuftSiG-a mogu nadoknaditi samo troškovi povezani s pružanjem i održavanjem prostorija i objekata nužnih za obavljanje djelatnosti navedenih u članku 5. LuftSiG-a. Sve ostale troškove, uključujući posebno troškove sigurnosnih kontrola, mora snositi upravitelj zračne luke. Stoga, u mjeri u kojoj je javnim financiranjem odobrenim FFHG-u taj poduzetnik oslobođen troškova koje je obično morao snositi s obzirom na ograničenja propisana u članku 8. stavku 3. LuftSiG-a, to javno financiranje nije izuzeto od nadzora u skladu s pravilima EU-a o državnim potporama.

8.1.4.2.   
  Državna sredstva i mogućnost njihova pripisivanja državi

Državna sredstva i mogućnost njihova pripisivanja državi

| (399) | U tom slučaju, ako savezna pokrajina nije samo prenijela prihode prikupljene od zračnih prijevoznika za sigurnosne kontrole FFHG-u, osigurana sredstva odobrena su iz proračuna savezne pokrajine Porajnje-Falačka. |
| --- | --- |

(399)

U tom slučaju, ako savezna pokrajina nije samo prenijela prihode prikupljene od zračnih prijevoznika za sigurnosne kontrole FFHG-u, osigurana sredstva odobrena su iz proračuna savezne pokrajine Porajnje-Falačka.

| (400) | Zbog toga Komisija smatra da se ulaganja financiraju iz državnih sredstava i da se mogu pripisati državi. |
| --- | --- |

(400)

Zbog toga Komisija smatra da se ulaganja financiraju iz državnih sredstava i da se mogu pripisati državi.

8.1.4.3.   
  Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

| (401) | Komisija napominje da je predmetnim mjerama pokriven dio troškova FFHG-a u kontekstu njegove gospodarske djelatnosti. Upravitelj zračne luke obično treba snositi sve troškove povezane s izgradnjom zračne luke i upravljanjem njome (osim troškova koji su u nadležnosti javne politike i koje načelno ne mora snositi upravitelj zračne luke u skladu s mjerodavnim pravnim okvirom). Stoga se pokrićem dijela tih troškova FFHG oslobađa tereta koji bi obično morao snositi te se, stoga, FFHG-u pruža gospodarska prednost. |
| --- | --- |

(401)

Komisija napominje da je predmetnim mjerama pokriven dio troškova FFHG-a u kontekstu njegove gospodarske djelatnosti. Upravitelj zračne luke obično treba snositi sve troškove povezane s izgradnjom zračne luke i upravljanjem njome (osim troškova koji su u nadležnosti javne politike i koje načelno ne mora snositi upravitelj zračne luke u skladu s mjerodavnim pravnim okvirom). Stoga se pokrićem dijela tih troškova FFHG oslobađa tereta koji bi obično morao snositi te se, stoga, FFHG-u pruža gospodarska prednost.

8.1.4.4.   
  Selektivnost

Selektivnost

| (402) | Budući da su predmetne mjere odobrene samo FFHG-u, te se mjere po svojoj prirodi moraju smatrati selektivnima. |
| --- | --- |

(402)

Budući da su predmetne mjere odobrene samo FFHG-u, te se mjere po svojoj prirodi moraju smatrati selektivnima.

8.1.4.5.   
  Narušavanje tržišnog natjecanja

Narušavanje tržišnog natjecanja

| (403) | Zbog istih razloga kao i u uvodnoj izjavi 360. i dalje Komisija smatra da bi se svakom selektivnom gospodarskom prednosti koja se odobrava FFHG-u moglo narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(403)

Zbog istih razloga kao i u uvodnoj izjavi 360. i dalje Komisija smatra da bi se svakom selektivnom gospodarskom prednosti koja se odobrava FFHG-u moglo narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama.

8.1.4.6.   
  Zaključak

Zaključak

S obzirom na razmatranja iz uvodne izjave 392. i dalje Komisija smatra da javno financiranje odobreno FFHG-u, u mjeri u kojoj su plaćanja savezne pokrajine Porajnje-Falačka za sigurnosne kontrole premašila prihod naplaćen od zračnih prijevoznika, čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

8.1.5.   MJERA 6.: IZRAVNA BESPOVRATNA SREDSTVA SAVEZNE POKRAJINE PORAJNJE-FALAČKA

8.1.5.1.   
  Primjenjivost pravila o državnim potporama na javna bespovratna sredstva odobrena prije 2000. i pojam poduzetnika

Primjenjivost pravila o državnim potporama na javna bespovratna sredstva odobrena prije 2000. i pojam poduzetnika

| (404) | Zbog razloga opisanih u uvodnoj izjavi 293. i dalje FFHG se od 12. prosinca 2000. mora smatrati poduzetnikom za potrebe članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(404)

Zbog razloga opisanih u uvodnoj izjavi 293. i dalje FFHG se od 12. prosinca 2000. mora smatrati poduzetnikom za potrebe članka 107. stavka 1. Ugovora.

| (405) | Njemačka je pojasnila da je 2001. savezna pokrajina Porajnje-Falačka FFHG-u odobrila [...] EUR kao potporu nekim njegovim infrastrukturnim ulaganjima. Međutim, prema navodima Njemačke ta su se bespovratna sredstva temeljila na odluci koja je donesena već 1999. |
| --- | --- |

(405)

Njemačka je pojasnila da je 2001. savezna pokrajina Porajnje-Falačka FFHG-u odobrila [...] EUR kao potporu nekim njegovim infrastrukturnim ulaganjima. Međutim, prema navodima Njemačke ta su se bespovratna sredstva temeljila na odluci koja je donesena već 1999.

| (406) | Zbog istih razloga kao i u uvodnoj izjavi 293. i dalje Komisija smatra da su za bespovratna sredstva (kao za sredstva opisana u uvodnoj izjavi 405.) koja su odobrena prije presude Suda u predmetu Aéroports de Pariz tijela javne vlasti mogla legitimno smatrati da to financiranje ne čini državnu potporu i da ga, prema tome, nije potrebno prijaviti Komisiji. Iz toga proizlazi da Komisija ne može dovesti u pitanje ta bespovratna sredstva s obzirom na pravila o državnim potporama. |
| --- | --- |

(406)

Zbog istih razloga kao i u uvodnoj izjavi 293. i dalje Komisija smatra da su za bespovratna sredstva (kao za sredstva opisana u uvodnoj izjavi 405.) koja su odobrena prije presude Suda u predmetu Aéroports de Pariz tijela javne vlasti mogla legitimno smatrati da to financiranje ne čini državnu potporu i da ga, prema tome, nije potrebno prijaviti Komisiji. Iz toga proizlazi da Komisija ne može dovesti u pitanje ta bespovratna sredstva s obzirom na pravila o državnim potporama.

Aéroports de Pariz

| (407) | Osim toga, Njemačka je navela da je savezna pokrajina Porajnje-Falačka djelomično financirala troškove zaposlenika za sigurnosne kontrole u 2001. ([...] % ukupnih troškova), 2002. ([...] %), 2003. ([...] %) i 2004. ([...] %). |
| --- | --- |

(407)

Osim toga, Njemačka je navela da je savezna pokrajina Porajnje-Falačka djelomično financirala troškove zaposlenika za sigurnosne kontrole u 2001. ([...] % ukupnih troškova), 2002. ([...] %), 2003. ([...] %) i 2004. ([...] %).

| (408) | Kako je procijenjeno u uvodnoj izjavi 397. i dalje, obavljanje sigurnosnih kontrola (u skladu s člankom 8. LuftSiG-a) načelno se može smatrati djelatnostima koje su u nadležnosti javne politike. Međutim, u skladu s člankom 8. stavkom 3. LuftSiG-a mogu se nadoknaditi samo troškovi povezani s pružanjem i održavanjem prostorija i objekata nužnih za obavljanje djelatnosti navedenih u članku 5. LuftSiG-a. Međutim, u ovom je predmetu savezna pokrajina Porajnje-Falačka preuzela troškove sigurnosnih kontrola koje mora snositi upravitelj zračne luke. Stoga javna potpora dodijeljena FFHG-u u okviru financiranja troškova zaposlenika za sigurnosne kontrole nije izuzeta od nadzora u skladu s pravilima EU-a o državnim potporama. |
| --- | --- |

(408)

Kako je procijenjeno u uvodnoj izjavi 397. i dalje, obavljanje sigurnosnih kontrola (u skladu s člankom 8. LuftSiG-a) načelno se može smatrati djelatnostima koje su u nadležnosti javne politike. Međutim, u skladu s člankom 8. stavkom 3. LuftSiG-a mogu se nadoknaditi samo troškovi povezani s pružanjem i održavanjem prostorija i objekata nužnih za obavljanje djelatnosti navedenih u članku 5. LuftSiG-a. Međutim, u ovom je predmetu savezna pokrajina Porajnje-Falačka preuzela troškove sigurnosnih kontrola koje mora snositi upravitelj zračne luke. Stoga javna potpora dodijeljena FFHG-u u okviru financiranja troškova zaposlenika za sigurnosne kontrole nije izuzeta od nadzora u skladu s pravilima EU-a o državnim potporama.

8.1.5.2.   
  Državna sredstva i mogućnost njihova pripisivanja državi

Državna sredstva i mogućnost njihova pripisivanja državi

| (409) | Komisija smatra da se izravna bespovratna sredstva financiraju iz državnih sredstava i da se mogu pripisati državi. |
| --- | --- |

(409)

Komisija smatra da se izravna bespovratna sredstva financiraju iz državnih sredstava i da se mogu pripisati državi.

8.1.5.3.   
  Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

| (410) | Komisija napominje da je predmetnim mjerama pokriven dio troškova FFHG-a u kontekstu njegove gospodarske djelatnosti. Upravitelj zračne luke obično mora snositi sve troškove povezane s izgradnjom zračne luke i upravljanjem njome, uključujući troškove sigurnosnih kontrola, tako da se pokrićem dijela tih troškova FFHG oslobađa tereta koji bi obično morao snositi i FFHG-u pruža gospodarska prednost koju obično ne bi primio u uobičajenim tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(410)

Komisija napominje da je predmetnim mjerama pokriven dio troškova FFHG-a u kontekstu njegove gospodarske djelatnosti. Upravitelj zračne luke obično mora snositi sve troškove povezane s izgradnjom zračne luke i upravljanjem njome, uključujući troškove sigurnosnih kontrola, tako da se pokrićem dijela tih troškova FFHG oslobađa tereta koji bi obično morao snositi i FFHG-u pruža gospodarska prednost koju obično ne bi primio u uobičajenim tržišnim uvjetima.

| (411) | Osim toga, predmetne mjere nisu se, po svojoj prirodi, mogle vratiti i nisu dovele do povrata ulaganja. Njemačka nije dostavila nikakve dokaze da su bespovratna sredstva stavljena na raspolaganje FFHG-u pod tržišnim uvjetima. Nadalje, Njemačka se ne oslanja na načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu. Komisija, stoga, smatra da je predmetnim mjerama koje su odobrene nakon 12. prosinca 2000. savezna pokrajina FFHG-u dodijelila gospodarsku prednost. |
| --- | --- |

(411)

Osim toga, predmetne mjere nisu se, po svojoj prirodi, mogle vratiti i nisu dovele do povrata ulaganja. Njemačka nije dostavila nikakve dokaze da su bespovratna sredstva stavljena na raspolaganje FFHG-u pod tržišnim uvjetima. Nadalje, Njemačka se ne oslanja na načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu. Komisija, stoga, smatra da je predmetnim mjerama koje su odobrene nakon 12. prosinca 2000. savezna pokrajina FFHG-u dodijelila gospodarsku prednost.

8.1.5.4.   
  Selektivnost

Selektivnost

| (412) | Budući da su predmetne mjere odobrene samo FFHG-u, te se mjere po svojoj prirodi moraju smatrati selektivnima. |
| --- | --- |

(412)

Budući da su predmetne mjere odobrene samo FFHG-u, te se mjere po svojoj prirodi moraju smatrati selektivnima.

8.1.5.5.   
  Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu

Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu

| (413) | Zbog istih razloga kao i u uvodnoj izjavi 360. i dalje Komisija smatra da bi se svakom selektivnom gospodarskom prednosti koja se odobrava FFHG-u moglo narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(413)

Zbog istih razloga kao i u uvodnoj izjavi 360. i dalje Komisija smatra da bi se svakom selektivnom gospodarskom prednosti koja se odobrava FFHG-u moglo narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama.

8.1.5.6.   
  Zaključak

Zaključak

| (414) | S obzirom na razmatranja u uvodnoj izjavi 392. i dalje Komisija zaključuje da su, s obzirom na to da su bespovratna sredstva u iznosu od [...] milijuna EUR (u razdoblju 1997. – 2000.) i [...] milijuna EUR (plaćena 2001.) tijela javne vlasti neopozivo odobrila prije presude u predmetu Aéroports de Pariz, ona legitimno mogla smatrati da ta sredstva ne čine državnu potporu. |
| --- | --- |

(414)

S obzirom na razmatranja u uvodnoj izjavi 392. i dalje Komisija zaključuje da su, s obzirom na to da su bespovratna sredstva u iznosu od [...] milijuna EUR (u razdoblju 1997. – 2000.) i [...] milijuna EUR (plaćena 2001.) tijela javne vlasti neopozivo odobrila prije presude u predmetu Aéroports de Pariz, ona legitimno mogla smatrati da ta sredstva ne čine državnu potporu.

Aéroports de Pariz

| (415) | Komisija smatra da javno financiranje odobreno FFHG-u u iznosu od 1,93 milijuna EUR (u razdoblju 2001. – 2004.) čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(415)

Komisija smatra da javno financiranje odobreno FFHG-u u iznosu od 1,93 milijuna EUR (u razdoblju 2001. – 2004.) čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

8.1.6.   MJERA 12.: POVEĆANJE VLASNIČKOG KAPITALA U IZNOSU OD [...] MILIJUNA EUR

8.1.6.1.   
  Odnos između povećanja kapitala i financijskih dogovora koji su uspostavljeni u korist FFHG-a

Odnos između povećanja kapitala i financijskih dogovora koji su uspostavljeni u korist FFHG-a

| (416) | Prije procjene toga čini li povećanje kapitala u iznosu od [...] milijuna EUR u korist FFHG-a državnu potporu, potrebno je odrediti smatraju li se to povećanje kapitala i financijski dogovori koji su prethodno uspostavljeni u korist FFHG-a zasebnim mjerama ili jednom mjerom. |
| --- | --- |

(416)

Prije procjene toga čini li povećanje kapitala u iznosu od [...] milijuna EUR u korist FFHG-a državnu potporu, potrebno je odrediti smatraju li se to povećanje kapitala i financijski dogovori koji su prethodno uspostavljeni u korist FFHG-a zasebnim mjerama ili jednom mjerom.

| (417) | Njemačka je navela da se povećanjem kapitala namjeravaju refinancirati zajmovi za pokriće ulaganja u infrastrukturu koje su se javni dioničari neopozivo obvezali financirati ili refinancirati između 1997. i 2012., ali koji još nisu plaćeni. |
| --- | --- |

(417)

Njemačka je navela da se povećanjem kapitala namjeravaju refinancirati zajmovi za pokriće ulaganja u infrastrukturu koje su se javni dioničari neopozivo obvezali financirati ili refinancirati između 1997. i 2012., ali koji još nisu plaćeni.

| (418) | Uzimajući u obzir dokaze koje je dostavila Njemačka, Komisija smatra da se injekcijom kapitala namjeravaju refinancirati zajmovi kojima su se financirala infrastrukturna poboljšanja u Zračnoj luci Frankfurt Hahn između 1997. i 2012. Njemačka je navela da je na temelju odluke o poduzimanju tih ulaganja FFHG imao pravo na to financiranje. Stoga Komisija smatra da je injekciju kapitala od [...] milijuna EUR potrebno procijeniti u kontekstu prethodnih obveza javnih dioničara kad je donesena odluka o tim ulaganjima. |
| --- | --- |

(418)

Uzimajući u obzir dokaze koje je dostavila Njemačka, Komisija smatra da se injekcijom kapitala namjeravaju refinancirati zajmovi kojima su se financirala infrastrukturna poboljšanja u Zračnoj luci Frankfurt Hahn između 1997. i 2012. Njemačka je navela da je na temelju odluke o poduzimanju tih ulaganja FFHG imao pravo na to financiranje. Stoga Komisija smatra da je injekciju kapitala od [...] milijuna EUR potrebno procijeniti u kontekstu prethodnih obveza javnih dioničara kad je donesena odluka o tim ulaganjima.

8.1.6.2.   
  Zaključak

Zaključak

| (419) | U tom pogledu te s obzirom na razmatranja u odjeljku 8.1.1. Komisija zaključuje da je FFHG obavljao gospodarsku djelatnost od datuma presude u predmetu Aéroports de Pariz (12. prosinca 2000.) nadalje i da je poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(419)

U tom pogledu te s obzirom na razmatranja u odjeljku 8.1.1. Komisija zaključuje da je FFHG obavljao gospodarsku djelatnost od datuma presude u predmetu Aéroports de Pariz (12. prosinca 2000.) nadalje i da je poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

Aéroports de Pariz

| (420) | Osim toga, u skladu s razmatranjima u odjeljcima 8.1.1., 8.1.3. i 8.1.4., koji se jednako primjenjuju na tu mjeru, Komisija smatra da injekcija kapitala čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora jer uključuje državna sredstva, može se pripisati državi i njome se FFHG-u dodjeljuje selektivna gospodarska prednost kojom se narušava ili se prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje i utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(420)

Osim toga, u skladu s razmatranjima u odjeljcima 8.1.1., 8.1.3. i 8.1.4., koji se jednako primjenjuju na tu mjeru, Komisija smatra da injekcija kapitala čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora jer uključuje državna sredstva, može se pripisati državi i njome se FFHG-u dodjeljuje selektivna gospodarska prednost kojom se narušava ili se prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje i utječe na trgovinu među državama članicama.

8.2.   PRIRODA MJERA POTPORE KOJE SE ODNOSE NA RYANAIR I DRUGE ZRAČNE PRIJEVOZNIKE KOJI UPOTREBLJAVAJU ZRAČNU LUKU

PRIRODA MJERA POTPORE KOJE SE ODNOSE NA RYANAIR I DRUGE ZRAČNE PRIJEVOZNIKE KOJI UPOTREBLJAVAJU ZRAČNU LUKU

8.2.1.   OPĆA RAZMATRANJA O PRIMJENI NAČELA SUBJEKTA U TRŽIŠNOM GOSPODARSTVU

| (421) | U svrhu ocjene dodjeljuje li se ugovorom između zračne luke u državnom vlasništvu i zračnog prijevoznika gospodarska prednost tom prijevozniku, potrebno je analizirati je li taj ugovor u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu. Pri primjeni testa subjekta u tržišnom gospodarstvu između zračne luke i zračnog prijevoznika važno je ocijeniti bi li, u trenutku sklapanja ugovora, razuman subjekt u tržišnom gospodarstvu očekivao da će se takvim ugovorom ostvariti veća dobit nego bez ugovora. Ta veća dobit mjerit će se razlikom između očekivanih dodatnih prihoda nastalih primjenom ugovora (odnosno razlikom između prihoda koji bi bili ostvareni da je ugovor sklopljen i prihoda koji bi bili ostvareni bez ugovora) i dodatnih troškova koji bi nastali zbog primjene ugovora (odnosno razlikom između troškova koji bi nastali da je ugovor sklopljen i troškova koji bi nastali bez ugovora), uz posljedične novčane tokove diskontirane odgovarajućom diskontnom stopom. |
| --- | --- |

(421)

U svrhu ocjene dodjeljuje li se ugovorom između zračne luke u državnom vlasništvu i zračnog prijevoznika gospodarska prednost tom prijevozniku, potrebno je analizirati je li taj ugovor u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu. Pri primjeni testa subjekta u tržišnom gospodarstvu između zračne luke i zračnog prijevoznika važno je ocijeniti bi li, u trenutku sklapanja ugovora, razuman subjekt u tržišnom gospodarstvu očekivao da će se takvim ugovorom ostvariti veća dobit nego bez ugovora. Ta veća dobit mjerit će se razlikom između očekivanih dodatnih prihoda nastalih primjenom ugovora (odnosno razlikom između prihoda koji bi bili ostvareni da je ugovor sklopljen i prihoda koji bi bili ostvareni bez ugovora) i dodatnih troškova koji bi nastali zbog primjene ugovora (odnosno razlikom između troškova koji bi nastali da je ugovor sklopljen i troškova koji bi nastali bez ugovora), uz posljedične novčane tokove diskontirane odgovarajućom diskontnom stopom.

| (422) | U toj se analizi moraju uzeti u obzir svi relevantni dodatni prihodi i troškovi povezani s ugovorom. Različiti elementi (popusti za naknade zračne luke, bespovratna sredstva za marketing, ostali financijski poticaji) ne smiju se zasebno ocjenjivati. Kako je navedeno u presudi Charleroi: „Kod primjene testa privatnog ulagača, nužno je zamisliti poslovnu transakciju u cjelini kako bi se moglo utvrditi jesu li javno tijelo ili tijelo koje ono kontrolira zajedno postupali kao razumni subjekti u tržišnom gospodarstvu. Kad ocjenjuje predmetne mjere, Komisija mora preispitati sve relevantne značajke mjera i njihov kontekst [...].” (104). |
| --- | --- |

(422)

U toj se analizi moraju uzeti u obzir svi relevantni dodatni prihodi i troškovi povezani s ugovorom. Različiti elementi (popusti za naknade zračne luke, bespovratna sredstva za marketing, ostali financijski poticaji) ne smiju se zasebno ocjenjivati. Kako je navedeno u presudi Charleroi: „Kod primjene testa privatnog ulagača, nužno je zamisliti poslovnu transakciju u cjelini kako bi se moglo utvrditi jesu li javno tijelo ili tijelo koje ono kontrolira zajedno postupali kao razumni subjekti u tržišnom gospodarstvu. Kad ocjenjuje predmetne mjere, Komisija mora preispitati sve relevantne značajke mjera i njihov kontekst [...].” (104).

Charleroi

104

| (423) | Očekivani dodatni prihodi moraju posebno uključivati prihod od naknada zračne luke, uzimajući u obzir popuste te dodatni promet za koji se očekuje da će nastati na temelju ugovora i prihod od nezrakoplovnih usluga za koji se očekuje da će nastati zbog prometa. Očekivani dodatni troškovi moraju uključivati posebno sve dodatne operativne troškove i troškove ulaganja koji ne bi nastali bez ugovora te troškove bespovratnih sredstava za marketing i ostalih financijskih poticaja. |
| --- | --- |

(423)

Očekivani dodatni prihodi moraju posebno uključivati prihod od naknada zračne luke, uzimajući u obzir popuste te dodatni promet za koji se očekuje da će nastati na temelju ugovora i prihod od nezrakoplovnih usluga za koji se očekuje da će nastati zbog prometa. Očekivani dodatni troškovi moraju uključivati posebno sve dodatne operativne troškove i troškove ulaganja koji ne bi nastali bez ugovora te troškove bespovratnih sredstava za marketing i ostalih financijskih poticaja.

| (424) | Komisija u tom kontekstu primjećuje i da je diferenciranje cijena (uključujući marketinšku podršku i ostale poticaje) uobičajena poslovna praksa. Takve politike diferenciranih cijena trebale bi, međutim, biti komercijalno opravdane (105). |
| --- | --- |

(424)

Komisija u tom kontekstu primjećuje i da je diferenciranje cijena (uključujući marketinšku podršku i ostale poticaje) uobičajena poslovna praksa. Takve politike diferenciranih cijena trebale bi, međutim, biti komercijalno opravdane (105).

105

| (425) | Sud je u presudi Stardust Marine smatrao da „[...] u cilju ispitivanja ponaša li se država kao razumni ulagač u tržišnom gospodarstvu, nužno je staviti se u kontekst razdoblja u kojem su poduzete mjere financijske potpore radi ocjene gospodarske razumnosti postupanja države i tako se suzdržati od ocjenjivanja utemeljenog na kasnijoj situaciji” (106). |
| --- | --- |

(425)

Sud je u presudi Stardust Marine smatrao da „[...] u cilju ispitivanja ponaša li se država kao razumni ulagač u tržišnom gospodarstvu, nužno je staviti se u kontekst razdoblja u kojem su poduzete mjere financijske potpore radi ocjene gospodarske razumnosti postupanja države i tako se suzdržati od ocjenjivanja utemeljenog na kasnijoj situaciji” (106).

Stardust Marine

106

| (426) | Stoga, kako bi mogla primijeniti test subjekta u tržišnom gospodarstvu, Komisija se mora vratiti u vrijeme kad su sklopljeni odnosni ugovori između FFHG-a i društva Ryanair. Osim toga, Komisija, u načelu, svoju procjenu mora temeljiti na informacijama koje su rukovoditelju zračne luke bile na raspolaganju u trenutku potpisivanja ili stavljanja na snagu odnosnih ugovora te svim razumnim pretpostavkama koje je mogao imati u to vrijeme. |
| --- | --- |

(426)

Stoga, kako bi mogla primijeniti test subjekta u tržišnom gospodarstvu, Komisija se mora vratiti u vrijeme kad su sklopljeni odnosni ugovori između FFHG-a i društva Ryanair. Osim toga, Komisija, u načelu, svoju procjenu mora temeljiti na informacijama koje su rukovoditelju zračne luke bile na raspolaganju u trenutku potpisivanja ili stavljanja na snagu odnosnih ugovora te svim razumnim pretpostavkama koje je mogao imati u to vrijeme.

| (427) | U točki 63. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. propisano je da se dogovori sklopljeni između zračnih prijevoznika i zračne luke mogu smatrati usklađenima s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu kada, sa stajališta ex ante, dodatno pridonose profitabilnosti zračne luke. Iako se u tom kriteriju odražava logika testa subjekta u tržišnom gospodarstvu, on je tek nedavno izražen i odnosi se na pojedinačne dogovore, a ne na opće poslovanje, što je češće slučaj kod primjene testa subjekta u tržišnom gospodarstvu. Komisija stoga priznaje da bi relevantnoj državi članici i predmetnim subjektima moglo biti teško dostaviti potpune istovremene dokaze o dogovorima koji su sklopljeni prije mnogo godina i to će uzeti u obzir kod primjene predmetnog kriterija na ovaj slučaj. |
| --- | --- |

(427)

U točki 63. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. propisano je da se dogovori sklopljeni između zračnih prijevoznika i zračne luke mogu smatrati usklađenima s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu kada, sa stajališta ex ante, dodatno pridonose profitabilnosti zračne luke. Iako se u tom kriteriju odražava logika testa subjekta u tržišnom gospodarstvu, on je tek nedavno izražen i odnosi se na pojedinačne dogovore, a ne na opće poslovanje, što je češće slučaj kod primjene testa subjekta u tržišnom gospodarstvu. Komisija stoga priznaje da bi relevantnoj državi članici i predmetnim subjektima moglo biti teško dostaviti potpune istovremene dokaze o dogovorima koji su sklopljeni prije mnogo godina i to će uzeti u obzir kod primjene predmetnog kriterija na ovaj slučaj.

ex ante

8.2.1.1.   
  Izvedivost usporedbe Zračne luke Frankfurt Hahn s drugim europskim zračnim lukama

Izvedivost usporedbe Zračne luke Frankfurt Hahn s drugim europskim zračnim lukama

| (428) | Na temelju novih Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. postojanje potpore u korist zračnog prijevoznika koji posluje u nekoj zračnoj luci može, načelno, biti isključeno ako cijena utvrđena za usluge zračne luke odgovara tržišnoj cijeni ili, ako se ex ante analizom, tj. analizom temeljenom na informacijama koje su raspoložive u trenutku dodjeljivanja potpore te na razvoju predvidivom u tom trenutku, može dokazati da bi dogovor između zračne luke i zračnog prijevoznika mogao dovesti do pozitivnog dodatnog doprinosa dobiti za zračnu luku (107). |
| --- | --- |

(428)

Na temelju novih Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. postojanje potpore u korist zračnog prijevoznika koji posluje u nekoj zračnoj luci može, načelno, biti isključeno ako cijena utvrđena za usluge zračne luke odgovara tržišnoj cijeni ili, ako se ex ante analizom, tj. analizom temeljenom na informacijama koje su raspoložive u trenutku dodjeljivanja potpore te na razvoju predvidivom u tom trenutku, može dokazati da bi dogovor između zračne luke i zračnog prijevoznika mogao dovesti do pozitivnog dodatnog doprinosa dobiti za zračnu luku (107).

ex ante

107

| (429) | U tom pogledu izglede ex ante analize dodatne profitabilnosti Komisija trenutačno smatra najrelevantnijim kriterijem za procjenu dogovora koje zračne luke zaključuju s pojedinim zračnim prijevoznicima (108). Razlog tomu je činjenica da je trenutačno upitno može li se utvrditi primjerena referentna točka radi definiranja pravih tržišnih cijena usluga koje pružaju zračne luke. U načelu, primjena načela subjekta u tržišnom gospodarstvu na temelju prosječne cijene na drugim sličnim tržištima može se pokazati korisnom ako se ta cijena može razumno utvrditi ili izvesti iz drugih pokazatelja na tržištu. Međutim, ta metoda nije toliko važna kao u slučaju usluga zračnih luka jer se struktura troškova i prihoda znatno razlikuje između pojedinih zračnih luka. To je zato što troškovi i prihodi ovise o stupnju razvijenosti zračne luke, o broju zračnih prijevoznika koji se koriste zračnom lukom, njezinu kapacitetu u pogledu putničkog prometa, stanju infrastrukture i povezanih ulaganja, regulatornom okviru koji se može razlikovati od jedne države članice do druge i svim dugovanjima ili obvezama koje je zračna luka preuzela u prošlosti (109). |
| --- | --- |

(429)

U tom pogledu izglede ex ante analize dodatne profitabilnosti Komisija trenutačno smatra najrelevantnijim kriterijem za procjenu dogovora koje zračne luke zaključuju s pojedinim zračnim prijevoznicima (108). Razlog tomu je činjenica da je trenutačno upitno može li se utvrditi primjerena referentna točka radi definiranja pravih tržišnih cijena usluga koje pružaju zračne luke. U načelu, primjena načela subjekta u tržišnom gospodarstvu na temelju prosječne cijene na drugim sličnim tržištima može se pokazati korisnom ako se ta cijena može razumno utvrditi ili izvesti iz drugih pokazatelja na tržištu. Međutim, ta metoda nije toliko važna kao u slučaju usluga zračnih luka jer se struktura troškova i prihoda znatno razlikuje između pojedinih zračnih luka. To je zato što troškovi i prihodi ovise o stupnju razvijenosti zračne luke, o broju zračnih prijevoznika koji se koriste zračnom lukom, njezinu kapacitetu u pogledu putničkog prometa, stanju infrastrukture i povezanih ulaganja, regulatornom okviru koji se može razlikovati od jedne države članice do druge i svim dugovanjima ili obvezama koje je zračna luka preuzela u prošlosti (109).

ex ante

108

109

| (430) | Osim toga, liberalizacija tržišta zračnog prijevoza čini svaku strogo usporednu analizu složenijom. Kao što se može vidjeti u ovom predmetu, poslovne prakse između zračnih luka i zračnih prijevoznika ne temelje se uvijek isključivo na objavljenom cjeniku. Nadalje, ti se poslovni odnosi jako razlikuju. Uključuju podjelu rizika u pogledu putničkog prometa te svih povezanih komercijalnih i financijskih obveza, standardnih programa poticaja i promjene raširenosti rizika za vrijeme valjanosti ugovora. Zbog toga se jedna transakcija ne može zapravo usporediti s drugom na temelju cijene operacije prihvata i otpreme ili cijene po putniku. |
| --- | --- |

(430)

Osim toga, liberalizacija tržišta zračnog prijevoza čini svaku strogo usporednu analizu složenijom. Kao što se može vidjeti u ovom predmetu, poslovne prakse između zračnih luka i zračnih prijevoznika ne temelje se uvijek isključivo na objavljenom cjeniku. Nadalje, ti se poslovni odnosi jako razlikuju. Uključuju podjelu rizika u pogledu putničkog prometa te svih povezanih komercijalnih i financijskih obveza, standardnih programa poticaja i promjene raširenosti rizika za vrijeme valjanosti ugovora. Zbog toga se jedna transakcija ne može zapravo usporediti s drugom na temelju cijene operacije prihvata i otpreme ili cijene po putniku.

| (431) | Naposljetku, pretpostavljajući da bi se na temelju valjane usporedne analize moglo utvrditi da su „cijene” uključene u različite transakcije koje su predmet ocjene jednake „tržišnim cijenama” utvrđenima na temelju usporednog uzorka transakcija ili više od tih cijena, Komisija iz toga ne bi mogla zaključiti da su te transakcije u skladu s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu ako se pokaže da je upravitelj zračne luke, u trenutku kad su sklopljene, očekivao da će prouzročiti dodatne troškove koji su viši od dodatnih prihoda. Razlog tomu je što subjekt u tržišnom gospodarstvu neće imati poticaja da ponudi robu ili usluge po „tržišnoj cijeni” ako bi time nastali dodatni gubitci. |
| --- | --- |

(431)

Naposljetku, pretpostavljajući da bi se na temelju valjane usporedne analize moglo utvrditi da su „cijene” uključene u različite transakcije koje su predmet ocjene jednake „tržišnim cijenama” utvrđenima na temelju usporednog uzorka transakcija ili više od tih cijena, Komisija iz toga ne bi mogla zaključiti da su te transakcije u skladu s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu ako se pokaže da je upravitelj zračne luke, u trenutku kad su sklopljene, očekivao da će prouzročiti dodatne troškove koji su viši od dodatnih prihoda. Razlog tomu je što subjekt u tržišnom gospodarstvu neće imati poticaja da ponudi robu ili usluge po „tržišnoj cijeni” ako bi time nastali dodatni gubitci.

| (432) | U takvim uvjetima Komisija smatra da se, uzevši u obzir sve podatke koji su joj na raspolaganju, nema zašto udaljiti od pristupa koji je preporučen u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. u svrhu primjene načela subjekta u tržišnom gospodarstvu na odnose između zračnih luka i zračnih prijevoznika, odnosno ex ante analize dodatne profitabilnosti. |
| --- | --- |

(432)

U takvim uvjetima Komisija smatra da se, uzevši u obzir sve podatke koji su joj na raspolaganju, nema zašto udaljiti od pristupa koji je preporučen u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. u svrhu primjene načela subjekta u tržišnom gospodarstvu na odnose između zračnih luka i zračnih prijevoznika, odnosno ex ante analize dodatne profitabilnosti.

ex ante

8.2.1.2.   
  Procjena dodatnih troškova i prihoda

Procjena dodatnih troškova i prihoda

| (433) | Komisija smatra da je diferencijacija cijena standardna poslovna praksa pod uvjetom da je u skladu sa svim relevantnim zakonima povezanima s tržišnim natjecanjem i poslovnim sektorima. Unatoč tome, politike takvih diferenciranih cijena moraju biti komercijalno opravdane kako bi bile u skladu s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(433)

Komisija smatra da je diferencijacija cijena standardna poslovna praksa pod uvjetom da je u skladu sa svim relevantnim zakonima povezanima s tržišnim natjecanjem i poslovnim sektorima. Unatoč tome, politike takvih diferenciranih cijena moraju biti komercijalno opravdane kako bi bile u skladu s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu.

| (434) | Komisija smatra da se dogovori sklopljeni između zračnih prijevoznika i zračne luke mogu smatrati usklađenima s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu kada, sa stajališta ex ante, dodatno pridonose profitabilnosti zračne luke. Zračna luka trebala bi pokazati da je, kad sklapa dogovor sa zračnim prijevoznikom (npr. poseban ugovor ili ukupan cjenik naknada zračne luke), sposobna tijekom valjanosti dogovora pokriti sve troškove koji proizlaze iz dogovora uz razumnu profitnu maržu na temelju razumnih izgleda. |
| --- | --- |

(434)

Komisija smatra da se dogovori sklopljeni između zračnih prijevoznika i zračne luke mogu smatrati usklađenima s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu kada, sa stajališta ex ante, dodatno pridonose profitabilnosti zračne luke. Zračna luka trebala bi pokazati da je, kad sklapa dogovor sa zračnim prijevoznikom (npr. poseban ugovor ili ukupan cjenik naknada zračne luke), sposobna tijekom valjanosti dogovora pokriti sve troškove koji proizlaze iz dogovora uz razumnu profitnu maržu na temelju razumnih izgleda.

ex ante

| (435) | Kako bi se procijenilo zadovoljava li dogovor koji je zračna luka sklopila sa zračnim prijevoznikom test subjekta u tržišnom gospodarstvu, očekivani nezrakoplovni prihodi koji proizlaze iz djelatnosti zračnog prijevoznika moraju se uzeti u obzir zajedno s naknadama zračne luke, bez rabata, marketinške podrške ili programa poticaja. Slično tome moraju se uzeti u obzir svi očekivani dodatni troškovi koji su nastali zračnoj luci na temelju djelatnosti zračnog prijevoznika u zračnoj luci. Ti dodatni troškovi mogu uključivati sve kategorije rashoda ili ulaganja, kao što su dodatni troškovi osoblja i opreme te troškovi ulaganja koji su nastali zbog prisutnosti zračnog prijevoznika u zračnoj luci. Ako se, na primjer, zračna luka treba proširiti ili izgraditi novi terminal ili kakav drugi objekt pretežito kako bi se udovoljilo potrebama određenog zračnog prijevoznika, ti bi se troškovi trebali uzeti u obzir pri izračunavanju dodatnih troškova. Za razliku od toga, troškovi koje bi zračna luka svejedno morala snositi, bez obzira na dogovor sa zračnim prijevoznikom, ne bi se trebali uzeti u obzir u testu subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(435)

Kako bi se procijenilo zadovoljava li dogovor koji je zračna luka sklopila sa zračnim prijevoznikom test subjekta u tržišnom gospodarstvu, očekivani nezrakoplovni prihodi koji proizlaze iz djelatnosti zračnog prijevoznika moraju se uzeti u obzir zajedno s naknadama zračne luke, bez rabata, marketinške podrške ili programa poticaja. Slično tome moraju se uzeti u obzir svi očekivani dodatni troškovi koji su nastali zračnoj luci na temelju djelatnosti zračnog prijevoznika u zračnoj luci. Ti dodatni troškovi mogu uključivati sve kategorije rashoda ili ulaganja, kao što su dodatni troškovi osoblja i opreme te troškovi ulaganja koji su nastali zbog prisutnosti zračnog prijevoznika u zračnoj luci. Ako se, na primjer, zračna luka treba proširiti ili izgraditi novi terminal ili kakav drugi objekt pretežito kako bi se udovoljilo potrebama određenog zračnog prijevoznika, ti bi se troškovi trebali uzeti u obzir pri izračunavanju dodatnih troškova. Za razliku od toga, troškovi koje bi zračna luka svejedno morala snositi, bez obzira na dogovor sa zračnim prijevoznikom, ne bi se trebali uzeti u obzir u testu subjekta u tržišnom gospodarstvu.

| (436) | Osim toga, pri odlučivanju o tome treba li sklopiti ugovor o uslugama zračne luke i/ili ugovor o marketinškim uslugama subjekt u tržišnom gospodarstvu odabrat će rok za svoju procjenu na temelju trajanja predmetnih ugovora. Drugim riječima, procijenit će dodatne troškove i prihode tijekom razdoblja primjene ugovora. |
| --- | --- |

(436)

Osim toga, pri odlučivanju o tome treba li sklopiti ugovor o uslugama zračne luke i/ili ugovor o marketinškim uslugama subjekt u tržišnom gospodarstvu odabrat će rok za svoju procjenu na temelju trajanja predmetnih ugovora. Drugim riječima, procijenit će dodatne troškove i prihode tijekom razdoblja primjene ugovora.

| (437) | Ne čini se opravdanim odabrati dulje razdoblje. Na datum potpisivanja ugovora razborit subjekt u tržišnom gospodarstvu neće računati na to da će se ugovori produljiti nakon njihova isteka, pod istim ili novim uvjetima. Osim toga, razuman subjekt bio bi svjestan toga da su niskotarifni zračni prijevoznici kao što je Ryanair uvijek bili i jesu poznati po tome da se vrlo brzo prilagođavaju promjenama na tržištu, bez obzira na to je li riječ o pokretanju ili gašenju linija ili smanjenju ili povećanju broja letova. |
| --- | --- |

(437)

Ne čini se opravdanim odabrati dulje razdoblje. Na datum potpisivanja ugovora razborit subjekt u tržišnom gospodarstvu neće računati na to da će se ugovori produljiti nakon njihova isteka, pod istim ili novim uvjetima. Osim toga, razuman subjekt bio bi svjestan toga da su niskotarifni zračni prijevoznici kao što je Ryanair uvijek bili i jesu poznati po tome da se vrlo brzo prilagođavaju promjenama na tržištu, bez obzira na to je li riječ o pokretanju ili gašenju linija ili smanjenju ili povećanju broja letova.

8.2.2.   MJERA 7.: UGOVOR S DRUŠTVOM RYANAIR IZ 1999.

| (438) | Njemačka je navela da je FFHG izradio ex ante procjenu dodatne profitabilnosti ugovora prije sklapanja svakog pojedinačnog ugovora s društvom Ryanair. Stoga je Njemačka tvrdila da je FFHG pri sklapanju Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. djelovao kao razuman ulagač. |
| --- | --- |

(438)

Njemačka je navela da je FFHG izradio ex ante procjenu dodatne profitabilnosti ugovora prije sklapanja svakog pojedinačnog ugovora s društvom Ryanair. Stoga je Njemačka tvrdila da je FFHG pri sklapanju Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. djelovao kao razuman ulagač.

ex ante

| (439) | Komisija napominje da je FFHG doista sastavio nekoliko poslovnih planova i izračuna otprilike u vrijeme kad je sklopio komercijalni odnos s društvom Ryanair. U izračunima profitabilnosti FFHG-a uzeli su se u obzir svi prihodi (zrakoplovni i nezrakoplovni) koji su se u Zračnoj luci očekivali od društva Ryanair te svi troškovi nastali zbog prisutnosti tog zračnog prijevoznika. |
| --- | --- |

(439)

Komisija napominje da je FFHG doista sastavio nekoliko poslovnih planova i izračuna otprilike u vrijeme kad je sklopio komercijalni odnos s društvom Ryanair. U izračunima profitabilnosti FFHG-a uzeli su se u obzir svi prihodi (zrakoplovni i nezrakoplovni) koji su se u Zračnoj luci očekivali od društva Ryanair te svi troškovi nastali zbog prisutnosti tog zračnog prijevoznika.

Prva procjena profitabilnosti ostvarene na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. koju je proveo FFHG

Prva procjena profitabilnosti ostvarene na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. koju je proveo FFHG

| (440) | U tablici 24. sažet je izračun dodatne profitabilnosti na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. koji je FFHG izradio za 1999. na temelju očekivanog prihoda od Ugovora, očekivanih nezrakoplovnih prihoda od bescarinskih trgovina i prodaje u Zračnoj luci te očekivanih dodatnih troškova povezanih s Ugovorom.

  Tablica 24.



  Ex ante dodatna profitabilnost na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. (1999.)

  [...]







  Izvor: | Izračun dodatne profitabilnosti koji je proveo FFHG, 4. ožujka 1999. |
| --- | --- | --- |

(440)

U tablici 24. sažet je izračun dodatne profitabilnosti na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. koji je FFHG izradio za 1999. na temelju očekivanog prihoda od Ugovora, očekivanih nezrakoplovnih prihoda od bescarinskih trgovina i prodaje u Zračnoj luci te očekivanih dodatnih troškova povezanih s Ugovorom.

Tablica 24.

Tablica 24.

Ex ante dodatna profitabilnost na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. (1999.)

Ex ante

[...]

Izvor:

Izvor:

| (441) | Iako u ex ante analizi od 4. ožujka 1999. koju je proveo FFHG i dostavila Njemačka nije bila uključena projekcija za cijelo razdoblje obuhvaćeno Ugovorom, bilo je jasno da se očekivalo da će Ugovor biti profitabilan od prve godine poslovanja društva Ryanair. Iako bi subjekt u tržišnom gospodarstvu obično sastavio poslovni plan za cijelo trajanje Ugovora, od Ugovora se od početka očekivao pozitivan dodatni doprinos Zračnoj luci. Razlog tomu je osobito činjenica da je prva godina pokretanja poslovanja zračnog prijevoznika u neprovjerenoj zračnoj luci najrizičnije razdoblje. U ovom se predmetu čini da su se prognoze prometa temeljile na razboritim pretpostavkama te su i potvrđene stvarnim razvojem prometa u Zračnoj luci (vidjeti tablicu 1.). Stoga, čak i kad bi putnički promet ostao na jednakoj razini tijekom valjanosti Ugovora, što je, međutim, vrlo nevjerojatno, Zračna luka mogla bi još uvijek razumno očekivati da će se Ugovorom ostvariti pozitivan doprinos ukupnoj profitabilnosti FFHG-a. |
| --- | --- |

(441)

Iako u ex ante analizi od 4. ožujka 1999. koju je proveo FFHG i dostavila Njemačka nije bila uključena projekcija za cijelo razdoblje obuhvaćeno Ugovorom, bilo je jasno da se očekivalo da će Ugovor biti profitabilan od prve godine poslovanja društva Ryanair. Iako bi subjekt u tržišnom gospodarstvu obično sastavio poslovni plan za cijelo trajanje Ugovora, od Ugovora se od početka očekivao pozitivan dodatni doprinos Zračnoj luci. Razlog tomu je osobito činjenica da je prva godina pokretanja poslovanja zračnog prijevoznika u neprovjerenoj zračnoj luci najrizičnije razdoblje. U ovom se predmetu čini da su se prognoze prometa temeljile na razboritim pretpostavkama te su i potvrđene stvarnim razvojem prometa u Zračnoj luci (vidjeti tablicu 1.). Stoga, čak i kad bi putnički promet ostao na jednakoj razini tijekom valjanosti Ugovora, što je, međutim, vrlo nevjerojatno, Zračna luka mogla bi još uvijek razumno očekivati da će se Ugovorom ostvariti pozitivan doprinos ukupnoj profitabilnosti FFHG-a.

ex ante

| (442) | Dodatni prihodi koji su uzeti u obzir u tom izračunu dodatne profitabilnosti uključuju zrakoplovne prihode i druge nezrakoplovne prihode (kao što su prihodi od prodaje karata), kako je dogovoreno u Ugovoru s društvom Ryanair iz 1999., te prihode od bescarinskih trgovina i prodaje. Ključni pokretač vrijednosti prognoziranih prihoda bio je očekivani putnički promet. U pogledu prognoze broja putnika FFHG je očekivao prihvat i otpremu otprilike [...] putnika društva Ryanair u 1999. (110). Ta je prognoza prometa potvrđena stvarnim razvojem broja putnika u Zračnoj luci (vidjeti tablicu 1.). |
| --- | --- |

(442)

Dodatni prihodi koji su uzeti u obzir u tom izračunu dodatne profitabilnosti uključuju zrakoplovne prihode i druge nezrakoplovne prihode (kao što su prihodi od prodaje karata), kako je dogovoreno u Ugovoru s društvom Ryanair iz 1999., te prihode od bescarinskih trgovina i prodaje. Ključni pokretač vrijednosti prognoziranih prihoda bio je očekivani putnički promet. U pogledu prognoze broja putnika FFHG je očekivao prihvat i otpremu otprilike [...] putnika društva Ryanair u 1999. (110). Ta je prognoza prometa potvrđena stvarnim razvojem broja putnika u Zračnoj luci (vidjeti tablicu 1.).

110

| (443) | Dodatni troškovi koji su uzeti u obzir uključuju troškove zemaljskih usluga, koje pruža vanjsko društvo za zemaljske usluge, troškove goriva, troškove dodatnih zaposlenika koje je potrebno zaposliti (dodatnih 8 zaposlenika) te troškove marketinga, pozivnog centra i sigurnosnih kontrola. Osim toga, uzeti su u obzir i amortizacija i troškovi financiranja ulaganja koja su izravno povezana s društvom Ryanair. Ta su ulaganja procijenjena na otprilike [...] milijuna EUR i uglavnom se odnose na opću opremu zračne luke. |
| --- | --- |

(443)

Dodatni troškovi koji su uzeti u obzir uključuju troškove zemaljskih usluga, koje pruža vanjsko društvo za zemaljske usluge, troškove goriva, troškove dodatnih zaposlenika koje je potrebno zaposliti (dodatnih 8 zaposlenika) te troškove marketinga, pozivnog centra i sigurnosnih kontrola. Osim toga, uzeti su u obzir i amortizacija i troškovi financiranja ulaganja koja su izravno povezana s društvom Ryanair. Ta su ulaganja procijenjena na otprilike [...] milijuna EUR i uglavnom se odnose na opću opremu zračne luke.

| (444) | Njemačka je navela da troškovi ulaganja u novi putnički terminal u iznosu od [...] milijuna DM nisu nastali zbog društva Ryanair. U tom je kontekstu Njemačka objasnila da Zračna luka nije raspolagala odgovarajućim putničkim terminalom dok nije izgrađen novi terminal. Stoga je, prema navodima Njemačke, izgradnja novog terminala bila preduvjet za strategiju širenja Zračne luke u zračnu luku s redovnim putničkim prometom. Osim toga, u kontekstu strategije FFHG-a u pogledu širenja teretnog prometa izvršeno je i nekoliko ulaganja koja nisu poduzeta zbog određenog zračnog prijevoznika. Budući da bi ti troškovi nastali neovisno o prisutnosti društva Ryanair u Zračnoj luci, Njemačka je navela da te troškove nije trebalo uzeti u obzir u izračunu dodatne profitabilnosti. |
| --- | --- |

(444)

Njemačka je navela da troškovi ulaganja u novi putnički terminal u iznosu od [...] milijuna DM nisu nastali zbog društva Ryanair. U tom je kontekstu Njemačka objasnila da Zračna luka nije raspolagala odgovarajućim putničkim terminalom dok nije izgrađen novi terminal. Stoga je, prema navodima Njemačke, izgradnja novog terminala bila preduvjet za strategiju širenja Zračne luke u zračnu luku s redovnim putničkim prometom. Osim toga, u kontekstu strategije FFHG-a u pogledu širenja teretnog prometa izvršeno je i nekoliko ulaganja koja nisu poduzeta zbog određenog zračnog prijevoznika. Budući da bi ti troškovi nastali neovisno o prisutnosti društva Ryanair u Zračnoj luci, Njemačka je navela da te troškove nije trebalo uzeti u obzir u izračunu dodatne profitabilnosti.

| (445) | Kao prvo, Komisija napominje da je doista, prema poslovnom planu FFHG-a od 16. studenoga 1998. za 1999., izgradnja novog putničkog terminala već započela (tj. prije pregovora o bilo kojem ugovoru s društvom Ryanair). |
| --- | --- |

(445)

Kao prvo, Komisija napominje da je doista, prema poslovnom planu FFHG-a od 16. studenoga 1998. za 1999., izgradnja novog putničkog terminala već započela (tj. prije pregovora o bilo kojem ugovoru s društvom Ryanair).

| (446) | Kao drugo, iz izvornih ex ante poslovnih planova koje je dostavila Njemačka vidljivo je da su izgradnja terminala i druge infrastrukturne mjere bile dio prenamjene nekadašnje američke vojne baze u potpuno funkcionalnu civilnu zračnu luku (uz širi cilj razvoja zračne luke kao sredstva za bolje povezivanje regije) i da nisu bile ograničene na Ugovor s društvom Ryanair iz 1999. |
| --- | --- |

(446)

Kao drugo, iz izvornih ex ante poslovnih planova koje je dostavila Njemačka vidljivo je da su izgradnja terminala i druge infrastrukturne mjere bile dio prenamjene nekadašnje američke vojne baze u potpuno funkcionalnu civilnu zračnu luku (uz širi cilj razvoja zračne luke kao sredstva za bolje povezivanje regije) i da nisu bile ograničene na Ugovor s društvom Ryanair iz 1999.

ex ante

| (447) | S obzirom na prethodna razmatranja Komisija smatra da se ex ante izračun FFHG-a temeljio na realnim pretpostavkama te da u njemu ispravno nisu uzeti u obzir troškovi infrastrukture. Osim toga, iako ex ante izračunom profitabilnosti nije obuhvaćeno cijelo razdoblje, utvrđeno je da će se od prve godine Ugovorom s društvom Ryanair iz 1999. osigurati pozitivan doprinos dobiti Zračne luke. |
| --- | --- |

(447)

S obzirom na prethodna razmatranja Komisija smatra da se ex ante izračun FFHG-a temeljio na realnim pretpostavkama te da u njemu ispravno nisu uzeti u obzir troškovi infrastrukture. Osim toga, iako ex ante izračunom profitabilnosti nije obuhvaćeno cijelo razdoblje, utvrđeno je da će se od prve godine Ugovorom s društvom Ryanair iz 1999. osigurati pozitivan doprinos dobiti Zračne luke.

ex ante

ex ante

Druga procjena profitabilnosti ostvarene na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. koju je proveo FFHG

Druga procjena profitabilnosti ostvarene na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. koju je proveo FFHG

| (448) | Druga ex ante procjena profitabilnosti na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. kojom je obuhvaćeno razdoblje 1999. – 2003. provedena je u kontekstu rasprava u Nadzornom odboru FFHG-a o stjecanju novih klijenata (Ryanair) (111), kako je sažeto u tablici 25. Komisija primjećuje i da se procjena temelji na izračunu dodatne profitabilnosti i načelima opisanima u uvodnim izjavama od 442. do 444. Iako se ta procjena temelji na prognozama većeg putničkog prometa od prethodnog izračuna, i te su prognoze potvrđene stvarnim razvojem broja putnika u Zračnoj luci (vidjeti tablicu 1.).

  Tablica 25.


  Procjena dodatne profitabilnosti na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. za razdoblje 1999. – 2003.

  [...]







  Izvor: | Izvješće o naknadama zračne luke – Zračna luka Frankfurt Hahn, 1999. i procjena Komisije |
| --- | --- | --- |

(448)

Druga ex ante procjena profitabilnosti na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. kojom je obuhvaćeno razdoblje 1999. – 2003. provedena je u kontekstu rasprava u Nadzornom odboru FFHG-a o stjecanju novih klijenata (Ryanair) (111), kako je sažeto u tablici 25. Komisija primjećuje i da se procjena temelji na izračunu dodatne profitabilnosti i načelima opisanima u uvodnim izjavama od 442. do 444. Iako se ta procjena temelji na prognozama većeg putničkog prometa od prethodnog izračuna, i te su prognoze potvrđene stvarnim razvojem broja putnika u Zračnoj luci (vidjeti tablicu 1.).

ex ante

111

Tablica 25.

Tablica 25.

Procjena dodatne profitabilnosti na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. za razdoblje 1999. – 2003.

Procjena dodatne profitabilnosti na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. za razdoblje 1999. – 2003.

[...]

Izvor:

Izvor:

| (449) | Iako u ex ante analizi koju je proveo FFHG i dostavila Njemačka nije primijenjen popust na buduća plaćanja do datuma kad je sklopljen Ugovor, jasno je da se očekivalo da će Ugovor biti profitabilan. Komisija smatra da je ta pretpostavka bila realna, uzimajući u obzir prevladavajuće uvjete na tržištu u vrijeme kad je sklopljen Ugovor s društvom Ryanair iz 1999. Prognoze prometa koje su glavni pokretač zrakoplovnih prihoda temeljile su se na razboritim pretpostavkama i potvrđene su stvarnim razvojem putničkog prometa u Zračnoj luci. Osim toga, očekivalo se da će nastali dodatni troškovi ostati stabilni u razdoblju od 2000. do 2003. jer se očekivalo samo neznatno povećanje broja letova društva Ryanair. Prognoze nezrakoplovnih prihoda također su se temeljile na realnim pretpostavkama jer se očekivalo da će svaki putnik u zračnoj luci potrošiti oko [...] EUR. |
| --- | --- |

(449)

Iako u ex ante analizi koju je proveo FFHG i dostavila Njemačka nije primijenjen popust na buduća plaćanja do datuma kad je sklopljen Ugovor, jasno je da se očekivalo da će Ugovor biti profitabilan. Komisija smatra da je ta pretpostavka bila realna, uzimajući u obzir prevladavajuće uvjete na tržištu u vrijeme kad je sklopljen Ugovor s društvom Ryanair iz 1999. Prognoze prometa koje su glavni pokretač zrakoplovnih prihoda temeljile su se na razboritim pretpostavkama i potvrđene su stvarnim razvojem putničkog prometa u Zračnoj luci. Osim toga, očekivalo se da će nastali dodatni troškovi ostati stabilni u razdoblju od 2000. do 2003. jer se očekivalo samo neznatno povećanje broja letova društva Ryanair. Prognoze nezrakoplovnih prihoda također su se temeljile na realnim pretpostavkama jer se očekivalo da će svaki putnik u zračnoj luci potrošiti oko [...] EUR.

ex ante

| (450) | Komisija napominje da je Uprava FFHG-a, uzimajući u obzir sve dodatne troškove i prihode koji proizlaze iz djelatnosti društva Ryanair u Zračnoj luci, očekivala da se Ugovorom s društvom Ryanair iz 1999. neće samo pokriti svi dodatni troškovi, nego da će se tijekom njegove valjanosti ostvariti pozitivan doprinos profitabilnosti Zračne luke Frankfurt Hahn uz NPV u iznosu od [...] milijuna DM (diskontna stopa = [...] %). S obzirom na očekivani pozitivan doprinos očekivalo se da će za vrijeme valjanosti Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. i ukupno poslovanje Zračne luke Frankfurt Hahn postati profitabilnije. |
| --- | --- |

(450)

Komisija napominje da je Uprava FFHG-a, uzimajući u obzir sve dodatne troškove i prihode koji proizlaze iz djelatnosti društva Ryanair u Zračnoj luci, očekivala da se Ugovorom s društvom Ryanair iz 1999. neće samo pokriti svi dodatni troškovi, nego da će se tijekom njegove valjanosti ostvariti pozitivan doprinos profitabilnosti Zračne luke Frankfurt Hahn uz NPV u iznosu od [...] milijuna DM (diskontna stopa = [...] %). S obzirom na očekivani pozitivan doprinos očekivalo se da će za vrijeme valjanosti Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. i ukupno poslovanje Zračne luke Frankfurt Hahn postati profitabilnije.

| (451) | Iako je, u cilju poštovanja testa subjekta u tržišnom gospodarstvu, dovoljno dokazati da su se očekivanim prihodom od Ugovora sa Zračnom lukom mogli pokriti njezini dodatni troškovi, Komisija je provela i analizu osjetljivosti u kojoj je u izračun profitabilnosti uključila troškove amortizacije novog putničkog terminala (vidjeti tablicu 26.).

  Tablica 26.


  Procjena dodatne profitabilnosti na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. za razdoblje 1999. – 2003. (uklj. godišnju amortizaciju novog putničkog terminala od [...] DM
   (112)
  )

  [...]







  Izvor: | Izvješće o naknadama zračne luke – Zračna luka Frankfurt Hahn, 1999. i procjena Komisije |
| --- | --- | --- |

(451)

Iako je, u cilju poštovanja testa subjekta u tržišnom gospodarstvu, dovoljno dokazati da su se očekivanim prihodom od Ugovora sa Zračnom lukom mogli pokriti njezini dodatni troškovi, Komisija je provela i analizu osjetljivosti u kojoj je u izračun profitabilnosti uključila troškove amortizacije novog putničkog terminala (vidjeti tablicu 26.).

Tablica 26.

Tablica 26.

Procjena dodatne profitabilnosti na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. za razdoblje 1999. – 2003. (uklj. godišnju amortizaciju novog putničkog terminala od [...] DM
   (112)
  )

Procjena dodatne profitabilnosti na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. za razdoblje 1999. – 2003. (uklj. godišnju amortizaciju novog putničkog terminala od [...] DM

112

)

[...]

Izvor:

Izvor:

| (452) | Čak i nakon što se uzmu u obzir ukupni troškovi amortizacije novog putničkog terminala, moglo se razumno očekivati da će se Ugovorom s društvom Ryanair iz 1999. ostvariti pozitivan NPV od oko [...] milijuna DM (diskontna stopa = [...] %). |
| --- | --- |

(452)

Čak i nakon što se uzmu u obzir ukupni troškovi amortizacije novog putničkog terminala, moglo se razumno očekivati da će se Ugovorom s društvom Ryanair iz 1999. ostvariti pozitivan NPV od oko [...] milijuna DM (diskontna stopa = [...] %).

Procjena profitabilnosti ostvarene na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. koju je provelo društvo Oxera

Procjena profitabilnosti ostvarene na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. koju je provelo društvo Oxera

| (453) | Osim toga, Ryanair je dostavio i procjenu profitabilnosti koju je Oxera provela na temelju informacija koje su bile dostupne u vrijeme sklapanja Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. i koje su dostavili Zračna luka i Ryanair. Rezultati tog izračuna sažeti su u tablici 16. Iz procjene koju je provela Oxera jednako je vidljivo da se moglo očekivati da će Ugovor s društvom Ryanair iz 1999. dovesti do pozitivnog NPV-a za Zračnu luku. |
| --- | --- |

(453)

Osim toga, Ryanair je dostavio i procjenu profitabilnosti koju je Oxera provela na temelju informacija koje su bile dostupne u vrijeme sklapanja Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. i koje su dostavili Zračna luka i Ryanair. Rezultati tog izračuna sažeti su u tablici 16. Iz procjene koju je provela Oxera jednako je vidljivo da se moglo očekivati da će Ugovor s društvom Ryanair iz 1999. dovesti do pozitivnog NPV-a za Zračnu luku.

| (454) | Osim toga, na temelju dostupnih informacija Komisija smatra uvjerljivim argument Njemačke da je na temelju mogućnosti ostvarivanja dodatnog prometa zbog ugovora s društvom Ryanair FFHG mogao privući klijente s potencijalom rasta kako bi se poboljšala ukupna iskorištenost Zračne luke i općenito smanjili njezini gubitci. |
| --- | --- |

(454)

Osim toga, na temelju dostupnih informacija Komisija smatra uvjerljivim argument Njemačke da je na temelju mogućnosti ostvarivanja dodatnog prometa zbog ugovora s društvom Ryanair FFHG mogao privući klijente s potencijalom rasta kako bi se poboljšala ukupna iskorištenost Zračne luke i općenito smanjili njezini gubitci.

Zaključak

Zaključak

| (455) | Nakon analize ugovora i očekivanja FFHG-a u trenutku sklapanja Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. Komisija se slaže da se Ugovorom pridonijelo profitabilnosti Zračne luke Frankfurt Hahn jer su očekivani dodatni prihodi bili viši od očekivanih dodatnih troškova. Budući da je Ugovor stoga bio u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu, njime se društvu Ryanair nije dodijelila prednost. |
| --- | --- |

(455)

Nakon analize ugovora i očekivanja FFHG-a u trenutku sklapanja Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. Komisija se slaže da se Ugovorom pridonijelo profitabilnosti Zračne luke Frankfurt Hahn jer su očekivani dodatni prihodi bili viši od očekivanih dodatnih troškova. Budući da je Ugovor stoga bio u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu, njime se društvu Ryanair nije dodijelila prednost.

| (456) | S obzirom na to da jedan od kumulativnih kriterija iz članka 107. stavka 1. Ugovora nije ispunjen, Komisija smatra da Ugovor s društvom Ryanair iz 1999. između Zračne luke Frankfurt Hahn i društva Ryanair ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(456)

S obzirom na to da jedan od kumulativnih kriterija iz članka 107. stavka 1. Ugovora nije ispunjen, Komisija smatra da Ugovor s društvom Ryanair iz 1999. između Zračne luke Frankfurt Hahn i društva Ryanair ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

8.2.3.   MJERA 8.: CJENIK NAKNADA ZRAČNE LUKE IZ 2001.

| (457) | Komisija napominje da je Cjenik naknada zračne luke iz 2001. stupio na snagu 1. listopada 2001. U tom je trenutku Ryanair bio glavni zračni prijevoznik za prijevoz putnika koji je poslovao u Zračnoj luci Frankfurt Hahn jer su Volare i Air Polonia počeli poslovati u Zračnoj luci tek 2003., a Wizzair i Iceland Express tek 2005. |
| --- | --- |

(457)

Komisija napominje da je Cjenik naknada zračne luke iz 2001. stupio na snagu 1. listopada 2001. U tom je trenutku Ryanair bio glavni zračni prijevoznik za prijevoz putnika koji je poslovao u Zračnoj luci Frankfurt Hahn jer su Volare i Air Polonia počeli poslovati u Zračnoj luci tek 2003., a Wizzair i Iceland Express tek 2005.

| (458) | Cjenik naknada zračne luke iz 2001. primjenjivao se na sve zračne prijevoznike koji su poslovali u Zračnoj luci Frankfurt Hahn te se njime nudila promjenjiva i fiksna marketinška podrška za nove zračne prijevoznike, nova odredišta i povećanje broja putnika. |
| --- | --- |

(458)

Cjenik naknada zračne luke iz 2001. primjenjivao se na sve zračne prijevoznike koji su poslovali u Zračnoj luci Frankfurt Hahn te se njime nudila promjenjiva i fiksna marketinška podrška za nove zračne prijevoznike, nova odredišta i povećanje broja putnika.

| (459) | Cjenik naknada zračne luke iz 2001. uveden je kako bi se poboljšala konkurentnost Zračne luke Frankfurt Hahn i podržala strategija rasta Zračne luke u to vrijeme. |
| --- | --- |

(459)

Cjenik naknada zračne luke iz 2001. uveden je kako bi se poboljšala konkurentnost Zračne luke Frankfurt Hahn i podržala strategija rasta Zračne luke u to vrijeme.

| (460) | U tom je kontekstu Njemačka tvrdila da Cjenikom naknada zračne luke iz 2001. nije odobrena nikakva prednost i složila se s Komisijom da rezultati testa subjekta u tržišnom gospodarstvu za Ugovor s društvom Ryanair iz 2002., koji se temelji na Cjeniku naknada zračne luke iz 2001. i kojim je uvedena dodatna marketinška podrška, mogu služiti kao referentna točka (vidjeti odjeljak 8.2.4.). |
| --- | --- |

(460)

U tom je kontekstu Njemačka tvrdila da Cjenikom naknada zračne luke iz 2001. nije odobrena nikakva prednost i složila se s Komisijom da rezultati testa subjekta u tržišnom gospodarstvu za Ugovor s društvom Ryanair iz 2002., koji se temelji na Cjeniku naknada zračne luke iz 2001. i kojim je uvedena dodatna marketinška podrška, mogu služiti kao referentna točka (vidjeti odjeljak 8.2.4.).

| (461) | Komisija se slaže da Ugovor s društvom Ryanair iz 2002. može služiti kao referentna točka za Cjenik naknada zračne luke iz 2001., posebno s obzirom na činjenicu da je Ryanair bio glavni zračni prijevoznik u vrijeme uvođenja Cjenika naknada zračne luke iz 2001. i da naknade dogovorene u Ugovoru s društvom Ryanair iz 2002. odgovaraju naknadama koje su određene u Cjeniku naknada zračne luke iz 2001. |
| --- | --- |

(461)

Komisija se slaže da Ugovor s društvom Ryanair iz 2002. može služiti kao referentna točka za Cjenik naknada zračne luke iz 2001., posebno s obzirom na činjenicu da je Ryanair bio glavni zračni prijevoznik u vrijeme uvođenja Cjenika naknada zračne luke iz 2001. i da naknade dogovorene u Ugovoru s društvom Ryanair iz 2002. odgovaraju naknadama koje su određene u Cjeniku naknada zračne luke iz 2001.

Zaključak

Zaključak

| (462) | S obzirom na izračun dodatne dobiti koji je izvršen u kontekstu Ugovora s društvom Ryanair iz 2002., koji se temeljio na Cjeniku naknada zračne luke iz 2001., Komisija zaključuje da je i uvođenje Cjenika naknada zračne luke iz 2001. bilo u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu jer se time, sa stajališta ex ante, dodatno pridonijelo profitabilnosti Zračne luke. |
| --- | --- |

(462)

S obzirom na izračun dodatne dobiti koji je izvršen u kontekstu Ugovora s društvom Ryanair iz 2002., koji se temeljio na Cjeniku naknada zračne luke iz 2001., Komisija zaključuje da je i uvođenje Cjenika naknada zračne luke iz 2001. bilo u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu jer se time, sa stajališta ex ante, dodatno pridonijelo profitabilnosti Zračne luke.

ex ante

| (463) | S obzirom na to da najmanje jedan od kumulativnih kriterija iz članka 107. stavka 1. Ugovora nije ispunjen, Komisija smatra da Cjenik naknada zračne luke iz 2001. ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(463)

S obzirom na to da najmanje jedan od kumulativnih kriterija iz članka 107. stavka 1. Ugovora nije ispunjen, Komisija smatra da Cjenik naknada zračne luke iz 2001. ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

8.2.4.   MJERA 9.: UGOVOR S DRUŠTVOM RYANAIR IZ 2002.

| (464) | Ugovor s društvom Rynair iz 1999. zamijenjen je Ugovorom s društvom Ryanair iz 2002. koji je stupio na snagu 14. veljače 2002. Ugovor s društvom Ryanair iz 2002. sklopljen je na razdoblje od [...] godina (tj. do [...]). Ryanair može produljiti Ugovor pod sličnim uvjetima do [...]. |
| --- | --- |

(464)

Ugovor s društvom Rynair iz 1999. zamijenjen je Ugovorom s društvom Ryanair iz 2002. koji je stupio na snagu 14. veljače 2002. Ugovor s društvom Ryanair iz 2002. sklopljen je na razdoblje od [...] godina (tj. do [...]). Ryanair može produljiti Ugovor pod sličnim uvjetima do [...].

| (465) | Prije donošenja odluke o Ugovoru s društvom Ryanair iz 2002. FFHG je 21. svibnja 2001. proveo okvirnu procjenu profitabilnosti (vidjeti tablicu 27.).

  Tablica 27.


  Procjena profitabilnosti ostvarene na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 2002.









  Promet/prihodi po letu
  (132,30 putnika po letu) | Jedinica | Iznos po letu | Troškovi/promet po letu u DM |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prihod od prodaje karata | Let | [...] | [...] |
| Naknada za putnike (umanjena za marketinšku podršku od 3,52 DM) (113) | Putnik | [...] | [...] |
| Sigurnosna naknada | Putnik | [...] | [...] |
| Gorivo | m3 | [...] | [...] |
| Promet od nezrakoplovnih djelatnosti (osnovna godina 2000.) | Putnik | [...] | [...] |
| Parkiranje | Putnik | [...] | [...] |
| Ukupan promet po letu | | | [...] |
| Promjenjivi troškovi po letu | | | |
| Plaće |
| Operativni troškovi | Sati | [...] | [...] |
| Prihvat i otprema na stajanci | Sati | [...] | [...] |
| Uređaji za pregled (114) |
| — | ukupni operativni troškovi nabave |

(465)

Prije donošenja odluke o Ugovoru s društvom Ryanair iz 2002. FFHG je 21. svibnja 2001. proveo okvirnu procjenu profitabilnosti (vidjeti tablicu 27.).

Tablica 27.

Tablica 27.

Procjena profitabilnosti ostvarene na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 2002.

Procjena profitabilnosti ostvarene na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 2002.

Promet/prihodi po letu

(132,30 putnika po letu)

Jedinica

Iznos po letu

Troškovi/promet po letu u DM

Prihod od prodaje karata

Let

[...]

[...]

Naknada za putnike (umanjena za marketinšku podršku od 3,52 DM) (113)

113

Putnik

[...]

[...]

Sigurnosna naknada

Putnik

[...]

[...]

Gorivo

m3

3

[...]

[...]

Promet od nezrakoplovnih djelatnosti (osnovna godina 2000.)

Putnik

[...]

[...]

Parkiranje

Putnik

[...]

[...]

Ukupan promet po letu

Ukupan promet po letu

[...]

Promjenjivi troškovi po letu

Promjenjivi troškovi po letu

Plaće

Operativni troškovi

Sati

[...]

[...]

Prihvat i otprema na stajanci

Sati

[...]

[...]

Uređaji za pregled (114)

114

—

ukupni operativni troškovi nabave

Let

[...]

[...]

| — | 1 vozilo „slijedi me” |
| --- | --- |

—

1 vozilo „slijedi me”

Let

[...]

[...]

| — | 1 vozilo za prijevoz prtljage |
| --- | --- |

—

1 vozilo za prijevoz prtljage

Let

[...]

[...]

| — | 1 vozilo za prijevoz otpada |
| --- | --- |

—

1 vozilo za prijevoz otpada

Let

[...]

[...]

| — | 1 vozilo za opskrbu vodom |
| --- | --- |

—

1 vozilo za opskrbu vodom

Let

[...]

[...]

| — | 1 zemaljski izvor napajanja |
| --- | --- |

—

1 zemaljski izvor napajanja

Let

[...]

[...]

| — | 1 vozilo za izguravanje zrakoplova |
| --- | --- |

—

1 vozilo za izguravanje zrakoplova

Let

[...]

[...]

Pregled putnika i prtljage

| — | pregled putnika (paušalni iznos za prijave na let) |
| --- | --- |

—

pregled putnika (paušalni iznos za prijave na let)

Let

[...]

[...]

| — | pregled prtljage (paušalni iznos) |
| --- | --- |

—

pregled prtljage (paušalni iznos)

Let

[...]

[...]

| — | kontrola putnika |
| --- | --- |

—

kontrola putnika

Putnik

[...]

[...]

Ukupni promjenjivi troškovi po letu

Ukupni promjenjivi troškovi po letu

[...]

Deckungsbeitrag I po letu

Deckungsbeitrag

[...]

Deckungsbeitrag I godišnje
   (115)

Deckungsbeitrag

115

[...]

Podrška za novu liniju (116)

116

[...]

Amortizacija ulaganja izvršenih zbog društva Ryanair (117)

117

[...]

Troškovi financiranja prethodno navedenih ulaganja (kamatna stopa: 5 %)

[...]

Godišnji doprinos dodatnoj dobiti

Godišnji doprinos dodatnoj dobiti

[...]

| Izvor: | Izvješće PwC-a za 2006., str. 34. i procjena profitabilnosti na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. koju je FFHG proveo 21. svibnja 2001. |
| --- | --- |

Izvor:

Izvor:

Izvješće PwC-a za 2006., str. 34. i procjena profitabilnosti na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. koju je FFHG proveo 21. svibnja 2001.

| (466) | Iako u procjeni profitabilnosti koju je proveo FFHG i dostavila Njemačka nije bila uključena projekcija za cijelo razdoblje obuhvaćeno Ugovorom s društvom Ryanair iz 2002., bilo je jasno da se očekivalo da će Ugovor s društvom Ryanair iz 2002. biti profitabilan od prve godine poslovanja društva Ryanair. Iako bi subjekt u tržišnom gospodarstvu obično napravio izračun za cijelo trajanje Ugovora, u ovom je predmetu, zbog činjenice da se očekivalo da će se Ugovorom ostvariti pozitivan doprinos od prve godine, čak i ako broj putnika i očekivani prihodi ostanu stabilni (iako se de facto očekuje da će se povećati), FFHG mogao razumno očekivati da će se Ugovorom ostvariti ukupno pozitivan doprinos njegovoj profitabilnosti (vidjeti uvodnu izjavu 471.). |
| --- | --- |

(466)

Iako u procjeni profitabilnosti koju je proveo FFHG i dostavila Njemačka nije bila uključena projekcija za cijelo razdoblje obuhvaćeno Ugovorom s društvom Ryanair iz 2002., bilo je jasno da se očekivalo da će Ugovor s društvom Ryanair iz 2002. biti profitabilan od prve godine poslovanja društva Ryanair. Iako bi subjekt u tržišnom gospodarstvu obično napravio izračun za cijelo trajanje Ugovora, u ovom je predmetu, zbog činjenice da se očekivalo da će se Ugovorom ostvariti pozitivan doprinos od prve godine, čak i ako broj putnika i očekivani prihodi ostanu stabilni (iako se de facto očekuje da će se povećati), FFHG mogao razumno očekivati da će se Ugovorom ostvariti ukupno pozitivan doprinos njegovoj profitabilnosti (vidjeti uvodnu izjavu 471.).

de facto

| (467) | Dodatni prihodi koji su uzeti u obzir u tom izračunu profitabilnosti uključuju zrakoplovne prihode i druge nezrakoplovne prihode, kako je utvrđeno u Ugovoru s društvom Ryanair iz 2002., te prihode od bescarinskih trgovina i prodaje. Ključni pokretač vrijednosti prognoziranih prihoda bio je očekivani putnički promet. U pogledu potonjeg FFHG je očekivao prihvat i otpremu otprilike 392 137 putnika društva Ryanair u 2002. (118). Ta je prognoza prometa čak i premašena stvarnim razvojem broja putnika u Zračnoj luci (vidjeti tablicu 1.). |
| --- | --- |

(467)

Dodatni prihodi koji su uzeti u obzir u tom izračunu profitabilnosti uključuju zrakoplovne prihode i druge nezrakoplovne prihode, kako je utvrđeno u Ugovoru s društvom Ryanair iz 2002., te prihode od bescarinskih trgovina i prodaje. Ključni pokretač vrijednosti prognoziranih prihoda bio je očekivani putnički promet. U pogledu potonjeg FFHG je očekivao prihvat i otpremu otprilike 392 137 putnika društva Ryanair u 2002. (118). Ta je prognoza prometa čak i premašena stvarnim razvojem broja putnika u Zračnoj luci (vidjeti tablicu 1.).

118

| (468) | Čak i ako je, kako je navela Lufthansa, podrška za novu liniju umanjena u procjeni profitabilnosti FFHG-a, viša marketinška podrška nadoknadila bi se višim prihodima od zrakoplovnih i nezrakoplovnih djelatnosti zbog većeg broja putnika. |
| --- | --- |

(468)

Čak i ako je, kako je navela Lufthansa, podrška za novu liniju umanjena u procjeni profitabilnosti FFHG-a, viša marketinška podrška nadoknadila bi se višim prihodima od zrakoplovnih i nezrakoplovnih djelatnosti zbog većeg broja putnika.

| (469) | Dodatni troškovi koji su uzeti u obzir uključuju troškove zemaljskih usluga, koje pruža vanjsko društvo za zemaljske usluge, troškove dodatnih zaposlenika koje je potrebno zaposliti, troškove marketinga te troškove razvoja novih linija i sigurnosnih kontrola. Osim toga, uzeti su u obzir i amortizacija i troškovi financiranja ulaganja koja su izravno povezana s društvom Ryanair. Ta su ulaganja procijenjena na otprilike [...] milijuna DM i odnose se na proširenje putničkog terminala. Iako se smatralo da terminal nije izgrađen zbog društva Ryanair, u izračunu FFHG-a uzeli su se u obzir očekivani dodatni troškovi ulaganja u terminal. |
| --- | --- |

(469)

Dodatni troškovi koji su uzeti u obzir uključuju troškove zemaljskih usluga, koje pruža vanjsko društvo za zemaljske usluge, troškove dodatnih zaposlenika koje je potrebno zaposliti, troškove marketinga te troškove razvoja novih linija i sigurnosnih kontrola. Osim toga, uzeti su u obzir i amortizacija i troškovi financiranja ulaganja koja su izravno povezana s društvom Ryanair. Ta su ulaganja procijenjena na otprilike [...] milijuna DM i odnose se na proširenje putničkog terminala. Iako se smatralo da terminal nije izgrađen zbog društva Ryanair, u izračunu FFHG-a uzeli su se u obzir očekivani dodatni troškovi ulaganja u terminal.

| (470) | Iako u procjeni profitabilnosti koju je proveo FFHG i dostavila Njemačka nije primijenjen popust na buduća plaćanja do datuma kad je sklopljen Ugovor s društvom Ryanair iz 2002., jasno je da se očekivalo da će Ugovor biti profitabilan. Komisija napominje da je pretpostavka na kojoj se temeljio ex ante izračun bila razumna, uzimajući u obzir prevladavajuće uvjete na tržištu u vrijeme kad je izračun napravljen. Točnije, očekivani putnički promet čak je premašen stvarnim razvojem broja putnika u Zračnoj luci (vidjeti tablicu 1.), što je dovelo do viših zrakoplovnih i nezrakoplovnih prihoda. |
| --- | --- |

(470)

Iako u procjeni profitabilnosti koju je proveo FFHG i dostavila Njemačka nije primijenjen popust na buduća plaćanja do datuma kad je sklopljen Ugovor s društvom Ryanair iz 2002., jasno je da se očekivalo da će Ugovor biti profitabilan. Komisija napominje da je pretpostavka na kojoj se temeljio ex ante izračun bila razumna, uzimajući u obzir prevladavajuće uvjete na tržištu u vrijeme kad je izračun napravljen. Točnije, očekivani putnički promet čak je premašen stvarnim razvojem broja putnika u Zračnoj luci (vidjeti tablicu 1.), što je dovelo do viših zrakoplovnih i nezrakoplovnih prihoda.

ex ante

| (471) | Komisija napominje da je Uprava FFHG-a, uzimajući u obzir sve dodatne troškove i prihode koji proizlaze iz djelatnosti društva Ryanair u Zračnoj luci, očekivala da će se Ugovorom s društvom Ryanair iz 2002. tijekom njegove valjanosti ostvariti pozitivan doprinos profitabilnosti Zračne luke Frankfurt Hahn uz NPV u iznosu od najmanje [...] milijuna DM (diskontna stopa = [...] %) (119). Komisija napominje da se, s obzirom na stvaran razvoj broja putnika u Zračnoj luci Frankfurt Hahn, čini kako je NPV-om izračunanim na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. umanjena stvarna dodatna profitabilnost na temelju tog Ugovora. |
| --- | --- |

(471)

Komisija napominje da je Uprava FFHG-a, uzimajući u obzir sve dodatne troškove i prihode koji proizlaze iz djelatnosti društva Ryanair u Zračnoj luci, očekivala da će se Ugovorom s društvom Ryanair iz 2002. tijekom njegove valjanosti ostvariti pozitivan doprinos profitabilnosti Zračne luke Frankfurt Hahn uz NPV u iznosu od najmanje [...] milijuna DM (diskontna stopa = [...] %) (119). Komisija napominje da se, s obzirom na stvaran razvoj broja putnika u Zračnoj luci Frankfurt Hahn, čini kako je NPV-om izračunanim na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. umanjena stvarna dodatna profitabilnost na temelju tog Ugovora.

119

| (472) | Osim toga, s obzirom na to da se očekivalo da će se Ugovorom s društvom Ryanair iz 2002. (ne samo pokriti svi dodatni troškovi nego i) pozitivno utjecati na profitabilnost FFHG-a, očekivalo se da će za vrijeme valjanosti Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. i ukupno poslovanje Zračne luke Frankfurt Hahn postati profitabilnije. |
| --- | --- |

(472)

Osim toga, s obzirom na to da se očekivalo da će se Ugovorom s društvom Ryanair iz 2002. (ne samo pokriti svi dodatni troškovi nego i) pozitivno utjecati na profitabilnost FFHG-a, očekivalo se da će za vrijeme valjanosti Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. i ukupno poslovanje Zračne luke Frankfurt Hahn postati profitabilnije.

Procjena profitabilnosti ostvarene na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. koju je provela Oxera

Procjena profitabilnosti ostvarene na temelju Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. koju je provela Oxera

| (473) | Osim toga, Ryanair je dostavio i procjenu profitabilnosti koju je Oxera provela na temelju informacija koje su bile dostupne u vrijeme sklapanja Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. (koje su dostavili Zračna luka i Ryanair). Rezultati tog izračuna sažeti su u tablici 17. Na temelju testa ulagača u tržišnom gospodarstvu koji je Oxera provela u pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. Komisija je provela analizu osjetljivosti u pogledu nezrakoplovnih prihoda koji su uzeti u obzir u procjeni. |
| --- | --- |

(473)

Osim toga, Ryanair je dostavio i procjenu profitabilnosti koju je Oxera provela na temelju informacija koje su bile dostupne u vrijeme sklapanja Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. (koje su dostavili Zračna luka i Ryanair). Rezultati tog izračuna sažeti su u tablici 17. Na temelju testa ulagača u tržišnom gospodarstvu koji je Oxera provela u pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. Komisija je provela analizu osjetljivosti u pogledu nezrakoplovnih prihoda koji su uzeti u obzir u procjeni.

| (474) | Čak i da su se nezrakoplovni prihodi u prosjeku smanjili za 20 %, kako bi se provela procjena osjetljivosti pretpostavljenih nezrakoplovnih prihoda, NPV Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. iznosio bi [...] milijuna EUR, dok bi ostale pretpostavke ostale nepromijenjene (vidjeti tablicu 28.).

  Tablica 28.


  Prilagođena procjena profitabilnosti koju je Oxera provela u pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. (smanjenje nezrakoplovnih prihoda za 20 %)

  [...] |
| --- | --- |

(474)

Čak i da su se nezrakoplovni prihodi u prosjeku smanjili za 20 %, kako bi se provela procjena osjetljivosti pretpostavljenih nezrakoplovnih prihoda, NPV Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. iznosio bi [...] milijuna EUR, dok bi ostale pretpostavke ostale nepromijenjene (vidjeti tablicu 28.).

Tablica 28.

Tablica 28.

Prilagođena procjena profitabilnosti koju je Oxera provela u pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. (smanjenje nezrakoplovnih prihoda za 20 %)

Prilagođena procjena profitabilnosti koju je Oxera provela u pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. (smanjenje nezrakoplovnih prihoda za 20 %)

[...]

Zaključak

Zaključak

| (475) | Nakon analize procjene profitabilnosti koju je Oxera provela u pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. i očekivanja FFHG-a u trenutku sklapanja Ugovora Komisija se slaže kako se moglo razumno smatrati da će se Ugovorom pridonijeti profitabilnosti Zračne luke Frankfurt Hahn (uzimajući u obzir prevladavajuće uvjete na tržištu u to vrijeme) jer je očekivani dodatni prihod bio veći od očekivanih dodatnih troškova. Budući da je Ugovor s društvom Ryanair iz 2002. stoga bio u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu, njime se društvu Ryanair nije dodijelila prednost. |
| --- | --- |

(475)

Nakon analize procjene profitabilnosti koju je Oxera provela u pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. i očekivanja FFHG-a u trenutku sklapanja Ugovora Komisija se slaže kako se moglo razumno smatrati da će se Ugovorom pridonijeti profitabilnosti Zračne luke Frankfurt Hahn (uzimajući u obzir prevladavajuće uvjete na tržištu u to vrijeme) jer je očekivani dodatni prihod bio veći od očekivanih dodatnih troškova. Budući da je Ugovor s društvom Ryanair iz 2002. stoga bio u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu, njime se društvu Ryanair nije dodijelila prednost.

| (476) | S obzirom na to da jedan od kumulativnih kriterija iz članka 107. stavka 1. Ugovora nije ispunjen, Komisija smatra da Ugovor s društvom Ryanair iz 2002. ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(476)

S obzirom na to da jedan od kumulativnih kriterija iz članka 107. stavka 1. Ugovora nije ispunjen, Komisija smatra da Ugovor s društvom Ryanair iz 2002. ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

8.2.5.   MJERA 10.: UGOVOR S DRUŠTVOM RYANAIR IZ 2005.

| (477) | Izmjena Ugovora s društvom Ryanair iz 2002., „Ugovor između društava Ryanair i Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH: isporuka zrakoplova 6 do 18 u razdoblju od 2005. do 2012.”, dogovorena je 4. studenoga 2005. Nadzorni odbor FFHG-a odobrio je sklapanje Ugovora s društvom Ryanair iz 2005. 18. studenoga 2005. Ugovor s društvom Ryanair iz 2005. vrijedi do [...]. |
| --- | --- |

(477)

Izmjena Ugovora s društvom Ryanair iz 2002., „Ugovor između društava Ryanair i Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH: isporuka zrakoplova 6 do 18 u razdoblju od 2005. do 2012.”, dogovorena je 4. studenoga 2005. Nadzorni odbor FFHG-a odobrio je sklapanje Ugovora s društvom Ryanair iz 2005. 18. studenoga 2005. Ugovor s društvom Ryanair iz 2005. vrijedi do [...].

| (478) | Njemačka je navela i da je Ugovor s društvom Ryanair iz 2005. u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu. U potporu toj tvrdnji Njemačka je dostavila test subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je proveo PwC. U testu subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je proveo PwC uspoređuju se dva scenarija kako bi se odredio dodatni utjecaj Ugovora s društvom Ryanair iz 2005.: i. ex ante poslovni plan FFHG-a uz uključivanje društva Ryanair i ii. alternativni scenarij s ex ante poslovnim planom FFHG-a bez uključivanja društva Ryanair. Dodatni novčani tok izračunan je kao razlika između ta dva scenarija (kako je sažeto u tablici 29.).

  Tablica 29.


  Test subjekta u tržišnom gospodarstvu u pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 2005.

  [...]







  Izvor: | Izvješće PwC-a za 2006., stranice 88. i 89. |
| --- | --- | --- |

(478)

Njemačka je navela i da je Ugovor s društvom Ryanair iz 2005. u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu. U potporu toj tvrdnji Njemačka je dostavila test subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je proveo PwC. U testu subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je proveo PwC uspoređuju se dva scenarija kako bi se odredio dodatni utjecaj Ugovora s društvom Ryanair iz 2005.: i. ex ante poslovni plan FFHG-a uz uključivanje društva Ryanair i ii. alternativni scenarij s ex ante poslovnim planom FFHG-a bez uključivanja društva Ryanair. Dodatni novčani tok izračunan je kao razlika između ta dva scenarija (kako je sažeto u tablici 29.).

ex ante

ex ante

Tablica 29.

Tablica 29.

Test subjekta u tržišnom gospodarstvu u pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 2005.

Test subjekta u tržišnom gospodarstvu u pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 2005.

[...]

Izvor:

Izvor:

| (479) | Komisija smatra da su u dodatnom novčanom toku koji je utvrđen kao razlika između ta dva scenarija uzeti u obzir svi dodatni troškovi i prihodi nastali zbog prisutnosti društva Ryanair u Zračnoj luci. Osim toga, u tom izračunu profitabilnosti uzeta su u obzir ulaganja koja su izvršena zbog prisutnosti društva Ryanair u Zračnoj luci. Prema dopunskom testu subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je PwC proveo nakon donošenja Odluke o pokretanju postupka iz 2008. ukupan iznos ulaganja od [...] milijuna EUR može se pripisati društvu Ryanair, dok se preostalih [...] milijuna EUR odnosi na razvoj infrastrukture za teretni promet u Zračnoj luci (odnosno ukupno [...] milijuna EUR). |
| --- | --- |

(479)

Komisija smatra da su u dodatnom novčanom toku koji je utvrđen kao razlika između ta dva scenarija uzeti u obzir svi dodatni troškovi i prihodi nastali zbog prisutnosti društva Ryanair u Zračnoj luci. Osim toga, u tom izračunu profitabilnosti uzeta su u obzir ulaganja koja su izvršena zbog prisutnosti društva Ryanair u Zračnoj luci. Prema dopunskom testu subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je PwC proveo nakon donošenja Odluke o pokretanju postupka iz 2008. ukupan iznos ulaganja od [...] milijuna EUR može se pripisati društvu Ryanair, dok se preostalih [...] milijuna EUR odnosi na razvoj infrastrukture za teretni promet u Zračnoj luci (odnosno ukupno [...] milijuna EUR).

| (480) | Komisija napominje da je Uprava FFHG-a, uzimajući u obzir sve dodatne troškove i prihode koji proizlaze iz djelatnosti društva Ryanair u Zračnoj luci, očekivala da će se Ugovorom s društvom Ryanair iz 2005. tijekom njegove valjanosti ostvariti pozitivan doprinos profitabilnosti Zračne luke Frankfurt Hahn uz NPV u iznosu od najmanje [...] milijuna EUR (diskontna stopa = [...] %) (120). |
| --- | --- |

(480)

Komisija napominje da je Uprava FFHG-a, uzimajući u obzir sve dodatne troškove i prihode koji proizlaze iz djelatnosti društva Ryanair u Zračnoj luci, očekivala da će se Ugovorom s društvom Ryanair iz 2005. tijekom njegove valjanosti ostvariti pozitivan doprinos profitabilnosti Zračne luke Frankfurt Hahn uz NPV u iznosu od najmanje [...] milijuna EUR (diskontna stopa = [...] %) (120).

120

| (481) | U tom kontekstu Komisija napominje da se, uzimajući u obzir prevladavajuće uvjete na tržištu i znatan rast niskotarifnih prijevoznika od 2000., pretpostavke na kojima se temelji ex ante poslovni plan čine realnima. Istodobno se čini da, s obzirom na dugo razdoblje planiranja stvarnog razvoja putničkog prometa u Zračnoj luci Frankfurt Hahn, u NPV-u izračunanom na temelju diskontne stope od [...] % možda nisu na primjeren način uzeti u obzir rizici koji bi mogli utjecati na temeljne pretpostavke. |
| --- | --- |

(481)

U tom kontekstu Komisija napominje da se, uzimajući u obzir prevladavajuće uvjete na tržištu i znatan rast niskotarifnih prijevoznika od 2000., pretpostavke na kojima se temelji ex ante poslovni plan čine realnima. Istodobno se čini da, s obzirom na dugo razdoblje planiranja stvarnog razvoja putničkog prometa u Zračnoj luci Frankfurt Hahn, u NPV-u izračunanom na temelju diskontne stope od [...] % možda nisu na primjeren način uzeti u obzir rizici koji bi mogli utjecati na temeljne pretpostavke.

ex ante

| (482) | Stoga je Komisija provela procjenu osjetljivosti diskontne stope (vidjeti tablicu 30.). Ako se primijeni diskontna stopa od [...] %, NPV još uvijek iznosi [...] milijuna EUR. Osim toga, čak i kad bi se smatralo da se diskontnom stopom od [...] % još uvijek ne bi mogle ispraviti sve nesigurnosti u pogledu dugoročnih prognoza putničkog prometa, potrebno je uzeti u obzir da se očekivalo da će se Ugovorom ostvariti pozitivan doprinos profitabilnosti FFHG-a od prve godine nadalje i da se činilo da ne postoji uvjerljiv razlog, s obzirom na ukupan razvoj tržišta, zbog kojeg bi FFHG očekivao pad u kasnijim godinama.

  Tablica 30.


  Test subjekta u tržišnom gospodarstvu u pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 2005. – procjena osjetljivosti diskontne stope

  [...] |
| --- | --- |

(482)

Stoga je Komisija provela procjenu osjetljivosti diskontne stope (vidjeti tablicu 30.). Ako se primijeni diskontna stopa od [...] %, NPV još uvijek iznosi [...] milijuna EUR. Osim toga, čak i kad bi se smatralo da se diskontnom stopom od [...] % još uvijek ne bi mogle ispraviti sve nesigurnosti u pogledu dugoročnih prognoza putničkog prometa, potrebno je uzeti u obzir da se očekivalo da će se Ugovorom ostvariti pozitivan doprinos profitabilnosti FFHG-a od prve godine nadalje i da se činilo da ne postoji uvjerljiv razlog, s obzirom na ukupan razvoj tržišta, zbog kojeg bi FFHG očekivao pad u kasnijim godinama.

Tablica 30.

Tablica 30.

Test subjekta u tržišnom gospodarstvu u pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 2005. – procjena osjetljivosti diskontne stope

Test subjekta u tržišnom gospodarstvu u pogledu Ugovora s društvom Ryanair iz 2005. – procjena osjetljivosti diskontne stope

[...]

Zaključak

Zaključak

| (483) | S obzirom na provedenu analizu dodatne profitabilnosti Komisija zaključuje da je Ugovor s društvom Ryanair iz 2005. bio u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu jer se njime, sa stajališta ex ante te uzimajući u obzir prevladavajuće uvjete na tržištu, dodatno pridonijelo profitabilnosti rukovoditelja Zračne luke. Stoga Komisija zaključuje da se odlukom FFHG-a o sklapanju Ugovora s društvom Ryanair iz 2005. tom zračnom prijevozniku nije dodijelila nikakva gospodarska prednost koju ne bi dobio u uobičajenim tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(483)

S obzirom na provedenu analizu dodatne profitabilnosti Komisija zaključuje da je Ugovor s društvom Ryanair iz 2005. bio u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu jer se njime, sa stajališta ex ante te uzimajući u obzir prevladavajuće uvjete na tržištu, dodatno pridonijelo profitabilnosti rukovoditelja Zračne luke. Stoga Komisija zaključuje da se odlukom FFHG-a o sklapanju Ugovora s društvom Ryanair iz 2005. tom zračnom prijevozniku nije dodijelila nikakva gospodarska prednost koju ne bi dobio u uobičajenim tržišnim uvjetima.

ex ante

| (484) | S obzirom na to da jedan od kumulativnih kriterija iz članka 107. stavka 1. Ugovora nije ispunjen, Komisija smatra da Ugovor s društvom Ryanair iz 2005. između Zračne luke Frankfurt Hahn i društva Ryanair ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora (121). |
| --- | --- |

(484)

S obzirom na to da jedan od kumulativnih kriterija iz članka 107. stavka 1. Ugovora nije ispunjen, Komisija smatra da Ugovor s društvom Ryanair iz 2005. između Zračne luke Frankfurt Hahn i društva Ryanair ne čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora (121).

121

8.2.6.   MJERA 11.: CJENIK NAKNADA ZRAČNE LUKE IZ 2006.

| (485) | Cjenikom naknada zračne luke iz 2006. koji je stupio na snagu 1. lipnja 2006. zamijenjen je Cjenik naknada zračne luke iz 2001. Međutim, u njemu se primjenjuju ista temeljna načela kao u Cjeniku naknada zračne luke iz 2001. Promjene u odnosu na Cjenik naknada zračne luke iz 2001. odnose se na naknade za uzlijetanje i slijetanje, pristojbu za putnike te marketinšku podršku za otvaranje nove linije i ostvareni promet koji ovisi o ukupnom broju putnika (odlaznih i dolaznih koje prevozi taj zračni prijevoznik). |
| --- | --- |

(485)

Cjenikom naknada zračne luke iz 2006. koji je stupio na snagu 1. lipnja 2006. zamijenjen je Cjenik naknada zračne luke iz 2001. Međutim, u njemu se primjenjuju ista temeljna načela kao u Cjeniku naknada zračne luke iz 2001. Promjene u odnosu na Cjenik naknada zračne luke iz 2001. odnose se na naknade za uzlijetanje i slijetanje, pristojbu za putnike te marketinšku podršku za otvaranje nove linije i ostvareni promet koji ovisi o ukupnom broju putnika (odlaznih i dolaznih koje prevozi taj zračni prijevoznik).

| (486) | Njemačka je tvrdila da na temelju Cjenika naknada zračne luke iz 2006. društvu Ryanair nije dodijeljena nikakva prednost. Kao prvo, Njemačka je obrazložila različite naknade za putnike činjenicom da su one utvrđene kako bi se pružio poticaj niskotarifnim prijevoznicima te istodobno pokrili operativni troškovi Zračne luke. Njemačka je tvrdila da je smanjenje naknada prema broju putnika uobičajeno ponašanje u nacionalnim i međunarodnim zračnim lukama. Budući da je prag za stjecanje rabata bio vrlo nizak, odnosno 100 000 putnika godišnje, ti su rabati bili dostupni i manjim zračnim prijevoznicima. |
| --- | --- |

(486)

Njemačka je tvrdila da na temelju Cjenika naknada zračne luke iz 2006. društvu Ryanair nije dodijeljena nikakva prednost. Kao prvo, Njemačka je obrazložila različite naknade za putnike činjenicom da su one utvrđene kako bi se pružio poticaj niskotarifnim prijevoznicima te istodobno pokrili operativni troškovi Zračne luke. Njemačka je tvrdila da je smanjenje naknada prema broju putnika uobičajeno ponašanje u nacionalnim i međunarodnim zračnim lukama. Budući da je prag za stjecanje rabata bio vrlo nizak, odnosno 100 000 putnika godišnje, ti su rabati bili dostupni i manjim zračnim prijevoznicima.

| (487) | U potporu toj tvrdnji Njemačka je dostavila ex ante procjenu profitabilnosti u kojoj je uspoređen scenarij s uvođenjem Cjenika naknada zračne luke iz 2006. sa scenarijem bez uvođenja tog Cjenika, kako je sažeto u tablici 31. Komisija smatra da se, uzimajući u obzir prevladavajuće uvjete na tržištu i stvarne operativne rezultate FFHG-a u to vrijeme, izračun profitabilnosti temeljio na realnim pretpostavkama.

  Tablica 31.


  Procjena profitabilnosti na temelju Cjenika naknada zračne luke iz 2006.













  U tisućama EUR | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EBITDA s Cjenikom naknada zračne luke iz 2006. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITDA bez Cjenika naknada zračne luke iz 2006. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Dodatni utjecaj Cjenika naknada zračne luke iz 2006. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Izvor: Izvješće PwC-a za 2006., stranica 57. |

(487)

U potporu toj tvrdnji Njemačka je dostavila ex ante procjenu profitabilnosti u kojoj je uspoređen scenarij s uvođenjem Cjenika naknada zračne luke iz 2006. sa scenarijem bez uvođenja tog Cjenika, kako je sažeto u tablici 31. Komisija smatra da se, uzimajući u obzir prevladavajuće uvjete na tržištu i stvarne operativne rezultate FFHG-a u to vrijeme, izračun profitabilnosti temeljio na realnim pretpostavkama.

ex ante

Tablica 31.

Tablica 31.

Procjena profitabilnosti na temelju Cjenika naknada zračne luke iz 2006.

Procjena profitabilnosti na temelju Cjenika naknada zračne luke iz 2006.

U tisućama EUR

U tisućama EUR

2006.

2006.

2007.

2007.

2008.

2008.

2009.

2009.

2010.

2010.

2011.

2011.

EBITDA s Cjenikom naknada zračne luke iz 2006.

EBITDA s Cjenikom naknada zračne luke iz 2006.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITDA bez Cjenika naknada zračne luke iz 2006.

EBITDA bez Cjenika naknada zračne luke iz 2006.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dodatni utjecaj Cjenika naknada zračne luke iz 2006.

Dodatni utjecaj Cjenika naknada zračne luke iz 2006.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Izvor: Izvješće PwC-a za 2006., stranica 57.

Izvor:

| (488) | Kako je navedeno u odjeljku 8.2.1., dogovori sklopljeni između zračnih prijevoznika i zračne luke mogu se smatrati usklađenima s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu kad, sa stajališta ex ante, dodatno pridonose profitabilnosti zračne luke. Zračna luka trebala bi pokazati da je, kad sklapa dogovor sa zračnim prijevoznikom (npr. poseban ugovor ili ukupan cjenik naknada zračne luke) sposobna tijekom valjanosti dogovora pokriti sve troškove koji proizlaze iz dogovora uz razumnu profitnu maržu na temelju razumnih srednjoročnih izgleda. |
| --- | --- |

(488)

Kako je navedeno u odjeljku 8.2.1., dogovori sklopljeni između zračnih prijevoznika i zračne luke mogu se smatrati usklađenima s testom subjekta u tržišnom gospodarstvu kad, sa stajališta ex ante, dodatno pridonose profitabilnosti zračne luke. Zračna luka trebala bi pokazati da je, kad sklapa dogovor sa zračnim prijevoznikom (npr. poseban ugovor ili ukupan cjenik naknada zračne luke) sposobna tijekom valjanosti dogovora pokriti sve troškove koji proizlaze iz dogovora uz razumnu profitnu maržu na temelju razumnih srednjoročnih izgleda.

ex ante

| (489) | Osim toga, kako bi se procijenilo zadovoljava li dogovor koji je zračna luka sklopila sa zračnim prijevoznikom test subjekta u tržišnom gospodarstvu, očekivani nezrakoplovni prihodi koji proizlaze iz djelatnosti zračnog prijevoznika moraju se uzeti u obzir zajedno s naknadama zračne luke, bez rabata, marketinške podrške ili programa poticaja. Slično tome moraju se uzeti u obzir svi očekivani dodatni troškovi koji su nastali zračnoj luci na temelju djelatnosti zračnog prijevoznika u zračnoj luci. Ti dodatni troškovi mogu uključivati sve kategorije rashoda ili ulaganja, kao što su dodatni troškovi osoblja i opreme te troškovi ulaganja koji su nastali zbog prisutnosti zračnog prijevoznika u zračnoj luci. Ako se, na primjer, zračna luka treba proširiti ili izgraditi novi terminal ili kakav drugi objekt pretežito kako bi se udovoljilo potrebama određenog zračnog prijevoznika, ti bi se troškovi trebali uzeti u obzir pri izračunavanju dodatnih troškova. Za razliku od toga, troškovi koje bi zračna luka svejedno morala snositi, bez obzira na dogovor sa zračnim prijevoznikom, ne bi se trebali uzeti u obzir u testu subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(489)

Osim toga, kako bi se procijenilo zadovoljava li dogovor koji je zračna luka sklopila sa zračnim prijevoznikom test subjekta u tržišnom gospodarstvu, očekivani nezrakoplovni prihodi koji proizlaze iz djelatnosti zračnog prijevoznika moraju se uzeti u obzir zajedno s naknadama zračne luke, bez rabata, marketinške podrške ili programa poticaja. Slično tome moraju se uzeti u obzir svi očekivani dodatni troškovi koji su nastali zračnoj luci na temelju djelatnosti zračnog prijevoznika u zračnoj luci. Ti dodatni troškovi mogu uključivati sve kategorije rashoda ili ulaganja, kao što su dodatni troškovi osoblja i opreme te troškovi ulaganja koji su nastali zbog prisutnosti zračnog prijevoznika u zračnoj luci. Ako se, na primjer, zračna luka treba proširiti ili izgraditi novi terminal ili kakav drugi objekt pretežito kako bi se udovoljilo potrebama određenog zračnog prijevoznika, ti bi se troškovi trebali uzeti u obzir pri izračunavanju dodatnih troškova. Za razliku od toga, troškovi koje bi zračna luka svejedno morala snositi, bez obzira na dogovor sa zračnim prijevoznikom, ne bi se trebali uzeti u obzir u testu subjekta u tržišnom gospodarstvu.

| (490) | U pogledu procjene profitabilnosti koju je FFHG proveo prije uvođenja Cjenika naknada zračne luke iz 2006. Komisija smatra da su svi dodatni troškovi i prihodi nastali zbog uvođenja Cjenika uzeti u obzir i da su se temeljili na razumnim pretpostavkama, uzimajući u obzir prevladavajuće uvjete na tržištu i stvarne rezultate FFHG-a. Cjenik naknada zračne luke iz 2006. nije bio vremenski ograničen; stoga je upravitelj zračne luke mogao izračunati ukupnu profitabilnost na temelju Cjenika naknada zračne luke iz 2006. za nekoliko uzastopnih godina. Osim toga, FFHG je u svakom trenutku mogao promijeniti cjenik naknada zračne luke ako se dokaže da ostvareni prihodi nisu dovoljni za pokriće dodatnih troškova nastalih zbog tih zračnih prijevoznika i upotrebe tog cjenika. Osim toga, s obzirom na to da je Ryanair sklopio pojedinačni ugovor, cjenik se nije primjenjivao na glavnog zračnog prijevoznika (s udjelom putnika od oko 90 %), nego se primjenjivao na preostale zračne prijevoznike s udjelom putnika od oko 10 %. Stoga su dodatni troškovi na temelju Cjenika naknada zračne luke iz 2006. bili vrlo ograničeni te je FFHG očekivao da će moći bolje iskoristiti svoja sredstva. |
| --- | --- |

(490)

U pogledu procjene profitabilnosti koju je FFHG proveo prije uvođenja Cjenika naknada zračne luke iz 2006. Komisija smatra da su svi dodatni troškovi i prihodi nastali zbog uvođenja Cjenika uzeti u obzir i da su se temeljili na razumnim pretpostavkama, uzimajući u obzir prevladavajuće uvjete na tržištu i stvarne rezultate FFHG-a. Cjenik naknada zračne luke iz 2006. nije bio vremenski ograničen; stoga je upravitelj zračne luke mogao izračunati ukupnu profitabilnost na temelju Cjenika naknada zračne luke iz 2006. za nekoliko uzastopnih godina. Osim toga, FFHG je u svakom trenutku mogao promijeniti cjenik naknada zračne luke ako se dokaže da ostvareni prihodi nisu dovoljni za pokriće dodatnih troškova nastalih zbog tih zračnih prijevoznika i upotrebe tog cjenika. Osim toga, s obzirom na to da je Ryanair sklopio pojedinačni ugovor, cjenik se nije primjenjivao na glavnog zračnog prijevoznika (s udjelom putnika od oko 90 %), nego se primjenjivao na preostale zračne prijevoznike s udjelom putnika od oko 10 %. Stoga su dodatni troškovi na temelju Cjenika naknada zračne luke iz 2006. bili vrlo ograničeni te je FFHG očekivao da će moći bolje iskoristiti svoja sredstva.

| (491) | Iako u ex ante analizi koju je proveo FFHG i dostavila Njemačka nije primijenjen popust na buduća plaćanja do datuma kad je Cjenik naknada zračne luke iz 2006. stupio na snagu, jasno je da se očekivalo da će Cjenik biti profitabilan od prve godine nadalje. |
| --- | --- |

(491)

Iako u ex ante analizi koju je proveo FFHG i dostavila Njemačka nije primijenjen popust na buduća plaćanja do datuma kad je Cjenik naknada zračne luke iz 2006. stupio na snagu, jasno je da se očekivalo da će Cjenik biti profitabilan od prve godine nadalje.

ex ante

| (492) | Osim toga, s obzirom na visoke fiksne troškove i vrlo ograničene dodatne troškove koji se odnose na pružanje usluga u skladu s Cjenikom naknada zračne luke iz 2006., te prognoze nisu ovisile o pretpostavkama u pogledu ukupnog razvoja prometa. |
| --- | --- |

(492)

Osim toga, s obzirom na visoke fiksne troškove i vrlo ograničene dodatne troškove koji se odnose na pružanje usluga u skladu s Cjenikom naknada zračne luke iz 2006., te prognoze nisu ovisile o pretpostavkama u pogledu ukupnog razvoja prometa.

Zaključak

Zaključak

| (493) | S obzirom na izvršeni izračun dodatne profitabilnosti Komisija zaključuje da je uvođenje Cjenika naknada zračne luke iz 2006. bilo u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu jer se time, sa stajališta ex ante, dodatno pridonijelo profitabilnosti Zračne luke. Točnije, svi troškovi Zračne luke koji proizlaze iz uvođenja Cjenika naknada zračne luke iz 2006. bili su pokriveni prihodima (od zrakoplovnih i nezrakoplovnih djelatnosti) koji proizlaze iz uvođenja tog Cjenika, uz razumnu profitnu maržu. Osim toga, razumno se očekivalo da će troškove koji se izravno mogu pripisati pojedinačnim ugovorima s određenim zračnim prijevoznicima premašiti prihodi koji se mogu pripisati prisutnosti tih zračnih prijevoznika (vidjeti odjeljak 8.2.5.). Stoga se od Cjenika naknada zračne luke iz 2006. (uzimajući u obzir prevladavajuće uvjete na tržištu u vrijeme njegova uvođenja) razumno moglo očekivati da će se njime dugoročno pridonijeti ukupnoj profitabilnosti Zračne luke. |
| --- | --- |

(493)

S obzirom na izvršeni izračun dodatne profitabilnosti Komisija zaključuje da je uvođenje Cjenika naknada zračne luke iz 2006. bilo u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu jer se time, sa stajališta ex ante, dodatno pridonijelo profitabilnosti Zračne luke. Točnije, svi troškovi Zračne luke koji proizlaze iz uvođenja Cjenika naknada zračne luke iz 2006. bili su pokriveni prihodima (od zrakoplovnih i nezrakoplovnih djelatnosti) koji proizlaze iz uvođenja tog Cjenika, uz razumnu profitnu maržu. Osim toga, razumno se očekivalo da će troškove koji se izravno mogu pripisati pojedinačnim ugovorima s određenim zračnim prijevoznicima premašiti prihodi koji se mogu pripisati prisutnosti tih zračnih prijevoznika (vidjeti odjeljak 8.2.5.). Stoga se od Cjenika naknada zračne luke iz 2006. (uzimajući u obzir prevladavajuće uvjete na tržištu u vrijeme njegova uvođenja) razumno moglo očekivati da će se njime dugoročno pridonijeti ukupnoj profitabilnosti Zračne luke.

ex ante

| (494) | Stoga Komisija zaključuje da se Cjenikom naknada zračne luke iz 2006. zračnim prijevoznicima ne dodjeljuje nikakva gospodarska prednost koju ne bi dobili u uobičajenim tržišnim uvjetima. Osim toga, dostupan je svim potencijalnim korisnicima Zračne luke na transparentan i nediskriminirajući način. Stoga Cjenik naknada zračne luke iz 2006. ne čini potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(494)

Stoga Komisija zaključuje da se Cjenikom naknada zračne luke iz 2006. zračnim prijevoznicima ne dodjeljuje nikakva gospodarska prednost koju ne bi dobili u uobičajenim tržišnim uvjetima. Osim toga, dostupan je svim potencijalnim korisnicima Zračne luke na transparentan i nediskriminirajući način. Stoga Cjenik naknada zračne luke iz 2006. ne čini potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

9.   ZAKONITOST POTPORE

ZAKONITOST POTPORE

| (495) | U skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora države članice moraju prijaviti planove za dodjelu ili izmjenu potpora i ne smiju primjenjivati predložene mjere dok se postupak prijave ne okonča konačnom odlukom. |
| --- | --- |

(495)

U skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora države članice moraju prijaviti planove za dodjelu ili izmjenu potpora i ne smiju primjenjivati predložene mjere dok se postupak prijave ne okonča konačnom odlukom.

| (496) | Budući da su mjere broj 1, 2, 3, 4, 5, 6 i 12 već stavljene na raspolaganje FFHG-u ili neopozivo odobrene tako da je FFHG imao pravo primiti odnosna sredstva, Komisija smatra da Njemačka nije poštovala zabranu iz članka 108. stavka 3. Ugovora (122). |
| --- | --- |

(496)

Budući da su mjere broj 1, 2, 3, 4, 5, 6 i 12 već stavljene na raspolaganje FFHG-u ili neopozivo odobrene tako da je FFHG imao pravo primiti odnosna sredstva, Komisija smatra da Njemačka nije poštovala zabranu iz članka 108. stavka 3. Ugovora (122).

122

10.   PRAVNA OCJENA – SPOJIVOST POTPORE

PRAVNA OCJENA – SPOJIVOST POTPORE

10.1.   PRIMJENJIVOST SMJERNICA ZA ZRAČNI PRIJEVOZ IZ 2014. I 2005.

PRIMJENJIVOST SMJERNICA ZA ZRAČNI PRIJEVOZ IZ 2014. I 2005.

| (497) | U članku 107. stavku 3. Ugovora predviđena su određena izuzeća od općeg pravila iz članka 107. stavka 1. Ugovora da državna potpora nije spojiva s unutarnjim tržištem. Točnije, u članku 107. stavku 3. točki (c) Ugovora propisano je sljedeće: „potpore za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu” mogu se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(497)

U članku 107. stavku 3. Ugovora predviđena su određena izuzeća od općeg pravila iz članka 107. stavka 1. Ugovora da državna potpora nije spojiva s unutarnjim tržištem. Točnije, u članku 107. stavku 3. točki (c) Ugovora propisano je sljedeće: „potpore za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu” mogu se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem.

| (498) | U tom smislu, Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. osigurava se okvir za ocjenjivanje može li se potpora zračnim lukama proglasiti spojivom u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. |
| --- | --- |

(498)

U tom smislu, Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. osigurava se okvir za ocjenjivanje može li se potpora zračnim lukama proglasiti spojivom u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora.

| (499) | U skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. Komisija smatra da se Obavijest Komisije o utvrđivanju pravila koja se primjenjuju na ocjenu nezakonite državne potpore (123) primjenjuje na nezakonitu potporu za ulaganje zračnim lukama. U tom smislu, ako je nezakonita potpora za ulaganje dodijeljena prije 4. travnja 2014., Komisija će primijeniti pravila spojivosti koja su na snazi u trenutku dodjele nezakonite potpore za ulaganje. U skladu s tim, Komisija će primijeniti načela iz Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. u slučaju nezakonitih potpora za ulaganje zračnim lukama koje su odobrene prije 4. travnja 2014. (124). |
| --- | --- |

(499)

U skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. Komisija smatra da se Obavijest Komisije o utvrđivanju pravila koja se primjenjuju na ocjenu nezakonite državne potpore (123) primjenjuje na nezakonitu potporu za ulaganje zračnim lukama. U tom smislu, ako je nezakonita potpora za ulaganje dodijeljena prije 4. travnja 2014., Komisija će primijeniti pravila spojivosti koja su na snazi u trenutku dodjele nezakonite potpore za ulaganje. U skladu s tim, Komisija će primijeniti načela iz Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. u slučaju nezakonitih potpora za ulaganje zračnim lukama koje su odobrene prije 4. travnja 2014. (124).

123

124

| (500) | U skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. Komisija smatra da se „Obavijest Komisije o utvrđivanju važećih pravila za procjenu nezakonitih državnih potpora” ne bi trebala primjenjivati na slučajeve nezakonite operativne potpore zračnim lukama koja je dodijeljena prije 4. travnja 2014. Umjesto toga, Komisija će načela navedena u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. primijeniti na sve slučajeve povezane s operativnim potporama (neriješene prijave i nezakonite neprijavljene potpore) zračnim lukama čak i ako su potpore dodijeljene prije 4. travnja 2014. godine i prije početka prijelaznog razdoblja (125). |
| --- | --- |

(500)

U skladu sa Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. Komisija smatra da se „Obavijest Komisije o utvrđivanju važećih pravila za procjenu nezakonitih državnih potpora” ne bi trebala primjenjivati na slučajeve nezakonite operativne potpore zračnim lukama koja je dodijeljena prije 4. travnja 2014. Umjesto toga, Komisija će načela navedena u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014. primijeniti na sve slučajeve povezane s operativnim potporama (neriješene prijave i nezakonite neprijavljene potpore) zračnim lukama čak i ako su potpore dodijeljene prije 4. travnja 2014. godine i prije početka prijelaznog razdoblja (125).

125

| (501) | Komisija je već u uvodnoj izjavi 496. zaključila da mjere koje su predmet ocjene čine nezakonitu državnu potporu dodijeljenu prije 4. travnja 2014. |
| --- | --- |

(501)

Komisija je već u uvodnoj izjavi 496. zaključila da mjere koje su predmet ocjene čine nezakonitu državnu potporu dodijeljenu prije 4. travnja 2014.

10.2.   RAZLIKOVANJE IZMEĐU POTPORE ZA ULAGANJE I OPERATIVNE POTPORE

RAZLIKOVANJE IZMEĐU POTPORE ZA ULAGANJE I OPERATIVNE POTPORE

| (502) | U skladu s odredbama iz Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. iz uvodnih izjava 499. i 500. Komisija mora utvrditi čine li predmetne mjere nezakonitu potporu za ulaganje ili operativnu potporu. |
| --- | --- |

(502)

U skladu s odredbama iz Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. iz uvodnih izjava 499. i 500. Komisija mora utvrditi čine li predmetne mjere nezakonitu potporu za ulaganje ili operativnu potporu.

| (503) | U skladu s točkom 25. podtočkom 18. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. potpore za ulaganje definirane su kao „potpore za financiranje fiksne kapitalne imovine; posebno za pokrivanje ‚manjka financijskih sredstava u kapitalnim troškovima””. Osim toga, u skladu s tom odredbom potpora za ulaganje može se odnositi na predujmove (odnosno za pokrivanje troškova ulaganja predujmom) i na potporu isplaćenu u obliku periodičnih obroka (za pokrivanje kapitalnih troškova u smislu godišnje amortizacije i troškova financiranja). |
| --- | --- |

(503)

U skladu s točkom 25. podtočkom 18. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. potpore za ulaganje definirane su kao „potpore za financiranje fiksne kapitalne imovine; posebno za pokrivanje ‚manjka financijskih sredstava u kapitalnim troškovima””. Osim toga, u skladu s tom odredbom potpora za ulaganje može se odnositi na predujmove (odnosno za pokrivanje troškova ulaganja predujmom) i na potporu isplaćenu u obliku periodičnih obroka (za pokrivanje kapitalnih troškova u smislu godišnje amortizacije i troškova financiranja).

| (504) | S druge strane, operativna potpora znači potporu za pokrivanje svih ili dijela operativnih troškova zračne luke koji su definirani kao „temeljni troškovi zračne luke povezani s pružanjem usluga zračne luke, uključujući kategorije troškova poput troškova osoblja, ugovornih usluga, komunikacija, otpada, energije, održavanja, najma i administracije, ali ne uključujući kapitalne troškove, marketinšku podršku ili druge poticaje koje zračna luka osigurava zračnim prijevoznicima te troškove u nadležnosti javne politike” (126). |
| --- | --- |

(504)

S druge strane, operativna potpora znači potporu za pokrivanje svih ili dijela operativnih troškova zračne luke koji su definirani kao „temeljni troškovi zračne luke povezani s pružanjem usluga zračne luke, uključujući kategorije troškova poput troškova osoblja, ugovornih usluga, komunikacija, otpada, energije, održavanja, najma i administracije, ali ne uključujući kapitalne troškove, marketinšku podršku ili druge poticaje koje zračna luka osigurava zračnim prijevoznicima te troškove u nadležnosti javne politike” (126).

126

| (505) | S obzirom na te definicije može se smatrati da povećanja kapitala i izravna bespovratna sredstva koja su bila povezana s projektima ulaganja čine potporu za ulaganje u korist FFHG-a. |
| --- | --- |

(505)

S obzirom na te definicije može se smatrati da povećanja kapitala i izravna bespovratna sredstva koja su bila povezana s projektima ulaganja čine potporu za ulaganje u korist FFHG-a.

| (506) | Za razliku od toga, dio prijenosa godišnjega gubitka koji su se upotrijebili za pokriće godišnjih operativnih gubitaka (127) FFHG-a, umanjenih za troškove uključene u EBITDA-u koji su u nadležnosti javne politike, kako je utvrđeno u odjeljku 8.1.4.1., čini operativu potporu u korist FFHG-a. |
| --- | --- |

(506)

Za razliku od toga, dio prijenosa godišnjega gubitka koji su se upotrijebili za pokriće godišnjih operativnih gubitaka (127) FFHG-a, umanjenih za troškove uključene u EBITDA-u koji su u nadležnosti javne politike, kako je utvrđeno u odjeljku 8.1.4.1., čini operativu potporu u korist FFHG-a.

127

| (507) | Naposljetku, dio prijenosa godišnjih gubitaka kojima su pokriveni gubitci FFHG-a koji već nisu uključeni u EBITDA-u (odnosno, godišnja amortizacija imovine, troškovi financiranja i ostali), umanjeni za troškove u nadležnosti javne politike, kako je utvrđeno u odjeljku 8.1.4.1, čine potporu za ulaganje. |
| --- | --- |

(507)

Naposljetku, dio prijenosa godišnjih gubitaka kojima su pokriveni gubitci FFHG-a koji već nisu uključeni u EBITDA-u (odnosno, godišnja amortizacija imovine, troškovi financiranja i ostali), umanjeni za troškove u nadležnosti javne politike, kako je utvrđeno u odjeljku 8.1.4.1, čine potporu za ulaganje.

| (508) | Kako je prethodno objašnjeno, u svim će se slučajevima razmatrati samo potpora dodijeljena nakon presude Aéroports de Pariz12. prosinca 2000. |
| --- | --- |

(508)

Kako je prethodno objašnjeno, u svim će se slučajevima razmatrati samo potpora dodijeljena nakon presude Aéroports de Pariz12. prosinca 2000.

Aéroports de Pariz

10.3.   SPOJIVOST POTPORE ZA ULAGANJE U SKLADU SA SMJERNICAMA ZA ZRAČNI PRIJEVOZ IZ 2005.

SPOJIVOST POTPORE ZA ULAGANJE U SKLADU SA SMJERNICAMA ZA ZRAČNI PRIJEVOZ IZ 2005.

| (509) | U skladu s točkom 61. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. Komisija mora ispitati jesu li ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:






  (a) | gradnja i korištenje infrastrukture zadovoljavaju jasno definirane ciljeve od općeg interesa (regionalni razvoj, dostupnost itd.); |
| --- | --- | --- |

(509)

U skladu s točkom 61. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. Komisija mora ispitati jesu li ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:

(a)

gradnja i korištenje infrastrukture zadovoljavaju jasno definirane ciljeve od općeg interesa (regionalni razvoj, dostupnost itd.);

| (b) | infrastruktura je potrebna i proporcionalna postavljenom cilju; |
| --- | --- |

(b)

infrastruktura je potrebna i proporcionalna postavljenom cilju;

| (c) | infrastruktura ima zadovoljavajuće srednjoročne izglede za korištenje, osobito što se tiče korištenja postojeće infrastrukture; |
| --- | --- |

(c)

infrastruktura ima zadovoljavajuće srednjoročne izglede za korištenje, osobito što se tiče korištenja postojeće infrastrukture;

| (d) | svi potencijalni korisnici infrastrukture imaju pristup do nje na jednak i nediskriminirajući način; i |
| --- | --- |

(d)

svi potencijalni korisnici infrastrukture imaju pristup do nje na jednak i nediskriminirajući način; i

| (e) | na razvoj trgovine ne utječe u mjeri koja je protivna interesu Unije. |
| --- | --- |

(e)

na razvoj trgovine ne utječe u mjeri koja je protivna interesu Unije.

| (510) | Osim toga, da bi bila spojiva s unutarnjim tržištem, državna potpora zračnim lukama, kao i svaka druga mjera državne potpore, mora imati učinak poticaja te biti nužna i razmjerna legitimnom cilju koji se provodi. |
| --- | --- |

(510)

Osim toga, da bi bila spojiva s unutarnjim tržištem, državna potpora zračnim lukama, kao i svaka druga mjera državne potpore, mora imati učinak poticaja te biti nužna i razmjerna legitimnom cilju koji se provodi.

| (511) | Njemačka je navela da je potpora za ulaganje u korist FFHG-a u skladu sa svim kriterijima spojivosti koji su navedeni u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005. |
| --- | --- |

(511)

Njemačka je navela da je potpora za ulaganje u korist FFHG-a u skladu sa svim kriterijima spojivosti koji su navedeni u Smjernicama za zračni prijevoz iz 2005.

(a)   
  Potporom se pridonosi jasno definiranom cilju od općeg interesa

Potporom se pridonosi jasno definiranom cilju od općeg interesa

| (512) | Potpora za ulaganje u korist FFHG-a usmjerena je na financiranje daljnje prenamjene nekadašnje američke vojne baze u civilnu zračnu luku i značajan razvoj infrastrukture Zračne luke. Tim je mjerama pružen znatan doprinos regionalnom razvoju i povezanosti regije Hunsrück i otvaranju novih radnih mjesta u području čije je gospodarstvo pretrpjelo negativne posljedice zbog zatvaranja američke vojne baze te smanjenju zagušenja u Zračnoj luci Frankfurt na Majni. |
| --- | --- |

(512)

Potpora za ulaganje u korist FFHG-a usmjerena je na financiranje daljnje prenamjene nekadašnje američke vojne baze u civilnu zračnu luku i značajan razvoj infrastrukture Zračne luke. Tim je mjerama pružen znatan doprinos regionalnom razvoju i povezanosti regije Hunsrück i otvaranju novih radnih mjesta u području čije je gospodarstvo pretrpjelo negativne posljedice zbog zatvaranja američke vojne baze te smanjenju zagušenja u Zračnoj luci Frankfurt na Majni.

| (513) | Regija Hunsrück, kako je istaknula Njemačka, okružena je nizom područja (kao što je Landkreis Birkenfeld) koja su označena kao regije kojima je potrebna potpora u okviru zadaće „Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”. U razmatranom razdoblju Landkreis Birkenfeld doista je barem djelomično smatran regijom čiji je bruto domaći proizvod (BDP) niži od prosjeka u Uniji (128). |
| --- | --- |

(513)

Regija Hunsrück, kako je istaknula Njemačka, okružena je nizom područja (kao što je Landkreis Birkenfeld) koja su označena kao regije kojima je potrebna potpora u okviru zadaće „Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”. U razmatranom razdoblju Landkreis Birkenfeld doista je barem djelomično smatran regijom čiji je bruto domaći proizvod (BDP) niži od prosjeka u Uniji (128).

128

| (514) | Komisija smatra da se razvojem Zračne luke Frankfurt Hahn znatno pridonijelo i otvaranju novih radnih mjesta u regiji Hunsrück. Kako je Njemačka pokazala, uzimajući u obzir sve aspekte djelatnosti zračne luke, zahvaljujući Zračnoj luci Frankfurt Hahn 2012. u regiji Hunsrück otvorena su 3 063 radna mjesta, od kojih je 74 % bilo na puno radno vrijeme, a 90 % tih zaposlenika i živi u regiji. |
| --- | --- |

(514)

Komisija smatra da se razvojem Zračne luke Frankfurt Hahn znatno pridonijelo i otvaranju novih radnih mjesta u regiji Hunsrück. Kako je Njemačka pokazala, uzimajući u obzir sve aspekte djelatnosti zračne luke, zahvaljujući Zračnoj luci Frankfurt Hahn 2012. u regiji Hunsrück otvorena su 3 063 radna mjesta, od kojih je 74 % bilo na puno radno vrijeme, a 90 % tih zaposlenika i živi u regiji.

| (515) | Osim toga, razvoj Zračne luke Frankfurt Hahn imao je i pozitivne neizravne, potaknute i katalizirajuće učinke na otvaranje radnih mjesta u regiji te razvoj regije općenito povećanjem broja gospodarskih i turističkih djelatnosti. U skladu s informacijama koje je dostavila Njemačka Zračna luka Frankfurt Hahn znatno pridonosi razvoju receptivnog (~33 % putnika, što odgovara otprilike 1 milijunu putnika u 2005.) i emitivnog turizma (~67 % putnika) savezne pokrajine Porajnje-Falačka. Kako je istaknula Njemačka, 88 % dolaznih putnika boravi u regiji barem jednu noć te su oni u 2005. ostvarili otprilike 5,7 milijuna noćenja. Budući da 88 % dolaznih turista iz Zračne luke Frankfurt Hahn ostvaruje barem jedno noćenje, a više od 80 % njih boravi čak od dva do deset dana, godišnje ukupno ostvaruju promet od oko 133,7 milijuna EUR. Osim toga, zahvaljujući receptivnom turizmu u saveznoj pokrajini Porajnje-Falačka otvoreno je oko 11 000 radnih mjesta. |
| --- | --- |

(515)

Osim toga, razvoj Zračne luke Frankfurt Hahn imao je i pozitivne neizravne, potaknute i katalizirajuće učinke na otvaranje radnih mjesta u regiji te razvoj regije općenito povećanjem broja gospodarskih i turističkih djelatnosti. U skladu s informacijama koje je dostavila Njemačka Zračna luka Frankfurt Hahn znatno pridonosi razvoju receptivnog (~33 % putnika, što odgovara otprilike 1 milijunu putnika u 2005.) i emitivnog turizma (~67 % putnika) savezne pokrajine Porajnje-Falačka. Kako je istaknula Njemačka, 88 % dolaznih putnika boravi u regiji barem jednu noć te su oni u 2005. ostvarili otprilike 5,7 milijuna noćenja. Budući da 88 % dolaznih turista iz Zračne luke Frankfurt Hahn ostvaruje barem jedno noćenje, a više od 80 % njih boravi čak od dva do deset dana, godišnje ukupno ostvaruju promet od oko 133,7 milijuna EUR. Osim toga, zahvaljujući receptivnom turizmu u saveznoj pokrajini Porajnje-Falačka otvoreno je oko 11 000 radnih mjesta.

| (516) | Predmetnim ulaganjima za koja je dodijeljena potpora pomoglo se i u poboljšanju dostupnosti područja. Unatoč tome, dupliciranjem neprofitabilnih zračnih luka (ili izgradnjom dodatnih neiskorištenih kapaciteta) ne pridonosi se postizanju cilja od zajedničkog interesa. U ovom predmetu Komisija zauzima stajalište da potpora za ulaganje ne dovodi do dupliciranja kojim bi se smanjili srednjoročni izgledi za korištenje postojeće infrastrukture u drugim, susjednim zračnim lukama. Doista ne postoje druge zračne luke u krugu od 100 kilometara ili 60 minuta vožnje od Zračne luke Frankfurt Hahn. Zračne luke najbliže Zračnoj luci Frankfurt Hahn jesu Zračna luka Frankfurt na Majni, koja je udaljena 115 kilometara ili 1 sat i 15 minuta vožnje automobilom, i Zračna luka Luxembourg, koja je udaljena 1 sat i 30 minuta vožnje (111 kilometara). |
| --- | --- |

(516)

Predmetnim ulaganjima za koja je dodijeljena potpora pomoglo se i u poboljšanju dostupnosti područja. Unatoč tome, dupliciranjem neprofitabilnih zračnih luka (ili izgradnjom dodatnih neiskorištenih kapaciteta) ne pridonosi se postizanju cilja od zajedničkog interesa. U ovom predmetu Komisija zauzima stajalište da potpora za ulaganje ne dovodi do dupliciranja kojim bi se smanjili srednjoročni izgledi za korištenje postojeće infrastrukture u drugim, susjednim zračnim lukama. Doista ne postoje druge zračne luke u krugu od 100 kilometara ili 60 minuta vožnje od Zračne luke Frankfurt Hahn. Zračne luke najbliže Zračnoj luci Frankfurt Hahn jesu Zračna luka Frankfurt na Majni, koja je udaljena 115 kilometara ili 1 sat i 15 minuta vožnje automobilom, i Zračna luka Luxembourg, koja je udaljena 1 sat i 30 minuta vožnje (111 kilometara).

| (517) | Zračna luka Frankfurt na Majni međunarodna je čvorišna zračna luka s velikim brojem odredišta koju uglavnom upotrebljavaju mrežni prijevoznici koji pružaju usluge tranzitnog prometa, dok Zračna luka Frankfurt Hahn nudi niskotarifne izravne letove. Promet u Zračnoj luci Frankfurt na Majni stalno se povećavao od 2000. s 49,4 milijuna putnika u 2000. na otprilike 58 milijuna u 2012. Međutim, tijekom tog razdoblja na rast su utjecali problemi sa zagušenjem i ograničenjima kapaciteta. Kako je Njemačka istaknula, ograničenja kapaciteta u Zračnoj luci Frankfurt na Majni stalno su premašivana. Stoga je, prema navodima Njemačke, a posebno s obzirom na dozvolu za rad 24 sata dnevno, Zračna luka Frankfurt Hahn imala važnu ulogu u osiguranju dodatnog kapaciteta kako bi se smanjilo zagušenje u Zračnoj luci Frankfurt na Majni. De facto je do 2009. Fraport bio većinski član društva FFHG, upravitelj Zračne luke Frankfurt Hahn (2,7 milijuna putnika u 2013., oko 4 milijuna putnika na vrhuncu u 2007.) i upravitelj Zračne luke Frankfurt na Majni (58 milijuna putnika i 2,1 milijun tona tereta) te je u tom svojstvu provodio strategiju diversifikacije. |
| --- | --- |

(517)

Zračna luka Frankfurt na Majni međunarodna je čvorišna zračna luka s velikim brojem odredišta koju uglavnom upotrebljavaju mrežni prijevoznici koji pružaju usluge tranzitnog prometa, dok Zračna luka Frankfurt Hahn nudi niskotarifne izravne letove. Promet u Zračnoj luci Frankfurt na Majni stalno se povećavao od 2000. s 49,4 milijuna putnika u 2000. na otprilike 58 milijuna u 2012. Međutim, tijekom tog razdoblja na rast su utjecali problemi sa zagušenjem i ograničenjima kapaciteta. Kako je Njemačka istaknula, ograničenja kapaciteta u Zračnoj luci Frankfurt na Majni stalno su premašivana. Stoga je, prema navodima Njemačke, a posebno s obzirom na dozvolu za rad 24 sata dnevno, Zračna luka Frankfurt Hahn imala važnu ulogu u osiguranju dodatnog kapaciteta kako bi se smanjilo zagušenje u Zračnoj luci Frankfurt na Majni. De facto je do 2009. Fraport bio većinski član društva FFHG, upravitelj Zračne luke Frankfurt Hahn (2,7 milijuna putnika u 2013., oko 4 milijuna putnika na vrhuncu u 2007.) i upravitelj Zračne luke Frankfurt na Majni (58 milijuna putnika i 2,1 milijun tona tereta) te je u tom svojstvu provodio strategiju diversifikacije.

De facto

| (518) | Zračna luka Luxembourg, koja je najbliža Zračnoj luci Frankfurt Hahn, ali je još uvijek udaljena oko 111 kilometara ili 1 sat i 30 minuta automobilom, imala je 2008. 1,7 milijuna putnika te je 2013. zabilježila brzi rast na 2,2 milijuna putnika. Iako je Zračna luka Luxembourg nešto manja od Zračne luke Frankfurt Hahn u smislu putničkog prometa, njezin je teretni promet u 2013. znatno veći sa 674 000 tona. Ona nudi velik broj redovnih letova prema europskim glavnim gradovima i čarter letova prema turističkim odredištima. Tim odabirom odredišta u velikoj se mjeri zadovoljavaju potrebe zaposlenika u financijskim i međunarodnim institucijama koje se nalaze u Luxembourgu. |
| --- | --- |

(518)

Zračna luka Luxembourg, koja je najbliža Zračnoj luci Frankfurt Hahn, ali je još uvijek udaljena oko 111 kilometara ili 1 sat i 30 minuta automobilom, imala je 2008. 1,7 milijuna putnika te je 2013. zabilježila brzi rast na 2,2 milijuna putnika. Iako je Zračna luka Luxembourg nešto manja od Zračne luke Frankfurt Hahn u smislu putničkog prometa, njezin je teretni promet u 2013. znatno veći sa 674 000 tona. Ona nudi velik broj redovnih letova prema europskim glavnim gradovima i čarter letova prema turističkim odredištima. Tim odabirom odredišta u velikoj se mjeri zadovoljavaju potrebe zaposlenika u financijskim i međunarodnim institucijama koje se nalaze u Luxembourgu.

| (519) | Zračna luka Saarbrücken udaljena je oko 128 kilometara od Zračne luke Frankfurt Hahn, što je više od 2 sata vožnje automobilom. Osim toga, u Zračnoj luci Frankfurt Hahn posluju većinom niskotarifni prijevoznici (Ryanair) te je prijevoz tereta vrlo važan element njezina poslovnog modela, dok se iz Zračne luke Saarbrücken nude većinom redovni letovi u nacionalna odredišta, a zračni prijevoz tereta ograničen je. |
| --- | --- |

(519)

Zračna luka Saarbrücken udaljena je oko 128 kilometara od Zračne luke Frankfurt Hahn, što je više od 2 sata vožnje automobilom. Osim toga, u Zračnoj luci Frankfurt Hahn posluju većinom niskotarifni prijevoznici (Ryanair) te je prijevoz tereta vrlo važan element njezina poslovnog modela, dok se iz Zračne luke Saarbrücken nude većinom redovni letovi u nacionalna odredišta, a zračni prijevoz tereta ograničen je.

| (520) | U pogledu Zračne luke Zweibrücken Njemačka je naglasila da udaljenost od 127 km do Zračne luke Frankfurt Hahn znači 1 sat i 27 minuta vožnje automobilom ili oko 4 sata vožnje vlakom. Osim toga, Njemačka je navela da se, ako se promatra putnički i teretni zračni promet od 2005. do 2012., ne može zaključiti da će se jedna zračna luka zamijeniti drugom. |
| --- | --- |

(520)

U pogledu Zračne luke Zweibrücken Njemačka je naglasila da udaljenost od 127 km do Zračne luke Frankfurt Hahn znači 1 sat i 27 minuta vožnje automobilom ili oko 4 sata vožnje vlakom. Osim toga, Njemačka je navela da se, ako se promatra putnički i teretni zračni promet od 2005. do 2012., ne može zaključiti da će se jedna zračna luka zamijeniti drugom.

| (521) | Komisija primjećuje da se djelatnosti zračnih luka Frankfurt Hahn i Zweibrücken djelomično preklapaju jer i Zračna luka Zweibrücken obavlja prihvat i otpremu zračnog tereta, a odredišta koja su povezana sa Zračnom lukom Zweibrücken uglavnom su pokrivena čarter letovima. U tom pogledu Komisija napominje da je teretni promet obično mobilniji od putničkog prometa (129). Općenito se smatra da prihvatno područje zračnih luka za teretni promet ima polumjer od najmanje oko 200 kilometara i 2 sata vožnje. Primjedbama iz industrije upućuje se na to da bi pola dana vožnje kamionom (odnosno do 12 sati vožnje kamionom) načelno bilo prihvatljivo špediterima za potrebe prijevoza svoje robe (130). Osim toga, i čarter promet načelno manje ovisi o vremenskoj udaljenosti te se može prihvatiti do 2 sata vožnje automobilom. |
| --- | --- |

(521)

Komisija primjećuje da se djelatnosti zračnih luka Frankfurt Hahn i Zweibrücken djelomično preklapaju jer i Zračna luka Zweibrücken obavlja prihvat i otpremu zračnog tereta, a odredišta koja su povezana sa Zračnom lukom Zweibrücken uglavnom su pokrivena čarter letovima. U tom pogledu Komisija napominje da je teretni promet obično mobilniji od putničkog prometa (129). Općenito se smatra da prihvatno područje zračnih luka za teretni promet ima polumjer od najmanje oko 200 kilometara i 2 sata vožnje. Primjedbama iz industrije upućuje se na to da bi pola dana vožnje kamionom (odnosno do 12 sati vožnje kamionom) načelno bilo prihvatljivo špediterima za potrebe prijevoza svoje robe (130). Osim toga, i čarter promet načelno manje ovisi o vremenskoj udaljenosti te se može prihvatiti do 2 sata vožnje automobilom.

129

130

| (522) | Istodobno je potrebno napomenuti da je prije ulaska Zračne luke Zweibrücken na tržište 2006. Zračna luka Frankfurt Hahn već bila etablirana zračna luka s više od 3 milijuna putnika i teretnim prometom od 123 000 tona. Međutim, Komisija zaključuje da je, s obzirom na povijesni razvoj dviju zračnih luka, njihov geografski položaj i slobodni kapacitet raspoloživ u Zračnoj luci Frankfurt Hahn u vrijeme kad je Zračna luka Zweibrücken ušla na tržište komercijalnog zrakoplovstva 2006. otvaranje Zračne luke Zweibrücken činilo nepotrebno dupliciranje infrastrukture. |
| --- | --- |

(522)

Istodobno je potrebno napomenuti da je prije ulaska Zračne luke Zweibrücken na tržište 2006. Zračna luka Frankfurt Hahn već bila etablirana zračna luka s više od 3 milijuna putnika i teretnim prometom od 123 000 tona. Međutim, Komisija zaključuje da je, s obzirom na povijesni razvoj dviju zračnih luka, njihov geografski položaj i slobodni kapacitet raspoloživ u Zračnoj luci Frankfurt Hahn u vrijeme kad je Zračna luka Zweibrücken ušla na tržište komercijalnog zrakoplovstva 2006. otvaranje Zračne luke Zweibrücken činilo nepotrebno dupliciranje infrastrukture.

| (523) | Stoga Komisija zaključuje da ulaganje u Zračnu luku Frankfurt Hahn ne predstavlja dupliciranje postojeće neprofitabilne infrastrukture. Naprotiv, Zračna luka Frankfurt Hahn imala je važnu ulogu u smanjenju zagušenja u Zračnoj luci Frankfurt na Majni, pri čemu se nisu ograničili planovi potonje u pogledu proširenja. Bez ulaganja u Zračnu luku Frankfurt Hahn de facto je postojao rizik da se potrebe regije u pogledu prijevoza neće moći zadovoljiti. |
| --- | --- |

(523)

Stoga Komisija zaključuje da ulaganje u Zračnu luku Frankfurt Hahn ne predstavlja dupliciranje postojeće neprofitabilne infrastrukture. Naprotiv, Zračna luka Frankfurt Hahn imala je važnu ulogu u smanjenju zagušenja u Zračnoj luci Frankfurt na Majni, pri čemu se nisu ograničili planovi potonje u pogledu proširenja. Bez ulaganja u Zračnu luku Frankfurt Hahn de facto je postojao rizik da se potrebe regije u pogledu prijevoza neće moći zadovoljiti.

de facto

| (524) | S obzirom na razmatranja u uvodnim izjavama od 512. do 523. Komisija stoga zaključuje da potpora za ulaganje usmjerena na izgradnju infrastrukture Zračne luke Frankfurt Hahn i upravljanje njome ispunjuje jasno definirani cilj od zajedničkog interesa, odnosno razvoj gospodarstva regije, otvaranje radnih mjesta i poboljšanje dostupnosti regije. |
| --- | --- |

(524)

S obzirom na razmatranja u uvodnim izjavama od 512. do 523. Komisija stoga zaključuje da potpora za ulaganje usmjerena na izgradnju infrastrukture Zračne luke Frankfurt Hahn i upravljanje njome ispunjuje jasno definirani cilj od zajedničkog interesa, odnosno razvoj gospodarstva regije, otvaranje radnih mjesta i poboljšanje dostupnosti regije.

(b)   
  Infrastruktura je potrebna i proporcionalna cilju

Infrastruktura je potrebna i proporcionalna cilju

| (525) | Njemačka je navela da su ulaganja provedena u skladu s potrebama (i stoga su bila proporcionalna) te je izgrađena infrastruktura Zračnoj luci bila potrebna kako bi mogla služiti povezivanju i razvoju regije te smanjiti zagušenje u Zračnoj luci Frankfurt na Majni. |
| --- | --- |

(525)

Njemačka je navela da su ulaganja provedena u skladu s potrebama (i stoga su bila proporcionalna) te je izgrađena infrastruktura Zračnoj luci bila potrebna kako bi mogla služiti povezivanju i razvoju regije te smanjiti zagušenje u Zračnoj luci Frankfurt na Majni.

| (526) | Na temelju informacija koje je dostavila Njemačka Komisija se slaže da su financirana ulaganja bila nužna i proporcionalna cilju od zajedničkog interesa. Bez tih ulaganja prenamjena nekadašnje američke baze u potpunu funkcionalnu civilnu zračnu luku doista ne bi bila dovršena. Trebalo je izgraditi objekte za putnike i teret te stajanke i modernizirati staze za vožnju kako bi se dodatno razvile civilne letačke operacije. Stoga je izgrađena infrastruktura bila potrebna kako bi Zračna luka mogla pridonijeti povezivanju i razvoju regije. |
| --- | --- |

(526)

Na temelju informacija koje je dostavila Njemačka Komisija se slaže da su financirana ulaganja bila nužna i proporcionalna cilju od zajedničkog interesa. Bez tih ulaganja prenamjena nekadašnje američke baze u potpunu funkcionalnu civilnu zračnu luku doista ne bi bila dovršena. Trebalo je izgraditi objekte za putnike i teret te stajanke i modernizirati staze za vožnju kako bi se dodatno razvile civilne letačke operacije. Stoga je izgrađena infrastruktura bila potrebna kako bi Zračna luka mogla pridonijeti povezivanju i razvoju regije.

| (527) | Osim toga, infrastrukturni projekt poduzet je samo u mjeri koja je bila nužna za postizanje postavljenih ciljeva: iako je infrastruktura bila izgrađena za putnički promet od najviše oko 4 – 5 milijuna putnika i 500 000 tona prometa, statistički podatci o prometu u tablici 1. i tablici 2. pokazuju da se putnički promet stalno povećavao do 2007. kako bi dosegao rekordnih 4 milijuna putnika (nakon čega je slijedio pad na 2,7 milijuna putnika 2013. zbog razloga opisanih u uvodnoj izjavi 532.) te da se teretni promet povećao na više od 500 000 tona tereta u 2011. To znači da je očekivana potražnja za prometnim uslugama u najvećoj mjeri odgovarala stvarnoj potražnji te da ulaganja nisu bila nerazmjerno velika. |
| --- | --- |

(527)

Osim toga, infrastrukturni projekt poduzet je samo u mjeri koja je bila nužna za postizanje postavljenih ciljeva: iako je infrastruktura bila izgrađena za putnički promet od najviše oko 4 – 5 milijuna putnika i 500 000 tona prometa, statistički podatci o prometu u tablici 1. i tablici 2. pokazuju da se putnički promet stalno povećavao do 2007. kako bi dosegao rekordnih 4 milijuna putnika (nakon čega je slijedio pad na 2,7 milijuna putnika 2013. zbog razloga opisanih u uvodnoj izjavi 532.) te da se teretni promet povećao na više od 500 000 tona tereta u 2011. To znači da je očekivana potražnja za prometnim uslugama u najvećoj mjeri odgovarala stvarnoj potražnji te da ulaganja nisu bila nerazmjerno velika.

| (528) | Iako je važno izbjeći ulaganje u dupliciranje postojeće neprofitabilne infrastrukture, to ovdje nije slučaj. Kako je već objašnjeno u uvodnim izjavama od 516. do 523., ne postoje druge zračne luke u krugu od 100 kilometara i 60 minuta vožnje, a čak i ako se uzme u obzir šire prihvatno područje, nema učinaka dupliciranja. Najbliža je Zračna luka Frankfurt na Majni u kojoj se zagušenje namjeravalo smanjiti Zračnom lukom Frankfurt Hahn. |
| --- | --- |

(528)

Iako je važno izbjeći ulaganje u dupliciranje postojeće neprofitabilne infrastrukture, to ovdje nije slučaj. Kako je već objašnjeno u uvodnim izjavama od 516. do 523., ne postoje druge zračne luke u krugu od 100 kilometara i 60 minuta vožnje, a čak i ako se uzme u obzir šire prihvatno područje, nema učinaka dupliciranja. Najbliža je Zračna luka Frankfurt na Majni u kojoj se zagušenje namjeravalo smanjiti Zračnom lukom Frankfurt Hahn.

| (529) | S obzirom na ta razmatranja Komisija smatra da je taj uvjet spojivosti ispunjen. |
| --- | --- |

(529)

S obzirom na ta razmatranja Komisija smatra da je taj uvjet spojivosti ispunjen.

(c)   
  Infrastruktura ima zadovoljavajuće srednjoročne izglede za korištenje

Infrastruktura ima zadovoljavajuće srednjoročne izglede za korištenje

| (530) | Njemačka je navela da su prije donošenja odluke o daljnjem razvoju infrastrukture zračne luke vanjski stručnjaci proveli studije s prognozama prometa kako bi se mogao utvrditi prometni potencijal Zračne luke Frankfurt Hahn. |
| --- | --- |

(530)

Njemačka je navela da su prije donošenja odluke o daljnjem razvoju infrastrukture zračne luke vanjski stručnjaci proveli studije s prognozama prometa kako bi se mogao utvrditi prometni potencijal Zračne luke Frankfurt Hahn.

| (531) | Prema dostavljenim informacijama vidljivo je da su u to vrijeme vanjski stručnjaci prognozirali znatan rast s 0,3 milijuna putnika 2000. na 3,8 milijuna putnika do 2010. (vidjeti sliku 2., sliku 3. i sliku 4.). U pogledu razvoja teretnog prometa stručnjaci su projicirali razvoj sa 151 000 tona 2001. na 386 000 tona 2010. (vidjeti sliku 5.), uz rast teretnog prometa od 2006. do 2010. zbog teretnih letova koji će se preusmjeravati iz Zračne luke Frankfurt na Majni zbog zabrane noćnih letova. Međutim, te su se projekcije mogle ispuniti samo kad bi se ulaganja poduzela u planiranoj mjeri. |
| --- | --- |

(531)

Prema dostavljenim informacijama vidljivo je da su u to vrijeme vanjski stručnjaci prognozirali znatan rast s 0,3 milijuna putnika 2000. na 3,8 milijuna putnika do 2010. (vidjeti sliku 2., sliku 3. i sliku 4.). U pogledu razvoja teretnog prometa stručnjaci su projicirali razvoj sa 151 000 tona 2001. na 386 000 tona 2010. (vidjeti sliku 5.), uz rast teretnog prometa od 2006. do 2010. zbog teretnih letova koji će se preusmjeravati iz Zračne luke Frankfurt na Majni zbog zabrane noćnih letova. Međutim, te su se projekcije mogle ispuniti samo kad bi se ulaganja poduzela u planiranoj mjeri.

| (532) | Komisija napominje da su te prognoze prometa (vidjeti uvodnu izjavu 531.) potvrđene stvarnim razvojem prometa u Zračnoj luci Frankfurt Hahn (vidjeti tablicu 1. i tablicu 2.). Zračna luka Frankfurt Hahn u 2007. prihvatila je i otpremila oko 4 milijuna putnika. Nakon razdoblja znatnog rasta na zračni promet u Njemačkoj i Uniji posljednjih je godina negativno utjecala gospodarska i financijska kriza 2008./2009. čija je posljedica bilo smanjenje broja putnika u zračnom prometu u Njemačkoj 2009. Na razvoj putničkog prometa u Zračnoj luci Frankfurt Hahn dodatno je utjecalo uvođenje poreza za putnike u zračnom prometu u Njemačkoj 2011. Trenutačno Zračna luka Frankfurt Hahn ima oko 2,7 milijuna putnika godišnje. U 2011. Zračna luka Frankfurt Hahn prihvatila je i otpremila 565 000 tona tereta. Zbog stečaja jednog od svojih klijenata 2013. Zračna luka otpremila je samo 447 000 tona tereta. |
| --- | --- |

(532)

Komisija napominje da su te prognoze prometa (vidjeti uvodnu izjavu 531.) potvrđene stvarnim razvojem prometa u Zračnoj luci Frankfurt Hahn (vidjeti tablicu 1. i tablicu 2.). Zračna luka Frankfurt Hahn u 2007. prihvatila je i otpremila oko 4 milijuna putnika. Nakon razdoblja znatnog rasta na zračni promet u Njemačkoj i Uniji posljednjih je godina negativno utjecala gospodarska i financijska kriza 2008./2009. čija je posljedica bilo smanjenje broja putnika u zračnom prometu u Njemačkoj 2009. Na razvoj putničkog prometa u Zračnoj luci Frankfurt Hahn dodatno je utjecalo uvođenje poreza za putnike u zračnom prometu u Njemačkoj 2011. Trenutačno Zračna luka Frankfurt Hahn ima oko 2,7 milijuna putnika godišnje. U 2011. Zračna luka Frankfurt Hahn prihvatila je i otpremila 565 000 tona tereta. Zbog stečaja jednog od svojih klijenata 2013. Zračna luka otpremila je samo 447 000 tona tereta.

| (533) | S obzirom na ta razmatranja može se zaključiti da je Zračna luka Frankfurt Hahn već upotrebljavala većinu svojeg kapaciteta i da su srednjoročni izgledi uporabe kapaciteta bili zadovoljavajući. |
| --- | --- |

(533)

S obzirom na ta razmatranja može se zaključiti da je Zračna luka Frankfurt Hahn već upotrebljavala većinu svojeg kapaciteta i da su srednjoročni izgledi uporabe kapaciteta bili zadovoljavajući.

(d)   
  Jednak i nediskriminirajući pristup infrastrukturi

Jednak i nediskriminirajući pristup infrastrukturi

| (534) | Svi potencijalni korisnici infrastrukture imaju pristup infrastrukturi pod jednakim i nediskriminirajućim uvjetima. Cjenik naknada zračne luke koji se primjenjuje u Zračnoj luci Frankfurt Hahn doista je javno dostupan i otvoren svim potencijalnim i trenutačnim korisnicima Zračne luke na transparentan i nediskriminirajući način. Sve razlike u naknadama zračne luke koje su stvarno plaćene za upotrebu infrastrukture temeljile su se na komercijalno opravdanim razlikama. (131) |
| --- | --- |

(534)

Svi potencijalni korisnici infrastrukture imaju pristup infrastrukturi pod jednakim i nediskriminirajućim uvjetima. Cjenik naknada zračne luke koji se primjenjuje u Zračnoj luci Frankfurt Hahn doista je javno dostupan i otvoren svim potencijalnim i trenutačnim korisnicima Zračne luke na transparentan i nediskriminirajući način. Sve razlike u naknadama zračne luke koje su stvarno plaćene za upotrebu infrastrukture temeljile su se na komercijalno opravdanim razlikama. (131)

131

| (535) | Stoga Komisija smatra da je taj uvjet ispunjen. |
| --- | --- |

(535)

Stoga Komisija smatra da je taj uvjet ispunjen.

(e)   
  Ne utječe se na trgovinu na način suprotan zajedničkom interesu

Ne utječe se na trgovinu na način suprotan zajedničkom interesu

| (536) | U skladu s točkom 39. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. kategorija zračne luke može dati naznaku mjere u kojoj se zračne luke međusobno natječu te stoga i mjere u kojoj javno financiranje odobreno nekoj zračnoj luci može narušiti konkurenciju. |
| --- | --- |

(536)

U skladu s točkom 39. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. kategorija zračne luke može dati naznaku mjere u kojoj se zračne luke međusobno natječu te stoga i mjere u kojoj javno financiranje odobreno nekoj zračnoj luci može narušiti konkurenciju.

| (537) | U standardnom prihvatnom području Zračne luke Frankfurt Hahn (1 sat vožnje automobilom ili udaljenost od 100 kilometara) ne postoje druge zračne luke koje se upotrebljavaju u komercijalne svrhe. Čak i kad bi se proširilo prihvatno područje, Komisija smatra da se potporom ne stvaraju neopravdani negativni učinci na tržišno natjecanje niti se utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(537)

U standardnom prihvatnom području Zračne luke Frankfurt Hahn (1 sat vožnje automobilom ili udaljenost od 100 kilometara) ne postoje druge zračne luke koje se upotrebljavaju u komercijalne svrhe. Čak i kad bi se proširilo prihvatno područje, Komisija smatra da se potporom ne stvaraju neopravdani negativni učinci na tržišno natjecanje niti se utječe na trgovinu među državama članicama.

| (538) | U pogledu Zračne luke Frankfurt na Majni (najbliža zračna luka udaljena oko 115 kilometara i 1 sat i 15 minuta vožnje) ulaganja u Zračnu luku Frankfurt Hahn nisu dovela do negativnih učinaka zamjene. De facto, prije nego što se uključio u Zračnu luku Frankfurt Hahn Fraport je već bio upravitelj Zračne luke Frankfurt na Majni, ali je ipak ulagao u Zračnu luku Frankfurt Hahn u cilju smanjenja zagušenja u Zračnoj luci Frankfurt na Majni jer je za to čvorište izgledno prekoračenje kapaciteta u budućnosti. Točnije, zabrana noćnih letova u Zračnoj luci Frankfurt na Majni bila je jedan od glavnih čimbenika u tom razmatranju jer je Zračna luka Frankfurt Hahn imala dozvolu za rad 24 sata dnevno. |
| --- | --- |

(538)

U pogledu Zračne luke Frankfurt na Majni (najbliža zračna luka udaljena oko 115 kilometara i 1 sat i 15 minuta vožnje) ulaganja u Zračnu luku Frankfurt Hahn nisu dovela do negativnih učinaka zamjene. De facto, prije nego što se uključio u Zračnu luku Frankfurt Hahn Fraport je već bio upravitelj Zračne luke Frankfurt na Majni, ali je ipak ulagao u Zračnu luku Frankfurt Hahn u cilju smanjenja zagušenja u Zračnoj luci Frankfurt na Majni jer je za to čvorište izgledno prekoračenje kapaciteta u budućnosti. Točnije, zabrana noćnih letova u Zračnoj luci Frankfurt na Majni bila je jedan od glavnih čimbenika u tom razmatranju jer je Zračna luka Frankfurt Hahn imala dozvolu za rad 24 sata dnevno.

De facto

| (539) | Iako je Zračna luka Frankfurt Hahn zabilježila znatan rast u razdoblju od 2000. do 2007. (tablica 1. i tablica 2.), vidljivo je da je u usporedbi sa Zračnom lukom Frankfurt na Majni udjel prometa ostao vrlo ograničen. Od 2000. do 2003. Zračna luka Frankfurt na Majni zabilježila je stalan rast broja putnika s 48 milijuna u 2000. na 54,2 milijuna u 2007. Zbog gospodarske krize Zračna luka Frankfurt na Majni zabilježila je blagi pad na 50,9 milijuna u 2009., nakon čega je slijedilo brzo povećanje na 58 milijuna. U pogledu teretnog prometa Zračna luka Frankfurt na Majni zabilježila je stalan rast s 1,6 milijuna na 2,2 milijuna tona u 2013. |
| --- | --- |

(539)

Iako je Zračna luka Frankfurt Hahn zabilježila znatan rast u razdoblju od 2000. do 2007. (tablica 1. i tablica 2.), vidljivo je da je u usporedbi sa Zračnom lukom Frankfurt na Majni udjel prometa ostao vrlo ograničen. Od 2000. do 2003. Zračna luka Frankfurt na Majni zabilježila je stalan rast broja putnika s 48 milijuna u 2000. na 54,2 milijuna u 2007. Zbog gospodarske krize Zračna luka Frankfurt na Majni zabilježila je blagi pad na 50,9 milijuna u 2009., nakon čega je slijedilo brzo povećanje na 58 milijuna. U pogledu teretnog prometa Zračna luka Frankfurt na Majni zabilježila je stalan rast s 1,6 milijuna na 2,2 milijuna tona u 2013.

| (540) | U pogledu drugih zračnih luka Komisija je već objasnila da ulaganja u Zračnu luku Frankfurt Hahn nisu imala znatan utjecaj na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama. (132) To se primjenjuje i na Zračnu luku Zweibrücken jer zapravo ona predstavlja nepotrebno dupliciranje infrastrukture (i stoga bi bila odgovorna za svaki učinak narušavanja tržišnog natjecanja). |
| --- | --- |

(540)

U pogledu drugih zračnih luka Komisija je već objasnila da ulaganja u Zračnu luku Frankfurt Hahn nisu imala znatan utjecaj na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama. (132) To se primjenjuje i na Zračnu luku Zweibrücken jer zapravo ona predstavlja nepotrebno dupliciranje infrastrukture (i stoga bi bila odgovorna za svaki učinak narušavanja tržišnog natjecanja).

132

| (541) | Osim toga, za razliku od Zračne luke Frankfurt na Majni i Zračne luke Luxembourg, Zračna luka Frankfurt Hahn nije povezana vlakom. Ukupno se ne može očekivati učinak zamjene u željezničkom prometu. |
| --- | --- |

(541)

Osim toga, za razliku od Zračne luke Frankfurt na Majni i Zračne luke Luxembourg, Zračna luka Frankfurt Hahn nije povezana vlakom. Ukupno se ne može očekivati učinak zamjene u željezničkom prometu.

| (542) | S obzirom na razmatranja u uvodnim izjavama od 536. do 541. Komisija smatra da su svi neopravdani negativni učinci na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama ograničeni na minimum. |
| --- | --- |

(542)

S obzirom na razmatranja u uvodnim izjavama od 536. do 541. Komisija smatra da su svi neopravdani negativni učinci na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama ograničeni na minimum.

(f)   
  Učinak poticaja, nužnost i razmjernost

Učinak poticaja, nužnost i razmjernost

| (543) | Komisija mora utvrditi je li se zbog državne potpore dodijeljene Zračnoj luci Frankfurt Hahn promijenilo ponašanje korisnika na način da se on bavi djelatnošću kojom se pridonosi postizanju cilja od općeg interesa i koju i. ne bi obavljao bez potpore ili ii. bi je obavljao na ograničen ili drukčiji način. Osim toga, potpora se smatra proporcionalnom samo ako se isti rezultat ne bi mogao postići s manjim iznosom potpore i manje narušavanja. To znači da iznos i intenzitet potpore moraju biti ograničeni na minimum koji je potreban da bi se provela djelatnost za koju je potpora dodijeljena. |
| --- | --- |

(543)

Komisija mora utvrditi je li se zbog državne potpore dodijeljene Zračnoj luci Frankfurt Hahn promijenilo ponašanje korisnika na način da se on bavi djelatnošću kojom se pridonosi postizanju cilja od općeg interesa i koju i. ne bi obavljao bez potpore ili ii. bi je obavljao na ograničen ili drukčiji način. Osim toga, potpora se smatra proporcionalnom samo ako se isti rezultat ne bi mogao postići s manjim iznosom potpore i manje narušavanja. To znači da iznos i intenzitet potpore moraju biti ograničeni na minimum koji je potreban da bi se provela djelatnost za koju je potpora dodijeljena.

| (544) | Prema informacijama koje je dostavila Njemačka ulaganje se ne bi moglo ostvariti bez potpore. Njemačka je navela da je potpora bila nužna jer su se njome nadoknadili samo troškovi financiranja te da bi niži iznos doveo do nižih razina ulaganja. |
| --- | --- |

(544)

Prema informacijama koje je dostavila Njemačka ulaganje se ne bi moglo ostvariti bez potpore. Njemačka je navela da je potpora bila nužna jer su se njome nadoknadili samo troškovi financiranja te da bi niži iznos doveo do nižih razina ulaganja.

| (545) | Prema financijskim rezultatima koji su sažeti u tablici 3. i tablici 4. Zračna luka doista još uvijek bilježi gubitke i ne može financirati svoje troškove ulaganja. Stoga se može zaključiti da je potpora bila nužna za ulaganja u svrhu rasterećenja infrastrukture zračne luke te u cilju zadovoljavanja postojećih zahtjeva za modernu infrastrukturu zračne luke. Zračna luka Frankfurt Hahn bez potpore ne bi zadovoljila očekivanu potražnju zračnih prijevoznika, putnika i špeditera te bi se razina gospodarske djelatnosti Zračne luke smanjila. |
| --- | --- |

(545)

Prema financijskim rezultatima koji su sažeti u tablici 3. i tablici 4. Zračna luka doista još uvijek bilježi gubitke i ne može financirati svoje troškove ulaganja. Stoga se može zaključiti da je potpora bila nužna za ulaganja u svrhu rasterećenja infrastrukture zračne luke te u cilju zadovoljavanja postojećih zahtjeva za modernu infrastrukturu zračne luke. Zračna luka Frankfurt Hahn bez potpore ne bi zadovoljila očekivanu potražnju zračnih prijevoznika, putnika i špeditera te bi se razina gospodarske djelatnosti Zračne luke smanjila.

| (546) | Trebalo bi napomenuti i da je javna potpora dodijeljena u razdoblju kad je FFHG provodio znatna ulaganja u infrastrukturu (više od 220 milijuna EUR u razdoblju 2001. – 2012.). Iz toga proizlazi da je potporom za ulaganje pokriven samo dio ukupnih troškova ulaganja. |
| --- | --- |

(546)

Trebalo bi napomenuti i da je javna potpora dodijeljena u razdoblju kad je FFHG provodio znatna ulaganja u infrastrukturu (više od 220 milijuna EUR u razdoblju 2001. – 2012.). Iz toga proizlazi da je potporom za ulaganje pokriven samo dio ukupnih troškova ulaganja.

| (547) | Komisija stoga smatra da je predmetna mjera potpore imala učinak poticaja, da je iznos potpore ograničen na minimum koji je nužan za obavljanje djelatnosti za koju je dodijeljena potpora i da je stoga proporcionalna. |
| --- | --- |

(547)

Komisija stoga smatra da je predmetna mjera potpore imala učinak poticaja, da je iznos potpore ograničen na minimum koji je nužan za obavljanje djelatnosti za koju je dodijeljena potpora i da je stoga proporcionalna.

Zaključak

Zaključak

| (548) | Na temelju prethodno navedenog Komisija zaključuje da je potpora za ulaganje dodijeljena Zračnoj luci Frankfurt Hahn spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora jer zadovoljava uvjete spojivosti iz točke 61. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. |
| --- | --- |

(548)

Na temelju prethodno navedenog Komisija zaključuje da je potpora za ulaganje dodijeljena Zračnoj luci Frankfurt Hahn spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora jer zadovoljava uvjete spojivosti iz točke 61. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005.

10.4.   SPOJIVOST OPERATIVNE POTPORE U SKLADU SA SMJERNICAMA ZA ZRAČNI PRIJEVOZ IZ 2014.

SPOJIVOST OPERATIVNE POTPORE U SKLADU SA SMJERNICAMA ZA ZRAČNI PRIJEVOZ IZ 2014.

| (549) | U odjeljku 5.1. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. utvrđeni su kriteriji koje će Komisija primjenjivati u procjeni spojivosti operativne potpore s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. U skladu s točkom 172. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. Komisija će primjenjivati te kriterije na sve slučajeve povezane s operativnim potporama, uključujući neriješene prijave i slučajeve nezakonite neprijavljene potpore. |
| --- | --- |

(549)

U odjeljku 5.1. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. utvrđeni su kriteriji koje će Komisija primjenjivati u procjeni spojivosti operativne potpore s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora. U skladu s točkom 172. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. Komisija će primjenjivati te kriterije na sve slučajeve povezane s operativnim potporama, uključujući neriješene prijave i slučajeve nezakonite neprijavljene potpore.

| (550) | U skladu s točkom 137. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. nezakonita operativna potpora dodijeljena prije datuma objave Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. može se proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem do pune mjere nepokrivenih operativnih troškova ako su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:






  (a) | doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa: taj je uvjet ispunjen, među ostalim, ako se potporom povećava mobilnost građana unutar Unije i povezanost regija ili se olakšava regionalni razvoj (133); |
| --- | --- | --- |

(550)

U skladu s točkom 137. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. nezakonita operativna potpora dodijeljena prije datuma objave Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. može se proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem do pune mjere nepokrivenih operativnih troškova ako su ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti:

(a)

doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa: taj je uvjet ispunjen, među ostalim, ako se potporom povećava mobilnost građana unutar Unije i povezanost regija ili se olakšava regionalni razvoj (133);

doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa:

133

| (b) | potreba za intervencijom države: potpore moraju biti usmjerene prema situacijama u kojima mogu dovesti do materijalnog poboljšanja koje tržište samo ne može ostvariti (134); |
| --- | --- |

(b)

potreba za intervencijom države: potpore moraju biti usmjerene prema situacijama u kojima mogu dovesti do materijalnog poboljšanja koje tržište samo ne može ostvariti (134);

potreba za intervencijom države:

134

| (c) | postojanje učinka poticaja: taj je uvjet ispunjen ako postoji vjerojatnost da bi u nedostatku operativnih potpora i uzimajući u obzir moguću prisutnost potpore za ulaganje i razinu prometa razina gospodarske aktivnosti predmetne zračne luke bila znatno smanjena (135); |
| --- | --- |

(c)

postojanje učinka poticaja: taj je uvjet ispunjen ako postoji vjerojatnost da bi u nedostatku operativnih potpora i uzimajući u obzir moguću prisutnost potpore za ulaganje i razinu prometa razina gospodarske aktivnosti predmetne zračne luke bila znatno smanjena (135);

postojanje učinka poticaja:

135

| (d) | razmjernost iznosa potpore (potpora ograničena na nužni minimum): kako bi bile razmjerne, operativne potpore zračnim lukama moraju se ograničiti na minimum nužan za ostvarenje djelatnosti za koju se potpora dodjeljuje (136); |
| --- | --- |

(d)

razmjernost iznosa potpore (potpora ograničena na nužni minimum): kako bi bile razmjerne, operativne potpore zračnim lukama moraju se ograničiti na minimum nužan za ostvarenje djelatnosti za koju se potpora dodjeljuje (136);

razmjernost iznosa potpore (potpora ograničena na nužni minimum):

136

| (e) | izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu (137). |
| --- | --- |

(e)

izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu (137).

izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu

137

(a)   
  Doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa

Doprinos dobro definiranom cilju od zajedničkog interesa

| (551) | U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (a) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., kako bi se zračnim lukama omogućilo dovoljno vremena da se prilagode novom stanju na tržištu i kako bi izbjegle prekide u zračnom prometu i povezivosti regije, smatrat će se da operativne potpore zračnim lukama pridonose ostvarenju cilja od zajedničkog interesa ako se njima: i. povećava mobilnost građana Unije i povezanost regija uspostavom pristupnih točaka za letove unutar Unije; ii. suzbija zagušenje prometa u najvećim zračnim lukama Unije; ili iii. olakšava regionalni razvoj. |
| --- | --- |

(551)

U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (a) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., kako bi se zračnim lukama omogućilo dovoljno vremena da se prilagode novom stanju na tržištu i kako bi izbjegle prekide u zračnom prometu i povezivosti regije, smatrat će se da operativne potpore zračnim lukama pridonose ostvarenju cilja od zajedničkog interesa ako se njima: i. povećava mobilnost građana Unije i povezanost regija uspostavom pristupnih točaka za letove unutar Unije; ii. suzbija zagušenje prometa u najvećim zračnim lukama Unije; ili iii. olakšava regionalni razvoj.

| (552) | S obzirom na razmatranja u uvodnim izjavama od 512. do 519. Komisija smatra da se neprekinutim poslovanjem Zračne luke Frankfurt Hahn povećala mobilnost građana Unije i povezanost regija uspostavom pristupne točke za letove unutar Unije u regiji Hunsrück. Osim toga, neprekinutim poslovanjem Zračne luke olakšali su se regionalni razvoj regije Hunsrück i otvaranje novih radnih mjesta. Nadalje, poslovanje i razvoj Zračne luke Frankfurt Hahn služili su smanjenju zagušenja u Zračnoj luci Frankfurt na Majni. |
| --- | --- |

(552)

S obzirom na razmatranja u uvodnim izjavama od 512. do 519. Komisija smatra da se neprekinutim poslovanjem Zračne luke Frankfurt Hahn povećala mobilnost građana Unije i povezanost regija uspostavom pristupne točke za letove unutar Unije u regiji Hunsrück. Osim toga, neprekinutim poslovanjem Zračne luke olakšali su se regionalni razvoj regije Hunsrück i otvaranje novih radnih mjesta. Nadalje, poslovanje i razvoj Zračne luke Frankfurt Hahn služili su smanjenju zagušenja u Zračnoj luci Frankfurt na Majni.

| (553) | Komisija stoga zaključuje da je predmetnom mjerom ispunjen jasno definirani cilj od zajedničkog interesa. |
| --- | --- |

(553)

Komisija stoga zaključuje da je predmetnom mjerom ispunjen jasno definirani cilj od zajedničkog interesa.

(b)   
  Potreba za intervencijom države

Potreba za intervencijom države

| (554) | U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (b) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., kako bi se procijenilo jesu li državne potpore učinkovite u ostvarenju cilja od zajedničkog interesa, nužno je najprije identificirati problem koji treba riješiti. U tom pogledu sve državne potpore morale bi biti usmjerene prema situaciji u kojoj mogu dovesti do materijalnog poboljšanja koje tržište samo ne može ostvariti. |
| --- | --- |

(554)

U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (b) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., kako bi se procijenilo jesu li državne potpore učinkovite u ostvarenju cilja od zajedničkog interesa, nužno je najprije identificirati problem koji treba riješiti. U tom pogledu sve državne potpore morale bi biti usmjerene prema situaciji u kojoj mogu dovesti do materijalnog poboljšanja koje tržište samo ne može ostvariti.

| (555) | Komisija napominje da je Zračna luka Frankfurt Hahn regionalna zračna luka s otprilike 2,7 milijuna putnika godišnje koja je u razdoblju obuhvaćenom istražnim postupkom zabilježila znatan rast broja putnika (vidjeti tablicu 1.). Ima visoke fiksne operativne troškove i u trenutačnim tržišnim uvjetima ne može pokriti vlastite operativne troškove. Stoga postoji potreba za intervencijom države (vidjeti točku 89. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.). |
| --- | --- |

(555)

Komisija napominje da je Zračna luka Frankfurt Hahn regionalna zračna luka s otprilike 2,7 milijuna putnika godišnje koja je u razdoblju obuhvaćenom istražnim postupkom zabilježila znatan rast broja putnika (vidjeti tablicu 1.). Ima visoke fiksne operativne troškove i u trenutačnim tržišnim uvjetima ne može pokriti vlastite operativne troškove. Stoga postoji potreba za intervencijom države (vidjeti točku 89. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.).

(c)   
  Prikladnost mjera potpore

Prikladnost mjera potpore

| (556) | U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (c) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. sve mjere potpore moraju biti odgovarajući instrument politike namijenjen postizanju cilja od zajedničkog interesa. Države članice stoga moraju dokazati da se nijednim drugim instrumentom politike ili instrumentom politike koji u manjoj mjeri narušava tržišno natjecanje ne bi mogao postići isti cilj. |
| --- | --- |

(556)

U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (c) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. sve mjere potpore moraju biti odgovarajući instrument politike namijenjen postizanju cilja od zajedničkog interesa. Države članice stoga moraju dokazati da se nijednim drugim instrumentom politike ili instrumentom politike koji u manjoj mjeri narušava tržišno natjecanje ne bi mogao postići isti cilj.

| (557) | Njemačka je navela da su predmetne mjere potpore prikladne za postizanje željenog cilja od zajedničkog interesa koji se ne bi mogao postići drugim instrumentom politike koji u manjoj mjeri narušava tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(557)

Njemačka je navela da su predmetne mjere potpore prikladne za postizanje željenog cilja od zajedničkog interesa koji se ne bi mogao postići drugim instrumentom politike koji u manjoj mjeri narušava tržišno natjecanje.

| (558) | U tom je pogledu iznos potpore odgovarao nepokrivenim operativnim gubitcima (vidjeti tablicu 4.) koji su stvarno nastali te je bio ograničen na potrebni minimum jer je odobren samo u iznosu stvarno nastalih operativnih gubitaka. Nijednom se drugom mjerom politike Zračnoj luci ne bi omogućio nastavak poslovanja. Stoga je nadoknađivanje gubitaka ograničeno na minimum i njime se ne osigurava dobit. |
| --- | --- |

(558)

U tom je pogledu iznos potpore odgovarao nepokrivenim operativnim gubitcima (vidjeti tablicu 4.) koji su stvarno nastali te je bio ograničen na potrebni minimum jer je odobren samo u iznosu stvarno nastalih operativnih gubitaka. Nijednom se drugom mjerom politike Zračnoj luci ne bi omogućio nastavak poslovanja. Stoga je nadoknađivanje gubitaka ograničeno na minimum i njime se ne osigurava dobit.

| (559) | S obzirom na uvodne izjave 557. i 558. Komisija smatra da su predmetne mjere bile prikladne za postizanje željenog cilja od zajedničkog interesa. |
| --- | --- |

(559)

S obzirom na uvodne izjave 557. i 558. Komisija smatra da su predmetne mjere bile prikladne za postizanje željenog cilja od zajedničkog interesa.

(d)   
  Postojanje učinka poticaja

Postojanje učinka poticaja

| (560) | U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (d) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. operativna potpora ima učinak poticaja ako je vjerojatno da će, u nedostatku potpore, razina gospodarske aktivnosti u zračnoj luci biti znatno smanjena. U toj je procjeni potrebno uzeti u obzir postojanje potpore za ulaganje i razinu prometa u zračnoj luci. |
| --- | --- |

(560)

U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (d) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. operativna potpora ima učinak poticaja ako je vjerojatno da će, u nedostatku potpore, razina gospodarske aktivnosti u zračnoj luci biti znatno smanjena. U toj je procjeni potrebno uzeti u obzir postojanje potpore za ulaganje i razinu prometa u zračnoj luci.

| (561) | Bez potpore razina poslovanja u Zračnoj luci Frankfurt Hahn bila bi znatno narušena i smanjena, što bi na kraju dovelo do izlaska Zračne luke s tržišta zbog nepokrivenih operativnih gubitaka. |
| --- | --- |

(561)

Bez potpore razina poslovanja u Zračnoj luci Frankfurt Hahn bila bi znatno narušena i smanjena, što bi na kraju dovelo do izlaska Zračne luke s tržišta zbog nepokrivenih operativnih gubitaka.

| (562) | Stoga Komisija smatra da su predmetne mjere imale učinak poticaja. |
| --- | --- |

(562)

Stoga Komisija smatra da su predmetne mjere imale učinak poticaja.

(e)   
  Razmjernost iznosa potpore (potpora ograničena na minimum)

Razmjernost iznosa potpore (potpora ograničena na minimum)

| (563) | U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (e) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., kako bi bile razmjerne, operativne potpore zračnim lukama moraju se ograničiti na minimum nužan za obavljanje aktivnosti za koju se potpora dodjeljuje. |
| --- | --- |

(563)

U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (e) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014., kako bi bile razmjerne, operativne potpore zračnim lukama moraju se ograničiti na minimum nužan za obavljanje aktivnosti za koju se potpora dodjeljuje.

| (564) | U ovom je slučaju iznos potpore bio ograničen na iznos nepokrivenih operativnih gubitaka jer su njime nadoknađeni samo stvarno nastali troškovi. |
| --- | --- |

(564)

U ovom je slučaju iznos potpore bio ograničen na iznos nepokrivenih operativnih gubitaka jer su njime nadoknađeni samo stvarno nastali troškovi.

| (565) | Stoga Komisija smatra da je iznos operativne potpore u ovom slučaju bio razmjeran i ograničen na nužni minimum za obavljanje aktivnosti za koju se potpora dodjeljuje. |
| --- | --- |

(565)

Stoga Komisija smatra da je iznos operativne potpore u ovom slučaju bio razmjeran i ograničen na nužni minimum za obavljanje aktivnosti za koju se potpora dodjeljuje.

(f)   
  Izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama

Izbjegavanje neopravdanih negativnih učinaka na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama

| (566) | U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (f) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. pri procjenjivanju spojivosti operativnih potpora uzet će se u obzir narušavanje tržišnog natjecanja i učinci na trgovinu. |
| --- | --- |

(566)

U skladu s odjeljkom 5.1.2. točkom (f) Smjernica za zračni prijevoz iz 2014. pri procjenjivanju spojivosti operativnih potpora uzet će se u obzir narušavanje tržišnog natjecanja i učinci na trgovinu.

| (567) | U standardnom prihvatnom području Zračne luke Frankfurt Hahn (1 sat vožnje automobilom ili udaljenost od 100 kilometara) ne postoje zračne luke koje se upotrebljavaju u komercijalne svrhe. Čak i kad bi se to standardno prihvatno područje dodatno proširilo na druge zračne luke u blizini Zračne luke Frankfurt Hahn, kako je dokazano u uvodnim izjavama 537. i 541., ne postoje neopravdani negativni učinci na tržišno natjecanje među zračnim lukama koje se nalaze u blizini Zračne luke Frankfurt Hahn (odnosno zračnih luka Frankfurt na Majni, Luxembourg i Saarbrücken). |
| --- | --- |

(567)

U standardnom prihvatnom području Zračne luke Frankfurt Hahn (1 sat vožnje automobilom ili udaljenost od 100 kilometara) ne postoje zračne luke koje se upotrebljavaju u komercijalne svrhe. Čak i kad bi se to standardno prihvatno područje dodatno proširilo na druge zračne luke u blizini Zračne luke Frankfurt Hahn, kako je dokazano u uvodnim izjavama 537. i 541., ne postoje neopravdani negativni učinci na tržišno natjecanje među zračnim lukama koje se nalaze u blizini Zračne luke Frankfurt Hahn (odnosno zračnih luka Frankfurt na Majni, Luxembourg i Saarbrücken).

| (568) | S obzirom na prethodno navedeno Komisija smatra da su svi neopravdani negativni učinci na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama zbog operativne potpore odobrene u korist FFHG-a ograničeni na minimum. |
| --- | --- |

(568)

S obzirom na prethodno navedeno Komisija smatra da su svi neopravdani negativni učinci na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama zbog operativne potpore odobrene u korist FFHG-a ograničeni na minimum.

Zaključak

Zaključak

| (569) | S obzirom na razmatranja iz uvodnih izjava od 551. do 568. Komisija zaključuje da su mjere spojive s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora. |
| --- | --- |

(569)

S obzirom na razmatranja iz uvodnih izjava od 551. do 568. Komisija zaključuje da su mjere spojive s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora.

11.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

11.1.   FINANCIRANJE ZRAČNE LUKE

FINANCIRANJE ZRAČNE LUKE

| (570) | Mjera 1.: Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001.:
  S obzirom na razmatranja u uvodnim izjavama od 291. do 302. Komisija zaključuje da su u trenutku sklapanja Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. tijela javne vlasti mogla legitimno smatrati da Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka za pokriće godišnjih gubitaka FFHG-a ne čini državnu potporu. |
| --- | --- |

(570)

Mjera 1.: Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001.:
  S obzirom na razmatranja u uvodnim izjavama od 291. do 302. Komisija zaključuje da su u trenutku sklapanja Ugovora o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001. tijela javne vlasti mogla legitimno smatrati da Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka za pokriće godišnjih gubitaka FFHG-a ne čini državnu potporu.

Mjera 1.: Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2001.:

| (571) | Mjera 2.: Povećanje kapitala iz 2001.:
  Povećanje kapitala iz 2001. od 27 milijuna EUR koje su proveli Fraport i savezna pokrajina Porajnje-Falačka čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(571)

Mjera 2.: Povećanje kapitala iz 2001.:
  Povećanje kapitala iz 2001. od 27 milijuna EUR koje su proveli Fraport i savezna pokrajina Porajnje-Falačka čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

Mjera 2.: Povećanje kapitala iz 2001.:

| (572) | Mjera 3.: Povećanje kapitala iz 2004. i mjera 4.: Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004.:
  Povećanje kapitala iz 2004. koje je odobrio Fraport i Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. ne čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Čak i kad bi činili državnu potporu, ta se potpora može smatrati spojivom na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora. |
| --- | --- |

(572)

Mjera 3.: Povećanje kapitala iz 2004. i mjera 4.: Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004.:
  Povećanje kapitala iz 2004. koje je odobrio Fraport i Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. ne čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Čak i kad bi činili državnu potporu, ta se potpora može smatrati spojivom na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora.

Mjera 3.: Povećanje kapitala iz 2004. i mjera 4.: Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004.:

| (573) | Povećanje kapitala iz 2004., koje su savezne pokrajine Porajnje-Falačka i Hessen odobrile u korist FFHG-a, čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(573)

Povećanje kapitala iz 2004., koje su savezne pokrajine Porajnje-Falačka i Hessen odobrile u korist FFHG-a, čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

| (574) | Mjera 5.: Naknada FFHG-u za zadaće u nadležnosti javne politike (sigurnosne kontrole) i mjera 6.: Izravna bespovratna sredstva savezne pokrajine Porajnje-Falačka:
  Komisija smatra da javno financiranje odobreno FFHG-u u obliku izravnih bespovratnih sredstava odobreno nakon 12. prosinca 2000. čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(574)

Mjera 5.: Naknada FFHG-u za zadaće u nadležnosti javne politike (sigurnosne kontrole) i mjera 6.: Izravna bespovratna sredstva savezne pokrajine Porajnje-Falačka:
  Komisija smatra da javno financiranje odobreno FFHG-u u obliku izravnih bespovratnih sredstava odobreno nakon 12. prosinca 2000. čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

Mjera 5.: Naknada FFHG-u za zadaće u nadležnosti javne politike (sigurnosne kontrole) i mjera 6.: Izravna bespovratna sredstva savezne pokrajine Porajnje-Falačka:

| (575) | Mjera 12.: Povećanje vlasničkog kapitala:
  Budući da se povećanjem vlasničkog kapitala namjeravalo financirati infrastrukturne mjere na koje je, prema navodima Njemačke, odlukom javnih dioničara o poduzimanju tih ulaganja FFHG imao pravo, Komisija smatra da se povećanje kapitala treba procijeniti u kontekstu javne potpore FFHG-u. U tom pogledu i s obzirom na razmatranja u odjeljku 8.1.1. Komisija zaključuje da je FFHG obavljao gospodarsku djelatnost od datuma presude u predmetu Aéroports de Pariz (12. prosinca 2000.) nadalje i da se smatra poduzetnikom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(575)

Mjera 12.: Povećanje vlasničkog kapitala:
  Budući da se povećanjem vlasničkog kapitala namjeravalo financirati infrastrukturne mjere na koje je, prema navodima Njemačke, odlukom javnih dioničara o poduzimanju tih ulaganja FFHG imao pravo, Komisija smatra da se povećanje kapitala treba procijeniti u kontekstu javne potpore FFHG-u. U tom pogledu i s obzirom na razmatranja u odjeljku 8.1.1. Komisija zaključuje da je FFHG obavljao gospodarsku djelatnost od datuma presude u predmetu Aéroports de Pariz (12. prosinca 2000.) nadalje i da se smatra poduzetnikom u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

Mjera 12.: Povećanje vlasničkog kapitala:

Aéroports de Pariz

| (576) | Osim toga, u skladu s razmatranjima u odjeljcima 8.1.1., 8.1.3. i 8.1.4., koji se jednako primjenjuju na tu mjeru, Komisija smatra da injekcija kapitala čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora jer uključuje državna sredstva, može se pripisati državi i njome se FFHG-u dodjeljuje selektivna gospodarska prednost kojom se narušava ili se prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje i utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(576)

Osim toga, u skladu s razmatranjima u odjeljcima 8.1.1., 8.1.3. i 8.1.4., koji se jednako primjenjuju na tu mjeru, Komisija smatra da injekcija kapitala čini državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora jer uključuje državna sredstva, može se pripisati državi i njome se FFHG-u dodjeljuje selektivna gospodarska prednost kojom se narušava ili se prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje i utječe na trgovinu među državama članicama.

| (577) | Budući da su mjere već stavljene na raspolaganje FFHG-u ili neopozivo odobrene tako da je FFHG imao pravo primiti ta sredstva, Komisija smatra da Njemačka nije poštovala zabranu iz članka 108. stavka 3. Ugovora. |
| --- | --- |

(577)

Budući da su mjere već stavljene na raspolaganje FFHG-u ili neopozivo odobrene tako da je FFHG imao pravo primiti ta sredstva, Komisija smatra da Njemačka nije poštovala zabranu iz članka 108. stavka 3. Ugovora.

| (578) | S obzirom na uvodne izjave od 512. do 545. Komisija zaključuje da je potpora za ulaganja dodijeljena Zračnoj luci Frankfurt Hahn spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora jer zadovoljava uvjete spojivosti iz točke 61. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005. |
| --- | --- |

(578)

S obzirom na uvodne izjave od 512. do 545. Komisija zaključuje da je potpora za ulaganja dodijeljena Zračnoj luci Frankfurt Hahn spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora jer zadovoljava uvjete spojivosti iz točke 61. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005.

| (579) | S obzirom na razmatranja iz uvodnih izjava od 551. do 568. Komisija zaključuje da su mjere spojive s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora. |
| --- | --- |

(579)

S obzirom na razmatranja iz uvodnih izjava od 551. do 568. Komisija zaključuje da su mjere spojive s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora.

11.2.   UGOVORI S DRUŠTVOM RYANAIR I CJENIK NAKNADA ZRAČNE LUKE

UGOVORI S DRUŠTVOM RYANAIR I CJENIK NAKNADA ZRAČNE LUKE

| (580) | Mjere 7., 9. i 10.: Ugovori s društvom Ryanair iz 1999., 2002. i 2005.:
  Nakon analize ugovora i informacija koje su FFHG-u bile dostupne u trenutku sklapanja tih ugovora Komisija se slaže da se moglo razumno očekivati da će se ugovorima pridonijeti profitabilnosti Zračne luke Frankfurt Hahn jer su očekivani dodatni prihodi bili viši od očekivanih dodatnih troškova. Budući da su ugovori stoga bili u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu, njima se društvu Ryanair nije dodijelila prednost. |
| --- | --- |

(580)

Mjere 7., 9. i 10.: Ugovori s društvom Ryanair iz 1999., 2002. i 2005.:
  Nakon analize ugovora i informacija koje su FFHG-u bile dostupne u trenutku sklapanja tih ugovora Komisija se slaže da se moglo razumno očekivati da će se ugovorima pridonijeti profitabilnosti Zračne luke Frankfurt Hahn jer su očekivani dodatni prihodi bili viši od očekivanih dodatnih troškova. Budući da su ugovori stoga bili u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu, njima se društvu Ryanair nije dodijelila prednost.

Mjere 7., 9. i 10.: Ugovori s društvom Ryanair iz 1999., 2002. i 2005.:

| (581) | Mjere 8. i 11.: Cjenici naknada zračne luke iz 2001. i 2006.:
  S obzirom na ex ante analizu profitabilnosti koju je proveo FFHG Komisija smatra da se cjenicima naknada zračne luke iz 2001. i 2006. zračnim prijevoznicima ne dodjeljuje nikakva gospodarska prednost koju ne bi dobili u uobičajenim tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(581)

Mjere 8. i 11.: Cjenici naknada zračne luke iz 2001. i 2006.:
  S obzirom na ex ante analizu profitabilnosti koju je proveo FFHG Komisija smatra da se cjenicima naknada zračne luke iz 2001. i 2006. zračnim prijevoznicima ne dodjeljuje nikakva gospodarska prednost koju ne bi dobili u uobičajenim tržišnim uvjetima.

Mjere 8. i 11.: Cjenici naknada zračne luke iz 2001. i 2006.:

ex ante

| (582) | S obzirom na to da jedan od kumulativnih kriterija iz članka 107. stavka 1. Ugovora nije ispunjen, Komisija smatra da Ugovori s društvom Ryanair iz 1999., 2002. i 2005. između Zračne luke Frankfurt Hahn i društva Ryanair te cjenici naknada zračne luke iz 2001. i 2006. ne čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(582)

S obzirom na to da jedan od kumulativnih kriterija iz članka 107. stavka 1. Ugovora nije ispunjen, Komisija smatra da Ugovori s društvom Ryanair iz 1999., 2002. i 2005. između Zračne luke Frankfurt Hahn i društva Ryanair te cjenici naknada zračne luke iz 2001. i 2006. ne čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

| (583) | Komisija napominje da Njemačka prihvaća donošenje ove Odluke samo na engleskom jeziku, |
| --- | --- |

(583)

Komisija napominje da Njemačka prihvaća donošenje ove Odluke samo na engleskom jeziku,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

1.   Državna potpora koju je Njemačka nezakonito dodijelila, kršeći tako članak 108. stavak 3. Ugovora, u korist društva Flughafen Frankfurt Hahn GmbH između 2001. i 2012. povećanjima kapitala iz 2001. u iznosu od 27 milijuna EUR, povećanjima kapitala iz 2004. u iznosu od 22 milijuna EUR i izravnim bespovratnim sredstvima savezne pokrajine Porajnje-Falačka (u dijelu u kojem ta bespovratna sredstva nisu u potpunosti povezana s djelatnostima u nadležnosti javne politike i u kojem njima nisu obuhvaćeni instrumenti o kojima je donesena neopoziva odluka prije 12. prosinca 2000.) spojiva je s unutarnjim tržištem.

2.   Povećanje kapitala iz 2004. koje je proveo Fraport AG te Ugovor o prijenosu dobiti i gubitka iz 2004. ne čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

Članak 2.

1.   Ugovor između društava Ryanair i Flughafen Frankfurt Hahn GmbH, koji je stupio na snagu 1. travnja 1999., ne čini potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

2.   Ugovor između društava Ryanair i Flughafen Frankfurt Hahn GmbH od 14. veljače 2002. ne čini potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

3.   „Ugovor između društava Ryanair i Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH – isporuka zrakoplova 6 do 18 u razdoblju od 2005. do 2012.” od 4. studenoga 2005. ne čini potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

Članak 3.

Cjenici naknada zračne luke, koji su stupili na snagu 1. listopada 2001. i 1. lipnja 2006., ne čine potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

Članak 4.

Ova je Odluka upućena Saveznoj Republici Njemačkoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 1. listopada 2014.

Za Komisiju

Joaquín ALMUNIA

Potpredsjednik

---

(1)  S učinkom od 1. prosinca 2009. članci 87. i 88. Ugovora o EZ-u postali su članak 107., odnosno članak 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (dalje u tekstu: Ugovor). Ta dva skupa odredaba u biti su identična. Za potrebe ove Odluke upućivanja na članke 107. i 108. Ugovora trebalo bi, prema potrebi, tumačiti kao upućivanja na članak 87., odnosno članak 88. Ugovora o EZ-u. Ugovorom su uvedene i određene promjene u terminologiji, primjerice zamjena izraza „Zajednica” izrazom „Unija” i izraza „zajedničko tržište” izrazom „unutarnje tržište”. U ovoj Odluci upotrebljavat će se terminologija iz Ugovora.

1

(2)  
  SL C 12, 17.1.2009., str. 6.

2

(3)  
  Ryanair je irski zračni prijevoznik i član Europske udruge niskotarifnih zračnih prijevoznika. Poslovanje tog zračnog prijevoznika povezano je sa sekundarnim, regionalnim zračnim lukama. Taj zračni prijevoznik trenutačno leti za 160 europskih odredišta. Ryanair ima homogenu flotu koju čine 272 zrakoplova tipa Boeing 737-800 sa 189 sjedala.

3

Ryanair

(4)  Vidjeti bilješku 2.

4

(5)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 108. ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.).

5

(6)  
  SL C 216, 21.7.2012., str. 1.

6

(7)  Komunikacija Komisije – Smjernice o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima (SL C 99, 4.4.2014., str. 3.).

7

(8)  Primjena članaka 92. i 93. Ugovora o EZ-u i članka 61. Sporazuma o EGP-u na državne potpore u sektoru zrakoplovstva (SL C 350, 10.12.1994., str. 5.).

8

(9)  Smjernice Zajednice za financiranje zračnih luka i potpora za započinjanje poslovanja zračnih prijevoznika koji lete iz regionalnih zračnih luka (SL C 312, 9.12.2005., str. 1.).

9

(10)  
  SL C 113, 15.4.2014., str. 30.

10

(11)  Dalje u tekstu ove Odluke pojam „Fraport” označava „FAG” prije promjene tvrtke i „Fraport AG” nakon toga.

11

(*1)  
  Povjerljive informacije

*1

Povjerljive informacije

(12)  U skladu s člankom 7. stavkom 3. kupoprodajnog ugovora dio kupovne cijene može se smanjiti ako, na primjer, troškovi FFHG-a za zaštitu od buke premaše određenu gornju granicu.

12

(13)  Savezna pokrajina Hessen držala je 45,24 % dionica društva Fraport, društvo Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (u 100-postotnom vlasništvu općine Frankfurt na Majni) držalo je 28,89 %, a Savezna Republika Njemačka 25,87 %.

13

(14)  
  Wizz Air je mađarski zračni prijevoznik i član Europske udruge niskotarifnih zračnih prijevoznika. Grupu Wizz Air čine tri poslovna subjekta, odnosno Wizz Air Hungary, Wizz Air Bulgaria i Wizz Air Ukraine. Poslovni model tih zračnih prijevoznika povezan je sa sekundarnim, regionalnim zračnim lukama. Taj zračni prijevoznik trenutačno leti za 150 europskih odredišta. Wizz Air ima homogenu flotu, prosječne starosti manje od 3 godine, koju čine 34 zrakoplova tipa Airbus A 320 sa 180 sjedala.

14

Wizz Air

(15)  Javnobilježnički akt javnog bilježnika Jürgena Scherzera (upisnik ovjera br. 268/2000) od 24. studenoga 2000.

15

(16)  Odluka Skupštine dioničara od 3. svibnja 2000.

16

(17)  Pododbor za udjele društva Fraport pododbor je koji je osnovao Nadzorni odbor i koji prati gospodarski razvoj udjela društva Fraport.

17

(18)  Drugim riječima, koeficijent financiranja (eng. debt-to-equity ratio) od 96 %.

18

debt-to-equity ratio

(19)  Godišnja izvješća holdinga savezne pokrajine Porajnje-Falačka za 1999., 2001., 2003. i 2004.

19

(20)  Godišnja pristojba za prihvat i otpremu koju se Ryanair obvezao platiti u slučaju od najviše 6 letova dnevno ograničena je na [...] EUR.

20

(21)  Spis br. V/21-1011/1

21

(22)  Prilog 3.: FFHG je primio proviziju od [...] % od svake prodane karte (plaćene gotovinom ili kreditnom karticom) ili karte koja je izdana na prodajnom mjestu FFHG-a, proviziju od [...] % od naknada za dodatnu prtljagu koje izdaje FFHG, [...] EUR za svaku unaprijed plaćenu kartu koju je obradio Ryanair i proviziju FFHG-u od [...] % za svaki automobil unajmljen preko FFHG-a.

22

(23)  To proizlazi i iz točke 68. testa subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je PwC dostavio u ime savezne pokrajine Porajnje-Falačka.

23

(24)  [...].

24

(25)  Spis broj V/20-1011/1

25

(26)  Predmet C-482/99 Francuska protiv Komisije (Stardust Marine) [2002.] ECR I-4397, točka 51. i dalje

26

Stardust Marine

(27)  Presuda Stardust Marine, točka 51. i dalje

27

Stardust Marine

(28)  Vidjeti Komunikaciju Komisije o elementima državne potpore kod prodaje zemljišta i zgrada od strane tijela javne vlasti, točku II.2.

28

(29)  Točka 33. Smjernica za zračni prijevoz iz 2005.

29

(30)  Predmet T-128/98 Aéroports de Pariz protiv Komisije [2000.] ECR II-3929, potvrđeno presudom u predmetu C-82/01P Aéroports de Pariz protiv Komisije [2002.] ECR I-9297.

30

Aéroports de Pariz protiv Komisije

Aéroports de Pariz protiv Komisije

(31)  Spojeni predmeti T-443/08 i T-455/08 Mitteldeutsche Flughafen AG i Flughafen Leipzig Halle GmbH protiv Komisije (dalje u tekstu: „presuda Leipzig/Halle”) [2011.] ECR II-1311, a posebno točke 93. – 94.; potvrđeno presudom u predmetu C-288/11 P Mitteldeutsche Flughafen i Flughafen Leipzig/Halle protiv Komisije [2012.] koja još nije prijavljena.

31

(32)  Predmet C-458/03 Stadtwerke Brixen AG [2005.] ECR I-08585, točka 67.

32

Stadtwerke Brixen AG

(33)  Predmet C-340/04 Carbotermo [2006.] ECR I-04137, točka 36. i dalje.

33

Carbotermo

(34)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2408/92 od 23. srpnja 1992. o pristupu zračnih prijevoznika Zajednice zračnim linijama unutar Zajednice (SL L 240, 24.8.1992., str. 8.).

34

(35)  Predmet C-379/98 Preussen-Elektra [2001.] ECR I-02099, točka 58.

35

Preussen-Elektra

(36)  
  Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW) Gesetz, od 6. listopada 1969. (BGBl. I str. 1861.), koji je zadnji put izmijenjen člankom 8. Zakona od 7. rujna 2007. (BGBl. I, str. 2.246)

36

Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW) Gesetz

(37)  Flughafen Frankfurt Hahn – Regionaloekonomische Effekte, ZFL Studie, 03/2007.

37

(38)  Dostavila Njemačka, rujan 2014.

38

(39)  Oxera, Kako bi trebalo postupati s ugovorima društva AMS u okviru analize profitabilnosti kao dijela testa subjekta u tržišnom gospodarstvu? – praktična primjena, 31. siječnja 2014., sastavljeno za društvo Ryanair.

39

Kako bi trebalo postupati s ugovorima društva AMS u okviru analize profitabilnosti kao dijela testa subjekta u tržišnom gospodarstvu? – praktična primjena

(40)  Oxera je navela da amortizacija nije uključena jer je Ugovor s društvom Ryanair iz 1999. potpisan prije donošenja presude u predmetu Aeroports de Pariz
  12. prosinca 2000. Oxera je navela i da su podatci iskazani u nominalnom iznosu. Oxera je pojasnila da su procjene iskazane za 1999. i 2004. prilagođene tako da uključuju datume početka i isteka Ugovora s društvom Ryanair iz 1999. u travnju 1999., odnosno ožujku 2004.

40

Aeroports de Pariz

(41)  Oxera je pojasnila da je model amortizacije neutralan s obzirom na NPV. Prema navodima društva Oxera tim je pristupom osigurano da je zbroj diskontirane sadašnje vrijednosti amortizacije tijekom vijeka trajanja imovine jednak izvornom iznosu kapitalnih rashoda. Oxera je navela da su podatci iskazani u nominalnom iznosu. Oxera je pojasnila da su procjene iskazane za 2002. i 2017. prilagođene tako da su u njima uključeni datumi početka i isteka Ugovora s društvom Ryanair iz 2002. u veljači 2002., odnosno veljači 2017.

41

(42)  Predmeti T-228 i 233/99 DEP – Westdeutsche Landesbank Girozentrale protiv Komisije [2003.] ECR II-00435, točka 314.

42

DEP

Westdeutsche Landesbank Girozentrale protiv Komisije

(43)  Presuda Stardust Marine, točke 33. – 34.

43

Stardust Marine

(44)  Direktiva Komisije od 16. studenoga 2006. o transparentnosti financijskih odnosa između država članica i javnih poduzeća, kao i o financijskoj transparentnosti unutar određenih poduzeća (SL L 318, 17.11.2006., str. 17.).

44

(45)  Predmet T-196/04 Ryanair protiv Komisije (dalje u tekstu: „presuda Charleroi
  ”) [2008.] ECR II-3643.

45

Ryanair protiv Komisije

Charleroi

(46)  Ugovor o marketingu iz 2005. nije uključen ni u Odluku o pokretanju postupka iz 2011.

46

(47)  Predmet T-128/98 Aéroports de Pariz protiv Komisije [2000.] ECR II-3929 (potvrdio Sud u predmetu C-82/01 P [2002.] ECR I-9297, točka 75. uz daljnja upućivanja).

47

Aéroports de Pariz

Komisije

(48)  Predmet T-455/08 Flughafen Leipzig-Halle GmbH i Mitteldeutsche Flughafen AG protiv Komisije, [2011.] ECR I-00000, posebno točke 105. i 106.

48

Flughafen Leipzig-Halle GmbH i Mitteldeutsche Flughafen AG

Komisije

(49)  Vidjeti posebno Odluku Komisije od 17. lipnja 2008. u predmetu C-29/08 Zračna luka Frankfurt-Hahn – Navodna državna potpora Zračnoj luci i ugovor s društvom Ryanair, SL C 12, 17.1.2009., str. 6., točke 204. – 208.; Odluka Komisije od 21. ožujka 2012. u predmetu C 76/2002 Zračna luka Charleroi – Navodna državna potpora Zračnoj luci i Ryanair, SL C 248, 17.8.2012., str. 1.

49

Zračna luka Frankfurt-Hahn – Navodna državna potpora Zračnoj luci i ugovor s društvom Ryanair

Zračna luka Charleroi – Navodna državna potpora Zračnoj luci i Ryanair

(50)  Člankom 1. točkom (d) Uredbe (EZ) br. 659/1999 propisano je da „
  „program potpora’ znači svaki akt na temelju kojega se, bez potrebe za donošenjem daljnjih provedbenih mjera, pojedinačne potpore mogu dodjeljivati poduzetnicima određenima u okviru tog akta u općem i apstraktnom smislu, kao i svaki akt na temelju kojega se potpora koja nije povezana s određenim projektom može dodjeljivati jednom ili više poduzetnika tijekom neodređenog vremenskog razdoblja i/ili u neodređenom iznosu”.

50

(51)  Izvješće o stanju FFHG-a iz 2002., stranica 5.

51

(52)  Predmet C-482/99 Francuska protiv Komisije (Stardust Marine) [2002.] ECR I-4397.

52

Francuska

Komisije

Stardust Marine

(53)  Spojeni predmeti T-267/08 i T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, [2011.], još nije objavljeno, točka 108.

53

Nord-Pas-de-Calais

(54)  Vidjeti, na primjer, Odluku Komisije C 41/2005, Nepovratni troškovi Mađarske, SL C 324, 21.12.2005., str. 12., uz daljnja upućivanja.

54

(55)  
  Stardust Marine, točke 52. i 57.

55

Stardust Marine, točke 52. i 57.

(56)  Savezna pokrajina Hessen držala je 45,24 % dionica društva Fraport, društvo Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (u 100-postotnom vlasništvu općine Frankfurt na Majni) držalo je 28,89 %, a Savezna Republika Njemačka 25,87 %.

56

(57)  
  Stardust Marine, točke 52. i 57.

57

Stardust Marine

(58)  
  Stardust Marine, točke 55. – 56.

58

Stardust Marine

(59)  Predmet C-458/03 Stadtwerke Brixen AG [2005.] ECR I-08585, točka 67.

59

Stadtwerke Brixen AG

(60)  Predmet T-442/03 SIC – Sociedade Independente de Comunicação protiv Komisije [2008.] ECR II-01161, točka 100.

60

Sociedade Independente de Comunicação protiv Komisije

(61)  Odluka Komisije 2014/273/EU od 19. rujna 2012. o mjerama u korist društva ELAN d.o.o. SA.26379 (C 13/10) (ex NN 17/10) koje je provela Slovenija (SL L 144, 15.5.2014., str. 1.), uvodna izjava 99.

61

(62)  Presuda od 3.3.1999., spis br. 2StR 437-98, NJW 1999., 2378.

62

(63)  U skladu s člankom 11.I stavkom 2. točkom (c) njemačkog Kaznenog zakonika (njem. Strafgesetzbuch)

63

Strafgesetzbuch

(64)  Presuda od 3.7.2008., spis br. I ZR 145/05, WRP 2008., 1182, 1186.

64

(65)  Predmet C-458/03 Stadtwerke Brixen AG [2005.] ECR I-08585, točka 67.

65

Stadtwerke Brixen AG

(66)  Vidjeti godišnje financijske izvještaje (njem. Geschäftsbericht) društva Fraport od 2001. do 2006., objavljene na http://www.fraport.de/de/investor-relations/termine-und-publikationen/publikationen.html. Vidjeti posebno Geschäftsbericht 2001., str. 46.; Geschäftsbericht 2002., str. 66.; Geschäftsbericht 2003., str. 54.; Geschäftsbericht 2004., str. 80.; Geschäftsbericht 2005., str. 64.; Geschäftsbericht 2006., str. 72.

66

Geschäftsbericht)

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

(67)  Osnovi ugovor između društva Fraport i savezne pokrajine Porajnje-Falačka od 31. kolovoza 1999.

67

(68)  Sklapanje Osnovnog ugovora odobrio je Nadzorni odbor na svojoj sjednici 1. listopada 1999.

68

(69)  Osnovni ugovor između društva Fraport i savezne pokrajine Porajnje-Falačka od 31. kolovoza 1999., vidjeti točke 4. i 5.

69

(70)  Članak 13. Društvenog ugovora FFHG-a od 29. studenoga 2001. pod naslovom „Raspolaganje udjelima” (njem. Verfügung über Geschäftsanteile)

70

Verfügung über Geschäftsanteile

(71)  Zapisnik sa sastanka Pododbora za akvizicije Nadzornog odbora od 30. svibnja 2001.

71

(72)  Dokumenti dostavljeni Upravi (njem. Vorstandsvorlage) o gospodarskom razvoju FFHG-a od 14. svibnja 2001.; vidjeti i zapisnik sa sastanka Pododbora za akvizicije Nadzornog odbora od 30. svibnja 2001.; vidjeti i analizu BCG-a o mogućnostima FFHG-a od 14. veljače 2001., str. 10.

72

Vorstandsvorlage)

(73)  Odluka predložena Nadzornom odboru društva Fraport od 23. studenoga 2001.

73

(74)  Predmet C-39/94 Syndicat français de l'Express international (SFEI) i ostali protiv La Poste i ostalih [1996.] ECR I-3547, točka 60. i predmet C-342/96 Kraljevina Španjolska protiv Komisije Europskih zajednica [1999.] ECR I-2459, točka 41.

74

Syndicat français de l'Express international (SFEI) i ostali

La Poste i ostalih

Kraljevina Španjolska

Komisije Europskih zajednica

(75)  Predmet 173/73 Talijanska Republika protiv Komisije Europskih zajednica [1974.] ECR 709, točka 13.

75

Talijanska Republika

Komisije Europskih zajednica

(76)  Predmet C-482/99 Francuska protiv Komisije („Stardust Marine”) [2002.] ECR I-4397, točka 69.

76

Francuska

Komisije

(77)  Predmet C-305/89 Italija protiv Komisije („Alfa Romeo”) [1991.] ECR I-1603, točka 23.; predmet T-296/97 Alitalia protiv Komisije [2000.] ECR II-03871, točka 84.

77

Italija

Komisije

Alitalia

Komisije

(78)  Predmet 40/85 Belgija protiv Komisije [1986.] ECR I-2321.

78

Belgija

Komisije

(79)  
  Stardust Marine, točka 71.

79

Stardust Marine

(80)  Predmet C-124/10P Europska komisija protiv Électricité de France (EDF) [2012.], nije još objavljeno, točka 85.

80

Europska komisija

Électricité de France

(81)  Interplan je bio konzultant kojeg je Fraport angažirao za analizu prometnog potencijala Zračne luke Frankfurt Hahn.

81

(82)  Zapisnik sa sastanka Pododbora za akvizicije Nadzornog odbora FFHG-a od 30. svibnja 2001.

82

(83)  Procjena profitabilnosti, BCG, 14. veljače 2001.

83

(84)  Diskontna stopa za izračun NPV-a procijenjena je na [...] %.

84

(85)  Neto sadašnja vrijednost (NPV) upućuje na to premašuje li povrat na određeni projekt (oportunitetne) troškove kapitala. Projekt se smatra ekonomski održivim ulaganjem ako se njime ostvaruje pozitivni NPV. Ulaganja kojima se stvara niži povrat od (oportunitetnih) troškova kapitala nisu ekonomski održiva. (Oportunitetni) troškovi kapitala odražavaju se u diskontnoj stopi.

85

(86)  SH&E: Study of traffic potential of Frankfurt-Hahn Airport, 18. srpnja 2001.

86

Study of traffic potential of Frankfurt-Hahn Airport

(87)  Scenariji „Status quo”, „Alternativa 1” i „Alternativa 2” temelje se na podatcima iz Izvješća PwC-a od 24. listopada 2008., str. 39.; diskontna stopa utvrđena je u „Procjeni potencijala” od 14. veljače 2010. koju je izradio BCG.

87

(88)  Komisija je izračunala NPV primjenom diskontne stope od [...] %, koja je utvrđena u procjeni profitabilnosti koju je proveo BCG. Osim toga, Komisija je utvrdila još jednu opciju, tj. status quo (pokriće gubitaka do 2005.).

88

status quo

(89)  Diskontna stopa kako je utvrđena u Izvješću PwC-a, 24. listopada 2008., str. 33.

89

(90)  Komisija je NPV izračunala primjenom diskontne stope navedene u Izvješću PwC-a.

90

(91)  Predmet T-214/95 Het Vlaamse Gewest protiv Komisije [1998.] ECR II-717.

91

(92)  Vidjeti prethodni odjeljak 2.2.

92

(93)  Na primjer, Zračna luka Leipzig/Halle natjecala se na tržištu sa Zračnom lukom Vatry (Francuska) za uspostavljanje europskog čvorišta DHL-a. Vidjeti presudu Leipzig/Halle, točku 93.

93

Leipzig/Halle

(94)  Vidjeti bilješku 88.

94

(95)  Odgovor Zračne luke Liège na javno savjetovanje o Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014.

95

(96)  Članak 293. stavak 1. AktG-a.

96

(97)  Komisija je izračunala stope rasta na temelju prognoziranih godišnjih rezultata.

97

(98)  Predmet C-364/92 SAT Fluggesellschaft protiv Eurocontrol [1994.] ECR I-43.

98

SAT Fluggesellschaft

Eurocontrol

(99)  Predmet C-118/85 Komisija protiv Italije, [1987.] ECR 2599, točke 7. i 8. i predmet C-30/87 Bodson/Pompes funèbres des régions libérées, [1988.] ECR 2479, točka 18.

99

Komisija

Italije

Bodson/Pompes funèbres des régions libérées

(100)  Predmet C-343/95, Cali & Figli protiv Servizi ecologici porto di Genova, [1997.] ECR I-1547; Odluka Komisije br. 309/2002 od 19. ožujka 2003.; Odluka Komisije N438/2002 od 16. listopada 2002., potpora funkcijama javnog tijela u belgijskom lučkom sektoru

100

Cali & Figli

Servizi ecologici porto di Genova

(101)  Odluka Komisije br. 309/2002 od 19. ožujka 2003.

101

(102)  Posebno vidjeti predmet C-364/92 SAT Fluggesellschaft protiv Eurocontrol [1994.] ECR I-43, točka. 30. i predmet C-113/07 P Selex Sistemi Integrati protiv Komisije [2009.] ECR I-2207, točka 71.

102

SAT Fluggesellschaft

Eurocontrol

Selex Sistemi Integrati

Komisije

(103)  Vidjeti, među ostalim, predmet C-172/03 Wolfgang Heiser protiv Finanzamt Innsbruck [2005.] ECR I-01627, točku 36. i navedenu sudsku praksu.

103

Wolfgang Heiser

Finanzamt Innsbruck

(104)  Predmet T-196/04 Ryanair protiv Komisije [2008.] ECR II-3643, točka 59.

104

Ryanair protiv Komisije

(105)  Vidjeti Odluku Komisije 2011/60/EU od 27. siječnja 2010. o državnoj potpori C 12/08 (ex NN 74/07) – Slovačka – Ugovor između Zračne luke Bratislava i društva Ryanair (SL L 27, 1.2.2011., str. 24-).

105

(106)  Predmet C-482/99 Francuska protiv Komisije, [2002.] ECR I-04397, točka 71. (presuda Stardust Marine)

106

Stardust Marine

(107)  Vidjeti točku 53. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

107

(108)  Vidjeti točke 59. i 61. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

108

(109)  Odluka 2011/60/EU.

109

(110)  To se temelji na sljedećem izračunu: [...] letova u 1999. * [...] putnika po letu = [...] putnika društva Ryanair.

110

(111)  Izvješće o naknadama zračne luke – Zračna luka Frankfurt Hahn, 1999.

111

(112)  Troškovi ulaganja u novi terminal od [...] milijuna DM/očekivano gospodarsko korištenje terminala od 20 godina = amortizacija od [...] DM godišnje

112

(113)  FFHG je svoja očekivanja u pogledu prihoda od naknada za putnike temeljio na pretpostavci da će Ryanair upotrebljavati Zračnu luku Frankfurt Hahn kao bazu za 3 svoja zrakoplova, zbog čega je pristojba za putnike umanjena za marketinšku podršku od [...] EUR po putniku.

113

(114)  Troškovi odgovaraju najamnini naplaćenoj za upotrebu uređaja za pregled, uvećanoj za operativne troškove materijala („operativni troškovi nabave”).

114

(115)  Na temelju [...] letova godišnje.

115

(116)  FFHG je pretpostavio da će Ryanair otvoriti 3 nove linije za koje će platiti [...] DM.

116

(117)  Amortizacija se odnosi na proširenje putničkog terminala, za što je bilo potrebno ulaganje od [...] EUR ([...] EUR uvećano za [...] EUR za očekivane dodatne zahtjeve) uvećano za troškove financiranja. Ti su troškovi ulaganja raspoređeni na Ryanair prema njegovu udjelu u putničkom prometu u Zračnoj luci Frankfurt Hahn u iznosu od [...] %. Razdoblje amortizacije: [...] godina. Iako se smatralo da izvorni troškovi ulaganja u terminal nisu nastali zbog društva Ryanair, u izračunu FFHG-a uzeli su se u obzir očekivani dodatni troškovi ulaganja u terminal.

117

(118)  To se temeljilo na sljedećem izračunu: [...] letova u 2002. * [...] putnika po letu = 392 137 putnika društva Ryanair. Ta se pretpostavka temeljila na otprilike [...] letova društva Ryanair dnevno.

118

(119)  Procjena profitabilnosti na temelju doprinosa dobiti u 2002. od Ugovora s društvom Ryanair iz 2002.:

119

[...]

(120)  Komisija je saznala da je savezna pokrajina Porajnje-Falačka s društvom Ryanair sklopila i ugovore o marketingu. Međutim, ti ugovori nisu uključeni u mjere u pogledu kojih je Komisija 2008. pokrenula službeni istražni postupak i stoga nisu uključeni u analizu u ovoj Odluci, čime se ne dovodi u pitanje buduća mjera koju bi Komisija mogla htjeti poduzeti u pogledu tih ugovora.

120

(121)  Komisija je saznala da je savezna pokrajina Porajnje-Falačka s društvom Ryanair sklopila ugovore o marketingu. Međutim, ti ugovori nisu uključeni u mjere u pogledu kojih je Komisija 2008. pokrenula službeni istražni postupak i stoga nisu uključeni u analizu u ovoj Odluci, čime se ne dovodi u pitanje buduća mjera koju bi Komisija mogla htjeti poduzeti u pogledu tih ugovora.

121

(122)  Predmet T -109/01 Fleuren Compost protiv Komisije [2004.] ECR II-127.

122

Fleuren Compost

Komisije

(123)  
  SL C 119, 22.5.2002., str. 22.

123

(124)  Točka 173. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

124

(125)  Točka 172. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

125

(126)  Točka 25. podtočka 22. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

126

(127)  Izraženi kao zarada prije odbitka kamata, poreza i amortizacije („EBITDA”).

127

(128)  Odluka Komisije od 8. studenoga 2006. u predmetu državne potpore N459/2006 – Njemačka – smjernice o državnoj regionalnoj potpori za 2007.–2013. – karta državnih regionalnih potpora: Njemačka (SL C 295, 5.12.2006., str. 6.).

128

(129)  Vidjeti bilješku 88.

129

(130)  Odgovor Zračne luke Liège na javno savjetovanje o Smjernicama za zračni prijevoz iz 2014.

130

(131)  Odluka Komisije od 1. listopada 2014. u predmetu državnih potpora SA.21211 – Njemačka– Zračna luka Frankfurt Hahn i Ryanair, koja još nije objavljena u Službenom listu

131

(132)  U pogledu Zračne luke Frankfurt na Majni i Zračne luke Luxembourg Komisija, nadalje, napominje da segment poslovnih putovanja čini znatan tržišni udjel u tim zračnim lukama, dok on u Zračnoj luci Frankfurt Hahn u usporedbi s njima predstavlja samo ograničen udjel.

132

(133)  Točke 137., 113. i 114. Smjernica za zračni prijevoz iz 2014.

133

(134)  Točke 137. i 116. Smjernica za zračni promet iz 2014.

134

(135)  Točke 137. i 124. Smjernica za zračni promet iz 2014.

135

(136)  Točke 137. i 125. Smjernica za zračni promet iz 2014.

136

(137)  Točke 137. i 131. Smjernica za zračni promet iz 2014.

137

---

| 24.5.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 134/135 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 134/135

---

DELEGIRANA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/790

оd 13. siječnja 2016.

o izmjeni Priloga V. Direktivi 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na dokaze o formalnoj osposobljenosti i nazive tečajeva osposobljavanja

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 1)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (1), a posebno njezin članak 21.a stavak 4.,

budući da:

| (1) | Prilog V. Direktivi 2005/36/EZ sadržava popis dokaza o formalnoj osposobljenosti liječnika, medicinskih sestara za opću zdravstvenu njegu, doktora dentalne medicine, veterinara, primalja, farmaceuta i arhitekata. |
| --- | --- |

(1)

Prilog V. Direktivi 2005/36/EZ sadržava popis dokaza o formalnoj osposobljenosti liječnika, medicinskih sestara za opću zdravstvenu njegu, doktora dentalne medicine, veterinara, primalja, farmaceuta i arhitekata.

| (2) | Nekoliko je država članica obavijestilo Komisiju o ažuriranju zakonskih i drugih propisa u vezi s izdavanjem dokaza o formalnoj osposobljenosti liječnika, medicinskih sestara za opću zdravstvenu njegu, doktora dentalne medicine, veterinara, primalja, farmaceuta i arhitekata. Komisija smatra da su dostavljeni zakonski i drugi propisi u skladu s uvjetima utvrđenima u poglavlju III. glavi III. Direktive 2005/36/EZ. Stoga je potrebno ažurirati Prilog V. Direktivi 2005/36/EZ. |
| --- | --- |

(2)

Nekoliko je država članica obavijestilo Komisiju o ažuriranju zakonskih i drugih propisa u vezi s izdavanjem dokaza o formalnoj osposobljenosti liječnika, medicinskih sestara za opću zdravstvenu njegu, doktora dentalne medicine, veterinara, primalja, farmaceuta i arhitekata. Komisija smatra da su dostavljeni zakonski i drugi propisi u skladu s uvjetima utvrđenima u poglavlju III. glavi III. Direktive 2005/36/EZ. Stoga je potrebno ažurirati Prilog V. Direktivi 2005/36/EZ.

| (3) | Zbog jasnoće i pravne sigurnosti potrebno je zamijeniti sve relevantne točke Priloga V. Direktivi 2005/36/EZ o dokazima o formalnoj osposobljenosti i nazivima tečajeva osposobljavanja. |
| --- | --- |

(3)

Zbog jasnoće i pravne sigurnosti potrebno je zamijeniti sve relevantne točke Priloga V. Direktivi 2005/36/EZ o dokazima o formalnoj osposobljenosti i nazivima tečajeva osposobljavanja.

| (4) | Direktivu 2005/36/EZ stoga je potrebno na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(4)

Direktivu 2005/36/EZ stoga je potrebno na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Prilog V. Direktivi 2005/36/EZ mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Direktivi.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. siječnja 2016.

Za Komisiju

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Članica Komisije

---

(1)  
  SL L 255, 30.9.2005., str. 22.

1

---

PRILOG

Prilog V. Direktivi 2005/36/EZ mijenja se kako slijedi:

| 1. | Točke od 5.1.1. do 5.1.4. zamjenjuju se sljedećim:
  „5.1.1.   Dokaz o formalnoj osposobljenosti za liječnika s osnovnom medicinskom osposobljenosti










  Država | Dokaz o formalnoj osposobljenosti | Tijelo koje dodjeljuje dokaz o kvalifikacijama | Svjedodžba priložena uz dokaz o kvalifikacijama | Referentni datum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diplôme de ‚médecin’/Master in de geneeskunde | — | Les universités/De universiteiten |

1.

Točke od 5.1.1. do 5.1.4. zamjenjuju se sljedećim:

„5.1.1.   Dokaz o formalnoj osposobljenosti za liječnika s osnovnom medicinskom osposobljenosti

Država

Dokaz o formalnoj osposobljenosti

Tijelo koje dodjeljuje dokaz o kvalifikacijama

Svjedodžba priložena uz dokaz o kvalifikacijama

Referentni datum

België/Belgique/Belgien

Diplôme de ‚médecin’/Master in de geneeskunde

—

Les universités/De universiteiten

| — | Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap |
| --- | --- |

—

Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap

20.12.1976.

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен ‚магистър’ по Медицина» и професионална квалификация ‚Магистър-лекар’

Университет

1.1.2007.

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu všeobecné lékařství (doktor medicíny, MUDr.)

Lékářská fakulta univerzity v České republice

1.5.2004.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i medicin (cand.med.)

Universitet

| — | Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og |
| --- | --- |

—

Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og

| — | Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

—

Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen

20.12.1976.

Deutschland

| — | Zeugnis über die Ärztliche Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Prüfung

| — | Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war

Zuständige Behörden

20.12.1976.

Eesti

Arstikraad

Degree in Medicine (MD)

Diplom arstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

1.5.2004.

Ελλάδα

Πτυχίο Ιατρικής

| — | Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου, |
| --- | --- |

—

Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου,

| — | Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου |
| --- | --- |

—

Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου

1.1.1981.

España

Título de Licenciado en Medicina y Cirugía

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

1.1.1986.

Título de Graduado/a en Medicina

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986.

France

Diplôme de fin de deuxième cycle des études médicales

Universités

20.12.1976.

Hrvatska

Diploma ‚doktor medicine/doktorica medicine’

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

1.7.2013.

Ireland

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

20.12.1976.

Italia

Diploma di laurea in medicina e chirurgia

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina e chirurgia

20.12.1976.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Ιατρού

Ιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004.

Latvija

ārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

1.5.2004.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją

Universitetas

| 1. | Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją

1.5.2004.

| 2. | Magistro diplomas (medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo kvalifikacija)

| 2. | Internatūros pažymėjimas (medicinos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Internatūros pažymėjimas (medicinos gydytojo profesinė kvalifikacija)

Luxembourg

Diplôme d'Etat de docteur en médecine, chirurgie et accouchements

Jury d'examen d'Etat

Certificat de stage

20.12.1976.

Magyarország

Okleveles orvosdoktor oklevél (dr. med)

Egyetem

1.5.2004.

Malta

Lawrja ta' Tabib tal-Mediċina u l-Kirurġija

Universita` ta' Malta

Ċertifikat ta' reġistrazzjoni maħruġ mill-Kunsill Mediku

1.5.2004.

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd artsexamen

Faculteit Geneeskunde

20.12.1976.

Österreich

Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr.med.univ.)

Medizinische Fakultät einer Universität, bzw Medizinische Universität

1.1.1994.

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarskim z tytułem ‚lekarza’

szkoły wyższe

Świadectwo złożenia Lekarskiego Egzaminu Państwowego (1)
   (3)/Świadectwo złożenia Lekarskiego Egzaminu Końcowego (2)
   (3)

1.5.2004.

Portugal

Carta de Curso de licenciatura em medicina

Universidades

Certificado emitido pela Ordem dos Médicos

1.1.1986.

România

Diplomă de licenţă de doctor medic

Universităţi

1.1.2007.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov ‚doktor medicine/doktorica medicine’

Univerza

Potrdilo o Opravljenem Strokovnem Izpitu za Poklic Zdravnik/Zdravnica

1.5.2004.

Slovensko

DIPLOM

všeobecné lekárstvo

doktor všeobecného lekárstva (‚MUDr.’)

Univerzita

1.5.2004.

Suomi/Finland

Lääketieteen lisensiaatin tutkinto/Medicine licentiatexamen

Yliopisto

1.1.1994.

Sverige

Läkarexamen

Universitet eller högskola

Bevis om legitimation som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

1.1.1994.

United Kingdom

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

20.12.1976.

5.1.2.   Dokaz o formalnoj osposobljenosti liječnika specijalista

| Država | Dokaz o formalnoj osposobljenosti | Tijelo koje dodjeljuje dokaz o kvalifikacijama | Referentni datum |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgie | Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste | Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique | 20.12.1976. |
| България | Свидетелство за призната специалност | Университет | 1.1.2007. |
| Česká republika | Diplom o specializaci | Ministerstvo zdravotnictví | 1.5.2004. |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge | Sundhedsstyrelsen | 20.12.1976. |
| Deutschland | Fachärztliche Anerkennung | Landesärztekammer | 20.12.1976. |
| Eesti | Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus
  Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal | Tartu Ülikool | 1.5.2004. |
| Ελλάδα | Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας | 1. | Περιφέρεια |

Država

Dokaz o formalnoj osposobljenosti

Tijelo koje dodjeljuje dokaz o kvalifikacijama

Referentni datum

België/Belgique/Belgie

Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste

Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique

20.12.1976.

България

Свидетелство за призната специалност

Университет

1.1.2007.

Česká republika

Diplom o specializaci

Ministerstvo zdravotnictví

1.5.2004.

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge

Sundhedsstyrelsen

20.12.1976.

Deutschland

Fachärztliche Anerkennung

Landesärztekammer

20.12.1976.

Eesti

Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal

Tartu Ülikool

1.5.2004.

Ελλάδα

Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας

1.

Περιφέρεια

| 2. | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

2.

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| 3. | Νομαρχία |
| --- | --- |

3.

Νομαρχία

1.1.1981.

España

Título de Especialista

Ministerio de Educación y Cultura

1.1.1986.

France

| 1. | Certificat d'études spéciales de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

1.

Certificat d'études spéciales de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine

| 1. | Universités |
| --- | --- |

1.

Universités

20.12.1976.

| 2. | Attestation de médecin spécialiste qualifié accompagnée du diplôme d'Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

2.

Attestation de médecin spécialiste qualifié accompagnée du diplôme d'Etat de docteur en médecine

| 2. | Conseil de l'Ordre des médecins |
| --- | --- |

2.

Conseil de l'Ordre des médecins

| 3. | Diplôme d'études spécialisées ou diplôme d'études spécialisées complémentaires qualifiant de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'études spécialisées ou diplôme d'études spécialisées complémentaires qualifiant de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine

| 3. | Universités |
| --- | --- |

3.

Universités

Hrvatska

Diploma o specijalističkom usavršavanju

Ministarstvo nadležno za zdravstvo

1.7.2013.

Ireland

Certificate of Specialist doctor

Competent authority

20.12.1976.

Italia

Diploma di medico specialista

Università

20.12.1976.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Ειδικότητας

Ιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004.

Latvija

‚Sertifikāts’–kompetentu iestāžu izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu specialitātē

Latvijas Ārstu biedrība

Latvijas Ārstniecības personu profesionālo organizāciju savienība

1.5.2004.

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo specialisto profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo specialisto profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004.

Luxembourg

Certificat de médecin spécialiste

Ministre de la Santé publique

20.12.1976.

Magyarország

Szakorvosi bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1.5.2004.

Malta

Ċertifikat ta' Speċjalista Mediku

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1.5.2004.

Nederland

Bewijs van inschrijving in een Specialistenregister

| — | Medische Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Medische Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der Geneeskunst

| — | Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie (SGRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie (SGRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

20.12.1976.

Diploma geneeskundig specialist

| — | Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (4) |
| --- | --- |

—

Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (4)

Österreich

Facharztdiplom

Österreichische Ärztekammer

1.1.1994.

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty

Centrum Egzaminów Medycznych

1.5.2004.

Portugal

Titulo de especialista

Ordem dos Médicos

1.1.1986.

România

Certificat de medic specialist

Ministerul Sănătăţii

1.1.2007.

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1.5.2004.

Slovensko

Diplom o špecializácii

| 1. | Slovenská zdravotnícka univerzita |
| --- | --- |

1.

Slovenská zdravotnícka univerzita

| 2. | Univerzita Komenského v Bratislave |
| --- | --- |

2.

Univerzita Komenského v Bratislave

| 3. | Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach |
| --- | --- |

3.

Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach

1.5.2004.

Suomi/Finland

Erikoislääkärin tutkinto/Specialläkarexamen

Yliopisto

1.1.1994.

Sverige

Bevis om specialkompetens som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Socialstyrelsen

1.1.1994.

United Kingdom

Certificate of Completion of training

Postgraduate Medical Education and Training Board

20.12.1976.

General Medical Council

1.4.2010.

5.1.3.   Nazivi programa osposobljavanja u specijalističkoj medicini

| | Anesteziologija | Opća kirurgija |
| --- | --- | --- |
| | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 3 godine | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 5 godina |
| Država | Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | Anesthésie-réanimation/Anesthesie-reanimatie | Chirurgie/Heelkunde |
| България | Анестезиология и интензивно лечение | Хирургия |
| Česká republika | Anesteziologie a intenzivní medicína | Chirurgie |
| Danmark | Anæstesiologi | Kirurgi |
| Deutschland | Anästhesiologie | (Allgemeine) Chirurgie |
| Eesti | Anestesioloogia | Üldkirurgia |
| Ελλάδα | Αναισθησιολογία | Χειρουργική |
| España | Anestesiología y Reanimación | Cirugía general y del aparato digestivo |
| France | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Hrvatska | Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina | Opća kirurgija |
| Ireland | Anaesthesia | General surgery |
| Italia | Anestesia, rianimazione e terapia intensiva | Chirurgia generale |
| Κύπρος | Αναισθησιολογία | Γενική Χειρουργική |
| Latvija | Anestezioloģija un reanimatoloģija | Ķirurģija |
| Lietuva | Anesteziologija reanimatologija | Chirurgija |
| Luxembourg | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Magyarország | Aneszteziológia és intenzív terápia | Sebészet |
| Malta | Anesteżija u Kura Intensiva | Kirurġija Ġenerali |
| Nederland | Anesthesiologie | Heelkunde |
| Österreich | Anästhesiologie und Intensivmedizin | — | Chirurgie |

Anesteziologija

Opća kirurgija

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 3 godine

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 5 godina

Država

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Anesthésie-réanimation/Anesthesie-reanimatie

Chirurgie/Heelkunde

България

Анестезиология и интензивно лечение

Хирургия

Česká republika

Anesteziologie a intenzivní medicína

Chirurgie

Danmark

Anæstesiologi

Kirurgi

Deutschland

Anästhesiologie

(Allgemeine) Chirurgie

Eesti

Anestesioloogia

Üldkirurgia

Ελλάδα

Αναισθησιολογία

Χειρουργική

España

Anestesiología y Reanimación

Cirugía general y del aparato digestivo

France

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Hrvatska

Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina

Opća kirurgija

Ireland

Anaesthesia

General surgery

Italia

Anestesia, rianimazione e terapia intensiva

Chirurgia generale

Κύπρος

Αναισθησιολογία

Γενική Χειρουργική

Latvija

Anestezioloģija un reanimatoloģija

Ķirurģija

Lietuva

Anesteziologija reanimatologija

Chirurgija

Luxembourg

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Magyarország

Aneszteziológia és intenzív terápia

Sebészet

Malta

Anesteżija u Kura Intensiva

Kirurġija Ġenerali

Nederland

Anesthesiologie

Heelkunde

Österreich

Anästhesiologie und Intensivmedizin

—

Chirurgie

| — | Allgemeinchirurgie und Viszeralchirurgie (5) |
| --- | --- |

—

Allgemeinchirurgie und Viszeralchirurgie (5)

Polska

Anestezjologia i intensywna terapia

Chirurgia ogólna

Portugal

Anestesiologia

Cirurgia geral

România

Anestezie şi terapie intensivă

Chirurgie generală

Slovenija

Anesteziologija, reanimatologija in perioperativna intenzivna medicina

Splošna kirurgija

Slovensko

Anestéziológia a intenzívna medicína

Chirurgia

Suomi/Finland

Anestesiologia ja tehohoito/Anestesiologi och intensivvård

Yleiskirurgia/Allmän kirurgi

Sverige

Anestesi och intensivvård

Kirurgi

United Kingdom

Anaesthetics

General surgery

| | Neurokirurgija | Opstetricija i ginekologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 5 godina | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine |
| Država | Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique/Gynaecologie – verloskunde |
| България | Неврохирургия | Акушерство и гинекология |
| Česká republika | Neurochirurgie | Gynekologie a porodnictví |
| Danmark | Neurokirurgi | Gynækologi og obstetrik |
| Deutschland | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Eesti | Neurokirurgia | Sünnitusabi ja günekoloogia |
| Ελλάδα | Νευροχειρουργική | Μαιευτική-Γυναικολογία |
| España | Neurocirugía | Obstetricia y ginecología |
| France | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Hrvatska | Neurokirurgija | Ginekologija i opstetricija |
| Ireland | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |
| Italia | Neurochirurgia | Ginecologia e ostetricia |
| Κύπρος | Νευροχειρουργική | Μαιευτική – Γυναικολογία |
| Latvija | Neiroķirurģija | Ginekoloģija un dzemdniecība |
| Lietuva | Neurochirurgija | Akušerija ginekologija |
| Luxembourg | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Magyarország | Idegsebészet | Szülészet-nőgyógyászat |
| Malta | Newrokirurġija | Ostetriċja u Ġinekoloġija |
| Nederland | Neurochirurgie | Obstetrie en Gynaecologie |
| Österreich | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Polska | Neurochirurgia | Położnictwo i ginekologia |
| Portugal | Neurocirurgia | Ginecologia e obstetricia |
| România | Neurochirurgie | Obstetrică-ginecologie |
| Slovenija | Nevrokirurgija | Ginekologija in porodništvo |
| Slovensko | Neurochirurgia | Gynekológia a pôrodníctvo |
| Suomi/Finland | Neurokirurgia/Neurokirurgi | Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar |
| Sverige | Neurokirurgi | Obstetrik och gynekologi |
| United Kingdom | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |

Neurokirurgija

Opstetricija i ginekologija

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 5 godina

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Država

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique/Gynaecologie – verloskunde

България

Неврохирургия

Акушерство и гинекология

Česká republika

Neurochirurgie

Gynekologie a porodnictví

Danmark

Neurokirurgi

Gynækologi og obstetrik

Deutschland

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Eesti

Neurokirurgia

Sünnitusabi ja günekoloogia

Ελλάδα

Νευροχειρουργική

Μαιευτική-Γυναικολογία

España

Neurocirugía

Obstetricia y ginecología

France

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Hrvatska

Neurokirurgija

Ginekologija i opstetricija

Ireland

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

Italia

Neurochirurgia

Ginecologia e ostetricia

Κύπρος

Νευροχειρουργική

Μαιευτική – Γυναικολογία

Latvija

Neiroķirurģija

Ginekoloģija un dzemdniecība

Lietuva

Neurochirurgija

Akušerija ginekologija

Luxembourg

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Magyarország

Idegsebészet

Szülészet-nőgyógyászat

Malta

Newrokirurġija

Ostetriċja u Ġinekoloġija

Nederland

Neurochirurgie

Obstetrie en Gynaecologie

Österreich

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Polska

Neurochirurgia

Położnictwo i ginekologia

Portugal

Neurocirurgia

Ginecologia e obstetricia

România

Neurochirurgie

Obstetrică-ginecologie

Slovenija

Nevrokirurgija

Ginekologija in porodništvo

Slovensko

Neurochirurgia

Gynekológia a pôrodníctvo

Suomi/Finland

Neurokirurgia/Neurokirurgi

Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar

Sverige

Neurokirurgi

Obstetrik och gynekologi

United Kingdom

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

| | Opća (interna) medicina | Oftalmologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 5 godina | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 3 godine |
| Država | Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | Médecine interne/Inwendige geneeskunde | Ophtalmologie/Oftalmologie |
| България | Вътрешни болести | Очни болести |
| Česká republika | Vnitřní lékařství | Oftalmologie |
| Danmark | | Oftalmologi |
| Deutschland | Innere Medizin | Augenheilkunde |
| Eesti | Sisehaigused | Oftalmoloogia |
| Ελλάδα | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| España | Medicina interna | Oftalmología |
| France | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Hrvatska | Opća interna medicina | Oftalmologija i optometrija |
| Ireland | General (Internal) Medicine | Ophthalmic surgery
  Ophthalmology (6) |
| Italia | Medicina interna | Oftalmologia |
| Κύπρος | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| Latvija | Internā medicīna | Oftalmoloģija |
| Lietuva | Vidaus ligos | Oftalmologija |
| Luxembourg | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Magyarország | Belgyógyászat | Szemészet |
| Malta | Mediċina Interna | Oftalmoloġija |
| Nederland | Interne geneeskunde | Oogheelkunde |
| Österreich | Innere Medizin | Augenheilkunde und Optometrie |
| Polska | Choroby wewnętrzne | Okulistyka |
| Portugal | Medicina interna | Oftalmologia |
| România | Medicină internă | Oftalmologie |
| Slovenija | Interna medicina | Oftalmologija |
| Slovensko | Vnútorné lekárstvo | Oftalmológia |
| Suomi/Finland | Sisätaudit/Inre medicin | Silmätaudit/Ögonsjukdomar |
| Sverige | Internmedicine | Ögonsjukdomar (oftalmologi) |
| United Kingdom | General (internal) medicine | Ophthalmology |

Opća (interna) medicina

Oftalmologija

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 5 godina

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 3 godine

Država

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Médecine interne/Inwendige geneeskunde

Ophtalmologie/Oftalmologie

България

Вътрешни болести

Очни болести

Česká republika

Vnitřní lékařství

Oftalmologie

Danmark

Oftalmologi

Deutschland

Innere Medizin

Augenheilkunde

Eesti

Sisehaigused

Oftalmoloogia

Ελλάδα

Παθολογία

Οφθαλμολογία

España

Medicina interna

Oftalmología

France

Médecine interne

Ophtalmologie

Hrvatska

Opća interna medicina

Oftalmologija i optometrija

Ireland

General (Internal) Medicine

Ophthalmic surgery

Ophthalmology (6)

Italia

Medicina interna

Oftalmologia

Κύπρος

Παθολογία

Οφθαλμολογία

Latvija

Internā medicīna

Oftalmoloģija

Lietuva

Vidaus ligos

Oftalmologija

Luxembourg

Médecine interne

Ophtalmologie

Magyarország

Belgyógyászat

Szemészet

Malta

Mediċina Interna

Oftalmoloġija

Nederland

Interne geneeskunde

Oogheelkunde

Österreich

Innere Medizin

Augenheilkunde und Optometrie

Polska

Choroby wewnętrzne

Okulistyka

Portugal

Medicina interna

Oftalmologia

România

Medicină internă

Oftalmologie

Slovenija

Interna medicina

Oftalmologija

Slovensko

Vnútorné lekárstvo

Oftalmológia

Suomi/Finland

Sisätaudit/Inre medicin

Silmätaudit/Ögonsjukdomar

Sverige

Internmedicine

Ögonsjukdomar (oftalmologi)

United Kingdom

General (internal) medicine

Ophthalmology

| | Otorinolaringologija | Pedijatrija |
| --- | --- | --- |
| | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 3 godine | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine |
| Država | Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie | Pédiatrie/Pediatrie |
| България | Ушно-носно-гърлени болести | Педиатрия |
| Česká republika | Otorinolaryngologie | Dětské lékařství |
| Danmark | Oto-rhino-laryngologi | Pædiatri |
| Deutschland | Hals-Nasen-Ohrenheilkunde | Kinder- und Jugendmedizin |
| Eesti | Otorinolarüngoloogia | Pediaatria |
| Ελλάδα | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| España | Otorrinolaringología | Pediatría y sus áreas especificas |
| France | Oto-rhino-laryngologie et chirurgie cervico-faciale | Pédiatrie |
| Hrvatska | Otorinolaringologija | Pedijatrija |
| Ireland | Otolaryngology | Paediatrics |
| Italia | Otorinolaringoiatria | Pediatria |
| Κύπρος | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| Latvija | Otolaringoloģija | Pediatrija |
| Lietuva | Otorinolaringologija | Vaikų ligos |
| Luxembourg | Oto-rhino-laryngologie | Pédiatrie |
| Magyarország | Fül-orr-gégegyógyászat | Csecsemő- és gyermekgyógyászat |
| Malta | Otorinolaringoloġija | Pedjatrija |
| Nederland | Keel-, neus- en oorheelkunde | Kindergeneeskunde |
| Österreich | — | Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten |

Otorinolaringologija

Pedijatrija

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 3 godine

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Država

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie

Pédiatrie/Pediatrie

България

Ушно-носно-гърлени болести

Педиатрия

Česká republika

Otorinolaryngologie

Dětské lékařství

Danmark

Oto-rhino-laryngologi

Pædiatri

Deutschland

Hals-Nasen-Ohrenheilkunde

Kinder- und Jugendmedizin

Eesti

Otorinolarüngoloogia

Pediaatria

Ελλάδα

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

España

Otorrinolaringología

Pediatría y sus áreas especificas

France

Oto-rhino-laryngologie et chirurgie cervico-faciale

Pédiatrie

Hrvatska

Otorinolaringologija

Pedijatrija

Ireland

Otolaryngology

Paediatrics

Italia

Otorinolaringoiatria

Pediatria

Κύπρος

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

Latvija

Otolaringoloģija

Pediatrija

Lietuva

Otorinolaringologija

Vaikų ligos

Luxembourg

Oto-rhino-laryngologie

Pédiatrie

Magyarország

Fül-orr-gégegyógyászat

Csecsemő- és gyermekgyógyászat

Malta

Otorinolaringoloġija

Pedjatrija

Nederland

Keel-, neus- en oorheelkunde

Kindergeneeskunde

Österreich

—

Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten

| — | Hals-, Nasen- und Ohrenheilkunde (7) |
| --- | --- |

—

Hals-, Nasen- und Ohrenheilkunde (7)

Kinder- und Jugendheilkunde

Polska

Otorynolaryngologia

Pediatria

Portugal

Otorrinolaringologia

Pediatria

România

Otorinolaringologie

Pediatrie

Slovenija

Otorinolaringológija

Pediatrija

Slovensko

Otorinolaryngológia

Pediatria

Suomi/Finland

Korva-, nenä- ja kurkkutaudit/Öron-, näs- och halssjukdomar

Lastentaudit/Barnsjukdomar

Sverige

Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhino-laryngologi)

Barn- och ungdomsmedicin

United Kingdom

Otolaryngology

Paediatrics

| | Pulmologija | Urologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 5 godina |
| Država | Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | Pneumologie | Urologie |
| България | Пневмология и фтизиатрия | Урология |
| Česká republika | Pneumologie a ftizeologie | Urologie |
| Danmark | Intern medicin: lungesygdomme | Urologi |
| Deutschland | — | Pneumologie |

Pulmologija

Urologija

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 5 godina

Država

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Pneumologie

Urologie

България

Пневмология и фтизиатрия

Урология

Česká republika

Pneumologie a ftizeologie

Urologie

Danmark

Intern medicin: lungesygdomme

Urologi

Deutschland

—

Pneumologie

| — | Innere Medizin und Pneumologie (8) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Pneumologie (8)

Urologie

Eesti

Pulmonoloogia

Uroloogia

Ελλάδα

Φυματιολογία- Πνευμοvολογία

Ουρολογία

España

Neumología

Urología

France

Pneumologie

Chirurgie urologique

Hrvatska

Pulmologija

Urologija

Ireland

Respiratory medicine

Urology

Italia

Malattie dell'apparato respiratorio

Urologia

Κύπρος

Πνευμονολογία – Φυματιολογία

Ουρολογία

Latvija

Ftiziopneimonoloģija

Uroloģija

Lietuva

Pulmonologija

Urologija

Luxembourg

Pneumologie

Urologie

Magyarország

Tüdőgyógyászat

Urológia

Malta

Mediċina Respiratorja

Uroloġija

Nederland

Longziekten en tuberculose

Urologie

Österreich

| — | Lungenkrankheiten |
| --- | --- |

—

Lungenkrankheiten

| — | Innere Medizin und Pneumologie (9) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Pneumologie (9)

Urologie

Polska

Choroby płuc

Urologia

Portugal

Pneumologia

Urologia

România

Pneumologie

Urologie

Slovenija

Pnevmologija

Urologija

Slovensko

Pneumológia a ftizeológia

Urológia

Suomi/Finland

Keuhkosairaudet ja allergologia/Lungsjukdomar och allergologi

Urologia/Urologi

Sverige

Lungsjukdomar (pneumologi)

Urologi

United Kingdom

Respiratory medicine

Urology

| | Ortopedija | Patologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 5 godina | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine |
| Država | Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde | Anatomie pathologique/Pathologische anatomie |
| България | Ортопедия и травматология | Обща и клинична патология |
| Česká republika | Ortopedie | Patologie |
| Danmark | Ortopædisk kirurgi | Patologisk anatomi og cytology |
| Deutschland | — | Orthopädie (und Unfallchirurgie) |

Ortopedija

Patologija

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 5 godina

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Država

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde

Anatomie pathologique/Pathologische anatomie

България

Ортопедия и травматология

Обща и клинична патология

Česká republika

Ortopedie

Patologie

Danmark

Ortopædisk kirurgi

Patologisk anatomi og cytology

Deutschland

—

Orthopädie (und Unfallchirurgie)

| — | Orthopädie und Unfallchirurgie (10) |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Unfallchirurgie (10)

Pathologie

Eesti

Ortopeedia

Patoloogia

Ελλάδα

Ορθοπεδική

Παθολογική Ανατομική

España

Cirugía ortopédica y traumatología

Anatomía patológica

France

Chirurgie orthopédique et traumatologie

Anatomie et cytologie pathologiques

Hrvatska

Ortopedija i traumatologija

Patologija

Ireland

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

Italia

Ortopedia e traumatologia

Anatomia patologica

Κύπρος

Ορθοπεδική

Παθολογοανατομία – Ιστολογία

Latvija

Traumatoloģija un ortopēdija

Patoloģija

Lietuva

Ortopedija traumatologija

Patologija

Luxembourg

Orthopédie

Anatomie pathologique

Magyarország

Ortopédia és traumatológia

Patológia

Malta

Kirurġija Ortopedika

Istopatoloġija

Nederland

Orthopedie

Pathologie

Österreich

| — | Orthopädie und Orthopädische Chirurgie |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Orthopädische Chirurgie

| — | Orthopädie und Traumatologie (11) |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Traumatologie (11)

| — | Pathologie |
| --- | --- |

—

Pathologie

| — | Klinische Pathologie und Molekularpathologie (11) |
| --- | --- |

—

Klinische Pathologie und Molekularpathologie (11)

| — | Klinische Pathologie und Neuropathologie |
| --- | --- |

—

Klinische Pathologie und Neuropathologie

Polska

Ortopedia i traumatologia narządu ruchu

Patomorfologia

Portugal

Ortopedia

Anatomia patologica

România

Ortopedie şi traumatologie

Anatomie patologică

Slovenija

Ortopedska kirurgija; Travmatologija

Patologija

Slovensko

Ortopédia

Patologická anatómia

Suomi/Finland

Ortopedia ja traumatologia/Ortopedi och traumatologi

Patologia/Patologi

Sverige

Ortopedi

Klinisk patologi

United Kingdom

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

| | Neurologija | Psihijatrija |
| --- | --- | --- |
| | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine |
| Država | Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | Neurologie | Psychiatrie, particulièrement de l'adulte/Psychiatrie, meer bepaald in de volwassenpsychiatrie |
| България | Нервни болести | Психиатрия |
| Česká republika | Neurologie | Psychiatrie |
| Danmark | Neurologi | Psykiatri |
| Deutschland | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapie |
| Eesti | Neuroloogia | Psühhiaatria |
| Ελλάδα | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| España | Neurología | Psiquiatría |
| France | Neurologie | Psychiatrie |
| Hrvatska | Neurologija | Psihijatrija |
| Ireland | Neurology | Psychiatry |
| Italia | Neurologia | Psichiatria |
| Κύπρος | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| Latvija | Neiroloģija | Psihiatrija |
| Lietuva | Neurologija | Psichiatrija |
| Luxembourg | Neurologie | Psychiatrie |
| Magyarország | Neurológia | Pszichiátria |
| Malta | Newroloġija | Psikjatrija |
| Nederland | Neurologie | Psychiatrie |
| Österreich | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapeutische Medizin |
| Polska | Neurologia | Psychiatria |
| Portugal | Neurologia | Psiquiatria |
| România | Neurologie | Psihiatrie |
| Slovenija | Nevrologija | Psihiatrija |
| Slovensko | Neurológia | Psychiatria |
| Suomi/Finland | Neurologia/Neurologi | Psykiatria/Psykiatri |
| Sverige | Neurologi | Psykiatri |
| United Kingdom | Neurology | General psychiatry |

Neurologija

Psihijatrija

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Država

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Neurologie

Psychiatrie, particulièrement de l'adulte/Psychiatrie, meer bepaald in de volwassenpsychiatrie

България

Нервни болести

Психиатрия

Česká republika

Neurologie

Psychiatrie

Danmark

Neurologi

Psykiatri

Deutschland

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapie

Eesti

Neuroloogia

Psühhiaatria

Ελλάδα

Νευρολογία

Ψυχιατρική

España

Neurología

Psiquiatría

France

Neurologie

Psychiatrie

Hrvatska

Neurologija

Psihijatrija

Ireland

Neurology

Psychiatry

Italia

Neurologia

Psichiatria

Κύπρος

Νευρολογία

Ψυχιατρική

Latvija

Neiroloģija

Psihiatrija

Lietuva

Neurologija

Psichiatrija

Luxembourg

Neurologie

Psychiatrie

Magyarország

Neurológia

Pszichiátria

Malta

Newroloġija

Psikjatrija

Nederland

Neurologie

Psychiatrie

Österreich

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapeutische Medizin

Polska

Neurologia

Psychiatria

Portugal

Neurologia

Psiquiatria

România

Neurologie

Psihiatrie

Slovenija

Nevrologija

Psihiatrija

Slovensko

Neurológia

Psychiatria

Suomi/Finland

Neurologia/Neurologi

Psykiatria/Psykiatri

Sverige

Neurologi

Psykiatri

United Kingdom

Neurology

General psychiatry

| | Dijagnostička radiologija | Radioterapija i onkologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine |
| Država | Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | Radiodiagnostic/Röntgendiagnose | Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie |
| България | Образна диагностика | Лъчелечение |
| Česká republika | Radiologie a zobrazovací metody | Radiační onkologie |
| Danmark | Radiologi | Klinisk Onkologi |
| Deutschland | (Diagnostische) Radiologie | Strahlentherapie |
| Eesti | Radioloogia | Onkoloogia |
| Ελλάδα | Ακτινοδιαγνωστική | Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία |
| España | Radiodiagnóstico | Oncología radioterápica |
| France | Radiodiagnostic et imagerie médicale | Oncologie option oncologie radiothérapique |
| Hrvatska | Klinička radiologija | Onkologija i radioterapija |
| Ireland | Radiology | Radiation oncology |
| Italia | Radiodiagnostica | Radioterapia |
| Κύπρος | Ακτινολογία | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία |
| Latvija | Diagnostiskā radioloģija | Terapeitiskā radioloģija |
| Lietuva | Radiologija | Onkologija radioterapija |
| Luxembourg | Radiodiagnostic | Radiothérapie |
| Magyarország | Radiológia | Sugárterápia |
| Malta | Radjoloġija | Onkoloġija u Radjoterapija |
| Nederland | Radiologie | Radiotherapie |
| Österreich | Radiologie | Strahlentherapie-Radioonkologie |
| Polska | Radiologia i diagnostyka obrazowa | Radioterapia onkologiczna |
| Portugal | Radiodiagnóstico | Radioterapia |
| România | Radiologie-imagistică medicală | Radioterapie |
| Slovenija | Radiologija | Radioterapija in onkologija |
| Slovensko | Rádiológia | Radiačná onkológia |
| Suomi/Finland | Radiologia/Radiologi | Syöpätaudit/Cancersjukdomar |
| Sverige | Medicinsk radiologi | Tumörsjukdomar (allmän onkologi) |
| United Kingdom | Clinical radiology | Clinical oncology |

Dijagnostička radiologija

Radioterapija i onkologija

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Država

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Radiodiagnostic/Röntgendiagnose

Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie

България

Образна диагностика

Лъчелечение

Česká republika

Radiologie a zobrazovací metody

Radiační onkologie

Danmark

Radiologi

Klinisk Onkologi

Deutschland

(Diagnostische) Radiologie

Strahlentherapie

Eesti

Radioloogia

Onkoloogia

Ελλάδα

Ακτινοδιαγνωστική

Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία

España

Radiodiagnóstico

Oncología radioterápica

France

Radiodiagnostic et imagerie médicale

Oncologie option oncologie radiothérapique

Hrvatska

Klinička radiologija

Onkologija i radioterapija

Ireland

Radiology

Radiation oncology

Italia

Radiodiagnostica

Radioterapia

Κύπρος

Ακτινολογία

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Diagnostiskā radioloģija

Terapeitiskā radioloģija

Lietuva

Radiologija

Onkologija radioterapija

Luxembourg

Radiodiagnostic

Radiothérapie

Magyarország

Radiológia

Sugárterápia

Malta

Radjoloġija

Onkoloġija u Radjoterapija

Nederland

Radiologie

Radiotherapie

Österreich

Radiologie

Strahlentherapie-Radioonkologie

Polska

Radiologia i diagnostyka obrazowa

Radioterapia onkologiczna

Portugal

Radiodiagnóstico

Radioterapia

România

Radiologie-imagistică medicală

Radioterapie

Slovenija

Radiologija

Radioterapija in onkologija

Slovensko

Rádiológia

Radiačná onkológia

Suomi/Finland

Radiologia/Radiologi

Syöpätaudit/Cancersjukdomar

Sverige

Medicinsk radiologi

Tumörsjukdomar (allmän onkologi)

United Kingdom

Clinical radiology

Clinical oncology

| | Plastična i rekonstruktivna kirurgija | Klinička biologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 5 godina | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine |
| Država | Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde | Biologie clinique/Klinische biologie |
| България | Пластично-възстановителна и естетична хирургия | Клинична лаборатория |
| Česká republika | Plastická chirurgie | |
| Danmark | Plastikkirurgi | |
| Deutschland | — | Plastische (und Ästhetische) Chirurgie |

Plastična i rekonstruktivna kirurgija

Klinička biologija

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 5 godina

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Država

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde

Biologie clinique/Klinische biologie

България

Пластично-възстановителна и естетична хирургия

Клинична лаборатория

Česká republika

Plastická chirurgie

Danmark

Plastikkirurgi

Deutschland

—

Plastische (und Ästhetische) Chirurgie

| — | Plastische und Ästhetische Chirurgie (12) |
| --- | --- |

—

Plastische und Ästhetische Chirurgie (12)

Laboratoriumsmedizin (13)

Eesti

Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia

Laborimeditsiin

Ελλάδα

Πλαστική Χειρουργική

España

Cirugía plástica, estética y reparadora

Análisis clínicos

France

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique

Biologie médicale

Hrvatska

Plastična, rekonstrukcijska i estetska kirurgija

Ireland

Plastic, reconstructive and aesthetic surgery

Italia

Chirurgia plastica, ricostruttiva ed estetica

Patologia clinica

Κύπρος

Πλαστική Χειρουργική

Latvija

Plastiskā ķirurģija

Lietuva

Plastinė ir rekonstrukcinė chirurgija

Laboratorinė medicina

Luxembourg

Chirurgie plastique

Biologie clinique

Magyarország

Plasztikai (égési) sebészet

Orvosi laboratóriumi diagnosztika

Malta

Kirurġija Plastika

Nederland

Plastische chirurgie

Österreich

Plastische, Ästhetische und Rekonstruktive Chirurgie

Plastische, Rekonstruktive und Ästhetische Chirurgie (14)

Medizinische Biologie

Polska

Chirurgia plastyczna

Diagnostyka laboratoryjna

Portugal

Cirurgia plástica, estética e reconstrutiva

Patologia clínica

România

Chirurgie plastică, estetică şi microchirurgie reconstructivă

Medicină de laborator

Slovenija

Plastična, rekonstrukcijska in estetska kirurgija

Slovensko

Plastická chirurgia

Laboratórna medicína

Suomi/Finland

Plastiikkakirurgia/Plastikkirurgi

Sverige

Plastikkirurgi

United Kingdom

Plastic surgery

| | Klinička mikrobiologija | Medicinska biokemija |
| --- | --- | --- |
| | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine |
| Država | Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Микробиология | Биохимия |
| Česká republika | Lékařská mikrobiologie | Klinická biochemie |
| Danmark | Klinisk mikrobiologi | Klinisk biokemi |
| Deutschland | — | Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie |

Klinička mikrobiologija

Medicinska biokemija

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Država

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

България

Микробиология

Биохимия

Česká republika

Lékařská mikrobiologie

Klinická biochemie

Danmark

Klinisk mikrobiologi

Klinisk biokemi

Deutschland

—

Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie

| — | Mikrobiologie, Virologie und Infektionsepidemiologie (17) |
| --- | --- |

—

Mikrobiologie, Virologie und Infektionsepidemiologie (17)

Laboratoriumsmedizin (15)

Eesti

Ελλάδα

| — | Ιατρική Βιοπαθολογία |
| --- | --- |

—

Ιατρική Βιοπαθολογία

| — | Μικροβιολογία |
| --- | --- |

—

Μικροβιολογία

España

Microbiología y parasitología

Bioquímica clínica

France

Hrvatska

Klinička mikrobiologija

Ireland

Microbiology

Chemical pathology

Italia

Microbiologia e virologia

Biochimica clinica

Κύπρος

Μικροβιολογία

Latvija

Mikrobioloģija

Lietuva

Luxembourg

Microbiologie

Chimie biologique

Magyarország

Orvosi mikrobiológia

Malta

Mikrobijoloġija

Patoloġija Kimika

Nederland

Medische microbiologie

Klinische chemie (16)

Österreich

| — | Hygiene und Mikrobiologie |
| --- | --- |

—

Hygiene und Mikrobiologie

| — | Klinische Mikrobiologie und Hygiene (18) |
| --- | --- |

—

Klinische Mikrobiologie und Hygiene (18)

| — | Klinische Mikrobiologie und Virologie (18) |
| --- | --- |

—

Klinische Mikrobiologie und Virologie (18)

Medizinische und Chemische Labordiagnostik

Polska

Mikrobiologia lekarska

Portugal

România

Slovenija

Klinična mikrobiologija

Medicinska biokemija

Slovensko

Klinická mikrobiológia

Klinická biochémia

Suomi/Finland

Kliininen mikrobiologia/Klinisk mikrobiologi

Kliininen kemia/Klinisk kemi

Sverige

Klinisk bakteriologi

Klinisk kemi

United Kingdom

Medical microbiology and virology

Chemical pathology

| | Imunologija | Torakalna kirurgija |
| --- | --- | --- |
| | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 5 godina |
| Država | Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (19) |
| България | Клинична имунология | Гръдна хирургия Кардиохирургия |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Hrudní chirurgie |
| Danmark | Klinisk immunologi | Thoraxkirurgi |
| Deutschland | | Thoraxchirurgie |
| Eesti | | Torakaalkirurgia |
| Ελλάδα | | Χειρουργική Θώρακος |
| España | Inmunología | — | Cirugía torácica |

Imunologija

Torakalna kirurgija

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 5 godina

Država

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (19)

България

Клинична имунология

Гръдна хирургия Кардиохирургия

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Hrudní chirurgie

Danmark

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi

Deutschland

Thoraxchirurgie

Eesti

Torakaalkirurgia

Ελλάδα

Χειρουργική Θώρακος

España

Inmunología

—

Cirugía torácica

| — | Cirugía cardiovascular |
| --- | --- |

—

Cirugía cardiovascular

France

Chirurgie thoracique et cardiovasculaire

Hrvatska

Alergologija i klinička imunologija

Ireland

Immunology (clinical and laboratory)

Cardiothoracic surgery

Italia

| — | Chirurgia toracica |
| --- | --- |

—

Chirurgia toracica

| — | Cardiochirurgia |
| --- | --- |

—

Cardiochirurgia

Κύπρος

Ανοσολογία

Χειρουργική Θώρακος

Latvija

Imunoloģija

Torakālā ķirurģija

Lietuva

Krūtinės chirurgija

Luxembourg

Immunologie

Chirurgie thoracique

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Mellkassebészet

Malta

Immunoloġija

Kirurġija Kardjo-Toraċika

Nederland

Cardio-thoracale chirurgie

Österreich

| — | Immunologie |
| --- | --- |

—

Immunologie

| — | Klinische Immunologie (20) |
| --- | --- |

—

Klinische Immunologie (20)

Thoraxchirurgie

Polska

Immunologia kliniczna

Chirurgia klatki piersiowej

Portugal

Cirurgia cardiotorácica

România

Chirurgie toracică

Slovenija

Torakalna kirurgija

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Hrudníková chirurgia

Suomi/Finland

Sydän-ja rintaelinkirurgia/Hjärt- och thoraxkirurgi

Sverige

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi

United Kingdom

Immunology

Cardo-thoracic surgery

| | Dječja kirurgija | Vaskularna kirurgija |
| --- | --- | --- |
| | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 5 godina | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 5 godina |
| Država | Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (21) |
| България | Детска хирургия | Съдова хирургия |
| Česká republika | Dětská chirurgie | Cévní chirurgie |
| Danmark | | Karkirurgi |
| Deutschland | Kinderchirurgie | Gefäßchirurgie |
| Eesti | Lastekirurgia | Kardiovaskulaarkirurgia |
| Ελλάδα | Χειρουργική Παίδων | Αγγειοχειρουργική |
| España | Cirugía pediátrica | Angiología y cirugía vascular |
| France | Chirurgie infantile | Chirurgie vasculaire |
| Hrvatska | Dječja kirurgija | Vaskularna kirurgija |
| Ireland | Paediatric surgery | |
| Italia | Chirurgia pediatrica | Chirurgia vascolare |
| Κύπρος | Χειρουργική Παίδων | Χειρουργική Αγγείων |
| Latvija | Bērnu ķirurģija | Asinsvadu ķirurģija |
| Lietuva | Vaikų chirurgija | Kraujagyslių chirurgija |
| Luxembourg | Chirurgie pédiatrique | Chirurgie vasculaire |
| Magyarország | Gyermeksebészet | Érsebészet |
| Malta | Kirurgija Pedjatrika | Kirurġija Vaskolari |
| Nederland | | |
| Österreich | Kinder- und Jugendchirurgie | Allgemeinchirurgie und Gefäßchirurgie |
| Polska | Chirurgia dziecięca | Chirurgia naczyniowa |
| Portugal | Cirurgia pediátrica | Angologia/Cirurgia vascular |
| România | Chirurgie pediatrică | Chirurgie vasculară |
| Slovenija | | Kardiovaskularna kirurgija |
| Slovensko | Detská chirurgia | Cievna chirurgia |
| Suomi/Finland | Lastenkirurgia/Barnkirurgi | Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi |
| Sverige | Barn- och ungdomskirurgi | |
| United Kingdom | Paediatric surgery | Vascular surgery |

Dječja kirurgija

Vaskularna kirurgija

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 5 godina

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 5 godina

Država

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (21)

България

Детска хирургия

Съдова хирургия

Česká republika

Dětská chirurgie

Cévní chirurgie

Danmark

Karkirurgi

Deutschland

Kinderchirurgie

Gefäßchirurgie

Eesti

Lastekirurgia

Kardiovaskulaarkirurgia

Ελλάδα

Χειρουργική Παίδων

Αγγειοχειρουργική

España

Cirugía pediátrica

Angiología y cirugía vascular

France

Chirurgie infantile

Chirurgie vasculaire

Hrvatska

Dječja kirurgija

Vaskularna kirurgija

Ireland

Paediatric surgery

Italia

Chirurgia pediatrica

Chirurgia vascolare

Κύπρος

Χειρουργική Παίδων

Χειρουργική Αγγείων

Latvija

Bērnu ķirurģija

Asinsvadu ķirurģija

Lietuva

Vaikų chirurgija

Kraujagyslių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie pédiatrique

Chirurgie vasculaire

Magyarország

Gyermeksebészet

Érsebészet

Malta

Kirurgija Pedjatrika

Kirurġija Vaskolari

Nederland

Österreich

Kinder- und Jugendchirurgie

Allgemeinchirurgie und Gefäßchirurgie

Polska

Chirurgia dziecięca

Chirurgia naczyniowa

Portugal

Cirurgia pediátrica

Angologia/Cirurgia vascular

România

Chirurgie pediatrică

Chirurgie vasculară

Slovenija

Kardiovaskularna kirurgija

Slovensko

Detská chirurgia

Cievna chirurgia

Suomi/Finland

Lastenkirurgia/Barnkirurgi

Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi

Sverige

Barn- och ungdomskirurgi

United Kingdom

Paediatric surgery

Vascular surgery

| | Kardiologija | Gastroenterologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine |
| Država | Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | Cardiologie | Gastro-entérologie/Gastro-enterologie |
| България | Кардиология | Гастроентерология (22) |
| Česká republika | Kardiologie | Gastroenterologie |
| Danmark | Intern medicin: kardiologi | Intern medicin: gastroenterology og hepatologi |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie |

Kardiologija

Gastroenterologija

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Država

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Cardiologie

Gastro-entérologie/Gastro-enterologie

България

Кардиология

Гастроентерология (22)

Česká republika

Kardiologie

Gastroenterologie

Danmark

Intern medicin: kardiologi

Intern medicin: gastroenterology og hepatologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie

| — | Innere Medizin und Kardiologie (23) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Kardiologie (23)

| — | Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie

| — | Innere Medizin und Gastroenterologie (23) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Gastroenterologie (23)

Eesti

Kardioloogia

Gastroenteroloogia

Ελλάδα

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

España

Cardiología

Aparato digestivo

France

Cardiologie et maladies vasculaires

Gastro-entérologie et hépatologie

Hrvatska

Kardiologija

Gastroenterologija

Ireland

Cardiology

Gastro-enterology

Italia

Malattie dell'apparato cardiovascolare

Gastroenterologia

Κύπρος

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

Latvija

Kardioloģija

Gastroenteroloģija

Lietuva

Kardiologija

Gastroenterologija

Luxembourg

Cardiologie et angiologie

Gastro-enterologie

Magyarország

Kardiológia

Gasztroenterológia

Malta

Kardjoloġija

Gastroenteroloġija

Nederland

Cardiologie

Maag-darm-leverziekten

Österreich

Innere Medizin und Kardiologie

Innere Medizin und Gastroenterologie und Hepatologie

Polska

Kardiologia

Gastrenterologia

Portugal

Cardiologia

Gastrenterologia

România

Cardiologie

Gastroenterologie

Slovenija

Kardiologija in vaskularna medicina

Gastroenterologija

Slovensko

Kardiológia

Gastroenterológia

Suomi/Finland

Kardiologia/Kardiologi

Gastroenterologia/Gastroenterologi

Sverige

Kardiologi

Medicinsk gastroenterologi och hepatologi

United Kingdom

Cardiology

Gastroenterology

| | Reumatologija | Hematologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 3 godine |
| Država | Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | Rhumathologie/reumatologie | |
| България | Ревматология | Клинична хематология |
| Česká republika | Revmatologie | Hematologie a transfúzní lékařství |
| Danmark | Intern medicin: reumatologi | Intern medicin: hæmatologi |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie |

Reumatologija

Hematologija

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 3 godine

Država

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Rhumathologie/reumatologie

България

Ревматология

Клинична хематология

Česká republika

Revmatologie

Hematologie a transfúzní lékařství

Danmark

Intern medicin: reumatologi

Intern medicin: hæmatologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie

| — | Innere Medizin und Rheumatologie (24) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Rheumatologie (24)

| — | Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie

| — | Innere Medizin und Hämatologie und Onkologie (24) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Hämatologie und Onkologie (24)

Eesti

Reumatoloogia

Hematoloogia

Ελλάδα

Ρευματολογία

Αιματολογία

España

Reumatología

Hematología y hemoterapia

France

Rhumatologie

Hrvatska

Reumatologija

Hematologija

Ireland

Rheumatology

Haematology (clinical and laboratory)

Italia

Reumatologia

Ematologia

Κύπρος

Ρευματολογία

Αιματολογία

Latvija

Reimatoloģija

Hematoloģija

Lietuva

Reumatologija

Hematologija

Luxembourg

Rhumatologie

Hématologie

Magyarország

Reumatológia

Hematológia

Malta

Rewmatoloġija

Ematoloġija

Nederland

Reumatologie

Österreich

Innere Medizin und Rheumatologie

Innere Medizin und Hämatologie und internistische Onkologie

Polska

Reumatologia

Hematologia

Portugal

Reumatologia

Imuno-hemoterapia

România

Reumatologie

Hematologie

Slovenija

Revmatologija

Hematologija

Slovensko

Reumatológia

Hematológia a transfúziológia

Suomi/Finland

Reumatologia/Reumatologi

Kliininen hematologia/Klinisk hematologi

Sverige

Reumatologi

Hematologi

United Kingdom

Rheumatology

Haematology

| | Endokrinologija | Fizikalna i rehabilitacijska medicina |
| --- | --- | --- |
| | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 3 godine | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 3 godine |
| Država | Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie |
| България | Ендокринология и болести на обмяната | Физикална и рехабилитационна медицина |
| Česká republika | Diabelotologie a endokrinologie | Rehabilitační a fyzikální medicína |
| Danmark | Intern medicin: endokrinologi | |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie |

Endokrinologija

Fizikalna i rehabilitacijska medicina

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 3 godine

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 3 godine

Država

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie

България

Ендокринология и болести на обмяната

Физикална и рехабилитационна медицина

Česká republika

Diabelotologie a endokrinologie

Rehabilitační a fyzikální medicína

Danmark

Intern medicin: endokrinologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie

| — | Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie (25) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie (25)

Physikalische und Rehabilitative Medizin

Eesti

Endokrinoloogia

Taastusravi ja füsiaatria

Ελλάδα

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

España

Endocrinología y nutrición

Medicina física y rehabilitación

France

Endocrinologie – diabète – maladies métaboliques

Médecine physique et de réadaptation

Hrvatska

Endokrinologija i dijabetologija

Fizikalna medicina i rehabilitacija

Ireland

Endocrinology and diabetes mellitus

Italia

Endocrinologia e malattie del ricambio

Medicina fisica e riabilitazione

Κύπρος

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

Latvija

Endokrinoloģija

Rehabilitoloģija Fiziskā rehabilitācija

Fizikālā medicīna

Lietuva

Endokrinologija

Fizinė medicina ir reabilitacija

Luxembourg

Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition

Rééducation et réadaptation fonctionnelles

Magyarország

Endokrinológia

Fizikális medicina és rehabilitációs orvoslás

Malta

Endokrinoloġija u Dijabete

Nederland

Revalidatiegeneeskunde

Österreich

Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie

Physikalische Medizin und Allgemeine Rehabilitation

Polska

Endokrynologia

Rehabilitacja medyczna

Portugal

Endocrinologia/Nutrição

Medicina física e de reabilitação

România

Endocrinologie

Reabilitare Medicală

Slovenija

Fizikalna in rehabilitacijska medicina

Slovensko

Endokrinológia

Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia

Suomi/Finland

Endokrinologia/Endokrinologi

Fysiatria/Fysiatri

Sverige

Endokrina sjukdomar

Rehabiliteringsmedicin

United Kingdom

Endocrinology and diabetes mellitus

| | Neuropsihijatrija | Dermatovenerologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 5 godina | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 3 godine |
| Država | Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | Neuropsychiatrie (26) | Dermato-vénéréologie/Dermato-venereologie |
| България | | Кожни и венерически болести |
| Česká republika | | Dermatovenerologie |
| Danmark | | Dermato-venerologi |
| Deutschland | Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie) | Haut – und Geschlechtskrankheiten |
| Eesti | | Dermatoveneroloogia |
| Ελλάδα | Νευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| España | | Dermatología médico-quirúrgica y venereología |
| France | Neuropsychiatrie (27) | Dermatologie et vénéréologie |
| Hrvatska | | Dermatologija i venerologija |
| Ireland | | |
| Italia | Neuropsichiatria (28) | Dermatologia e venerologia |
| Κύπρος | Νευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| Latvija | | Dermatoloģija un veneroloģija |
| Lietuva | | Dermatovenerologija |
| Luxembourg | Neuropsychiatrie (29) | Dermato-vénéréologie |
| Magyarország | | Bőrgyógyászat |
| Malta | | Dermato-venerejoloġija |
| Nederland | Zenuw – en zielsziekten (30) | Dermatologie en venerologie |
| Österreich | Neurologie und Psychiatrie (31) | Haut- und Geschlechtskrankheiten |
| Polska | | Dermatologia i wenerologia |
| Portugal | | Dermatovenereologia |
| România | | Dermatovenerologie |
| Slovenija | | Dermatovenerologija |
| Slovensko | Neuropsychiatria | Dermatovenerológia |
| Suomi/Finland | | Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi |
| Sverige | | Hud- och könssjukdomar |
| United Kingdom | | |

Neuropsihijatrija

Dermatovenerologija

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 5 godina

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 3 godine

Država

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Neuropsychiatrie (26)

Dermato-vénéréologie/Dermato-venereologie

България

Кожни и венерически болести

Česká republika

Dermatovenerologie

Danmark

Dermato-venerologi

Deutschland

Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie)

Haut – und Geschlechtskrankheiten

Eesti

Dermatoveneroloogia

Ελλάδα

Νευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

España

Dermatología médico-quirúrgica y venereología

France

Neuropsychiatrie (27)

Dermatologie et vénéréologie

Hrvatska

Dermatologija i venerologija

Ireland

Italia

Neuropsichiatria (28)

Dermatologia e venerologia

Κύπρος

Νευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

Latvija

Dermatoloģija un veneroloģija

Lietuva

Dermatovenerologija

Luxembourg

Neuropsychiatrie (29)

Dermato-vénéréologie

Magyarország

Bőrgyógyászat

Malta

Dermato-venerejoloġija

Nederland

Zenuw – en zielsziekten (30)

Dermatologie en venerologie

Österreich

Neurologie und Psychiatrie (31)

Haut- und Geschlechtskrankheiten

Polska

Dermatologia i wenerologia

Portugal

Dermatovenereologia

România

Dermatovenerologie

Slovenija

Dermatovenerologija

Slovensko

Neuropsychiatria

Dermatovenerológia

Suomi/Finland

Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi

Sverige

Hud- och könssjukdomar

United Kingdom

| | Radiologija | Dječja i adolescentna psihijatrija |
| --- | --- | --- |
| | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine |
| Država | Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | | Psychiatrie, particulièrement en psychiatrie infanto-juvénile/Psychiatrie, meer bepaald in de kinder- en jeugdpsychiatrie |
| България | Радиобиология | Детска психиатрия |
| Česká republika | | Dětská a dorostová psychiatrie |
| Danmark | | Børne- og ungdomspsykiatri |
| Deutschland | Radiologie | Kinder – und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | Ακτινολογία – Ραδιολογία | Παιδοψυχιατρική |
| España | Electroradiología (32) | |
| France | Electro-radiologie (33) | Pédopsychiatrie (38) |
| Hrvatska | Klinička radiologija | Dječja i adolescentna psihijatrija |
| Ireland | | Child and adolescent psychiatry |
| Italia | Radiologia (34) | Neuropsichiatria infantile |
| Κύπρος | | Παιδοψυχιατρική |
| Latvija | | Bērnu psihiatrija |
| Lietuva | | Vaikų ir paauglių psichiatrija |
| Luxembourg | Électroradiologie (35) | Psychiatrie infantile |
| Magyarország | Radiológia | Gyermek- és ifjúsági pszichiátria |
| Malta | | |
| Nederland | Radiologie (36) | |
| Österreich | Radiologie (37) | — | Kinder- und Jugendpsychiatrie |

Radiologija

Dječja i adolescentna psihijatrija

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Država

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Psychiatrie, particulièrement en psychiatrie infanto-juvénile/Psychiatrie, meer bepaald in de kinder- en jeugdpsychiatrie

България

Радиобиология

Детска психиатрия

Česká republika

Dětská a dorostová psychiatrie

Danmark

Børne- og ungdomspsykiatri

Deutschland

Radiologie

Kinder – und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie

Eesti

Ελλάδα

Ακτινολογία – Ραδιολογία

Παιδοψυχιατρική

España

Electroradiología (32)

France

Electro-radiologie (33)

Pédopsychiatrie (38)

Hrvatska

Klinička radiologija

Dječja i adolescentna psihijatrija

Ireland

Child and adolescent psychiatry

Italia

Radiologia (34)

Neuropsichiatria infantile

Κύπρος

Παιδοψυχιατρική

Latvija

Bērnu psihiatrija

Lietuva

Vaikų ir paauglių psichiatrija

Luxembourg

Électroradiologie (35)

Psychiatrie infantile

Magyarország

Radiológia

Gyermek- és ifjúsági pszichiátria

Malta

Nederland

Radiologie (36)

Österreich

Radiologie (37)

—

Kinder- und Jugendpsychiatrie

| — | Kinder- und Jugendpsychiatrie und Psychotherapeutische Medizin (39) |
| --- | --- |

—

Kinder- und Jugendpsychiatrie und Psychotherapeutische Medizin (39)

Polska

Psychiatria dzieci i młodzieży

Portugal

Radiologia

Psiquiatria da infância e da adolescência

România

Psihiatrie pediatrică

Slovenija

Radiologija

Otroška in mladostniška psihiatrija

Slovensko

Detská psychiatria

Suomi/Finland

Lastenpsykiatria/Barnpsykiatri

Sverige

Barn- och ungdomspsykiatri

United Kingdom

Child and adolescent psychiatry

| | Gerijatrija | Nefrologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine |
| Država | Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | Gériatrie/Geriatrie | |
| България | Гериатрична медицина | Нефрология |
| Česká republika | Geriatrie | Nefrologie |
| Danmark | Intern medicin: geriatri | Intern medicin: nefrologi |
| Deutschland | | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie |

Gerijatrija

Nefrologija

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Država

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Gériatrie/Geriatrie

България

Гериатрична медицина

Нефрология

Česká republika

Geriatrie

Nefrologie

Danmark

Intern medicin: geriatri

Intern medicin: nefrologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie

| — | Innere Medizin und Nephrologie (40) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Nephrologie (40)

Eesti

Nefroloogia

Ελλάδα

Νεφρολογία

España

Geriatría

Nefrología

France

Néphrologie

Hrvatska

Nefrologija

Ireland

Geriatric medicine

Nephrology

Italia

Geriatria

Nefrologia

Κύπρος

Γηριατρική

Νεφρολογία

Latvija

Nefroloģija

Lietuva

Geriatrija

Nefrologija

Luxembourg

Gériatrie

Néphrologie

Magyarország

Geriátria

Nefrológia

Malta

Ġerjatrija

Nefroloġija

Nederland

Klinische geriatrie

Österreich

Innere Medizin und Nephrologie

Polska

Geriatria

Nefrologia

Portugal

Nefrologia

România

Geriatrie şi gerontologie

Nefrologie

Slovenija

Nefrologija

Slovensko

Geriatria

Nefrológia

Suomi/Finland

Geriatria/Geriatri

Nefrologia/Nefrologi

Sverige

Geriatrik

Medicinska njursjukdomar (nefrologi)

United Kingdom

Geriatric medicine

Renal medicine

| | Infektologija | Javno zdravstvo |
| --- | --- | --- |
| | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine |
| Država | Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Инфекциозни болести | Социална медицина и здравен мениджмънт комунална хигиена |
| Česká republika | Infekční lékařství | Hygiena a epidemiologie |
| Danmark | Intern medicin: infektionsmedicin | Samfundsmedicin |
| Deutschland | | Öffentliches Gesundheitswesen |
| Eesti | Infektsioonhaigused | |
| Ελλάδα | | Κοινωνική Iατρική |
| España | | Medicina preventiva y salud pública |
| France | | Santé publique et médecine sociale |
| Hrvatska | Infektologija | Javnozdravstvena medicina |
| Ireland | Infectious diseases | Public health medicine |
| Italia | Malattie infettive | Igiene e medicina preventiva |
| Κύπρος | Λοιμώδη Νοσήματα | — | Υγειονολογία |

Infektologija

Javno zdravstvo

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Država

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

България

Инфекциозни болести

Социална медицина и здравен мениджмънт комунална хигиена

Česká republika

Infekční lékařství

Hygiena a epidemiologie

Danmark

Intern medicin: infektionsmedicin

Samfundsmedicin

Deutschland

Öffentliches Gesundheitswesen

Eesti

Infektsioonhaigused

Ελλάδα

Κοινωνική Iατρική

España

Medicina preventiva y salud pública

France

Santé publique et médecine sociale

Hrvatska

Infektologija

Javnozdravstvena medicina

Ireland

Infectious diseases

Public health medicine

Italia

Malattie infettive

Igiene e medicina preventiva

Κύπρος

Λοιμώδη Νοσήματα

—

Υγειονολογία

| — | Κοινοτική Ιατρική |
| --- | --- |

—

Κοινοτική Ιατρική

Latvija

Infektoloģija

Lietuva

Infektologija

Luxembourg

Maladies contagieuses

Santé publique

Magyarország

Infektológia

Megelőző orvostan és népegészségtan

Malta

Mard Infettiv

Saħħa Pubblika

Nederland

Maatschappij en gezondheid

Österreich

Innere Medizin und Infektiologie

| — | Sozialmedizin |
| --- | --- |

—

Sozialmedizin

| — | Public Health (41) |
| --- | --- |

—

Public Health (41)

Polska

Choroby zakaźne

Zdrowie publiczne, epidemiologia

Portugal

Doenças infecciosas

Saúde pública

România

Boli infecţioase

Sănătate publică şi management

Slovenija

Infektologija

Javno zdravje

Slovensko

Infektológia

Verejné zdravotníctvo

Suomi/Finland

Infektiosairaudet/Infektionssjukdomar

Terveydenhuolto/Hälsovård

Sverige

Infektionssjukdomar

Socialmedicin

United Kingdom

Infectious diseases

Public health medicine

| | Klinička farmakologija i toksikologija | Medicina rada |
| --- | --- | --- |
| | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine |
| Država | Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde |
| България | Клинична фармакология и терапия Фармакология | Трудова медицина |
| Česká republika | Klinická farmakologie | Pracovní lékařství |
| Danmark | Klinisk farmakologi | Arbejdsmedicin |
| Deutschland | Pharmakologie und Toxikologie | Arbeitsmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | | Ιατρική της Εργασίας |
| España | Farmacología clínica | Medicina del trabajo |
| France | | Médecine du travail |
| Hrvatska | Klinička farmakologija s toksikologijom | Medicina rada i športa |
| Ireland | Clinical pharmacology and therapeutics | Occupational medicine |
| Italia | Farmacologia | Medicina del lavoro |
| Κύπρος | | Ιατρική της Εργασίας |
| Latvija | | Arodslimības |
| Lietuva | | Darbo medicina |
| Luxembourg | | Médecine du travail |
| Magyarország | Klinikai farmakológia | Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan) |
| Malta | Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika | Mediċina Okkupazzjonali |
| Nederland | | — | Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde |

Klinička farmakologija i toksikologija

Medicina rada

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Država

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde

България

Клинична фармакология и терапия Фармакология

Трудова медицина

Česká republika

Klinická farmakologie

Pracovní lékařství

Danmark

Klinisk farmakologi

Arbejdsmedicin

Deutschland

Pharmakologie und Toxikologie

Arbeitsmedizin

Eesti

Ελλάδα

Ιατρική της Εργασίας

España

Farmacología clínica

Medicina del trabajo

France

Médecine du travail

Hrvatska

Klinička farmakologija s toksikologijom

Medicina rada i športa

Ireland

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

Italia

Farmacologia

Medicina del lavoro

Κύπρος

Ιατρική της Εργασίας

Latvija

Arodslimības

Lietuva

Darbo medicina

Luxembourg

Médecine du travail

Magyarország

Klinikai farmakológia

Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan)

Malta

Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika

Mediċina Okkupazzjonali

Nederland

—

Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde

| — | Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde |
| --- | --- |

—

Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde

Österreich

Pharmakologie und Toxikologie

| — | Arbeitsmedizin |
| --- | --- |

—

Arbeitsmedizin

| — | Arbeitsmedizin und angewandte Physiologie (42) |
| --- | --- |

—

Arbeitsmedizin und angewandte Physiologie (42)

Polska

Farmakologia kliniczna

Medycyna pracy

Portugal

Medicina do trabalho

România

Farmacologie clinică

Medicina muncii

Slovenija

Medicina dela, prometa in športa

Slovensko

Klinická farmakológia

Pracovné lekárstvo

Suomi/Finland

Kliininen farmakologia ja lääkehoito/Klinisk farmakologi och läkemedelsbehandling

Työterveyshuolto/Företagshälsovård

Sverige

Klinisk farmakologi

Yrkes- och miljömedicin

United Kingdom

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

| | Alergologija i klinička imunologija | Nuklearna medicina |
| --- | --- | --- |
| | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 3 godine | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine |
| Država | Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde |
| България | Клинична алергология | Нуклеарна медицина |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Nukleární medicína |
| Danmark | | Klinisk fysiologi og nuklearmedicin |
| Deutschland | | Nuklearmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| España | Alergología | Medicina nuclear |
| France | | Médecine nucléaire |
| Hrvatska | Alergologija i klinička imunologija | Nuklearna medicina |
| Ireland | | |
| Italia | Allergologia ed immunologia clinica | Medicina nucleare |
| Κύπρος | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| Latvija | Alergoloģija | |
| Lietuva | Alergologija ir klinikinė imunologija | |
| Luxembourg | | Médecine nucléaire |
| Magyarország | Allergológia és klinikai immunológia | Nukleáris medicina |
| Malta | | Mediċina Nukleari |
| Nederland | Allergologie (43) | Nucleaire geneeskunde |
| Österreich | | Nuklearmedizin |
| Polska | Alergologia | Medycyna nuklearna |
| Portugal | Imuno-alergologia | Medicina nuclear |
| România | Alergologie şi imunologie clinică | Medicină nucleară |
| Slovenija | | Nuklearna medicina |
| Slovensko | Klinická imunológia a alergológia | Nukleárna medicína |
| Suomi/Finland | | Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin |
| Sverige | Allergisjukdomar | Nukleärmedicin |
| United Kingdom | | Nuclear medicine |

Alergologija i klinička imunologija

Nuklearna medicina

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 3 godine

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Država

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde

България

Клинична алергология

Нуклеарна медицина

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Nukleární medicína

Danmark

Klinisk fysiologi og nuklearmedicin

Deutschland

Nuklearmedizin

Eesti

Ελλάδα

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

España

Alergología

Medicina nuclear

France

Médecine nucléaire

Hrvatska

Alergologija i klinička imunologija

Nuklearna medicina

Ireland

Italia

Allergologia ed immunologia clinica

Medicina nucleare

Κύπρος

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

Latvija

Alergoloģija

Lietuva

Alergologija ir klinikinė imunologija

Luxembourg

Médecine nucléaire

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Nukleáris medicina

Malta

Mediċina Nukleari

Nederland

Allergologie (43)

Nucleaire geneeskunde

Österreich

Nuklearmedizin

Polska

Alergologia

Medycyna nuklearna

Portugal

Imuno-alergologia

Medicina nuclear

România

Alergologie şi imunologie clinică

Medicină nucleară

Slovenija

Nuklearna medicina

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Nukleárna medicína

Suomi/Finland

Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin

Sverige

Allergisjukdomar

Nukleärmedicin

United Kingdom

Nuclear medicine

| | Maksilofacijalna kirurgija (temeljna medicinska izobrazba) | Klinička hematologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 5 godina | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine |
| Država | Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Лицево-челюстна хирургия | Трансфузионна хематология |
| Česká republika | Maxilofaciální chirurgie | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | | |
| España | Cirugía oral y maxilofacial | |
| France | Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie | Hématologie |
| Hrvatska | Maksilofacijalna kirurgija | |
| Ireland | | |
| Italia | Chirurgia maxillo-facciale | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | Mutes, sejas un žokļu ķirurģija | |
| Lietuva | Veido ir žandikaulių chirurgija | |
| Luxembourg | Chirurgie maxillo-faciale | Hématologie biologique |
| Magyarország | Szájsebészet (44) | |
| Malta | | |
| Nederland | | |
| Österreich | Mund– Kiefer – und Gesichtschirurgie (45) | |
| Polska | Chirurgia szczekowo-twarzowa | |
| Portugal | Cirurgia maxilo-facial | Hematologia clinica |
| România | | |
| Slovenija | Maxilofacialna kirurgija | |
| Slovensko | Maxilofaciálna chirurgia | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | |

Maksilofacijalna kirurgija (temeljna medicinska izobrazba)

Klinička hematologija

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 5 godina

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Država

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

България

Лицево-челюстна хирургия

Трансфузионна хематология

Česká republika

Maxilofaciální chirurgie

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάδα

España

Cirugía oral y maxilofacial

France

Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie

Hématologie

Hrvatska

Maksilofacijalna kirurgija

Ireland

Italia

Chirurgia maxillo-facciale

Κύπρος

Latvija

Mutes, sejas un žokļu ķirurģija

Lietuva

Veido ir žandikaulių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie maxillo-faciale

Hématologie biologique

Magyarország

Szájsebészet (44)

Malta

Nederland

Österreich

Mund– Kiefer – und Gesichtschirurgie (45)

Polska

Chirurgia szczekowo-twarzowa

Portugal

Cirurgia maxilo-facial

Hematologia clinica

România

Slovenija

Maxilofacialna kirurgija

Slovensko

Maxilofaciálna chirurgia

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

| | Stomatologija | Dermatologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 3 godine | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine |
| Država | Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | | |
| España | Estomatología | |
| France | Stomatologie | |
| Hrvatska | | |
| Ireland | | Dermatology |
| Italia | Odontostomatologia (46) | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | Stomatologie | |
| Magyarország | | |
| Malta | | Dermatoloġija |
| Nederland | | |
| Österreich | | |
| Polska | | |
| Portugal | Estomatologia | |
| România | | |
| Slovenija | | |
| Slovensko | | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | Dermatology |

Stomatologija

Dermatologija

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 3 godine

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Država

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

България

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάδα

España

Estomatología

France

Stomatologie

Hrvatska

Ireland

Dermatology

Italia

Odontostomatologia (46)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Stomatologie

Magyarország

Malta

Dermatoloġija

Nederland

Österreich

Polska

Portugal

Estomatologia

România

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Dermatology

| | Venerologija | Tropska medicina |
| --- | --- | --- |
| | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine |
| Država | Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | | |
| España | | |
| France | | |
| Hrvatska | | |
| Ireland | Genito-urinary medicine | Tropical medicine |
| Italia | | Medicina tropicale |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | | |
| Magyarország | | Trópusi betegségek |
| Malta | Mediċina Uro-ġenetali | |
| Nederland | | |
| Österreich | | — | Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin |

Venerologija

Tropska medicina

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Država

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

България

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάδα

España

France

Hrvatska

Ireland

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

Italia

Medicina tropicale

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Magyarország

Trópusi betegségek

Malta

Mediċina Uro-ġenetali

Nederland

Österreich

—

Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin

| — | Klinische Immunologie und Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin (47) |
| --- | --- |

—

Klinische Immunologie und Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin (47)

Polska

Medycyna transportu

Portugal

Medicina tropical

România

Slovenija

Slovensko

Tropická medicína

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

| | Abdominalna kirurgija | Urgentna medicina |
| --- | --- | --- |
| | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 5 godina | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 5 godina |
| Država | Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (48) | |
| България | Гастроентерологичнa хирургия | Спешна медицина |
| Česká republika | | — | Traumatologie |

Abdominalna kirurgija

Urgentna medicina

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 5 godina

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 5 godina

Država

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (48)

България

Гастроентерологичнa хирургия

Спешна медицина

Česká republika

—

Traumatologie

| — | Urgentní medicína |
| --- | --- |

—

Urgentní medicína

Danmark

Deutschland

Visceralchirurgie

Eesti

Ελλάδα

España

France

Chirurgie viscérale et digestive

Hrvatska

Abdominalna kirurgija

Hitna medicina

Ireland

Emergency medicine

Italia

Chirurgia dell'apparato digerente

Medicina d'emergenza-urgenza (49)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Abdominalinė chirurgija

Luxembourg

Chirurgie gastro-entérologique

Magyarország

Oxyológia és sürgősségi orvostan

Malta

Mediċina tal-Aċċidenti u l-Emerġenza

Nederland

Österreich

Polska

Medycyna ratunkowa

Portugal

România

Medicină de urgenţă

Slovenija

Abdominalna kirurgija

Urgentna medicina

Slovensko

Gastroenterologická chirurgia

| — | Úrazová chirurgia |
| --- | --- |

—

Úrazová chirurgia

| — | Urgentná medicína |
| --- | --- |

—

Urgentná medicína

Suomi/Finland

Gastroenterologinen kirurgia/Gastroenterologisk kirurgi

Akuuttilääketiede/Akutmedicin

Sverige

United Kingdom

Emergency medicine

| | Klinička neurofiziologija | Dentalna, oralna i maksilofacijalna kirurgija (temeljna medicinska i stomatološka izobrazba) (50) |
| --- | --- | --- |
| | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godina | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine |
| Država | Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | | Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie |
| България | | Дентална, орална и лицево-челюстна хирургия |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | — | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie |

Klinička neurofiziologija

Dentalna, oralna i maksilofacijalna kirurgija (temeljna medicinska i stomatološka izobrazba) (50)

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godina

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Država

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie

България

Дентална, орална и лицево-челюстна хирургия

Česká republika

Danmark

Deutschland

—

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

| — | Mund-Kiefer-Gesichtschirurgie (51) |
| --- | --- |

—

Mund-Kiefer-Gesichtschirurgie (51)

Eesti

Ελλάδα

Στοματική και Γναθοπροσωπική Χειρουργική (52)

España

Neurofisiologia clínica

France

Hrvatska

Ireland

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

Italia

Κύπρος

Στοματο-Γναθο-Προσωποχειρουργική

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Chirurgie dentaire, orale et maxillo-faciale

Magyarország

Arc-állcsont-szájsebészet

Malta

Newrofiżjoloġija Klinika

Kirurġija tal-għadam tal-wiċċ

Nederland

Österreich

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

Polska

Portugal

România

Chirurgie Orală şi Maxilo-facială (53)

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Kliininen neurofysiologia/Klinisk neurofysiologi

Suu- ja leukakirurgia/Oral och maxillofacial kirurgi

Sverige

Klinisk neurofysiologi

United Kingdom

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

| | Internistička onkologija | Medicinska genetika |
| --- | --- | --- |
| | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 5 godina | Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine |
| Država | Naziv | Naziv |
| Belgique/België/Belgien | Oncologie médicale/Medische oncologie | |
| България | Медицинска онкология | Медицинска генетика |
| Česká republika | Klinická onkologie | Lékařská genetika |
| Danmark | | Klinisk genetik |
| Deutschland | | Humangenetik |
| Eesti | | Meditsiinigeneetika |
| Ελλάδα | Παθολογική Ογκολογία | |
| España | Oncología Médica | |
| France | Oncologie | Génétique médicale |
| Hrvatska | | |
| Ireland | Medical oncology | Clinical genetics |
| Italia | Oncologia medica | Genetica medica |
| Κύπρος | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία | |
| Latvija | Onkoloģija ķīmijterapija | Medicīnas ģenētika |
| Lietuva | Chemoterapinė onkologija | Genetika |
| Luxembourg | Oncologie médicale | Médecine génétique |
| Magyarország | Klinikai onkológia | Klinikai genetika |
| Malta | | |
| Nederland | | Klinische genetica |
| Österreich | | Medizinische Genetik |
| Polska | Onkologia kliniczna | Genetyka kliniczna |
| Portugal | Oncologia médica | Genética médica |
| România | Oncologie medicala | Genetica medicala |
| Slovenija | Internistična onkologija | Klinična genetika |
| Slovensko | Klinická onkológia | Lekárska genetica |
| Suomi/Finland | | Perinnöllisyyslääketiede/Medicinsk genetik |
| Sverige | | |
| United Kingdom | Medical oncology | Clinical genetics |

Internistička onkologija

Medicinska genetika

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 5 godina

Minimalno razdoblje osposobljavanja: 4 godine

Država

Naziv

Naziv

Belgique/België/Belgien

Oncologie médicale/Medische oncologie

България

Медицинска онкология

Медицинска генетика

Česká republika

Klinická onkologie

Lékařská genetika

Danmark

Klinisk genetik

Deutschland

Humangenetik

Eesti

Meditsiinigeneetika

Ελλάδα

Παθολογική Ογκολογία

España

Oncología Médica

France

Oncologie

Génétique médicale

Hrvatska

Ireland

Medical oncology

Clinical genetics

Italia

Oncologia medica

Genetica medica

Κύπρος

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Onkoloģija ķīmijterapija

Medicīnas ģenētika

Lietuva

Chemoterapinė onkologija

Genetika

Luxembourg

Oncologie médicale

Médecine génétique

Magyarország

Klinikai onkológia

Klinikai genetika

Malta

Nederland

Klinische genetica

Österreich

Medizinische Genetik

Polska

Onkologia kliniczna

Genetyka kliniczna

Portugal

Oncologia médica

Genética médica

România

Oncologie medicala

Genetica medicala

Slovenija

Internistična onkologija

Klinična genetika

Slovensko

Klinická onkológia

Lekárska genetica

Suomi/Finland

Perinnöllisyyslääketiede/Medicinsk genetik

Sverige

United Kingdom

Medical oncology

Clinical genetics

5.1.4.   Dokaz o formalnoj osposobljenosti liječnika opće prakse

| Država | Dokaz o formalnoj osposobljenosti | Profesionalni naziv | Referentni datum |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Bijzondere beroepstitel van huisarts/Titre professionnel particulier de médecin généraliste | Huisarts/Médecin généraliste | 31.12.1994. |
| България | Свидетелство за призната специалност по Обща медицина | Лекар-специалист по Обща медицина | 1.1.2007. |
| Česká republika | Diplom o specializaci všeobecné praktické lékařství | Všeobecný praktický lékař | 1.5.2004. |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin | Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin | 31.12.1994. |
| Deutschland | Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin | Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin | 31.12.1994. |
| Eesti | Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus
  Diplom peremeditsiini erialal | Perearst | 1.5.2004. |
| Ελλάδα | Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής | Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής | 31.12.1994. |
| España | Título de especialista en medicina familiar y comunitaria | Especialista en medicina familiar y comunitaria | 31.12.1994. |
| France | Diplômes d'études spécialisées de médecine générale accompagnés du diplôme d'Etat de docteur en médecine | Médecin qualifié en médecine générale | 31.12.1994. |
| Hrvatska | Diploma o specijalističkom usavršavanju | specijalist obiteljske medicine | 1.7.2013. |
| Ireland | Certificate of specific qualifications in general medical practice | General medical practitioner | 31.12.1994. |
| Italia | — | Attestato di formazione specifica in medicina generale |

Država

Dokaz o formalnoj osposobljenosti

Profesionalni naziv

Referentni datum

België/Belgique/Belgien

Bijzondere beroepstitel van huisarts/Titre professionnel particulier de médecin généraliste

Huisarts/Médecin généraliste

31.12.1994.

България

Свидетелство за призната специалност по Обща медицина

Лекар-специалист по Обща медицина

1.1.2007.

Česká republika

Diplom o specializaci všeobecné praktické lékařství

Všeobecný praktický lékař

1.5.2004.

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin

Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin

31.12.1994.

Deutschland

Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin

31.12.1994.

Eesti

Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Diplom peremeditsiini erialal

Perearst

1.5.2004.

Ελλάδα

Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής

Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής

31.12.1994.

España

Título de especialista en medicina familiar y comunitaria

Especialista en medicina familiar y comunitaria

31.12.1994.

France

Diplômes d'études spécialisées de médecine générale accompagnés du diplôme d'Etat de docteur en médecine

Médecin qualifié en médecine générale

31.12.1994.

Hrvatska

Diploma o specijalističkom usavršavanju

specijalist obiteljske medicine

1.7.2013.

Ireland

Certificate of specific qualifications in general medical practice

General medical practitioner

31.12.1994.

Italia

—

Attestato di formazione specifica in medicina generale

| — | Diploma di formazione specifica in medicina generale |
| --- | --- |

—

Diploma di formazione specifica in medicina generale

Medico di medicina generale

31.12.1994.

Κύπρος

Τίτλος Ειδικότητας Γενικής Ιατρικής

Ιατρός Γενικής Ιατρικής

1.5.2004.

Latvija

Ģimenes ārsta sertifikāts

Ģimenes (vispārējās prakses) ārsts

1.5.2004.

Lietuva

| 1. | Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas |
| --- | --- |

1.

Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas

Šeimos medicinos gydytojas

1.5.2004.

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas
  (šeimos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas

(šeimos gydytojo profesinė kvalifikacija)

Šeimos gydytojas

Luxembourg

Diplôme de formation spécifique en medicine générale

Médecin généraliste

31.12.1994.

Magyarország

Háziorvostan szakorvosa bizonyítvány

Háziorvostan szakorvosa

1.5.2004.

Malta

Tabib tal-familja

Mediċina tal-familja

1.5.2004.

Nederland

Certificaat van inschrijving in een specialistenregister van huisartsen

Huisarts, Verpleeghuisarts en arts voor verstandelijk gehandicapte Registratie Commissie (HVRC)

31.12.1994.

Diploma geneeskundig specialist

Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (54)

Österreich

Diplom über die besondere Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Arzt für Allgemeinmedizin

31.12.1994.

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie medycyny rodzinnej

Specjalista w dziedzinie medycyny rodzinnej

1.5.2004.

Portugal

Título de especialista em medicina geral e familiar

Especialista em medicina geral e familiar

31.12.1994.

România

Certificat de medic specialist medicină de familie

Medic specialist medicină de familie

1.1.2007.

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz

družinske medicine

Specialist družinske medicine/Specialistka družinske medicine

1.5.2004.

Slovensko

Diplom o špecializácii v odbore ‚všeobecné lekárstvo’

Všeobecný lekár

1.5.2004.

Suomi/Finland

Todistus yleislääketieteen erityiskoulutuksesta/Bevis om särskild allmänläkarutbildning

Yleislääketieteen erityiskoulutuksen suorittanut laillistettu lääkäri/Legitimerad läkare som har fullgjort särskild allmänläkarutbildning

1.1.1994.

Sverige

Bevis om specialistkompetens i allmänmedicin

Specialist i allmänmedicin

31.12.1994.

United Kingdom

Certificate of completion of training

General practitioner

31.12.1994.

| 2. | Točka 5.2.2. zamjenjuje se sljedećim:
  „5.2.2.   Dokaz o formalnoj osposobljenosti za medicinske sestre za opću zdravstvenu njegu










  Država | Dokaz o formalnoj osposobljenosti | Tijelo koje dodjeljuje dokaz o kvalifikacijama | Profesionalni naziv | Referentni datum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | — | Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d'infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin) |

2.

Točka 5.2.2. zamjenjuje se sljedećim:

„5.2.2.   Dokaz o formalnoj osposobljenosti za medicinske sestre za opću zdravstvenu njegu

Država

Dokaz o formalnoj osposobljenosti

Tijelo koje dodjeljuje dokaz o kvalifikacijama

Profesionalni naziv

Referentni datum

België/Belgique/Belgien

—

Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d'infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten |
| --- | --- |

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten

| — | Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e) |
| --- | --- |

—

Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e)

29.6.1979.

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft

| — | Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster) |
| --- | --- |

—

Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster)

| — | Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d'infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin) |
| --- | --- |

—

Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d'infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d'hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin |
| --- | --- |

—

Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d'hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен ‚Бакалавър’ с професионална квалификация ‚Медицинска сестра’

Университет

Медицинска сестра

1.1.2007.

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.)

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| — | Všeobecná sestra |
| --- | --- |

—

Všeobecná sestra

1.5.2004.

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: – Vysvědčení o absolutoriu |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: – Vysvědčení o absolutoriu

| 2. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

| — | Všeobecný ošetřovatel |
| --- | --- |

—

Všeobecný ošetřovatel

Danmark

Bevis for uddannelsen til professionsbachelor i sygepleje

Professionshøjskole

Sygeplejerske

29.6.1979.

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung in der Krankenpflege

Staatlicher Prüfungsausschuss

Gesundheits- und Krankenpflegerin/Gesundheits- und Krankenpfleger

29.6.1979.

Eesti

| 1. | Diplom õe erialal |
| --- | --- |

1.

Diplom õe erialal

| 1. | Tallinna Meditsiinikool
  Tartu Meditsiinikool
  Kohtla-Järve Meditsiinikool |
| --- | --- |

1.

Tallinna Meditsiinikool

Tartu Meditsiinikool

Kohtla-Järve Meditsiinikool

õde

1.5.2004.

| 2. | Õe põhikoolituse diplom |
| --- | --- |

2.

Õe põhikoolituse diplom

| 2. | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

2.

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

| 3. | Õe põhiõpe diplom |
| --- | --- |

3.

Õe põhiõpe diplom

| 3. | Tartu Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

3.

Tartu Tervishoiu Kõrgkool

Ελλάδα

| 1. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών

| 1. | Πανεπιστήμιο Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πανεπιστήμιο Αθηνών

Διπλωματούχος ή πτυχιούχος νοσοκόμος, νοσηλευτής ή νοσηλεύτρια

1.1.1981.

| 2. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 2. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτω |
| --- | --- |

2.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτω

| 3. | Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής

| 3. | Υπουργείο Εθνικής 'Αμυνας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Εθνικής 'Αμυνας

| 4. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 4. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 6. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

6.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής

| 6. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

6.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| 7. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής Πανεπιστήμιου Πελοποννήσου |
| --- | --- |

7.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής Πανεπιστήμιου Πελοποννήσου

| 7. | Πανεπιστήμιο Πελοποννήσου |
| --- | --- |

7.

Πανεπιστήμιο Πελοποννήσου

España

Título de Diplomado universitario en Enfermería

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Enfermero/a diplomado/a

1.1.1986.

Titulo de Graduado/a en Enfermería

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Graduado/a en Enfermería

1.1.1986.

France

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier(ère)

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 décembre 1999 |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 décembre 1999

Le ministère de la santé

Infirmier(ère)

29.6.1979.

Hrvatska

| 1. | Svjedodžba ‚medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege’ |
| --- | --- |

1.

Svjedodžba ‚medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege’

| 1. | Srednje strukovne škole koje izvode program za stjecanje kvalifikacije ‚medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege’ |
| --- | --- |

1.

Srednje strukovne škole koje izvode program za stjecanje kvalifikacije ‚medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege’

| 1. | medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege |
| --- | --- |

1.

medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege

1.7.2013.

| 2. | Svjedodžba ‚prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva’ |
| --- | --- |

2.

Svjedodžba ‚prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva’

| 2. | Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj
  Sveučilišta u Republici Hrvatskoj
  Veleučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

2.

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Veleučilišta u Republici Hrvatskoj

| 2. | prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva |
| --- | --- |

2.

prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva

Ireland

| 1. | Certificate of Registered General Nurse (55) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered General Nurse (55)

| 1. | An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];
  Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland) [from 2 October 2012] |
| --- | --- |

1.

An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];

Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland) [from 2 October 2012]

Registered General Nurse (RGN)

29.6.1979.

| 2. | B.Sc. in Nursing Studies (General) approved by the NMBI (56) |
| --- | --- |

2.

B.Sc. in Nursing Studies (General) approved by the NMBI (56)

| 2. | Third-level Institution delivering the B.Sc. in Nursing Studies approved by the NMBI [as of September 2002] |
| --- | --- |

2.

Third-level Institution delivering the B.Sc. in Nursing Studies approved by the NMBI [as of September 2002]

| 3. | B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI (56) |
| --- | --- |

3.

B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI (56)

| 3. | Third-level Institution delivering the B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI [as of September 2006] |
| --- | --- |

3.

Third-level Institution delivering the B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI [as of September 2006]

Italia

| 1. | Diploma di infermiere professionale |
| --- | --- |

1.

Diploma di infermiere professionale

| 1. | Scuole riconosciute dallo Stato |
| --- | --- |

1.

Scuole riconosciute dallo Stato

| 1. | Infermiere professionale |
| --- | --- |

1.

Infermiere professionale

29.6.1979.

| 2. | Diploma di laurea in infermieristica |
| --- | --- |

2.

Diploma di laurea in infermieristica

| 2. | Università |
| --- | --- |

2.

Università

| 2. | Infermiere |
| --- | --- |

2.

Infermiere

Κΰπρος

Δίπλωμα Γενικής Νοσηλευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένος Νοσηλευτής

1.5.2004.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικού Πανεπιστημίου Κύπρου

Τεχνολογικό Πανεπιστήμιο Κύπρου

Νοσηλευτής(τρια)

Γενικής Νοσηλευτικής

Πτυχίο Νοσηλευτικής Ευρωπαϊκού Πανεπιστημίου Κύπρου

Ευρωπαϊκό Πανεπιστήμιο Κύπρου

Πτυχίο Νοσηλευτικής Πανεπιστημίου Λευκωσίας – BSc in Nursing

Πανεπιστήμιο Λευκωσίας University of Nicosia

Πτυχίο Γενικής Νοσηλευτικής

Σχολή Επιστημών Υγείας, Πανεπιστήμιο Frederick

Latvija

| 1. | Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu |
| --- | --- |

1.

Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu

| 1. | Māsu skolas |
| --- | --- |

1.

Māsu skolas

Māsa

1.5.2004.

| 2. | Māsas diploms |
| --- | --- |

2.

Māsas diploms

| 2. | Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu |
| --- | --- |

2.

Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Bendrosios praktikos slaugytojas

1.5.2004.

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Bakalauro diplomas
  (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

3.

Bakalauro diplomas

(slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

| 3. | Universitetas |
| --- | --- |

3.

Universitetas

| 4. | Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

4.

Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

| 4. | Kolegija |
| --- | --- |

4.

Kolegija

Luxembourg

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier hospitalier gradué |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier hospitalier gradué

Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Infirmier

29.6.1979.

Magyarország

| 1. | Ápoló bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Ápoló bizonyítvány

| 1. | Szakképző iskola |
| --- | --- |

1.

Szakképző iskola

Ápoló

1.5.2004.

| 2. | Ápoló oklevél |
| --- | --- |

2.

Ápoló oklevél

| 2. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

2.

Felsőoktatási intézmény

| 3. | Okleveles ápoló oklevél |
| --- | --- |

3.

Okleveles ápoló oklevél

| 3. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

3.

Felsőoktatási intézmény

Malta

Lawrja jew diploma fl-istudji tal-infermerija

Universita ‚ta' Malta’

Infermier Registrat tal-Ewwel Livell

1.5.2004.

Nederland

| 1. | Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A |
| --- | --- |

1.

Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A

| 1. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

1.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

Verpleegkundige

29.6.1979.

| 2. | Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

2.

Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 2. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

2.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 3. | Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

3.

Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 3. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

3.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 4. | Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4 |
| --- | --- |

4.

Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4

| 4. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

4.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

| 5. | Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5 |
| --- | --- |

5.

Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5

| 5. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

5.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

Österreich

| 1. | Diplom über die Ausbildung in der all-gemeinen Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Diplom über die Ausbildung in der all-gemeinen Gesundheits- und Krankenpflege

| 1. | Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege

| — | Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester |
| --- | --- |

—

Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester

1.1.1994.

| 2. | Diplom als ‚Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger’ |
| --- | --- |

2.

Diplom als ‚Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger’

| 2. | Allgemeine Krankenpflegeschule |
| --- | --- |

2.

Allgemeine Krankenpflegeschule

| — | Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger |
| --- | --- |

—

Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger

| 3. | Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs ‚Gesundheits- und Krankenpflege’ |
| --- | --- |

3.

Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs ‚Gesundheits- und Krankenpflege’

| 3. | Fachhochschulrat/Fachhochschule |
| --- | --- |

3.

Fachhochschulrat/Fachhochschule

Polska

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem ‚magister pielęgniarstwa’ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem ‚magister pielęgniarstwa’

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności pielęgniarstwo z tytułem ‚licencjat pielęgniarstwa’ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności pielęgniarstwo z tytułem ‚licencjat pielęgniarstwa’

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze

Pielęgniarka

1.5.2004.

Portugal

| 1. | Diploma do curso de enfermagem geral |
| --- | --- |

1.

Diploma do curso de enfermagem geral

| 1. | Escolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Escolas de Enfermagem

Enfermeiro

1.1.1986.

| 2. | Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma/Carta de curso de licenciatura em enfermagem |
| --- | --- |

3.

Diploma/Carta de curso de licenciatura em enfermagem

| 3. | Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

3.

Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde

România

| 1. | Diplomă de absolvire de asistent medical generalist cu studii superioare de scurtă durată |
| --- | --- |

1.

Diplomă de absolvire de asistent medical generalist cu studii superioare de scurtă durată

| 1. | Universităţi |
| --- | --- |

1.

Universităţi

Asistent medical generalist

1.1.2007.

| 2. | Diplomă de licenţă de asistent medical generalist cu studii superioare de lungă durată |
| --- | --- |

2.

Diplomă de licenţă de asistent medical generalist cu studii superioare de lungă durată

| 2. | Universităţi |
| --- | --- |

2.

Universităţi

| 3. | Certificat de competențe profesionale (de asistent medical generalist) |
| --- | --- |

3.

Certificat de competențe profesionale (de asistent medical generalist)

| 3. | Ministerul Educaţiei Naționale |
| --- | --- |

3.

Ministerul Educaţiei Naționale

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov ‚diplomirana medicinska sestra/diplomirani zdravstvenik’

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

Diplomirana medicinska sestra/Diplomirani zdravstvenik

1.5.2004.

Slovensko

| 1. | DIPLOM
  ošetrovateľstvo
  ‚magister’ (‚Mgr.’) |
| --- | --- |

1.

DIPLOM

ošetrovateľstvo

‚magister’ (‚Mgr.’)

| 1. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola/Univerzita

Sestra

1.5.2004.

| 2. | DIPLOM
  ošetrovateľstvo
  ‚bakalár’ (‚Bc.’) |
| --- | --- |

2.

DIPLOM

ošetrovateľstvo

‚bakalár’ (‚Bc.’)

| 2. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola/Univerzita

| 3. | DIPLOM
  diplomovaná všeobecná sestra |
| --- | --- |

3.

DIPLOM

diplomovaná všeobecná sestra

| 3. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

3.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen |
| --- | --- |

1.

Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen

| 1. | Terveydenhuolto-oppilaitokset/Hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuolto-oppilaitokset/Hälsovårdsläroanstalter

Sairaanhoitaja/Sjukskötare

1.1.1994.

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Sjuksköterskeexamen

Universitet eller högskola

Sjuksköterska

1.1.1994.

United Kingdom

A qualification approved by the Nursing and Midwifery Council or one of its predecessor bodies as attesting to the completion of training required for general nurses by article 31 and the standard of proficiency as required for registration as a Registered Nurse – Adult in its register (57)

Education institutions approved by the Nursing and Midwifery Council or one of its predecessor bodies

Registered Nurse – Adult

29.6.1979.

| 3. | Točke 5.3.2. i 5.3.3. zamjenjuju se sljedećim:
  „5.3.2.   Dokaz o osnovnoj formalnoj osposobljenosti za doktore dentalne medicine











  Država | Dokaz o formalnoj osposobljenosti | Tijelo koje dodjeljuje dokaz o kvalifikacijama | Svjedodžba priložena uz dokaz o kvalifikacijama | Profesionalni naziv | Referentni datum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire | — | De universiteiten/Les universités |

3.

Točke 5.3.2. i 5.3.3. zamjenjuju se sljedećim:

„5.3.2.   Dokaz o osnovnoj formalnoj osposobljenosti za doktore dentalne medicine

Država

Dokaz o formalnoj osposobljenosti

Tijelo koje dodjeljuje dokaz o kvalifikacijama

Svjedodžba priložena uz dokaz o kvalifikacijama

Profesionalni naziv

Referentni datum

België/Belgique/Belgien

Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

Licentiaat in de tandheelkunde/Licencié en science dentaire

28.1.1980.

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен ‚Магистър’ по ‚Дентална медицина’ с професионална квалификация ‚Магистър-лекар по дентална медицина’

Университет

Лекар по дентална медицина

1.1.2007.

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu zubní lékařství (doktor zubního lékařství, MDDr.)

Lékařská fakulta univerzity v České republice

Zubní lékař

1.5.2004.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i odontologi (cand.odont.)

Universitet

| 1. | Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

1.

Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen

| 2. | Tilladelse til selvstændig virke som tandlæge |
| --- | --- |

2.

Tilladelse til selvstændig virke som tandlæge

Tandlæge

28.1.1980.

Deutschland

Zeugnis über die Zahnärztliche Prüfung

Zuständige Behörden

Zahnarzt

28.1.1980.

Eesti

Hambaarstikraad

Degree in Dentistry (DD)

Diplom hambaarstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

Hambaarst

1.5.2004.

Ελλάδα

Πτυχίο Οδοντιατρικής

Πανεπιστήμιο

Οδοντίατρος ή χειρούργος οδοντίατρος

1.1.1981.

España

Título de Licenciado en Odontología

El rector de una universidad

Licenciado en Odontología

1.1.1986.

Título de Graduado/a en Odontología

El rector de una Universidad

Graduado/a en Odontología

1.1.1986.

France

Diplôme d'Etat de docteur en chirurgie dentaire

Universités

Chirurgien-dentiste

28.1.1980.

Hrvatska

Diploma ‚doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine’

Fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine

1.7.2013.

Ireland

| — | Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.) |
| --- | --- |

—

Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

28.1.1980.

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS)

| — | Royal College of Surgeons in Ireland |
| --- | --- |

—

Royal College of Surgeons in Ireland

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Licentiate in Dental Surgery (LDS) |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery (LDS)

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

Italia

Diploma di laurea in Odontoiatria e Protesi Dentaria

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della professione di odontoiatra

Odontoiatra

28.1.1980.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Οδοντιάτρου

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

Οδοντίατρος

1.5.2004.

Latvija

Zobārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

Sertifikāts – kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu zobārstniecībā

Zobārsts

1.5.2004.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją

Universitetas

| 1. | Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją

Gydytojas odontologas

1.5.2004.

| 2. | Magistro diplomas (odontologijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo odontologo kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (odontologijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo odontologo kvalifikacija)

| 2. | Internatūros pažymėjimas
  (gydytojo odontologo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Internatūros pažymėjimas

(gydytojo odontologo profesinė kvalifikacija)

Luxembourg

Diplôme d'Etat de docteur en médecine dentaire

Jury d'examen d'Etat

Médecin-dentiste

28.1.1980.

Magyarország

Okleveles fogorvos doktor oklevél (doctor medicinae dentariae, dr. med. dent)

Egyetem

Fogorvos

1.5.2004.

Malta

Lawrja fil- Kirurġija Dentali

Universita` ta Malta

Kirurgu Dentali

1.5.2004.

Nederland

Universitair getuigschrift van een met goed gevolg afgelegd tandartsexamen

Faculteit Tandheelkunde

Tandarts

28.1.1980.

Österreich

Bescheid über die Verleihung des akademischen Grades ‚Doktor der Zahnheilkunde’

| — | Medizinische Universität |
| --- | --- |

—

Medizinische Universität

| — | Medizinische Fakultät der Universität |
| --- | --- |

—

Medizinische Fakultät der Universität

Zahnarzt

1.1.1994.

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarsko-dentystycznym lekarskim z tytułem ‚lekarz dentysta’

Szkoły wyższe

Świadectwo złożenia Lekarsko – Dentystycznego Egzaminu Państwowego (58)
   (60)/Świadectwo złożenia Lekarsko-Dentystycznego Egzaminu Końcowego (59)
   (60)

Lekarz dentysta

1.5.2004.

Portugal

| — | Carta de curso de licenciatura em medicina dentária |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em medicina dentária

| — | Faculdades |
| --- | --- |

—

Faculdades

| — | Institutos Superiores |
| --- | --- |

—

Institutos Superiores

Médico dentista

1.1.1986.

| — | Mestrado integrado em medicina dentária |
| --- | --- |

—

Mestrado integrado em medicina dentária

24.3.2006.

România

Diplomă de licenţă de medic dentist

| — | Universităţi |
| --- | --- |

—

Universităţi

Medic dentist

1.10.2003.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov ‚doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine’

| — | Univerza |
| --- | --- |

—

Univerza

Potrdilo o opravljenem

strokovnem izpitu za poklic doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine

Doktor dentalne medicine/Doktorica dentalne medicine

1.5.2004.

Slovensko

DIPLOM

zubné lekárstvo

doktor zubného lekárstva (‚MDDr.’)

Univerzita

Zubný lekár

1.5.2004.

Suomi/Finland

Hammaslääketieteen lisensiaatin tutkinto/Odontologie licentiatexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Itä-Suomen yliopisto |
| --- | --- |

—

Itä-Suomen yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston päätös käytännön palvelun hyväksymisestä/Beslut av Tillstånds- och tillsynsverket för social- och hälsovården om godkännande av prakisk tjänstgöring

Hammaslääkäri/Tandläkare

1.1.1994.

Sverige

Tandläkarexamen

Universitet eller högskola

Bevis om legitimation som tandläkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Tandläkare

1.1.1994.

United Kingdom

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

28.1.1980.

| — | Licentiate in Dental Surgery |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery

| — | Royal Colleges |
| --- | --- |

—

Royal Colleges

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

5.3.3.   Dokaz o formalnoj osposobljenosti specijalista dentalne medicine

Oralna kirurgija

| Država | Dokaz o formalnoj osposobljenosti | Tijelo koje dodjeljuje dokaz o osposobljenosti | Referentni datum |
| --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | | | |
| България | Свидетелство за призната специалност по ‚Орална хирургия’ | Факултет по дентална медицина към Медицински университет | 1.1.2007. |
| Česká republika | Diplom o specializaci (v oboru orální a maxilofaciální chirurgie) | 1. | Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví |

Država

Dokaz o formalnoj osposobljenosti

Tijelo koje dodjeljuje dokaz o osposobljenosti

Referentni datum

België/ Belgique/ Belgien

България

Свидетелство за призната специалност по ‚Орална хирургия’

Факултет по дентална медицина към Медицински университет

1.1.2007.

Česká republika

Diplom o specializaci (v oboru orální a maxilofaciální chirurgie)

1.

Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví

| 2. | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

2.

Ministerstvo zdravotnictví

19.7.2007.

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i tand-, mund- og kæbekirurgi

Sundhedsstyrelsen

28.1.1980.

Deutschland

Fachzahnärztliche

Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie

Landeszahnärztekammer

28.1.1980.

Eesti

Ελλάς

Τίτλoς Οδovτιατρικής ειδικότητας της Γvαθoχειρoυργικής (do 31. prosinca 2002.)

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση |
| --- | --- |

—

Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

| — | Νoμαρχία |
| --- | --- |

—

Νoμαρχία

1.1.2003.

España

France

Hrvatska

Ireland

Certificate of specialist dentist in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

28.1.1980.

Italia

Diploma di specialista in Chirurgia Orale

Università

21.5.2005.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Στοματική Χειρουργική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004.

Latvija

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (burnos chirurgo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (burnos chirurgo profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004.

Luxembourg

Magyarország

Dento-alveoláris sebészet szakorvosa bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1.5.2004.

Malta

Ċertifikat ta' speċjalista dentali fil-Kirurġija tal-ħalq

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1.5.2004.

Nederland

Bewijs van inschrijving als kaakchirurg in het Specialistenregister

Registratiecommissie Tandheelkundige Specialismen (RTS) van de Koninklijke Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

28.1.1980.

Österreich

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie chirurgii stomatologicznej

Centrum Egzaminów Medycznych

1.5.2004.

Portugal

Título de Especialista em Cirurgia Oral

Ordem dos Médicos Dentistas (OMD)

4.6.2008.

România

Certificatul de specialist în Chirurgie dento-alveolară

Ministerul Sănătății

17.12.2008.

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz oralne kirurgije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1.5.2004.

Slovensko

Diplom o špecializácii v špecializačnom odbore maxilofaciálna chirurgia

| — | Slovenská zdravotnícka univerzita |
| --- | --- |

—

Slovenská zdravotnícka univerzita

| — | Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach |
| --- | --- |

—

Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach

17.12.2008.

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, suu-ja leukakirurgia / Specialtandläkarexamen, oral och maxillofacial kirurgi

Yliopisto

1.1.1994.

Sverige

Bevis om specialistkompetens i oral kirurgi

Socialstyrelsen

1.1.1994.

United Kingdom

Certificate of completion of specialist training in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose

28.1.1980.

Ortodoncija

| Država | Dokaz o formalnoj osposobljenosti | Tijelo koje dodjeljuje dokaz o osposobljenosti | Referentni datum |
| --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/ Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie | Ministre de la Santé publique/ Minister bevoegd voor Volksgezondheid | 27.1.2005. |
| България | Свидетелство за призната специалност по ‚Ортодонтия’ | Факултет по дентална медицина към Медицински университет | 1.1.2007. |
| Česká republika | Diplom o specializaci (v oboru ortodoncie) | 1. | Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví |

Država

Dokaz o formalnoj osposobljenosti

Tijelo koje dodjeljuje dokaz o osposobljenosti

Referentni datum

België/ Belgique/ Belgien

Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/ Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie

Ministre de la Santé publique/ Minister bevoegd voor Volksgezondheid

27.1.2005.

България

Свидетелство за призната специалност по ‚Ортодонтия’

Факултет по дентална медицина към Медицински университет

1.1.2007.

Česká republika

Diplom o specializaci (v oboru ortodoncie)

1.

Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví

| 2. | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

2.

Ministerstvo zdravotnictví

19.7.2007.

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i ortodonti

Sundhedsstyrelsen

28.1.1980.

Deutschland

Fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie

Landeszahnärztekammer

28.1.1980.

Eesti

Residentuuri lõputunnistus ortodontia erialal

Ortodontia residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Tartu Ülikool

1.5.2004.

Ελλάς

Τίτλoς Οδovτιατρικής ειδικότητας της Ορθoδovτικής

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση |
| --- | --- |

—

Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

| — | Νoμαρχία |
| --- | --- |

—

Νoμαρχία

1.1.1981.

España

France

Titre de spécialiste en orthodontie

Conseil National de l'Ordre des chirurgiens dentistes

28.1.1980.

Hrvatska

Ireland

Certificate of specialist dentist in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

28.1.1980.

Italia

Diploma di specialista in Ortognatodonzia

Università

21.5.2005.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Ορθοδοντική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004.

Latvija

‚Sertifikāts’– kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu ortodontijā

Latvijas Ārstu biedrība

1.5.2004.

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo ortodonto profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo ortodonto profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004.

Luxembourg

Magyarország

Fogszabályozás szakorvosa bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1.5.2004.

Malta

Ċertifikat ta' speċjalista dentali fl-Ortodonzja

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1.5.2004.

Nederland

Bewijs van inschrijving als orthodontist in het Specialistenregister

Registratiecommissie Tandheelkundige Specialismen (RTS) van de Koninklijke Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

28.1.1980.

Österreich

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie ortodoncji

Centrum Egzaminów Medycznych

1.5.2004.

Portugal

Título de Especialista em Ortodontia

Ordem dos Médicos Dentistas (OMD)

4.6.2008.

România

Certificatul de specialist în Ortodonţie şi Ortopedie dento-facială

Ministerul Sănătății

17.12.2008.

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz čeljustne in zobne ortopedije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1.5.2004.

Slovensko

Diplom o špecializácii v špecializačnom odbore čeľustná ortopédia

Slovenská zdravotnícka univerzita

17.12.2008.

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, hampaiston oikomishoito/ Specialtand-läkarexamen, tandreglering

Yliopisto

1.1.1994.

Sverige

Bevis om specialistkompetens i ortodonti

Socialstyrelsen

1.1.1994.

United Kingdom

Certificate of Completion of specialist training in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose

28.1.1980.”

| 4. | Točka 5.4.2. zamjenjuje se sljedećim:
  „5.4.2.   Dokaz o formalnoj osposobljenosti veterinara










  Država | Dokaz o formalnoj osposobljenosti | Tijelo koje dodjeljuje dokaz o kvalifikacijama | Svjedodžba priložena uz dokaz o kvalifikacijama | Referentni datum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire | — | De universiteiten/Les universités |

4.

Točka 5.4.2. zamjenjuje se sljedećim:

„5.4.2.   Dokaz o formalnoj osposobljenosti veterinara

Država

Dokaz o formalnoj osposobljenosti

Tijelo koje dodjeljuje dokaz o kvalifikacijama

Svjedodžba priložena uz dokaz o kvalifikacijama

Referentni datum

België/Belgique/Belgien

Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

21.12.1980.

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна

| — | Лесотехнически университет
  София
  Факултет Ветеринарна медицина |
| --- | --- |

—

Лесотехнически университет

София

Факултет Ветеринарна медицина

1.1.2007.

степен магистър по специалност Ветеринарна медицина с професионална квалификация Ветеринарен лекар

| — | Тракийски университет
  Стара Загора, Ветеринарномедицински факултет |
| --- | --- |

—

Тракийски университет

Стара Загора, Ветеринарномедицински факултет

Česká republika

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

Veterinární fakulta univerzity v České republice

1.5.2004.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i veterinærmedicin (cand.med.vet.)

Københavns Universitet

21.12.1980.

Deutschland

| — | Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

Der Vorsitzende des Prüfungsausschusses für die Tierärztliche Prüfung einer Universität oder Hochschule

21.12.1980.

| — | Zeugnis über das Ergebnis der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über das Ergebnis der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

1.1.2006.

Eesti

Diplom: täitnud veterinaarmeditsiini õppekava

Eesti Põllumajandusülikool

1.5.2004.

Loomaarstikraad

Degree in Veterinary Medicine (DVM)

Eesti Maaülikool

Ελλάδα

Πτυχίο Κτηνιατρικής

| 1. | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης |
| --- | --- |

1.

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης

| 2. | Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας |
| --- | --- |

2.

Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας

1.1.1981.

España

Título de Licenciado en Veterinaria

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986.

Título de Graduado/a en Veterinaria

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986.

France

Diplôme d'Etat de docteur vétérinaire

| — | L'Institut d'enseignement supérieur et de recherche en alimentation, santé animale, sciences agronomiques et de l'environnement (Vet Agro Sup); |
| --- | --- |

—

L'Institut d'enseignement supérieur et de recherche en alimentation, santé animale, sciences agronomiques et de l'environnement (Vet Agro Sup);

| — | L'Ecole nationale vétérinaire, agroalimentaire et de l'alimentation, Nantes-Atlantique (ONIRIS); |
| --- | --- |

—

L'Ecole nationale vétérinaire, agroalimentaire et de l'alimentation, Nantes-Atlantique (ONIRIS);

| — | L'Ecole nationale vétérinaire d'Alfort; |
| --- | --- |

—

L'Ecole nationale vétérinaire d'Alfort;

| — | L'Ecole nationale vétérinaire de Toulouse. |
| --- | --- |

—

L'Ecole nationale vétérinaire de Toulouse.

21.12.1980.

Hrvatska

Diploma ‚doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine’

Veterinarski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

1.7.2013.

Ireland

| — | Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB) |
| --- | --- |

—

Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB)

| — | Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS) |
| --- | --- |

—

Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS)

21.12.1980.

Italia

Diploma di laurea in medicina veterinaria

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina veterinaria

1.1.1985.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Κτηνιάτρου

Κτηνιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004.

Latvija

Veterinārārsta diploms

Latvijas Lauksaimniecības Universitāte

1.5.2004.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM)) |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM))

| 1. | Lietuvos Veterinarijos Akademija |
| --- | --- |

1.

Lietuvos Veterinarijos Akademija

1.5.2004.

| 2. | Magistro diplomas (veterinarinės medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir veterinarijos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (veterinarinės medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir veterinarijos gydytojo profesinė kvalifikacija)

| 2. | Lietuvos sveikatos mokslų universitetas |
| --- | --- |

2.

Lietuvos sveikatos mokslų universitetas

Luxembourg

Diplôme d'Etat de docteur en médecine vétérinaire

Jury d'examen d'Etat

21.12.1980.

Magyarország

Okleveles állatorvos doktor oklevél (dr. vet)

Felsőoktatási intézmény

1.5.2004.

Malta

Liċenzja ta' Kirurgu Veterinarju

Kunsill tal-Kirurġi Veterinarji

1.5.2004.

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd diergeneeskundig/veeartsenijkundig examen

21.12.1980.

Österreich

| — | Diplom-Tierarzt |
| --- | --- |

—

Diplom-Tierarzt

| — | Magister medicinae veterinariae |
| --- | --- |

—

Magister medicinae veterinariae

Universität

1.1.1994.

Polska

Dyplom lekarza weterynarii

| 1. | Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie |
| --- | --- |

1.

Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie

| 2. | Akademia Rolnicza we Wrocławiu (61) |
| --- | --- |

2.

Akademia Rolnicza we Wrocławiu (61)

| 3. | Uniwersytet Przyrodniczy we Wrocławiu (62) |
| --- | --- |

3.

Uniwersytet Przyrodniczy we Wrocławiu (62)

| 4. | Akademia Rolnicza w Lublinie (63) |
| --- | --- |

4.

Akademia Rolnicza w Lublinie (63)

| 5. | Uniwersytet Przyrodniczy w Lublinie (64) |
| --- | --- |

5.

Uniwersytet Przyrodniczy w Lublinie (64)

| 6. | Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie |
| --- | --- |

6.

Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie

1.5.2004.

Portugal

| — | Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária

| — | Carta de mestrado integrado em medicina veterinária |
| --- | --- |

—

Carta de mestrado integrado em medicina veterinária

Universidade

1.1.1986.

România

Diplomă de licenţă de doctor medic veterinary

Universităţi

1.1.2007.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov ‚doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine’

Univerza

Spričevalo o opravljenem državnem izpitu s področja veterinarstva

1.5.2004.

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu ‚doktor veterinárskeho lekárstva’ (‚MVDr.’)

Univerzita

1.5.2004.

Suomi/Finland

Eläinlääketieteen lisensiaatin tutkinto/Veterinärmedicine licentiatexamen

Yliopisto

1.1.1994.

Sverige

Veterinärexamen

Sveriges Lantbruksuniversitet

1.1.1994.

United Kingdom

| 1. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

1.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 1. | University of Bristol |
| --- | --- |

1.

University of Bristol

21.12.1980.

| 2. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

2.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 2. | University of Liverpool |
| --- | --- |

2.

University of Liverpool

| 3. | Bachelor of Veterinary Medicine (Vet MB) |
| --- | --- |

3.

Bachelor of Veterinary Medicine (Vet MB)

| 3. | University of Cambridge |
| --- | --- |

3.

University of Cambridge

| 4. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S) |
| --- | --- |

4.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S)

| 4. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

4.

University of Edinburgh

| 5. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVMS) |
| --- | --- |

5.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVMS)

| 5. | University of Glasgow |
| --- | --- |

5.

University of Glasgow

| 6. | Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed) |
| --- | --- |

6.

Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed)

| 6. | University of London |
| --- | --- |

6.

University of London

| 7. | Bachelor of Veterinary Medicine and Bachelor of Veterinary Surgery (B.V.M., B.V.S.) |
| --- | --- |

7.

Bachelor of Veterinary Medicine and Bachelor of Veterinary Surgery (B.V.M., B.V.S.)

| 7. | University of Nottingham |
| --- | --- |

7.

University of Nottingham

| 5. | Točka 5.5.2. zamjenjuje se sljedećim:
  „5.5.2.   Dokaz o formalnoj osposobljenosti primalja










  Država | Dokaz o formalnoj osposobljenosti | Tijelo koje dodjeljuje dokaz o kvalifikacijama | Profesionalni naziv | Referentni datum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van vroedvrouw/Diplôme d'accoucheuse | — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement |

5.

Točka 5.5.2. zamjenjuje se sljedećim:

„5.5.2.   Dokaz o formalnoj osposobljenosti primalja

Država

Dokaz o formalnoj osposobljenosti

Tijelo koje dodjeljuje dokaz o kvalifikacijama

Profesionalni naziv

Referentni datum

België/Belgique/Belgien

Diploma van vroedvrouw/Diplôme d'accoucheuse

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

Vroedvrouw/Accoucheuse

23.1.1983.

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен ‚Бакалавър’ с професионална квалификация ‚Акушерка’

Университет

Акушеркa

1.1.2007.

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

Porodní asistentka/porodní asistent

1.5.2004.

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu porodní asistence ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu porodní asistence ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

| 2. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| 3. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.) |
| --- | --- |

3.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.)

| 3. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

3.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

Danmark

Bevis for uddannelsen til professionsbachelor i jordemoderkundskab

Professionshøjskole

Jordemoder

23.1.1983.

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung für Hebammen und Entbindungspfleger

Staatlicher Prüfungsausschuss

| — | Hebamme |
| --- | --- |

—

Hebamme

| — | Entbindungspfleger |
| --- | --- |

—

Entbindungspfleger

23.1.1983.

Eesti

Diplom ämmaemanda erialal

| — | Tallinna Meditsiinikool |
| --- | --- |

—

Tallinna Meditsiinikool

| — | Tartu Meditsiinikool |
| --- | --- |

—

Tartu Meditsiinikool

Ämmaemand

1.5.2004.

Ämmaemanda diplom

| — | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

—

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

| — | Tartu Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

—

Tartu Tervishoiu Kõrgkool

Ελλάδα

| 1. | Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 1. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.)

Μαία

23.1.1983.

| 2. | Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ)

| 2. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

2.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

Μαιευτής

| 3. | Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών

| 3. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

España

| — | Título de matrona |
| --- | --- |

—

Título de matrona

| — | Título de asistente obstétrico (matrona) |
| --- | --- |

—

Título de asistente obstétrico (matrona)

| — | Título de enfermería obstétrica-ginecológica |
| --- | --- |

—

Título de enfermería obstétrica-ginecológica

Ministerio de Educación y Cultura

| — | Matrona |
| --- | --- |

—

Matrona

| — | Asistente obstétrico |
| --- | --- |

—

Asistente obstétrico

1.1.1986.

France

Diplôme de sage-femme

L'Etat

Sage-femme

23.1.1983.

Hrvatska

Svjedodžba ‚prvostupnik (baccalaureus) primaljstva/sveučilišna prvostupnica (baccalaurea) primaljstva’

| — | Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

| — | Sveučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Sveučilišta u Republici Hrvatskoj

| — | Veleučilišta i visoke škole u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Veleučilišta i visoke škole u Republici Hrvatskoj

Prvostupnik (baccalaureus) Primaljstva/Prvostupnica (baccalaurea) primaljstva

1.7.2013.

Ireland

| 1. | Certificate in Midwifery (65) |
| --- | --- |

1.

Certificate in Midwifery (65)

| 1. | An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];
  Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland, NMBI) [from 2 October 2012]. |
| --- | --- |

1.

An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];

Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland, NMBI) [from 2 October 2012].

Registered Midwife (RM)

23.1.1983.

| 2. | B.Sc. in Midwifery approved by the NMBI (66) |
| --- | --- |

2.

B.Sc. in Midwifery approved by the NMBI (66)

| 2. | A third-level Institution delivering a Midwifery education programmes approved by the NMBI |
| --- | --- |

2.

A third-level Institution delivering a Midwifery education programmes approved by the NMBI

| 3. | Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI (66) |
| --- | --- |

3.

Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI (66)

| 3. | third-level Institution delivering Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI |
| --- | --- |

3.

third-level Institution delivering Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI

Italia

| 1. | Diploma d'ostetrica |
| --- | --- |

1.

Diploma d'ostetrica

| 1. | Scuole riconosciute dallo Stato |
| --- | --- |

1.

Scuole riconosciute dallo Stato

Ostetrica

23.1.1983.

| 2. | Laurea in ostetricia |
| --- | --- |

2.

Laurea in ostetricia

| 2. | Universita' |
| --- | --- |

2.

Universita'

Κύπρος

Δίπλωμα στο μεταβασικό πρόγραμμα Μαιευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένη Μαία

1.5.2004.

Latvija

Diploms par vecmātes kvalifikācijas iegūšanu

Māsu skolas

Vecmāte

1.5.2004.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką |
| --- | --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Akušeris

1.5.2004.

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką |
| --- | --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

3.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

| 3. | Kolegija |
| --- | --- |

3.

Kolegija

| 4. | Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos augytojo profesinė kvalifikacija)
  Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

4.

Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos augytojo profesinė kvalifikacija)

Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija)

| 4. | Universitetas |
| --- | --- |

4.

Universitetas

| 5. | Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)
  Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

5.

Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija)

| 5. | Kolegija |
| --- | --- |

5.

Kolegija

| 6. | Profesinio bakalauro diplomas
  (akušerijos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

6.

Profesinio bakalauro diplomas

(akušerijos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir akušerio profesinė kvalifikacija)

| 6. | Kolegija |
| --- | --- |

6.

Kolegija

Luxembourg

Diplôme de sage-femme

Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Sage-femme

23.1.1983.

Magyarország

| 1. | Szülésznő bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Szülésznő bizonyítvány

| 1. | Iskola/főiskola |
| --- | --- |

1.

Iskola/főiskola

Szülésznő

1.5.2004.

| 2. | Szülésznő oklevél |
| --- | --- |

2.

Szülésznő oklevél

| 2. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

2.

Felsőoktatási intézmény

Malta

Lawrja jew diploma fl- Istudji tal-Qwiebel

Universita` ta' Malta

Qabla

1.5.2004.

Nederland

Diploma van verloskundige

Door het Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport erkende opleidings-instellingen

Verloskundige

23.1.1983.

Österreich

| 1. | Hebammen-Diplom |
| --- | --- |

1.

Hebammen-Diplom

| 1. | — | Hebammenakademie |
| --- | --- | --- |

1.

—

Hebammenakademie

| — | Bundeshebammenlehranstalt |
| --- | --- |

—

Bundeshebammenlehranstalt

Hebamme

1.1.1994.

| 2. | Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs ‚Hebamme’ |
| --- | --- |

2.

Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs ‚Hebamme’

| 2. | Fachhochschulrat |
| --- | --- |

2.

Fachhochschulrat

Polska

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem ‚magister położnictwa’ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem ‚magister położnictwa’

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności położnictwo z tytułem ‚licencjat położnictwa’ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności położnictwo z tytułem ‚licencjat położnictwa’

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze (Higher education institution recognised by the competent authorities)

Położna

1.5.2004.

Portugal

| 1. | Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

1.

Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 1. | Ecolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Ecolas de Enfermagem

Enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

1.1.1986.

| 2. | Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

3.

Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 3. | — | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- | --- |

3.

—

Escolas Superiores de Enfermagem

| — | Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

—

Escolas Superiores de Saúde

România

Diplomă de licenţă de moaşă

Universităţi

Moaşă

1.1.2007.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov ‚diplomirana babica/diplomirani babičar’

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

diplomirana babica/diplomirani babičar

1.5.2004.

Slovensko

| 1. | DIPLOM
  pôrodná asistencia
  ‚bakalár’ (‚Bc.’) |
| --- | --- |

1.

DIPLOM

pôrodná asistencia

‚bakalár’ (‚Bc.’)

| 1. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola/Univerzita

Pôrodná asistentka

1.5.2004.

| 2. | DIPLOM
  diplomovaná pôrodná asistentka |
| --- | --- |

2.

DIPLOM

diplomovaná pôrodná asistentka

| 2. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

2.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen |
| --- | --- |

1.

Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen

| 1. | Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter

Kätilö/Barnmorska

1.1.1994.

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Barnmorskeexamen

Universitet eller högskola

Barnmorska

1.1.1994.

United Kingdom

A qualification approved by the Nursing and Midwifery Council or its predecessor bodies as attesting to the completion of training as required for midwives by article 40 and the standard of proficiency as required for registration as a Registered Midwife in its register (67)

Education institution approved by the Nursing and Midwifery Council or its predecessor bodies

Registered Midwife

23.1.1983.

| 6. | Točka 5.6.2. zamjenjuje se sljedećim:
  „5.6.2.   Dokaz o formalnoj osposobljenosti farmaceuta










  Država | Dokaz o formalnoj osposobljenosti | Tijelo koje dodjeljuje dokaz o osposobljenosti | Svjedodžba priložena uz dokaz o kvalifikacijama | Referentni datum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | Diploma van apotheker / Diplôme de pharmacien | — | De universiteiten/Les universities |

6.

Točka 5.6.2. zamjenjuje se sljedećim:

„5.6.2.   Dokaz o formalnoj osposobljenosti farmaceuta

Država

Dokaz o formalnoj osposobljenosti

Tijelo koje dodjeljuje dokaz o osposobljenosti

Svjedodžba priložena uz dokaz o kvalifikacijama

Referentni datum

België/ Belgique/ Belgien

Diploma van apotheker / Diplôme de pharmacien

—

De universiteiten/Les universities

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

1.10.1987.

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен ‚Магистър’ по ‚Фармация’ с професионална квалификация ‚Магистър-фармацевт’

Университет

1.1.2007.

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu farmacie (magistr, Mgr.)

Farmaceutická fakulta univerzity v České republice

1.5.2004.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i farmaci (cand.pharm.)

Det Farmaceutiske Fakultet, Københavns Universitet

1.10.1987.

Bevis for kandidatuddannelsen i farmaci (cand.pharm.)

Syddansk Universitet

Deutschland

Zeugnis über die Staatliche Pharmazeutische Prüfung

Zuständige Behörden

1.10.1987.

Eesti

Diplom proviisori õppekava läbimisest

Farmaatsiamagister

Master of Science in Pharmacy (MSc)

Tartu Ülikool

1.5.2004.

Ελλάς

Άδεια άσκησης φαρμακευτικού επαγγέλματος

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

—

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

1.10.1987.

España

Título de Licenciado en Farmacia

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una universidad

1.10.1987.

Título de Graduado/a en Farmacia

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986.

France

| — | Diplôme d'Etat de pharmacien |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat de pharmacien

| — | Diplôme d'Etat de docteur en pharmacie |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat de docteur en pharmacie

Universités

1.10.1987.

Hrvatska

Diploma 'magistar farmacije/magistra farmacije'

| — | Farmaceutsko- biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu |
| --- | --- |

—

Farmaceutsko- biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

| — | Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu |
| --- | --- |

—

Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu

| — | Kemijsko- tehnološki fakultet Sveučilišta u Splitu |
| --- | --- |

—

Kemijsko- tehnološki fakultet Sveučilišta u Splitu

1.7.2013.

Ireland

| 1. | Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist (68)

  Certificate of Registration as a Pharmacist (68) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist (68)

Certificate of Registration as a Pharmacist (68)

| 1. | Cumann Cógaiseoirí na hEireann
  (Pharmaceutical Society of Ireland) |
| --- | --- |

1.

Cumann Cógaiseoirí na hEireann

(Pharmaceutical Society of Ireland)

1.10.1987.

| 2. | A degree in Pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland (69) |
| --- | --- |

2.

A degree in Pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland (69)

| 2. | Universities delivering degrees in pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland |
| --- | --- |

2.

Universities delivering degrees in pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland

| 2. | Notification from the Pharmaceutical Society of Ireland that the person named therein is the holder of a qualification appropriate for practicing as pharmacist |
| --- | --- |

2.

Notification from the Pharmaceutical Society of Ireland that the person named therein is the holder of a qualification appropriate for practicing as pharmacist

Italia

Diploma o certificato di abilitazione all'esercizio della professione di farmacista ottenuto in seguito ad un esame di Stato

Università

1.11.1993.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Φαρμακοποιού

Συμβούλιο Φαρμακευτικής

1.5.2004.

Latvija

Farmaceita diploms

Universitātes tipa augstskola

1.5.2004.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją

| 2. | Magistro diplomas (farmacijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir vaistininko profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (farmacijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir vaistininko profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004.

Luxembourg

Diplôme d'Etat de pharmacien

Jury d'examen d'Etat + visa du ministre de l'éducation nationale

1.10.1987.

Magyarország

Okleveles gyógyszerész oklevél (magister pharmaciae, abbrev: mag. Pharm)

Egyetem

1.5.2004.

Malta

Lawrja fil-farmaċija

Universita` ta' Malta

1.5.2004.

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd apothekersexamen

Faculteit Farmacie

1.10.1987.

Österreich

Staatliches Apothekerdiplom

Österreichische Apothekerkammer

1.10.1994.

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku farmacja z tytułem magistra

| 1. | Akademia Medyczna |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna

| 2. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

1.5.2004.

Portugal

| — | Licenciatura em Farmácia |
| --- | --- |

—

Licenciatura em Farmácia

| — | Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas

Instituição de Ensino Superior Universitário

1.10.1987.

Mestrado Integrado em Ciências Farmacêuticas

1.1.2007.

România

Diplomă de licenţă de farmacist

Universităţi

1.1.2007.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naziv ‚magister farmacije/magistra farmacije’

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic magister farmacije/magistra farmacije

1.5.2004.

Slovensko

DIPLOM

farmácia

magister (‚Mgr.’)

Univerzita

1.5.2004.

Suomi/Finland

Proviisorin tutkinto/Provisorexamen

Yliopisto

1.10.1994.

Sverige

Apotekarexamen

Universitet och högskolor

1.10.1994.

United Kingdom

| 1. | Certificate of Registered Pharmacist (70) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered Pharmacist (70)

1.10.1987.

| 2. | A degree in pharmacy approved by either the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland (71) |
| --- | --- |

2.

A degree in pharmacy approved by either the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland (71)

Universities delivering pharmacy degrees approved by the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland

Notification from the General Pharmaceutical Council or Pharmaceutical Society of Northern Ireland confirming successful completion of the approved pharmacy degree, 12 months practical training and a pass of the registration assessment.

| 7. | Točka 5.7.1. zamjenjuje se sljedećim:
  „5.7.1.   Dokaz o formalnim kvalifikacijama arhitekata priznatim u skladu s člankom 46.










  Država | Dokaz o formalnoj osposobljenosti | Tijelo koje dodjeljuje dokaz o kvalifikacijama | Svjedodžba priložena uz dokaz o kvalifikacijama | Referentni datum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | 1. | Architect/Architecte |

7.

Točka 5.7.1. zamjenjuje se sljedećim:

„5.7.1.   Dokaz o formalnim kvalifikacijama arhitekata priznatim u skladu s člankom 46.

Država

Dokaz o formalnoj osposobljenosti

Tijelo koje dodjeljuje dokaz o kvalifikacijama

Svjedodžba priložena uz dokaz o kvalifikacijama

Referentni datum

België/Belgique/Belgien

1.

Architect/Architecte

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur/Écoles nationales supérieures d'architecture |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur/Écoles nationales supérieures d'architecture

1988/1989

| 2. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect/Architecte

| 2. | Hogere-architectuur-instituten/Instituts supérieurs d'architecture |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-instituten/Instituts supérieurs d'architecture

| 3. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

3.

Architect/Architecte

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt/École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt/École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt

| 4. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect/Architecte

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten/Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten/Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect/Architecte

| 5. | Sint-Lucasscholen/Écoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen/Écoles Saint-Luc

| 6. | Burgerlijke ingenieur-architect |
| --- | --- |

6.

Burgerlijke ingenieur-architect

| 6. | — | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten/Facultés des sciences appliquées des universités |
| --- | --- | --- |

6.

—

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten/Facultés des sciences appliquées des universités

| — | ‚Faculté Polytechnique’ van Mons |
| --- | --- |

—

‚Faculté Polytechnique’ van Mons

| 7. | Burgerlijk Ingenieur – Architect (Ir. Arch.) |
| --- | --- |

7.

Burgerlijk Ingenieur – Architect (Ir. Arch.)

| 7. | K.U. Leuven, faculteit ingenieurswetenschappen |
| --- | --- |

7.

K.U. Leuven, faculteit ingenieurswetenschappen

Certificat de stage délivré par l'Ordre des Architectes/Stagegetuigschrift afgeleverd door de Orde van Architecten

2004/2005

| 8. | Burgerlijk Ingenieur – Architect (Ir. Arch.) |
| --- | --- |

8.

Burgerlijk Ingenieur – Architect (Ir. Arch.)

| 8. | Vrije Universiteit Brussel, faculteit ingenieurswetenschappen |
| --- | --- |

8.

Vrije Universiteit Brussel, faculteit ingenieurswetenschappen

Certificat de stage délivré par l'Ordre des Architectes/Stagegetuigschrift afgeleverd door de Orde van Architecten

2004/2005

България

Магистър-Специалност aрхитектура

| — | Университет по архитектура, строителство и геодезия – София, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Университет по архитектура, строителство и геодезия – София, Архитектурен факултет

Свидетелство, издадено от компетентната Камара на архитектите, удостоверяващо изпълнението на предпоставките, необходими за регистрация като архитект с пълна проектантска правоспособност в регистъра на архитектите

2010/2011

| — | Варненски свободен университет ‚Черноризец Храбър’, Варна, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Варненски свободен университет ‚Черноризец Храбър’, Варна, Архитектурен факултет

2007/2008

| — | Висше строително училище ‚Любен Каравелов’, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Висше строително училище ‚Любен Каравелов’, Архитектурен факултет

2009/2010

Česká republika

Architektura a urbanismus

| — | Fakulta architektury, České vysoké učení technické (ČVUT) v Praze |
| --- | --- |

—

Fakulta architektury, České vysoké učení technické (ČVUT) v Praze

| — | Vysoké učení technické v Brně, Fakulta architektury |
| --- | --- |

—

Vysoké učení technické v Brně, Fakulta architektury

Osvědčení o splnění kvalifikačních požadavků pro samostatný výkon profese architekta vydané Českou komorou architektů

2007/2008

Inženýr architekt (Ing.Arch.)

| — | Technická univerzita v Liberci, Fakulta umění a architektury |
| --- | --- |

—

Technická univerzita v Liberci, Fakulta umění a architektury

Magistr umění v oboru architektura (MgA.)

| — | Vysoká škola uměleckoprůmyslová v Praze |
| --- | --- |

—

Vysoká škola uměleckoprůmyslová v Praze

Magistr umění v oboru Architektonická tvorba, MgA

| — | Akademie výtvarných umění v Praze |
| --- | --- |

—

Akademie výtvarných umění v Praze

2007/2008

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i arkitektur (cand.arch.)

| — | Kunstakademiets Arkitektskole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitektskole i København

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

1988/1989

Deutschland

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur Univ.

| — | Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

Bescheinigung einer zuständigen Architektenkammer über die Erfüllung der Qualifikationsvoraussetzungen im Hinblick auf eine Eintragung in die Architektenliste

1988/1989

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen

Master of Arts – M.A.

| — | Hochschule Bremen — University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt — School of Architecture Bremen |
| --- | --- |

—

Hochschule Bremen — University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt — School of Architecture Bremen

2003/2004

| — | Fachhochschule Münster (University of Applied Sciences) – Muenster
  School of Architecture |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Münster (University of Applied Sciences) – Muenster

School of Architecture

2000/2001

| — | Georg-Simon-Ohm-Hochschule Nürnberg Fakultät Architektur |
| --- | --- |

—

Georg-Simon-Ohm-Hochschule Nürnberg Fakultät Architektur

2005/2006

| — | Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation |
| --- | --- |

—

Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation

2010/2011

| — | Hochschule Regensburg (University of Applied Sciences), Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Hochschule Regensburg (University of Applied Sciences), Fakultät für Architektur

2007/2008

| — | Technische Universität München, Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Technische Universität München, Fakultät für Architektur

2009/2010

| — | Hochschule Lausitz, Studiengang Architektur, Fakultät für Bauen
  ‚seit Juli 2013: Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg’ |
| --- | --- |

—

Hochschule Lausitz, Studiengang Architektur, Fakultät für Bauen

‚seit Juli 2013: Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg’

2009/2010

| — | Fachhochschule Lübeck, University of Applied Sciences, Fachbereich Bauwesen |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Lübeck, University of Applied Sciences, Fachbereich Bauwesen

2004/2005

| — | Fachhochschule für Technik und Wirtschaft Dresden, Fakultät Bauingenieurwesen/Architektur |
| --- | --- |

—

Fachhochschule für Technik und Wirtschaft Dresden, Fakultät Bauingenieurwesen/Architektur

2005/2006

| — | Fachhochschule Erfurt/University of Applied Sciences |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Erfurt/University of Applied Sciences

2006/2007

| — | Hochschule Augsburg/Augsburg University of Applied Sciences |
| --- | --- |

—

Hochschule Augsburg/Augsburg University of Applied Sciences

2005/2006

| — | Hochschule Koblenz, Fachbereich Bauwesen |
| --- | --- |

—

Hochschule Koblenz, Fachbereich Bauwesen

2004/2005

| — | Hochschule München/Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Hochschule München/Fakultät für Architektur

2005/2006

Master of Arts (in Kombination mit einem Bachelorabschluss in Architektur)

Hochschule Trier Fachbereich Gestaltung – Fachrichtung Architektur

2007/2008

Master of Engineering (in Kombination mit einem Bachelorabschluss in Engineering)

Technische Hochschule Mittelhessen (University of Applied Sciences) Fachbereich Bauwesen

2010/2011

Bachelor of Arts – B.A.

| — | Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation |
| --- | --- |

—

Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation

2010/2011

| — | Technische Universität München, Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Technische Universität München, Fakultät für Architektur

2009/2010

| — | Alanus Hochschule für Kunst und Gesellschaft, Bonn |
| --- | --- |

—

Alanus Hochschule für Kunst und Gesellschaft, Bonn

2007/2008

Bachelor of Sciences (B.Sc.)

Hochschule Bochum, Fachbereich Architektur

2003/2004

Master of Science

Leibniz Universität Hannover, Fakultät für Architektur und Landschaft

2011/2012

Ελλάδα

Δίπλωμα αρχιτέκτονα – μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988/1989

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα–Μηχανικού

| — | Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

2003/2004

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès

| — | Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid

| — | Escuela de Arquitectura de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria |
| --- | --- |

—

Escuela de Arquitectura de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria

| — | Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla

| — | Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid

| — | Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña

| — | Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián

| — | Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona

1988/1989

| — | Universidad de À Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de À Coruña

1991/1992

| — | Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada. |
| --- | --- |

—

Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada.

1994/1995

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante

1997/1998

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

| — | Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle |
| --- | --- |

—

Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle

1998/1999

| — | Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona |
| --- | --- |

—

Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona

| — | Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada |
| --- | --- |

—

Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada

| — | Universidad de Alcalá (Escuela de Arquitectura) |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá (Escuela de Arquitectura)

| — | Universidad Internacional de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad Internacional de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura

| — | Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia |
| --- | --- |

—

Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia

1999/2000

| — | Universidad Camilo José Cela de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Camilo José Cela de Madrid

2000/2001

| — | Universidad San Pablo CEU |
| --- | --- |

—

Universidad San Pablo CEU

2001/2002

| — | Universidad CEU Cardenal Herrera, Valencia-Escuela Superior de Enseñanzas Técnicas |
| --- | --- |

—

Universidad CEU Cardenal Herrera, Valencia-Escuela Superior de Enseñanzas Técnicas

2002/2003

| — | Universidad Rovira i Virgili |
| --- | --- |

—

Universidad Rovira i Virgili

2005/2006

| — | Universidad Francisco de Vitoria |
| --- | --- |

—

Universidad Francisco de Vitoria

2006/2007

| — | IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura |
| --- | --- |

—

IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura

2009/2010

Título de Graduado/a en Arquitectura

| — | IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura |
| --- | --- |

—

IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura

2008/2009

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

| — | Universitat Internacional de Catalunya |
| --- | --- |

—

Universitat Internacional de Catalunya

| — | Universidad San Jorge (Zaragoza) |
| --- | --- |

—

Universidad San Jorge (Zaragoza)

| — | Universidad de Navarra |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra

2009/2010

| — | Universidad San Pablo CEU – Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad San Pablo CEU – Madrid

| — | Universitat Politècnica de València |
| --- | --- |

—

Universitat Politècnica de València

| — | Universidad de À Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de À Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de À Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de À Coruña

| — | Universidad Rovira i Virgili |
| --- | --- |

—

Universidad Rovira i Virgili

| — | Universidad Cardenal Herrera CEU |
| --- | --- |

—

Universidad Cardenal Herrera CEU

| — | Universidad Francisco de Vitoria |
| --- | --- |

—

Universidad Francisco de Vitoria

2010/2011

Graduado en fundamentos de la arquitectura + Máster en Arquitectura

| — | Universidad Politécnica de Madrid. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Madrid. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid

2010/2011

| — | Universidad Antonio de Nebrija |
| --- | --- |

—

Universidad Antonio de Nebrija

2011/2012

France

| 1. | Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale. |
| --- | --- |

1.

Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale.

| 1. | Le ministre chargé de l'architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l'architecture

1988/1989

| 2. | Diplôme d'architecte ESA |
| --- | --- |

2.

Diplôme d'architecte ESA

| 2. | École spéciale d'architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

École spéciale d'architecture de Paris

| 3. | Diplôme d'architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'architecte ENSAIS

| 3. | École nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

École nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

| 4. | Diplôme d'État d'architecte (DEA) |
| --- | --- |

4.

Diplôme d'État d'architecte (DEA)

| 4. | École Nationale Supérieure d'Architecture et de Paysage de Bordeaux (Ministère chargé de l'architecture et Ministère chargé de l'enseignement supérieur) |
| --- | --- |

4.

École Nationale Supérieure d'Architecture et de Paysage de Bordeaux (Ministère chargé de l'architecture et Ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Habilitation de l'architecte diplômé d'État à l'exercice de la maîtrise d'œuvre en son nom propre (HMONP) (Ministère chargé de l'architecture)

2005/2006

École Nationale Supérieure d'Architecture de Bretagne (Ministère chargé de l'architecture et Ministère chargé de l'enseignement supérieur

2005/2006

École nationale supérieure d'architecture de Clermont-Ferrand (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

École nationale supérieure d'architecture de Grenoble (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

École nationale supérieure d'architecture et de paysage de Lille (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

École nationale supérieure d'architecture de Lyon (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

École nationale supérieure d'architecture de Marne La Vallée (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

École nationale supérieure d'architecture de Marseille (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006

École nationale supérieure d'architecture de Montpellier (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

École nationale supérieure d'architecture de Nancy (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

École nationale supérieure d'architecture de Nantes (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006

École nationale supérieure d'architecture de Normandie (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

École nationale supérieure d'architecture de Paris-Belleville (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006

École nationale supérieure d'architecture de Paris-La Villette (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

École nationale supérieure d'architecture de Paris Malaquais (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006

École nationale supérieure d'architecture de Paris Val-de-Seine (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

École nationale supérieure d'architecture de Saint-Etienne (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

École nationale supérieure d'architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006

École nationale supérieure d'architecture de Toulouse (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

École nationale supérieure d'architecture de Versailles (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Diplôme d'État d'architecte (DEA), dans le cadre de la formation professionnelle continue

École nationale supérieure d'architecture de Lyon (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

École nationale supérieure d'architecture de Marseille (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

École nationale supérieure d'architecture de Montpellier (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

École nationale supérieure d'architecture de Nantes (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

École nationale supérieure d'architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

| 5. | Diplôme d'études de l'école spéciale d'architecture Grade 2 équivalent au diplôme d'État d'architecte |
| --- | --- |

5.

Diplôme d'études de l'école spéciale d'architecture Grade 2 équivalent au diplôme d'État d'architecte

| 5. | École spéciale d'architecture (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur) |
| --- | --- |

5.

École spéciale d'architecture (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Diplôme d'architecte de l'ESA habilitant à exercer la maitrise d'œuvre en son nom propre, équivalent à l'habilitation de l'architecte diplômé d'État à l'exercice de la maîtrise d'œuvre en son nom propre, reconnu par le Ministère chargé de l'architecture

2006/2007

| 6. | Diplôme d'architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d'État d'architecte conférant le grade de master (parcours architecte) |
| --- | --- |

6.

Diplôme d'architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d'État d'architecte conférant le grade de master (parcours architecte)

| 6. | Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur) |
| --- | --- |

6.

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Habilitation de l'architecte de l'INSA à exercer la maîtrise d'œuvre en son nom propre équivalent à l'HMONP, reconnue par le ministère chargé de l'architecture

2005/2006

Diplôme d'architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d'État d'architecte conférant le grade de master (parcours d'architecte pour ingénieur)

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Habilitation de l'architecte de l'INSA à exercer la maîtrise d'œuvre en son nom propre équivalent à l'HMONP, délivrée par le ministère chargé de l'architecture

2005/2006

Hrvatska

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI)

| 1. | National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

Certificate of fulfilment of qualifications requirements for professional recognition as an architect in Ireland issued by the Royal Institute of Architects of Ireland (RIAI)

1988/1989

| 2. | Degree of Bachelor of Architecture (B. Arch)






  — | (Previously, until 2002 – Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch) |
| --- | --- | --- |

2.

Degree of Bachelor of Architecture (B. Arch)

—

(Previously, until 2002 – Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)

| 2. | Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin
  (College of Technology, Bolton Street, Dublin) |
| --- | --- |

2.

Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin

(College of Technology, Bolton Street, Dublin)

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 5. | Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) UL) |
| --- | --- |

5.

Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) UL)

| 5. | University of Limerick |
| --- | --- |

5.

University of Limerick

2005/2006

| 6. | Degree of Bachelor of Architecture (Honours)
  (B.Arch. (Hons) WIT) |
| --- | --- |

6.

Degree of Bachelor of Architecture (Honours)

(B.Arch. (Hons) WIT)

| 6. | Waterford Institute of Technology |
| --- | --- |

6.

Waterford Institute of Technology

2005/2006

Italia (72)

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

| — | Università di Catania – Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania – Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma ‚La Sapienza’ |
| --- | --- |

—

Università di Roma ‚La Sapienza’

| — | Università di Roma III |
| --- | --- |

—

Università di Roma III

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

Diploma di abilitazione all'esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione (ora Ministero dell'istruzione, dell'università e della ricerca) dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988/1989

| — | Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria

2000/2001

Laurea in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell'Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquila

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma ‚La Sapienza’ |
| --- | --- |

—

Università di Roma ‚La Sapienza’

1998/1999

Laurea specialistica in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell'Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquila

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma ‚La Sapienza’ |
| --- | --- |

—

Università di Roma ‚La Sapienza’

| — | Università di Ancona |
| --- | --- |

—

Università di Ancona

| — | Università di Basilicata – Potenza |
| --- | --- |

—

Università di Basilicata – Potenza

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma – Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma – Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

2000/2001

| — | Università degli studi di Brescia |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Brescia

| — | Università degli Studi di Cagliari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Cagliari

2001/2002

| — | Università Politecnica delle Marche |
| --- | --- |

—

Università Politecnica delle Marche

2002/2003

| — | Università degli studi della Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli studi della Calabria

2003/2004

| — | Università degli studi di Salerno |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Salerno

2005/2006

Laurea magistrale in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell'Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquila

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma ‚La Sapienza’ |
| --- | --- |

—

Università di Roma ‚La Sapienza’

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma – Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma – Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

2004/2005

| — | Università degli studi di Salerno |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Salerno

2010/2011

| — | Università degli studi della Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli studi della Calabria

2004/2005

| — | Università degli studi di Brescia |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Brescia

2004/2005

| — | Università Politecnica delle Marche |
| --- | --- |

—

Università Politecnica delle Marche

2004/2005

| — | Università degli Studi di Perugia |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Perugia

2006/2007

| — | Università degli Studi di Padova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Padova

2008/2009

| — | Università degli Studi di Genova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Genova

2014/2015

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma ‚La Sapienza’ |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma ‚La Sapienza’

1998/1999

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

1999/2000

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

2001/2002

Laurea magistrale quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma ‚La Sapienza’ |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma ‚La Sapienza’

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

2004/2005

Laurea specialistica in architettura (Progettazione architettonica)

| — | Università di Roma Tre |
| --- | --- |

—

Università di Roma Tre

2001/2002

Università degli Studi di Napoli ‚Federico II’

2005/2006

Laurea magistrale in architettura (Progettazione architettonica)

Università di Roma Tre

2004/2005

Laurea specialistica in Architettura

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara

| — | Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano

| — | Facoltà di Architettura dell'Università degli studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura dell'Università degli studi di Trieste

| — | Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania

| — | Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma

| — | Facoltà di Architettura, Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura, Università di Bologna

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

2001/2002

| — | Università IUAV di Venezia |
| --- | --- |

—

Università IUAV di Venezia

2002/2003

| — | Facoltà di Architettura Valle Giulia, Università degli Studi di Roma ‚La Sapienza’ |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura Valle Giulia, Università degli Studi di Roma ‚La Sapienza’

| — | Università degli Studi di Camerino |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Camerino

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

2004/2005

Laurea magistrale in Architettura

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara

| — | Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano

| — | Università IUAV di Venezia |
| --- | --- |

—

Università IUAV di Venezia

| — | Facoltà di Architettura, Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura, Università di Bologna

| — | Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania

| — | Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma

| — | Facoltà di architettura dell'Università degli Studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell'Università degli Studi di Trieste

2004/2005

| — | Università degli Studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Trieste

2014/2015

| — | Università degli Studi di Camerino |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Camerino

2006/2007

| — | Università degli Studi di Enna ‚Kore’ |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Enna ‚Kore’

2004/2005

| — | Università degli Studi di Firenze |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Firenze

| — | Università degli Studi di Cagliari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Cagliari

2008/2009

| — | Università degli Studi di Udine |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Udine

| — | Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria

2009/2010

| — | Università degli Studi di Sassari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Sassari

| — | Università degli Studi della Basilicata |
| --- | --- |

—

Università degli Studi della Basilicata

2010/2011

| — | Università degli Studi di Genova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Genova

2014/2015

Laurea specialistica in architettura -progettazione architettonica e urbana

Facoltà ‚Ludovico Quaroni’ dell'Università degli Studi ‚La Sapienza’ di Roma

2000/2001

Laurea Magistrale in architettura -progettazione architettonica e urbana

Facoltà ‚Ludovico Quaroni’ dell'Università degli Studi ‚La Sapienza’ di Roma

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione Urbana)

Università di Roma Tre

2001/2002

Laurea Magistrale in Architettura (Progettazione Urbana)

Università di Roma Tre

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione urbana e territoriale)

Politecnico di Torino

2002/2003

Laurea Specialistica in architettura (Architettura delle costruzioni)

Politecnico di Milano (Facoltà di Architettura civile)

2001/2002

Laurea magistrale in architettura (Architettura delle costruzioni)

Politecnico di Milano (Facoltà di Architettura civile)

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura (Restauro)

| — | Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi ‚La Sapienza’ di Roma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi ‚La Sapienza’ di Roma

2004/2005

| — | Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura

2001/2002

| — | Università degli Studi di Napoli ‚Federico II’ |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Napoli ‚Federico II’

2005/2006

Laurea Magistrale in Architettura (Restauro)

| — | Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi ‚La Sapienza’ di Roma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi ‚La Sapienza’ di Roma

| — | Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura

2009/2010

| — | Università degli Studi di Napoli ‚Federico II’ |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Napoli ‚Federico II’

2004/2005

Laurea Specialista in Architettura (costruzione)

Politecnico di Torino

2002/2003

Laurea Magistrale in Architettura – Progettazione architettonica

Università degli Studi di Napoli ‚Federico II’

2004/2005

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli ‚Federico II’

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli ‚Federico II’

2007/2008

Laurea Magistrale in Architettura – Arredamento e Progetto

Università degli Studi di Napoli ‚Federico II’

2008/2009

Laurea Magistrale in Architettura Manutenzione e Gestione

Università degli Studi di Napoli ‚Federico II’

2008/2009

Laurea Magistrale in Architettura Costruzione Città

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale in Architettura per il Progetto Sostenibile

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale in Architettura per il Restauro e la Valorizzazione del Patrimonio

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale in Architettura e Culture del Progetto

Università IUAV di Venezia

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura e Innovazione

Università IUAV di Venezia

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura per il Nuovo e l'Antico

Università IUAV di Venezia

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura – Restauro

Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria

2013/2014

Κύπρος

Διπλωμα αρχιτεκτονα – μηχανικου στην αρχιτεκτονικη

| — | Πανεπιστημιο κυπρου |
| --- | --- |

—

Πανεπιστημιο κυπρου

Βεβαιωση που εκδιδεται απο το επιστημονικο και τεχνικο επιμελητηριο κυπρου (ετεκ) η οποια επιτρεπει την ασκηση δραστηριοτητων στον τομεα τησ αρχιτεκτονικησ

2005/2006

Professional Diploma in Architecture

| — | University of Nicosia |
| --- | --- |

—

University of Nicosia

2006/2007

Δίπλωμα Αρχιτεκτονικής (5 έτη)

| — | Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick |
| --- | --- |

—

Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick

2008/2009

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα Μηχανικού (5 ετούς φοίτησης)

| — | Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick |
| --- | --- |

—

Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick

2008/2009

Latvija

Arhitekta diploms

Rīgas Tehniskā universitāte

Latvijas Arhitektu savienības sertificēšanas centra Arhitekta prakses sertifikāts

2007/2008

Lietuva

Bakalauro diplomas (Architektūros bakalauras)

| — | Kauno technologijos universitetas |
| --- | --- |

—

Kauno technologijos universitetas

| — | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |
| --- | --- |

—

Vilniaus Gedimino technikos universitetas

| — | Vilniaus dailės akademija |
| --- | --- |

—

Vilniaus dailės akademija

Architekto kvalifikacijos atestatas, suteikiantis teisę užsiimti veikla architektūros srityje (Atestuotas architektas) išduodamas po architektūros bakalauro studijų baigimo ir trejų metų praktinės veiklos atestuoto architekto priežiūroje.

2008/2009

Magistro diplomas (Architektūros magistras)

| — | Kauno technologijos universitetas |
| --- | --- |

—

Kauno technologijos universitetas

| — | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |
| --- | --- |

—

Vilniaus Gedimino technikos universitetas

| — | Vilniaus dailės akademija |
| --- | --- |

—

Vilniaus dailės akademija

Magyarország

Okleveles épitészmérnök MSc

| — | Budapesti Müszaki és Gazdaságtudományi Egyetem – Épitészmérnöki Kar |
| --- | --- |

—

Budapesti Müszaki és Gazdaságtudományi Egyetem – Épitészmérnöki Kar

A területi illetékes építészkamara hatósági bizonyítványa a szakmagyakorlási jogosultságról.

2007/2008

Okleveles épitészmérnök

| — | Széchenyi István Egyetem, Györ – Müszaki Tudományi Kar |
| --- | --- |

—

Széchenyi István Egyetem, Györ – Müszaki Tudományi Kar

2007/2008

Okleveles építészmérnök

| — | Pécsi Tudományegyetem – Pollack Mihály Műszaki Kar |
| --- | --- |

—

Pécsi Tudományegyetem – Pollack Mihály Műszaki Kar

2007/2008

Malta

Degree in Bachelor of Engineering and Architecture (Hons)

Universita' ta' Malta

Warrant b'titlu ta' ‚Perit’ mahrug mill-Bord tal-Warrant

2007/2008

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46.

Depuis 2014/2015:

Verklaring van Bureau Architectenregister die bevestigt dat aan de eisen voor de beroepskwalificatie van architect is voldaan

1988/1989

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:






  — | de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

—

de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

| — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| — | de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

| — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| — | de Rijkshogeschool Groningen te Groningen |
| --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

| — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

1988/1989

| 4. | Master of Science in Architecture, Urbanism & Building Sciences variant Architecture |
| --- | --- |

4.

Master of Science in Architecture, Urbanism & Building Sciences variant Architecture

| 4. | Technische Universiteit Delft Faculteit Bouwkunde |
| --- | --- |

4.

Technische Universiteit Delft Faculteit Bouwkunde

2003/2004

| — | Master of Science in Architecture, Building and Planning (specialisatie: Architecture) |
| --- | --- |

—

Master of Science in Architecture, Building and Planning (specialisatie: Architecture)

Technische Universiteit Eindhoven

2002/2003

Master of Architecture

ArtEZ hogeschool voor de kunsten/ArtEZ Academie van Bouwkunst

2003/2004

Amsterdamse Hogeschool van de Kunsten/Academie van Bouwkunst Amsterdam

2003/2004

Hanze Hogeschool Groningen/Academie van Bouwkunst Groningen

2003/2004

Hogeschool Rotterdam/Rotterdamse Academie van Bouwkunst

2003/2004

Fontys Hogeschool voor de Kunsten/Academie voor Architectuur en Stedenbouw in Tilburg

2003/2004

Österreich

| 1. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

1.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 1. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

Bescheinigung des Bundesministers für Wissenschaft, Forschung und Wirtschaft über die Erfüllung der Voraussetzung für die Eintragung in die Architektenkammer/Bescheinigung einer Bezirksverwaltungsbehörde über die Ausbildung oder Befähigung, die zur Ausübung des Baumeistergewerbes (Berechtigung für Hochbauplanung) berechtigt

1998/1999

| 2. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

2.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

| 3. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

3.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

| 4. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

4.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 4. | Universität für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Universität für Angewandte Kunst in Wien

| 5. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

5.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

| 6. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

6.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz

| 7. | Bachelor of Science in Engineering (BSc) (aufgrund eines Bachelorstudiums), Diplom-Ingenieur/in (Dipl.-Ing. oder DI) für technisch-wissenschaftlich Berufe (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc) |
| --- | --- |

7.

Bachelor of Science in Engineering (BSc) (aufgrund eines Bachelorstudiums), Diplom-Ingenieur/in (Dipl.-Ing. oder DI) für technisch-wissenschaftlich Berufe (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc)

| 7. | Fachhochschule Kärnten |
| --- | --- |

7.

Fachhochschule Kärnten

2004/2005

| 8. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

8.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 8. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens- Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

8.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens- Universität Innsbruck)

2008/2009

| 9. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

9.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 9. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann- Universität Graz) |
| --- | --- |

9.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann- Universität Graz)

2008/2009

| 10. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

10.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 10. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

10.

Technische Universität Wien

2006/2007

| 11. | Master of Architecture (MArch) (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc) |
| --- | --- |

11.

Master of Architecture (MArch) (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc)

| 11. | Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung Linz |
| --- | --- |

11.

Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung Linz

2008/2009

| 11. | Akademie der bildenden Künste Wien |
| --- | --- |

11.

Akademie der bildenden Künste Wien

2008/2009

| 12. | Masterstudium der Architektur |
| --- | --- |

12.

Masterstudium der Architektur

| 12. | Universität für angewandte Kunst Wien |
| --- | --- |

12.

Universität für angewandte Kunst Wien

2011/2012

Polska

magister inżynier architekt (mgr inż. arch.)

| — | Politechnika Białostocka |
| --- | --- |

—

Politechnika Białostocka

| — | Politechnika Gdańska |
| --- | --- |

—

Politechnika Gdańska

| — | Politechnika Łódzka |
| --- | --- |

—

Politechnika Łódzka

| — | Politechnika Śląska |
| --- | --- |

—

Politechnika Śląska

| — | Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny w Szczecinie |
| --- | --- |

—

Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny w Szczecinie

| — | Politechnika Warszawska |
| --- | --- |

—

Politechnika Warszawska

| — | Politechnika Krakowska |
| --- | --- |

—

Politechnika Krakowska

| — | Politechnika Wrocławska |
| --- | --- |

—

Politechnika Wrocławska

Zaświadczenie o członkostwie w okręgowej izbie architektów/Zaświadczenie Krajowej Rady Izby Architektów RP potwierdzające posiadanie kwalifikacji do wykonywania zawodu architekta zgodnych z wymaganiami wynikającymi z przepisów prawa Unii Europejskiej osoby nie będącej członkiem Izby

2007/2008

| — | Krakowska Akademia im. Andrzeja Frycza Modrzewskiego |
| --- | --- |

—

Krakowska Akademia im. Andrzeja Frycza Modrzewskiego

2003/2004

dyplom ukończenia studiów wyższych potwierdzający uzyskanie tytułu zawodowego magistra inżyniera architekta

| — | Wyższa Szkoła Ekologii i Zarządzania w Warszawie |
| --- | --- |

—

Wyższa Szkoła Ekologii i Zarządzania w Warszawie

2011/2012

| — | Politechnika Lubelska |
| --- | --- |

—

Politechnika Lubelska

2008/2009

dyplom studiów wyższych potwierdzający uzyskanie tytułu zawodowego magistra inżyniera architekta

Politechnika Świętokrzyska

2012/2013

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Arquitectura

| — | Faculdade de Arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

| — | Faculdade de Ciências e Tecnologia da Universidade de Coimbra |
| --- | --- |

—

Faculdade de Ciências e Tecnologia da Universidade de Coimbra

Certificado de cumprimento dos pré-requisitos de qualificação para inscrição na Ordem dos Arquitectos, emitido pela competente Ordem dos Arquitectos

1988/1989

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1986/1987

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada de
  Vila Nova de Famalicão |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada de

Vila Nova de Famalicão

1993/1994

| — | Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologia |
| --- | --- |

—

Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologia

1995/1996

| — | Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes

1997/1998

| — | Universidade do Minho |
| --- | --- |

—

Universidade do Minho

1997/1998

| — | Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

1998/1999

| — | ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa |
| --- | --- |

—

ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa

1998/1999

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo

| — | Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

Escola Superior Gallaecia

2002/2003

Para os cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/1992

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

1991/1992

Mestrado integrado em Arquitectura

| — | Universidade Autónoma de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Autónoma de Lisboa

2001/2002

| — | Universidade Técnica de Lisboa (Instituto Superior Técnico) |
| --- | --- |

—

Universidade Técnica de Lisboa (Instituto Superior Técnico)

2001/2002

Carta de curso de Mestrado integrado em Arquitectura

| — | Universidade do Minho |
| --- | --- |

—

Universidade do Minho

1997/1998

| — | ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa |
| --- | --- |

—

ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa

1999/2000

| — | Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão

2006/2007

| — | Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologias |
| --- | --- |

—

Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologias

1995/1996

| — | Faculdade de Arquitectura da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura da Universidade Técnica de Lisboa

2008/2009

| — | Universidade de Évora |
| --- | --- |

—

Universidade de Évora

2007/2008

| — | Escola Superior Artística do Porto (ESAP) |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto (ESAP)

1988/1989 (Licenciatura)

2007/2008 (Mestrado)

| — | Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes

2006/2007

Universidade Lusíada do Porto

2006/2007

Carta de curso de Mestrado Integrado em Arquitectura e Urbanismo

| — | Universidade Fernando Pessoa |
| --- | --- |

—

Universidade Fernando Pessoa

2006/2007

| — | ESG/Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

ESG/Escola Superior Gallaecia

2002/2003

Diploma de Mestre em Arquitectura

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1988/1989

Carta de Curso, Grau de Licenciado

| — | Universidade de Évora |
| --- | --- |

—

Universidade de Évora

2001/2002

Carta de curso de mestre em Arquitectura

| — | Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Universidade do Porto

2003/2004

Certidão de Licenciatura em Arquitectura

Universidade Católica Portuguesa Centro Regional das Beiras

2001/2002

Diploma de Mestrado Integrado em Arquitectura

Universidade Católica Portuguesa Centro Regional das Beiras

2001/2002

România

Diploma de arhitect

| — | Universitatea de arhitectură şi urbanism ‚ION MINCU’ – la propunerea Facultăţii de Arhitectură |
| --- | --- |

—

Universitatea de arhitectură şi urbanism ‚ION MINCU’ – la propunerea Facultăţii de Arhitectură

Certificat de dobândire a dreptului de semnătură si de înscriere în Tabloul Naţional al Arhitecţilor

2010/2011

| — | Universitatea ‚Politehnică’ din Timişoara |
| --- | --- |

—

Universitatea ‚Politehnică’ din Timişoara

Certificat de dobândire a dreptului de semnătură si de înscriere în Tabloul Naţional al Arhitecţilor

2011/2012

| — | Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca

2010/2011

| — | Universitatea Tehnică ‚Gheorghe Asachi’ din Iaşi |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică ‚Gheorghe Asachi’ din Iaşi

2007/2008

Slovenija

Magister inženir arhitekture/Magistrica inženirka arhitekture

Univerza v Ljubljani, Fakulteta za Arhitekturo

Potrdilo Zbornice za arhitekturo in prostor o usposobljenosti za opravljanje nalog odgovornega projektanta arhitekture

2007/2008

Slovensko

Diplom inžiniera Architekta (titul Ing. arch.)

| — | Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus |
| --- | --- |

—

Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus

Certifikát vydaný Slovenskou komorou architektov na základe 3-ročnej praxe pod dohľadom a vykonania autorizačnej skúšky

2007/2008

| — | Technická univerzita v Košiciach, Fakulta umení, študijný odbor 5.1.1. Architektúra a urbanizmus |
| --- | --- |

—

Technická univerzita v Košiciach, Fakulta umení, študijný odbor 5.1.1. Architektúra a urbanizmus

2004/2005

Diplom magistra umení (titul Mgr. art.)

| — | Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 ‚Architektonická tvorba’ |
| --- | --- |

—

Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 ‚Architektonická tvorba’

2007/2008

Suomi/Finland

Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

| — | Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki) |
| --- | --- |

—

Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki)

| — | Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola

| — | Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet

| — | Aalto-yliopisto/Aalto- universitetet |
| --- | --- |

—

Aalto-yliopisto/Aalto- universitetet

| — | Tampereen teknillinen yliopisto/Tammerfors tekniska universitet |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto/Tammerfors tekniska universitet

1998/1999

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

2010/2011

| — | Tampereen teknillinen yliopisto |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto

2010/2011

| — | Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet |
| --- | --- |

—

Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet

2010/2011

Sverige

Arkitektexamen

| — | Chalmers Tekniska Högskola AB |
| --- | --- |

—

Chalmers Tekniska Högskola AB

| — | Kungliga Tekniska Högskolan |
| --- | --- |

—

Kungliga Tekniska Högskolan

| — | Lunds Universitet |
| --- | --- |

—

Lunds Universitet

1998/1999

| — | Umeå universitet |
| --- | --- |

—

Umeå universitet

2009/2010

United Kingdom

| 1. | Diplomas in architecture |
| --- | --- |

1.

Diplomas in architecture

| 1. | — | Universities |
| --- | --- | --- |

1.

—

Universities

| — | Colleges of Art |
| --- | --- |

—

Colleges of Art

| — | Schools of Art |
| --- | --- |

—

Schools of Art

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board.

The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board.

EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Éducation if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this directive and of the Criteria for validation.

An Architects Registration Board Part 3 Certificate of Architectural Éducation

1988/1989

| — | Cardiff University |
| --- | --- |

—

Cardiff University

2006/2007

| — | University for the Creative Arts |
| --- | --- |

—

University for the Creative Arts

2008/2009

| — | Birmingham City University |
| --- | --- |

—

Birmingham City University

2008/2009

| — | University of Nottingham |
| --- | --- |

—

University of Nottingham

2008/2009

| 2. | Degrees in architecture |
| --- | --- |

2.

Degrees in architecture

| 2. | Universities |
| --- | --- |

2.

Universities

1988/1989

| 3. | Final examination |
| --- | --- |

3.

Final examination

| 3. | Architectural Association |
| --- | --- |

3.

Architectural Association

| — | Final Examination (ARB/RIBA Part 2) |
| --- | --- |

—

Final Examination (ARB/RIBA Part 2)

| — | Architectural Association |
| --- | --- |

—

Architectural Association

2011/2012

| 4. | Examination in architecture |
| --- | --- |

4.

Examination in architecture

| 4. | Royal College of Art |
| --- | --- |

4.

Royal College of Art

| 5. | Examination Part II |
| --- | --- |

5.

Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

| 6. | Master of Architecture |
| --- | --- |

6.

Master of Architecture

| 6. | — | University of Liverpool |
| --- | --- | --- |

6.

—

University of Liverpool

2006/2007

| — | Cardiff University |
| --- | --- |

—

Cardiff University

2006/2007

| — | University of Plymouth |
| --- | --- |

—

University of Plymouth

2007/2008

| — | Queens University, Belfast |
| --- | --- |

—

Queens University, Belfast

2009/2010

| — | Northumbria University |
| --- | --- |

—

Northumbria University

2009/2010

| — | University of Brighton |
| --- | --- |

—

University of Brighton

2010/2011

| — | Birmingham City University |
| --- | --- |

—

Birmingham City University

2010/2011

| — | University of Kent |
| --- | --- |

—

University of Kent

2006/2007

| — | University of Ulster |
| --- | --- |

—

University of Ulster

2008/2009

| — | University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture |
| --- | --- |

—

University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture

2009/2010

| — | Leeds Metropolitan University |
| --- | --- |

—

Leeds Metropolitan University

2011/2012

| — | University of Newcastle upon Tyne |
| --- | --- |

—

University of Newcastle upon Tyne

2011/2012

| — | University of Lincoln |
| --- | --- |

—

University of Lincoln

2011/2012

| — | University of Huddersfield |
| --- | --- |

—

University of Huddersfield

2012/2013

| — | University of the West of England |
| --- | --- |

—

University of the West of England

2011/2012

| — | University of Westminster |
| --- | --- |

—

University of Westminster

2011/2012

| — | University for the Creative Arts |
| --- | --- |

—

University for the Creative Arts

2013/2014

| 7. | Graduate Diploma in Architecture |
| --- | --- |

7.

Graduate Diploma in Architecture

| 7. | University College London |
| --- | --- |

7.

University College London

2006/2007

| 8. | Professional Diploma in Architecture |
| --- | --- |

8.

Professional Diploma in Architecture

| 8. | University of East London |
| --- | --- |

8.

University of East London

2007/2008

| — | Northumbria University |
| --- | --- |

—

Northumbria University

2008/2009

| 9. | Graduate Diploma in Architecture/MArch Architecture |
| --- | --- |

9.

Graduate Diploma in Architecture/MArch Architecture

| 9. | University College London |
| --- | --- |

9.

University College London

2008/2009

| 10. | Postgraduate Diploma in Architecture |
| --- | --- |

10.

Postgraduate Diploma in Architecture

| 10. | — | Leeds Beckett University (until 2014 Leeds Metropolitan University) |
| --- | --- | --- |

10.

—

Leeds Beckett University (until 2014 Leeds Metropolitan University)

2007/2008

| — | University of Edinburgh |
| --- | --- |

—

University of Edinburgh

2008/2009

| — | Sheffield Hallam University |
| --- | --- |

—

Sheffield Hallam University

2009/2010

| 11. | MArch Architecture (ARB/RIBA Part 2) |
| --- | --- |

11.

MArch Architecture (ARB/RIBA Part 2)

| 11. | University College London |
| --- | --- |

11.

University College London

2011/2012

| — | University of Nottingham |
| --- | --- |

—

University of Nottingham

2013/2014

| — | University of East London |
| --- | --- |

—

University of East London

2013/2014

| 12. | Master of Architecture (MArch) |
| --- | --- |

12.

Master of Architecture (MArch)

| 12. | Liverpool John Moores University |
| --- | --- |

12.

Liverpool John Moores University

2011/2012

| — | De Montfort University |
| --- | --- |

—

De Montfort University

2011/2012

| — | Arts University Bournemouth |
| --- | --- |

—

Arts University Bournemouth

2011/2012

| — | Nottingham Trent University |
| --- | --- |

—

Nottingham Trent University

2012/2013

| — | Sheffield Hallam University |
| --- | --- |

—

Sheffield Hallam University

2013/2014

| 13. | Postgraduate Diploma in Architecture and Architectural Conservation |
| --- | --- |

13.

Postgraduate Diploma in Architecture and Architectural Conservation

| 13. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

13.

University of Edinburgh

2008/2009

| 14. | Postgraduate Diploma in Architecture and URBAN Design |
| --- | --- |

14.

Postgraduate Diploma in Architecture and URBAN Design

| 14. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

14.

University of Edinburgh

2008/2009

| 15. | MPhil in Environmental Design in Architecture (Option B) |
| --- | --- |

15.

MPhil in Environmental Design in Architecture (Option B)

| 15. | University of Cambridge |
| --- | --- |

15.

University of Cambridge

2009/2010

| — | MPhil in Architecture and URBAN Design |
| --- | --- |

—

MPhil in Architecture and URBAN Design

| — | University of Cambridge |
| --- | --- |

—

University of Cambridge

2013/2014

| 16. | Professional Diploma in Architecture: Advanced Environmental and Energy Studies |
| --- | --- |

16.

Professional Diploma in Architecture: Advanced Environmental and Energy Studies

| 16. | University of East London/Centre for Alternative Technology |
| --- | --- |

16.

University of East London/Centre for Alternative Technology

2008/2009

| 17. | MArchD in Applied Design in Architecture |
| --- | --- |

17.

MArchD in Applied Design in Architecture

| 17. | Oxford Brookes University |
| --- | --- |

17.

Oxford Brookes University

2011/2012

| 18. | M'Arch |
| --- | --- |

18.

M'Arch

| 18. | University of Portsmouth |
| --- | --- |

18.

University of Portsmouth

2011/2012

| 19. | Master of Architecture (International) |
| --- | --- |

19.

Master of Architecture (International)

| 19. | University of Huddersfield |
| --- | --- |

19.

University of Huddersfield

2012/2013

| 20. | Master of Architecture with Honours |
| --- | --- |

20.

Master of Architecture with Honours

| 20. | Cardiff University |
| --- | --- |

20.

Cardiff University

2015/2016

| 21. | MArch (Architecture) |
| --- | --- |

21.

MArch (Architecture)

| 21. | Kingston University |
| --- | --- |

21.

Kingston University

2013/2014

| 22. | MArch in Architecture |
| --- | --- |

22.

MArch in Architecture

| 22. | University of Greenwich |
| --- | --- |

22.

University of Greenwich

2013/2014

| 23. | The degree of Master of Architecture in the College of Humanities and Social Science |
| --- | --- |

23.

The degree of Master of Architecture in the College of Humanities and Social Science

| 23. | University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture |
| --- | --- |

23.

University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture

2012/2013

---

(1)  Do 2012.

(2)  Od 2013.

(3)  Do 1. listopada 2017. uz dokaz o formalnoj osposobljenosti treba dostaviti i potvrdu o završetku stažiranja nakon stjecanja diplome (‚staż podyplomowy’).

(4)  Od siječnja 2013.

(5)  Od lipnja 2015.

(6)  Od 1991./1992.

(7)  Od lipnja 2015.

(8)  Od srpnja 2011.

(9)  Od lipnja 2015.

(10)  Od svibnja 2006.

(11)  Od lipnja 2015.

(12)  Od 2006.

(13)  Od 2012.

(14)  Od lipnja 2015.

(15)  Do 2012.

(16)  Datum stavljanja izvan snage u smislu članka 27. stavka 3.: 4. travnja 2000.

(17)  Od svibnja 2006.

(18)  Od lipnja 2015.

(19)  Datum stavljanja izvan snage u smislu članka 27. stavka 3.: 1. siječnja 1983.

(20)  Od lipnja 2015.

(21)  Datum stavljanja izvan snage u smislu članka 27. stavka 3.: 1. siječnja 1983.

(22)  Do 14. rujna 2010.

(23)  Od listopada 2009.

(24)  Od listopada 2009.

(25)  Od listopada 2009.

(26)  
  1. kolovoza 1987. osim osoba koje su se počele osposobljavati prije tog datuma

(27)  
  31. prosinca 1971.

(28)  
  31. listopada 1999.

(29)  Dokaz o osposobljenosti više se ne izdaje osobama koje su s osposobljavanjem počele nakon 5. ožujka 1982.

(30)  
  9. srpnja 1984.

(31)  
  31. ožujka 2004.

(32)  
  1. veljače 1984.

(33)  
  3. prosinca 1971.

(34)  
  31. listopada 1993.

(35)  Dokaz o osposobljenosti više se ne izdaje osobama koje su s osposobljavanjem počele nakon 5. ožujka 1982.

(36)  
  8. srpnja 1984.

(37)  
  31. ožujka 2004.

(38)  
  1. siječnja 1991.

(39)  Od lipnja 2015.

(40)  Od listopada 2009.

(41)  Od lipnja 2015.

(42)  Od lipnja 2015.

(43)  Datum stavljanja izvan snage u smislu članka 27. stavka 3.: 12. kolovoza 1996.

(44)  
  30. rujna 2007.

(45)  
  28. veljače 2013.

(46)  Datum stavljanja izvan snage u smislu članka 27. stavka 3.: 31. prosinca 1994.

(47)  Od lipnja 2015.

(48)  Datum stavljanja izvan snage u smislu članka 27. stavka 3.: 1. siječnja 1983.

(49)  Od 17.2.2006.

(50)  Osposobljavanje kojim se dobiva dokaz o formalnoj osposobljenosti za specijalista dentalne, oralne i maksilofacijalne kirurgije (temeljna medicinska i stomatološka izobrazba) podrazumijeva završen i potvrđen osnovni studij medicine (članak 24.) i uz to završen i potvrđen osnovni studij dentalne medicine (članak 34.).

(51)  Od 2006.

(52)  Od 10.7.2014.

(53)  Od 2009.

(54)  Od siječnja 2013.”

(55)  Taj dokaz o formalnoj osposobljenosti državljanima država članica koji su kvalifikaciju stekli u Irskoj omogućuje automatsko priznavanje.

(56)  Taj podatak o dokazu o formalnoj osposobljenosti naveden je kako bi osobe koje su završile program osposobljavanja u Irskoj imale pravo na automatsko priznavanje bez registracije u Irskoj jer ona nije dio postupka kvalifikacije.

(57)  Tim podatkom o dokazima o formalnoj osposobljenosti zamjenjuju se prethodni unosi za Ujedinjenu Kraljevinu kako bi osobe koje su završile program osposobljavanja u Ujedinjenoj Kraljevini imale pravo na automatsko priznavanje kvalifikacija bez registracije jer ona nije dio postupka kvalifikacije.”

(58)  Do 2012.

(59)  Od 2013.

(60)  Do 1. listopada 2016. uz dokaz o formalnoj osposobljenosti treba dostaviti i potvrdu o završetku stažiranja nakon stjecanja diplome (‚staż podyplomowy’).

(61)  Valjano do 22.11.2006.

(62)  Od 23.11.2006.

(63)  Valjano do 10.4.2008.

(64)  Od 11.4.2008.
  ”

(65)  Taj dokaz o formalnoj osposobljenosti državljanima država članica koji su kvalifikaciju stekli u Irskoj omogućuje automatsko priznavanje.

(66)  Taj podatak o dokazu o formalnoj osposobljenosti naveden je kako bi osobe koje su završile program osposobljavanja u Irskoj imale pravo na automatsko priznavanje kvalifikacija bez registracije u Irskoj jer ona nije dio postupka kvalifikacije.

(67)  Taj podatak o dokazu o formalnoj osposobljenosti naveden je kako bi osobe koje su završile program osposobljavanja u Ujedinjenoj Kraljevini imale pravo na automatsko priznavanje kvalifikacija bez registracije jer ona nije dio postupka kvalifikacije.”

(68)  Taj dokaz o formalnoj osposobljenosti državljanima država članica koji su kvalifikaciju stekli u Irskoj omogućuje automatsko priznavanje.

(69)  Taj podatak o dokazu o formalnoj osposobljenosti naveden je kako bi osobe koje su završile program osposobljavanja u Irskoj imale pravo na automatsko priznavanje kvalifikacija bez registracije u Irskoj. U tom slučaju popratna svjedodžba služi kao dokaz o ispunjenju svih kvalifikacijskih zahtjeva.

(70)  Taj dokaz o formalnoj osposobljenosti državljanima država članica koji su kvalifikaciju stekli u Ujedinjenoj Kraljevini omogućuje automatsko priznavanje kvalifikacija.

(71)  Taj podatak o dokazu o formalnoj osposobljenosti naveden je kako bi osobe koje su završile program osposobljavanja u Ujedinjenoj Kraljevini imale pravo na automatsko priznavanje kvalifikacija bez registracije. U tom slučaju popratna svjedodžba služi kao dokaz o ispunjenju svih kvalifikacijskih zahtjeva.”

(72)  Nazivi ‚Università degli studi di (grad)’ i ‚Università di (grad)’ istovjetni su pojmovi koji se odnose na isto sveučilište.”

---