# Euroopa Liidu L 171/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 171 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik29. juuni 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 171

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik29. juuni 2016

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/1011, 8. juuni 2016, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/1012, 8. juuni 2016, tõupuhaste aretusloomade, ristandaretussigade ja nende aretusmaterjali aretuse, turustamise ning nende liitu sissetoomise suhtes kehtivate zootehniliste ja genealoogiliste tingimuste kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 652/2014, nõukogu direktiive 89/608/EMÜ ja 90/425/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks teatavad õigusaktid tõuaretuse valdkonnas (tõuaretuse määrus) (
  1
  ) | 66 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/1013, 8. juuni 2016, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 184/2005 ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta (
  1
  ) | 144 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/1014, 8. juuni 2016, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses kaubadiilerite suhtes kohaldatavate eranditega (
  1
  ) | 153 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/1011, 8. juuni 2016, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014 (
  1
  )

1

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/1012, 8. juuni 2016, tõupuhaste aretusloomade, ristandaretussigade ja nende aretusmaterjali aretuse, turustamise ning nende liitu sissetoomise suhtes kehtivate zootehniliste ja genealoogiliste tingimuste kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 652/2014, nõukogu direktiive 89/608/EMÜ ja 90/425/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks teatavad õigusaktid tõuaretuse valdkonnas (tõuaretuse määrus) (
  1
  )

1

66

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/1013, 8. juuni 2016, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 184/2005 ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta (
  1
  )

1

144

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/1014, 8. juuni 2016, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses kaubadiilerite suhtes kohaldatavate eranditega (
  1
  )

1

153

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 29.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 171/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 171/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2016/1011,

8. juuni 2016,

mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Paljude finantsinstrumentide ja -lepingute hinnakujundus sõltub võrdlusaluste täpsusest ja terviklusest. Tõsised selliste intressimäära võrdlusaluste nagu LIBOR ja EURIBOR manipuleerimise juhtumid ning energia, nafta ja välisvaluuta võrdlusaluste manipuleerimise kohta esitatud väited näitavad, et võrdlusaluste puhul võib esineda huvide konflikt. Kaalutlusruumi kasutamine ja nõrgad juhtimissüsteemid suurendavad võrdlusaluste manipuleeritavuse riski. Puudused võrdlusalustena kasutatavate indeksite täpsuses ja tervikluses või täpsuse ja tervikluse kahtluse alla seadmine võivad õõnestada turu usaldust, põhjustada tarbijatele ja investoritele kahju ja moonutada reaalmajandust. Seepärast on vaja tagada võrdlusaluste ja nende koostamise täpsus, töökindlus ja terviklus. |
| --- | --- |

(1)

Paljude finantsinstrumentide ja -lepingute hinnakujundus sõltub võrdlusaluste täpsusest ja terviklusest. Tõsised selliste intressimäära võrdlusaluste nagu LIBOR ja EURIBOR manipuleerimise juhtumid ning energia, nafta ja välisvaluuta võrdlusaluste manipuleerimise kohta esitatud väited näitavad, et võrdlusaluste puhul võib esineda huvide konflikt. Kaalutlusruumi kasutamine ja nõrgad juhtimissüsteemid suurendavad võrdlusaluste manipuleeritavuse riski. Puudused võrdlusalustena kasutatavate indeksite täpsuses ja tervikluses või täpsuse ja tervikluse kahtluse alla seadmine võivad õõnestada turu usaldust, põhjustada tarbijatele ja investoritele kahju ja moonutada reaalmajandust. Seepärast on vaja tagada võrdlusaluste ja nende koostamise täpsus, töökindlus ja terviklus.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/65/EL (4) sisaldab teatavaid nõudeid noteeritud finantsinstrumentide hinnakujunduses kasutatavate võrdlusaluste usaldusväärsusele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/71/EÜ (5) sisaldab teatavaid nõudeid emitentide kasutatavatele võrdlusalustele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/65/EÜ (6) sisaldab teatavaid nõudeid, mida kohaldatakse võrdlusaluste kasutamisele vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjate (eurofondid) poolt. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1227/2011 (7) sisaldab teatavaid sätteid, mis keelavad energia hulgimüügitoodete puhul kasutatavate võrdlusalustega manipuleerimise. Nende seadusandlike aktidega reguleeritakse paraku üksnes konkreetsete võrdlusaluste teatavaid tahke ning neis ei käsitleta kõiki võrdlusaluste väljaandmise nõrku külgi ja need ei hõlma finantssektori võrdlusaluste kõiki kasutusviise finantssektoris. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/65/EL (4) sisaldab teatavaid nõudeid noteeritud finantsinstrumentide hinnakujunduses kasutatavate võrdlusaluste usaldusväärsusele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/71/EÜ (5) sisaldab teatavaid nõudeid emitentide kasutatavatele võrdlusalustele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/65/EÜ (6) sisaldab teatavaid nõudeid, mida kohaldatakse võrdlusaluste kasutamisele vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjate (eurofondid) poolt. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1227/2011 (7) sisaldab teatavaid sätteid, mis keelavad energia hulgimüügitoodete puhul kasutatavate võrdlusalustega manipuleerimise. Nende seadusandlike aktidega reguleeritakse paraku üksnes konkreetsete võrdlusaluste teatavaid tahke ning neis ei käsitleta kõiki võrdlusaluste väljaandmise nõrku külgi ja need ei hõlma finantssektori võrdlusaluste kõiki kasutusviise finantssektoris.

| (3) | Võrdlusalused on piiriüleste tehingute hinnakujunduses äärmiselt olulised ning toetavad seega siseturu tõhusat toimimist väga erinevate finantsinstrumentide ja -teenuste vallas. Paljusid finantslepingutes, eelkõige hüpoteegi seadmise lepingutes viitemäärana kasutatavaid võrdlusaluseid antakse välja ühes liikmesriigis, kuid neid kasutavad teiste liikmesriikide krediidiasutused ja tarbijad. Lisaks maandavad need krediidiasutused sageli oma riske või rahastavad neid finantslepinguid piiriülesel pankadevahelisel turul. Võrdlusaluseid käsitlevad riiklikud õigusnormid on vastu võtnud vaid vähesed liikmesriigid, kuid juba võib märgata, et nende võrdlusaluseid reguleerivad asjaomased õigusraamistikud lahknevad sellistes küsimustes nagu kohaldamisala. Lisaks leppis Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO) 17. juulil 2013 kokku finantssektori võrdlusaluste põhimõtted („IOSCO finantssektori võrdlusaluste põhimõtted“) ja 5. oktoobril 2012 naftahinna teabeagentuuride põhimõtted („IOSCO teabeagentuuride põhimõtted“) (koos „IOSCO põhimõtted“) ning kuna kõnealuste põhimõtete rakendamise täpne ulatus ja viisid on paindlikud, võivad liikmesriigid võtta riigi tasandil vastu õigusnorme, mis rakendavad neid põhimõtteid erinevalt. |
| --- | --- |

(3)

Võrdlusalused on piiriüleste tehingute hinnakujunduses äärmiselt olulised ning toetavad seega siseturu tõhusat toimimist väga erinevate finantsinstrumentide ja -teenuste vallas. Paljusid finantslepingutes, eelkõige hüpoteegi seadmise lepingutes viitemäärana kasutatavaid võrdlusaluseid antakse välja ühes liikmesriigis, kuid neid kasutavad teiste liikmesriikide krediidiasutused ja tarbijad. Lisaks maandavad need krediidiasutused sageli oma riske või rahastavad neid finantslepinguid piiriülesel pankadevahelisel turul. Võrdlusaluseid käsitlevad riiklikud õigusnormid on vastu võtnud vaid vähesed liikmesriigid, kuid juba võib märgata, et nende võrdlusaluseid reguleerivad asjaomased õigusraamistikud lahknevad sellistes küsimustes nagu kohaldamisala. Lisaks leppis Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO) 17. juulil 2013 kokku finantssektori võrdlusaluste põhimõtted („IOSCO finantssektori võrdlusaluste põhimõtted“) ja 5. oktoobril 2012 naftahinna teabeagentuuride põhimõtted („IOSCO teabeagentuuride põhimõtted“) (koos „IOSCO põhimõtted“) ning kuna kõnealuste põhimõtete rakendamise täpne ulatus ja viisid on paindlikud, võivad liikmesriigid võtta riigi tasandil vastu õigusnorme, mis rakendavad neid põhimõtteid erinevalt.

| (4) | Sellised erinevad lähenemisviisid killustaksid siseturgu, sest eri liikmesriikides kehtiksid võrdlusaluste haldurite ja kasutajate suhtes erinevad normid. Seega saaks takistada ühes liikmesriigis välja antavate võrdlusaluste kasutamist teistes liikmesriikides. Liidus finantsinstrumentide ja -lepingute puhul ning investeerimisfondide tootluse mõõtmisel järgitavate võrdlusaluste täpsust ja terviklust tagava ühtlustatud raamistiku puudumisel on seetõttu tõenäoline, et erinevused liikmesriikide õiguses loovad takistusi siseturu sujuvale toimimisele võrdlusaluste väljaandmise valdkonnas. |
| --- | --- |

(4)

Sellised erinevad lähenemisviisid killustaksid siseturgu, sest eri liikmesriikides kehtiksid võrdlusaluste haldurite ja kasutajate suhtes erinevad normid. Seega saaks takistada ühes liikmesriigis välja antavate võrdlusaluste kasutamist teistes liikmesriikides. Liidus finantsinstrumentide ja -lepingute puhul ning investeerimisfondide tootluse mõõtmisel järgitavate võrdlusaluste täpsust ja terviklust tagava ühtlustatud raamistiku puudumisel on seetõttu tõenäoline, et erinevused liikmesriikide õiguses loovad takistusi siseturu sujuvale toimimisele võrdlusaluste väljaandmise valdkonnas.

| (5) | Liidu tarbijakaitse õigusnormides ei reguleerita finantslepingutes kasutatavaid võrdlusaluseid käsitleva asjakohase teabe küsimust. Kuna mitmes liikmesriigis on võrdlusaluste kasutamisega seoses esitatud kaebusi ja algatatud kohtuvaidlusi, võidakse tarbijakaitsega seotud õigustatud murest ajendatuna võtta riikide tasandil vastu lahknevaid meetmeid, mis võiks omakorda killustada siseturgu, sest tarbijakaitse eri tasemetega seonduvad erinevad konkurentsitingimused. |
| --- | --- |

(5)

Liidu tarbijakaitse õigusnormides ei reguleerita finantslepingutes kasutatavaid võrdlusaluseid käsitleva asjakohase teabe küsimust. Kuna mitmes liikmesriigis on võrdlusaluste kasutamisega seoses esitatud kaebusi ja algatatud kohtuvaidlusi, võidakse tarbijakaitsega seotud õigustatud murest ajendatuna võtta riikide tasandil vastu lahknevaid meetmeid, mis võiks omakorda killustada siseturgu, sest tarbijakaitse eri tasemetega seonduvad erinevad konkurentsitingimused.

| (6) | Selleks et tagada siseturu nõuetekohane toimimine ja parandada siseturu toimimise tingimusi eelkõige finantsturgudel ning tagada tarbijate ja investorite kaitse kõrge tase, on asjakohane kehtestada võrdlusaluste õigusraamistik liidu tasandil. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et tagada siseturu nõuetekohane toimimine ja parandada siseturu toimimise tingimusi eelkõige finantsturgudel ning tagada tarbijate ja investorite kaitse kõrge tase, on asjakohane kehtestada võrdlusaluste õigusraamistik liidu tasandil.

| (7) | On asjakohane ja vajalik võtta kõnealune õigusraamistik vastu määrusena, et tagada kogu liidus selliste sätete ühetaoline kohaldamine, millega kehtestatakse vahetult kohustused isikutele, kes annavad välja ja kasutavad võrdlusaluseid ning kes esitavad võrdlusaluste jaoks sisendandmeid. Kuna võrdlusaluste väljaandmise õigusraamistik tähendab paratamatult selle täpsustamist, millised on konkreetsed nõuded võrdlusaluste väljaandmise eri aspektidele, võivad isegi väikesed lahknevused mõnes sellises valdkonnas kasutatud lähenemisviisis põhjustada märkimisväärseid takistusi võrdlusaluste piiriülesel väljaandmisel. Seepärast peaks vahetult kohaldatava määruse kasutamine vähendama liikmesriigiti lahknevate meetmete võtmise võimalust, tagama järjepideva lähenemisviisi ja suurema õiguskindluse ning ära hoidma märkimisväärsete takistuste esilekerkimise võrdlusaluste piiriülesel väljaandmisel. |
| --- | --- |

(7)

On asjakohane ja vajalik võtta kõnealune õigusraamistik vastu määrusena, et tagada kogu liidus selliste sätete ühetaoline kohaldamine, millega kehtestatakse vahetult kohustused isikutele, kes annavad välja ja kasutavad võrdlusaluseid ning kes esitavad võrdlusaluste jaoks sisendandmeid. Kuna võrdlusaluste väljaandmise õigusraamistik tähendab paratamatult selle täpsustamist, millised on konkreetsed nõuded võrdlusaluste väljaandmise eri aspektidele, võivad isegi väikesed lahknevused mõnes sellises valdkonnas kasutatud lähenemisviisis põhjustada märkimisväärseid takistusi võrdlusaluste piiriülesel väljaandmisel. Seepärast peaks vahetult kohaldatava määruse kasutamine vähendama liikmesriigiti lahknevate meetmete võtmise võimalust, tagama järjepideva lähenemisviisi ja suurema õiguskindluse ning ära hoidma märkimisväärsete takistuste esilekerkimise võrdlusaluste piiriülesel väljaandmisel.

| (8) | Käesoleva määruse kohaldamisala peaks olema piisavalt lai, et luua ennetav õigusraamistik. Võrdlusaluste väljaandmisega kaasneb võrdlusaluste koostamise tõttu kaalutlusruum ja sellele on olemuslikult iseloomulik teatavat liiki huvide konflikti esinemine – mis omakorda tähendab, et võrdlusalustega manipuleerimiseks on olemas võimalused ja ajendid. Nimetatud riskitegurid on iseloomulikud kõigile võrdlusalustele ja kõigi nende suhtes tuleks kohaldada nõuetekohaseid juhtimis- ja kontrollinõudeid. Kuid riskimäär erineb ja kasutatav lähenemisviis peaks seetõttu vastama konkreetsetele asjaoludele. Kuna võrdlusaluste manipuleeritavus ja tähtsus muutuvad aja jooksul, siis võidakse juhul, kui määruse kohaldamisalasse kaasataks üksnes hetkel tähtsad või manipuleeritavad indeksid, jätta tähelepanuta riskid, mis võivad võrdlusalustega edaspidi kaasneda. Eelkõige võidakse tulevikus laialdasemalt kasutada võrdlusaluseid, mida praegu eriti laialdaselt ei kasutata, mille tulemusel võib isegi „väike“ manipulatsioon avaldada olulist mõju. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määruse kohaldamisala peaks olema piisavalt lai, et luua ennetav õigusraamistik. Võrdlusaluste väljaandmisega kaasneb võrdlusaluste koostamise tõttu kaalutlusruum ja sellele on olemuslikult iseloomulik teatavat liiki huvide konflikti esinemine – mis omakorda tähendab, et võrdlusalustega manipuleerimiseks on olemas võimalused ja ajendid. Nimetatud riskitegurid on iseloomulikud kõigile võrdlusalustele ja kõigi nende suhtes tuleks kohaldada nõuetekohaseid juhtimis- ja kontrollinõudeid. Kuid riskimäär erineb ja kasutatav lähenemisviis peaks seetõttu vastama konkreetsetele asjaoludele. Kuna võrdlusaluste manipuleeritavus ja tähtsus muutuvad aja jooksul, siis võidakse juhul, kui määruse kohaldamisalasse kaasataks üksnes hetkel tähtsad või manipuleeritavad indeksid, jätta tähelepanuta riskid, mis võivad võrdlusalustega edaspidi kaasneda. Eelkõige võidakse tulevikus laialdasemalt kasutada võrdlusaluseid, mida praegu eriti laialdaselt ei kasutata, mille tulemusel võib isegi „väike“ manipulatsioon avaldada olulist mõju.

| (9) | Käesoleva määruse kohaldamisala kindlaksmääramisel peaks olema otsustava tähtsusega see, kuidas võrdlusaluse väljundväärtus määrab kindlaks finantsinstrumendi või -lepingu väärtuse või mõõdab investeerimisfondi tootlust. Seepärast ei tohiks kohaldamisala sõltuda sisendandmete laadist. Kohaldamisalasse tuleks seega kaasata võrdlusalused, mis arvutatakse majanduslike sisendandmete (nt aktsiahinnad) ja mittemajanduslike arvude või väärtuste (nt ilma iseloomustavad parameetrid) põhjal. Käesoleva määrusega loodav raamistik peaks samuti võtma arvesse võrdlusaluste suurt arvu ning erinevat mõju, mida need avaldavad finantsstabiilsusele ja reaalmajandusele. Käesolevas määruses tuleks näha ette ka proportsionaalne reaktsioon eri võrdlusaluste puhul esinevatele riskidele. Käesolev määrus peaks seega hõlmama võrdlusaluseid, mida kasutatakse reguleeritud kauplemiskohtades noteeritud või kaubeldavate finantsinstrumentide hinna määramiseks. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määruse kohaldamisala kindlaksmääramisel peaks olema otsustava tähtsusega see, kuidas võrdlusaluse väljundväärtus määrab kindlaks finantsinstrumendi või -lepingu väärtuse või mõõdab investeerimisfondi tootlust. Seepärast ei tohiks kohaldamisala sõltuda sisendandmete laadist. Kohaldamisalasse tuleks seega kaasata võrdlusalused, mis arvutatakse majanduslike sisendandmete (nt aktsiahinnad) ja mittemajanduslike arvude või väärtuste (nt ilma iseloomustavad parameetrid) põhjal. Käesoleva määrusega loodav raamistik peaks samuti võtma arvesse võrdlusaluste suurt arvu ning erinevat mõju, mida need avaldavad finantsstabiilsusele ja reaalmajandusele. Käesolevas määruses tuleks näha ette ka proportsionaalne reaktsioon eri võrdlusaluste puhul esinevatele riskidele. Käesolev määrus peaks seega hõlmama võrdlusaluseid, mida kasutatakse reguleeritud kauplemiskohtades noteeritud või kaubeldavate finantsinstrumentide hinna määramiseks.

| (10) | Suur hulk tarbijaid on sõlminud mõne finantslepingu, eelkõige hüpoteegiga tagatud tarbijakrediidilepingu, milles järgitakse samade riskidega seotud võrdlusaluseid. Käesolev määrus peaks seepärast hõlmama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 2008/48/EÜ (8) ja 2014/17/EL (9) määratletud krediidilepinguid. |
| --- | --- |

(10)

Suur hulk tarbijaid on sõlminud mõne finantslepingu, eelkõige hüpoteegiga tagatud tarbijakrediidilepingu, milles järgitakse samade riskidega seotud võrdlusaluseid. Käesolev määrus peaks seepärast hõlmama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 2008/48/EÜ (8) ja 2014/17/EL (9) määratletud krediidilepinguid.

| (11) | Paljude investeerimisindeksitega kaasneb märkimisväärne huvide konflikt ja seda kasutatakse selliste fondide nagu eurofondid tootluse mõõtmiseks. Osa neid võrdlusaluseid avaldatakse ja teised tehakse üldsusele või selle osale kättesaadavaks, seda tasuta või tasu eest, ning nendega manipuleerimine võib investoreid kahjustada. Seepärast peaks käesolev määrus hõlmama investeerimisfondi tootluse mõõtmiseks kasutatavaid indekseid või viitemäärasid. |
| --- | --- |

(11)

Paljude investeerimisindeksitega kaasneb märkimisväärne huvide konflikt ja seda kasutatakse selliste fondide nagu eurofondid tootluse mõõtmiseks. Osa neid võrdlusaluseid avaldatakse ja teised tehakse üldsusele või selle osale kättesaadavaks, seda tasuta või tasu eest, ning nendega manipuleerimine võib investoreid kahjustada. Seepärast peaks käesolev määrus hõlmama investeerimisfondi tootluse mõõtmiseks kasutatavaid indekseid või viitemäärasid.

| (12) | Kõik võrdlusaluste jaoks sisendandmete esitajad saavad toimida oma parima äranägemise järgi ja neil võib esineda huvide konflikt ning seega on nende puhul tegemist riskiga olla manipulatsioonide allikas. Võrdlusaluste jaoks sisendandmete esitamine on vabatahtlik tegevus. Sisendandmete esitajad võivad lõpetada sisendandmete esitamise, kui mõne õigusakti ettepanekuga nõutaks neilt oma ärimudeli märkimisväärset muutmist. Kui aga korralikku juhtimis- ja kontrollisüsteemi nõutakse isikutelt, mida juba reguleeritakse ja mis juba on järelevalve subjektid, ei põhjusta see eeldatavasti märkimisväärseid kulusid või ebaproportsionaalset halduskoormust. Seepärast kehtestatakse järelevalvealustele sisendandmete esitajatele käesoleva määrusega teatavad kohustused. Kui võrdlusalus koostatakse kergesti kättesaadavate andmete alusel, ei tohiks selliste andmete allikat käsitada sisendandmete esitajana. |
| --- | --- |

(12)

Kõik võrdlusaluste jaoks sisendandmete esitajad saavad toimida oma parima äranägemise järgi ja neil võib esineda huvide konflikt ning seega on nende puhul tegemist riskiga olla manipulatsioonide allikas. Võrdlusaluste jaoks sisendandmete esitamine on vabatahtlik tegevus. Sisendandmete esitajad võivad lõpetada sisendandmete esitamise, kui mõne õigusakti ettepanekuga nõutaks neilt oma ärimudeli märkimisväärset muutmist. Kui aga korralikku juhtimis- ja kontrollisüsteemi nõutakse isikutelt, mida juba reguleeritakse ja mis juba on järelevalve subjektid, ei põhjusta see eeldatavasti märkimisväärseid kulusid või ebaproportsionaalset halduskoormust. Seepärast kehtestatakse järelevalvealustele sisendandmete esitajatele käesoleva määrusega teatavad kohustused. Kui võrdlusalus koostatakse kergesti kättesaadavate andmete alusel, ei tohiks selliste andmete allikat käsitada sisendandmete esitajana.

| (13) | Finantssektori võrdlusaluste kasutamine ei piirdu üksnes finantsinstrumentide emiteerimise ja koostamisega ning finantslepingute sõlmimisega. Finantssektor sõltub võrdlusalustest ka investeerimisfondide tootluse mõõtmisel, et teha kindlaks tulem, määrata kindlaks varade jaotus portfellis või arvutada tulemustasusid. Konkreetset võrdlusalust saab kasutada otseselt, sidudes finantsinstrumente ja -lepinguid sellega või mõõtes sellega investeerimisfondide tootlikkust või kaudselt võrdlusaluste kombinatsioonis. Viimasel juhul tähendab indeksite kombinatsioonis eri indeksitele kaalu andmine ja nende läbivaatamine, mille eesmärk on määrata kindlaks finantsinstrumendi või -lepingu väljamakse või väärtus või mõõta investeerimisfondi tootlust, samuti võrdlusaluse kasutamist, sest erinevalt võrdlusaluse väljaandmisest ei hõlma selline tegevus oma parima äranägemise järgi tegutsemist. Sellise finantsinstrumendi hoidmist, milles järgitakse kindlat võrdlusalust, ei käsitata võrdlusaluse kasutamisena. |
| --- | --- |

(13)

Finantssektori võrdlusaluste kasutamine ei piirdu üksnes finantsinstrumentide emiteerimise ja koostamisega ning finantslepingute sõlmimisega. Finantssektor sõltub võrdlusalustest ka investeerimisfondide tootluse mõõtmisel, et teha kindlaks tulem, määrata kindlaks varade jaotus portfellis või arvutada tulemustasusid. Konkreetset võrdlusalust saab kasutada otseselt, sidudes finantsinstrumente ja -lepinguid sellega või mõõtes sellega investeerimisfondide tootlikkust või kaudselt võrdlusaluste kombinatsioonis. Viimasel juhul tähendab indeksite kombinatsioonis eri indeksitele kaalu andmine ja nende läbivaatamine, mille eesmärk on määrata kindlaks finantsinstrumendi või -lepingu väljamakse või väärtus või mõõta investeerimisfondi tootlust, samuti võrdlusaluse kasutamist, sest erinevalt võrdlusaluse väljaandmisest ei hõlma selline tegevus oma parima äranägemise järgi tegutsemist. Sellise finantsinstrumendi hoidmist, milles järgitakse kindlat võrdlusalust, ei käsitata võrdlusaluse kasutamisena.

| (14) | Keskpangad juba järgivad põhimõtteid, nõudeid ja protseduure, mis tagavad, et nende tegevuses järgitakse terviklust ja et nad toimivad sõltumatult. Seepärast ei ole vaja, et keskpangad kuuluksid käesoleva määruse kohaldamisalasse. Kui võrdlusaluseid annavad välja keskpangad, eelkõige juhul, kui asjaomased võrdlusalused on mõeldud tehingute tegemiseks, on nende ülesanne kehtestada asjakohane sisekord, et tagada võrdlusaluste täpsus, terviklus, usaldusväärsus ja sõltumatus, eriti juhtimise ja arvutusmeetodite läbipaistvuse seisukohast. |
| --- | --- |

(14)

Keskpangad juba järgivad põhimõtteid, nõudeid ja protseduure, mis tagavad, et nende tegevuses järgitakse terviklust ja et nad toimivad sõltumatult. Seepärast ei ole vaja, et keskpangad kuuluksid käesoleva määruse kohaldamisalasse. Kui võrdlusaluseid annavad välja keskpangad, eelkõige juhul, kui asjaomased võrdlusalused on mõeldud tehingute tegemiseks, on nende ülesanne kehtestada asjakohane sisekord, et tagada võrdlusaluste täpsus, terviklus, usaldusväärsus ja sõltumatus, eriti juhtimise ja arvutusmeetodite läbipaistvuse seisukohast.

| (15) | Lisaks ei peaks käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluma avaliku sektori asutused, sealhulgas riiklikud statistikaametid, kui nad esitavad andmeid avaliku poliitika eesmärgil kasutatavate võrdlusaluste jaoks, annavad välja selliseid võrdlusaluseid või omavad kontrolli nende väljaandmise üle, sealhulgas tööhõive-, majandustegevuse ja inflatsioonimeetmete raames. |
| --- | --- |

(15)

Lisaks ei peaks käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluma avaliku sektori asutused, sealhulgas riiklikud statistikaametid, kui nad esitavad andmeid avaliku poliitika eesmärgil kasutatavate võrdlusaluste jaoks, annavad välja selliseid võrdlusaluseid või omavad kontrolli nende väljaandmise üle, sealhulgas tööhõive-, majandustegevuse ja inflatsioonimeetmete raames.

| (16) | Haldur on füüsiline või juriidiline isik, kellel on kontroll võrdlusaluse väljaandmise üle ning kes eelkõige haldab võrdlusaluse koostamise lepinguid ja korda, kogub ja analüüsib sisendandmeid, koostab võrdlusaluse ja avaldab selle. Halduril peaks olema võimalik võrdlusaluse väljaandmise käigus edasi anda üks või mitu kirjeldatud ülesannetest, sh võrdlusaluse arvutamine või avaldamine, või muud asjakohased teenused või tegevused kolmandale isikule. Kui isik avaldab võrdlusaluse või viitab sellele üksnes oma ajakirjandusliku tegevuse osana, kuid ei oma kontrolli asjaomase võrdlusaluse väljaandmise üle, ei tuleks selle isiku suhtes käesoleva määrusega halduritele kehtestatud nõudeid siiski kohaldada. |
| --- | --- |

(16)

Haldur on füüsiline või juriidiline isik, kellel on kontroll võrdlusaluse väljaandmise üle ning kes eelkõige haldab võrdlusaluse koostamise lepinguid ja korda, kogub ja analüüsib sisendandmeid, koostab võrdlusaluse ja avaldab selle. Halduril peaks olema võimalik võrdlusaluse väljaandmise käigus edasi anda üks või mitu kirjeldatud ülesannetest, sh võrdlusaluse arvutamine või avaldamine, või muud asjakohased teenused või tegevused kolmandale isikule. Kui isik avaldab võrdlusaluse või viitab sellele üksnes oma ajakirjandusliku tegevuse osana, kuid ei oma kontrolli asjaomase võrdlusaluse väljaandmise üle, ei tuleks selle isiku suhtes käesoleva määrusega halduritele kehtestatud nõudeid siiski kohaldada.

| (17) | Indeks arvutatakse alusvara väärtuse alusel teatava valemi või muu meetodi abil. Valemi koostamise, arvutuse tegemise ja sisendandmete kindlaksmääramisega kaasneb teatav kaalutlusruum, mis loob manipulatsiooni riski. Seepärast peaksid käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluma kõik kaalutlust hõlmavad võrdlusalused. |
| --- | --- |

(17)

Indeks arvutatakse alusvara väärtuse alusel teatava valemi või muu meetodi abil. Valemi koostamise, arvutuse tegemise ja sisendandmete kindlaksmääramisega kaasneb teatav kaalutlusruum, mis loob manipulatsiooni riski. Seepärast peaksid käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluma kõik kaalutlust hõlmavad võrdlusalused.

| (18) | Ent kui finantsinstrumendi puhul järgitakse ühtainust hinda või väärtust, näiteks kui optsioon või futuur järgib ühe väärtpaberi hinda, siis arvutust ei tehta ning sisendandmed ja kaalutlusruum puuduvad. Seepärast ei tohiks käesoleva määruse kohaldamisel käsitada ühelainsal hinnal või väärtusel põhinevat võrdlushinda võrdlusalusena. |
| --- | --- |

(18)

Ent kui finantsinstrumendi puhul järgitakse ühtainust hinda või väärtust, näiteks kui optsioon või futuur järgib ühe väärtpaberi hinda, siis arvutust ei tehta ning sisendandmed ja kaalutlusruum puuduvad. Seepärast ei tohiks käesoleva määruse kohaldamisel käsitada ühelainsal hinnal või väärtusel põhinevat võrdlushinda võrdlusalusena.

| (19) | Kesksete vastaspoolte esitatud võrdlus- või arveldushindu ei tohiks käsitada võrdlusalustena, sest neid kasutatakse arvelduste, võimenduse ja riskijuhtimise kindlaksmääramiseks ja need ei määra seega kindlaks finantsinstrumendi alusel makstavat summat või finantsinstrumendi väärtust. |
| --- | --- |

(19)

Kesksete vastaspoolte esitatud võrdlus- või arveldushindu ei tohiks käsitada võrdlusalustena, sest neid kasutatakse arvelduste, võimenduse ja riskijuhtimise kindlaksmääramiseks ja need ei määra seega kindlaks finantsinstrumendi alusel makstavat summat või finantsinstrumendi väärtust.

| (20) | Laenuintressimäärade määramist krediidiandjate poolt ei tohiks käsitada võrdlusaluse väljaandmisena käesoleva määruse tähenduses. Krediidiandja määratav laenuintressimäär kehtestatakse kas asutusesisese otsusega või arvutatakse indeksile (nt EURIBOR) marginaali lisamisega. Esimesel juhul jääb krediidiandja tegevus, mis puudutab tema oma klientidega sõlmitud finantslepinguid, käesoleva määruse kohaldamisalast välja ning teisel juhul käsitatakse krediidiandjat üksnes võrdlusaluse kasutajana. |
| --- | --- |

(20)

Laenuintressimäärade määramist krediidiandjate poolt ei tohiks käsitada võrdlusaluse väljaandmisena käesoleva määruse tähenduses. Krediidiandja määratav laenuintressimäär kehtestatakse kas asutusesisese otsusega või arvutatakse indeksile (nt EURIBOR) marginaali lisamisega. Esimesel juhul jääb krediidiandja tegevus, mis puudutab tema oma klientidega sõlmitud finantslepinguid, käesoleva määruse kohaldamisalast välja ning teisel juhul käsitatakse krediidiandjat üksnes võrdlusaluse kasutajana.

| (21) | Võrdlusaluste tervikluse tagamiseks tuleks võrdlusaluste halduritelt nõuda nõuetekohase juhtimiskorra rakendamist, et piirata kõnealust huvide konflikti ja tagada kindlustunne võrdlusaluste tervikluse suhtes. Isegi tõhusa juhtimise korral esineb enamikul halduritel huvide konflikt ning võib juhtuda, et nad peavad andma hinnanguid ja tegema otsuseid, mis mõjutavad eri sidusrühmi. Seepärast on tähtis, et halduritel oleks usaldusväärselt toimiv funktsioon, millega tagada juhtimiskorra rakendamise ja tõhususe üle efektiivne järelevaatamine; |
| --- | --- |

(21)

Võrdlusaluste tervikluse tagamiseks tuleks võrdlusaluste halduritelt nõuda nõuetekohase juhtimiskorra rakendamist, et piirata kõnealust huvide konflikti ja tagada kindlustunne võrdlusaluste tervikluse suhtes. Isegi tõhusa juhtimise korral esineb enamikul halduritel huvide konflikt ning võib juhtuda, et nad peavad andma hinnanguid ja tegema otsuseid, mis mõjutavad eri sidusrühmi. Seepärast on tähtis, et halduritel oleks usaldusväärselt toimiv funktsioon, millega tagada juhtimiskorra rakendamise ja tõhususe üle efektiivne järelevaatamine;

| (22) | Võrdlusalustega manipuleerimine ja nende ebausaldusväärsus võivad kahjustada investoreid ja tarbijaid. Seepärast tuleks käesoleva määrusega kehtestada raamistik, millega reguleeritakse andmete säilitamist haldurite ja sisendandmete esitajate poolt ning tagatakse võrdlusaluse eesmärgi ja metoodika läbipaistvus – see hõlbustab potentsiaalsete nõuete tõhusamat ja õiglasemat lahendamist kooskõlas liikmesriigi või liidu õigusega. |
| --- | --- |

(22)

Võrdlusalustega manipuleerimine ja nende ebausaldusväärsus võivad kahjustada investoreid ja tarbijaid. Seepärast tuleks käesoleva määrusega kehtestada raamistik, millega reguleeritakse andmete säilitamist haldurite ja sisendandmete esitajate poolt ning tagatakse võrdlusaluse eesmärgi ja metoodika läbipaistvus – see hõlbustab potentsiaalsete nõuete tõhusamat ja õiglasemat lahendamist kooskõlas liikmesriigi või liidu õigusega.

| (23) | Auditeerimiseks ja käesoleva määruse tõhusaks rakendamiseks on vaja teha järelanalüüs ja -uuringud. Käesolevas määruses tuleks seetõttu sätestada nõuded, mille kohaselt võrdlusaluste haldurid dokumenteerivad adekvaatselt võrdlusaluse arvutamise piisavalt pika aja jooksul. Olukord, mida võrdlusalusega tahetakse mõõta, ja mõõtmise keskkond muutuvad tõenäoliselt aja jooksul. Seetõttu tuleb võrdlusaluste väljaandmise protsess ja metoodika korrapäraselt läbi vaadata, et teha kindlaks puudused ja täiustamisvõimalused. Võrdlusaluste väljaandmisel esinevad puudused võivad mõjutada paljusid sidusrühmi ja need sidusrühmad saavad aidata puudusi tuvastada. Seepärast tuleks määrusega kehtestada raamistik, millega luuakse võrdlusaluste halduritele esitatud kaebuste lahendamise kord, mis võimaldab sidusrühmadel võrdlusaluste haldurile kaebustest teatada ning tagab, et võrdlusaluste haldur hindab objektiivselt iga kaebuse põhjendatust. |
| --- | --- |

(23)

Auditeerimiseks ja käesoleva määruse tõhusaks rakendamiseks on vaja teha järelanalüüs ja -uuringud. Käesolevas määruses tuleks seetõttu sätestada nõuded, mille kohaselt võrdlusaluste haldurid dokumenteerivad adekvaatselt võrdlusaluse arvutamise piisavalt pika aja jooksul. Olukord, mida võrdlusalusega tahetakse mõõta, ja mõõtmise keskkond muutuvad tõenäoliselt aja jooksul. Seetõttu tuleb võrdlusaluste väljaandmise protsess ja metoodika korrapäraselt läbi vaadata, et teha kindlaks puudused ja täiustamisvõimalused. Võrdlusaluste väljaandmisel esinevad puudused võivad mõjutada paljusid sidusrühmi ja need sidusrühmad saavad aidata puudusi tuvastada. Seepärast tuleks määrusega kehtestada raamistik, millega luuakse võrdlusaluste halduritele esitatud kaebuste lahendamise kord, mis võimaldab sidusrühmadel võrdlusaluste haldurile kaebustest teatada ning tagab, et võrdlusaluste haldur hindab objektiivselt iga kaebuse põhjendatust.

| (24) | Võrdlusaluste väljaandmisel antakse sageli olulised tööülesanded – näiteks võrdlusaluse arvutamine, sisendandmete kogumine ja võrdlusaluse levitamine – edasi. Juhtimiskorra tõhususe huvides tuleb tagada, et selline tööülesannete edasiandmine ei vabasta võrdlusaluse haldurit tema kohustustest ega vastutusest ega puuduta halduri võimet täita oma kohustusi või kanda vastutust või asjaomase pädeva asutuse võimalusi haldurite üle järelevalvet teostada. |
| --- | --- |

(24)

Võrdlusaluste väljaandmisel antakse sageli olulised tööülesanded – näiteks võrdlusaluse arvutamine, sisendandmete kogumine ja võrdlusaluse levitamine – edasi. Juhtimiskorra tõhususe huvides tuleb tagada, et selline tööülesannete edasiandmine ei vabasta võrdlusaluse haldurit tema kohustustest ega vastutusest ega puuduta halduri võimet täita oma kohustusi või kanda vastutust või asjaomase pädeva asutuse võimalusi haldurite üle järelevalvet teostada.

| (25) | Võrdlusaluste haldur on sisendandmete keskne vastuvõtja ning ta on võimeline järjekindlalt hindama sisendandmete terviklust ja täpsust. Seepärast on vaja, et käesoleva määrusega nõutaks olukorras, kui haldur leiab, et sisendandmed ei kajasta võrdlusalusega mõõdetavat turgu või majanduslikku olukorda, haldurilt teatavate abinõude tarvitusele võtmist, milleks on sisendandmete, sisendandmete esitajate või metoodika muutmine või võrdlusaluse väljaandmise lõpetamine. Peale selle peaks haldur oma kontrolliraamistiku osana võtma tarvitusele abinõud, et teostada võimaluse korral sisendandmete seiret enne võrdlusaluse avaldamist ning valideerida sisendandmeid pärast avaldamist, sealhulgas võrreldes kõnealuseid sisendandmeid varasemate suundumustega, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

(25)

Võrdlusaluste haldur on sisendandmete keskne vastuvõtja ning ta on võimeline järjekindlalt hindama sisendandmete terviklust ja täpsust. Seepärast on vaja, et käesoleva määrusega nõutaks olukorras, kui haldur leiab, et sisendandmed ei kajasta võrdlusalusega mõõdetavat turgu või majanduslikku olukorda, haldurilt teatavate abinõude tarvitusele võtmist, milleks on sisendandmete, sisendandmete esitajate või metoodika muutmine või võrdlusaluse väljaandmise lõpetamine. Peale selle peaks haldur oma kontrolliraamistiku osana võtma tarvitusele abinõud, et teostada võimaluse korral sisendandmete seiret enne võrdlusaluse avaldamist ning valideerida sisendandmeid pärast avaldamist, sealhulgas võrreldes kõnealuseid sisendandmeid varasemate suundumustega, kui see on asjakohane.

| (26) | Sisendandmete esitamisel kasutatav kaalutlusruum annab võimaluse võrdlusalusega manipuleerida. Kui sisendandmeteks on tehingupõhised andmed, on kaalutlusruum väiksem ja andmetega manipuleerimise võimalus seega väheneb. Seepärast peaksid võrdlusaluste haldurid kasutama sisendandmetena üldiselt võimaluse korral tegelikke tehinguandmeid, kuid nad võivad kasutada ka muid andmeid, kui tehinguandmed ei ole võrdlusaluse tervikluse ja täpsuse tagamiseks piisavad või sobivad. |
| --- | --- |

(26)

Sisendandmete esitamisel kasutatav kaalutlusruum annab võimaluse võrdlusalusega manipuleerida. Kui sisendandmeteks on tehingupõhised andmed, on kaalutlusruum väiksem ja andmetega manipuleerimise võimalus seega väheneb. Seepärast peaksid võrdlusaluste haldurid kasutama sisendandmetena üldiselt võimaluse korral tegelikke tehinguandmeid, kuid nad võivad kasutada ka muid andmeid, kui tehinguandmed ei ole võrdlusaluse tervikluse ja täpsuse tagamiseks piisavad või sobivad.

| (27) | Võrdlusaluse usaldusväärsus ja täpsus majandusolukorra soovitud viisil mõõtmisel sõltuvad kasutatavast metoodikast ja sisendandmetest. Seepärast on vaja kehtestada läbipaistev metoodika, mis tagab võrdlusaluse tervikluse ja täpsuse. Metoodika läbipaistvus ei tähenda teatava võrdlusaluse koostamiseks kasutatava valemi avaldamist, vaid selliste elementide avalikustamist, mille põhjal on sidusrühmadel võimalik mõista, kuidas asjaomane võrdlusalus on tuletatud, ning hinnata selle representatiivsust, olulisust ja asjakohasust ettenähtud kasutuse seisukohalt. |
| --- | --- |

(27)

Võrdlusaluse usaldusväärsus ja täpsus majandusolukorra soovitud viisil mõõtmisel sõltuvad kasutatavast metoodikast ja sisendandmetest. Seepärast on vaja kehtestada läbipaistev metoodika, mis tagab võrdlusaluse tervikluse ja täpsuse. Metoodika läbipaistvus ei tähenda teatava võrdlusaluse koostamiseks kasutatava valemi avaldamist, vaid selliste elementide avalikustamist, mille põhjal on sidusrühmadel võimalik mõista, kuidas asjaomane võrdlusalus on tuletatud, ning hinnata selle representatiivsust, olulisust ja asjakohasust ettenähtud kasutuse seisukohalt.

| (28) | Võrdlusaluse jätkuva täpsuse tagamiseks võib osutuda vajalikuks metoodikat muuta, kuid iga muudatus avaldab mõju võrdlusaluse kasutajatele ja sidusrühmadele. Seepärast on vaja sätestada võrdlusalusega seoses kasutatava metoodika muutmisel järgitav kord, sealhulgas konsulteerimise vajadus, nii et kasutajad ja sidusrühmad saaksid neid muudatusi arvesse võttes astuda vajalikke samme või teavitada haldurit, kui nad on nende muudatuste tõttu mures. |
| --- | --- |

(28)

Võrdlusaluse jätkuva täpsuse tagamiseks võib osutuda vajalikuks metoodikat muuta, kuid iga muudatus avaldab mõju võrdlusaluse kasutajatele ja sidusrühmadele. Seepärast on vaja sätestada võrdlusalusega seoses kasutatava metoodika muutmisel järgitav kord, sealhulgas konsulteerimise vajadus, nii et kasutajad ja sidusrühmad saaksid neid muudatusi arvesse võttes astuda vajalikke samme või teavitada haldurit, kui nad on nende muudatuste tõttu mures.

| (29) | On võimalik, et halduri töötajad märkavad käesoleva määruse võimaliku rikkumise juhtumeid või potentsiaalselt nõrku külgi, mis võivad põhjustada manipuleerimist või manipuleerimise katset. Käesoleva määrusega tuleks seega kehtestada raamistik, mis võimaldab töötajatel anda halduritele konfidentsiaalselt märku käesoleva määruse võimalikust rikkumisest. |
| --- | --- |

(29)

On võimalik, et halduri töötajad märkavad käesoleva määruse võimaliku rikkumise juhtumeid või potentsiaalselt nõrku külgi, mis võivad põhjustada manipuleerimist või manipuleerimise katset. Käesoleva määrusega tuleks seega kehtestada raamistik, mis võimaldab töötajatel anda halduritele konfidentsiaalselt märku käesoleva määruse võimalikust rikkumisest.

| (30) | Võrdlusaluste terviklus ja täpsus sõltuvad sisendandmete esitajate esitatud andmete terviklusest ja täpsusest. On oluline, et sisendandmete esitajate kohustused seoses sisendandmetega oleksid sõnaselgelt täpsustatud, kohustuste järgimisele saaks tugineda ja kohustused oleksid kooskõlas võrdlusaluse halduri kontrollimehhanismide ja metoodikaga. Seepärast on vaja, et võrdlusaluse haldur koostab käitumisjuhendi, milles täpsustatakse kõnealuseid nõudeid ja sisendandmete esitajate kohustusi sisendandmete esitamisel. Haldur peaks veenduma, et sisendandmete esitajad järgivad käitumisjuhendit. Kui sisendandmete esitajad asuvad kolmandates riikides, peaks haldur veenduma käitumisjuhendi järgimises niivõrd kui võimalik. |
| --- | --- |

(30)

Võrdlusaluste terviklus ja täpsus sõltuvad sisendandmete esitajate esitatud andmete terviklusest ja täpsusest. On oluline, et sisendandmete esitajate kohustused seoses sisendandmetega oleksid sõnaselgelt täpsustatud, kohustuste järgimisele saaks tugineda ja kohustused oleksid kooskõlas võrdlusaluse halduri kontrollimehhanismide ja metoodikaga. Seepärast on vaja, et võrdlusaluse haldur koostab käitumisjuhendi, milles täpsustatakse kõnealuseid nõudeid ja sisendandmete esitajate kohustusi sisendandmete esitamisel. Haldur peaks veenduma, et sisendandmete esitajad järgivad käitumisjuhendit. Kui sisendandmete esitajad asuvad kolmandates riikides, peaks haldur veenduma käitumisjuhendi järgimises niivõrd kui võimalik.

| (31) | Sisendandmete esitajatel võib esineda huvide konflikt ja nad saavad sisendandmete kindlaksmääramisel toimida oma parima äranägemise järgi. Seepärast on vaja, et sisendandmete esitajate tegevust reguleeriks juhtimiskord, mis tagab huvide konflikti ohjamise ja selle, et sisendandmed on täpsed, halduri nõuetega kooskõlas ja neid saab valideerida. |
| --- | --- |

(31)

Sisendandmete esitajatel võib esineda huvide konflikt ja nad saavad sisendandmete kindlaksmääramisel toimida oma parima äranägemise järgi. Seepärast on vaja, et sisendandmete esitajate tegevust reguleeriks juhtimiskord, mis tagab huvide konflikti ohjamise ja selle, et sisendandmed on täpsed, halduri nõuetega kooskõlas ja neid saab valideerida.

| (32) | Paljud võrdlusalused koostatakse, kasutades valemit, milles kasutatakse sisendandmetena kauplemiskohtade, tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajate, kauplemiskoondteabe pakkujate või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujate, energiabörside või lubatud heitkoguse väärtpaberite enampakkumisplatvormide esitatavaid andmeid. Vahel antakse andmete kogumine edasi teenuseosutajale, kes saab andmed täielikult ja otse eespool osutatud isikutelt. Sellisel juhul on olemasoleva reguleerimise ja järelevalvega sisendandmete terviklus ja läbipaistvus tagatud ning juhtimisnõuded ja -menetlused rikkumistest teatamiseks kehtestatud. Seepärast esineb selliste võrdlusaluste puhul väiksem manipuleerimise oht, nende suhtes kohaldatakse sõltumatut kontrolli ning seetõttu vabastatakse asjaomased haldurid teatavate käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmisest. |
| --- | --- |

(32)

Paljud võrdlusalused koostatakse, kasutades valemit, milles kasutatakse sisendandmetena kauplemiskohtade, tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajate, kauplemiskoondteabe pakkujate või tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujate, energiabörside või lubatud heitkoguse väärtpaberite enampakkumisplatvormide esitatavaid andmeid. Vahel antakse andmete kogumine edasi teenuseosutajale, kes saab andmed täielikult ja otse eespool osutatud isikutelt. Sellisel juhul on olemasoleva reguleerimise ja järelevalvega sisendandmete terviklus ja läbipaistvus tagatud ning juhtimisnõuded ja -menetlused rikkumistest teatamiseks kehtestatud. Seepärast esineb selliste võrdlusaluste puhul väiksem manipuleerimise oht, nende suhtes kohaldatakse sõltumatut kontrolli ning seetõttu vabastatakse asjaomased haldurid teatavate käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmisest.

| (33) | Eri tüüpi võrdlusalustel ja eri sektoritel on erinevad omadused ja nõrgad küljed ning nendega on seotud erinevad riskid. Seepärast tuleks konkreetsete sektorite tarvis ja konkreetsete võrdlusaluste tüüpide tarvis sõnastada spetsiifilisemad sätted. Intressimäära võrdlusalused on rahapoliitika mõju edasikandumises tähtsat rolli omavad võrdlusalused ja seepärast on vaja käesolevas määruses sätestada erinormid sellistele võrdlusalustele. |
| --- | --- |

(33)

Eri tüüpi võrdlusalustel ja eri sektoritel on erinevad omadused ja nõrgad küljed ning nendega on seotud erinevad riskid. Seepärast tuleks konkreetsete sektorite tarvis ja konkreetsete võrdlusaluste tüüpide tarvis sõnastada spetsiifilisemad sätted. Intressimäära võrdlusalused on rahapoliitika mõju edasikandumises tähtsat rolli omavad võrdlusalused ja seepärast on vaja käesolevas määruses sätestada erinormid sellistele võrdlusalustele.

| (34) | Füüsilise kauba turgudel on eripära, millega tuleks arvestada. Kauba võrdlusaluseid kasutatakse laialdaselt ja neil võivad olla sektorile omased erijooned, mistõttu on käesolevas määruses vaja sätestada erinormid kõnealustele võrdlusalustele. Teatavad kauba võrdlusalused ei kuulu käesoleva määruse kohaldamisalasse, kuid nende puhul tuleks siiski järgida asjaomaseid IOSCO põhimõtteid. Kauba võrdlusalused võivad kvalifitseeruda kriitilise tähtsusega võrdlusalusteks, kuivõrd asjaomane kord ei piirdu võrdlusalustega, mille aluseks on selliste sisendandmete esitajate esitatud andmed, kellest enamik oleksid järelevalvealused isikud. Kauba võrdlusalustele, mis on kriitilise tähtsusega võrdlusalused ning millele kohaldub II lisa, ei kohaldata käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad kohustuslikku sisendandmete esitamist ja kolleegiume. |
| --- | --- |

(34)

Füüsilise kauba turgudel on eripära, millega tuleks arvestada. Kauba võrdlusaluseid kasutatakse laialdaselt ja neil võivad olla sektorile omased erijooned, mistõttu on käesolevas määruses vaja sätestada erinormid kõnealustele võrdlusalustele. Teatavad kauba võrdlusalused ei kuulu käesoleva määruse kohaldamisalasse, kuid nende puhul tuleks siiski järgida asjaomaseid IOSCO põhimõtteid. Kauba võrdlusalused võivad kvalifitseeruda kriitilise tähtsusega võrdlusalusteks, kuivõrd asjaomane kord ei piirdu võrdlusalustega, mille aluseks on selliste sisendandmete esitajate esitatud andmed, kellest enamik oleksid järelevalvealused isikud. Kauba võrdlusalustele, mis on kriitilise tähtsusega võrdlusalused ning millele kohaldub II lisa, ei kohaldata käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad kohustuslikku sisendandmete esitamist ja kolleegiume.

| (35) | Kriitilise tähtsusega võrdlusaluste ebaõnnestumine võib avaldada mõju turu terviklusele, finantsstabiilsusele, tarbijatele ning reaalmajandusele, nagu ka liikmesriikide kodumajapidamiste ja ettevõtjate rahastamisele. Kriitilise tähtsusega võrdlusaluse ebaõnnestumise võimalikku destabiliseerivat mõju võib olla tunda ühes või mitmes liikmesriigis. Seepärast on vaja käesoleva määrusega näha ette selliste võrdlusaluste kindlaksmääramise menetlus, mida tuleks käsitada kriitilise tähtsusega võrdlusalustena, ja kohaldada selliste võrdlusaluste tervikluse ja kindluse tagamiseks täiendavaid nõudeid. |
| --- | --- |

(35)

Kriitilise tähtsusega võrdlusaluste ebaõnnestumine võib avaldada mõju turu terviklusele, finantsstabiilsusele, tarbijatele ning reaalmajandusele, nagu ka liikmesriikide kodumajapidamiste ja ettevõtjate rahastamisele. Kriitilise tähtsusega võrdlusaluse ebaõnnestumise võimalikku destabiliseerivat mõju võib olla tunda ühes või mitmes liikmesriigis. Seepärast on vaja käesoleva määrusega näha ette selliste võrdlusaluste kindlaksmääramise menetlus, mida tuleks käsitada kriitilise tähtsusega võrdlusalustena, ja kohaldada selliste võrdlusaluste tervikluse ja kindluse tagamiseks täiendavaid nõudeid.

| (36) | Kriitilise tähtsusega võrdlusaluste kindlaksmääramiseks võib kasutada kvantitatiivset kriteeriumi või kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete kriteeriumide kombinatsiooni. Lisaks võib juhul, kui võrdlusalus ei ületa kvantitatiivset künnist, seda siiski pidada kriitilise tähtsusega võrdlusaluseks, kui võrdlusalusel ei ole turupõhiseid alternatiive või neid on väga vähe, selle olemasolu ja täpsus on turu tervikluse, finantsstabiilsuse või tarbijakaitse seisukohast oluline ühes või mitmes liikmesriigis ning kui kõik asjassepuutuvad pädevad asutused lepivad kokku, et seda võrdlusalust tuleks pidada kriitilise tähtsusega võrdlusaluseks. Pädevate asutuste erimeelsuse korral peaks ülimuslik olema halduri pädeva asutuse otsus selle kohta, kas võrdlusalust tuleks pidada kriitilise tähtsusega võrdlusaluseks. Sellisel juhul peaks Euroopa Järelevalveasutusel (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (edaspidi „Väärtpaberiturujärelevalve“), mis asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010, (10) olema võimalik avaldada arvamust halduri pädeva asutuse antud hinnangu kohta. Lisaks võib riigi pädev asutus teatavate kvalitatiivsete kriteeriumide alusel otsustada, et võrdlusalus on kriitilise tähtsusega, kui võrdlusaluse haldur ja enamik sisendandmete esitajaid asuvad tema liikmesriigis. Kõik kriitilise tähtsusega võrdlusalused tuleks lisada loetellu, mis luuakse komisjoni rakendusaktiga ning mida tuleks korrapäraselt läbi vaadata ja ajakohastada. |
| --- | --- |

(36)

Kriitilise tähtsusega võrdlusaluste kindlaksmääramiseks võib kasutada kvantitatiivset kriteeriumi või kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete kriteeriumide kombinatsiooni. Lisaks võib juhul, kui võrdlusalus ei ületa kvantitatiivset künnist, seda siiski pidada kriitilise tähtsusega võrdlusaluseks, kui võrdlusalusel ei ole turupõhiseid alternatiive või neid on väga vähe, selle olemasolu ja täpsus on turu tervikluse, finantsstabiilsuse või tarbijakaitse seisukohast oluline ühes või mitmes liikmesriigis ning kui kõik asjassepuutuvad pädevad asutused lepivad kokku, et seda võrdlusalust tuleks pidada kriitilise tähtsusega võrdlusaluseks. Pädevate asutuste erimeelsuse korral peaks ülimuslik olema halduri pädeva asutuse otsus selle kohta, kas võrdlusalust tuleks pidada kriitilise tähtsusega võrdlusaluseks. Sellisel juhul peaks Euroopa Järelevalveasutusel (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (edaspidi „Väärtpaberiturujärelevalve“), mis asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010, (10) olema võimalik avaldada arvamust halduri pädeva asutuse antud hinnangu kohta. Lisaks võib riigi pädev asutus teatavate kvalitatiivsete kriteeriumide alusel otsustada, et võrdlusalus on kriitilise tähtsusega, kui võrdlusaluse haldur ja enamik sisendandmete esitajaid asuvad tema liikmesriigis. Kõik kriitilise tähtsusega võrdlusalused tuleks lisada loetellu, mis luuakse komisjoni rakendusaktiga ning mida tuleks korrapäraselt läbi vaadata ja ajakohastada.

| (37) | Kriitilise tähtsusega võrdlusaluse väljaandmise lõpetamine halduri poolt võib muuta finantslepingud või -instrumendid kehtetuks, põhjustada kahju tarbijatele ja investoritele ning avaldada mõju finantsstabiilsusele. Seetõttu on vaja asjaomasele pädevale asutusele anda volitus nõuda kriitilise tähtsusega võrdlusaluse kohustuslikku haldamist, et võrdlusalust säilitada. Võrdlusaluse halduri maksejõuetusmenetluse korral peaks pädev asutus esitama asjaomasele kohtule kaalumiseks hinnangu selle kohta, kas ja kuidas saaks kriitilise tähtsusega võrdlusaluse anda üle uuele haldurile või lõpetada selle väljaandmise. |
| --- | --- |

(37)

Kriitilise tähtsusega võrdlusaluse väljaandmise lõpetamine halduri poolt võib muuta finantslepingud või -instrumendid kehtetuks, põhjustada kahju tarbijatele ja investoritele ning avaldada mõju finantsstabiilsusele. Seetõttu on vaja asjaomasele pädevale asutusele anda volitus nõuda kriitilise tähtsusega võrdlusaluse kohustuslikku haldamist, et võrdlusalust säilitada. Võrdlusaluse halduri maksejõuetusmenetluse korral peaks pädev asutus esitama asjaomasele kohtule kaalumiseks hinnangu selle kohta, kas ja kuidas saaks kriitilise tähtsusega võrdlusaluse anda üle uuele haldurile või lõpetada selle väljaandmise.

| (38) | Ilma et see piiraks liidu konkurentsiõiguse kohaldamist ja liikmesriikide õigust võtta meetmeid selle järgimise hõlbustamiseks, tuleb kriitilise tähtsusega võrdlusaluste, sealhulgas selliste kauba võrdlusaluste halduritelt, mis on kriitilise tähtsusega võrdlusalused, nõuda asjakohaste meetmete võtmist selle tagamiseks, et võrdlusaluste litsentsid ja võrdlusaluseid käsitlev teave antakse kõigile kasutajatele õiglasel, mõistlikul ja läbipaistval viisil ning ilma diskrimineerimiseta. |
| --- | --- |

(38)

Ilma et see piiraks liidu konkurentsiõiguse kohaldamist ja liikmesriikide õigust võtta meetmeid selle järgimise hõlbustamiseks, tuleb kriitilise tähtsusega võrdlusaluste, sealhulgas selliste kauba võrdlusaluste halduritelt, mis on kriitilise tähtsusega võrdlusalused, nõuda asjakohaste meetmete võtmist selle tagamiseks, et võrdlusaluste litsentsid ja võrdlusaluseid käsitlev teave antakse kõigile kasutajatele õiglasel, mõistlikul ja läbipaistval viisil ning ilma diskrimineerimiseta.

| (39) | Sisendandmete esitajad, kes lõpetavad sisendandmete esitamise kriitilise tähtsusega võrdlusaluste tarvis, võivad õõnestada selliste võrdlusaluste usaldusväärsust, sest selle tulemusena kahjustataks kõnealuste võrdlusaluste suutlikkust mõõta nende aluseks olevat turgu või majandusolukorda. Seega tuleb asjaomasele pädevale asutusele anda volitus nõuda järelevalvealustelt isikutelt kriitilise tähtsusega võrdlusaluse jaoks kohustuslikku sisendandmete esitamist, et säilitada kõnealuse võrdlusaluse usaldusväärsus. Kohustuslik sisendandmete esitamine ei pane järelevalvealustele isikutele kohustust teha tehinguid või võtta kohustust tehingute tegemiseks. |
| --- | --- |

(39)

Sisendandmete esitajad, kes lõpetavad sisendandmete esitamise kriitilise tähtsusega võrdlusaluste tarvis, võivad õõnestada selliste võrdlusaluste usaldusväärsust, sest selle tulemusena kahjustataks kõnealuste võrdlusaluste suutlikkust mõõta nende aluseks olevat turgu või majandusolukorda. Seega tuleb asjaomasele pädevale asutusele anda volitus nõuda järelevalvealustelt isikutelt kriitilise tähtsusega võrdlusaluse jaoks kohustuslikku sisendandmete esitamist, et säilitada kõnealuse võrdlusaluse usaldusväärsus. Kohustuslik sisendandmete esitamine ei pane järelevalvealustele isikutele kohustust teha tehinguid või võtta kohustust tehingute tegemiseks.

| (40) | Kuna eksisteerib suur hulk eri tüüpi ja erineva suurusega võrdlusaluseid, on oluline järgida käesolevas määruses proportsionaalsuse põhimõtet ning hoiduda liigse halduskoormuse tekitamisest selliste võrdlusaluste halduritele, mille väljaandmise lõpetamine tähendab finantssüsteemi jaoks laiemalt väiksemat ohtu. Seega tuleks lisaks kriitilise tähtsusega võrdlusaluseid reguleerivale korrale kehtestada kaks eraldiseisvat korda oluliste võrdlusaluste ja ebaoluliste võrdlusaluste jaoks. |
| --- | --- |

(40)

Kuna eksisteerib suur hulk eri tüüpi ja erineva suurusega võrdlusaluseid, on oluline järgida käesolevas määruses proportsionaalsuse põhimõtet ning hoiduda liigse halduskoormuse tekitamisest selliste võrdlusaluste halduritele, mille väljaandmise lõpetamine tähendab finantssüsteemi jaoks laiemalt väiksemat ohtu. Seega tuleks lisaks kriitilise tähtsusega võrdlusaluseid reguleerivale korrale kehtestada kaks eraldiseisvat korda oluliste võrdlusaluste ja ebaoluliste võrdlusaluste jaoks.

| (41) | Oluliste võrdlusaluste halduritel peaks olema võimalus otsustada mitte kohaldada piiratud arvu käesoleva määruse üksikasjalikke nõudeid. Pädevatele asutustele peaks siiski jääma õigus nõuda nende nõuete kohaldamist käesolevas määruses sätestatud kriteeriumidele tuginedes. Oluliste võrdlusaluste halduritele kohaldatavates delegeeritud õigusaktides ja rakendusaktides tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta proportsionaalsuse põhimõtet ja võimaluse korral püüda hoiduda halduskoormuse tekitamisest. |
| --- | --- |

(41)

Oluliste võrdlusaluste halduritel peaks olema võimalus otsustada mitte kohaldada piiratud arvu käesoleva määruse üksikasjalikke nõudeid. Pädevatele asutustele peaks siiski jääma õigus nõuda nende nõuete kohaldamist käesolevas määruses sätestatud kriteeriumidele tuginedes. Oluliste võrdlusaluste halduritele kohaldatavates delegeeritud õigusaktides ja rakendusaktides tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta proportsionaalsuse põhimõtet ja võimaluse korral püüda hoiduda halduskoormuse tekitamisest.

| (42) | Ebaoluliste võrdlusaluste halduritele kohaldatakse vähem üksikasjalikku korda, mille puhul halduril peaks olema võimalik otsustada teatavaid käesoleva määruse nõudeid mitte kohaldada. Sellisel juhul peaks asjaomane haldur selgitama vastavuskinnituses, miks nõuete kohaldamata jätmine on kohane; vastavuskinnitus tuleks avaldada ja esitada halduri pädevale asutusele. Sama pädev asutus peaks vastavuskinnituse üle vaatama ning tal peaks olema võimalik küsida lisateavet või nõuda selles muudatuste tegemist, et tagada vastavus käesolevale määrusele. Kuigi ka ebaolulised võrdlusalused võivad olla manipuleeritavad, on need kergemini asendatavad ning seetõttu peaks läbipaistvus kasutajate jaoks olema peamine vahend, mida kasutatakse selleks, et turuosalised teeksid teadlikke valikuid selle kohta, millise võrdlusaluse kasutamine on nende jaoks sobiv. Seetõttu ei tuleks II jaotises osutatud delegeeritud õigusakte kohaldada ebaoluliste võrdlusaluste halduritele. |
| --- | --- |

(42)

Ebaoluliste võrdlusaluste halduritele kohaldatakse vähem üksikasjalikku korda, mille puhul halduril peaks olema võimalik otsustada teatavaid käesoleva määruse nõudeid mitte kohaldada. Sellisel juhul peaks asjaomane haldur selgitama vastavuskinnituses, miks nõuete kohaldamata jätmine on kohane; vastavuskinnitus tuleks avaldada ja esitada halduri pädevale asutusele. Sama pädev asutus peaks vastavuskinnituse üle vaatama ning tal peaks olema võimalik küsida lisateavet või nõuda selles muudatuste tegemist, et tagada vastavus käesolevale määrusele. Kuigi ka ebaolulised võrdlusalused võivad olla manipuleeritavad, on need kergemini asendatavad ning seetõttu peaks läbipaistvus kasutajate jaoks olema peamine vahend, mida kasutatakse selleks, et turuosalised teeksid teadlikke valikuid selle kohta, millise võrdlusaluse kasutamine on nende jaoks sobiv. Seetõttu ei tuleks II jaotises osutatud delegeeritud õigusakte kohaldada ebaoluliste võrdlusaluste halduritele.

| (43) | Selleks et võrdlusaluste kasutajad saaksid valida sobivad võrdlusalused ja mõistaksid nendega seotud riske, on neil vaja teada, mida soovitakse võrdlusalusega mõõta ja millised on võrdlusaluse manipuleerimisele altid tahud. Seetõttu peaks võrdlusaluse haldur avaldama võrdlusaluse kirjelduse, milles täpsustab neid tahke. Selleks et tagada ühetaoline kohaldamine ja see, et võrdlusaluse kirjeldus oleks mõistliku pikkusega, kuid et selles keskendutaks samal ajal kasutajate jaoks vajaliku põhiteabe esitamisele hõlpsasti juurdepääsetaval viisil, peaks Väärtpaberiturujärelevalve veelgi täpsustama võrdlusaluse kirjelduse sisu, eristades eri tüüpi võrdlusaluseid ja nende omadusi ning nende haldureid. |
| --- | --- |

(43)

Selleks et võrdlusaluste kasutajad saaksid valida sobivad võrdlusalused ja mõistaksid nendega seotud riske, on neil vaja teada, mida soovitakse võrdlusalusega mõõta ja millised on võrdlusaluse manipuleerimisele altid tahud. Seetõttu peaks võrdlusaluse haldur avaldama võrdlusaluse kirjelduse, milles täpsustab neid tahke. Selleks et tagada ühetaoline kohaldamine ja see, et võrdlusaluse kirjeldus oleks mõistliku pikkusega, kuid et selles keskendutaks samal ajal kasutajate jaoks vajaliku põhiteabe esitamisele hõlpsasti juurdepääsetaval viisil, peaks Väärtpaberiturujärelevalve veelgi täpsustama võrdlusaluse kirjelduse sisu, eristades eri tüüpi võrdlusaluseid ja nende omadusi ning nende haldureid.

| (44) | Käesolevas määruses tuleks arvesse võtta IOSCO põhimõtteid, mis on võrdlusalustele esitatavate regulatiivsete nõuete üleilmne standard. Üldpõhimõttena peaks investorite kaitse tagamiseks olema võrdlusaluse järelevalve ja reguleerimine kolmandas riigis samaväärne järelevalve ja reguleerimisega liidus. Seetõttu võivad järelevalvealused isikud liidus kasutada kolmandas riigis välja antavaid võrdlusaluseid, kui komisjon on teinud asjaomase kolmanda riigi korra samaväärsust tunnistava otsuse. Sellistel asjaoludel peaksid pädevad asutused sõlmima kolmandate riikide järelevalveasutustega koostöölepingud. Väärtpaberiturujärelevalve peaks koordineerima koostöölepingute väljatöötamist ja kolmandatest riikidest saadava teabe vahetamist pädevate asutuste vahel. Selleks aga, et vältida kolmandas riigis välja antavate võrdlusaluste liidus kasutamise võimaliku järsu lõpetamise kahjulikku mõju, nähakse käesoleva määrusega ette ka teatavad muud võimalused (nimelt tunnustamine ja kinnitamine), mille raames saavad liidus asuvad järelevalvealused isikud kasutada kolmandas riigis välja antavaid võrdlusaluseid. |
| --- | --- |

(44)

Käesolevas määruses tuleks arvesse võtta IOSCO põhimõtteid, mis on võrdlusalustele esitatavate regulatiivsete nõuete üleilmne standard. Üldpõhimõttena peaks investorite kaitse tagamiseks olema võrdlusaluse järelevalve ja reguleerimine kolmandas riigis samaväärne järelevalve ja reguleerimisega liidus. Seetõttu võivad järelevalvealused isikud liidus kasutada kolmandas riigis välja antavaid võrdlusaluseid, kui komisjon on teinud asjaomase kolmanda riigi korra samaväärsust tunnistava otsuse. Sellistel asjaoludel peaksid pädevad asutused sõlmima kolmandate riikide järelevalveasutustega koostöölepingud. Väärtpaberiturujärelevalve peaks koordineerima koostöölepingute väljatöötamist ja kolmandatest riikidest saadava teabe vahetamist pädevate asutuste vahel. Selleks aga, et vältida kolmandas riigis välja antavate võrdlusaluste liidus kasutamise võimaliku järsu lõpetamise kahjulikku mõju, nähakse käesoleva määrusega ette ka teatavad muud võimalused (nimelt tunnustamine ja kinnitamine), mille raames saavad liidus asuvad järelevalvealused isikud kasutada kolmandas riigis välja antavaid võrdlusaluseid.

| (45) | Käesolevas määruses sätestatakse ka menetlus kolmandas riigis asuvate haldurite tunnustamiseks viiteliikmesriigi pädeva asutuse poolt. Tunnustada tuleks haldureid, kes täidavad käesoleva määruse nõudeid. Nentides, et IOSCO põhimõtted on võrdlusaluste väljaandmise üleilmne standard, peaks viiteliikmesriigi pädev asutus saama haldureid tunnustada selle alusel, et nad kohaldavad IOSCO põhimõtteid. Selleks peaks pädev asutus hindama IOSCO põhimõtete kohaldamist konkreetse halduri poolt ja tegema kindlaks, kas selline kohaldamine on halduri puhul samaväärne mitmesuguste käesolevas määruses sätestatud nõuete järgimisega, võttes arvesse tunnustamise korra eripära võrreldes samaväärsuse korraga. |
| --- | --- |

(45)

Käesolevas määruses sätestatakse ka menetlus kolmandas riigis asuvate haldurite tunnustamiseks viiteliikmesriigi pädeva asutuse poolt. Tunnustada tuleks haldureid, kes täidavad käesoleva määruse nõudeid. Nentides, et IOSCO põhimõtted on võrdlusaluste väljaandmise üleilmne standard, peaks viiteliikmesriigi pädev asutus saama haldureid tunnustada selle alusel, et nad kohaldavad IOSCO põhimõtteid. Selleks peaks pädev asutus hindama IOSCO põhimõtete kohaldamist konkreetse halduri poolt ja tegema kindlaks, kas selline kohaldamine on halduri puhul samaväärne mitmesuguste käesolevas määruses sätestatud nõuete järgimisega, võttes arvesse tunnustamise korra eripära võrreldes samaväärsuse korraga.

| (46) | Käesoleva määrusega kehtestatakse ka võrdlusaluse kinnitamise kord, mille kohaselt võivad liidus asuvad haldurid või järelevalvealused isikud teatavatel tingimustel liidus kasutamiseks kinnitada kolmandas riigis välja antavaid võrdlusaluseid. Selleks peaks pädev asutus võtma arvesse seda, kas kinnitatava võrdlusaluse väljaandmisel oleks IOSCO põhimõtete järgimine käesoleva määruse sätete järgimisega samaväärne, võttes arvesse võrdlusaluse kinnitamise korra eripära võrreldes samaväärsuse korraga. Haldur või järelevalvealune isik, kes on kinnitanud kolmandas riigis välja antava võrdlusaluse, peaks täielikult vastutama kinnitatud võrdlusaluse eest ja käesolevas määruses osutatud asjakohaste tingimuste täitmise eest. |
| --- | --- |

(46)

Käesoleva määrusega kehtestatakse ka võrdlusaluse kinnitamise kord, mille kohaselt võivad liidus asuvad haldurid või järelevalvealused isikud teatavatel tingimustel liidus kasutamiseks kinnitada kolmandas riigis välja antavaid võrdlusaluseid. Selleks peaks pädev asutus võtma arvesse seda, kas kinnitatava võrdlusaluse väljaandmisel oleks IOSCO põhimõtete järgimine käesoleva määruse sätete järgimisega samaväärne, võttes arvesse võrdlusaluse kinnitamise korra eripära võrreldes samaväärsuse korraga. Haldur või järelevalvealune isik, kes on kinnitanud kolmandas riigis välja antava võrdlusaluse, peaks täielikult vastutama kinnitatud võrdlusaluse eest ja käesolevas määruses osutatud asjakohaste tingimuste täitmise eest.

| (47) | Kõigil võrdlusaluste halduritel on võimalus toimida oma äranägemise järgi, neil võib esineda huvide konflikt ja nende juhtimis- ja kontrollisüsteemid ei pruugi olla nõuetekohased. Kuna haldurid kontrollivad võrdlusaluste koostamise protsessi, siis on halduritele tegevusloa- või registreerimis- ja järelevalvenõude kehtestamine tõhusaim viis võrdlusaluste tervikluse tagamiseks. |
| --- | --- |

(47)

Kõigil võrdlusaluste halduritel on võimalus toimida oma äranägemise järgi, neil võib esineda huvide konflikt ja nende juhtimis- ja kontrollisüsteemid ei pruugi olla nõuetekohased. Kuna haldurid kontrollivad võrdlusaluste koostamise protsessi, siis on halduritele tegevusloa- või registreerimis- ja järelevalvenõude kehtestamine tõhusaim viis võrdlusaluste tervikluse tagamiseks.

| (48) | Haldurile peaks andma tegevusloa ja tema üle järelevalvet teostama selle liikmesriigi pädev asutus, kus haldur asub. Käesoleva määruse kohaldamiseks peaks pädev asutus registreerima need isikud, kes juba on järelevalvealused isikud ning mis annavad välja finantssektori muid kui kriitilise tähtsusega võrdlusaluseid, ja teostama nende üle järelevalvet. Isikud, mis annavad välja üksnes indekseid, mis kvalifitseeruvad ebaoluliste võrdlusalustena, peaks pädev asutus samuti registreerima. Tegevusloa andmine ja registreerimine peaksid olema eraldiseisvad menetlused, kuivõrd tegevusloa andmise puhul on vaja halduri taotlust põhjalikumalt hinnata. See, kas haldur on saanud tegevusloa või on registreeritud, ei tohiks mõjutada asjaomase pädeva asutuse poolt halduri üle teostatavat järelevalvet. Lisaks tuleks kehtestada üleminekukord, mille kohaselt saaks registreerida isikuid, kes annavad välja võrdlusaluseid, mis ei ole kriitilise tähtsusega ja mida ei kasutata laialdaselt ühes või mitmes liikmesriigis, et hõlbustada käesoleva määruse kohaldamist selle algetapis. Liidu tasandil peaks Väärtpaberiturujärelevalve pidama registrit, mis sisaldab teavet tegevusluba omavate või registreeritud haldurite kohta, samaväärsuse korra või tunnustamise korra raames tehtud positiivsele otsusele tuginedes välja antavate võrdlusaluste ja nende haldurite kohta ja liidus asuvate haldurite või järelevalvealuste isikute kohta, kes on kinnitanud kolmandas riigis välja antava võrdlusaluse, ning selliselt kinnitatud võrdlusaluse ning selle kolmandas riigis asuva halduri kohta. |
| --- | --- |

(48)

Haldurile peaks andma tegevusloa ja tema üle järelevalvet teostama selle liikmesriigi pädev asutus, kus haldur asub. Käesoleva määruse kohaldamiseks peaks pädev asutus registreerima need isikud, kes juba on järelevalvealused isikud ning mis annavad välja finantssektori muid kui kriitilise tähtsusega võrdlusaluseid, ja teostama nende üle järelevalvet. Isikud, mis annavad välja üksnes indekseid, mis kvalifitseeruvad ebaoluliste võrdlusalustena, peaks pädev asutus samuti registreerima. Tegevusloa andmine ja registreerimine peaksid olema eraldiseisvad menetlused, kuivõrd tegevusloa andmise puhul on vaja halduri taotlust põhjalikumalt hinnata. See, kas haldur on saanud tegevusloa või on registreeritud, ei tohiks mõjutada asjaomase pädeva asutuse poolt halduri üle teostatavat järelevalvet. Lisaks tuleks kehtestada üleminekukord, mille kohaselt saaks registreerida isikuid, kes annavad välja võrdlusaluseid, mis ei ole kriitilise tähtsusega ja mida ei kasutata laialdaselt ühes või mitmes liikmesriigis, et hõlbustada käesoleva määruse kohaldamist selle algetapis. Liidu tasandil peaks Väärtpaberiturujärelevalve pidama registrit, mis sisaldab teavet tegevusluba omavate või registreeritud haldurite kohta, samaväärsuse korra või tunnustamise korra raames tehtud positiivsele otsusele tuginedes välja antavate võrdlusaluste ja nende haldurite kohta ja liidus asuvate haldurite või järelevalvealuste isikute kohta, kes on kinnitanud kolmandas riigis välja antava võrdlusaluse, ning selliselt kinnitatud võrdlusaluse ning selle kolmandas riigis asuva halduri kohta.

| (49) | Mõnikord võib teatav isik anda välja indeksi, kuid ei pruugi teada, et seda indeksit järgitakse finantsinstrumendi, finantslepingu või investeerimisfondi puhul. Selline olukord võib esineda eelkõige siis, kui kasutajad ja võrdlusaluse haldur asuvad eri liikmesriikides. Seepärast on vaja suurendada läbipaistvust seoses sellega, millist konkreetset võrdlusalust kasutatakse. Läbipaistvust saab suurendada liidu õiguses nõutud prospektide või põhiteabe dokumentide sisu ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 596/2014 (11) sätestatud teadete sisu täiustamisega. |
| --- | --- |

(49)

Mõnikord võib teatav isik anda välja indeksi, kuid ei pruugi teada, et seda indeksit järgitakse finantsinstrumendi, finantslepingu või investeerimisfondi puhul. Selline olukord võib esineda eelkõige siis, kui kasutajad ja võrdlusaluse haldur asuvad eri liikmesriikides. Seepärast on vaja suurendada läbipaistvust seoses sellega, millist konkreetset võrdlusalust kasutatakse. Läbipaistvust saab suurendada liidu õiguses nõutud prospektide või põhiteabe dokumentide sisu ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 596/2014 (11) sätestatud teadete sisu täiustamisega.

| (50) | Liikmesriikide pädevate asutuste käsutuses olevad tõhusad vahendid, volitused ja ressursid tagavad tõhusa järelevalve. Seepärast tuleks käesolevas määruses konkreetselt sätestada minimaalne järelevalve- ja uurimispädevus, mis tuleks anda liikmesriikide pädevatele asutustele kooskõlas liikmesriigi õigusega. Pädevad asutused ja Väärtpaberiturujärelevalve peaksid oma käesoleva määruse kohast pädevust kasutades tegutsema objektiivselt ja erapooletult ning olema oma otsustustes sõltumatud. |
| --- | --- |

(50)

Liikmesriikide pädevate asutuste käsutuses olevad tõhusad vahendid, volitused ja ressursid tagavad tõhusa järelevalve. Seepärast tuleks käesolevas määruses konkreetselt sätestada minimaalne järelevalve- ja uurimispädevus, mis tuleks anda liikmesriikide pädevatele asutustele kooskõlas liikmesriigi õigusega. Pädevad asutused ja Väärtpaberiturujärelevalve peaksid oma käesoleva määruse kohast pädevust kasutades tegutsema objektiivselt ja erapooletult ning olema oma otsustustes sõltumatud.

| (51) | Pädevatele asutustele on käesoleva määruse rikkumise juhtude avastamiseks vaja võimaldada kooskõlas liikmesriigi õigusega siseneda dokumentide kaasavõtmiseks juriidiliste isikute äriruumidesse. Juurdepääs ruumidele on vajalik, kui on mõistlik alus kahtlustada, et seal leidub kontrolli või uurimise esemega seotud dokumente ja muid andmeid, mis võiksid olla käesoleva määruse rikkumise tõendamisel asjakohased. Lisaks on juurdepääs ruumidele vajalik siis, kui teabenõude juba saanud isik on jätnud selle täitmata või on mõistlik alus arvata, et nõude esitamisel seda ei täideta või teabenõudega seotud dokumendid või teave kõrvaldatakse, neid võltsitakse või need hävitatakse. Kui liikmesriigi õiguse kohaselt tuleb asjaomase liikmesriigi kohtult saada eelnev luba, tuleks ruumidele juurdepääsu õigust kasutada pärast sellise loa saamist. |
| --- | --- |

(51)

Pädevatele asutustele on käesoleva määruse rikkumise juhtude avastamiseks vaja võimaldada kooskõlas liikmesriigi õigusega siseneda dokumentide kaasavõtmiseks juriidiliste isikute äriruumidesse. Juurdepääs ruumidele on vajalik, kui on mõistlik alus kahtlustada, et seal leidub kontrolli või uurimise esemega seotud dokumente ja muid andmeid, mis võiksid olla käesoleva määruse rikkumise tõendamisel asjakohased. Lisaks on juurdepääs ruumidele vajalik siis, kui teabenõude juba saanud isik on jätnud selle täitmata või on mõistlik alus arvata, et nõude esitamisel seda ei täideta või teabenõudega seotud dokumendid või teave kõrvaldatakse, neid võltsitakse või need hävitatakse. Kui liikmesriigi õiguse kohaselt tuleb asjaomase liikmesriigi kohtult saada eelnev luba, tuleks ruumidele juurdepääsu õigust kasutada pärast sellise loa saamist.

| (52) | Järelevalvealuste isikute valduses olevad telefonikõnede ja andmeliiklusandmete salvestised võivad olla esmatähtsad ja vahel ainsad tõendid käesoleva määruse, eriti juhtimis- ja kontrollinõuete rikkumise avastamiseks ja tõendamiseks. Selliste andmete ja salvestiste põhjal saab kontrollida sisendandmete esitamise ja heakskiitmise eest vastutavate isikute isikusamasust ning seda, kas on tagatud töötajate organisatsiooniline eraldamine. Seepärast peaks pädevatel asutustel olema võimalik nõuda järelvalvealuste isikute valduses olevaid telefonikõnede, elektrooniliste sõnumite ja andmeliiklusandmete salvestisi, kui on mõistlik alus kahtlustada, et sellised kontrolli või uurimise esemega seotud salvestised või andmed võiksid olla käesoleva määruse rikkumise tõendamisel asjakohased. |
| --- | --- |

(52)

Järelevalvealuste isikute valduses olevad telefonikõnede ja andmeliiklusandmete salvestised võivad olla esmatähtsad ja vahel ainsad tõendid käesoleva määruse, eriti juhtimis- ja kontrollinõuete rikkumise avastamiseks ja tõendamiseks. Selliste andmete ja salvestiste põhjal saab kontrollida sisendandmete esitamise ja heakskiitmise eest vastutavate isikute isikusamasust ning seda, kas on tagatud töötajate organisatsiooniline eraldamine. Seepärast peaks pädevatel asutustel olema võimalik nõuda järelvalvealuste isikute valduses olevaid telefonikõnede, elektrooniliste sõnumite ja andmeliiklusandmete salvestisi, kui on mõistlik alus kahtlustada, et sellised kontrolli või uurimise esemega seotud salvestised või andmed võiksid olla käesoleva määruse rikkumise tõendamisel asjakohased.

| (53) | Käesolevas määruses järgitakse Euroopa Liidu toimimise lepingus (ELi toimimise leping) ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigusi ja põhimõtteid, eelkõige õigust era- ja perekonnaelu austamisele, isikuandmete kaitset, sõna- ja teabevabaduse õigust, ettevõtlusvabadust, õigust omandile, õigust tarbijakaitsele, õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja kaitseõigust. Seepärast tuleks käesolevat määrust tõlgendada ja kohaldada kooskõlas nende õiguste ja põhimõtetega. |
| --- | --- |

(53)

Käesolevas määruses järgitakse Euroopa Liidu toimimise lepingus (ELi toimimise leping) ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigusi ja põhimõtteid, eelkõige õigust era- ja perekonnaelu austamisele, isikuandmete kaitset, sõna- ja teabevabaduse õigust, ettevõtlusvabadust, õigust omandile, õigust tarbijakaitsele, õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja kaitseõigust. Seepärast tuleks käesolevat määrust tõlgendada ja kohaldada kooskõlas nende õiguste ja põhimõtetega.

| (54) | Asjaomaste isikute kaitseõigust tuleks täielikult austada. Eelkõige tuleks menetlusosalistele anda võimalus tutvuda pädeva asutuse otsuse aluseks olevate asjaoludega ja austada nende õigust olla ära kuulatud. |
| --- | --- |

(54)

Asjaomaste isikute kaitseõigust tuleks täielikult austada. Eelkõige tuleks menetlusosalistele anda võimalus tutvuda pädeva asutuse otsuse aluseks olevate asjaoludega ja austada nende õigust olla ära kuulatud.

| (55) | Finantsturu stabiilsuse ja investorite kaitse huvides on vaja, et võrdlusalused oleksid läbipaistvad. Pädevate asutuste teabevahetus ja teabe edastamine nende vahel peaks toimuma kooskõlas isikuandmete edastamise normidega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 95/46/EÜ (12). Väärtpaberiturujärelevalve korraldatud teabevahetus ja teabe edastamine peaksid olema kooskõlas isikuandmete edastamise normidega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 45/2001 (13). |
| --- | --- |

(55)

Finantsturu stabiilsuse ja investorite kaitse huvides on vaja, et võrdlusalused oleksid läbipaistvad. Pädevate asutuste teabevahetus ja teabe edastamine nende vahel peaks toimuma kooskõlas isikuandmete edastamise normidega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 95/46/EÜ (12). Väärtpaberiturujärelevalve korraldatud teabevahetus ja teabe edastamine peaksid olema kooskõlas isikuandmete edastamise normidega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 45/2001 (13).

| (56) | Liikmesriigid peaksid finantsteenuste sektoris karistuste tõhustamist käsitlevas komisjoni 8. detsembri 2010. aasta teatises ja selle teatise järelmeetmena vastu võetud liidu õigusaktides sätestatud põhimõtteid arvesse võttes selleks, et tagada ühine lähenemisviis ja hoiatav mõju, kehtestama õigusnormid käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavate halduskaristuste ja muude haldusmeetmete, sealhulgas rahaliste karistuste kohta ning tagama nende rakendamise. Sellised halduskaristused ja muud haldusmeetmed peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

(56)

Liikmesriigid peaksid finantsteenuste sektoris karistuste tõhustamist käsitlevas komisjoni 8. detsembri 2010. aasta teatises ja selle teatise järelmeetmena vastu võetud liidu õigusaktides sätestatud põhimõtteid arvesse võttes selleks, et tagada ühine lähenemisviis ja hoiatav mõju, kehtestama õigusnormid käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavate halduskaristuste ja muude haldusmeetmete, sealhulgas rahaliste karistuste kohta ning tagama nende rakendamise. Sellised halduskaristused ja muud haldusmeetmed peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| (57) | Konkreetsetel juhtudel halduskaristuste määramisel ja muude haldusmeetmete võtmisel tuleks sobival juhul arvesse võtta asjakohaseid tegureid, nagu tuvastatud rahalise kasu tagasimaksmine, rikkumise raskus ja kestus, raskendavad või kergendavad asjaolud ja rahaliste halduskaristuste hoiatava mõju vajadus, ning asjakohasel juhul pädeva asutusega tehtud koostöö eest rahalise halduskaristuse alandamine. Konkreetsel juhul määratavate rahaliste halduskaristuste tegelik summa võiks ulatuda käesolevas määruses sätestatud ülempiirini või liikmesriigi õiguses sätestatud kõrgema määrani eelkõige väga raskete rikkumiste korral, samal ajal kui ülempiirist oluliselt madalamaid rahalisi halduskaristusi võiks kohaldada väiksemate rikkumiste korral või kokkuleppe saavutamisel. Pädeval asutusel peaks olema võimalik keelata isikul ajutiselt täitmast võrdlusaluste halduri või sisendandmete esitaja juures juhtimisülesandeid. |
| --- | --- |

(57)

Konkreetsetel juhtudel halduskaristuste määramisel ja muude haldusmeetmete võtmisel tuleks sobival juhul arvesse võtta asjakohaseid tegureid, nagu tuvastatud rahalise kasu tagasimaksmine, rikkumise raskus ja kestus, raskendavad või kergendavad asjaolud ja rahaliste halduskaristuste hoiatava mõju vajadus, ning asjakohasel juhul pädeva asutusega tehtud koostöö eest rahalise halduskaristuse alandamine. Konkreetsel juhul määratavate rahaliste halduskaristuste tegelik summa võiks ulatuda käesolevas määruses sätestatud ülempiirini või liikmesriigi õiguses sätestatud kõrgema määrani eelkõige väga raskete rikkumiste korral, samal ajal kui ülempiirist oluliselt madalamaid rahalisi halduskaristusi võiks kohaldada väiksemate rikkumiste korral või kokkuleppe saavutamisel. Pädeval asutusel peaks olema võimalik keelata isikul ajutiselt täitmast võrdlusaluste halduri või sisendandmete esitaja juures juhtimisülesandeid.

| (58) | Käesoleva määrusega ei tohiks piirata liikmesriikide pädevust sätestada rangemaid halduskaristusi ja sellega ei tohiks piirata liikmesriikide õiguses kriminaalkaristusi käsitlevate sätete kohaldamist. |
| --- | --- |

(58)

Käesoleva määrusega ei tohiks piirata liikmesriikide pädevust sätestada rangemaid halduskaristusi ja sellega ei tohiks piirata liikmesriikide õiguses kriminaalkaristusi käsitlevate sätete kohaldamist.

| (59) | Kuigi miski ei takista liikmesriike kehtestamast samade rikkumiste eest halduskaristusi ja kriminaalkaristusi, ei tohiks liikmesriikidelt nõuda halduskaristuste kehtestamist selliste käesoleva määruse rikkumiste eest, mille puhul kohaldatakse liikmesriigi kriminaalõigust. Liikmesriikidel ei ole riigisiseste õigusnormide kohaselt kohustust kehtestada sama rikkumise eest nii haldus- kui ka kriminaalkaristust, kuid neil peaks olema võimalik seda teha, kui riigisisene õigus seda lubab. Kriminaalkaristuste kohaldamine halduskaristuste asemel käesoleva määruse rikkumiste puhul ei peaks aga vähendama ega muul viisil mõjutama pädevate asutuste võimet teha koostööd teiste liikmesriikide pädevate asutustega, vahetada nendega õigel ajal teavet ja omada sellisele teabele õigel ajal juurdepääsu käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil, sealhulgas pärast asjaomasest rikkumisest pädevatele õigusasutustele teatamist kriminaalmenetluse algatamiseks. |
| --- | --- |

(59)

Kuigi miski ei takista liikmesriike kehtestamast samade rikkumiste eest halduskaristusi ja kriminaalkaristusi, ei tohiks liikmesriikidelt nõuda halduskaristuste kehtestamist selliste käesoleva määruse rikkumiste eest, mille puhul kohaldatakse liikmesriigi kriminaalõigust. Liikmesriikidel ei ole riigisiseste õigusnormide kohaselt kohustust kehtestada sama rikkumise eest nii haldus- kui ka kriminaalkaristust, kuid neil peaks olema võimalik seda teha, kui riigisisene õigus seda lubab. Kriminaalkaristuste kohaldamine halduskaristuste asemel käesoleva määruse rikkumiste puhul ei peaks aga vähendama ega muul viisil mõjutama pädevate asutuste võimet teha koostööd teiste liikmesriikide pädevate asutustega, vahetada nendega õigel ajal teavet ja omada sellisele teabele õigel ajal juurdepääsu käesoleva määruse kohaldamise eesmärgil, sealhulgas pärast asjaomasest rikkumisest pädevatele õigusasutustele teatamist kriminaalmenetluse algatamiseks.

| (60) | On vaja tugevdada pädevate asutuste vahelist teabevahetust reguleerivaid sätteid ja tugevdada nende vastastikuse abi osutamise ja koostöö kohustust. Kasvava piiriülese tegevuse tõttu peaksid pädevad asutused andma üksteisele nende ülesannete täitmiseks asjakohast teavet, et tõhusalt tagada käesoleva määruse täitmine, sealhulgas olukordades, kus rikkumised või väidetavad rikkumised puudutavad kahe või enama liikmesriigi asutusi. Teabe vahetamisel on vajalik range ametisaladuse nõue, et tagada kõnealuse teabe sujuv edastamine ja konkreetsete õiguste kaitse. |
| --- | --- |

(60)

On vaja tugevdada pädevate asutuste vahelist teabevahetust reguleerivaid sätteid ja tugevdada nende vastastikuse abi osutamise ja koostöö kohustust. Kasvava piiriülese tegevuse tõttu peaksid pädevad asutused andma üksteisele nende ülesannete täitmiseks asjakohast teavet, et tõhusalt tagada käesoleva määruse täitmine, sealhulgas olukordades, kus rikkumised või väidetavad rikkumised puudutavad kahe või enama liikmesriigi asutusi. Teabe vahetamisel on vajalik range ametisaladuse nõue, et tagada kõnealuse teabe sujuv edastamine ja konkreetsete õiguste kaitse.

| (61) | Selleks et tagada, et pädeva asutuse otsustel määrata halduskaristus või võtta muu haldusmeede oleks hoiatav mõju üldsusele, tuleks need avaldada. Halduskaristuse määramise või muu haldusmeetme võtmise otsuse avaldamine on pädeva asutuse jaoks ka oluline vahend teavitada turuosalisi sellest, mis laadi käitumist käsitatakse käesoleva määruse rikkumisena, ja edendada turuosaliste üldist head käitumist. Kui otsuse avaldamine võiks põhjustada asjaomastele isikutele ebaproportsionaalselt suurt kahju või ohustab finantsturgude stabiilsust või pooleliolevat uurimist, peaks pädev asutus avaldama anonüümselt teavet halduskaristuse ja muu haldusmeetme kohta või lükkama otsuse avaldamise edasi. Pädevatel asutustel peaks olema võimalik jätta teave halduskaristuse või muu haldusmeetme kohta avaldamata, kui anonüümset või edasilükatud avaldamist peetakse ebapiisavaks selle tagamiseks, et avaldamine ei ohusta finantsturgude stabiilsust. Pädevatelt asutustelt ei nõuta ka selliste halduskaristuste või muude haldusmeetmete avaldamist, mida peetakse vähetähtsaks ja mille puhul avaldamine oleks ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

(61)

Selleks et tagada, et pädeva asutuse otsustel määrata halduskaristus või võtta muu haldusmeede oleks hoiatav mõju üldsusele, tuleks need avaldada. Halduskaristuse määramise või muu haldusmeetme võtmise otsuse avaldamine on pädeva asutuse jaoks ka oluline vahend teavitada turuosalisi sellest, mis laadi käitumist käsitatakse käesoleva määruse rikkumisena, ja edendada turuosaliste üldist head käitumist. Kui otsuse avaldamine võiks põhjustada asjaomastele isikutele ebaproportsionaalselt suurt kahju või ohustab finantsturgude stabiilsust või pooleliolevat uurimist, peaks pädev asutus avaldama anonüümselt teavet halduskaristuse ja muu haldusmeetme kohta või lükkama otsuse avaldamise edasi. Pädevatel asutustel peaks olema võimalik jätta teave halduskaristuse või muu haldusmeetme kohta avaldamata, kui anonüümset või edasilükatud avaldamist peetakse ebapiisavaks selle tagamiseks, et avaldamine ei ohusta finantsturgude stabiilsust. Pädevatelt asutustelt ei nõuta ka selliste halduskaristuste või muude haldusmeetmete avaldamist, mida peetakse vähetähtsaks ja mille puhul avaldamine oleks ebaproportsionaalne.

| (62) | Kriitilise tähtsusega võrdlusaluste puhul võivad sisendandmete esitajad, haldurid ja kasutajad olla rohkem kui ühes liikmesriigis. Sellise võrdlusaluse väljaandmise lõpetamine või selle terviklust märkimisväärselt kahjustada võivate sündmuste toimumine võib seega avaldada mõju mitmes liikmesriigis – see tähendab, et liikmesriigi pädeva asutuse järelevalve sellise võrdlusaluse üle üksnes liikmesriigis, kus asub selle haldur, ei ole sellega kaasnevate riskide kõrvaldamisel tõhus ja tulemuslik. Sellisel juhul tuleks moodustada kolleegiumid, mille liikmeks on pädevad asutused ja Väärtpaberiturujärelevalve, et tagada järelevalvealase teabe tõhus vahetamine pädevate asutuste vahel, nende tegevuse koordineerimine ja järelevalvemeetmete võtmine. Kolleegiumide tegevus peaks aitama ühtlustada käesoleva määruse ja selle alusel võetavate normide kohaldamist ja lähendada järelevalvetavasid. Halduri pädev asutus peaks kehtestama kirjaliku korra teabevahetuse, otsustusprotsessi (mis võib hõlmata hääletamise korda), kohustusliku sisendandmete esitamise meetmete alase koostöö ja olukordade jaoks, kus pädevad asutused peaksid üksteisega konsulteerima. Väärtpaberiturujärelevalve tegevus õiguslikult siduvas lepitusmenetluses on järelevalvetavade koordineerimise, järjepidevuse ja ühtlustamise saavutamisel esmatähtis. |
| --- | --- |

(62)

Kriitilise tähtsusega võrdlusaluste puhul võivad sisendandmete esitajad, haldurid ja kasutajad olla rohkem kui ühes liikmesriigis. Sellise võrdlusaluse väljaandmise lõpetamine või selle terviklust märkimisväärselt kahjustada võivate sündmuste toimumine võib seega avaldada mõju mitmes liikmesriigis – see tähendab, et liikmesriigi pädeva asutuse järelevalve sellise võrdlusaluse üle üksnes liikmesriigis, kus asub selle haldur, ei ole sellega kaasnevate riskide kõrvaldamisel tõhus ja tulemuslik. Sellisel juhul tuleks moodustada kolleegiumid, mille liikmeks on pädevad asutused ja Väärtpaberiturujärelevalve, et tagada järelevalvealase teabe tõhus vahetamine pädevate asutuste vahel, nende tegevuse koordineerimine ja järelevalvemeetmete võtmine. Kolleegiumide tegevus peaks aitama ühtlustada käesoleva määruse ja selle alusel võetavate normide kohaldamist ja lähendada järelevalvetavasid. Halduri pädev asutus peaks kehtestama kirjaliku korra teabevahetuse, otsustusprotsessi (mis võib hõlmata hääletamise korda), kohustusliku sisendandmete esitamise meetmete alase koostöö ja olukordade jaoks, kus pädevad asutused peaksid üksteisega konsulteerima. Väärtpaberiturujärelevalve tegevus õiguslikult siduvas lepitusmenetluses on järelevalvetavade koordineerimise, järjepidevuse ja ühtlustamise saavutamisel esmatähtis.

| (63) | Võrdlusaluseid võidakse järgida pikaajalistes finantsinstrumentides ja -lepingutes. Teatavatel juhtudel ei pruugi võrdlusaluse väljaandmine olla pärast käesoleva määruse jõustumist enam lubatud, sest võrdlusaluse mõnda omadust ei pruugi olla võimalik kohandada selliselt, et see vastaks käesoleva määruse nõuetele. Paraku võidakse sellise võrdlusaluse edaspidise väljaandmise keelustamise tõttu finantsinstrumendid või -lepingud lõpetada või jääb loodetud tulemus saavutamata – see kahjustab omakorda investoreid. Seepärast tuleb ette näha selliste võrdlusaluste edasine väljaandmine üleminekuperioodil. |
| --- | --- |

(63)

Võrdlusaluseid võidakse järgida pikaajalistes finantsinstrumentides ja -lepingutes. Teatavatel juhtudel ei pruugi võrdlusaluse väljaandmine olla pärast käesoleva määruse jõustumist enam lubatud, sest võrdlusaluse mõnda omadust ei pruugi olla võimalik kohandada selliselt, et see vastaks käesoleva määruse nõuetele. Paraku võidakse sellise võrdlusaluse edaspidise väljaandmise keelustamise tõttu finantsinstrumendid või -lepingud lõpetada või jääb loodetud tulemus saavutamata – see kahjustab omakorda investoreid. Seepärast tuleb ette näha selliste võrdlusaluste edasine väljaandmine üleminekuperioodil.

| (64) | Kui käesolevat määrust kohaldatakse või võidakse kohaldada järelevalvealuste isikute ja turgude suhtes, mis kuuluvad määruse (EL) nr 1227/2011 kohaldamisalasse, oleks Väärtpaberiturujärelevalvel vaja konsulteerida Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametiga (ACER), et kasutada ära ACERi eksperditeadmisi energiaturgude kohta ning leevendada võimalikku topeltreguleerimist. |
| --- | --- |

(64)

Kui käesolevat määrust kohaldatakse või võidakse kohaldada järelevalvealuste isikute ja turgude suhtes, mis kuuluvad määruse (EL) nr 1227/2011 kohaldamisalasse, oleks Väärtpaberiturujärelevalvel vaja konsulteerida Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametiga (ACER), et kasutada ära ACERi eksperditeadmisi energiaturgude kohta ning leevendada võimalikku topeltreguleerimist.

| (65) | Et täpsustada käesoleva määruse tehnilisi üksikasju, tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, mis käsitlevad järgmist: mõistete tehniliste üksikasjade täpsustamine; võrdlusalust järgivate finantsinstrumentide nimiväärtuse, tuletisinstrumentide tingliku väärtuse ja investeerimisfondide vara puhasväärtuse arvutamine eesmärgiga määrata kindlaks, kas asjaomane võrdlusalus on kriitilise tähtsusega; kriitilise tähtsusega ja oluliste võrdlusaluste künnise määramiseks kasutatava arvutusmeetodi ülevaatamine; kolmandas riigis väljaantava võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi kinnitamise objektiivsete põhjuste kindlaksmääramine; selliste elementide kindlaksmääramine, mille alusel hinnata, kas olemasoleva võrdlusaluse väljaandmise lõpetamine või muutmine võiks mõistlikkusest lähtudes põhjustada vääramatu jõu olukorra, takistada kõnealust võrdlusalust järgivate finantslepingute või -instrumentide või investeerimisfondide loodetud tulemuse saavutamist või muul moel rikkuda osutatud finantslepingute või -instrumentide tingimusi või investeerimisfondide tingimusi; ning teatavatel juhtudel haldurile tegevusloa andmise asemel halduri registreerimisele ette nähtud 24-kuulise tähtaja pikendamine. Nende õigusaktide vastuvõtmisel peaks komisjon võtma arvesse turu ja tehnoloogia arengut ja võrdlusalustega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist, eelkõige IOSCO tööd. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes (14) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(65)

Et täpsustada käesoleva määruse tehnilisi üksikasju, tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, mis käsitlevad järgmist: mõistete tehniliste üksikasjade täpsustamine; võrdlusalust järgivate finantsinstrumentide nimiväärtuse, tuletisinstrumentide tingliku väärtuse ja investeerimisfondide vara puhasväärtuse arvutamine eesmärgiga määrata kindlaks, kas asjaomane võrdlusalus on kriitilise tähtsusega; kriitilise tähtsusega ja oluliste võrdlusaluste künnise määramiseks kasutatava arvutusmeetodi ülevaatamine; kolmandas riigis väljaantava võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi kinnitamise objektiivsete põhjuste kindlaksmääramine; selliste elementide kindlaksmääramine, mille alusel hinnata, kas olemasoleva võrdlusaluse väljaandmise lõpetamine või muutmine võiks mõistlikkusest lähtudes põhjustada vääramatu jõu olukorra, takistada kõnealust võrdlusalust järgivate finantslepingute või -instrumentide või investeerimisfondide loodetud tulemuse saavutamist või muul moel rikkuda osutatud finantslepingute või -instrumentide tingimusi või investeerimisfondide tingimusi; ning teatavatel juhtudel haldurile tegevusloa andmise asemel halduri registreerimisele ette nähtud 24-kuulise tähtaja pikendamine. Nende õigusaktide vastuvõtmisel peaks komisjon võtma arvesse turu ja tehnoloogia arengut ja võrdlusalustega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist, eelkõige IOSCO tööd. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes (14) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (66) | Tehnilised standardid peaksid tagama võrdlusalustena kasutatavate indeksite koostamise ja nende jaoks sisendandmete esitamise nõuete järjepideva ühtlustamise ning investorite ja tarbijate piisava kaitse kogu liidus. Kuna Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjalikud eriteadmised, oleks tõhus ja asjakohane teha talle ülesandeks töötada komisjonile esitamiseks välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, mille puhul ei ole vaja teha poliitilisi otsuseid. Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14 delegeeritud õigusaktidega vastu Väärtpaberiturujärelevalve koostatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, mis käsitlevad järgmist: järelevaatamise funktsiooni protseduurid ja selle täitja omadused; sisendandmete sobivuse ja kontrollitavuse ning sisendandmete esitaja ettevõtjasisese järelevaatamise- ja kontrollikorra tagamise viis; halduri poolt võrdlusaluse ja selle metoodika kohta esitatav teave; käitumisjuhendi elemendid; süsteemidele ja kontrollile esitatavad nõuded; kriteeriumid, mida pädev asutus peaks teatavate lisanõuete kohaldamise üle otsustamisel arvesse võtma; võrdlusaluse kirjelduse sisu ja juhtumid, mille puhul nõutakse kirjelduse ajakohastamist; pädevate asutuste ja Väärtpaberiturujärelevalve vahelise koostöökorra miinimumsisu; kolmandas riigis asuva halduri tunnustamiseks esitatava taotluse vorm ja sisu ning ülevaade sellise taotlusega koos esitatavast teabest; tegevusloa taotluses või registreerimistaotluses esitatav teave. |
| --- | --- |

(66)

Tehnilised standardid peaksid tagama võrdlusalustena kasutatavate indeksite koostamise ja nende jaoks sisendandmete esitamise nõuete järjepideva ühtlustamise ning investorite ja tarbijate piisava kaitse kogu liidus. Kuna Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjalikud eriteadmised, oleks tõhus ja asjakohane teha talle ülesandeks töötada komisjonile esitamiseks välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, mille puhul ei ole vaja teha poliitilisi otsuseid. Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14 delegeeritud õigusaktidega vastu Väärtpaberiturujärelevalve koostatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, mis käsitlevad järgmist: järelevaatamise funktsiooni protseduurid ja selle täitja omadused; sisendandmete sobivuse ja kontrollitavuse ning sisendandmete esitaja ettevõtjasisese järelevaatamise- ja kontrollikorra tagamise viis; halduri poolt võrdlusaluse ja selle metoodika kohta esitatav teave; käitumisjuhendi elemendid; süsteemidele ja kontrollile esitatavad nõuded; kriteeriumid, mida pädev asutus peaks teatavate lisanõuete kohaldamise üle otsustamisel arvesse võtma; võrdlusaluse kirjelduse sisu ja juhtumid, mille puhul nõutakse kirjelduse ajakohastamist; pädevate asutuste ja Väärtpaberiturujärelevalve vahelise koostöökorra miinimumsisu; kolmandas riigis asuva halduri tunnustamiseks esitatava taotluse vorm ja sisu ning ülevaade sellise taotlusega koos esitatavast teabest; tegevusloa taotluses või registreerimistaotluses esitatav teave.

| (67) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et koostada ja vaadata läbi avaliku sektori asutuste loetelu liidus, koostada ja vaadata läbi kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetelu ning teha kindlaks kolmandates riikides välja antavate võrdlusaluste haldurite suhtes kohaldatava õigusraamistiku täielik või osaline samaväärsus. Nimetatud volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (15). |
| --- | --- |

(67)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et koostada ja vaadata läbi avaliku sektori asutuste loetelu liidus, koostada ja vaadata läbi kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetelu ning teha kindlaks kolmandates riikides välja antavate võrdlusaluste haldurite suhtes kohaldatava õigusraamistiku täielik või osaline samaväärsus. Nimetatud volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (15).

| (68) | Komisjonil peaks samuti olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 291 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15 vastu Väärtpaberiturujärelevalve koostatud rakenduslikud tehnilised standardid, millega kehtestatakse vastavuskinnituse näidised ning pädevate asutuste ja Väärtpaberiturujärelevalve teabevahetuse kord ja vormid. |
| --- | --- |

(68)

Komisjonil peaks samuti olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 291 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15 vastu Väärtpaberiturujärelevalve koostatud rakenduslikud tehnilised standardid, millega kehtestatakse vastavuskinnituse näidised ning pädevate asutuste ja Väärtpaberiturujärelevalve teabevahetuse kord ja vormid.

| (69) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt kehtestada järjekindel ja tõhus kord võrdlusaluste nõrkade külgedega tegelemiseks, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, sest võrdlusalustega seotud probleemide kogumõju saab igast küljest käsitleda ainult liidu tasandil, küll aga saab seda käesoleva määruse ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nende eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(69)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt kehtestada järjekindel ja tõhus kord võrdlusaluste nõrkade külgedega tegelemiseks, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, sest võrdlusalustega seotud probleemide kogumõju saab igast küljest käsitleda ainult liidu tasandil, küll aga saab seda käesoleva määruse ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nende eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (70) | Kuna vajadus taastada usaldus võrdlusalustesse ning edendada ausalt ja läbipaistvalt toimivaid finantsturge on pakiline, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamisele järgneval päeval. |
| --- | --- |

(70)

Kuna vajadus taastada usaldus võrdlusalustesse ning edendada ausalt ja läbipaistvalt toimivaid finantsturge on pakiline, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamisele järgneval päeval.

| (71) | Tarbijad saavad sõlmida finantslepinguid, eelkõige hüpoteegi seadmise lepinguid ja tarbijakrediidilepinguid, milles järgitakse võrdlusalust, kuid ebavõrdne läbirääkimispositsioon ja tüüptingimuste kasutamine tähendavad paraku seda, et tarbijate võimalus valida kasutatavaid võrdlusaluseid võib olla piiratud. Seepärast tuleb tagada vähemalt see, et krediidiandjad või krediidivahendajad annavad tarbijatele asjakohast teavet. Seetõttu tuleks direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(71)

Tarbijad saavad sõlmida finantslepinguid, eelkõige hüpoteegi seadmise lepinguid ja tarbijakrediidilepinguid, milles järgitakse võrdlusalust, kuid ebavõrdne läbirääkimispositsioon ja tüüptingimuste kasutamine tähendavad paraku seda, et tarbijate võimalus valida kasutatavaid võrdlusaluseid võib olla piiratud. Seepärast tuleb tagada vähemalt see, et krediidiandjad või krediidivahendajad annavad tarbijatele asjakohast teavet. Seetõttu tuleks direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL vastavalt muuta.

| (72) | Määruses (EL) nr 596/2014 nõutakse, et juhtimiskohustust täitvad isikud ja nendega lähedalt seotud isikud teavitaksid emitenti ja pädevat asutust kõikidest tehingutest, mis nad on oma arvel teinud finantsinstrumentidega, mis on seotud nende emitendi aktsiate ja võlainstrumentidega. Ent selliseid finantsinstrumente, mis on seotud asjaomase emitendi aktsiate ja võlainstrumentidega, on väga mitut laadi. Selliste finantsinstrumentide hulka kuuluvad ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate osakud, struktureeritud tooted ja finantsinstrumendid, mis sisaldavad emitendi aktsiate või võlainstrumentide tootlusega seotud tuletisinstrumente. Igast miinimumkünnist ületavast tehingust selliste finantsinstrumentidega tuleks teavitada emitenti ja pädevat asutust. Ent erand tuleks teha juhul, kui emitendi aktsiad või võlainstrumendid moodustavad seotud finantsinstrumendi riskist 20 % või vähem või kui juhtimiskohustust täitev isik või temaga lähedalt seotud isik ei teadnud ega saanud teada seotud finantsinstrumendi investeeringu koosseisu. Seepärast tuleks määrust (EL) nr 596/2014 muuta, |
| --- | --- |

(72)

Määruses (EL) nr 596/2014 nõutakse, et juhtimiskohustust täitvad isikud ja nendega lähedalt seotud isikud teavitaksid emitenti ja pädevat asutust kõikidest tehingutest, mis nad on oma arvel teinud finantsinstrumentidega, mis on seotud nende emitendi aktsiate ja võlainstrumentidega. Ent selliseid finantsinstrumente, mis on seotud asjaomase emitendi aktsiate ja võlainstrumentidega, on väga mitut laadi. Selliste finantsinstrumentide hulka kuuluvad ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate osakud, struktureeritud tooted ja finantsinstrumendid, mis sisaldavad emitendi aktsiate või võlainstrumentide tootlusega seotud tuletisinstrumente. Igast miinimumkünnist ületavast tehingust selliste finantsinstrumentidega tuleks teavitada emitenti ja pädevat asutust. Ent erand tuleks teha juhul, kui emitendi aktsiad või võlainstrumendid moodustavad seotud finantsinstrumendi riskist 20 % või vähem või kui juhtimiskohustust täitev isik või temaga lähedalt seotud isik ei teadnud ega saanud teada seotud finantsinstrumendi investeeringu koosseisu. Seepärast tuleks määrust (EL) nr 596/2014 muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I JAOTIS

REGULEERIMISESE, KOHALDAMISALA NING MÕISTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse ühine raamistik, et tagada liidus finantsinstrumentides ja -lepingutes või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks võrdlusalustena kasutatavate indeksite täpsus ja terviklus. Määrus aitab seeläbi kaasa siseturu nõuetekohasele toimimisele ning aitab parandada tarbijate ja investorite kaitset.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse võrdlusaluste väljaandmisele, võrdlusaluste tarvis sisendandmete esitamisele ja võrdlusaluste kasutamisele liidus.

2.   Käesolevat määrust ei kohaldata järgmisele:

| a) | keskpank; |
| --- | --- |

a)

keskpank;

| b) | avaliku sektori asutus, kui see esitab andmeid avaliku poliitika eesmärgil kasutatavate võrdlusaluste tarvis, annab neid välja või omab kontrolli nende väljaandmise üle, sealhulgas tööhõive-, majandustegevuse ja inflatsioonimeetmete raames; |
| --- | --- |

b)

avaliku sektori asutus, kui see esitab andmeid avaliku poliitika eesmärgil kasutatavate võrdlusaluste tarvis, annab neid välja või omab kontrolli nende väljaandmise üle, sealhulgas tööhõive-, majandustegevuse ja inflatsioonimeetmete raames;

| c) | keskne vastaspool, kui see annab välja võrdlus- või arveldushindu, mida kasutatakse kesksete vastaspoolte riskijuhtimise ja arvelduste eesmärgil; |
| --- | --- |

c)

keskne vastaspool, kui see annab välja võrdlus- või arveldushindu, mida kasutatakse kesksete vastaspoolte riskijuhtimise ja arvelduste eesmärgil;

| d) | direktiivi 2014/65/EL I lisa C jaos loetletud finantsinstrumendi tarvis üheainsa võrdlushinna väljaandmine; |
| --- | --- |

d)

direktiivi 2014/65/EL I lisa C jaos loetletud finantsinstrumendi tarvis üheainsa võrdlushinna väljaandmine;

| e) | ajakirjandus, muu meedia ja ajakirjanikud, kui nad üksnes avaldavad võrdlusaluse või viitavad sellele ajakirjandusliku tegevuse osana, kuid ei oma kontrolli asjaomase võrdlusaluse väljaandmise üle; |
| --- | --- |

e)

ajakirjandus, muu meedia ja ajakirjanikud, kui nad üksnes avaldavad võrdlusaluse või viitavad sellele ajakirjandusliku tegevuse osana, kuid ei oma kontrolli asjaomase võrdlusaluse väljaandmise üle;

| f) | füüsiline või juriidiline isik, kes annab või lubab anda krediiti oma kaubandus-, äri- või kutsetegevuse raames, kui see isik avaldab või teeb üldsusele kättesaadavaks oma muutuvad või fikseeritud laenuintressimäärad, mis on kehtestatud tema enda otsusega ja mida kasutatakse ainult selle isiku või samasse kontserni kuuluva äriühingu ja tema klientide vahel sõlmitud finantslepingutes; |
| --- | --- |

f)

füüsiline või juriidiline isik, kes annab või lubab anda krediiti oma kaubandus-, äri- või kutsetegevuse raames, kui see isik avaldab või teeb üldsusele kättesaadavaks oma muutuvad või fikseeritud laenuintressimäärad, mis on kehtestatud tema enda otsusega ja mida kasutatakse ainult selle isiku või samasse kontserni kuuluva äriühingu ja tema klientide vahel sõlmitud finantslepingutes;

| g) | kauba võrdlusalus, mis põhineb sellistelt sisendandmete esitajatelt saadud teabel, kes ei ole suuremas osas järelevalvealused isikud ja kes vastavad mõlemale järgmisele tingimusele:






  i) | võrdlusalust järgitakse finantsinstrumendis, mille kohta on esitatud taotlus lubada instrument kauplemisele ainult ühes direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24 määratletud kauplemiskohas või millega kaubeldakse ainult ühes sellises kauplemiskohas; |
| --- | --- | --- |

g)

kauba võrdlusalus, mis põhineb sellistelt sisendandmete esitajatelt saadud teabel, kes ei ole suuremas osas järelevalvealused isikud ja kes vastavad mõlemale järgmisele tingimusele:

i)

võrdlusalust järgitakse finantsinstrumendis, mille kohta on esitatud taotlus lubada instrument kauplemisele ainult ühes direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24 määratletud kauplemiskohas või millega kaubeldakse ainult ühes sellises kauplemiskohas;

| ii) | võrdlusalust järgivate finantsinstrumentide tinglik väärtus kokku ei ole suurem kui 100 miljonit eurot; |
| --- | --- |

ii)

võrdlusalust järgivate finantsinstrumentide tinglik väärtus kokku ei ole suurem kui 100 miljonit eurot;

| h) | indeksi koostaja üksnes sellise enda koostatud indeksi puhul, mille kohta ta ei tea ega saanud mõistlikult teada, et seda kasutatakse artikli 3 lõike 1 punktis 3 osutatud eesmärkidel. |
| --- | --- |

h)

indeksi koostaja üksnes sellise enda koostatud indeksi puhul, mille kohta ta ei tea ega saanud mõistlikult teada, et seda kasutatakse artikli 3 lõike 1 punktis 3 osutatud eesmärkidel.

Artikkel 3

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „indeks“– igasugune arvnäitaja,

| a) | mis avaldatakse või tehakse üldsusele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

a)

mis avaldatakse või tehakse üldsusele kättesaadavaks;

| b) | mis määratakse korrapäraselt:






  i) | tervikuna või osaliselt kindlaks teatava valemi või muu arvutusmeetodi või hindamise abil ning |
| --- | --- | --- |

b)

mis määratakse korrapäraselt:

i)

tervikuna või osaliselt kindlaks teatava valemi või muu arvutusmeetodi või hindamise abil ning

| ii) | ühe või mitme alusvara väärtuse alusel või hindade – sealhulgas arvestuslikud hinnad –, tegelike või eeldatavate intressimäärade, noteeringute või kokkulepitud noteeringute või muude väärtuste või vaatluste alusel; |
| --- | --- |

ii)

ühe või mitme alusvara väärtuse alusel või hindade – sealhulgas arvestuslikud hinnad –, tegelike või eeldatavate intressimäärade, noteeringute või kokkulepitud noteeringute või muude väärtuste või vaatluste alusel;

2)   „indeksi koostaja“– füüsiline või juriidiline isik, kes omab kontrolli indeksi koostamise üle;

3)   „võrdlusalus“– indeks, mille abil määratakse kindlaks finantsinstrumendi või -lepingu kohaselt tasumisele kuuluv summa või finantsinstrumendi väärtus, või indeks, mida kasutatakse investeerimisfondi tootluse mõõtmiseks, et teha kindlaks sellise indeksi tulem või määrata kindlaks varade jaotus portfellis või arvutada tulemustasud;

4)   „võrdlusaluste kogum“– võrdlusaluste rühm, mida annab välja üks ja sama haldur ja mis koostatakse sarnast liiki sisendandmete alusel ning millega mõõdetakse sama või sarnast turgu või majandusolukorda;

5)   „võrdlusaluse väljaandmine“–

| a) | võrdlusaluse koostamise lepingute ja korra haldamine; |
| --- | --- |

a)

võrdlusaluse koostamise lepingute ja korra haldamine;

| b) | sisendandmete kogumine, analüüsimine või töötlemine võrdlusaluse koostamise eesmärgil ning |
| --- | --- |

b)

sisendandmete kogumine, analüüsimine või töötlemine võrdlusaluse koostamise eesmärgil ning

| c) | võrdlusaluse koostamine valemi või muu arvutusmeetodi või sel eesmärgil esitatud sisendandmete hindamise abil; |
| --- | --- |

c)

võrdlusaluse koostamine valemi või muu arvutusmeetodi või sel eesmärgil esitatud sisendandmete hindamise abil;

6)   „haldur“– võrdlusaluse väljaandmist kontrolliv füüsiline või juriidiline isik;

7)   „võrdlusaluse kasutamine“–

| a) | sellise finantsinstrumendi emiteerimine, mis järgib indeksit või indeksite kombinatsiooni; |
| --- | --- |

a)

sellise finantsinstrumendi emiteerimine, mis järgib indeksit või indeksite kombinatsiooni;

| b) | finantsinstrumendi või -lepingu kohaselt tasutava summa kindlaksmääramine viitega indeksile või indeksite kombinatsioonile; |
| --- | --- |

b)

finantsinstrumendi või -lepingu kohaselt tasutava summa kindlaksmääramine viitega indeksile või indeksite kombinatsioonile;

| c) | sellise finantslepingu osaliseks olemine, milles viidatakse indeksile või indeksite kombinatsioonile; |
| --- | --- |

c)

sellise finantslepingu osaliseks olemine, milles viidatakse indeksile või indeksite kombinatsioonile;

| d) | direktiivi 2008/48/EÜ artikli 3 punktis j määratletud laenuintressi pakkumine, mis arvutatakse indeksi või indeksite kombinatsiooni vahe või marginaalina ning mida järgitakse ainult sellise finantslepingu puhul, milles krediidiandja osaleb; |
| --- | --- |

d)

direktiivi 2008/48/EÜ artikli 3 punktis j määratletud laenuintressi pakkumine, mis arvutatakse indeksi või indeksite kombinatsiooni vahe või marginaalina ning mida järgitakse ainult sellise finantslepingu puhul, milles krediidiandja osaleb;

| e) | investeerimisfondi tootluse mõõtmine indeksi või indeksite kombinatsiooni abil, et teha kindlaks sellise indeksi või indeksite kombinatsiooni tulem, määrata kindlaks varade jaotus portfellis või arvutada tulemustasud; |
| --- | --- |

e)

investeerimisfondi tootluse mõõtmine indeksi või indeksite kombinatsiooni abil, et teha kindlaks sellise indeksi või indeksite kombinatsiooni tulem, määrata kindlaks varade jaotus portfellis või arvutada tulemustasud;

8)   „sisendandmete esitamine“– võrdlusaluse koostamiseks vajalike ja sel eesmärgil esitatavate mitte kergesti kättesaadavate sisendandmete esitamine haldurile või teisele isikule, et viimane need haldurile edastaks;

9)   „sisendandmete esitaja“– sisendandmeid esitav füüsiline või juriidiline isik;

10)   „järelevalvealune sisendandmete esitaja“– järelevalvealune isik, kes esitab liidus asuvale haldurile sisendandmeid;

11)   „sisendandmete esitaja töötaja“– sisendandmete esitaja poolt sisendandmete esitamiseks tööle võetud füüsiline isik;

12)   „hindaja“– kauba võrdlusaluse halduri töötaja või muu füüsiline isik, kelle teenuseid haldur kasutab või kontrollib, kes vastutab sisendandmete ja muu teabe puhul metoodika või hindamise rakendamise eest, et anda lõplik hinnang teatava kauba hinnale;

13)   „eksperdihinnang“– oma parima äranägemise järgi toimimine halduri või sisendandmete esitaja poolt seoses andmete kasutamisega võrdlusaluse koostamisel, nagu eelnenud või seotud tehingute väärtuste ekstrapoleerimine, väärtuste kohandamine tegurite osas, mis võivad mõjutada andmete kvaliteeti, nt turusündmused või ostja või müüja krediidikvaliteedi nõrgenemine ja selliste siduvate ostu- või müügipakkumiste kaalumine, mis on suuremad kui konkreetne sõlmitud tehing;

14)   „sisendandmed“– andmed ühe või mitme alusvara väärtuse kohta või hindade – sealhulgas arvestuslikud hinnad –, noteeringute, kokkulepitud noteeringute või muude väärtuste kohta, mida haldur kasutab võrdlusaluse koostamiseks;

15)   „tehinguandmed“– konkureerival pakkumisel ja nõudlusel põhineval aktiivsel turul jälgitavad hinnad, määrad, indeksid või väärtused, mis kajastavad selliste vastaspoolte vahel sõlmitud tehinguid, kes ei ole omavahel seotud;

16)   „finantsinstrument“– direktiivi 2014/65/EL I lisa C jaos loetletud finantsinstrument, mille kohta on esitatud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24 määratletud kauplemiskohas kauplemisele võtmise taotlus või millega kaubeldakse direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24 määratletud kauplemiskohas või kliendi korralduste süsteemse täitja kaudu nimetatud direktiivi artikli 4 lõike 1 punkti 20 tähenduses;

17)   „järelevalvealune isik“– järgmised üksused:

| a) | krediidiasutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (16) artikli 4 lõike 1 punkti 1 tähenduses; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (16) artikli 4 lõike 1 punkti 1 tähenduses;

| b) | investeerimisühing direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 1 tähenduses; |
| --- | --- |

b)

investeerimisühing direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 1 tähenduses;

| c) | kindlustusandja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ (17) artikli 13 punkti 1 tähenduses; |
| --- | --- |

c)

kindlustusandja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ (17) artikli 13 punkti 1 tähenduses;

| d) | edasikindlustusandja direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13 punkti 4 tähenduses; |
| --- | --- |

d)

edasikindlustusandja direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13 punkti 4 tähenduses;

| e) | vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtja (eurofond) direktiivi 2009/65/EÜ artikli 1 lõike 2 tähenduses või asjakohasel juhul fondivalitseja kõnealuse direktiivi artikli 2 lõike 1 punkti b tähenduses; |
| --- | --- |

e)

vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtja (eurofond) direktiivi 2009/65/EÜ artikli 1 lõike 2 tähenduses või asjakohasel juhul fondivalitseja kõnealuse direktiivi artikli 2 lõike 1 punkti b tähenduses;

| f) | alternatiivse investeerimisfondi valitseja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punkti b tähenduses (18); |
| --- | --- |

f)

alternatiivse investeerimisfondi valitseja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punkti b tähenduses (18);

| g) | tööandjapensioni kogumisasutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/41/EÜ (19) artikli 6 punkti a tähenduses; |
| --- | --- |

g)

tööandjapensioni kogumisasutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/41/EÜ (19) artikli 6 punkti a tähenduses;

| h) | krediidiandja direktiivi 2008/48/EÜ artikli 3 punkti b tähenduses nimetatud direktiivi artikli 3 punktis c määratletud krediidilepingute puhul; |
| --- | --- |

h)

krediidiandja direktiivi 2008/48/EÜ artikli 3 punkti b tähenduses nimetatud direktiivi artikli 3 punktis c määratletud krediidilepingute puhul;

| i) | mittekrediidiasutus direktiivi 2014/17/EL artikli 4 punkti 10 tähenduses nimetatud direktiivi artikli 4 punktis 3 määratletud krediidilepingute puhul; |
| --- | --- |

i)

mittekrediidiasutus direktiivi 2014/17/EL artikli 4 punkti 10 tähenduses nimetatud direktiivi artikli 4 punktis 3 määratletud krediidilepingute puhul;

| j) | turukorraldaja direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 18 tähenduses; |
| --- | --- |

j)

turukorraldaja direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 18 tähenduses;

| k) | keskne vastaspool Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (20) artikli 2 punkti 1 tähenduses; |
| --- | --- |

k)

keskne vastaspool Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (20) artikli 2 punkti 1 tähenduses;

| l) | kauplemisteabehoidla määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punkti 2 tähenduses; |
| --- | --- |

l)

kauplemisteabehoidla määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punkti 2 tähenduses;

| m) | haldur; |
| --- | --- |

m)

haldur;

18)   „finantsleping“–

| a) | krediidileping direktiivi 2008/48/EÜ artikli 3 punkti c tähenduses; |
| --- | --- |

a)

krediidileping direktiivi 2008/48/EÜ artikli 3 punkti c tähenduses;

| b) | krediidileping direktiivi 2014/17/EL artikli 4 punkti 3 tähenduses; |
| --- | --- |

b)

krediidileping direktiivi 2014/17/EL artikli 4 punkti 3 tähenduses;

19)   „investeerimisfond“– alternatiivne investeerimisfond direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punkti a tähenduses või vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtja direktiivi 2009/65/EÜ artikli 1 lõike 2 tähenduses;

20)   „juhtorgan“– halduri või muu järelevalvealuse isiku organ või organid, mille liikmed on nimetatud ametisse kooskõlas liikmesriigi õigusega ja millel on õigus määrata kindlaks halduri või muu järelevalvealuse isiku strateegia, eesmärgid ja üldine tegevussuund, kusjuures see organ kontrollib ja jälgib juhtimisotsuste tegemist ning sellesse kuuluvad halduri või muu järelevalvealuse isiku äritegevust tegelikult suunavad isikud;

21)   „tarbija“– füüsiline isik, kes tegutseb käesoleva määrusega reguleeritud finantslepingute raames eesmärkidel, mis ei ole seotud tema kaubandus-, majandus- või kutsetegevusega;

22)   „intressimäära võrdlusalus“– võrdlusalus, mis käesoleva lõike punkti 1 alapunkti b alapunkti ii mõttes koostatakse sellisele intressimäärale tuginedes, millega pank võib anda rahaturul laenu teistele pankadele või muudele rahaturul osalejatele või võtta laenu teistelt pankadelt või muudelt rahaturul osalejatelt;

23)   „kauba võrdlusalus“– võrdlusalus, mille alusvara on käesoleva lõike punkti 1 alapunkti b alapunkti ii mõttes kaup komisjoni määruse (EÜ) nr 1287/2006 (21) artikli 2 punkti 1 tähenduses, v.a direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punktis 11 osutatud lubatud heitkoguste ühikud;

24)   „reguleeritud andmetel põhinev võrdlusalus“– võrdlusalus, mille koostamiseks kasutatakse valemit, milles kasutatakse:

| a) | sisendandmeid, mis saadakse täielikult ja otse:






  i) | direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24 määratletud kauplemiskohalt või kolmandas riigis asuvalt kauplemiskohalt, mille puhul komisjon on vastu võtnud rakendusotsuse selle kohta, et kõnealuse riigi õigus- ja järelevalveraamistiku mõju käsitatakse samaväärsena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 artikli 28 lõike 4 tähenduses, (22) või reguleeritud turult, mida käsitatakse samaväärsena määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2a tähenduses, kuid igal juhul ainult finantsinstrumente puudutavate tehinguandmete puhul; |
| --- | --- | --- |

a)

sisendandmeid, mis saadakse täielikult ja otse:

i)

direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24 määratletud kauplemiskohalt või kolmandas riigis asuvalt kauplemiskohalt, mille puhul komisjon on vastu võtnud rakendusotsuse selle kohta, et kõnealuse riigi õigus- ja järelevalveraamistiku mõju käsitatakse samaväärsena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 600/2014 artikli 28 lõike 4 tähenduses, (22) või reguleeritud turult, mida käsitatakse samaväärsena määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2a tähenduses, kuid igal juhul ainult finantsinstrumente puudutavate tehinguandmete puhul;

| ii) | direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 52 määratletud tunnustatud avaldamissüsteemilt või direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 53 määratletud kauplemiskoondteabe pakkujalt vastavalt kauplemisjärgse läbipaistvuse kohustuslikele nõuetele, kuid ainult kauplemiskohas kaubeldavaid finantsinstrumente puudutavate tehinguandmete puhul; |
| --- | --- |

ii)

direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 52 määratletud tunnustatud avaldamissüsteemilt või direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 53 määratletud kauplemiskoondteabe pakkujalt vastavalt kauplemisjärgse läbipaistvuse kohustuslikele nõuetele, kuid ainult kauplemiskohas kaubeldavaid finantsinstrumente puudutavate tehinguandmete puhul;

| iii) | direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 54 määratletud tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujalt, kuid ainult kauplemiskohas kaubeldavaid finantsinstrumente puudutavate tehinguandmete puhul ning mis tuleb vastavalt kauplemisjärgse läbipaistvuse kohustuslikele nõuetele avalikustada; |
| --- | --- |

iii)

direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 54 määratletud tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujalt, kuid ainult kauplemiskohas kaubeldavaid finantsinstrumente puudutavate tehinguandmete puhul ning mis tuleb vastavalt kauplemisjärgse läbipaistvuse kohustuslikele nõuetele avalikustada;

| iv) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/72/EÜ (23) artikli 37 lõike 1 punktis j osutatud elektribörsilt; |
| --- | --- |

iv)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/72/EÜ (23) artikli 37 lõike 1 punktis j osutatud elektribörsilt;

| v) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ (24) artikli 41 lõike 1 punktis j osutatud maagaasibörsilt; |
| --- | --- |

v)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ (24) artikli 41 lõike 1 punktis j osutatud maagaasibörsilt;

| vi) | komisjoni määruse (EL) nr 1031/2010 (25) artiklis 26 või 30 osutatud enampakkumisplatvormilt; |
| --- | --- |

vi)

komisjoni määruse (EL) nr 1031/2010 (25) artiklis 26 või 30 osutatud enampakkumisplatvormilt;

| vii) | teenuseosutajalt, kellele võrdlusaluste haldur on edasi andnud andmete kogumise vastavalt artiklile 10, eeldusel et see teenuseosutaja saab andmed täielikult ja otse alapunktides i–vi osutatud isikutelt; |
| --- | --- |

vii)

teenuseosutajalt, kellele võrdlusaluste haldur on edasi andnud andmete kogumise vastavalt artiklile 10, eeldusel et see teenuseosutaja saab andmed täielikult ja otse alapunktides i–vi osutatud isikutelt;

| b) | investeerimisfondide vara puhasväärtus; |
| --- | --- |

b)

investeerimisfondide vara puhasväärtus;

25)   „kriitilise tähtsusega võrdlusalus“– võrdlusalus, mis ei ole reguleeritud andmetel põhinev võrdlusalus, mis vastab mis tahes artikli 20 lõikes 1 sätestatud tingimusele ja mis on kantud kõnealuse artikli kohaselt komisjoni koostatud loetellu;

26)   „oluline võrdlusalus“– võrdlusalus, mis vastab artikli 24 lõikes 1 sätestatud tingimustele;

27)   „ebaoluline võrdlusalus“– võrdlusalus, mis ei vasta artikli 20 lõikes 1 ja artikli 24 lõikes 1 sätestatud tingimustele;

28)   „asuma“– juriidilise isiku puhul osutatakse riigile, kus on selle isiku registrijärgne või muu ametlik asukoht, ja füüsilise isiku puhul riigile, kus see isik on maksuresident;

29)   „avaliku sektori asutus“–

| a) | valitsusasutus või muu ametiasutus, sh üksused, kellele on tehtud ülesandeks valitsemissektori võla haldamine või kes on kaasatud valitsemissektori võla haldamisse; |
| --- | --- |

a)

valitsusasutus või muu ametiasutus, sh üksused, kellele on tehtud ülesandeks valitsemissektori võla haldamine või kes on kaasatud valitsemissektori võla haldamisse;

| b) | üksus või isik, kes täidab liikmesriigi õiguse alusel avaliku halduse ülesandeid või kellel on avalik-õiguslikud kohustused või ülesanded või kes osutavad avalikke teenuseid, sh võtavad tööhõive-, majandustegevuse ja inflatsioonimeetmeid punkti a kohase üksuse kontrolli all. |
| --- | --- |

b)

üksus või isik, kes täidab liikmesriigi õiguse alusel avaliku halduse ülesandeid või kellel on avalik-õiguslikud kohustused või ülesanded või kes osutavad avalikke teenuseid, sh võtavad tööhõive-, majandustegevuse ja inflatsioonimeetmeid punkti a kohase üksuse kontrolli all.

2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 49 vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud mõistete tehnilisi üksikasju ja eelkõige seda, mida kujutab endast üldsusele kättesaadavaks tegemine indeksi määratluse kohaldamisel.

Asjakohasel juhul võtab komisjon arvesse turu või tehnoloogia arengut ja võrdlusalustega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist.

3.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et koostada ja vaadata läbi käesoleva artikli lõike 1 punktis 29 esitatud määratlusega hõlmatud liidus asuvate avaliku sektori asutuste loetelu. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 50 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Asjakohasel juhul võtab komisjon arvesse turu või tehnoloogia arengut ja võrdlusalustega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist.

II JAOTIS

VÕRDLUSALUSE TERVIKLUS JA USALDUSVÄÄRSUS

1. PEATÜKK

Haldurite juhtimine ja nendes toimuv kontroll

Artikkel 4

Juhtimisnõuded ja huvide konfliktiga seotud nõuded

1.   Halduril peab olema töökindel juhtimiskord, mis hõlmab selget organisatsioonilist struktuuri, kus kõigi võrdlusaluse väljaandmises osalevate isikute ülesanded ja vastutusalad on täpselt kindlaks määratud, läbipaistvad ja järjepidevad.

Haldur peab võtma asjakohaseid meetmeid, et selgitada välja huvide konflikt tema, sealhulgas tema juhtkonna, töötajate või kõigi temaga kontrolli kaudu otseselt või kaudselt seotud isikute ning sisendandmete esitajate või kasutajate vahel, ning seda konflikti ennetama või ohjama ning tagama, et olukorras, kus võrdlusaluste koostamisel on vaja toimida oma parima äranägemise järgi või tugineda hinnangule, tehakse seda sõltumatult ja ausalt.

2.   Võrdlusaluse väljaandmine peab olema tegevuslikult eraldatud halduri äritegevuse muudest osadest, mis võivad viia tegeliku või võimaliku huvide konfliktini.

3.   Kui halduril tekib huvide konflikt tema omandistruktuuri, kontrolliva osaluse või muu tegevuse tõttu, millega tegeleb haldurit omav või kontrolliv üksus või üksus, mida haldur või tema tütarettevõtja omab või kontrollib, ja kui seda konflikti ei ole võimalik piisavalt vähendada, võib asjaomane pädev asutus nõuda haldurilt sellise sõltumatu järelevaatamise funktsiooni loomist, milles on tasakaalustatult esindatud sidusrühmad, sh kasutajad ja sisendandmete esitajad.

4.   Kui sellist huvide konflikti ei saa nõuetekohaselt ohjata, võib asjaomane pädev asutus nõuda, et haldur lõpetaks kõik huvide konflikti põhjustavad tegevused või suhted või võrdlusaluse väljaandmise.

5.   Haldur avaldab või avalikustab võrdlusaluse kasutajatele ja asjaomasele pädevale asutusele ning asjakohasel juhul sisendandmete esitajatele kogu olemasoleva ja võimaliku huvide konflikti, sealhulgas halduri omandisuhetest või kontrollist tuleneva huvide konflikti.

6.   Haldur kehtestab võrdlusaluse koostamise tervikluse ja sõltumatuse kaitsmiseks nõuetekohased huvide konflikti väljaselgitamise, avalikustamise, ärahoidmise, ohjamise ja leevendamise tegevuspõhimõtted ja protseduurid ning tõhusa organisatsioonilise korralduse. Need tegevuspõhimõtted ja protseduurid vaadatakse läbi ja neid ajakohastatakse korrapäraselt. Tegevuspõhimõtetes ja protseduurides tuleb võtta arvesse ja käsitleda huvide konflikti, võrdlusaluse koostamisel oma parima äranägemise järgi toimimise ulatust ja võrdlusalusega kaasnevaid riske ning nendega tuleb:

| a) | tagada haldurile esitatud või halduri koostatud teabe konfidentsiaalsus, võttes arvesse käesoleva määruse alusel kehtivaid avalikustamise ja läbipaistvuse kohustusi, ning |
| --- | --- |

a)

tagada haldurile esitatud või halduri koostatud teabe konfidentsiaalsus, võttes arvesse käesoleva määruse alusel kehtivaid avalikustamise ja läbipaistvuse kohustusi, ning

| b) | leevendada eelkõige huvide konflikti, mis tulenevad halduri omandisuhetest või kontrollist või halduri kontsernis omatavatest muudest huvidest või muudest isikutest, kes võivad mõjutada või kontrollida haldurit võrdlusaluse koostamisel. |
| --- | --- |

b)

leevendada eelkõige huvide konflikti, mis tulenevad halduri omandisuhetest või kontrollist või halduri kontsernis omatavatest muudest huvidest või muudest isikutest, kes võivad mõjutada või kontrollida haldurit võrdlusaluse koostamisel.

7.   Haldur tagab seoses töötajate ja kõigi teiste füüsiliste isikutega, kelle teenuseid ta kasutab või kontrollib ja kes on otseselt seotud võrdlusaluse väljaandmisega, järgmise:

| a) | neil on oma ülesannete täitmiseks vajalikud oskused, teadmised ja kogemused ning neid juhitakse tõhusalt ja nende üle teostatakse tõhusat järelevalvet; |
| --- | --- |

a)

neil on oma ülesannete täitmiseks vajalikud oskused, teadmised ja kogemused ning neid juhitakse tõhusalt ja nende üle teostatakse tõhusat järelevalvet;

| b) | neile ei avaldata lubamatut mõju ja neil ei esine huvide konflikti ning nende tasustamine ja töötulemuste hindamine ei põhjusta huvide konflikti ega mõjuta muul viisil võrdlusaluse koostamise protsessi usaldusväärsust; |
| --- | --- |

b)

neile ei avaldata lubamatut mõju ja neil ei esine huvide konflikti ning nende tasustamine ja töötulemuste hindamine ei põhjusta huvide konflikti ega mõjuta muul viisil võrdlusaluse koostamise protsessi usaldusväärsust;

| c) | neil puuduvad huvid ning ärisuhted, mis ohustaksid halduri tegevust; |
| --- | --- |

c)

neil puuduvad huvid ning ärisuhted, mis ohustaksid halduri tegevust;

| d) | neil on keelatud mõjutada võrdlusaluse koostamist ostu- või müügipakkumistes ja tehingutes osalemisega enda või turuosaliste nimel, v.a juhul, kui selline osalemine on võrdlusaluse metoodika osana sõnaselgelt nõutav ning selle suhtes kohaldatakse erinorme, ning |
| --- | --- |

d)

neil on keelatud mõjutada võrdlusaluse koostamist ostu- või müügipakkumistes ja tehingutes osalemisega enda või turuosaliste nimel, v.a juhul, kui selline osalemine on võrdlusaluse metoodika osana sõnaselgelt nõutav ning selle suhtes kohaldatakse erinorme, ning

| e) | nende puhul rakendatakse tõhusaid protseduure, mille eesmärk on kontrollida teabevahetust teiste töötajatega, kes on seotud huvide konflikti põhjustada võiva tegevusega, või kolmandate isikutega, kui kõnealune teave võib võrdlusalust mõjutada. |
| --- | --- |

e)

nende puhul rakendatakse tõhusaid protseduure, mille eesmärk on kontrollida teabevahetust teiste töötajatega, kes on seotud huvide konflikti põhjustada võiva tegevusega, või kolmandate isikutega, kui kõnealune teave võib võrdlusalust mõjutada.

8.   Haldur kehtestab konkreetsed sisekontrolliprotseduurid, mis tagavad võrdlusalust koostava töötaja või isiku aususe ja usaldusväärsuse, sealhulgas vähemalt nõude, et enne võrdlusaluse levitamist tuleb selleks saada juhtkonna heakskiit.

Artikkel 5

Nõuded järelevaatamise funktsiooni täitmisele

1.   Haldur loob alalise ja tõhusa järelevaatamise funktsiooni ning hoiab selle toimivana, et tagada järelevalve oma võrdlusaluste väljaandmise kõigi aspektide üle.

2.   Haldur töötab järelevaatamise funktsiooni tarvis välja töökindlad protseduurid, mille kirjeldus tehakse kättesaadavaks asjaomastele pädevatele asutustele ning hoiab need protseduurid toimivana.

3.   Järelevaatamise funktsiooni täitja tegutseb ausalt ja täidab järgmiseid ülesandeid, mida haldur kohandab vastavalt võrdlusaluse keerukusele, kasutusele ja manipuleeritavusele:

| a) | võrdlusaluse määratluse ja metoodika läbivaatamine vähemalt kord aastas; |
| --- | --- |

a)

võrdlusaluse määratluse ja metoodika läbivaatamine vähemalt kord aastas;

| b) | ülevaate omamine võrdlusaluse metoodika muutmise üle ja võimalus nõuda haldurilt konsulteerimist selliste muudatuste puhul; |
| --- | --- |

b)

ülevaate omamine võrdlusaluse metoodika muutmise üle ja võimalus nõuda haldurilt konsulteerimist selliste muudatuste puhul;

| c) | ülevaate omamine halduri kontrolliraamistiku, võrdlusaluse juhtimise ja toimimise ning juhul, kui võrdlusalus põhineb sisendandmete esitajate esitatud sisendandmetel, artiklis 15 osutatud käitumisjuhendi üle; |
| --- | --- |

c)

ülevaate omamine halduri kontrolliraamistiku, võrdlusaluse juhtimise ja toimimise ning juhul, kui võrdlusalus põhineb sisendandmete esitajate esitatud sisendandmetel, artiklis 15 osutatud käitumisjuhendi üle;

| d) | võrdlusaluse koostamise lõpetamise protseduuride, sealhulgas võrdlusaluse koostamise lõpetamisel toimuvate konsultatsioonide läbivaatamine ja heakskiitmine; |
| --- | --- |

d)

võrdlusaluse koostamise lõpetamise protseduuride, sealhulgas võrdlusaluse koostamise lõpetamisel toimuvate konsultatsioonide läbivaatamine ja heakskiitmine;

| e) | võrdlusaluse väljaandmise, sealhulgas arvutamise ja levitamisega seotud kolmandatest isikutest käsundisaajate üle ülevaate omamine; |
| --- | --- |

e)

võrdlusaluse väljaandmise, sealhulgas arvutamise ja levitamisega seotud kolmandatest isikutest käsundisaajate üle ülevaate omamine;

| f) | sise- ja välisauditite või läbivaatamiste hindamine ja võetavate parandusmeetmete rakendamise seire; |
| --- | --- |

f)

sise- ja välisauditite või läbivaatamiste hindamine ja võetavate parandusmeetmete rakendamise seire;

| g) | sisendandmete ja sisendandmete esitajate ning sisendandmete vaidlustamiseks või valideerimiseks haldurite poolt võetud meetmete seire, kui võrdlusalus põhineb sisendandmete esitajate esitatud sisendandmetel; |
| --- | --- |

g)

sisendandmete ja sisendandmete esitajate ning sisendandmete vaidlustamiseks või valideerimiseks haldurite poolt võetud meetmete seire, kui võrdlusalus põhineb sisendandmete esitajate esitatud sisendandmetel;

| h) | tulemuslike meetmete võtmine artiklis 15 osutatud käitumisjuhendi rikkumise korral, kui võrdlusalus põhineb sisendandmete esitajate esitatud sisendandmetel, ning |
| --- | --- |

h)

tulemuslike meetmete võtmine artiklis 15 osutatud käitumisjuhendi rikkumise korral, kui võrdlusalus põhineb sisendandmete esitajate esitatud sisendandmetel, ning

| i) | asjaomaste pädevate asutuste teavitamine sisendandmete esitajate (kui võrdlusalus põhineb sisendandmete esitajate esitatud sisendandmetel) või haldurite üleastumistest, millest järelevaatamise funktsiooni täitja teada saab, ja anomaaliatest sisendandmetes või kahtlastest sisendandmetest. |
| --- | --- |

i)

asjaomaste pädevate asutuste teavitamine sisendandmete esitajate (kui võrdlusalus põhineb sisendandmete esitajate esitatud sisendandmetel) või haldurite üleastumistest, millest järelevaatamise funktsiooni täitja teada saab, ja anomaaliatest sisendandmetes või kahtlastest sisendandmetest.

4.   Järelevaatamise funktsiooni täidab eraldi komisjon või seda täidetakse muude juhtimiskorra abinõude abil.

5.   Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada järelevaatamise funktsiooni protseduurid ja selle täitja omadused, sh koosseis ning selle paiknemine halduri organisatsioonilises struktuuris, et tagada funktsiooni usaldusväärsus ning huvide konflikti puudumine. Väärtpaberiturujärelevalve töötab eelkõige välja lõikes 4 sätestatud juhtimiskorra abinõude mittetäieliku loetelu.

Väärtpaberiturujärelevalve teeb vahet võrdlusaluste eri tüüpidel ning sektoritel, nagu need on sätestatud käesolevas määruses, ning võtab arvesse haldurite omandi- ja kontrollistruktuuri erinevusi, võrdlusaluse väljaandmise iseloomu, ulatust ja keerukust ning võrdlusalusest tulenevat riski ja selle mõju, pidades muu hulgas silmas võrdlusalustega seotud juhtimisnõuete järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist. Väärtpaberiturujärelevalve regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu ei reguleeri aga ebaoluliste võrdlusaluste haldureid ning nad ei jää selle kohaldamisalasse.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. aprillil 2017.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

6.   Väärtpaberiturujärelevalve võib vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16 anda välja suunised, mis on mõeldud ebaoluliste võrdlusaluste halduritele, et täpsustada käesoleva artikli lõikes 5 osutatud üksikasju.

Artikkel 6

Nõuded kontrolliraamistikule

1.   Haldur peab kehtestama kontrolliraamistiku, mis tagab võrdlusaluse väljaandmise ja avaldamise või kättesaadavaks tegemise kooskõlas käesoleva määrusega.

2.   Kontrolliraamistik peab olema proportsionaalne väljaselgitatud huvide konflikti tõsiduse, võrdlusaluse väljaandmisel kasutatava kaalutlusruumi ulatuse ja sisendandmete laadiga.

3.   Kontrolliraamistik hõlmab järgmist:

| a) | tegevusriski juhtimine; |
| --- | --- |

a)

tegevusriski juhtimine;

| b) | piisavad ja tõhusad talitluspidevuse ja avariitaastekavad; |
| --- | --- |

b)

piisavad ja tõhusad talitluspidevuse ja avariitaastekavad;

| c) | võrdlusaluse väljaandmise protsessi häire korral ette nähtud ettenägematu olukorra kava. |
| --- | --- |

c)

võrdlusaluse väljaandmise protsessi häire korral ette nähtud ettenägematu olukorra kava.

4.   Haldur võtab tarvitusele abinõud,

| a) | millega tagatakse, et sisendandmete esitajad järgivad artiklis 15 osutatud käitumisjuhendit ja sisendandmetele rakendatavaid standardeid; |
| --- | --- |

a)

millega tagatakse, et sisendandmete esitajad järgivad artiklis 15 osutatud käitumisjuhendit ja sisendandmetele rakendatavaid standardeid;

| b) | et seirata sisendandmeid, sealhulgas võimaluse korral nende seireks enne võrdlusaluse avaldamist ning sisendandmete avaldamisjärgseks valideerimiseks, et selgitada välja vead ja anomaaliad. |
| --- | --- |

b)

et seirata sisendandmeid, sealhulgas võimaluse korral nende seireks enne võrdlusaluse avaldamist ning sisendandmete avaldamisjärgseks valideerimiseks, et selgitada välja vead ja anomaaliad.

5.   Kontrolliraamistik dokumenteeritakse, vaadatakse läbi ja seda ajakohastatakse, kui see on asjakohane, ning see tehakse kättesaadavaks asjaomasele pädevale asutusele ja seda taotlevatele kasutajatele.

Artikkel 7

Nõuded aruandlusraamistikule

1.   Halduril peab olema käesoleva määruse nõuetele vastavust tõendav aruandlusraamistik, mis hõlmab dokumenteerimist, auditeerimist ja läbivaatamist, ning kaebuste lahendamise menetlus.

2.   Haldur määrab ettevõtjasisese funktsiooni täitja, kellel on vajalik suutlikkus kontrollida, kuidas haldur järgib võrdlusaluse metoodikat ja täidab käesolevat määrust, ning anda selle kohta aru.

3.   Haldur määrab kriitilise tähtsusega võrdlusaluste jaoks sõltumatu välisaudiitori, kes kontrollib vähemalt kord aastas, kuidas haldur järgib võrdlusaluste metoodikat ja täidab käesolevat määrust, ja annab selle kohta aru.

4.   Asjaomase pädeva asutuse taotluse korral esitab haldur asjaomasele pädevale asutusele lõike 2 kohaste kontrollide ja aruannete üksikasjad. Asjaomase pädeva asutuse või võrdlusaluse kasutaja taotluse korral avaldab haldur lõikes 3 ette nähtud auditi üksikasjad.

Artikkel 8

Dokumenteerimise nõuded

1.   Haldur dokumenteerib või salvestab järgmise:

| a) | kõik sisendandmed, sealhulgas nende kasutamise; |
| --- | --- |

a)

kõik sisendandmed, sealhulgas nende kasutamise;

| b) | võrdlusaluse koostamise metoodika; |
| --- | --- |

b)

võrdlusaluse koostamise metoodika;

| c) | halduri- või asjakohasel juhul hindajatepoolse hinnangu või oma parima äranägemise kasutamise võrdlusaluse koostamisel, sealhulgas hinnangu või oma parima äranägemise põhjendused; |
| --- | --- |

c)

halduri- või asjakohasel juhul hindajatepoolse hinnangu või oma parima äranägemise kasutamise võrdlusaluse koostamisel, sealhulgas hinnangu või oma parima äranägemise põhjendused;

| d) | sisendandmete kõrvalejätmise, eelkõige juhul, kui kõrvalejäetud sisendandmed vastasid võrdlusaluse metoodika nõuetele, ja kõrvalejätmise põhjendused; |
| --- | --- |

d)

sisendandmete kõrvalejätmise, eelkõige juhul, kui kõrvalejäetud sisendandmed vastasid võrdlusaluse metoodika nõuetele, ja kõrvalejätmise põhjendused;

| e) | muud muudatused tavaprotseduurides ja -metoodikates või kõrvalekalded neist, sealhulgas turupinge või turuhäire korral tehtud muudatused või toimunud kõrvalekalded; |
| --- | --- |

e)

muud muudatused tavaprotseduurides ja -metoodikates või kõrvalekalded neist, sealhulgas turupinge või turuhäire korral tehtud muudatused või toimunud kõrvalekalded;

| f) | sisendandmete esitajate töötajate ja selliste füüsiliste isikute andmed, kelle haldur on tööle võtnud võrdlusaluse koostamiseks; |
| --- | --- |

f)

sisendandmete esitajate töötajate ja selliste füüsiliste isikute andmed, kelle haldur on tööle võtnud võrdlusaluse koostamiseks;

| g) | kõik kaebustega seotud dokumendid, sealhulgas kaebaja esitatud dokumendid, ning |
| --- | --- |

g)

kõik kaebustega seotud dokumendid, sealhulgas kaebaja esitatud dokumendid, ning

| h) | halduri poolt tööle võetud isikute ja sisendandmete esitajate või sisendandmete esitajate töötajate vahel seoses võrdlusalusega toimunud telefonivestlused või elektroonilise kommunikatsiooni. |
| --- | --- |

h)

halduri poolt tööle võetud isikute ja sisendandmete esitajate või sisendandmete esitajate töötajate vahel seoses võrdlusalusega toimunud telefonivestlused või elektroonilise kommunikatsiooni.

2.   Haldur säilitab lõikes 1 sätestatud andmeid vähemalt viis aastat sellisel kujul, et nende alusel oleks võimalik korrata ja täielikult mõista võrdlusaluse koostamist ning auditeerida või hinnata sisendandmeid, arvutusi, hinnanguid ja oma parima äranägemise kasutamist. Telefonikõnede või elektroonilise kommunikatsiooni salvestised vastavalt lõike 1 punktile h esitatakse asjaomase kõne või kommunikatsiooniga seotud isikutele nende taotluse alusel ja salvestisi säilitatakse kolm aastat.

Artikkel 9

Kaebuste lahendamise kord

1.   Haldur kehtestab ja avaldab kaebuste, sh halduri võrdlusaluste koostamise protsessi kohta esitatud kaebuste vastuvõtmise, uurimise ja andmete säilitamise korra.

2.   Sellise kaebuste käsitlemise korraga tagatakse, et

| a) | haldur teeb kättesaadavaks kaebuste lahendamise põhimõtted, mille kohaselt võib esitada kaebusi, mille esemeks on turuväärtuse kajastamine teataval viisil koostatud võrdlusaluse poolt, võrdlusaluse koostamise protsessis kavandatud muudatused, teatava võrdlusaluse koostamise metoodika kasutamine või muud võrdlusaluste koostamise protsessiga seotud otsused; |
| --- | --- |

a)

haldur teeb kättesaadavaks kaebuste lahendamise põhimõtted, mille kohaselt võib esitada kaebusi, mille esemeks on turuväärtuse kajastamine teataval viisil koostatud võrdlusaluse poolt, võrdlusaluse koostamise protsessis kavandatud muudatused, teatava võrdlusaluse koostamise metoodika kasutamine või muud võrdlusaluste koostamise protsessiga seotud otsused;

| b) | kaebusi uuritakse kiiresti ja õiglaselt ning kaebuse esitajat teavitatakse uurimise tulemustest mõistliku aja jooksul, v.a juhul, kui selline teavitamine oleks vastuolus avaliku poliitika eesmärkide või määrusega (EL) nr 596/2014, ning |
| --- | --- |

b)

kaebusi uuritakse kiiresti ja õiglaselt ning kaebuse esitajat teavitatakse uurimise tulemustest mõistliku aja jooksul, v.a juhul, kui selline teavitamine oleks vastuolus avaliku poliitika eesmärkide või määrusega (EL) nr 596/2014, ning

| c) | uurimine toimub sõltumatult töötajatest, kes võivad või võisid olla kaebuse esemega seotud. |
| --- | --- |

c)

uurimine toimub sõltumatult töötajatest, kes võivad või võisid olla kaebuse esemega seotud.

Artikkel 10

Edasiandmine

1.   Haldur ei või anda võrdlusaluse koostamisel oma tööülesandeid edasi viisil, mis kahjustab oluliselt halduri kontrolli võrdlusaluse koostamise üle või asjaomase pädeva asutuse võimet teostada võrdlusaluse üle järelevalvet.

2.   Kui haldur annab võrdlusaluse väljaandmisega seotud tööülesanded või asjaomased teenused või toimingud edasi teenuse osutajale, jääb haldur täielikult vastutavaks kõigi käesolevast määrusest tulenevate halduri kohustuste täitmise eest.

3.   Kui tööülesanded, teenus või toimingud antakse edasi, tagab haldur kõigi järgmiste tingimuste täitmise:

| a) | teenuse osutajal on vajalikud oskused ja suutlikkus, et usaldusväärselt ja professionaalselt täita edasiantud tööülesandeid, osutada teenuseid või teha toiminguid ning selleks seadusega nõutav tegevusluba; |
| --- | --- |

a)

teenuse osutajal on vajalikud oskused ja suutlikkus, et usaldusväärselt ja professionaalselt täita edasiantud tööülesandeid, osutada teenuseid või teha toiminguid ning selleks seadusega nõutav tegevusluba;

| b) | haldur teeb asjaomastele pädevatele asutustele kättesaadavaks võrdlusaluse koostamises osaleva teenuse osutaja andmed ja tööülesanded; |
| --- | --- |

b)

haldur teeb asjaomastele pädevatele asutustele kättesaadavaks võrdlusaluse koostamises osaleva teenuse osutaja andmed ja tööülesanded;

| c) | kui ilmneb, et teenuse osutaja ei pruugi edasiantavate tööülesannetega tulemuslikult toime tulla ega täita neid kooskõlas kohaldatavate õigus- ja haldusnormidega, võtab haldur asjakohaseid meetmeid; |
| --- | --- |

c)

kui ilmneb, et teenuse osutaja ei pruugi edasiantavate tööülesannetega tulemuslikult toime tulla ega täita neid kooskõlas kohaldatavate õigus- ja haldusnormidega, võtab haldur asjakohaseid meetmeid;

| d) | halduril on vajalikud eriteadmised, et teha edasiantavate tööülesannete tulemuslikku järelevalvet ja juhtida teenuse osutajaga seotud riske; |
| --- | --- |

d)

halduril on vajalikud eriteadmised, et teha edasiantavate tööülesannete tulemuslikku järelevalvet ja juhtida teenuse osutajaga seotud riske;

| e) | teenuse osutaja teavitab haldurit kõikidest muutustest, mis võivad oluliselt mõjutada tema võimet täita edasiantud tööülesandeid tulemuslikult ja kooskõlas kohaldatavate õigus- ja haldusnormidega; |
| --- | --- |

e)

teenuse osutaja teavitab haldurit kõikidest muutustest, mis võivad oluliselt mõjutada tema võimet täita edasiantud tööülesandeid tulemuslikult ja kooskõlas kohaldatavate õigus- ja haldusnormidega;

| f) | teenuse osutaja teeb seoses edasiantud toimingutega koostööd asjaomase pädeva asutusega ning halduril ja asjaomasel pädeval asutusel on tegelik juurdepääs edasiantud toimingutega seotud andmetele ja teenuse osutaja äriruumidele ning asjaomane pädev asutus saab nimetatud juurdepääsuõigust kasutada; |
| --- | --- |

f)

teenuse osutaja teeb seoses edasiantud toimingutega koostööd asjaomase pädeva asutusega ning halduril ja asjaomasel pädeval asutusel on tegelik juurdepääs edasiantud toimingutega seotud andmetele ja teenuse osutaja äriruumidele ning asjaomane pädev asutus saab nimetatud juurdepääsuõigust kasutada;

| g) | haldur saab edasiandmislepingu vajaduse korral lõpetada; |
| --- | --- |

g)

haldur saab edasiandmislepingu vajaduse korral lõpetada;

| h) | haldur võtab tarvitusele mõistlikud abinõud, sealhulgas ettenägematu olukorra kavad, et hoida ära teenuse osutaja võrdlusaluse koostamises osalemisega seotud põhjendamatut tegevusriski. |
| --- | --- |

h)

haldur võtab tarvitusele mõistlikud abinõud, sealhulgas ettenägematu olukorra kavad, et hoida ära teenuse osutaja võrdlusaluse koostamises osalemisega seotud põhjendamatut tegevusriski.

2. PEATÜKK

Sisendandmed, metoodika ja rikkumistest teatamine

Artikkel 11

Sisendandmed

1.   Võrdlusaluste koostamisel kohaldatakse sisendandmetele järgmisi nõudeid:

| a) | sisendandmed peavad olema piisavad, et täpselt ja usaldusväärselt kajastada võrdlusalusega mõõdetavat turgu või majandusolukorda.
  Sisendandmetena kasutatakse tehinguandmeid, kui need on olemas ja asjakohased. Kui tehinguandmed ei ole piisavad või asjakohased, et täpselt ja usaldusväärselt kajastada võrdlusalusega mõõdetavat turgu või majandusolukorda, võib kasutada sisendandmeid, mis ei ole tehinguandmed, sh arvestuslikud hinnad, noteeringud ja kokkulepitud noteeringuid või muud väärtused; |
| --- | --- |

a)

sisendandmed peavad olema piisavad, et täpselt ja usaldusväärselt kajastada võrdlusalusega mõõdetavat turgu või majandusolukorda.

Sisendandmetena kasutatakse tehinguandmeid, kui need on olemas ja asjakohased. Kui tehinguandmed ei ole piisavad või asjakohased, et täpselt ja usaldusväärselt kajastada võrdlusalusega mõõdetavat turgu või majandusolukorda, võib kasutada sisendandmeid, mis ei ole tehinguandmed, sh arvestuslikud hinnad, noteeringud ja kokkulepitud noteeringuid või muud väärtused;

| b) | punktis a osutatud sisendandmed peavad olema kontrollitavad; |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud sisendandmed peavad olema kontrollitavad;

| c) | haldur koostab ja avaldab selged suunised sisendandmete liikide, eri liiki sisendandmete kasutamise prioriteetsuse ning eksperdihinnangu kasutamise kohta, et tagada punkti a ja metoodika järgimine; |
| --- | --- |

c)

haldur koostab ja avaldab selged suunised sisendandmete liikide, eri liiki sisendandmete kasutamise prioriteetsuse ning eksperdihinnangu kasutamise kohta, et tagada punkti a ja metoodika järgimine;

| d) | kui võrdlusalus põhineb sisendandmete esitajate esitatud sisendandmetel, hangib haldur asjakohasel juhul sisendandmed usaldusväärselt ja representatiivselt sisendandmete esitajate rühmalt või valimilt, et tagada neil sisendandmetel põhineva võrdlusaluse usaldusväärsus ja see, et võrdlusalus kajastab mõõdetavat turgu või majandusolukorda; |
| --- | --- |

d)

kui võrdlusalus põhineb sisendandmete esitajate esitatud sisendandmetel, hangib haldur asjakohasel juhul sisendandmed usaldusväärselt ja representatiivselt sisendandmete esitajate rühmalt või valimilt, et tagada neil sisendandmetel põhineva võrdlusaluse usaldusväärsus ja see, et võrdlusalus kajastab mõõdetavat turgu või majandusolukorda;

| e) | haldur ei kasuta sisendandmete esitaja sisendandmeid, kui esineb märke selle kohta, et sisendandmete esitaja ei järgi artiklis 15 osutatud käitumisjuhendit, ning sellisel juhul hangib ta representatiivsed avalikult kättesaadavad andmed. |
| --- | --- |

e)

haldur ei kasuta sisendandmete esitaja sisendandmeid, kui esineb märke selle kohta, et sisendandmete esitaja ei järgi artiklis 15 osutatud käitumisjuhendit, ning sellisel juhul hangib ta representatiivsed avalikult kättesaadavad andmed.

2.   Haldur peab tagama, et sisendandmetega seotud kontrollid hõlmavad järgmist:

| a) | kriteeriumid selliste isikute kindlaksmääramiseks, kes võivad haldurile sisendandmeid esitada, ja sisendandmete esitajate valimise kord; |
| --- | --- |

a)

kriteeriumid selliste isikute kindlaksmääramiseks, kes võivad haldurile sisendandmeid esitada, ja sisendandmete esitajate valimise kord;

| b) | kord, mis käsitleb sisendandmete esitaja esitatud sisendandmete hindamist ja vajaduse korral sisendandmete esitajale andmete edasise esitamise keelu kehtestamist või nõuetele mittevastavuse korral sisendandmete esitaja suhtes muude lepingu rikkumisel rakendatavate meetmete kohaldamist, ning |
| --- | --- |

b)

kord, mis käsitleb sisendandmete esitaja esitatud sisendandmete hindamist ja vajaduse korral sisendandmete esitajale andmete edasise esitamise keelu kehtestamist või nõuetele mittevastavuse korral sisendandmete esitaja suhtes muude lepingu rikkumisel rakendatavate meetmete kohaldamist, ning

| c) | sisendandmete valideerimist, sealhulgas muude näitajate või andmetega võrdlemist käsitlev kord, et tagada sisendandmete terviklus ja täpsus. |
| --- | --- |

c)

sisendandmete valideerimist, sealhulgas muude näitajate või andmetega võrdlemist käsitlev kord, et tagada sisendandmete terviklus ja täpsus.

3.   Kui võrdlusaluse sisendandmeid esitab nn front office'i funktsiooni täitja – st sisendandmete esitaja või tema sidusettevõtja osakond, üksus, rühm või töötaja, mis või kes osaleb hinnakujundus-, kauplemis-, müügi-, turustus-, reklaami-, pakkumis-, struktureerimis- või vahendustegevuses –, teeb haldur järgmist:

| a) | hangib sisendandmeid kinnitavat teavet muudest allikatest ning |
| --- | --- |

a)

hangib sisendandmeid kinnitavat teavet muudest allikatest ning

| b) | tagab, et sisendandmete esitajatel on piisavad ettevõtjasisesed järelevaatamise ja kontrolli protseduurid. |
| --- | --- |

b)

tagab, et sisendandmete esitajatel on piisavad ettevõtjasisesed järelevaatamise ja kontrolli protseduurid.

4.   Kui haldur leiab, et sisendandmed ei kajasta võrdlusalusega mõõdetavat turgu või majandusolukorda, peab ta mõistliku aja jooksul muutma sisendandmeid, sisendandmete esitajaid või metoodikat tagamaks, et sisendandmed kajastavad võrdlusalusega mõõdetavat turgu või majandusolukorda, või lõpetama asjaomase võrdlusaluse väljaandmise.

5.   Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse, kuidas tagada lõike 1 punktides a ja b nõutav sisendandmete asjakohasus ja kontrollitavus ning sisendandmete esitaja ettevõtjasisesed järelevaatamise ja kontrolli protseduurid, mille olemasolu haldur peab tagama kooskõlas lõike 3 punktiga b, et tagada sisendandmete terviklus ja täpsus. Väärtpaberiturujärelevalve regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu ei reguleeri aga ebaoluliste võrdlusaluste haldureid ning nad ei jää selle kohaldamisalasse.

Väärtpaberiturujärelevalve võtab arvesse võrdlusaluste eri tüüpe ja sektoreid, nagu need on sätestatud käesolevas määruses, ning sisendandmete laadi, aluseks oleva turu või majandusolukorra omadusi, proportsionaalsuse põhimõtet ning võrdlusaluse manipuleeritavust, nagu ka võrdlusalustega seotud juhtimisnõuete järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. aprillil 2017.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

6.   Väärtpaberiturujärelevalve võib vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16 anda välja suunised, mis on mõeldud ebaoluliste võrdlusaluste halduritele, et täpsustada käesoleva artikli lõikes 5 osutatud üksikasju.

Artikkel 12

Metoodika

1.   Haldur kasutab võrdlusaluse koostamisel metoodikat, mis on

| a) | töökindel ja usaldusväärne; |
| --- | --- |

a)

töökindel ja usaldusväärne;

| b) | selgete reeglitega selle kohta, kuidas ja millal võib asjaomase võrdlusaluse koostamisel toimida parima äranägemise järgi; |
| --- | --- |

b)

selgete reeglitega selle kohta, kuidas ja millal võib asjaomase võrdlusaluse koostamisel toimida parima äranägemise järgi;

| c) | täpne ja järjepidev ning valideeritav, sealhulgas asjakohasel juhul olemasolevate tehinguandmete suhtes järeltestitav; |
| --- | --- |

c)

täpne ja järjepidev ning valideeritav, sealhulgas asjakohasel juhul olemasolevate tehinguandmete suhtes järeltestitav;

| d) | vastupidav ja tagab selle, et võrdlusalust saab arvutada väga paljudes eri olukordades selle terviklust ohtu seadmata; |
| --- | --- |

d)

vastupidav ja tagab selle, et võrdlusalust saab arvutada väga paljudes eri olukordades selle terviklust ohtu seadmata;

| e) | jälgitav ja kontrollitav. |
| --- | --- |

e)

jälgitav ja kontrollitav.

2.   Võrdlusaluse metoodika väljatöötamisel teeb võrdlusaluse haldur järgmist:

| a) | võtab arvesse selliseid tegureid nagu turu suurus ja tavapärane likviidsus, kauplemise ja turuosaliste positsioonide läbipaistvus, turu kontsentratsioon, turu dünaamika ja valimi piisavus võrdlusalusega mõõdetava turu või majandusolukorra kajastamiseks; |
| --- | --- |

a)

võtab arvesse selliseid tegureid nagu turu suurus ja tavapärane likviidsus, kauplemise ja turuosaliste positsioonide läbipaistvus, turu kontsentratsioon, turu dünaamika ja valimi piisavus võrdlusalusega mõõdetava turu või majandusolukorra kajastamiseks;

| b) | määrab kindlaks, mis on kõnealuse võrdlusalusega seoses aktiivne turg, ning |
| --- | --- |

b)

määrab kindlaks, mis on kõnealuse võrdlusalusega seoses aktiivne turg, ning

| c) | määrab kindlaks eri liiki sisendandmete prioriteetsuse. |
| --- | --- |

c)

määrab kindlaks eri liiki sisendandmete prioriteetsuse.

3.   Haldur kehtestab ja avaldab selge korra, milles määratakse kindlaks asjaolud, mille puhul sisendandmete hulk või kvaliteet langeb madalamale tasemest, mis on metoodika kohaselt vajalik võrdlusaluse täpseks ja usaldusväärseks koostamiseks, ning milles kirjeldatakse, kas ja kuidas võrdlusalust sellistel asjaoludel arvutatakse.

Artikkel 13

Metoodika läbipaistvus

1.   Haldur peab võrdlusaluse ja selle metoodika välja töötama ning neid haldama läbipaistvalt. Sel eesmärgil avaldab haldur või teeb kättesaadavaks järgmise teabe:

| a) | iga välja antud ja avaldatud võrdlusaluse või asjakohasel juhul võrdlusaluste kogumi tarvis kasutatava metoodika põhielemendid; |
| --- | --- |

a)

iga välja antud ja avaldatud võrdlusaluse või asjakohasel juhul võrdlusaluste kogumi tarvis kasutatava metoodika põhielemendid;

| b) | konkreetse metoodika ettevõtjasisese ülevaatamise ja heakskiitmise üksikasjad ning metoodika ülevaatamise sagedus; |
| --- | --- |

b)

konkreetse metoodika ettevõtjasisese ülevaatamise ja heakskiitmise üksikasjad ning metoodika ülevaatamise sagedus;

| c) | halduri metoodikas kavandatud iga olulise muudatuse puhul konsultatsioonide toimumise kord ja sellise muudatuse põhjendus, sealhulgas olulise muudatuse määratlus ja millistel asjaoludel peab haldur võrdlusaluse kasutajaid muudatusest teavitama. |
| --- | --- |

c)

halduri metoodikas kavandatud iga olulise muudatuse puhul konsultatsioonide toimumise kord ja sellise muudatuse põhjendus, sealhulgas olulise muudatuse määratlus ja millistel asjaoludel peab haldur võrdlusaluse kasutajaid muudatusest teavitama.

2.   Lõike 1 punkti c kohaselt nõutavas korras nähakse ette, et

| a) | muudatustest teatatakse ette koos selge ajakavaga, mis annab võimaluse analüüsida kavandatud oluliste muudatuste mõju ja esitada selle kohta märkusi, ning |
| --- | --- |

a)

muudatustest teatatakse ette koos selge ajakavaga, mis annab võimaluse analüüsida kavandatud oluliste muudatuste mõju ja esitada selle kohta märkusi, ning

| b) | käesoleva lõike punktis a osutatud märkused ja halduri vastus märkustele tehakse pärast konsulteerimist kättesaadavaks, välja arvatud juhul, kui märkuse tegija on taotlenud selle konfidentsiaalsust. |
| --- | --- |

b)

käesoleva lõike punktis a osutatud märkused ja halduri vastus märkustele tehakse pärast konsulteerimist kättesaadavaks, välja arvatud juhul, kui märkuse tegija on taotlenud selle konfidentsiaalsust.

3.   Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada, millise teabe peab haldur esitama vastavalt lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele, tehes vahet võrdlusaluste eri tüüpidel ja sektoritel, nagu need on sätestatud käesolevas määruses. Väärtpaberiturujärelevalve arvestab vajadust avalikustada need metoodika elemendid, mis on piisavalt üksikasjalikud ja võimaldavad kasutajatel mõista, kuidas võrdlusalust välja antakse, ning hinnata selle representatiivsust, olulisust konkreetsetele kasutajatele ja sobivust finantsinstrumentides ja -lepingutes viitamiseks ning proportsionaalsuse põhimõtet. Väärtpaberiturujärelevalve regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu ei reguleeri aga ebaoluliste võrdlusaluste haldureid ning nad ei jää selle kohaldamisalasse.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. aprillil 2017.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

4.   Väärtpaberiturujärelevalve võib vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16 anda välja suuniseid, mis on mõeldud ebaoluliste võrdlusaluste halduritele, et täpsustada käesoleva artikli lõikes 3 osutatud üksikasju.

Artikkel 14

Õigusrikkumistest teatamine

1.   Haldur võtab kasutusele sobivad süsteemid ja tõhusad kontrollid, et tagada sisendandmete terviklus ja olla võimeline selgitama välja tegevust, mis võib määruse (EL) nr 596/2014 tähenduses viidata võrdlusalusega manipuleerimisele või manipuleerimise katsele, ning teavitab sellest pädevat asutust.

2.   Haldur korraldab sisendandmete ja sisendandmete esitajate seire, et olla võimeline teavitama asjaomast pädevat asutust ja esitama kogu asjakohase teabe, juhul kui ta kahtlustab, et seoses võrdlusalusega on aset leidnud tegevus, mis võib määrusele (EL) nr 596/2014 tuginedes viidata võrdlusalusega manipuleerimisele või manipuleerimise katsele, sh keelatud kokkuleppe sõlmimisele.

Halduri pädev asutus edastab, kui see on kohalduv, selle teabe määrusele (EL) nr 596/2014 tuginedes asjaomasele asutusele.

3.   Haldur kehtestab korra, mida kohaldatakse tema juhtide, töötajate ja kõigi teiste füüsiliste isikute suhtes, kelle teenuseid ta kasutab või kontrollib, ja mille alusel saab teatada ettevõtjasiseselt käesoleva määruse rikkumisest.

3. PEATÜKK

Käitumisjuhend ja nõuded sisendandmete esitajatele

Artikkel 15

Käitumisjuhend

1.   Kui võrdlusalus põhineb sisendandmete esitaja esitatud sisendandmetel, töötab haldur iga võrdlusaluse kohta välja käitumisjuhendi, milles on selgelt lahti kirjutatud sisendandmete esitajate vastutus sisendandmete esitamisel, ning tagab, et käitumisjuhend on kooskõlas käesoleva määrusega. Haldur peab pidevalt ja vähemalt korra aastas ning muudatuste tegemise korral kontrollima, kas sisendandmete esitajad järgivad käitumisjuhendit.

2.   Käitumisjuhend sisaldab vähemalt järgmisi elemente:

| a) | esitatavate sisendandmete selge kirjeldus ning nõuded, millega tagatakse sisendandmete esitamine kooskõlas artiklitega 11 ja 14; |
| --- | --- |

a)

esitatavate sisendandmete selge kirjeldus ning nõuded, millega tagatakse sisendandmete esitamine kooskõlas artiklitega 11 ja 14;

| b) | nende isikute andmed, kes võivad haldurile sisendandmeid esitada, ning sisendandmete esitaja ja sisendandmete esitaja töötajate isikusamasuse ning sisendandmete esitaja nimel sisendandmeid esitavate töötajate volituste kontrollimise kord; |
| --- | --- |

b)

nende isikute andmed, kes võivad haldurile sisendandmeid esitada, ning sisendandmete esitaja ja sisendandmete esitaja töötajate isikusamasuse ning sisendandmete esitaja nimel sisendandmeid esitavate töötajate volituste kontrollimise kord;

| c) | tegevuspõhimõtted, mille eesmärk on tagada, et sisendandmete esitaja esitab kõik asjaomased sisendandmed; |
| --- | --- |

c)

tegevuspõhimõtted, mille eesmärk on tagada, et sisendandmete esitaja esitab kõik asjaomased sisendandmed;

| d) | süsteemid ja kontrollid, mille sisendandmete esitaja peab võtma kasutusele, sealhulgas:






  i) | sisendandmete esitamise kord, sealhulgas sisendandmete esitaja kohustus täpsustada, kas sisendandmed on tehinguandmed ja kas need vastavad halduri nõuetele; |
| --- | --- | --- |

d)

süsteemid ja kontrollid, mille sisendandmete esitaja peab võtma kasutusele, sealhulgas:

i)

sisendandmete esitamise kord, sealhulgas sisendandmete esitaja kohustus täpsustada, kas sisendandmed on tehinguandmed ja kas need vastavad halduri nõuetele;

| ii) | sisendandmete esitamisel oma parima äranägemise järgi toimimise põhimõtted; |
| --- | --- |

ii)

sisendandmete esitamisel oma parima äranägemise järgi toimimise põhimõtted;

| iii) | nõue, et sisendandmed tuleb enne haldurile esitamist valideerida; |
| --- | --- |

iii)

nõue, et sisendandmed tuleb enne haldurile esitamist valideerida;

| iv) | dokumenteerimise ja salvestamise põhimõtted; |
| --- | --- |

iv)

dokumenteerimise ja salvestamise põhimõtted;

| v) | kahtlastest sisendandmetest teatamise nõuded; |
| --- | --- |

v)

kahtlastest sisendandmetest teatamise nõuded;

| vi) | huvide konflikti ohjamise nõuded. |
| --- | --- |

vi)

huvide konflikti ohjamise nõuded.

3.   Haldur võib koostada iga tema poolt väljaantava võrdlusaluste kogumi jaoks ühe käitumisjuhendi.

4.   Kui asjaomane pädev asutus leiab artiklis 41 osutatud õigusi kasutades, et mõni käitumisjuhendi punkt ei vasta käesolevale määrusele, teavitab ta sellest haldurit. Haldur teeb käitumisjuhendisse kohandused 30 päeva jooksul pärast asjaomase teate saamist, et tagada selle vastavus käesolevale määrusele.

5.   Kriitilise tähtsusega võrdlusaluse haldur teeb asjaomasele pädevale asutusele oma käitumisjuhendi teatavaks 15 tööpäeva jooksul pärast kriitilise tähtsusega võrdlusaluse artikli 20 lõikes 1 osutatud loetellu lisamise otsuse kohaldamise alguskuupäeva. Asjaomane pädev asutus kontrollib 30 päeva jooksul, kas käitumisjuhendi sisu vastab käesolevale määrusele. Kui asjaomane pädev asutus leiab, et mõni punkt ei vasta käesolevale määrusele, kohaldatakse käesoleva artikli lõiget 4.

6.   Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada lõikes 2 osutatud käitumisjuhendi üksikasju võrdlusaluste eri tüüpide jaoks ning et võtta arvesse võrdlusaluste ja finantsturgude arengut.

Väärtpaberiturujärelevalve võtab arvesse võrdlusaluste ja sisendandmete esitajate eri omadusi, eriti sisendandmete ja metoodika erinevusi, sisendandmete manipuleeritavust ja võrdlusalustega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. aprillil 2017.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Artikkel 16

Juhtimis- ja kontrollinõuded järelevalvealustele sisendandmete esitajatele

1.   Järelevalvealusele sisendandmete esitajale kohaldatakse järgmisi juhtimis- ja kontrollinõudeid:

| a) | järelevalvealune sisendandmete esitaja peab tagama, et sisendandmete esitamist ei kahjusta olemasolev või võimalik huvide konflikt ja et olukorras, kus tuleb tegutseda oma parima äranägemise järgi, tehakse seda sõltumatult ja ausalt asjaomase teabe alusel kooskõlas artiklis 15 osutatud käitumisjuhendiga; |
| --- | --- |

a)

järelevalvealune sisendandmete esitaja peab tagama, et sisendandmete esitamist ei kahjusta olemasolev või võimalik huvide konflikt ja et olukorras, kus tuleb tegutseda oma parima äranägemise järgi, tehakse seda sõltumatult ja ausalt asjaomase teabe alusel kooskõlas artiklis 15 osutatud käitumisjuhendiga;

| b) | järelevalvealune sisendandmete esitaja peab kehtestama kontrolliraamistiku, mis tagab sisendandmete tervikluse, täpsuse ja usaldusväärsuse ning sisendandmete esitamise kooskõlas käesoleva määruse ja artiklis 15 osutatud käitumisjuhendiga. |
| --- | --- |

b)

järelevalvealune sisendandmete esitaja peab kehtestama kontrolliraamistiku, mis tagab sisendandmete tervikluse, täpsuse ja usaldusväärsuse ning sisendandmete esitamise kooskõlas käesoleva määruse ja artiklis 15 osutatud käitumisjuhendiga.

2.   Järelevalvealune sisendandmete esitaja võtab kasutusele tõhusad süsteemid ja kontrollid, et tagada kõigi haldurile esitatavate sisendandmete terviklus ja usaldusväärsus, mis peavad muu hulgas hõlmama järgmist:

| a) | kontroll selle üle, kes võib haldurile sisendandmeid esitada, ja asjakohasel juhul kord, mis reguleerib heakskiidu saamist füüsiliselt isikult, kellele sisendandmete esitaja töötaja allub; |
| --- | --- |

a)

kontroll selle üle, kes võib haldurile sisendandmeid esitada, ja asjakohasel juhul kord, mis reguleerib heakskiidu saamist füüsiliselt isikult, kellele sisendandmete esitaja töötaja allub;

| b) | nõuetekohane koolitus sisendandmete esitaja töötajatele, mis hõlmab vähemalt käesolevat määrust ja määrust (EL) nr 596/2014; |
| --- | --- |

b)

nõuetekohane koolitus sisendandmete esitaja töötajatele, mis hõlmab vähemalt käesolevat määrust ja määrust (EL) nr 596/2014;

| c) | huvide konflikti ohjamise meetmed, sealhulgas asjakohasel juhul töötajate organisatsiooniline eraldamine ja selle kaalumine, kuidas kõrvaldada tasustamispoliitikast tulenevad ajendid võrdlusalust manipuleerida; |
| --- | --- |

c)

huvide konflikti ohjamise meetmed, sealhulgas asjakohasel juhul töötajate organisatsiooniline eraldamine ja selle kaalumine, kuidas kõrvaldada tasustamispoliitikast tulenevad ajendid võrdlusalust manipuleerida;

| d) | sisendandmete esitamisega seotud teabevahetuse, sisendandmete esitaja poolt andmete esitamist võimaldava kogu teabe, kogu olemasoleva ja võimaliku huvide konflikti puudutava teabe, sh, kuid mitte ainult, sisendandmete esitaja riskid võrdlusalust järgivates finantsinstrumentides, dokumenteerimine ja säilitamine asjakohase ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- |

d)

sisendandmete esitamisega seotud teabevahetuse, sisendandmete esitaja poolt andmete esitamist võimaldava kogu teabe, kogu olemasoleva ja võimaliku huvide konflikti puudutava teabe, sh, kuid mitte ainult, sisendandmete esitaja riskid võrdlusalust järgivates finantsinstrumentides, dokumenteerimine ja säilitamine asjakohase ajavahemiku jooksul;

| e) | sise- ja välisauditite dokumenteerimine. |
| --- | --- |

e)

sise- ja välisauditite dokumenteerimine.

3.   Kui sisendandmed sõltuvad eksperdihinnangust, kehtestavad järelevalvealused sisendandmete esitajad lisaks lõikes 2 osutatud süsteemidele ja kontrollidele hinnangu andmise ja oma parima äranägemise järgi toimimise põhimõtted ning säilitavad antud hinnangute ja oma parima äranägemise järgi toimimise dokumenteeritud põhjendused. Kui see on proportsionaalne, võtavad järelevalvealused sisendandmete esitajad arvesse võrdlusaluse ja selle sisendandmete laadi.

4.   Järelevalvealune sisendandmete esitaja teeb halduri ja asjaomase pädeva asutusega täielikult koostööd võrdlusaluse väljaandmise auditeerimisel ja selle üle järelevalve teostamisel ning teeb kättesaadavaks teabe ja dokumendid, mida säilitatakse kooskõlas lõigetega 2 ja 3.

5.   Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada lõigetes 1, 2 ja 3 juhtimisele, süsteemidele ja kontrollidele esitatud nõudeid ning põhimõtteid.

Väärtpaberiturujärelevalve võtab arvesse võrdlusaluste ja järelevalvealuste sisendandmete esitajate eri omadusi, eriti sisendandmete ja kasutatud metoodika erinevusi, sisendandmetega manipuleerimise ohtu ning järelevalvealuste sisendandmete esitajate tegevuse iseloomu, nagu ka võrdlusaluste ja finantsturgude arengut, pidades silmas võrdlusalustega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist. Väärtpaberiturujärelevalve regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu ei reguleeri aga ebaoluliste võrdlusaluste järelevalvealuseid sisendandmete esitajaid ning nad ei jää selle kohaldamisalasse.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. aprillil 2017.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

6.   Väärtpaberiturujärelevalve võib vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 16 anda välja suuniseid, mis on mõeldud ebaoluliste võrdlusaluste järelevalvealustele esitajatele, et täpsustada käesoleva artikli lõikes 5 osutatud üksikasju.

III JAOTIS

VÕRDLUSALUSTE ERI TÜÜPIDELE ESITATAVAD NÕUDED

1. PEATÜKK

Reguleeritud andmetel põhinevad võrdlusalused

Artikkel 17

Reguleeritud andmetel põhinevad võrdlusalused

1.   Artikli 11 lõike 1 punkte d ja e, artikli 11 lõikeid 2 ja 3, artikli 14 lõikeid 1 ja 2 ning artikleid 15 ja 16 ei kohaldata reguleeritud andmetel põhinevate võrdlusaluste väljaandmisele ja nende jaoks sisendandmete esitamisele. Artikli 8 lõike 1 punkti a ei kohaldata reguleeritud andmetel põhinevate võrdlusaluste väljaandmisele seoses sisendandmetega, mis esitatakse täielikult ja otse, nagu on täpsustatud artikli 3 lõike 1 punktis 24.

2.   Artikleid 24 ja 25 või artiklit 26, olenevalt kohaldatavusest, kohaldatakse selliste reguleeritud andmetel põhinevate võrdlusaluste väljaandmisele ja nende jaoks sisendandmete esitamisele, mida järgitakse otseselt või võrdlusaluste kombinatsioonis kaudselt finantsinstrumentides või -lepingutes või mida kasutatakse investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning kui osutatud finantsinstrumentide, -lepingute ja investeerimisfondide koguväärtus on kuni 500 miljardit eurot, arvestatuna kõigi võrdlusalusega hõlmatud lõpptähtaegade või tähtaegade põhjal, kui viimane on asjakohane.

2. PEATÜKK

Intressimäära võrdlusalused

Artikkel 18

Intressimäära võrdlusalused

Intressimäära võrdlusaluste väljaandmisele ja nende jaoks sisendandmete esitamisele kohaldatakse lisaks II jaotises esitatud nõuetele või nende nõuete asemel I lisas sätestatud erinõudeid.

Artikleid 24, 25 ja 26 ei kohaldata intressimäära võrdlusaluste väljaandmisele ja nende jaoks sisendandmete esitamisele.

3. PEATÜKK

Kauba võrdlusalused

Artikkel 19

Kauba võrdlusalused

1.   Kauba võrdlusaluste väljaandmisele ja nende jaoks sisendandmete esitamisele kohaldatakse II jaotises sätestatud nõuete, v.a artikkel 10, asemel II lisa nõudeid, välja arvatud juhul, kui kauba võrdlusalus on reguleeritud andmetel põhinev võrdlusalus või selle jaoks esitatud andmed on pärit sellistelt sisendandmete esitajatelt, kellest enamik on järelevalvealused isikud.

Kauba võrdlusaluste väljaandmisele ega nende jaoks sisendandmete esitamisele ei kohaldata artikleid 24, 25 ja 26.

2.   Kui kauba võrdlusalus on kriitilise tähtsusega võrdlusalus, mille alusvara on kuld, hõbe või plaatina, kohaldatakse II lisas sätestatud nõuete asemel II jaotise nõudeid.

4. PEATÜKK

Kriitilise tähtsusega võrdlusalused

Artikkel 20

Kriitilise tähtsusega võrdlusalused

1.   Komisjon võtab kooskõlas artikli 50 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastu rakendusaktid, et kehtestada ja vaadata vähemalt iga kahe aasta järel läbi selliste võrdlusaluste loetelu, mida annavad välja liidus asuvad haldurid ning mis on kriitilise tähtsusega võrdlusalused, kuivõrd üks järgmistest tingimustest on täidetud:

| a) | võrdlusalust järgitakse otseselt või võrdlusaluste kombinatsioonis kaudselt finantsinstrumentides või -lepingutes või kasutatakse investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks ning osutatud finantsinstrumentide, -lepingute ja investeerimisfondide koguväärtus on vähemalt 500 miljardit eurot, arvestatuna kõigi võrdlusalusega hõlmatud lõpptähtaegade või tähtaegade põhjal, kui viimane on asjakohane; |
| --- | --- |

a)

võrdlusalust järgitakse otseselt või võrdlusaluste kombinatsioonis kaudselt finantsinstrumentides või -lepingutes või kasutatakse investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks ning osutatud finantsinstrumentide, -lepingute ja investeerimisfondide koguväärtus on vähemalt 500 miljardit eurot, arvestatuna kõigi võrdlusalusega hõlmatud lõpptähtaegade või tähtaegade põhjal, kui viimane on asjakohane;

| b) | võrdlusalus põhineb peamiselt ühes liikmesriigis asuvate sisendandmete esitajate andmetel ning seda peetakse kõnealuses liikmesriigis kriitilise tähtsusega võrdlusaluseks vastavalt käesoleva artikli lõigetes 2, 3, 4 ja 5 sätestatud menetlusele; |
| --- | --- |

b)

võrdlusalus põhineb peamiselt ühes liikmesriigis asuvate sisendandmete esitajate andmetel ning seda peetakse kõnealuses liikmesriigis kriitilise tähtsusega võrdlusaluseks vastavalt käesoleva artikli lõigetes 2, 3, 4 ja 5 sätestatud menetlusele;

| c) | võrdlusalus vastab kõigile järgmistele tingimustele:






  i) | võrdlusalust järgitakse otseselt või võrdlusaluste kombinatsioonis kaudselt finantsinstrumentides või -lepingutes või kasutatakse investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks ning osutatud finantsinstrumentide, -lepingute ja investeerimisfondide koguväärtus on vähemalt 400 miljardit eurot, arvestatuna kõigi võrdlusalusega hõlmatud lõpptähtaegade või tähtaegade põhjal, kui viimane on asjakohane, kuid ei ületa punktis a nimetatud väärtust; |
| --- | --- | --- |

c)

võrdlusalus vastab kõigile järgmistele tingimustele:

i)

võrdlusalust järgitakse otseselt või võrdlusaluste kombinatsioonis kaudselt finantsinstrumentides või -lepingutes või kasutatakse investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks ning osutatud finantsinstrumentide, -lepingute ja investeerimisfondide koguväärtus on vähemalt 400 miljardit eurot, arvestatuna kõigi võrdlusalusega hõlmatud lõpptähtaegade või tähtaegade põhjal, kui viimane on asjakohane, kuid ei ületa punktis a nimetatud väärtust;

| ii) | võrdlusalusel puuduvad turupõhised asendajad või neid on väga vähe; |
| --- | --- |

ii)

võrdlusalusel puuduvad turupõhised asendajad või neid on väga vähe;

| iii) | võrdlusaluse väljaandmise lõpetamine või selle väljaandmine sisendandmete alusel, mis ei peegelda enam täielikult aluseks olevat turgu või majandusolukorda, või ebausaldusväärsete sisendandmete alusel tooks kaasa märkimisväärse ja kahjuliku mõju turu terviklusele, finantsstabiilsusele, tarbijatele, reaalmajandusele või kodumajapidamiste ja ettevõtjate rahastamisele ühes või enamas liikmesriigis. |
| --- | --- |

iii)

võrdlusaluse väljaandmise lõpetamine või selle väljaandmine sisendandmete alusel, mis ei peegelda enam täielikult aluseks olevat turgu või majandusolukorda, või ebausaldusväärsete sisendandmete alusel tooks kaasa märkimisväärse ja kahjuliku mõju turu terviklusele, finantsstabiilsusele, tarbijatele, reaalmajandusele või kodumajapidamiste ja ettevõtjate rahastamisele ühes või enamas liikmesriigis.

Kui võrdlusalus vastab punkti c alapunktides ii ja iii sätestatud tingimustele, kuid ei vasta punkti c alapunktis i sätestatud tingimusele, võivad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused koos selle liikmesriigi pädeva asutusega, kus haldur asub, kokku leppida, et sellist võrdlusalust tuleks pidada käesoleva lõigu alusel kriitilise tähtsusega võrdlusaluseks. Iga juhul peab halduri pädev asutus konsulteerima asjaomaste liikmesriikide pädevate asutustega. Kui pädevad asutused on eriarvamusel, otsustab halduri pädev asutus, kas võrdlusalust tuleks pidada käesoleva lõigu alusel kriitilise tähtsusega võrdlusaluseks, võttes arvesse eriarvamuste põhjendust. Pädevad asutused või eriarvamuste korral halduri pädev asutus edastab hinnangu komisjonile. Pärast hinnangu kättesaamist võtab komisjon kooskõlas käesoleva lõikega vastu rakendusakti. Lisaks sellele edastab halduri pädev asutus eriarvamuste korral oma hinnangu Väärtpaberiturujärelevalvele, kes võib avaldada arvamuse.

2.   Kui lõike 1 punktis b osutatud liikmesriigi pädev asutus on seisukohal, et tema järelevalvealune haldur annab välja võrdlusalust, mida tuleks pidada kriitilise tähtsusega võrdlusaluseks, teavitab ta sellest Väärtpaberiturujärelevalvet ning edastab Väärtpaberiturujärelevalvele dokumenteeritud hinnangu.

3.   Lõike 2 kohaldamisel hindab pädev asutus, kas võrdlusaluse väljaandmise lõpetamine või selle väljaandmine sisendandmete või sisendandmete esitajate rühma põhjal, mis ei peegelda enam täielikult aluseks olevat turgu või majandusolukorda, tooks kaasa kahjuliku mõju turu terviklusele, finantsstabiilsusele, tarbijatele, reaalmajandusele või kodumajapidamiste ja ettevõtjate rahastamisele tema liikmesriigis. Pädev asutus võtab oma hinnangus arvesse järgmist:

| a) | selliste finantsinstrumentide ja -lepingute väärtus, mis järgivad liikmesriigi piires võrdlusalust, ja selliste investeerimisfondide väärtus, mille tootluse mõõtmisel järgitakse liikmesriigi piires võrdlusalust, ning nende väärtuste osakaal liikmesriigis täitmata finantsinstrumentide ja -lepingute koguväärtuses ning investeerimisfondide koguväärtuses; |
| --- | --- |

a)

selliste finantsinstrumentide ja -lepingute väärtus, mis järgivad liikmesriigi piires võrdlusalust, ja selliste investeerimisfondide väärtus, mille tootluse mõõtmisel järgitakse liikmesriigi piires võrdlusalust, ning nende väärtuste osakaal liikmesriigis täitmata finantsinstrumentide ja -lepingute koguväärtuses ning investeerimisfondide koguväärtuses;

| b) | selliste finantsinstrumentide ja -lepingute väärtus, mis järgivad liikmesriigi piires võrdlusalust, ja selliste investeerimisfondide väärtus, mille tootluse mõõtmisel järgitakse liikmesriigi piires võrdlusalust, ning nende väärtuste osakaal liikmesriigi rahvamajanduse kogutoodangus; |
| --- | --- |

b)

selliste finantsinstrumentide ja -lepingute väärtus, mis järgivad liikmesriigi piires võrdlusalust, ja selliste investeerimisfondide väärtus, mille tootluse mõõtmisel järgitakse liikmesriigi piires võrdlusalust, ning nende väärtuste osakaal liikmesriigi rahvamajanduse kogutoodangus;

| c) | muud arvnäitajad, et objektiivselt hinnata võrdlusaluse väljaandmise lõpetamise või ebausaldusväärsuse võimalikku mõju turu terviklusele, tarbijatele, reaalmajandusele, finantsstabiilsusele või kodumajapidamiste ja ettevõtjate rahastamisele liikmesriigis. |
| --- | --- |

c)

muud arvnäitajad, et objektiivselt hinnata võrdlusaluse väljaandmise lõpetamise või ebausaldusväärsuse võimalikku mõju turu terviklusele, tarbijatele, reaalmajandusele, finantsstabiilsusele või kodumajapidamiste ja ettevõtjate rahastamisele liikmesriigis.

Pädev asutus vaatab vähemalt iga kahe aasta järel läbi oma hinnangu, mis käsitleb võrdlusaluse kriitilist tähtsust, ning teavitab Väärtpaberiturujärelevalvet uuest hinnangust ja edastab selle talle.

4.   Väärtpaberiturujärelevalve avaldab kuue nädala jooksul pärast lõikes 2 osutatud teate saamist arvamuse, kas pädeva asutuse hinnang vastab lõike 3 nõuetele ning edastab selle arvamuse koos pädeva asutuse hinnanguga komisjonile.

5.   Komisjon võtab pärast lõikes 4 osutatud arvamuse kättesaamist vastu rakendusaktid kooskõlas lõikega 1.

6.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 49 vastu delegeeritud õigusakte, et

| a) | täpsustada, kuidas hinnata muude finantsinstrumentide kui tuletisinstrumentide nimiväärtust, tuletisinstrumentide tinglikku väärtust ning investeerimisfondide vara puhasväärtust, muu hulgas võrdlusaluste kombinatsiooni kuuluva võrdlusaluse kaudse järgimise korral, et võrrelda neid käesoleva artikli lõikes 1 ning artikli 24 lõike 1 punktis a osutatud künnistega; |
| --- | --- |

a)

täpsustada, kuidas hinnata muude finantsinstrumentide kui tuletisinstrumentide nimiväärtust, tuletisinstrumentide tinglikku väärtust ning investeerimisfondide vara puhasväärtust, muu hulgas võrdlusaluste kombinatsiooni kuuluva võrdlusaluse kaudse järgimise korral, et võrrelda neid käesoleva artikli lõikes 1 ning artikli 24 lõike 1 punktis a osutatud künnistega;

| b) | vaadata turu, hindade ja õigusliku reguleerimise arengu valguses läbi käesoleva artikli lõikes 1 osutatud künniste arvutamise meetod, samuti nende võrdlusaluste klassifitseerimise asjakohasus, mida järgivate finantsinstrumentide, -lepingute või investeerimisfondide koguväärtus on künnistele lähedal; läbivaatamine toimub vähemalt iga kahe aasta järel alates 1. jaanuarist 2018; |
| --- | --- |

b)

vaadata turu, hindade ja õigusliku reguleerimise arengu valguses läbi käesoleva artikli lõikes 1 osutatud künniste arvutamise meetod, samuti nende võrdlusaluste klassifitseerimise asjakohasus, mida järgivate finantsinstrumentide, -lepingute või investeerimisfondide koguväärtus on künnistele lähedal; läbivaatamine toimub vähemalt iga kahe aasta järel alates 1. jaanuarist 2018;

| c) | täpsustada, kuidas kohaldada käesoleva artikli lõike 1 punkti c alapunktis iii osutatud tingimusi, võttes arvesse kõiki andmeid, mis aitavad hinnata objektiivselt võrdlusaluse väljaandmise lõpetamise või ebausaldusväärsuse võimalikku mõju turu terviklusele, finantsstabiilsusele, tarbijatele, reaalmajandusele või kodumajapidamiste ja ettevõtjate rahastamisele ühes või enamas liikmesriigis. |
| --- | --- |

c)

täpsustada, kuidas kohaldada käesoleva artikli lõike 1 punkti c alapunktis iii osutatud tingimusi, võttes arvesse kõiki andmeid, mis aitavad hinnata objektiivselt võrdlusaluse väljaandmise lõpetamise või ebausaldusväärsuse võimalikku mõju turu terviklusele, finantsstabiilsusele, tarbijatele, reaalmajandusele või kodumajapidamiste ja ettevõtjate rahastamisele ühes või enamas liikmesriigis.

Kui see on asjakohane, võtab komisjon arvesse turu või tehnoloogia arengut.

Artikkel 21

Kriitilise tähtsusega võrdlusaluse kohustuslik haldamine

1.   Kui kriitilise tähtsusega võrdlusaluse haldur kavatseb kriitilise tähtsusega võrdlusaluse väljaandmise lõpetada, teeb ta järgmist:

| a) | teavitab viivitamata oma pädevat asutust ning |
| --- | --- |

a)

teavitab viivitamata oma pädevat asutust ning

| b) | esitab nelja nädala jooksul pärast nimetatud teavitamist hinnangu selle kohta, kuidas






  i) | võrdlusalus uuele haldurile üle anda või |
| --- | --- | --- |

b)

esitab nelja nädala jooksul pärast nimetatud teavitamist hinnangu selle kohta, kuidas

i)

võrdlusalus uuele haldurile üle anda või

| ii) | selle väljaandmine lõpetada, võttes arvesse artikli 28 lõikega 1 kehtestatud korda. |
| --- | --- |

ii)

selle väljaandmine lõpetada, võttes arvesse artikli 28 lõikega 1 kehtestatud korda.

Esimese lõigu punktis b osutatud tähtaja jooksul ei tohi haldur võrdlusaluse väljaandmist lõpetada.

2.   Kui pädev asutus on lõikes 1 osutatud halduri hinnangu kätte saanud, teeb ta järgmist:

| a) | teavitab Väärtpaberiturujärelevalvet ja asjakohasel juhul artikli 46 alusel moodustatud kolleegiumi ning |
| --- | --- |

a)

teavitab Väärtpaberiturujärelevalvet ja asjakohasel juhul artikli 46 alusel moodustatud kolleegiumi ning

| b) | koostab nelja nädala jooksul ise hinnangu selle kohta, kuidas anda võrdlusalus uuele haldurile üle või kuidas selle väljaandmine lõpetada, võttes arvesse kooskõlas artikli 28 lõikega 1 kehtestatud korda. |
| --- | --- |

b)

koostab nelja nädala jooksul ise hinnangu selle kohta, kuidas anda võrdlusalus uuele haldurile üle või kuidas selle väljaandmine lõpetada, võttes arvesse kooskõlas artikli 28 lõikega 1 kehtestatud korda.

Käesoleva lõike esimese lõigu punktis b osutatud tähtaja jooksul ei tohi haldur võrdlusaluse väljaandmist lõpetada ilma pädeva asutuse kirjaliku nõusolekuta.

3.   Pärast lõike 2 punktis b osutatud hinnangu koostamist on pädeval asutusel õigus nõuda, et haldur jätkaks võrdlusaluse avaldamist, kuni:

| a) | võrdlusaluse väljaandmine on üle antud uuele haldurile; |
| --- | --- |

a)

võrdlusaluse väljaandmine on üle antud uuele haldurile;

| b) | võrdlusaluse väljaandmine on võimalik lõpetada korrapäraselt või |
| --- | --- |

b)

võrdlusaluse väljaandmine on võimalik lõpetada korrapäraselt või

| c) | võrdlusalus ei ole enam kriitilise tähtsusega. |
| --- | --- |

c)

võrdlusalus ei ole enam kriitilise tähtsusega.

Esimese lõigu kohaldamisel ei tohi ajavahemik, mil pädev asutus võib nõuda, et haldur jätkaks võrdlusaluse avaldamist, olla pikem kui 12 kuud.

Selle ajavahemiku lõpuks vaatab pädev asutus läbi oma otsuse nõuda, et haldur jätkaks võrdlusaluse avaldamist, ning võib vajaduse korral pikendada seda ajavahemikku veel sobiva perioodi võrra, mis ei tohi olla pikem kui 12 kuud. Kohustusliku haldamise maksimumajavahemik ei tohi olla kokku pikem kui 24 kuud.

4.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, koostab pädev asutus juhul, kui kriitilise tähtsusega võrdlusaluse halduri tegevus lõpetatakse maksejõuetusmenetluse tõttu, hinnangu selle kohta, kas ja kuidas saab võrdlusaluse anda üle uuele haldurile või kuidas selle väljaandmise saab korrapäraselt lõpetada, võttes arvesse kooskõlas artikli 28 lõikega 1 kehtestatud korda.

Artikkel 22

Kriitilise tähtsusega võrdlusaluste haldurite turuvõimu tasandamine

Ilma et see piiraks liidu konkurentsiõiguse kohaldamist, võtab haldur, kes annab välja kriitilise tähtsusega võrdlusalust, piisavad abinõud selle tagamiseks, et võrdlusaluse litsentse ja võrdlusalusega seonduvat teavet antakse kõigile kasutajatele õiglasel, mõistlikul, läbipaistval ja mittediskrimineerival alusel.

Artikkel 23

Kohustuslik sisendandmete esitamine kriitilise tähtsusega võrdlusaluse jaoks

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse kriitilise tähtsusega võrdlusalustele, mis põhinevad selliste sisendandmete esitajate andmetel, kellest enamik on järelevalvealused isikud.

2.   Ühe või enama kriitilise tähtsusega võrdlusaluse haldur esitab iga kahe aasta järel oma pädevale asutusele hinnangu iga tema poolt välja antava kriitilise tähtsusega võrdlusaluse suutlikkuse kohta mõõta aluseks olevat turgu või majandusolukorda.

3.   Kui järelevalvealune sisendandmete esitaja kavatseb kriitilise tähtsusega võrdlusaluse jaoks sisendandmete esitamise lõpetada, teavitab ta sellest viivitamata kirjalikult võrdlusaluse haldurit, kes teavitab sellest viivitamata oma pädevat asutust. Kui järelevalvealune sisendandmete esitaja asub teises liikmesriigis, teavitab halduri pädev asutus viivitamata selle sisendandmete esitaja pädevat asutust. Võrdlusaluse haldur esitab nii kiiresti kui võimalik, aga hiljemalt 14 päeva jooksul pärast järelevalvealuse sisendandmete esitaja teate saamist oma pädevale asutusele hinnangu selle kohta, millist mõju avaldab see võrdlusaluse suutlikkusele mõõta aluseks olevat turgu või majandusolukorda.

4.   Pärast käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud võrdlusaluse halduri hinnangu saamist ja selle hinnangu põhjal teavitab halduri pädev asutus kiiresti Väärtpaberiturujärelevalvet ning asjakohasel juhul artikli 46 alusel moodustatud kolleegiumi, ning annab oma hinnangu võrdlusaluse suutlikkusele mõõta aluseks olevat turgu või majandusolukorda, võttes arvesse kooskõlas artikli 28 lõikega 1 halduri poolt tema võrdlusaluse väljaandmise lõpetamiseks kehtestatud korda.

5.   Alates kuupäevast, mil halduri pädevat asutust on teavitatud sisendandmete esitajate kavatsusest lõpetada sisendandmete esitamine, kuni kuupäevani, mil ta on koostanud lõikes 4 osutatud hinnangu, on tal õigus nõuda lõike 3 kohase teate esitanud sisendandmete esitajatelt, et nad jätkaksid sisendandmete esitamist ajavahemiku jooksul, mis ei ole pikem kui neli nädalat, kohustamata järelevalvealuseid isikuid kauplema või andma lubadust kaubelda.

6.   Kui pädev asutus on pärast lõikes 5 nimetatud ajavahemikku ja oma lõikes 4 osutatud hinnangu põhjal seisukohal, et kriitilise tähtsusega võrdlusaluse representatiivsus on ohus, on tal õigus järgmisele:

| a) | nõuda järelevalvealustelt isikutelt, kes valitakse kooskõlas käesoleva artikli lõikega 7, sealhulgas isikutelt, kes ei ole veel asjaomase kriitilise tähtsusega võrdlusaluse jaoks sisendandmete esitajad, haldurile sisendandmete esitamist vastavalt halduri metoodikale, artiklis 15 osutatud käitumisjuhendile või muudele reeglitele. See nõue kehtestatakse asjakohaseks perioodiks, mis ei ole pikem kui 12 kuud alates kuupäevast, mil tehti algne otsus kohustusliku sisendandmete esitamise nõudmise kohta vastavalt lõikele 5 või nende isikute puhul, kes ei ole veel sisendandmete esitajad, alates kuupäevast, mil tehti otsus kohustusliku sisendandmete esitamise nõudmise kohta vastavalt käesolevale punktile; |
| --- | --- |

a)

nõuda järelevalvealustelt isikutelt, kes valitakse kooskõlas käesoleva artikli lõikega 7, sealhulgas isikutelt, kes ei ole veel asjaomase kriitilise tähtsusega võrdlusaluse jaoks sisendandmete esitajad, haldurile sisendandmete esitamist vastavalt halduri metoodikale, artiklis 15 osutatud käitumisjuhendile või muudele reeglitele. See nõue kehtestatakse asjakohaseks perioodiks, mis ei ole pikem kui 12 kuud alates kuupäevast, mil tehti algne otsus kohustusliku sisendandmete esitamise nõudmise kohta vastavalt lõikele 5 või nende isikute puhul, kes ei ole veel sisendandmete esitajad, alates kuupäevast, mil tehti otsus kohustusliku sisendandmete esitamise nõudmise kohta vastavalt käesolevale punktile;

| b) | pikendada kohustusliku sisendandmete esitamise ajavahemikku sobiva ajavahemiku võrra, mis ei ole pikem kui 12 kuud, pärast käesoleva lõigu punkti a kohaselt võetud meetme läbivaatamist vastavalt lõikele 9; |
| --- | --- |

b)

pikendada kohustusliku sisendandmete esitamise ajavahemikku sobiva ajavahemiku võrra, mis ei ole pikem kui 12 kuud, pärast käesoleva lõigu punkti a kohaselt võetud meetme läbivaatamist vastavalt lõikele 9;

| c) | määrata kindlaks sisendandmete esitamise vorm ja tähtpäev, kohustamata järelevalvealuseid isikuid kauplema või andma lubadust kaubelda; |
| --- | --- |

c)

määrata kindlaks sisendandmete esitamise vorm ja tähtpäev, kohustamata järelevalvealuseid isikuid kauplema või andma lubadust kaubelda;

| d) | nõuda, et haldur muudaks oma metoodikat, artiklis 15 osutatud käitumisjuhendit, või muid kriitilise tähtsusega võrdlusalust käsitlevaid reegleid. |
| --- | --- |

d)

nõuda, et haldur muudaks oma metoodikat, artiklis 15 osutatud käitumisjuhendit, või muid kriitilise tähtsusega võrdlusalust käsitlevaid reegleid.

Esimese lõigu punktide a ja b kohase kohustusliku sisendandmete esitamise maksimumajavahemik ei tohi olla kokku pikem kui 24 kuud.

7.   Lõike 6 kohaldamiseks valib halduri pädev asutus tihedas koostöös järelevalvealuste isikute pädevate asutustega järelevalvealused isikud, kellelt nõutakse sisendandmete esitamist, lähtudes järelevalvealuse isiku tegelikust ja potentsiaalsest osalemisest asjaomase võrdlusalusega mõõdetaval turul.

8.   Kui järelevalvealuselt sisendandmete esitajalt on nõutud võrdlusaluse jaoks sisendandmete esitamist lõike 6 punkti a, b või c kohaselt võetud meetmega, teeb sisendandmete esitaja pädev asutus nende meetmete täitmise tagamisel koostööd halduri pädeva asutusega.

9.   Halduri pädev asutus vaatab kõik lõike 6 kohaselt võetud meetmed lõike 6 esimese lõigu punktis a osutatud ajavahemiku lõpuks läbi. Ta tunnistab meetme kehtetuks, kui ta leiab, et

| a) | sisendandmete esitajad tõenäoliselt jätkavad meetme kehtetuks tunnistamise korral vähemalt ühe aasta jooksul sisendandmete esitamist ja seda tõendab vähemalt:






  i) | sisendandmete esitajate kirjalikult võetud kohustus halduri ja pädeva asutuse ees jätkata meetme kehtetuks tunnistamise korral vähemalt ühe aasta jooksul kriitilise tähtsusega võrdlusaluse jaoks sisendandmete esitamist; |
| --- | --- | --- |

a)

sisendandmete esitajad tõenäoliselt jätkavad meetme kehtetuks tunnistamise korral vähemalt ühe aasta jooksul sisendandmete esitamist ja seda tõendab vähemalt:

i)

sisendandmete esitajate kirjalikult võetud kohustus halduri ja pädeva asutuse ees jätkata meetme kehtetuks tunnistamise korral vähemalt ühe aasta jooksul kriitilise tähtsusega võrdlusaluse jaoks sisendandmete esitamist;

| ii) | halduri kirjalik aruanne pädevale asutusele, milles esitatakse tõendid tema hinnangu kohta, et kohustusliku sisendandmete esitamise meetme kehtetuks tunnistamise korral saab tagada kriitilise tähtsusega võrdlusaluse jätkuva väljaandmise; |
| --- | --- |

ii)

halduri kirjalik aruanne pädevale asutusele, milles esitatakse tõendid tema hinnangu kohta, et kohustusliku sisendandmete esitamise meetme kehtetuks tunnistamise korral saab tagada kriitilise tähtsusega võrdlusaluse jätkuva väljaandmise;

| b) | võrdlusaluse väljaandmist saab jätkata ka pärast seda, kui sisendandmete esitajad, kellelt on sisendandmete esitamist nõutud, lõpetavad sisendandmete esitamise; |
| --- | --- |

b)

võrdlusaluse väljaandmist saab jätkata ka pärast seda, kui sisendandmete esitajad, kellelt on sisendandmete esitamist nõutud, lõpetavad sisendandmete esitamise;

| c) | on olemas vastuvõetav alternatiivne võrdlusalus ja kriitilise tähtsusega võrdlusaluse kasutajad saavad minimaalsete kuludega üle minna alternatiivse võrdlusaluse kasutamisele, kusjuures seda tõendab vähemalt halduri kirjalik aruanne, milles täpsustatakse alternatiivsele võrdlusalusele üleminekut ning kasutajate suutlikkust sellele võrdlusalusele üle minna ja asjaomaseid kulusid, või |
| --- | --- |

c)

on olemas vastuvõetav alternatiivne võrdlusalus ja kriitilise tähtsusega võrdlusaluse kasutajad saavad minimaalsete kuludega üle minna alternatiivse võrdlusaluse kasutamisele, kusjuures seda tõendab vähemalt halduri kirjalik aruanne, milles täpsustatakse alternatiivsele võrdlusalusele üleminekut ning kasutajate suutlikkust sellele võrdlusalusele üle minna ja asjaomaseid kulusid, või

| d) | sobivaid alternatiivseid sisendandmete esitajaid ei ole võimalik kindlaks teha ning kui asjaomased järelevalvealused isikud lõpetaksid sisendandmete esitamise, nõrgestaks see võrdlusalust sedavõrd, et võrdlusaluse väljaandmine tuleb lõpetada. |
| --- | --- |

d)

sobivaid alternatiivseid sisendandmete esitajaid ei ole võimalik kindlaks teha ning kui asjaomased järelevalvealused isikud lõpetaksid sisendandmete esitamise, nõrgestaks see võrdlusalust sedavõrd, et võrdlusaluse väljaandmine tuleb lõpetada.

10.   Kui kriitilise tähtsusega võrdlusaluse väljaandmine tuleb lõpetada, jätkavad kõik selle kriitilise tähtsusega võrdlusaluse järelevalvealused sisendandmete esitajad sisendandmete esitamist ajavahemiku jooksul, mille pikkuse määrab kindlaks pädev asutus, kuid mis ei ületa lõike 6 teises lõigus sätestatud 24-kuulist maksimumajavahemikku.

11.   Kui sisendandmete esitaja rikub lõikes 6 sätestatud nõudeid, teavitab haldur sellest asjaomast pädevat asutust kohe, kui see on mõistlikult võimalik.

12.   Kui võrdlusalust tunnustatakse kriitilise tähtsusega võrdlusalusena kooskõlas artikli 20 lõigetes 2, 3, 4 ja 5 sätestatud menetlusega, on halduri pädeval asutusel õigus nõuda sisendandmete esitamist kooskõlas käesoleva artikli lõikega 5 ning lõike 6 punktidega a, b ja c ainult enda liikmesriigis asuvatelt järelevalvealustelt sisendandmete esitajatelt.

5. PEATÜKK

Olulised võrdlusalused

Artikkel 24

Olulised võrdlusalused

1.   Võrdlusalus, mis ei täida ühtegi artikli 20 lõikes 1sätestatud tingimust, on oluline, kui

| a) | seda järgitakse otseselt või võrdlusaluste kombinatsioonis kaudselt finantsinstrumentides või -lepingutes või kasutatakse investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks ning osutatud finantsinstrumentide, -lepingute ja investeerimisfondide keskmine koguväärtus kuuekuulisel perioodil on vähemalt 50 miljardit eurot, arvestatuna kõigi võrdlusalusega hõlmatud lõpptähtaegade või tähtaegade põhjal, kui viimane on asjakohane, või |
| --- | --- |

a)

seda järgitakse otseselt või võrdlusaluste kombinatsioonis kaudselt finantsinstrumentides või -lepingutes või kasutatakse investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks ning osutatud finantsinstrumentide, -lepingute ja investeerimisfondide keskmine koguväärtus kuuekuulisel perioodil on vähemalt 50 miljardit eurot, arvestatuna kõigi võrdlusalusega hõlmatud lõpptähtaegade või tähtaegade põhjal, kui viimane on asjakohane, või

| b) | võrdlusalusel ei ole turupõhiseid asendajaid või neid on väga vähe ning võrdlusaluse väljaandmise lõpetamine või selle väljaandmine sisendandmete alusel, mis ei peegelda enam täielikult aluseks olevat turgu või majandusolukorda, või ebausaldusväärsete sisendandmete alusel tooks kaasa märkimisväärse ja kahjuliku mõju turu terviklusele, finantsstabiilsusele, tarbijatele, reaalmajandusele või kodumajapidamiste ja ettevõtjate rahastamisele ühes või enamas liikmesriigis. |
| --- | --- |

b)

võrdlusalusel ei ole turupõhiseid asendajaid või neid on väga vähe ning võrdlusaluse väljaandmise lõpetamine või selle väljaandmine sisendandmete alusel, mis ei peegelda enam täielikult aluseks olevat turgu või majandusolukorda, või ebausaldusväärsete sisendandmete alusel tooks kaasa märkimisväärse ja kahjuliku mõju turu terviklusele, finantsstabiilsusele, tarbijatele, reaalmajandusele või kodumajapidamiste ja ettevõtjate rahastamisele ühes või enamas liikmesriigis.

2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 49 vastu delegeeritud õigusakte, et vaadata turu, hindade ja õigusliku reguleerimise arengu valguses läbi käesoleva artikli lõike 1 punktis a osutatud künnise arvutamise meetod, samuti nende võrdlusaluste klassifitseerimise asjakohasus, mida järgivate finantsinstrumentide, -lepingute või investeerimisfondide koguväärtus on künnisele lähedal. Läbivaatamine toimub vähemalt iga kahe aasta järel alates 1. jaanuarist 2018.

3.   Haldur teavitab viivitamata oma pädevat asutust, kui tema oluline võrdlusalus langeb allapoole lõike 1 punktis a nimetatud künnist.

Artikkel 25

Oluliste võrdlusaluste erinõuete kohaldamise erandid

1.   Haldur võib otsustada jätta kohaldamata artikli 4 lõike 2, artikli 4 lõike 7 punktid c, d ja e, artikli 11 lõike 3 punkti b või artikli 15 lõike 2, kui haldur leiab, et ühe või mitme nimetatud sätte kohaldamine oleks ebaproportsionaalne, võttes arvesse võrdlusaluse laadi või mõju või halduri suurust.

2.   Kui haldur otsustab mitte kohaldada ühte või mitut lõikes 1 osutatud sätetest, teavitab ta viivitamata oma pädevat asutust ning edastab sellele kogu asjakohase teabe, mis kinnitab halduri hinnangut, et ühe või mitme sellise sätte kohaldamine oleks ebaproportsionaalne, võttes arvesse võrdlusaluse laadi või mõju või halduri suurust.

3.   Pädev asutus võib otsustada, et olulise võrdlusaluse haldur peab siiski kohaldama ühte või enamat artikli 4 lõikes 2, artikli 4 lõike 7 punktides c, d ja e, artikli 11 lõike 3 punktis b ning artikli 15 lõikes 2 sätestatud nõuet, kui ta leiab, et see oleks asjakohane, võttes arvesse võrdlusaluse laadi või mõju või halduri suurust. Oma hinnangus võtab pädev asutus halduri esitatud teabe põhjal arvesse järgmisi kriteeriume:

| a) | võrdlusaluse manipuleeritavus; |
| --- | --- |

a)

võrdlusaluse manipuleeritavus;

| b) | sisendandmete laad; |
| --- | --- |

b)

sisendandmete laad;

| c) | huvide konflikti ulatus; |
| --- | --- |

c)

huvide konflikti ulatus;

| d) | halduri kaalutlusruumi ulatus; |
| --- | --- |

d)

halduri kaalutlusruumi ulatus;

| e) | võrdlusaluse mõju turgudele; |
| --- | --- |

e)

võrdlusaluse mõju turgudele;

| f) | võrdlusaluse laad, ulatus ja selle väljaandmise keerukus; |
| --- | --- |

f)

võrdlusaluse laad, ulatus ja selle väljaandmise keerukus;

| g) | võrdlusaluse olulisus finantsstabiilsusele; |
| --- | --- |

g)

võrdlusaluse olulisus finantsstabiilsusele;

| h) | võrdlusalusele viitavate finantsinstrumentide, -lepingute või investeerimisfondide väärtus; |
| --- | --- |

h)

võrdlusalusele viitavate finantsinstrumentide, -lepingute või investeerimisfondide väärtus;

| i) | halduri suurus, organisatsiooniline vorm või struktuur. |
| --- | --- |

i)

halduri suurus, organisatsiooniline vorm või struktuur.

4.   Pädev asutus teavitab haldurit oma otsusest kohaldada lõike 3 kohaselt täiendavaid nõudeid 30 päeva jooksul pärast lõikes 2 osutatud halduri teate saamist. Kui pädevat asutust teavitati tegevusloa- või registreerimismenetluse raames, kohaldatakse artiklis 34 sätestatud tähtaegu.

5.   Artikli 41 kohaste järelevalvealaste õiguste kasutamisel hindab pädev asutus korrapäraselt, kas tema käesoleva artikli lõike 3 kohane hinnang peab jätkuvalt paika.

6.   Kui pädev asutus leiab põhjendatult, et talle käesoleva artikli lõike 2 kohaselt esitatud teave ei ole täielik või et on vaja lisateavet, hakkab käesoleva artikli lõikes 4 osutatud tähtaeg kulgema alles kuupäevast, mil haldur esitab täiendava teabe, välja arvatud juhul, kui vastavalt käesoleva artikli lõikele 4 kohalduvad artikli 34 kohased tähtajad.

7.   Kui olulise võrdlusaluse haldur ei täida ühte või enamat artikli 4 lõikes 2, artikli 4 lõike 7 punktides c, d ja e, artikli 11 lõike 3 punktis b ja artikli 15 lõikes 2 sätestatud nõuet, avaldab ja säilitab haldur vastavuskinnituse, milles ta sedastab sõnaselgelt, miks on asjakohane, et haldur neid sätteid ei täida.

8.   Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, et koostada lõikes 7 osutatud vastavuskinnituse näidis.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab esimeses lõigus osutatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. aprillil 2017.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.

9.   Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada lõikes 3 osutatud kriteeriume.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. aprillil 2017.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

6. PEATÜKK

Ebaolulised võrdlusalused

Artikkel 26

Ebaolulised võrdlusalused

1.   Haldur võib otsustada mitte kohaldada artikli 4 lõiget 2, artikli 4 lõike 7 punkte c, d ja e, artikli 4 lõiget 8, artikli 5 lõikeid 2, 3 ja 4, artikli 6 lõikeid 1, 3 ja 5, artikli 7 lõiget 2, artikli 11 lõike 1 punkti b, artikli 11 lõike 2 punkte b ja c, artikli 11 lõiget 3, artikli 13 lõiget 2, artikli 14 lõiget 2, artikli 15 lõiget 2 ning artikli 16 lõikeid 2 ja 3 oma ebaoluliste võrdlusaluste puhul.

2.   Haldur teavitab viivitamata oma pädevat asutust, kui halduri ebaoluline võrdlusalus ületab artikli 24 lõike 1 punktis a nimetatud künnist. Sellisel juhul peab haldur asuma täitma olulistele võrdlusalustele kohaldatavaid nõudeid kolme kuu jooksul.

3.   Kui ebaolulise võrdlusaluse haldur otsustab mitte kohaldada ühte või enamat lõikes 1 osutatud sätet, avaldab ja säilitab ta vastavuskinnituse, milles ta sõnaselgelt sedastab, miks on asjakohane, et haldur neid sätteid ei täida. Haldur esitab vastavuskinnituse oma pädevale asutusele.

4.   Asjaomane pädev asutus vaatab käesoleva artikli lõikes 3 osutatud vastavuskinnituse läbi. Pädev asutus võib samuti nõuda kooskõlas artikliga 41 haldurilt lisateavet tema ebaoluliste võrdlusaluste kohta ning nõuda muudatusi, et tagada vastavus käesolevale määrusele.

5.   Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, et koostada lõikes 3 osutatud vastavuskinnituse näidis.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab esimeses lõigus osutatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. aprillil 2017.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 15 sätestatud korras.

IV JAOTIS

LÄBIPAISTVUS JA TARBIJAKAITSE

Artikkel 27

Võrdlusaluse kirjeldus

1.   Kahe nädala jooksul pärast artiklis 36 osutatud registrisse kandmist avaldab haldur õiglast ja hõlpsat juurdepääsu tagaval viisil võrdlusaluse kirjelduse iga sellise võrdlusaluse jaoks eraldi või, kui see on kohalduv, iga sellise võrdlusaluste kogumi jaoks, mida võidakse liidus artikli 29 kohaselt kasutada.

Kui haldur hakkab välja andma uut võrdlusalust või võrdlusaluste kogumit, mida võidakse liidus artikli 29 kohaselt kasutada, avaldab ta kahe nädala jooksul ning õiglast ja hõlpsat juurdepääsu tagaval viisil võrdlusaluse kirjelduse iga uue võrdlusaluse jaoks või, kui see on kohalduv, võrdlusaluste kogumi jaoks.

Haldur vaatab läbi ja vajaduse korral uuendab võrdlusaluse kirjelduse iga võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi jaoks, juhul kui muutub käesoleva artikli alusel esitatav teave ja vähemalt iga kahe aasta järel.

Võrdlusaluse kirjelduses

| a) | määratakse selgelt ja ühemõtteliselt kindlaks võrdlusalusega mõõdetav turg või majanduslik olukord ja asjaolud, mil selline mõõtmine võib osutuda ebausaldusväärseks; |
| --- | --- |

a)

määratakse selgelt ja ühemõtteliselt kindlaks võrdlusalusega mõõdetav turg või majanduslik olukord ja asjaolud, mil selline mõõtmine võib osutuda ebausaldusväärseks;

| b) | esitatakse tehnilised spetsifikatsioonid, millest nähtuvad selgelt ja ühemõtteliselt võrdlusaluse arvutuse sellised üksikasjad, mille puhul võidakse toimida oma parima äranägemise järgi, selgitatakse sellise toimimise kriteeriumid ja selliselt toimivate isikute ametipositsioon ning viis, kuidas parimat äranägemist võib hiljem hinnata; |
| --- | --- |

b)

esitatakse tehnilised spetsifikatsioonid, millest nähtuvad selgelt ja ühemõtteliselt võrdlusaluse arvutuse sellised üksikasjad, mille puhul võidakse toimida oma parima äranägemise järgi, selgitatakse sellise toimimise kriteeriumid ja selliselt toimivate isikute ametipositsioon ning viis, kuidas parimat äranägemist võib hiljem hinnata;

| c) | teavitatakse võimalusest, et võrdlusalust võidakse teatavate asjaolude, sealhulgas haldurist sõltumatute väliste asjaolude tõttu muuta või selle väljaandmine võidakse lõpetada, ja |
| --- | --- |

c)

teavitatakse võimalusest, et võrdlusalust võidakse teatavate asjaolude, sealhulgas haldurist sõltumatute väliste asjaolude tõttu muuta või selle väljaandmine võidakse lõpetada, ja

| d) | teavitatakse kasutajaid, et võrdlusaluse muutmine või selle väljaandmise lõpetamine võib mõjutada võrdlusalust järgivaid finantslepinguid ja finantsinstrumente või investeerimisfondi tootluse mõõtmist. |
| --- | --- |

d)

teavitatakse kasutajaid, et võrdlusaluse muutmine või selle väljaandmise lõpetamine võib mõjutada võrdlusalust järgivaid finantslepinguid ja finantsinstrumente või investeerimisfondi tootluse mõõtmist.

2.   Võrdlusaluse kirjeldus sisaldab vähemalt järgmist:

| a) | kõikide võrdlusalusega seotud põhimõistete määratlused; |
| --- | --- |

a)

kõikide võrdlusalusega seotud põhimõistete määratlused;

| b) | võrdlusaluse metoodika vastuvõtmise ning metoodika läbivaatamise ja heakskiitmise korra põhistus; |
| --- | --- |

b)

võrdlusaluse metoodika vastuvõtmise ning metoodika läbivaatamise ja heakskiitmise korra põhistus;

| c) | võrdlusaluse koostamise kriteeriumid ja kord, sealhulgas sisendandmete kirjeldus, eri liiki sisendandmete prioriteetsus, võrdlusaluse koostamiseks vajalikud miinimumandmed, ekstrapoleerimismudelite või -meetodite kasutamine ja võrdlusalusest indeksi koostisosade tasakaalustamise kord; |
| --- | --- |

c)

võrdlusaluse koostamise kriteeriumid ja kord, sealhulgas sisendandmete kirjeldus, eri liiki sisendandmete prioriteetsus, võrdlusaluse koostamiseks vajalikud miinimumandmed, ekstrapoleerimismudelite või -meetodite kasutamine ja võrdlusalusest indeksi koostisosade tasakaalustamise kord;

| d) | kontrollid ja reeglid, mis käsitlevad halduri või sisendandmete esitaja hinnangut või oma parima äranägemise järgi toimimist, et tagada sellise hinnangu või toimimise järjepidevust; |
| --- | --- |

d)

kontrollid ja reeglid, mis käsitlevad halduri või sisendandmete esitaja hinnangut või oma parima äranägemise järgi toimimist, et tagada sellise hinnangu või toimimise järjepidevust;

| e) | kord, mis käsitleb võrdlusaluse koostamist turupingete perioodil või ajal, mil tehinguandmete allikad võivad olla ebapiisavad, ebatäpsed või ebausaldusväärsed, ja võrdlusaluse võimalikud piirid sellistel perioodidel; |
| --- | --- |

e)

kord, mis käsitleb võrdlusaluse koostamist turupingete perioodil või ajal, mil tehinguandmete allikad võivad olla ebapiisavad, ebatäpsed või ebausaldusväärsed, ja võrdlusaluse võimalikud piirid sellistel perioodidel;

| f) | sisendandmetes või võrdlusaluse koostamisel esinevate vigade parandamise kord, mis hõlmab muu hulgas olukorda, kui võrdlusalus tuleb uuesti koostada, ja |
| --- | --- |

f)

sisendandmetes või võrdlusaluse koostamisel esinevate vigade parandamise kord, mis hõlmab muu hulgas olukorda, kui võrdlusalus tuleb uuesti koostada, ja

| g) | võrdlusaluse võimalike piiride kindlakstegemine, sealhulgas selle toimimine mittelikviidsetel või killustatud turgudel, ja sisendite võimalik kontsentratsioon. |
| --- | --- |

g)

võrdlusaluse võimalike piiride kindlakstegemine, sealhulgas selle toimimine mittelikviidsetel või killustatud turgudel, ja sisendite võimalik kontsentratsioon.

3.   Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada võrdlusaluse kirjelduse sisu ja juhtumid, mille puhul võrdlusaluse kirjelduse ajakohastamine on nõutav.

Väärtpaberiturujärelevalve teeb vahet võrdlusaluste eri tüüpide ja sektorite vahel, nagu need on sätestatud käesolevas määruses, ning võtab arvesse proportsionaalsuse põhimõtet.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. aprillil 2017.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Artikkel 28

Võrdlusaluse muutmine ja selle väljaandmise lõpetamine

1.   Haldur avaldab koos artiklis 27 osutatud võrdlusaluse kirjeldusega korra, mis käsitleb meetmeid, mida haldur peab võtma sellise võrdlusaluse muutmisel või selle väljaandmise lõpetamisel, mida võib artikli 29 lõike 1 kohaselt liidus kasutada. Asjakohasel juhul võib selle korra, mida tuleb ajakohastada ja avaldada iga olulise muudatuse puhul, kehtestada võrdlusaluste kogumi jaoks.

2.   Järelevalvealused isikud, v.a lõikes 1 osutatud haldur, kes kasutavad võrdlusalust, koostavad töökindla kirjaliku kava, milles kavandatakse meetmed, mida nad võrdlusaluse olulise muutmise või selle väljaandmise lõpetamise korral võtavad, ja haldavad seda kava. Kui see on teostatav ja asjakohane, määratakse niisuguses kavas üks või mitu alternatiivset võrdlusalust, mida võib järgida nende võrdlusaluste asemel, mida enam välja ei anta, ja märgitakse, miks niisugused võrdlusalused võiksid olla sobilikud alternatiivid. Järelevalvealused isikud esitavad kava ja selle hilisemad versioonid taotluse korral asjaomasele pädevale asutusele ning võimaluse korral kajastavad seda lepingulistes suhetes klientidega.

V JAOTIS

VÕRDLUSALUSTE KASUTAMINE LIIDUS

Artikkel 29

Võrdlusaluse kasutamine

1.   Järelevalvealune isik võib liidu piires kasutada võrdlusalust või võrdlusaluste kogumit, kui seda annab välja liidus asuv haldur, kes on kantud artiklis 36 osutatud registrisse, või kui võrdlusalus on kantud artiklis 36 osutatud registrisse.

2.   Kui direktiivi 2003/71/EÜ või direktiivi 2009/65/EÜ kohaselt avaldatava prospekti esemeks on vabalt võõrandatav väärtpaber või muu investeerimistoode, mis järgib võrdlusalust, tagab emitent, pakkumuse esitaja või isik, kes taotleb reguleeritud turul kauplemisele võtmist, et prospekt hõlmaks ka selget ja hästi nähtavat teavet selle kohta, kas võrdlusalust annab välja käesoleva määruse artiklis 36 osutatud registrisse kantud haldur.

Artikkel 30

Samaväärsus

1.   Selleks et kolmandas riigis asuva halduri välja antavat võrdlusalust või võrdlusaluste kogumit saaks liidus kasutada kooskõlas artikli 29 lõikega 1, tuleb võrdlusalus või võrdlusaluste kogum ja haldur kanda artiklis 36 osutatud registrisse. Registrisse kandmiseks peavad olema täidetud järgmised tingimused:

| a) | komisjon on võtnud kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2 või 3 vastu samaväärsuse otsuse; |
| --- | --- |

a)

komisjon on võtnud kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2 või 3 vastu samaväärsuse otsuse;

| b) | haldur on saanud tegevusloa või on registreeritud ja tema üle teostatakse järelevalvet asjaomases kolmandas riigis; |
| --- | --- |

b)

haldur on saanud tegevusloa või on registreeritud ja tema üle teostatakse järelevalvet asjaomases kolmandas riigis;

| c) | haldur on teatanud Väärtpaberiturujärelevalvele oma nõusolekust, et järelevalvealused isikud võivad liidus kasutada tema tegelikke või tulevasi võrdlusaluseid, esitanud nende võrdlusaluste loetelu, mille kasutamiseks liidus ta on nõusoleku andnud, ja teatanud kolmandas riigis tema järelevalve eest vastutava pädeva asutuse, ning |
| --- | --- |

c)

haldur on teatanud Väärtpaberiturujärelevalvele oma nõusolekust, et järelevalvealused isikud võivad liidus kasutada tema tegelikke või tulevasi võrdlusaluseid, esitanud nende võrdlusaluste loetelu, mille kasutamiseks liidus ta on nõusoleku andnud, ja teatanud kolmandas riigis tema järelevalve eest vastutava pädeva asutuse, ning

| d) | käesoleva artikli lõikes 4 nimetatud koostööleping on kehtiv. |
| --- | --- |

d)

käesoleva artikli lõikes 4 nimetatud koostööleping on kehtiv.

2.   Komisjon võib vastu võtta rakendusotsuse, milles märgitakse, et kolmanda riigi õigusraamistik ja järelevalvetavad tagavad järgmist:

| a) | asjaomases kolmandas riigis tegevusloa saanud või registreeritud haldurid täidavad siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed käesolevast määrusest tulenevate nõuetega, eelkõige võttes arvesse seda, kas kolmanda riigi õigusraamistik ja järelevalvetavad tagavad kooskõla IOSCO finantssektori võrdlusaluste põhimõtetega või kui see on kohalduv, IOSCO teabeagentuuride põhimõtetega, ja |
| --- | --- |

a)

asjaomases kolmandas riigis tegevusloa saanud või registreeritud haldurid täidavad siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed käesolevast määrusest tulenevate nõuetega, eelkõige võttes arvesse seda, kas kolmanda riigi õigusraamistik ja järelevalvetavad tagavad kooskõla IOSCO finantssektori võrdlusaluste põhimõtetega või kui see on kohalduv, IOSCO teabeagentuuride põhimõtetega, ja

| b) | siduvate nõuetega kaasneb selles kolmandas riigis nende pidev tõhus järelevalve ja riiklik sund. |
| --- | --- |

b)

siduvate nõuetega kaasneb selles kolmandas riigis nende pidev tõhus järelevalve ja riiklik sund.

Rakendusotsus võetakse vastu kooskõlas artikli 50 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3.   Komisjon võib alternatiivina võtta vastu rakendusotsuse, mille kohaselt

| a) | kolmanda riigi siduvad nõuded seoses konkreetsete haldurite või konkreetsete võrdlusaluste või võrdlusaluste kogumitega on samaväärsed käesolevast määrusest tulenevate nõuetega, eelkõige võttes arvesse seda, kas kolmanda riigi õigusraamistik ja järelevalvetavad tagavad kooskõla IOSCO finantssektori võrdlusaluste põhimõtetega või kui see on kohalduv, IOSCO teabeagentuuride põhimõtetega, ning |
| --- | --- |

a)

kolmanda riigi siduvad nõuded seoses konkreetsete haldurite või konkreetsete võrdlusaluste või võrdlusaluste kogumitega on samaväärsed käesolevast määrusest tulenevate nõuetega, eelkõige võttes arvesse seda, kas kolmanda riigi õigusraamistik ja järelevalvetavad tagavad kooskõla IOSCO finantssektori võrdlusaluste põhimõtetega või kui see on kohalduv, IOSCO teabeagentuuride põhimõtetega, ning

| b) | selliste konkreetsete haldurite või konkreetsete võrdlusaluste või võrdlusaluste kogumitega kaasneb kõnealuses kolmandas riigis nende pidev tõhus järelevalve ja nad on allutatud riiklikule sunnile. |
| --- | --- |

b)

selliste konkreetsete haldurite või konkreetsete võrdlusaluste või võrdlusaluste kogumitega kaasneb kõnealuses kolmandas riigis nende pidev tõhus järelevalve ja nad on allutatud riiklikule sunnile.

Rakendusotsus võetakse vastu kooskõlas artikli 50 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

4.   Väärtpaberiturujärelevalve sõlmib koostöölepingud selliste kolmandate riikide pädevate asutustega, mille õigusraamistikku ja järelevalvetavasid peetakse samaväärseks kooskõlas lõikega 2 või 3. Koostöölepingus täpsustatakse vähemalt järgmine:

| a) | Väärtpaberiturujärelevalve ja asjaomaste kolmandate riikide pädevate asutuste vaheline teabevahetuse kord, sealhulgas juurdepääs kogu asjakohasele teabele kolmandas riigis tegevusloa saanud halduri kohta, mida Väärtpaberiturujärelevalve nõuab; |
| --- | --- |

a)

Väärtpaberiturujärelevalve ja asjaomaste kolmandate riikide pädevate asutuste vaheline teabevahetuse kord, sealhulgas juurdepääs kogu asjakohasele teabele kolmandas riigis tegevusloa saanud halduri kohta, mida Väärtpaberiturujärelevalve nõuab;

| b) | Väärtpaberiturujärelevalve kiire teavitamise kord juhul, kui kolmanda riigi pädev asutus leiab, et selles kolmandas riigis tegevusloa saanud haldur, kes on tema järelevalve subjekt, rikub kõnealuses kolmandas riigis tegevusloa aluseks olevaid tingimusi või muid riigisiseseid õigusakte; |
| --- | --- |

b)

Väärtpaberiturujärelevalve kiire teavitamise kord juhul, kui kolmanda riigi pädev asutus leiab, et selles kolmandas riigis tegevusloa saanud haldur, kes on tema järelevalve subjekt, rikub kõnealuses kolmandas riigis tegevusloa aluseks olevaid tingimusi või muid riigisiseseid õigusakte;

| c) | järelevalvetegevuse, sealhulgas kohapealsete kontrollide koordineerimise kord. |
| --- | --- |

c)

järelevalvetegevuse, sealhulgas kohapealsete kontrollide koordineerimise kord.

5.   Selleks et pädevad asutused ja Väärtpaberiturujärelevalve saaksid kasutada neile käesoleva määrusega antud järelevalvealaseid õigusi, töötab Väärtpaberiturujärelevalve välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, millega määratakse kindlaks lõikes 4 osutatud koostöölepingute miinimumsisu.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. aprillil 2017.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Artikkel 31

Kolmandas riigis asuva halduri registreeringu kehtetuks tunnistamine

1.   Väärtpaberiturujärelevalve tunnistab kolmandas riigis asuva halduri registreeringu kehtetuks, kustutades halduri kohta artiklis 36 osutatud registris tehtud kande, kui tal on põhjendatud ja dokumentaalsetele tõenditele tuginev alus arvata, et haldur

| a) | tegutseb viisil, mis selgelt kahjustab tema võrdlusaluste kasutajate huve või turgude korrapärast toimimist, või |
| --- | --- |

a)

tegutseb viisil, mis selgelt kahjustab tema võrdlusaluste kasutajate huve või turgude korrapärast toimimist, või

| b) | on raskelt rikkunud kolmanda riigi õigusakte või muid tema suhtes kolmandas riigis kohaldatavaid norme, millele tuginedes võttis komisjon vastu rakendusotsuse kooskõlas artikli 30 lõikega 2 või 3. |
| --- | --- |

b)

on raskelt rikkunud kolmanda riigi õigusakte või muid tema suhtes kolmandas riigis kohaldatavaid norme, millele tuginedes võttis komisjon vastu rakendusotsuse kooskõlas artikli 30 lõikega 2 või 3.

2.   Väärtpaberiturujärelevalve teeb lõike 1 kohase otsuse üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | Väärtpaberiturujärelevalve on pöördunud selles küsimuses kolmanda riigi pädeva asutuse poole, kuid see pädev asutus ei ole võtnud asjakohaseid meetmeid, mida on vaja investorite ja turgude korrapärase toimimise kaitsmiseks liidus, või ei ole suutnud tõendada, et asjaomane haldur täidab temale kolmandas riigis kohaldatavaid nõudeid; |
| --- | --- |

a)

Väärtpaberiturujärelevalve on pöördunud selles küsimuses kolmanda riigi pädeva asutuse poole, kuid see pädev asutus ei ole võtnud asjakohaseid meetmeid, mida on vaja investorite ja turgude korrapärase toimimise kaitsmiseks liidus, või ei ole suutnud tõendada, et asjaomane haldur täidab temale kolmandas riigis kohaldatavaid nõudeid;

| b) | Väärtpaberiturujärelevalve on teavitanud kolmanda riigi pädevat asutust oma kavatsusest halduri registreering kehtetuks tunnistada vähemalt 30 päeva enne tema kohta tehtud kande registrist kustutamist. |
| --- | --- |

b)

Väärtpaberiturujärelevalve on teavitanud kolmanda riigi pädevat asutust oma kavatsusest halduri registreering kehtetuks tunnistada vähemalt 30 päeva enne tema kohta tehtud kande registrist kustutamist.

3.   Väärtpaberiturujärelevalve teavitab lõike 1 kohaselt võetud meetmetest viivitamata teisi pädevaid asutusi ning avaldab otsuse oma veebisaidil.

Artikkel 32

Kolmandas riigis asuva halduri tunnustamine

1.   Kuni ajani, mil kooskõlas artikli 30 lõikega 2 või 3 võetakse vastu samaväärsuse otsus, võivad järelevalvealused isikud liidus kasutada kolmandas riigis asuva halduri välja antavaid võrdlusaluseid, tingimusel et see haldur saab eelnevalt viiteliikmesriigi pädevalt asutuselt käesoleva artikli kohase tunnustuse.

2.   Kolmandas riigis asuv haldur, kes kavatseb saada käesoleva artikli lõikes 1 osutatud eelneva tunnustuse, peab täitma käesolevas määruses sätestatud nõudeid, v.a artikli 11 lõige 4 ning artiklid 16, 20, 21 ja 23. Haldur võib selle tingimuse täita, järgides IOSCO finantssektori võrdlusaluste põhimõtteid või IOSCO teabeagentuuride põhimõtteid, olenevalt sellest, kumb on kohalduv, eeldusel et selline kohaldamine on samaväärne käesoleva määruse nõuete täitmisega, v.a artikli 11 lõige 4 ning artiklid 16, 20, 21 ja 23.

Selleks et hinnata, kas esimeses lõigus nimetatud tingimus on täidetud, ning hinnata IOSCO finantssektori võrdlusaluste põhimõtete või IOSCO teabeagentuuride põhimõtete järgimist, olenevalt sellest, kumb on kohalduv, võib viiteliikmesriigi pädev asutus kasutada sõltumatu välisaudiitori hinnangut või, kui kolmandas riigis asuv haldur on järelevalve subjekt, selle kolmanda riigi pädeva asutuse väljastatud sertifikaati, kus haldur asub.

Juhul ja niivõrd kui haldur suudab tõendada, et tema välja antav võrdlusalus on reguleeritud andmetel põhinev võrdlusalus või kauba võrdlusalus, mis ei põhine selliste sisendandmete esitajate esitatud andmetel, kellest enamik on järelevalvealused isikud, ei ole haldur kohustatud täitma nõudeid, mida ei kohaldata reguleeritud andmetel põhinevatele võrdlusalustele ja kauba võrdlusalustele, nagu on sätestatud vastavalt artiklis 17 ja artikli 19 lõikes 1.

3.   Kolmandas riigis asuval halduril, kes kavatseb saada lõikes 1 osutatud eelneva tunnustuse, peab olema viiteliikmesriigis asutatud esindaja. Esindaja peab olema liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kelle kolmandas riigis asuv haldur on sõnaselgelt nimetanud tegutsema liidus halduri nimel suhetes ametiasutuste ja muude isikutega seoses käesolevast määrusest tulenevate halduri kohustustega. Esindaja täidab koos halduriga järelevaatamise funktsiooni halduri poolt käesoleva määruse alusel võrdlusaluse väljaandmisel ning on selle eest vastutav viiteliikmesriigi pädeva asutuse ees.

4.   Kolmandas riigis asuva halduri viiteliikmesriik määratakse kindlaks järgmiselt:

| a) | kui haldur kuulub kontserni, mille üks liige on liidus asuv järelevalvealune isik, on viiteliikmesriik see liikmesriik, kus asub kõnealune järelevalvealune isik. Selline järelevalvealune isik nimetatakse esindajaks lõike 3 tähenduses; |
| --- | --- |

a)

kui haldur kuulub kontserni, mille üks liige on liidus asuv järelevalvealune isik, on viiteliikmesriik see liikmesriik, kus asub kõnealune järelevalvealune isik. Selline järelevalvealune isik nimetatakse esindajaks lõike 3 tähenduses;

| b) | kui punkt a ei kohaldu ja kui haldur kuulub kontserni, milles on rohkem kui üks liidus asuvat järelevalvealust isikut, on viiteliikmesriik see liikmesriik, kus asub suurim arv järelevalvealuseid isikuid või, kui järelevalvealuste isikute arv on võrdne, siis see liikmesriik, kus võrdlusalust järgivate finantsinstrumentide, -lepingute või investeerimisfondide väärtus on suurim. Üks käesoleva punkti kohaselt kindlaks määratavas viiteliikmesriigis asuvatest järelevalvealustest isikutest nimetatakse esindajaks lõike 3 tähenduses; |
| --- | --- |

b)

kui punkt a ei kohaldu ja kui haldur kuulub kontserni, milles on rohkem kui üks liidus asuvat järelevalvealust isikut, on viiteliikmesriik see liikmesriik, kus asub suurim arv järelevalvealuseid isikuid või, kui järelevalvealuste isikute arv on võrdne, siis see liikmesriik, kus võrdlusalust järgivate finantsinstrumentide, -lepingute või investeerimisfondide väärtus on suurim. Üks käesoleva punkti kohaselt kindlaks määratavas viiteliikmesriigis asuvatest järelevalvealustest isikutest nimetatakse esindajaks lõike 3 tähenduses;

| c) | kui käesoleva lõike punkt a ega b ei kohaldu ja kui ühte või mitut halduri välja antavat võrdlusalust järgitakse finantsinstrumentide puhul, millega on lubatud kaubelda ühe või mitme liikmesriigi kauplemiskohas, mis on määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24, on viiteliikmesriik liikmesriik, kus finantsinstrumendiga, mis järgib mõnda neist võrdlusalustest, lubati kaubelda või kaubeldi kauplemiskohas esimest korda ja endiselt kaubeldakse. Kui asjaomase finantsinstrumendiga lubati kaubelda või kaubeldi esimest korda ühel ajal eri liikmesriikide kauplemiskohtades ja endiselt kaubeldakse, on viiteliikmesriik see liikmesriik, kus võrdlusalust järgivate finantsinstrumentide, -lepingute või investeerimisfondide väärtus on suurim; |
| --- | --- |

c)

kui käesoleva lõike punkt a ega b ei kohaldu ja kui ühte või mitut halduri välja antavat võrdlusalust järgitakse finantsinstrumentide puhul, millega on lubatud kaubelda ühe või mitme liikmesriigi kauplemiskohas, mis on määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24, on viiteliikmesriik liikmesriik, kus finantsinstrumendiga, mis järgib mõnda neist võrdlusalustest, lubati kaubelda või kaubeldi kauplemiskohas esimest korda ja endiselt kaubeldakse. Kui asjaomase finantsinstrumendiga lubati kaubelda või kaubeldi esimest korda ühel ajal eri liikmesriikide kauplemiskohtades ja endiselt kaubeldakse, on viiteliikmesriik see liikmesriik, kus võrdlusalust järgivate finantsinstrumentide, -lepingute või investeerimisfondide väärtus on suurim;

| d) | kui punktid a, b ja c ei kohaldu ja kui ühte või mitut halduri välja antavat võrdlusalust kasutavad järelevalvealused isikud rohkem kui ühes liikmesriigis, on viiteliikmesriik see liikmesriik, kus asub suurim arv selliseid järelevalvealuseid isikuid või, kui järelevalvealuste isikute arv on võrdne, see liikmesriik, kus võrdlusalust järgivate finantsinstrumentide, -lepingute või investeerimisfondide väärtus on suurim; |
| --- | --- |

d)

kui punktid a, b ja c ei kohaldu ja kui ühte või mitut halduri välja antavat võrdlusalust kasutavad järelevalvealused isikud rohkem kui ühes liikmesriigis, on viiteliikmesriik see liikmesriik, kus asub suurim arv selliseid järelevalvealuseid isikuid või, kui järelevalvealuste isikute arv on võrdne, see liikmesriik, kus võrdlusalust järgivate finantsinstrumentide, -lepingute või investeerimisfondide väärtus on suurim;

| e) | kui punktid a, b, c ja d ei kohaldu ning kui haldur on sõlminud järelevalvealuse isikuga lepingu, milles ta nõustub tema välja antava võrdlusaluse kasutamisega, on viiteliikmesriik see liikmesriik, kus asub see järelevalvealune isik. |
| --- | --- |

e)

kui punktid a, b, c ja d ei kohaldu ning kui haldur on sõlminud järelevalvealuse isikuga lepingu, milles ta nõustub tema välja antava võrdlusaluse kasutamisega, on viiteliikmesriik see liikmesriik, kus asub see järelevalvealune isik.

5.   Kolmandas riigis asuv haldur, kes soovib saada lõikes 1 osutatud eelneva tunnustuse, taotleb tunnustamist oma viiteliikmesriigi pädevalt asutuselt. Taotlev haldur esitab kogu teabe, mida on vaja selleks, et pädev asutus saaks veenduda, et haldur on teinud tunnustamise ajaks kõik vajalikud korraldused lõikes 2 osutatud nõuete täitmiseks, ning esitab loetelu oma praegustest ja tulevastest võrdlusalustest, mida võib liidus kasutada, ja teatab pädeva asutuse nime, kes vastutab halduri järelevalve eest kolmandas riigis, kui see on olemas.

Pädev asutus kontrollib 90 tööpäeva jooksul alates käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud taotluse saamisest, kas lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimused on täidetud.

Kui pädev asutus leiab, et lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimused ei ole täidetud, jätab ta tunnustamise taotluse rahuldamata ja põhjendab seda. Samuti jäetakse tunnustus andmata siis, kui ei ole täidetud järgmised lisatingimused:

| a) | kui kolmandas riigis asuv haldur on järelevalve subjekt, reguleerib viiteliikmesriigi pädeva asutuse ja selle kolmanda riigi pädeva asutuse, kus haldur asub, suhteid asjakohane koostööleping, mis vastab artikli 30 lõike 5 kohaselt vastu võetud regulatiivsetele tehnilistele standarditele, et tagada tõhus teabevahetus, mis võimaldaks pädeval asutusel täita oma ülesandeid vastavalt käesolevale määrusele; |
| --- | --- |

a)

kui kolmandas riigis asuv haldur on järelevalve subjekt, reguleerib viiteliikmesriigi pädeva asutuse ja selle kolmanda riigi pädeva asutuse, kus haldur asub, suhteid asjakohane koostööleping, mis vastab artikli 30 lõike 5 kohaselt vastu võetud regulatiivsetele tehnilistele standarditele, et tagada tõhus teabevahetus, mis võimaldaks pädeval asutusel täita oma ülesandeid vastavalt käesolevale määrusele;

| b) | käesoleva direktiivi kohaste järelevalveülesannete tõhusat täitmist pädeva asutuse poolt ei takista selle kolmanda riigi õigus- ja haldusnormid, kus haldur asub, ega, kui see on kohalduv, kõnealuse kolmanda riigi järelevalveasutuse järelevalve- ja uurimisvolituste piirid. |
| --- | --- |

b)

käesoleva direktiivi kohaste järelevalveülesannete tõhusat täitmist pädeva asutuse poolt ei takista selle kolmanda riigi õigus- ja haldusnormid, kus haldur asub, ega, kui see on kohalduv, kõnealuse kolmanda riigi järelevalveasutuse järelevalve- ja uurimisvolituste piirid.

6.   Kui viiteliikmesriigi pädev asutus leiab, et kolmandas riigis asuv haldur annab välja võrdlusalust, mille puhul on täidetud oluliseks võrdlusaluseks või ebaoluliseks võrdlusaluseks liigitamise tingimused, nagu on sätestatud vastavalt artiklites 24 ja 26, teavitab ta sellest põhjendamatu viivituseta Väärtpaberiturujärelevalvet. Ta esitab selle hinnangu toetuseks halduri poolt enda tunnustamise taotluses esitatud teabe.

Väärtpaberiturujärelevalve annab ühe kuu jooksul pärast esimeses lõigus osutatud teate saamist pädevale asutusele nõu võrdlusaluse tüübi kohta ning selle väljaandmist reguleerivate nõuete kohta nagu sätestatud artiklites 24, 25 ja 26. Nõuandes võidakse eelkõige käsitleda seda, kas Väärtpaberiturujärelevalve leiab, et sellise tüübi tingimused on täidetud, tuginedes halduri poolt enda tunnustamise taotluses esitatud teabele.

Lõikes 5 osutatud ajavahemik peatatakse alates kuupäevast, mil Väärtpaberiturujärelevalve teate kätte sai, kuni Väärtpaberiturujärelevalve on andnud käesoleva lõike kohast nõu.

Kui viiteliikmesriigi pädev asutus teeb ettepaneku anda tunnustus vastupidiselt teises lõigus osutatud Väärtpaberiturujärelevalve nõuandele, teavitab ta sellest Väärtpaberiturujärelevalvet ja põhjendab seda. Väärtpaberiturujärelevalve avaldab asjaolu, et pädev asutus ei järgi või ei kavatse järgida seda nõuannet. Samuti võib Väärtpaberiturujärelevalve igal üksikjuhul otsustada, kas avaldada pädeva asutuse põhjendused selle kohta, miks ta kõnealust nõuannet ei järgi. Asjaomasele pädevale asutusele antakse avaldamisest ette teada.

7.   Viiteliikmesriigi pädev asutus teavitab Väärtpaberiturujärelevalvet viie tööpäeva jooksul igast otsusest tunnustada kolmandas riigis asuvat haldurit ning esitab halduri välja antavate selliste võrdlusaluste loetelu, mida võib liidus kasutada, ja teatab pädeva asutuse nime, kes vastutab halduri järelevalve eest kolmandas riigis, kui see on olemas.

8.   Viiteliikmesriigi pädev asutus peatab või asjakohasel juhul tunnistab sellise tunnustuse kehtetuks, mis on antud vastavalt lõikele 5, kui tal on põhjendatud ja dokumentaalsetele tõenditele tuginev alus arvata, et haldur tegutseb viisil, mis selgelt kahjustab tema võrdlusaluse kasutajate huve või turgude korrapärast toimimist, et haldur on raskelt rikkunud käesolevas määruses sätestatud nõudeid või et haldur on esitanud valeandmeid või kasutanud muid ebaseaduslikke võtteid tunnustuse saamiseks.

9.   Väärtpaberiturujärelevalve võib töötada välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et määrata kindlaks lõikes 5 osutatud tunnustamise taotluse vorm ja sisu ning lõikes 6 nõutud teabe esitamise viis.

Kui selline regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu välja töötatakse, esitab Väärtpaberiturujärelevalve kõnealuse eelnõu komisjonile.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Artikkel 33

Kolmandas riigis välja antavate võrdlusaluste kinnitamine

1.   Haldur, kes asub liidus ning on saanud tegevusloa või registreeritud artikli 34 kohaselt, või mis tahes muu järelevalvealune isik, kes asub liidus, kellel on selge ja täpselt kindlaks määratud roll kolmanda riigi halduri kontrolli- või aruandlusraamistikus, kes suudab teha tõhusat seiret võrdlusaluse väljaandmise üle, võib taotleda asjaomaselt pädevalt asutuselt kolmandas riigis välja antava võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi kinnitamist nende kasutamiseks liidus, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | võrdlusalust või võrdlusaluste kogumit kinnitav haldur või muu järelevalvealune isik on kontrollinud ja suudab oma pädevale asutusele jätkuvalt tõendada, et kinnitatava võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi väljaandmine vastab kohustuslikele või vabatahtlikult täidetavatele nõuetele, mis on vähemalt niisama ranged kui käesoleva määruse nõuded; |
| --- | --- |

a)

võrdlusalust või võrdlusaluste kogumit kinnitav haldur või muu järelevalvealune isik on kontrollinud ja suudab oma pädevale asutusele jätkuvalt tõendada, et kinnitatava võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi väljaandmine vastab kohustuslikele või vabatahtlikult täidetavatele nõuetele, mis on vähemalt niisama ranged kui käesoleva määruse nõuded;

| b) | võrdlusalust või võrdlusaluste kogumit kinnitaval halduril või muul järelevalvealusel isikul on vajalikud eriteadmised, et teha tõhusat seiret kolmandas riigis võrdlusaluse väljaandmise üle ning juhtida seonduvaid riske; |
| --- | --- |

b)

võrdlusalust või võrdlusaluste kogumit kinnitaval halduril või muul järelevalvealusel isikul on vajalikud eriteadmised, et teha tõhusat seiret kolmandas riigis võrdlusaluse väljaandmise üle ning juhtida seonduvaid riske;

| c) | võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi välja andmiseks kolmandas riigis ja võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi liidus kasutamise tarvis kinnitamiseks on objektiivne põhjus. |
| --- | --- |

c)

võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi välja andmiseks kolmandas riigis ja võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi liidus kasutamise tarvis kinnitamiseks on objektiivne põhjus.

Punkti a kohaldamisel võib pädev asutus selle hindamisel, kas kinnitatava võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi väljaandmine vastab nõuetele, mis on vähemalt niisama ranged kui käesoleva määruse nõuded, arvesse võtta seda, kas võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi väljaandmise vastavus IOSCO finantssektori võrdlusaluste põhimõtetele või IOSCO teabeagentuuride põhimõtetele, olenevalt sellest, kumb on kohalduv, oleks samaväärne vastavusega käesoleva määruse nõuetele.

2.   Haldur või muu järelevalvealune isik, kes esitab lõikes 1 osutatud kinnitamise taotluse, esitab kogu teabe, mis on vajalik selleks, et pädev asutus saaks veenduda, et taotlemise ajal on täidetud kõik nimetatud lõikes osutatud tingimused.

3.   90 tööpäeva jooksul pärast lõikes 1 osutatud kinnitamise taotluse saamist vaatab asjaomane pädev asutus taotluse läbi ning võtab vastu otsuse lubada kinnitamist või jätta taotlus rahuldamata. Pädev asutus teavitab kinnitatud võrdlusalusest või võrdlusaluste kogumist Väärtpaberiturujärelevalvet.

4.   Kinnitatud võrdlusalust või võrdlusaluste kogumit käsitatakse neid kinnitava halduri või muu järelevalvealuse isiku välja antava võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumina. Võrdlusalust või võrdlusaluste kogumit kinnitav haldur või muu järelevalvealune isik ei kasuta kinnitamist kavatsusega hoida kõrvale käesoleva määruse nõuete täitmisest.

5.   Haldur või muu järelevalvealune isik, kes on kinnitanud kolmandas riigis välja antava võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi, jääb täielikult vastutavaks sellise võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi eest ja käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmise eest.

6.   Kui võrdlusalust või võrdlusaluste kogumit kinnitava halduri või muu järelevalvealuse isiku pädeval asutusel on põhjendatud alus arvata, et käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud, on tal õigus nõuda, et võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi kinnitanud haldur või muu järelevalvealune isik lõpetaks kinnituse, ning ta teavitab sellest Väärtpaberiturujärelevalvet. Võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi kinnituse lõpetamise korral kohaldatakse artiklit 28.

7.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 49 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad meetmeid, et selgitada tingimused, mille alusel asjaomane pädev asutus võib hinnata, kas on olemas objektiivne põhjus võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi väljaandmiseks kolmandas riigis ja nende liidus kasutamise tarvis kinnitamiseks. Komisjon võtab arvesse selliseid elemente nagu võrdlusalusega mõõdetava aluseks oleva turu või majandusolukorra eripära, vajadus selle järele, et võrdlusaluse väljaandmine toimuks sellisele turule või majandusolukorrale lähedal, vajadus selle järele, et võrdlusaluse väljaandmine toimuks sisendandmete esitajatele lähedal, sisendandmete põhiline kättesaadavus erinevate ajavööndite tõttu ning võrdlusaluse väljaandmiseks vajalikud erioskused.

VI JAOTIS

HALDURI TEGEVUSLUBA, REGISTREERIMINE JA JÄRELEVALVE

1. PEATÜKK

Tegevusloa andmine ja registreerimine

Artikkel 34

Halduri tegevusluba ja registreerimine

1.   Liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes kavatseb tegutseda haldurina, esitab taotluse artikli 40 kohaselt määratud pädevale asutusele liikmesriigis, kus see isik asub, et saada

| a) | tegevusluba, kui haldur koostab või kavatseb koostada indekseid, mida kasutatakse või kavatsetakse kasutada võrdlusalustena käesoleva määruse tähenduses; |
| --- | --- |

a)

tegevusluba, kui haldur koostab või kavatseb koostada indekseid, mida kasutatakse või kavatsetakse kasutada võrdlusalustena käesoleva määruse tähenduses;

| b) | registreering, kui tegemist on järelevalvealuse isikuga, välja arvatud haldur, kes koostab või kavatseb koostada indekseid, mida kasutatakse või kavatsetakse kasutada võrdlusalustena käesoleva määruse tähenduses, tingimusel et võrdlusaluse väljaandmist ei takista järelevalvealusele isikule kohaldatavad sektoripõhised normid ning mitte ükski koostatav indeks ei kvalifitseeruks kriitilise tähtsusega võrdlusalusena, või |
| --- | --- |

b)

registreering, kui tegemist on järelevalvealuse isikuga, välja arvatud haldur, kes koostab või kavatseb koostada indekseid, mida kasutatakse või kavatsetakse kasutada võrdlusalustena käesoleva määruse tähenduses, tingimusel et võrdlusaluse väljaandmist ei takista järelevalvealusele isikule kohaldatavad sektoripõhised normid ning mitte ükski koostatav indeks ei kvalifitseeruks kriitilise tähtsusega võrdlusalusena, või

| c) | registreering, kui ta koostab või kavatseb koostada üksnes selliseid indekseid, mis kvalifitseeruksid ebaolulise võrdlusalusena. |
| --- | --- |

c)

registreering, kui ta koostab või kavatseb koostada üksnes selliseid indekseid, mis kvalifitseeruksid ebaolulise võrdlusalusena.

2.   Tegevusloa saanud või registreeritud haldur täidab igal ajal käesolevas määruses sätestatud tingimusi ja teatab pädevale asutusele kõigist nendes toimunud olulistest muudatustest.

3.   Lõikes 1 osutatud taotlus esitatakse 30 tööpäeva jooksul pärast seda, kui järelevalvealune isik sõlmib kokkuleppe taotleja koostatava indeksi kasutamiseks finantsinstrumendis või -lepingus järgimiseks või investeerimisfondi tootluse mõõtmiseks.

4.   Taotleja esitab kogu teabe, mida on pädeval asutusel vaja veendumaks, et ta on võtnud tegevusloa saamise või registreerimise ajaks kõik käesolevas määruses sätestatud nõuetele vastamiseks vajalikud meetmed.

5.   Asjaomane pädev asutus hindab 15 tööpäeva jooksul taotluse saamisest, kas taotlus on täielik, ja teavitab taotlejat hindamise tulemustest. Kui taotlus on ebatäielik, esitab taotleja asjaomase pädeva asutuse nõutud täiendava teabe. Käesolevas lõikes osutatud tähtaeg hakkab kulgema kuupäevast, mil taotleja esitab nimetatud täiendava teabe.

6.   Asjaomane pädev asutus

| a) | vaatab tegevusloa taotluse läbi ja teeb nelja kuu jooksul täieliku taotluse saamisest otsuse taotlejale tegevusloa andmise või selle andmisest keeldumise kohta; |
| --- | --- |

a)

vaatab tegevusloa taotluse läbi ja teeb nelja kuu jooksul täieliku taotluse saamisest otsuse taotlejale tegevusloa andmise või selle andmisest keeldumise kohta;

| b) | vaatab registreerimise taotluse läbi ja teeb 45 tööpäeva jooksul täieliku registreerimistaotluse saamisest otsuse taotleja registreerimise või registreerimisest keeldumise kohta. |
| --- | --- |

b)

vaatab registreerimise taotluse läbi ja teeb 45 tööpäeva jooksul täieliku registreerimistaotluse saamisest otsuse taotleja registreerimise või registreerimisest keeldumise kohta.

Pädev asutus teavitab taotlejat otsusest viie tööpäeva jooksul arvates esimeses lõigus osutatud otsuse tegemisest. Kui pädev asutus jätab taotlejale tegevusloa andmata või ta registreerimata, põhjendab ta oma otsust.

7.   Pädev asutus teavitab Väärtpaberiturujärelevalvet oma otsusest anda taotlejale tegevusluba või ta registreerida viie tööpäeva jooksul arvates nimetatud otsuse tegemisest.

8.   Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, et täpsustada teavet, mis tuleb tegevusloa taotluses ja registreerimise taotluses esitada, võttes arvesse asjaolu, et tegevusloa andmine ja registreerimine on eraldiseisvad menetlused ning et tegevusloa andmise puhul on vaja põhjalikumalt hinnata halduri taotlust, proportsionaalsuse põhimõtet, lõike 1 punkti b kohaselt registreerimist taotleva järelevalvealuse isiku laadi ning taotleja ja pädevate asutuste kulusid.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. aprillil 2017.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Artikkel 35

Tegevusloa või registreeringu kehtetuks tunnistamine või peatamine

1.   Pädev asutus võib halduri tegevusloa või registreeringu kehtetuks tunnistada või selle peatada, kui haldur

| a) | loobub sõnaselgelt tegevusloast või registreeringust või ei ole eelmise 12 kuu jooksul võrdlusaluseid välja andnud; |
| --- | --- |

a)

loobub sõnaselgelt tegevusloast või registreeringust või ei ole eelmise 12 kuu jooksul võrdlusaluseid välja andnud;

| b) | on saanud tegevusloa või on registreeritud või on kinnitanud võrdlusaluse valeandmeid esitades või mõnel muul ebaausal viisil; |
| --- | --- |

b)

on saanud tegevusloa või on registreeritud või on kinnitanud võrdlusaluse valeandmeid esitades või mõnel muul ebaausal viisil;

| c) | ei vasta enam tegevusloa andmise või registreerimise aluseks olnud tingimustele või |
| --- | --- |

c)

ei vasta enam tegevusloa andmise või registreerimise aluseks olnud tingimustele või

| d) | on raskelt või korduvalt rikkunud käesoleva määruse sätteid. |
| --- | --- |

d)

on raskelt või korduvalt rikkunud käesoleva määruse sätteid.

2.   Pädev asutus teavitab Väärtpaberiturujärelevalvet oma otsusest viie tööpäeva jooksul arvates nimetatud otsuse tegemisest.

Väärtpaberiturujärelevalve ajakohastab artiklis 36 ette nähtud registrit kohe.

3.   Pärast halduri tegevusloa või registreeringu peatamise otsuse vastuvõtmist ja juhul, kui võrdlusaluse väljaandmise lõpetamine põhjustaks vääramatu jõu olukorra või takistaks kõnealust võrdlusalust järgivate finantslepingute või -instrumentide või investeerimisfondide loodetud tulemuse saavutamist või rikuks muul moel osutatud finantslepingute või -instrumentide tingimusi või investeerimisfondide tingimusi, nagu on täpsustatud artikli 51 lõike 6 kohases delegeeritud õigusaktis, võib selle liikmesriigi asjaomane pädev asutus, kus haldur asub, lubada võrdlusaluse väljaandmist jätkata peatamise otsuse kehtetuks tunnistamiseni. Sel ajavahemikul lubatakse järelevalvealustel isikutel seda võrdlusalust kasutada ainult nende finantslepingute või -instrumentide või investeerimisfondide puhul, mis seda võrdlusalust juba varem järgisid.

4.   Pärast halduri tegevusloa või registreeringu kehtetuks tunnistamise otsuse vastuvõtmist kohaldatakse artikli 28 lõiget 2.

Artikkel 36

Haldurite ja võrdlusaluste register

1.   Väärtpaberiturujärelevalve loob avaliku registri ja haldab seda ning see sisaldab järgmist teavet:

| a) | artikli 34 kohaselt tegevusloa saanud või registreeritud haldurite andmed ja nende järelevalve eest vastutavate pädevate asutuste andmed; |
| --- | --- |

a)

artikli 34 kohaselt tegevusloa saanud või registreeritud haldurite andmed ja nende järelevalve eest vastutavate pädevate asutuste andmed;

| b) | artikli 30 lõikes 1 sätestatud tingimustele vastavate haldurite andmed, artikli 30 lõike 1 punktis c osutatud võrdlusaluste loetelu ja nende järelevalve eest vastutavate kolmanda riigi pädevate asutuste andmed; |
| --- | --- |

b)

artikli 30 lõikes 1 sätestatud tingimustele vastavate haldurite andmed, artikli 30 lõike 1 punktis c osutatud võrdlusaluste loetelu ja nende järelevalve eest vastutavate kolmanda riigi pädevate asutuste andmed;

| c) | artikli 32 kohaselt tunnustatud haldurite andmed, artikli 32 lõikes 7 osutatud võrdlusaluste loetelu ja asjakohasel juhul nende järelevalve eest vastutavate kolmanda riigi pädevate asutuste andmed; |
| --- | --- |

c)

artikli 32 kohaselt tunnustatud haldurite andmed, artikli 32 lõikes 7 osutatud võrdlusaluste loetelu ja asjakohasel juhul nende järelevalve eest vastutavate kolmanda riigi pädevate asutuste andmed;

| d) | sellised võrdlusalused, mis on kinnitatud artiklis 33 sätestatud menetluse kohaselt, nende haldurite andmed ning need kinnitanud haldurite või järelevalvealuste isikute andmed. |
| --- | --- |

d)

sellised võrdlusalused, mis on kinnitatud artiklis 33 sätestatud menetluse kohaselt, nende haldurite andmed ning need kinnitanud haldurite või järelevalvealuste isikute andmed.

2.   Lõikes 1 osutatud register on Väärtpaberiturujärelevalve veebisaidil avalikult kättesaadav ja seda ajakohastatakse vajaduse korral kiiresti.

2. PEATÜKK

Järelevalveasutuste koostöö

Artikkel 37

Ülesannete delegeerimine pädevate asutuste vahel

1.   Pädev asutus võib kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 28 delegeerida oma käesolevas määruses sätestatud ülesanded teise liikmesriigi pädevale asutusele, kes on selleks eelnevalt andnud kirjaliku nõusoleku.

Pädev asutus teatab Väärtpaberiturujärelevalvele igast kavandatud delegeerimisest 60 päeva enne delegeerimise jõustumist.

2.   Pädev asutus võib delegeerida Väärtpaberiturujärelevalvele osa oma käesolevas määruses sätestatud ülesandeid vastavalt Väärtpaberiturujärelevalvega sõlmitud lepingule.

3.   Väärtpaberiturujärelevalve teatab kavandatud delegeerimisest seitsme päeva jooksul liikmesriikidele. Väärtpaberiturujärelevalve avaldab kokkulepitud delegeerimise üksikasjad viie tööpäeva jooksul teate saamisest.

Artikkel 38

Teisest liikmesriigist pärineva teabe avalikustamine

Pädev asutus võib avalikustada teiselt pädevalt asutuselt saadud teabe üksnes järgmistel tingimustel:

| a) | ta on saanud kõnealuselt pädevalt asutuselt selleks kirjaliku nõusoleku ja teave avaldatakse ainult sellel eesmärgil, milleks see pädev asutus nõusoleku andis, või |
| --- | --- |

a)

ta on saanud kõnealuselt pädevalt asutuselt selleks kirjaliku nõusoleku ja teave avaldatakse ainult sellel eesmärgil, milleks see pädev asutus nõusoleku andis, või

| b) | avaldamise kohustus tuleneb kohtumenetlusest. |
| --- | --- |

b)

avaldamise kohustus tuleneb kohtumenetlusest.

Artikkel 39

Koostöö kohapealse kontrolli ja uurimise vallas

1.   Pädev asutus võib seoses kohapealse kontrolli või uurimisega taotleda abi teiselt pädevalt asutuselt. Taotluse saanud pädev asutus teeb koostööd niivõrd, kui võimalik ja sobivaks peetav.

2.   Lõikes 1 osutatud abi taotlev pädev asutus teavitab sellest Väärtpaberiturujärelevalvet. Piiriülese mõjuga kontrolli või uurimise korral võivad pädevad asutused taotleda Väärtpaberiturujärelevalvelt kohapealse kontrolli või uurimise koordineerimist.

3.   Kui pädev asutus saab teiselt pädevalt asutuselt taotluse viia läbi kohapealne kontroll või uurimine, võib ta

| a) | kohapealse kontrolli või uurimise ise läbi viia; |
| --- | --- |

a)

kohapealse kontrolli või uurimise ise läbi viia;

| b) | lubada taotluse esitanud pädeval asutusel kohapealses kontrollis või uurimises osaleda; |
| --- | --- |

b)

lubada taotluse esitanud pädeval asutusel kohapealses kontrollis või uurimises osaleda;

| c) | määrata audiitorid või eksperdid kohapealset kontrolli või uurimist toetama või läbi viima. |
| --- | --- |

c)

määrata audiitorid või eksperdid kohapealset kontrolli või uurimist toetama või läbi viima.

3. PEATÜKK

Pädevate asutuste roll

Artikkel 40

Pädevad asutused

1.   Iga liikmesriik määrab haldurite ja järelevalvealuste isikute jaoks asjaomase pädeva asutuse, kes täidab käesoleva määruse kohaseid ülesandeid, ning teatab sellest komisjonile ja Väärtpaberiturujärelevalvele.

2.   Kui liikmesriik määrab mitu pädevat asutust, piiritleb ta selgelt nende rolli ja määrab ühe asutuse, kes vastutab komisjoni, Väärtpaberiturujärelevalve ja teiste liikmesriikide pädevate asutustega tehtava koostöö ja teabevahetuse koordineerimise eest.

3.   Väärtpaberiturujärelevalve avaldab oma veebisaidil lõigete 1 ja 2 kohaselt määratud pädevate asutuste nimekirja.

Artikkel 41

Pädeva asutuse volitused

1.   Selleks et täita käesoleva määruse kohaseid ülesandeid, on pädeval asutusel kooskõlas liikmesriigi õigusega vähemalt järgmised järelevalve- ja uurimisvolitused:

| a) | juurdepääs kõikidele dokumentidele ja andmetele, olenemata nende vormist, ja õigus nendest koopiaid saada või teha; |
| --- | --- |

a)

juurdepääs kõikidele dokumentidele ja andmetele, olenemata nende vormist, ja õigus nendest koopiaid saada või teha;

| b) | õigus küsida või nõuda teavet igalt isikult, kes on seotud võrdlusaluse väljaandmise ja selle jaoks sisendandmete esitamisega, sealhulgas teenuseosutajad, kellele tööülesanded, teenused või toimingud antakse võrdlusaluste väljaandmisel edasi artikli 10 kohaselt, ja tema käsundiandjalt ning õigus vajaduse korral niisugune isik teabe saamiseks kohale kutsuda ja teda küsitleda; |
| --- | --- |

b)

õigus küsida või nõuda teavet igalt isikult, kes on seotud võrdlusaluse väljaandmise ja selle jaoks sisendandmete esitamisega, sealhulgas teenuseosutajad, kellele tööülesanded, teenused või toimingud antakse võrdlusaluste väljaandmisel edasi artikli 10 kohaselt, ja tema käsundiandjalt ning õigus vajaduse korral niisugune isik teabe saamiseks kohale kutsuda ja teda küsitleda;

| c) | õigus kauba võrdlusaluste puhul küsida sisendandmete esitajatelt teavet asjaomaste hetketurgude kohta tüüpvormide ja tehinguaruannete alusel, kui need on olemas, ning õigus pääseda vahetult juurde kauplejate süsteemidele; |
| --- | --- |

c)

õigus kauba võrdlusaluste puhul küsida sisendandmete esitajatelt teavet asjaomaste hetketurgude kohta tüüpvormide ja tehinguaruannete alusel, kui need on olemas, ning õigus pääseda vahetult juurde kauplejate süsteemidele;

| d) | õigus viia läbi kohapealseid kontrolle või uurimisi, välja arvatud füüsilise isiku eluruumides; |
| --- | --- |

d)

õigus viia läbi kohapealseid kontrolle või uurimisi, välja arvatud füüsilise isiku eluruumides;

| e) | ilma et see piiraks määruse (EL) nr 596/2014 kohaldamist, õigus siseneda juriidiliste isikute ruumidesse, et võtta kaasa dokumente ja muid andmeid, olenemata nende vormist, kui on mõistlik alus kahtlustada, et kontrolli või uurimise esemega seotud dokumendid ja muud andmed võivad olla käesoleva määruse rikkumise tõendamisel asjakohased. Kui liikmesriigi õiguse kohaselt on nõutav asjaomase liikmesriigi õigusasutuse eelnev luba, siis kasutatakse seda õigust ainult pärast kõnealuse loa saamist; |
| --- | --- |

e)

ilma et see piiraks määruse (EL) nr 596/2014 kohaldamist, õigus siseneda juriidiliste isikute ruumidesse, et võtta kaasa dokumente ja muid andmeid, olenemata nende vormist, kui on mõistlik alus kahtlustada, et kontrolli või uurimise esemega seotud dokumendid ja muud andmed võivad olla käesoleva määruse rikkumise tõendamisel asjakohased. Kui liikmesriigi õiguse kohaselt on nõutav asjaomase liikmesriigi õigusasutuse eelnev luba, siis kasutatakse seda õigust ainult pärast kõnealuse loa saamist;

| f) | õigus nõuda järelevalvealuse isiku valduses olevaid telefonikõnede, elektroonilise kommunikatsiooni ja muude andmeliiklusandmete salvestisi; |
| --- | --- |

f)

õigus nõuda järelevalvealuse isiku valduses olevaid telefonikõnede, elektroonilise kommunikatsiooni ja muude andmeliiklusandmete salvestisi;

| g) | õigus taotleda vahendite külmutamist või vara arestimist või mõlemat; |
| --- | --- |

g)

õigus taotleda vahendite külmutamist või vara arestimist või mõlemat;

| h) | õigus nõuda ajutiselt tegevuse lõpetamist, kui see on pädeva asutuse arvates vastuolus käesoleva määrusega; |
| --- | --- |

h)

õigus nõuda ajutiselt tegevuse lõpetamist, kui see on pädeva asutuse arvates vastuolus käesoleva määrusega;

| i) | õigus kehtestada kutsetegevuse ajutine keeld; |
| --- | --- |

i)

õigus kehtestada kutsetegevuse ajutine keeld;

| j) | õigus võtta kõik vajalikud meetmed, et tagada üldsuse nõuetekohane teavitamine võrdlusaluse väljaandmisest, sealhulgas nõudes asjaomaselt haldurilt või võrdlusaluse avaldanud või seda levitanud isikult või mõlemalt õiendi avaldamist varem esitatud võrdlusaluse sisendandmete või arvandmete kohta. |
| --- | --- |

j)

õigus võtta kõik vajalikud meetmed, et tagada üldsuse nõuetekohane teavitamine võrdlusaluse väljaandmisest, sealhulgas nõudes asjaomaselt haldurilt või võrdlusaluse avaldanud või seda levitanud isikult või mõlemalt õiendi avaldamist varem esitatud võrdlusaluse sisendandmete või arvandmete kohta.

2.   Pädevad asutused täidavad ja kasutavad käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ülesandeid ja volitusi ning artiklis 42 osutatud karistuste määramise volitusi kooskõlas oma riigi õigusraamistikuga järgmiselt:

| a) | otse; |
| --- | --- |

a)

otse;

| b) | koostöös teiste ametiasutuste või turul tegutsevate ettevõtjatega; |
| --- | --- |

b)

koostöös teiste ametiasutuste või turul tegutsevate ettevõtjatega;

| c) | omal vastutusel, delegeerides need sellistele ametiasutustele või turul tegutsevatele ettevõtjatele; |
| --- | --- |

c)

omal vastutusel, delegeerides need sellistele ametiasutustele või turul tegutsevatele ettevõtjatele;

| d) | suunates küsimuse pädevale õigusasutusele. |
| --- | --- |

d)

suunates küsimuse pädevale õigusasutusele.

Pädevad asutused tagavad kõnealuste volituste kasutamiseks piisavalt ja tõhusalt kaitseõiguse ja põhiõiguste kaitse.

3.   Liikmesriigid tagavad asjakohaste meetmete võtmise, nii et pädevatel asutustel on kõik nende ülesannete täitmiseks vajalikud järelevalve- ja uurimisvolitused.

4.   Kui haldur või mõni muu järelevalvealune isik annab pädevale asutusele lõike 1 kohaselt teavet, siis ei loeta seda teabe avaldamisele lepingu või õigus- või haldusnormidega kehtestatud piirangute rikkumiseks.

Artikkel 42

Halduskaristused ja muud haldusmeetmed

1.   Ilma et see piiraks pädevate asutuste artiklist 41 tulenevaid järelevalvevolitusi ning liikmesriikide õigust sätestada ja mõista kriminaalkaristusi, annavad liikmesriigid kooskõlas liikmesriigi õigusega pädevatele asutustele õiguse määrata asjakohaseid halduskaristusi ja võtta muid haldusmeetmeid vähemalt järgmiste rikkumiste eest:

| a) | artiklite 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 21, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29 ja 34 rikkumine, kui need kohalduvad, ja |
| --- | --- |

a)

artiklite 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 21, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29 ja 34 rikkumine, kui need kohalduvad, ja

| b) | artikli 41 alla kuuluva uurimise või kontrolli ajal koostöö mittetegemine või taotluse täitmata jätmine. |
| --- | --- |

b)

artikli 41 alla kuuluva uurimise või kontrolli ajal koostöö mittetegemine või taotluse täitmata jätmine.

Nimetatud halduskaristused ja muud haldusmeetmed peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2.   Lõikes 1 osutatud rikkumise korral annavad liikmesriigid kooskõlas liikmesriigi õigusega pädevatele asutustele õiguse määrata vähemalt järgmisi halduskaristusi ja muid haldusmeetmeid:

| a) | ettekirjutus, millega nõutakse, et õigusrikkumise eest vastutav haldur või järelevalvealune isik lõpetaks asjaomase tegevuse ja hoiduks seda kordamast; |
| --- | --- |

a)

ettekirjutus, millega nõutakse, et õigusrikkumise eest vastutav haldur või järelevalvealune isik lõpetaks asjaomase tegevuse ja hoiduks seda kordamast;

| b) | õigusrikkumise tulemusel teenitud kasumi või ärahoitud kahjumi sissenõudmine, kui seda on võimalik kindlaks määrata; |
| --- | --- |

b)

õigusrikkumise tulemusel teenitud kasumi või ärahoitud kahjumi sissenõudmine, kui seda on võimalik kindlaks määrata;

| c) | avalik hoiatus, milles tuuakse välja vastutav haldur või järelevalvealune isik ja õigusrikkumise laad; |
| --- | --- |

c)

avalik hoiatus, milles tuuakse välja vastutav haldur või järelevalvealune isik ja õigusrikkumise laad;

| d) | halduri tegevusloa või registreeringu kehtetuks tunnistamine või peatamine; |
| --- | --- |

d)

halduri tegevusloa või registreeringu kehtetuks tunnistamine või peatamine;

| e) | halduri või järelevalvealuse sisendandmete esitaja juhtimiskohustuse täitmise ajutise keelu kehtestamine õigusrikkumise eest vastutavale füüsilisele isikule; |
| --- | --- |

e)

halduri või järelevalvealuse sisendandmete esitaja juhtimiskohustuse täitmise ajutise keelu kehtestamine õigusrikkumise eest vastutavale füüsilisele isikule;

| f) | maksimaalne rahaline halduskaristus, mis on vähemalt kolm korda suurem kui õigusrikkumisega saadud kasum või ärahoitud kahjum, kui seda on võimalik kindlaks määrata; |
| --- | --- |

f)

maksimaalne rahaline halduskaristus, mis on vähemalt kolm korda suurem kui õigusrikkumisega saadud kasum või ärahoitud kahjum, kui seda on võimalik kindlaks määrata;

| g) | füüsilise isiku puhul vähemalt järgmine maksimaalne rahaline halduskaristus:






  i) | artiklite 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, artikli 11 lõike 1 punktide a, b, c ja e, artikli 11 lõigete 2 ja 3, artiklite 12, 13, 14, 15, 16, 21, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29 ja 34 rikkumise eest 500 000 eurot või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus 30. juuni 2016. aasta seisuga, või |
| --- | --- | --- |

g)

füüsilise isiku puhul vähemalt järgmine maksimaalne rahaline halduskaristus:

i)

artiklite 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, artikli 11 lõike 1 punktide a, b, c ja e, artikli 11 lõigete 2 ja 3, artiklite 12, 13, 14, 15, 16, 21, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29 ja 34 rikkumise eest 500 000 eurot või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus 30. juuni 2016. aasta seisuga, või

| ii) | artikli 11 lõike 1 punkti d või artikli 11 lõike 4 rikkumise eest 100 000 eurot või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus 30. juuni 2016. aasta seisuga; |
| --- | --- |

ii)

artikli 11 lõike 1 punkti d või artikli 11 lõike 4 rikkumise eest 100 000 eurot või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus 30. juuni 2016. aasta seisuga;

| h) | juriidilise isiku puhul vähemalt järgmine maksimaalne rahaline halduskaristus:






  i) | artiklite 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, artikli 11 lõike 1 punktide a, b, c ja e, artikli 11 lõigete 2 ja 3, artiklite 12, 13, 14, 15, 16, 21, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29 ja 34 rikkumise eest 1 000 000 eurot või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus 30. juuni 2016. aasta seisuga, või 10 % kogukäibest aastas vastavalt viimasele juhtorgani poolt heaks kiidetud aastaaruandele, olenevalt sellest, milline summa on suurem, või |
| --- | --- | --- |

h)

juriidilise isiku puhul vähemalt järgmine maksimaalne rahaline halduskaristus:

i)

artiklite 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, artikli 11 lõike 1 punktide a, b, c ja e, artikli 11 lõigete 2 ja 3, artiklite 12, 13, 14, 15, 16, 21, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29 ja 34 rikkumise eest 1 000 000 eurot või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus 30. juuni 2016. aasta seisuga, või 10 % kogukäibest aastas vastavalt viimasele juhtorgani poolt heaks kiidetud aastaaruandele, olenevalt sellest, milline summa on suurem, või

| ii) | artikli 11 lõike 1 punkti d või artikli 11 lõike 4 rikkumise eest 250 000 eurot või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus 30. juuni 2016. aasta seisuga, või 2 % tema kogukäibest aastas vastavalt viimasele juhtorgani poolt heaks kiidetud aastaaruandele, olenevalt sellest, milline summa on suurem. |
| --- | --- |

ii)

artikli 11 lõike 1 punkti d või artikli 11 lõike 4 rikkumise eest 250 000 eurot või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastav summa omavääringus 30. juuni 2016. aasta seisuga, või 2 % tema kogukäibest aastas vastavalt viimasele juhtorgani poolt heaks kiidetud aastaaruandele, olenevalt sellest, milline summa on suurem.

Punkti h alapunktide i ja ii kohaldamisel juhul, kui juriidiline isik on emaettevõtja või sellise emaettevõtja tütarettevõtja, kes peab esitama konsolideeritud aastaaruande, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2013/34/EL, (26) on asjakohane kogukäive aastas selline aastane kogukäive või vastav tululiik (pankade puhul kooskõlas nõukogu direktiiviga 86/635/EMÜ (27) ja kindlustusettevõtjate puhul nõukogu direktiiviga 91/674/EMÜ), (28) mis on esitatud põhiemaettevõtja eelmise majandusaasta konsolideeritud aastaaruandes, mille on heaks kiitnud juhtorgan, või kui isik on ühing, siis 10 % tema liikmete koondkäibest.

3.   Liikmesriigid teatavad lõigete 1 ja 2 kohaselt vastu võetud õigusnormidest komisjonile ja Väärtpaberiturujärelevalvele hiljemalt 1. jaanuaril 2018.

Liikmesriigid võivad otsustada mitte kehtestada lõikes 1 sätestatud halduskaristusi, kui selles osutatud õigusrikkumistele kohaldatakse liikmesriigi õiguse kohaselt kriminaalkaristusi. Sellisel juhul teatavad liikmesriigid komisjonile ja Väärtpaberiturujärelevalvele asjaomastest kriminaalõiguse normidest koos käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud teatega.

Nad teatavad komisjonile ja Väärtpaberiturujärelevalvele viivitamata kõigist asjaomaste õigusnormide muudatustest.

4.   Liikmesriigid võivad lisaks lõikes 1 osutatud õigusele anda vastavalt liikmesriigi õigusele pädevatele asutustele ka õiguse määrata muid karistusi ja lõikes 2 sätestatud karistustest rangemaid karistusi.

Artikkel 43

Järelevalvevolituste kasutamine ja karistuste määramine

1.   Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused võtavad halduskaristuse ja muu haldusmeetme liigi ja ulatuse kindlaksmääramisel arvesse kõiki olulisi asjaolusid, sealhulgas asjakohasel juhul järgmist:

| a) | õigusrikkumise raskus ja kestus; |
| --- | --- |

a)

õigusrikkumise raskus ja kestus;

| b) | võrdlusaluse kriitiline tähtsus finantsstabiilsuse ja reaalmajanduse seisukohast; |
| --- | --- |

b)

võrdlusaluse kriitiline tähtsus finantsstabiilsuse ja reaalmajanduse seisukohast;

| c) | vastutava isiku vastutuse ulatus; |
| --- | --- |

c)

vastutava isiku vastutuse ulatus;

| d) | vastutava isiku finantsseisund, mida näitab eelkõige vastutava juriidilise isiku kogukäive aastas või vastutava füüsilise isiku aastane sissetulek; |
| --- | --- |

d)

vastutava isiku finantsseisund, mida näitab eelkõige vastutava juriidilise isiku kogukäive aastas või vastutava füüsilise isiku aastane sissetulek;

| e) | vastutava isiku teenitud kasumi või ärahoitud kahjumi suurus, kui seda on võimalik kindlaks määrata; |
| --- | --- |

e)

vastutava isiku teenitud kasumi või ärahoitud kahjumi suurus, kui seda on võimalik kindlaks määrata;

| f) | vastutava isiku ja pädeva asutuse koostöö tase, ilma et see piiraks vajadust tagada selle isiku teenitud kasumi või ära hoitud kahjumi sissenõudmine; |
| --- | --- |

f)

vastutava isiku ja pädeva asutuse koostöö tase, ilma et see piiraks vajadust tagada selle isiku teenitud kasumi või ära hoitud kahjumi sissenõudmine;

| g) | asjaomase isiku varasemad õigusrikkumised; |
| --- | --- |

g)

asjaomase isiku varasemad õigusrikkumised;

| h) | meetmed, mida vastutav isik on pärast õigusrikkumist võtnud õigusrikkumise kordumise ärahoidmiseks. |
| --- | --- |

h)

meetmed, mida vastutav isik on pärast õigusrikkumist võtnud õigusrikkumise kordumise ärahoidmiseks.

2.   Teostades oma volitusi määrata artikli 42 alusel halduskaristusi ja võtta muid haldusmeetmeid, teevad pädevad asutused tihedat koostööd selle tagamiseks, et järelevalve- ja uurimisvolitused ning halduskaristused ja muud haldusmeetmed annavad käesoleva määrusega soovitud tulemusi. Lisaks kooskõlastavad nad oma tegevuse, et vältida võimalikku dubleerimist ja kattumist järelevalve- ja uurimisvolituste ning halduskaristuste, sealhulgas rahaliste halduskaristuste, ja muude haldusmeetmete kohaldamisel piiriüleste juhtumite korral.

Artikkel 44

Koostöökohustus

1.   Kui liikmesriigid on otsustanud kooskõlas artikliga 42 kehtestada kriminaalkaristused nimetatud artiklis osutatud sätete rikkumise eest, tagavad nad asjakohaste abinõude kasutusele võtmise, nii et pädevatel asutustel oleksid kõik vajalikud volitused teha oma jurisdiktsiooni piires koostööd õigusasutustega, et saada konkreetset teavet käesoleva määruse võimaliku rikkumise alusel algatatud kriminaaluurimiste või -menetluste kohta. Pädevad asutused edastavad selle teabe muudele pädevatele asutustele ja Väärtpaberiturujärelevalvele, et täita oma kohustus teha käesoleva määruse kohaldamiseks üksteisega ja Väärtpaberiturujärelevalvega koostööd.

2.   Pädevad asutused abistavad teiste liikmesriikide pädevaid asutusi. Eelkõige vahetavad nad teavet ja teevad uurimis- või järelevalvetegevuse käigus koostööd. Pädevad asutused võivad teiste liikmesriikide pädevate asutustega teha koostööd ka rahaliste karistuste sissenõudmise hõlbustamiseks.

Artikkel 45

Otsuste avaldamine

1.   Kui lõikes 2 ei ole sätestatud teisiti, avaldavad pädevad asutused käesoleva määruse rikkumise eest halduskaristuse määramise või haldusmeetme võtmise otsuse oma veebisaidil kohe pärast seda, kui otsusest puudutatud isikut on otsusest teavitatud. Avaldatakse vähemalt teave õigusrikkumise liigi ja laadi kohta ning otsusest puudutatud isiku andmed.

Esimest lõiku ei kohaldata seoses uurimistoimingutega võetud meetmetele.

2.   Kui pädev asutus leiab, tuginedes konkreetsete asjaolude hindamisele, et juriidilise isiku andmete või füüsilise isiku isikuandmete avaldamine on ebaproportsionaalne, või kui avaldamine ohustaks finantsturgude stabiilsust või käimasolevat uurimist, siis toimib ta ühel järgmisel viisil:

| a) | lükkab otsuse avaldamise edasi seni, kuni edasilükkamise põhjused langevad ära; |
| --- | --- |

a)

lükkab otsuse avaldamise edasi seni, kuni edasilükkamise põhjused langevad ära;

| b) | avaldab otsuse koos anonüümseks muudetud andmetega kooskõlas liikmesriigi õigusega, kui selline avaldamine tagab asjaomaste isikuandmete tõhusa kaitse; |
| --- | --- |

b)

avaldab otsuse koos anonüümseks muudetud andmetega kooskõlas liikmesriigi õigusega, kui selline avaldamine tagab asjaomaste isikuandmete tõhusa kaitse;

| c) | ei avalda otsust üldse, kui pädev asutus leiab, et selle avaldamine kooskõlas punktidega a ja b ei taga piisavalt, et






  i) | finantsturgude stabiilsuse ohustamine on välistatud või |
| --- | --- | --- |

c)

ei avalda otsust üldse, kui pädev asutus leiab, et selle avaldamine kooskõlas punktidega a ja b ei taga piisavalt, et

i)

finantsturgude stabiilsuse ohustamine on välistatud või

| ii) | otsuse avaldamine on proportsionaalne meetmega, mida peetakse vähemoluliseks. |
| --- | --- |

ii)

otsuse avaldamine on proportsionaalne meetmega, mida peetakse vähemoluliseks.

Kui pädev asutus otsustab avaldada otsuse anonüümseks muudetud andmetega, nagu on osutatud esimese lõigu punktis b, võib ta asjakohaste andmete avalikustamise edasi lükata mõistliku aja võrra, kui on ette näha, et selle ajavahemiku jooksul langevad anonüümselt avaldamise põhjused ära.

3.   Kui otsuse peale saab esitada vaide liikmesriigi haldus- või muule asutusele või kaebuse liikmesriigi kohtule, avalikustavad pädevad asutused kohe oma veebisaidil ka sellekohase teabe ja kogu edasise teabe esitatud vaide või kaebuse tulemuste kohta. Avaldatakse ka kõik otsused varasema karistuse määramise või meetme võtmise otsuse tühistamise kohta.

4.   Pädev asutus tagab, et käesoleva artikli kohaselt avaldatud otsus on nende veebisaidil kättesaadav vähemalt viie aasta jooksul pärast selle avaldamist. Avaldatud isikuandmeid hoitakse pädeva asutuse veebisaidil ainult nii kaua, kui see on vajalik vastavalt kohaldatavatele andmekaitsenormidele.

5.   Liikmesriigid esitavad Väärtpaberiturujärelevalvele kord aastas koondteabe kõikide artikli 42 kohaselt määratud karistuste ja võetud muude haldusmeetmete kohta. Kõnealune kohustus ei kehti uurimistoimingute puhul. Väärtpaberiturujärelevalve avaldab selle teabe oma aastaaruandes.

Kui liikmesriigid on otsustanud kehtestada kooskõlas artikliga 42 selles artiklis osutatud sätete rikkumise eest kriminaalkaristused, esitavad nende pädevad asutused Väärtpaberiturujärelevalvele kord aastas anonüümseks muudetud koondandmed kõigi algatatud kriminaaluurimiste ja määratud kriminaalkaristuste kohta. Väärtpaberiturujärelevalve avaldab mõistetud kriminaalkaristuste kohta andmed oma aastaaruandes.

Artikkel 46

Kolleegiumid

1.   30 tööpäeva jooksul pärast artikli 20 lõike 1 punktides a ja c osutatud võrdlusaluse lisamist kriitilise tähtsusega võrdlusaluste loetelusse, välja arvatud võrdlusalused, mille puhul enamik sisendandmete esitajatest ei ole järelevalvealused isikud, moodustab asjaomane pädev asutus pädevate asutuste kolleegiumi.

2.   Kolleegiumisse kuuluvad halduri pädev asutus, Väärtpaberiturujärelevalve ja järelevalvealuste sisendandmete esitajate pädevad asutused.

3.   Teiste liikmesriikide pädevatel asutustel on õigus saada kolleegiumi liikmeks, kui asjaomase kriitilise tähtsusega võrdlusaluse väljaandmise lõpetamisel oleks märkimisväärne negatiivne mõju nende liikmesriikide turu terviklusele, finantsstabiilsusele, tarbijatele, reaalmajandusele või majapidamiste ja ettevõtete finantseerimisele.

Kui pädev asutus kavatseb saada vastavalt esimesele lõigule kolleegiumi liikmeks, esitab ta halduri pädevale asutusele taotluse, mis sisaldab tõendeid selle kohta, et käesoleva lõike esimese lõigu tingimused on täidetud. Halduri asjaomane pädev asutus vaatab taotluse läbi ja teatab 20 tööpäeva jooksul taotluse saamisest selle esitanud ametiasutusele oma otsuse, kas tema arvates on need tingimused täidetud või mitte. Kui pädev asutus leiab, et need tingimused ei ole täidetud, võib taotluse esitanud ametiasutus suunata küsimuse edasi Väärtpaberiturujärelevalvele kooskõlas lõikega 9.

4.   Väärtpaberiturujärelevalve toetab ja kontrollib käesolevas artiklis osutatud kolleegiumide tõhusat, tulemuslikku ja järjepidevat toimimist kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 21. Väärtpaberiturujärelevalve osaleb selleks vajaduse korral kolleegiumide töös ja teda käsitatakse sel eesmärgil pädeva asutusena.

Kui Väärtpaberiturujärelevalve tegutseb kriitilise tähtsusega võrdlusaluste puhul kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 17 lõikega 6, tagab ta asjakohase teabevahetuse ja koostöö kolleegiumi teiste liikmetega.

5.   Halduri pädev asutus juhatab kolleegiumi koosolekuid, koordineerib kolleegiumi tegevust ja tagab kolleegiumi liikmete vahel tõhusa teabevahetuse.

Kui haldur annab välja mitut kriitilise tähtsusega võrdlusalust, võib halduri pädev asutus moodustada kõigi selle halduri võrdlusaluste jaoks ühe kolleegiumi.

6.   Halduri pädev asutus kehtestab kolleegiumi raames kirjaliku korra, milles käsitletakse järgmisi küsimusi:

| a) | teave, mida pädevad asutused peavad vahetama; |
| --- | --- |

a)

teave, mida pädevad asutused peavad vahetama;

| b) | otsustusprotsess pädevates asutustes ja eri otsuste tegemise tähtajad; |
| --- | --- |

b)

otsustusprotsess pädevates asutustes ja eri otsuste tegemise tähtajad;

| c) | juhud, mil pädevad asutused peavad üksteisega konsulteerima; |
| --- | --- |

c)

juhud, mil pädevad asutused peavad üksteisega konsulteerima;

| d) | koostöö, mida tuleb artikli 23 lõigete 7 ja 8 kohaselt teha. |
| --- | --- |

d)

koostöö, mida tuleb artikli 23 lõigete 7 ja 8 kohaselt teha.

7.   Halduri pädev asutus kaalub enne lõike 6 kohase kirjaliku korra lõppteksti kokkuleppimist nõuetekohaselt Väärtpaberiturujärelevalve nõuandeid. Kirjalik kord sätestatakse ühes dokumendis, milles igakülgselt põhjendatakse iga märkimisväärset kõrvalekaldumist Väärtpaberiturujärelevalve nõuannetest. Halduri pädev asutus edastab kirjaliku korra kolleegiumi liikmetele ja Väärtpaberiturujärelevalvele.

8.   Enne artikli 23 lõigetes 6, 7 ja 9 ning artiklites 34, 35 ja 42 osutatud meetmete võtmist konsulteerib halduri pädev asutus kolleegiumi liikmetega. Kolleegiumi liikmed teevad kõik endast oleneva, et jõuda kokkuleppele käesoleva artikli lõikes 6 osutatud kirjaliku korraga määratud ajavahemiku jooksul.

Kui halduri pädev asutus otsustab võtta selliseid meetmeid, võtab ta arvesse nende mõju teistele asjassepuutuvatele liikmesriikidele, eelkõige nende võimalikku mõju liikmesriikide finantssüsteemide stabiilsusele.

Seoses halduri tegevusloa või registreeringu kehtetuks tunnistamise otsusega vastavalt artiklile 35, kui võrdlusaluse väljaandmise lõpetamine põhjustaks vääramatu jõu olukorra või takistaks kõnealust võrdlusalust liidus järgivate finantslepingute või -instrumentide või investeerimisfondide loodetud tulemuse saavutamist või rikuks muul moel osutatud finantslepingute või -instrumentide tingimusi või investeerimisfondide tingimusi, nagu on täpsustatud komisjoni artikli 51 lõike 6 kohases delegeeritud aktis, kaaluvad kolleegiumisse kuuluvad pädevad asutused, kas võtta meetmeid käesolevas lõikes nimetatud mõju vähendamiseks, sealhulgas:

| a) | teha artiklis 15 osutatud käitumisjuhendisse, metoodikasse või muudesse võrdlusaluse tingimustesse muudatusi; |
| --- | --- |

a)

teha artiklis 15 osutatud käitumisjuhendisse, metoodikasse või muudesse võrdlusaluse tingimustesse muudatusi;

| b) | kehtestada üleminekuperiood, mille jooksul kohaldatakse artikli 28 lõikes 2 ette nähtud korda. |
| --- | --- |

b)

kehtestada üleminekuperiood, mille jooksul kohaldatakse artikli 28 lõikes 2 ette nähtud korda.

9.   Kui kolleegiumi liikmed ei jõua kokkuleppele, võivad pädevad asutused esitada Väärtpaberiturujärelevalvele lahendamiseks järgmised olukorrad:

| a) | kui pädev asutus ei ole edastanud olulist teavet; |
| --- | --- |

a)

kui pädev asutus ei ole edastanud olulist teavet;

| b) | kui halduri pädev asutus on pärast lõike 3 kohaselt esitatud taotlust teatanud taotluse esitanud pädevale asutusele, et kõnealuses lõikes nimetatud tingimused ei ole täidetud, või kui ta ei ole sellele taotlusele mõistliku aja jooksul vastanud; |
| --- | --- |

b)

kui halduri pädev asutus on pärast lõike 3 kohaselt esitatud taotlust teatanud taotluse esitanud pädevale asutusele, et kõnealuses lõikes nimetatud tingimused ei ole täidetud, või kui ta ei ole sellele taotlusele mõistliku aja jooksul vastanud;

| c) | kui pädevad asutused ei ole suutnud lõikes 6 osutatud küsimustes kokkuleppele jõuda; |
| --- | --- |

c)

kui pädevad asutused ei ole suutnud lõikes 6 osutatud küsimustes kokkuleppele jõuda;

| d) | artiklite 34, 35 ja 42 kohaselt võetavate meetmete osas valitsevad erimeelsused; |
| --- | --- |

d)

artiklite 34, 35 ja 42 kohaselt võetavate meetmete osas valitsevad erimeelsused;

| e) | artikli 23 lõike 6 kohaselt võetavate meetmete osas valitsevad erimeelsused; |
| --- | --- |

e)

artikli 23 lõike 6 kohaselt võetavate meetmete osas valitsevad erimeelsused;

| f) | käesoleva artikli lõike 8 kolmanda lõigu kohaselt võetavate meetmete osas valitsevad erimeelsused. |
| --- | --- |

f)

käesoleva artikli lõike 8 kolmanda lõigu kohaselt võetavate meetmete osas valitsevad erimeelsused.

10.   Kui lõike 9 punktides a, b, c, d ja f osutatud olukordades ei ole küsimust 30 päeva jooksul pärast selle Väärtpaberiturujärelevalvele edastamist lahendatud, võtab halduri pädev asutus vastu lõpliku otsuse ja esitab oma otsuse kohta üksikasjaliku kirjaliku põhjenduse kõnealuses lõikes osutatud asutustele ja Väärtpaberiturujärelevalvele.

Artikli 34 lõike 6 punktis a osutatud tähtaeg peatatakse alates küsimuse Väärtpaberiturujärelevalvele edastamise kuupäevast seniks, kuni käesoleva lõike esimese lõigu kohane otsus on vastu võetud.

Kui Väärtpaberiturujärelevalve leiab, et halduri pädev asutus on võtnud käesoleva artikli lõikes 8 osutatud meetmeid, mis ei pruugi olla vastavuses liidu õigusega, toimib ta vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 17.

11.   Ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 258 kohaldamist, võib Väärtpaberiturujärelevalve käesoleva artikli lõike 9 punktis e osutatud olukorras toimida vastavalt talle määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 19 antud volitustele.

Halduri pädev asutus võib kasutada talle artikli 23 lõikega 6 antud volitusi, kuni Väärtpaberiturujärelevalve on oma otsuse avaldanud.

Artikkel 47

Koostöö Väärtpaberiturujärelevalvega

1.   Pädevad asutused teevad käesoleva määruse kohaldamiseks Väärtpaberiturujärelevalvega koostööd kooskõlas määrusega (EL) nr 1095/2010.

2.   Pädevad asutused esitavad Väärtpaberiturujärelevalvele viivitamata kogu tema ülesannete täitmiseks vajaliku teabe kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 35.

3.   Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja rakenduslike tehniliste standardite eelnõu, millega määratakse kindlaks lõikes 2 osutatud teabevahetuse kord ja vormid.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab esimeses lõigus osutatud rakenduslike tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 1. aprillil 2017.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikud tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15.

Artikkel 48

Ametisaladus

1.   Käesoleva määruse kohaselt saadud, vahetatud või edastatud konfidentsiaalse teabe suhtes kehtib lõikes 2 sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustus.

2.   Ametisaladuse hoidmise kohustus kehtib kõigile isikutele, kes töötavad või on töötanud pädeva asutuse heaks või mõne ametiasutuse või turul tegutseva ettevõtja heaks, kellele pädev asutus on ülesandeid delegeerinud, sealhulgas pädeva asutuse lepingulised audiitorid ja eksperdid.

3.   Ametisaladusena käsitatavat teavet ei avaldata ühelegi teisele isikule või ametiasutusele, välja arvatud juhul, kui avaldamise kohustus tuleneb liidu või liikmesriigi õigusest.

4.   Kogu käesoleva määruse kohaselt pädevate asutuste vahel vahetatavat teavet, mis puudutab äri- või töötingimusi ja muid majanduslikke või isiklikke küsimusi, peetakse konfidentsiaalseks ja selle suhtes kohaldatakse ametisaladuse nõudeid, välja arvatud juhul, kui pädev asutus märgib teavet edastades, et seda võib avaldada, või kui avaldamise kohustus tuleneb kohtumenetlusest.

VII JAOTIS

DELEGEERITUD JA RAKENDUSAKTID

Artikkel 49

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 3 lõikes 2, artikli 20 lõikes 6, artikli 24 lõikes 2, artikli 33 lõikes 7, artikli 51 lõikes 6 ja artikli 54 lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 30. juunist 2016.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 2, artikli 20 lõikes 6, artikli 24 lõikes 2, artikli 33 lõikes 7, artikli 51 lõikes 6 ja artikli 54 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 3 lõike 2, artikli 20 lõike 6, artikli 24 lõike 2, artikli 33 lõike 7, artikli 51 lõike 6 ja artikli 54 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavakstegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.

Artikkel 50

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab Euroopa väärtpaberikomitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid.

VIII JAOTIS

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 51

Üleminekusätted

1.   Indeksi koostaja, kes annab välja võrdlusaluseid 30. juunil 2016, esitab artikli 34 kohaselt tegevusloa või registreerimise taotluse hiljemalt 1. jaanuaril 2020.

2.   Kuni 1. jaanuarini 2020 on selle liikmesriigi pädeval asutusel, kus asub artikli 34 kohaselt tegevusluba taotlev indeksi koostaja, õigus otsustada indeksi koostaja registreerida, isegi kui ta ei ole järelevalvealune isik, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | indeksi koostaja ei anna välja kriitilise tähtsusega võrdlusalust; |
| --- | --- |

a)

indeksi koostaja ei anna välja kriitilise tähtsusega võrdlusalust;

| b) | pädevale asutusele mõistlikul viisil teadaolevalt ei kasutata käesoleva määruse tähenduses indeksi koostaja välja antavat indeksit või indekseid selles liikmesriigis, kus indeksi koostaja asub, ega teistes liikmesriikides laialdaselt. |
| --- | --- |

b)

pädevale asutusele mõistlikul viisil teadaolevalt ei kasutata käesoleva määruse tähenduses indeksi koostaja välja antavat indeksit või indekseid selles liikmesriigis, kus indeksi koostaja asub, ega teistes liikmesriikides laialdaselt.

Pädev asutus teavitab Väärtpaberiturujärelevalvet oma esimese lõigu kohaselt tehtud otsusest.

Pädev asutus säilitab esimese lõigu punkti a kohase otsuse vastuvõtmise aluseks olnud tõendusmaterjali, sealhulgas turuandmed, hinnangud ja muu teave (sh indeksi koostajalt saadud teave) sellisel kujul, mis võimaldab täielikult mõista pädeva asutuse hinnangut, et indeksi koostaja välja antavat indeksit või indekseid ei kasutata laialdaselt.

3.   Indeksi koostaja võib jätkata olemasoleva võrdlusaluse väljaandmist, mida võivad kasutada järelevalvealused isikud kuni 1. jaanuarini 2020, välja arvatud juhul kui indeksi koostaja esitab lõike 1 kohaselt tegevusloa või registreerimise taotluse ning tegevusloa andmisest või registreerimisest keeldutakse.

4.   Kui seni kasutusel olnud võrdlusalus ei vasta käesoleva määruse nõuetele, kuid võrdlusaluse väljaandmise lõpetamine või muutmine käesoleva määruse nõuetega kooskõlla viimiseks põhjustaks vääramatu jõu olukorra või takistaks kõnealust võrdlusalust järgivate finantslepingute või -instrumentide või investeerimisfondide loodetud tulemuse saavutamist või rikuks muul moel osutatud finantslepingute või -instrumentide tingimusi või investeerimisfondide tingimusi, lubab selle liikmesriigi pädev asutus, kus asub indeksi koostaja, jätkata selle võrdlusaluse kasutamist. Pärast 1. jaanuari 2020 ei tohi finantsinstrumentides ega -lepingutes ega investeerimisfondide tootlikkuse mõõtmisel järgida sellist varem kasutusel olnud võrdlusalust.

5.   Kui komisjon ei ole võtnud vastu artikli 30 lõikes 2 või 3 osutatud samaväärsuse otsust või kui haldur ei ole artikli 32 kohaselt tunnustatud või võrdlusalus artikli 33 kohaselt kinnitatud, võivad järelevalvealused isikud kasutada liidu piires kolmandas riigis asuva halduri välja antavat võrdlusalust, kui seda juba liidus kasutatakse kehtivates finantsinstrumentides ja -lepingutes või kui sellega mõõdetakse liidus investeerimisfondide tootlikkust ainult nende finantsinstrumentide ja -lepingute puhul, mis 1. jaanuaril 2020 järgivad seda võrdlusalust, ning selliste investeerimisfondide puhul, mille tootlikkust 1. jaanuaril 2020 võrdlusalusega mõõdetakse.

6.   Komisjonil on artikli 49 kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte meetmete kohta, millega määratakse kindlaks tingimused, mille alusel asjaomane pädev asutus võib otsustada, kas olemasoleva võrdlusaluse väljaandmise lõpetamine või muutmine selleks, et tagada kooskõla käesoleva määruse nõuetega, võiks mõistlikkusest lähtudes põhjustada vääramatu jõu olukorra või takistaks kõnealust võrdlusalust järgivate finantslepingute, -instrumentide või investeerimisfondide loodetud tulemuse saavutamist või rikuks muul moel osutatud finantslepingute või -instrumentide tingimusi või investeerimisfondide tingimusi.

Artikkel 52

Prospektide ja investorile esitatava põhiteabe uuendamise tähtaeg

Artikli 29 lõike 2 sätted ei piira direktiivi 2003/71/EÜ alusel kinnitatud kehtivate prospektide kasutamist enne 1. jaanuari 2018. Direktiivi 2009/65/EÜ alusel enne 1. jaanuari 2018 kinnitatud prospektide alusdokumente uuendatakse esimesel võimalusel või hiljemalt 12 kuu jooksul arvates nimetatud kuupäevast.

Artikkel 53

Väärtpaberiturujärelevalve läbivaatamised

1.   Väärtpaberiturujärelevalve püüab välja kujundada ühtse Euroopa järelevalvekultuuri ja järjepidevad järelevalvetavad ning tagada, et pädevad asutused kohaldaksid artikleid 32 ja 33 järjepidevalt. Sel eesmärgil vaatab Väärtpaberiturujärelevalve artikli 32 kohaselt antud tunnustused ja artikli 33 kohaselt antud kinnitamise load läbi iga kahe aasta tagant.

Väärtpaberiturujärelevalve esitab pädevatele asutustele, kes on tunnustanud kolmandas riigis asuvat haldurit või kinnitanud kolmandas riigis välja antud võrdlusaluse, arvamuse, milles hinnatakse seda, kuidas kõnealune pädev asutus kohaldab vastavalt artiklites 32 ja 33 ja delegeeritud õigusaktides sätestatud nõudeid ning käesoleval määrusel põhinevaid regulatiivseid ja rakenduslikke tehnilisi standardeid.

2.   Väärtpaberiturujärelevalvel on õigus nõuda pädevalt asutuselt dokumenteeritud tõendeid otsuste kohta, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 51 lõike 2 esimese lõiguga, artikli 24 lõikega 1 või artikli 25 lõikega 2.

Artikkel 54

Läbivaatamine

1.   Komisjon vaatab käesoleva määruse läbi 1. jaanuariks 2020 ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule sellekohase aruande, eelkõige järgmise kohta:

| a) | artiklites 20, 21 ja 23 sätestatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste, kohustusliku haldamise korra ja kohustusliku sisendandmete esitamise korra toimimine ja tõhusus ning artikli 3 lõike 1 punktis 25 sätestatud olulise võrdlusaluse määratlus; |
| --- | --- |

a)

artiklites 20, 21 ja 23 sätestatud kriitilise tähtsusega võrdlusaluste, kohustusliku haldamise korra ja kohustusliku sisendandmete esitamise korra toimimine ja tõhusus ning artikli 3 lõike 1 punktis 25 sätestatud olulise võrdlusaluse määratlus;

| b) | VI jaotises alusel halduritele tegevusloa andmise, nende registreerimise ja järelevalve korraldamise ning artikli 46 alusel toimivate kolleegiumide tõhusus ning kuivõrd on teatavate võrdlusaluste järelevalve korraldamine liidu ameti poolt asjakohane; |
| --- | --- |

b)

VI jaotises alusel halduritele tegevusloa andmise, nende registreerimise ja järelevalve korraldamise ning artikli 46 alusel toimivate kolleegiumide tõhusus ning kuivõrd on teatavate võrdlusaluste järelevalve korraldamine liidu ameti poolt asjakohane;

| c) | artikli 19 lõike 2 toimimine ja mõjusus, eelkõige selle kohaldamisala. |
| --- | --- |

c)

artikli 19 lõike 2 toimimine ja mõjusus, eelkõige selle kohaldamisala.

2.   Komisjon vaatab võrdlusalustele kohaldatavate rahvusvaheliste põhimõtete ning kolmandates riikides võrdlusaluste väljaandmise suhtes kehtivate õigusraamistike ja järelevalvetavade muutused üle ning annab sellest Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru iga viie aasta järel alates 1. jaanuarist 2018. Aruandes hinnatakse eelkõige, kas käesolevat määrust oleks vaja muuta ja aruandele lisatakse asjakohasel juhul seadusandlik ettepanek.

3.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 49 vastu delegeeritud õigusakte, et pikendada artikli 51 lõikes 2 osutatud 42-kuulist tähtaega veel 24 kuu võrra, kui käesoleva artikli lõike 1 punktis b osutatud aruandest nähtub, et artikli 51 lõikes 2 sätestatud registreerimise üleminekukord ei ole Euroopa ühtsele järelevalvekorrale ning pädevate asutuste vahelistele järjepidevatele järelevalvetavadele ja -käsitustele kahjulik.

Artikkel 55

Järgitavatest võrdlusalustest ja nende halduritest teavitamine

Kui määruse (EL) nr 596/2014 artikli 4 lõikes 1 osutatud finantsinstrument järgib võrdlusalust, sisaldavad selle määruse artikli 4 lõike 1 kohased teated järgitava võrdlusaluse ja selle halduri nime.

Artikkel 56

Määruse (EL) nr 596/2014 muutmine

Määrust (EL) nr 596/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:

  „1a.   Lõikes 1 osutatud teavitamise kohustust ei kohaldata selliste finantsinstrumentidega tehtavate tehingute suhtes, mis on seotud selles lõikes osutatud emitendi aktsiate või võlainstrumentidega, kui tehingu tegemise ajal on täidetud ükskõik milline järgmistest tingimustest:






  a) | finantsinstrument on osak või aktsia ühisinvesteerimisettevõtjas, milles emitendi aktsiate või võlainstrumentide risk ei ületa 20 % ühisinvesteerimisettevõtja varast; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Lõikes 1 osutatud teavitamise kohustust ei kohaldata selliste finantsinstrumentidega tehtavate tehingute suhtes, mis on seotud selles lõikes osutatud emitendi aktsiate või võlainstrumentidega, kui tehingu tegemise ajal on täidetud ükskõik milline järgmistest tingimustest:

a)

finantsinstrument on osak või aktsia ühisinvesteerimisettevõtjas, milles emitendi aktsiate või võlainstrumentide risk ei ületa 20 % ühisinvesteerimisettevõtja varast;

| b) | finantsinstrument on seotud varaportfelliga, milles emitendi aktsiate või võlainstrumentide risk ei ületa 20 % portfelli varast; |
| --- | --- |

b)

finantsinstrument on seotud varaportfelliga, milles emitendi aktsiate või võlainstrumentide risk ei ületa 20 % portfelli varast;

| c) | finantsinstrument on osak või aktsia ühisinvesteerimisettevõtjas või sellega tekib riskipositsioon varaportfelli suhtes ning juhtimiskohustust täitev isik või temaga lähedalt seotud isik ei tea ega saanud teada selle ühisinvesteerimisettevõtja või varaportfelli investeerimiskoosseisu või riskipositsiooni seoses emitendi aktsiate või võlainstrumentidega ning isikul ei ole mingit alust uskuda, et emitendi aktsiad või võlainstrumendid ületavad punktides a ja b sätestatud künniseid. |
| --- | --- |

c)

finantsinstrument on osak või aktsia ühisinvesteerimisettevõtjas või sellega tekib riskipositsioon varaportfelli suhtes ning juhtimiskohustust täitev isik või temaga lähedalt seotud isik ei tea ega saanud teada selle ühisinvesteerimisettevõtja või varaportfelli investeerimiskoosseisu või riskipositsiooni seoses emitendi aktsiate või võlainstrumentidega ning isikul ei ole mingit alust uskuda, et emitendi aktsiad või võlainstrumendid ületavad punktides a ja b sätestatud künniseid.

Kui ühisinvesteerimisettevõtja investeerimiskoosseisu või varaportfelli riski puudutav teave on kättesaadav, peab juhtimiskohustust täitev isik või temaga lähedalt seotud isik tegema mõistlikkusest lähtudes kõik endast oleneva selleks, et see teave saada.“;

| b) | lõikesse 7 lisatakse teise lõigu järele järgmine lõik:
  „Punkti b tähenduses ei pea teavitama tehingutest, mis tehakse emitendi aktsiate või võlainstrumentidega; või tuletisinstrumentide või muude instrumentidega, mis on nendega seotud juhtide kaudu ühisinvesteerimisettevõtjas, kuhu on investeerinud juhtimiskohustust täitev isik või temaga lähedalt seotud isik, juhul kui ühisinvesteerimisettevõtja juht tegutseb täieliku kaalutlusõigusega, mille puhul on välistatud, et juht saab portfelli koosseisu kohta otseselt või kaudselt juhiseid või soovitusi selle ühisinvesteerimisettevõtja aktsionäridelt.“ |
| --- | --- |

b)

lõikesse 7 lisatakse teise lõigu järele järgmine lõik:

„Punkti b tähenduses ei pea teavitama tehingutest, mis tehakse emitendi aktsiate või võlainstrumentidega; või tuletisinstrumentide või muude instrumentidega, mis on nendega seotud juhtide kaudu ühisinvesteerimisettevõtjas, kuhu on investeerinud juhtimiskohustust täitev isik või temaga lähedalt seotud isik, juhul kui ühisinvesteerimisettevõtja juht tegutseb täieliku kaalutlusõigusega, mille puhul on välistatud, et juht saab portfelli koosseisu kohta otseselt või kaudselt juhiseid või soovitusi selle ühisinvesteerimisettevõtja aktsionäridelt.“

| 2) | Artiklit 35 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõigetes 2 ja 3 asendatakse fraas „artikli 19 lõigetes 13 ja 14“ fraasiga „artikli 19 lõigetes 13 ja 14 ning artiklis 38“; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 35 muudetakse järgmiselt:

a)

lõigetes 2 ja 3 asendatakse fraas „artikli 19 lõigetes 13 ja 14“ fraasiga „artikli 19 lõigetes 13 ja 14 ning artiklis 38“;

| b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Artikli 6 lõike 5 või 6, artikli 12 lõike 5, artikli 17 lõike 2 kolmanda lõigu, artikli 17 lõike 3 ning artikli 19 lõike 13 või 14 või artikli 38 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Artikli 6 lõike 5 või 6, artikli 12 lõike 5, artikli 17 lõike 2 kolmanda lõigu, artikli 17 lõike 3 ning artikli 19 lõike 13 või 14 või artikli 38 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.“

| 3) | Artiklisse 38 lisatakse järgmised lõigud:
  „Komisjon esitab 3. juuliks 2019 pärast Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande artikli 19 lõike 1a punktides a ja b sätestatud piirmäärade suuruse kohta seoses juhtide tehingutega, milles emitendi aktsiad või võlainstrumendid on osa ühisinvesteerimisettevõtjast või nendega tekib riskipositsioon varaportfelli suhtes, et hinnata, kas nende suurus on sobiv või tuleks seda kohandada.
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 35 vastu delegeeritud õigusakte, et kohandada artikli 19 lõike 1a punktides a ja b nimetatud piirmäärasid, kui ta oma aruandes leiab, et nimetatud piirmäärasid on vaja kohandada.“ |
| --- | --- |

3)

Artiklisse 38 lisatakse järgmised lõigud:

„Komisjon esitab 3. juuliks 2019 pärast Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande artikli 19 lõike 1a punktides a ja b sätestatud piirmäärade suuruse kohta seoses juhtide tehingutega, milles emitendi aktsiad või võlainstrumendid on osa ühisinvesteerimisettevõtjast või nendega tekib riskipositsioon varaportfelli suhtes, et hinnata, kas nende suurus on sobiv või tuleks seda kohandada.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 35 vastu delegeeritud õigusakte, et kohandada artikli 19 lõike 1a punktides a ja b nimetatud piirmäärasid, kui ta oma aruandes leiab, et nimetatud piirmäärasid on vaja kohandada.“

Artikkel 57

Direktiivi 2008/48/EÜ muutmine

Direktiivi 2008/48/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 5 lõikesse 1 lisatakse teise lõigu järele järgmine lõik:
  „Kui leping viitab võrdlusalusele, nii nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1011 (*1) artikli 3 lõike 1 punktis 3, esitab krediidiandja või vajaduse korral krediidivahendaja võrdlusaluse ja selle halduri nime ning võimaliku mõju tarbijale eraldi dokumendis, mille võib lisada Euroopa tarbijakrediidi standardinfo teabelehele.

  (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014 (ELT L 171, 29.6.2016, lk 1).“
  " |
| --- | --- |

1)

Artikli 5 lõikesse 1 lisatakse teise lõigu järele järgmine lõik:

„Kui leping viitab võrdlusalusele, nii nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1011 (*1) artikli 3 lõike 1 punktis 3, esitab krediidiandja või vajaduse korral krediidivahendaja võrdlusaluse ja selle halduri nime ning võimaliku mõju tarbijale eraldi dokumendis, mille võib lisada Euroopa tarbijakrediidi standardinfo teabelehele.

*1

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014 (ELT L 171, 29.6.2016, lk 1).“
  "

*1

| 2) | Artikli 27 lõikesse 1 lisatakse teise lõigu järele järgmine lõik:
  „Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad hiljemalt 1. juulil 2018 õigusnormid, mis on vajalikud artikli 5 lõike 1 kolmanda lõigu järgimiseks ning esitavad need komisjonile. Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. juulist 2018.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 27 lõikesse 1 lisatakse teise lõigu järele järgmine lõik:

„Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad hiljemalt 1. juulil 2018 õigusnormid, mis on vajalikud artikli 5 lõike 1 kolmanda lõigu järgimiseks ning esitavad need komisjonile. Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. juulist 2018.“

Artikkel 58

Direktiivi 2014/17/EL muutmine

Direktiivi 2014/17/EL muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 13 lõike 1 teise lõiku lisatakse järgmine punkt:






  „ea) | võrdlusaluse ja selle halduri nimi ning võimalik mõju tarbijale, kui pakutav krediidileping viitab võrdlusalusele, nii nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1011 (*2) artikli 3 lõike 1 punktis 3; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 13 lõike 1 teise lõiku lisatakse järgmine punkt:

„ea)

võrdlusaluse ja selle halduri nimi ning võimalik mõju tarbijale, kui pakutav krediidileping viitab võrdlusalusele, nii nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1011 (*2

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL ning määrust (EL) nr 596/2014 (ELT L 171, 29.6.2016, lk 1).“
  "

*2

| 2) | Artikli 42 lõikesse 2 lisatakse esimese lõigu järele järgmine lõige:
  „Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad hiljemalt 1. juulil 2018 õigusnormid, mis on vajalikud artikli 13 lõike 1 teise lõigu punkti ea järgimiseks ning esitavad need komisjonile. Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. juulist 2018.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 42 lõikesse 2 lisatakse esimese lõigu järele järgmine lõige:

„Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad hiljemalt 1. juulil 2018 õigusnormid, mis on vajalikud artikli 13 lõike 1 teise lõigu punkti ea järgimiseks ning esitavad need komisjonile. Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. juulist 2018.“

| 3) | Artikli 43 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:
  „Artikli 13 lõike 1 teise lõigu punkti ea ei kohaldata krediidilepingute suhtes, mis olid olemas enne 1. juulit 2018.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 43 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Artikli 13 lõike 1 teise lõigu punkti ea ei kohaldata krediidilepingute suhtes, mis olid olemas enne 1. juulit 2018.“

Artikkel 59

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2018.

Olenemata käesoleva artikli teisest lõigust, kohaldatakse artikli 3 lõiget 2, artikli 5 lõiget 5, artikli 11 lõiget 5, artikli 13 lõiget 3, artikli 15 lõiget 6, artikli 16 lõiget 5, artiklit 20 (välja arvatud lõike 6 punkt b), artikleid 21 ja 23, artikli 25 lõikeid 8 ja 9, artikli 26 lõiget 5, artikli 27 lõiget 3, artikli 30 lõiget 5, artikli 32 lõiget 9, artikli 33 lõiget 7, artikli 34 lõiget 8, artiklit 46, artikli 47 lõiget 3 ja artikli 51 lõiget 6 alates 30. juunist 2016.

Olenemata käesoleva artikli teisest lõigust, kohaldatakse artiklit 56 alates 3. juulist 2016.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 8. juuni 2016

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

A. G. KOENDERS

---

(1)  
  ELT C 113, 15.4.2014, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 177, 11.6.2014, lk 42.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 28. aprilli 2016. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 17. mai 2016. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti ja direktiivi 2001/34/EÜ muutmise kohta (ELT L 345, 31.12.2003, lk 64).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1227/2011 energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta (ELT L 326, 8.12.2011, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiiv 2008/48/EÜ, mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 87/102/EMÜ (ELT L 133, 22.5.2008, lk 66).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/17/EL elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingute kohta ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2013/36/EL ja määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 60, 28.2.2014, lk 34).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ (ELT L 173, 12.6.2014, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

13

(14)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 335, 17.12.2009, lk 1).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/41/EÜ tööandjapensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta (ELT L 235, 23.9.2003, lk 10).

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

20

(21)  Komisjoni 10. augusti 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1287/2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute registripidamise kohustuse, tehinguaruandluse, turu läbipaistvuse, finantsinstrumentide kauplemisele lubamise ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (ELT L 241, 2.9.2006, lk 1).

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 55).

23

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 94).

24

(25)  Komisjoni 12. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1031/2010 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) kohase kasvuhoonegaaside saastekvootide enampakkumise ajastamise, haldamise ja muude aspektide kohta (ELT L 302, 18.11.2010, lk 1).

25

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).

26

(27)  Nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1).

27

(28)  Nõukogu 19. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 374, 31.12.1991, lk 7).

28

---

I LISA

INTRESSIMÄÄRA VÕRDLUSALUSED

Täpsed ja piisavad andmed

| 1. | Artikli 11 lõike 1 punktide a ja c kohaldamisel kasutatakse sisendandmeid üldiselt järgmises tähtsuse järjekorras:






  a) | sisendandmete esitaja tehingud aluseks oleval turul, mida võrdlusalusega soovitakse mõõta, või kui sellest ei piisa, tema tehingud seotud turgudel, nagu






  — | tagamata pankadevaheliste hoiuste turul; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

sisendandmete esitaja tehingud aluseks oleval turul, mida võrdlusalusega soovitakse mõõta, või kui sellest ei piisa, tema tehingud seotud turgudel, nagu

—

tagamata pankadevaheliste hoiuste turul;

| — | muudel tagamata hoiuste, sealhulgas hoiusesertifikaatide ja kommertsväärtpaberite turgudel, ja |
| --- | --- |

—

muudel tagamata hoiuste, sealhulgas hoiusesertifikaatide ja kommertsväärtpaberite turgudel, ja

| — | muudel turgudel, nagu üleöö intressi vahetustehingud, repolepingud, valuutaforvardid, intressimäärafutuurid ja -optsioonid, tingimusel et need tehingud vastavad käitumisjuhendis sisendandmetele esitatud nõuetele; |
| --- | --- |

—

muudel turgudel, nagu üleöö intressi vahetustehingud, repolepingud, valuutaforvardid, intressimäärafutuurid ja -optsioonid, tingimusel et need tehingud vastavad käitumisjuhendis sisendandmetele esitatud nõuetele;

| b) | sisendandmete esitaja tähelepanekud kolmandate isikute tehingute kohta punktis a kirjeldatud turgudel; |
| --- | --- |

b)

sisendandmete esitaja tähelepanekud kolmandate isikute tehingute kohta punktis a kirjeldatud turgudel;

| c) | kokkulepitud noteeringud; |
| --- | --- |

c)

kokkulepitud noteeringud;

| d) | ligikaudsed noteeringud või eksperdihinnangud. |
| --- | --- |

d)

ligikaudsed noteeringud või eksperdihinnangud.

| 2. | Artikli 11 lõike 1 punkti a ja artikli 11 lõike 4 kohaldamiseks võib sisendandmeid korrigeerida.
  Eelkõige võib sisendandmeid korrigeerida järgmiste kriteeriumide alusel:






  a) | tehingute toimumise ja sisendandmete esitamise ajaline lähedus ning tehingute toimumise ja sisendandmete esitamise vahelisel ajal turul toimunud sündmuste mõju; |
| --- | --- | --- |

2.

Eelkõige võib sisendandmeid korrigeerida järgmiste kriteeriumide alusel:

a)

tehingute toimumise ja sisendandmete esitamise ajaline lähedus ning tehingute toimumise ja sisendandmete esitamise vahelisel ajal turul toimunud sündmuste mõju;

| b) | tehinguandmete interpoleerimine või ekstrapoleerimine; |
| --- | --- |

b)

tehinguandmete interpoleerimine või ekstrapoleerimine;

| c) | korrigeerimised, mille eesmärk on kajastada sisendandmete esitajate ja muude turuosaliste krediidikvaliteedi muutusi. |
| --- | --- |

c)

korrigeerimised, mille eesmärk on kajastada sisendandmete esitajate ja muude turuosaliste krediidikvaliteedi muutusi.

Kontrollifunktsioon

| 3. | Artikli 5 lõigetes 4 ja 5 sätestatud nõuete asemel kohaldatakse järgmiseid nõudeid:






  a) | intressimäära võrdlusaluse halduril peab olema sõltumatu järelevalvekomitee. Nimetatud komitee liikmete andmed ja huvide konflikti deklaratsioonid ning selle liikmete valimise või määramise kord avalikustatakse; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

intressimäära võrdlusaluse halduril peab olema sõltumatu järelevalvekomitee. Nimetatud komitee liikmete andmed ja huvide konflikti deklaratsioonid ning selle liikmete valimise või määramise kord avalikustatakse;

| b) | järelevalvekomitee kohtub vähemalt üks kord nelja kuu jooksul ja koostab iga koosoleku kohta protokolli; |
| --- | --- |

b)

järelevalvekomitee kohtub vähemalt üks kord nelja kuu jooksul ja koostab iga koosoleku kohta protokolli;

| c) | järelevalvekomitee toimib ausalt ja tal on kõik artikli 5 lõikes 3 sätestatud kohustused. |
| --- | --- |

c)

järelevalvekomitee toimib ausalt ja tal on kõik artikli 5 lõikes 3 sätestatud kohustused.

Auditeerimine

| 4. | Intressimäära võrdlusaluse haldur määrab võrdlusaluse jaoks sõltumatu välisaudiitori, kes kontrollib, kas haldur järgib võrdlusaluse metoodikat ja käesolevat määrust, ja annab selle kohta aru. Halduri välisaudit tehakse esimest korda kuue kuu möödumisel käitumisjuhendi kehtestamisest ja seejärel iga kahe aasta järel.
  Kui järelevalvekomitee ei ole rahul intressimäära võrdlusaluse sisendandmete esitaja tegevusega, võib ta nõuda talle välisauditi tegemist. |
| --- | --- |

4.

Kui järelevalvekomitee ei ole rahul intressimäära võrdlusaluse sisendandmete esitaja tegevusega, võib ta nõuda talle välisauditi tegemist.

Sisendandmete esitaja süsteemid ja kontrollid

| 5. | Lisaks artiklis 16 sätestatud nõuetele kohaldatakse intressimäära võrdlusaluse sisendandmete esitajate suhtes järgnevaid nõudeid. Artikli 16 lõiget 5 ei kohaldata. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Iga sisendandmete esitaja töötaja ja tema vahetu ülemus kinnitavad kirjalikult, et nad on käitumisjuhendiga tutvunud ja järgivad seda. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sisendandmete esitaja süsteemid ja kontrollid hõlmavad järgmist:






  a) | igas äriühingus täidetavate kohustuste kirjeldus, sealhulgas ettevõtjasisesed aruandluseahelad ja vastutus, sisendandmete esitajate töötajate ja nende ülemuste asukoht ning asjaomaste isikute ja nende asendajate nimed; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

igas äriühingus täidetavate kohustuste kirjeldus, sealhulgas ettevõtjasisesed aruandluseahelad ja vastutus, sisendandmete esitajate töötajate ja nende ülemuste asukoht ning asjaomaste isikute ja nende asendajate nimed;

| b) | sisendandmete esitamise heakskiitmise siseprotseduurid; |
| --- | --- |

b)

sisendandmete esitamise heakskiitmise siseprotseduurid;

| c) | distsiplinaarmenetlus manipuleerimise katse korral või juhul, kui jäetakse teatamata sisendandmete esitamise seisukohast kõrvaliste isikute poolsest manipuleerimisest või manipuleerimise katsest; |
| --- | --- |

c)

distsiplinaarmenetlus manipuleerimise katse korral või juhul, kui jäetakse teatamata sisendandmete esitamise seisukohast kõrvaliste isikute poolsest manipuleerimisest või manipuleerimise katsest;

| d) | huvide konflikti tõhusa juhtimise kord ja nii sisendandmete esitajate ettevõtjasisese kui ka sisendandmete esitajate ja kolmandate isikute vahelise teabevahetuse kontroll, et vältida ebakohast välismõju intressimäärade esitamise eest vastutavatele isikutele. Sisendandmete esitajate töötajad peavad töötama intressimäärade tuletisinstrumentidega kauplejatest füüsiliselt eraldatud kohas; |
| --- | --- |

d)

huvide konflikti tõhusa juhtimise kord ja nii sisendandmete esitajate ettevõtjasisese kui ka sisendandmete esitajate ja kolmandate isikute vahelise teabevahetuse kontroll, et vältida ebakohast välismõju intressimäärade esitamise eest vastutavatele isikutele. Sisendandmete esitajate töötajad peavad töötama intressimäärade tuletisinstrumentidega kauplejatest füüsiliselt eraldatud kohas;

| e) | tõhusad protseduurid, et vältida või kontrollida teabevahetust isikute vahel, kelle tegevus võib põhjustada huvide konflikti, kui kõnealuse teabe vahetamine võib mõjutada võrdlusaluse jaoks esitatavaid andmeid; |
| --- | --- |

e)

tõhusad protseduurid, et vältida või kontrollida teabevahetust isikute vahel, kelle tegevus võib põhjustada huvide konflikti, kui kõnealuse teabe vahetamine võib mõjutada võrdlusaluse jaoks esitatavaid andmeid;

| f) | reeglid, mille eesmärk on vältida keelatud kokkulepete sõlmimist sisendandmete esitajate endi ning nende ja võrdlusaluste haldurite vahel; |
| --- | --- |

f)

reeglid, mille eesmärk on vältida keelatud kokkulepete sõlmimist sisendandmete esitajate endi ning nende ja võrdlusaluste haldurite vahel;

| g) | meetmed, millega takistatakse või piiratakse isikute võimalust mõjutada ebakohaselt seda, kuidas sisendandmete esitamisega seotud isikud oma ülesandeid täidavad; |
| --- | --- |

g)

meetmed, millega takistatakse või piiratakse isikute võimalust mõjutada ebakohaselt seda, kuidas sisendandmete esitamisega seotud isikud oma ülesandeid täidavad;

| h) | sisendandmete esitamisega seotud töötajate tasustamise ja muud tegevust teostavate isikute tasustamise või nende teenitud tulu vahelise otsese seose kõrvaldamine, kui neist tegevustest võib tuleneda huvide konflikt; |
| --- | --- |

h)

sisendandmete esitamisega seotud töötajate tasustamise ja muud tegevust teostavate isikute tasustamise või nende teenitud tulu vahelise otsese seose kõrvaldamine, kui neist tegevustest võib tuleneda huvide konflikt;

| i) | kontroll pärast sisendandmete esitamist tehtud pöördtehingute avastamiseks. |
| --- | --- |

i)

kontroll pärast sisendandmete esitamist tehtud pöördtehingute avastamiseks.

| 8. | Intressimäära võrdlusaluse sisendandmete esitaja dokumenteerib üksikasjalikult järgmist:






  a) | kõik sisendandmete esitamise asjakohased aspektid; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

kõik sisendandmete esitamise asjakohased aspektid;

| b) | sisendandmete koostamise ja heakskiitmise kord; |
| --- | --- |

b)

sisendandmete koostamise ja heakskiitmise kord;

| c) | sisendandmete esitajate töötajate nimed ja kohustused; |
| --- | --- |

c)

sisendandmete esitajate töötajate nimed ja kohustused;

| d) | sisendandmete esitajate töötajate ja muude isikute teabevahetus seoses sisendandmete koostamise ja esitamisega, sealhulgas teabevahetus ettevõtjasiseste ja -väliste kauplejate ja maakleritega; |
| --- | --- |

d)

sisendandmete esitajate töötajate ja muude isikute teabevahetus seoses sisendandmete koostamise ja esitamisega, sealhulgas teabevahetus ettevõtjasiseste ja -väliste kauplejate ja maakleritega;

| e) | sisendandmete esitajate töötajate ja halduri või arvutusagendi vaheline suhtlus; |
| --- | --- |

e)

sisendandmete esitajate töötajate ja halduri või arvutusagendi vaheline suhtlus;

| f) | kõik sisendandmetega seotud päringud ja nende päringute tulemused; |
| --- | --- |

f)

kõik sisendandmetega seotud päringud ja nende päringute tulemused;

| g) | selliste intressimäära vahetuslepingute kauplemisportfellide või muude tuletisinstrumentide kauplemisportfellide tundlikkuse aruanded, mida mõjutab oluliselt intressimäärade kindlaksmääramine seoses sisendandmetega. |
| --- | --- |

g)

selliste intressimäära vahetuslepingute kauplemisportfellide või muude tuletisinstrumentide kauplemisportfellide tundlikkuse aruanded, mida mõjutab oluliselt intressimäärade kindlaksmääramine seoses sisendandmetega.

| 9. | Dokumenteeritud andmed säilitatakse andmekandjal, mis võimaldab teavet säilitada nii, et see on hiljem koos dokumenteeritud kontrolljäljega kättesaadav. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Intressimäära võrdlusaluse sisendandmete esitaja vastavuskontrolli funktsiooni täitja annab juhtkonnale korrapäraselt aru kõikidest puudustest, sealhulgas pöördtehingutest. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sisendandmed ja protseduurid vaadatakse ettevõtjasiseselt korrapäraselt läbi. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Intressimäära võrdlusaluse sisendandmete esitaja sisendandmeid ning tema vastavust käitumisjuhendile ja käesoleva määruse sätetele käsitlev välisaudit tehakse esimest korda kuue kuu möödumisel käitumisjuhendi kehtestamisest ja seejärel iga kahe aasta järel. |
| --- | --- |

12.

---

II LISA

KAUBA VÕRDLUSALUSED

Metoodika

| 1. | Kauba võrdlusaluse haldur vormistab, dokumenteerib ja avaldab metoodika, mida haldur võrdlusaluse arvutamisel kasutab. Metoodika sisaldab ja kirjeldab vähemalt järgmist:






  a) | kõik võrdlusaluse väljatöötamisel kasutatavad kriteeriumid ja protseduurid, sealhulgas see, kuidas haldur kasutab hindamisel sisendandmeid (sh sisendandmete konkreetne maht, sõlmitud ja teatatud tehingud, ostu- või müügipakkumised ja muu turuteave), või hindamisperioodid või -aeg, miks kasutatakse konkreetset võrdlusühikut, kuidas haldur selliseid sisendandmeid kogub, hindajate otsustusprotsessi juhtivad suunised ja muu teave, nagu eeldused, mudelid või kogutud andmete põhjal ekstrapoleerimine, mida hinnangu andmisel arvesse võetakse; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

kõik võrdlusaluse väljatöötamisel kasutatavad kriteeriumid ja protseduurid, sealhulgas see, kuidas haldur kasutab hindamisel sisendandmeid (sh sisendandmete konkreetne maht, sõlmitud ja teatatud tehingud, ostu- või müügipakkumised ja muu turuteave), või hindamisperioodid või -aeg, miks kasutatakse konkreetset võrdlusühikut, kuidas haldur selliseid sisendandmeid kogub, hindajate otsustusprotsessi juhtivad suunised ja muu teave, nagu eeldused, mudelid või kogutud andmete põhjal ekstrapoleerimine, mida hinnangu andmisel arvesse võetakse;

| b) | protseduurid ja tavad, mille eesmärk on tagada hindajate otsuste kooskõla; |
| --- | --- |

b)

protseduurid ja tavad, mille eesmärk on tagada hindajate otsuste kooskõla;

| c) | igale võrdlusaluse arvutamisel kasutatavale kriteeriumile omistatav suhteline tähtsus (eelkõige kasutatavate sisendandmete liik) ja otsustusprotsessi juhtimiseks kasutatav kriteerium, mille eesmärk on tagada võrdlusaluse arvutamise kvaliteet ja usaldusväärsus; |
| --- | --- |

c)

igale võrdlusaluse arvutamisel kasutatavale kriteeriumile omistatav suhteline tähtsus (eelkõige kasutatavate sisendandmete liik) ja otsustusprotsessi juhtimiseks kasutatav kriteerium, mille eesmärk on tagada võrdlusaluse arvutamise kvaliteet ja usaldusväärsus;

| d) | kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks konkreetse võrdlusaluse arvutamiseks vajalike tehinguandmete minimaalne hulk. Kui sellist miinimumhulka ei ole ette nähtud, selgitatakse selle kehtestamata jätmise põhjuseid ja kirjeldatakse tehinguandmete puudumisel kohaldatavat korda; |
| --- | --- |

d)

kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks konkreetse võrdlusaluse arvutamiseks vajalike tehinguandmete minimaalne hulk. Kui sellist miinimumhulka ei ole ette nähtud, selgitatakse selle kehtestamata jätmise põhjuseid ja kirjeldatakse tehinguandmete puudumisel kohaldatavat korda;

| e) | kriteeriumid hindamisperioodideks, kui esitatakse metoodikas soovitatud miinimumhulgast vähem tehinguandmeid või esitatavad andmed on halduri kohustuslikes kvaliteedinõuetes sätestatust madalama kvaliteediga, sealhulgas alternatiivsed hindamismeetodid (sh teoreetilised hindamismudelid). Need kriteeriumid selgitavad kasutatud protseduure, kui puuduvad tehinguandmed; |
| --- | --- |

e)

kriteeriumid hindamisperioodideks, kui esitatakse metoodikas soovitatud miinimumhulgast vähem tehinguandmeid või esitatavad andmed on halduri kohustuslikes kvaliteedinõuetes sätestatust madalama kvaliteediga, sealhulgas alternatiivsed hindamismeetodid (sh teoreetilised hindamismudelid). Need kriteeriumid selgitavad kasutatud protseduure, kui puuduvad tehinguandmed;

| f) | sisendandmete esitamise õigeaegsuse kriteeriumid ja sisendandmete esitamise viis (kas elektrooniliselt, telefoni teel või muul viisil); |
| --- | --- |

f)

sisendandmete esitamise õigeaegsuse kriteeriumid ja sisendandmete esitamise viis (kas elektrooniliselt, telefoni teel või muul viisil);

| g) | kriteeriumid ja protseduurid hindamisperioodideks, kui üks või mitu sisendandmete esitajat esitavad sisendandmeid, mis moodustavad märkimisväärse osa kõigist asjaomase võrdlusaluse sisendandmetest. Haldur määrab kriteeriumides ja protseduurides kindlaks ka iga võrdlusaluse arvutamisel märkimisväärse osa suuruse; |
| --- | --- |

g)

kriteeriumid ja protseduurid hindamisperioodideks, kui üks või mitu sisendandmete esitajat esitavad sisendandmeid, mis moodustavad märkimisväärse osa kõigist asjaomase võrdlusaluse sisendandmetest. Haldur määrab kriteeriumides ja protseduurides kindlaks ka iga võrdlusaluse arvutamisel märkimisväärse osa suuruse;

| h) | kriteeriumid, mille alusel võib tehinguandmed võrdlusaluse arvutamisest välja jätta. |
| --- | --- |

h)

kriteeriumid, mille alusel võib tehinguandmed võrdlusaluse arvutamisest välja jätta.

| 2. | Kauba võrdlusaluse haldur avaldab või teeb kättesaadavaks iga kauba võrdlusaluse või, kui see on kohalduv, võrdlusaluste kogumi välja andmiseks ja avaldamiseks kasutatud metoodika põhielemendid. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kauba võrdlusaluse haldur kirjeldab ja avaldab koos punktis 2 osutatud metoodikaga järgmise:






  a) | konkreetse metoodika kasutuselevõtu põhjused, sealhulgas hinnakorrigeerimismeetodid ja põhjendus, miks periood või aeg, mille jooksul sisendandmeid vastu võetakse, on füüsilise turu väärtuste usaldusväärne näitaja; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

konkreetse metoodika kasutuselevõtu põhjused, sealhulgas hinnakorrigeerimismeetodid ja põhjendus, miks periood või aeg, mille jooksul sisendandmeid vastu võetakse, on füüsilise turu väärtuste usaldusväärne näitaja;

| b) | konkreetse metoodika ettevõtjasisese läbivaatamise ja heakskiitmise kord ning läbivaatamise sagedus; |
| --- | --- |

b)

konkreetse metoodika ettevõtjasisese läbivaatamise ja heakskiitmise kord ning läbivaatamise sagedus;

| c) | konkreetse metoodika ettevõtjavälise läbivaatamise kord, sealhulgas protseduurid, mis tagavad metoodika aktsepteerimise turul seeläbi, et võrdlusaluste arvutusprotsessi oluliste muudatuste korral konsulteeritakse kasutajatega. |
| --- | --- |

c)

konkreetse metoodika ettevõtjavälise läbivaatamise kord, sealhulgas protseduurid, mis tagavad metoodika aktsepteerimise turul seeläbi, et võrdlusaluste arvutusprotsessi oluliste muudatuste korral konsulteeritakse kasutajatega.

Metoodika muudatused

| 4. | Kauba võrdlusaluse haldur võtab vastu ja avaldab kasutajatele oma metoodikas kavandatud oluliste muudatuste tegemise selge korra ja põhjenduse. Kõnealune kord peab olema kooskõlas põhieesmärgiga, mille kohaselt peab haldur tagama oma võrdlusaluse arvutuste jätkuva usaldusväärsuse ning tegema muudatusi seonduva turu korrapärase toimimise nimel. Korraga nähakse ette:






  a) | muudatustest etteteatamine küllaldase ajavaruga, mis annab kasutajatele piisava võimaluse analüüsida kavandatud muudatuste mõju ja esitada selle kohta märkusi, võttes arvesse halduri üldiste asjaolude kalkulatsiooni; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

muudatustest etteteatamine küllaldase ajavaruga, mis annab kasutajatele piisava võimaluse analüüsida kavandatud muudatuste mõju ja esitada selle kohta märkusi, võttes arvesse halduri üldiste asjaolude kalkulatsiooni;

| b) | kasutajate märkused ja halduri vastus neile märkustele, mis tehakse pärast teatavat konsulteerimisperioodi kättesaadavaks kõikidele turukasutajatele, välja arvatud juhul, kui märkuste esitaja on palunud konfidentsiaalsust. |
| --- | --- |

b)

kasutajate märkused ja halduri vastus neile märkustele, mis tehakse pärast teatavat konsulteerimisperioodi kättesaadavaks kõikidele turukasutajatele, välja arvatud juhul, kui märkuste esitaja on palunud konfidentsiaalsust.

| 5. | Kauba võrdlusaluse haldur kontrollib korrapäraselt oma metoodikat, et see kajastaks hinnatavat füüsilist turgu usaldusväärselt, ja kehtestab asjaomaste kasutajate seisukohtade arvessevõtmise korra. |
| --- | --- |

5.

Võrdlusaluste arvutuste kvaliteet ja terviklus

| 6. | Kauba võrdlusaluse haldur teeb järgmist:






  a) | täpsustab kriteeriumid sellise füüsilise kauba määratlemiseks, mille suhtes kohaldatakse teatavat metoodikat; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

täpsustab kriteeriumid sellise füüsilise kauba määratlemiseks, mille suhtes kohaldatakse teatavat metoodikat;

| b) | käsitleb sisendandmeid järgmises tähtsuse järjekorras, kui see on kooskõlas tema metoodikaga:






  i) | tehtud ja teatatud tehingud; |
| --- | --- | --- |

b)

käsitleb sisendandmeid järgmises tähtsuse järjekorras, kui see on kooskõlas tema metoodikaga:

i)

tehtud ja teatatud tehingud;

| ii) | ostu ja müügipakkumised; |
| --- | --- |

ii)

ostu ja müügipakkumised;

| iii) | muu teave. |
| --- | --- |

iii)

muu teave.

Kui sõlmitud ja teatatud tehinguid ei peeta prioriteetseks, tuleks selgitada selle põhjuseid, nagu on sätestatud punkti 7 alapunktis b;

| c) | võtab piisavad meetmed, et kasutada esitatud ja võrdlusaluse arvutamisel arvesse võetud sisendandmeid, mis on esitatud heas usus: see tähendab, et sisendandmeid esitavad lepingupooled on teinud või valmis tegema selliseid sisendandmeid andvaid tehinguid, sõlmitud tehingud tehti turutingimustel ja sidusettevõtjate vahelistele tehingutele pööratakse erilist tähelepanu; |
| --- | --- |

c)

võtab piisavad meetmed, et kasutada esitatud ja võrdlusaluse arvutamisel arvesse võetud sisendandmeid, mis on esitatud heas usus: see tähendab, et sisendandmeid esitavad lepingupooled on teinud või valmis tegema selliseid sisendandmeid andvaid tehinguid, sõlmitud tehingud tehti turutingimustel ja sidusettevõtjate vahelistele tehingutele pööratakse erilist tähelepanu;

| d) | kehtestab protseduurid normist kõrvalekalduvate või kahtlaste tehinguandmete tuvastamiseks ja kasutab neid menetlusi ning peab arvestust otsuste üle mitte kasutada tehinguandmeid halduri võrdlusaluse arvutamisel; |
| --- | --- |

d)

kehtestab protseduurid normist kõrvalekalduvate või kahtlaste tehinguandmete tuvastamiseks ja kasutab neid menetlusi ning peab arvestust otsuste üle mitte kasutada tehinguandmeid halduri võrdlusaluse arvutamisel;

| e) | julgustab sisendandmete esitajaid esitama kõik sisendandmed, mis vastavad kriteeriumidele, mida haldur asjaomase arvutuse suhtes kohaldab. Haldur püüab võimaluse korral ja mõistlikkusest lähtudes tagada, et esitatavad sisendandmed kajastavad sisendandmete esitajate tegelikke tehinguid, ja |
| --- | --- |

e)

julgustab sisendandmete esitajaid esitama kõik sisendandmed, mis vastavad kriteeriumidele, mida haldur asjaomase arvutuse suhtes kohaldab. Haldur püüab võimaluse korral ja mõistlikkusest lähtudes tagada, et esitatavad sisendandmed kajastavad sisendandmete esitajate tegelikke tehinguid, ja

| f) | kasutab asjakohaste meetmete süsteemi, mis tagab, et sisendandmete esitajad järgivad sisendandmete puhul halduri kohaldatavaid kvaliteedi- ja usaldusväärsuse nõudeid. |
| --- | --- |

f)

kasutab asjakohaste meetmete süsteemi, mis tagab, et sisendandmete esitajad järgivad sisendandmete puhul halduri kohaldatavaid kvaliteedi- ja usaldusväärsuse nõudeid.

| 7. | Niivõrd kui see on võrdlusaluse õigeaegset avaldamist takistamata mõistlik, kirjeldab kauba võrdlusaluse haldur iga arvutuse puhul järgmist teavet ja avaldab selle:






  a) | piisav lühiselgitus, mis aitab võrdlusaluse kasutajal või pädeval asutusel mõista arvutuse koostamise viisi, sealhulgas vähemalt hinnatava füüsilise turu suurus ja likviidsus (nt tehingute arv ja maht), mahuvahemik ja keskmine maht ning hinnavahemik ja keskmine hind ning arvutamisel arvesse võetud sisendandmete iga liigi ligikaudne osakaal; see hõlmab hinnakujunduse metoodikale viitavaid termineid, nagu „tehingupõhine“, „hinnavahepõhine“ või „interpoleeritud või ekstrapoleeritud“, ja |
| --- | --- | --- |

7.

a)

piisav lühiselgitus, mis aitab võrdlusaluse kasutajal või pädeval asutusel mõista arvutuse koostamise viisi, sealhulgas vähemalt hinnatava füüsilise turu suurus ja likviidsus (nt tehingute arv ja maht), mahuvahemik ja keskmine maht ning hinnavahemik ja keskmine hind ning arvutamisel arvesse võetud sisendandmete iga liigi ligikaudne osakaal; see hõlmab hinnakujunduse metoodikale viitavaid termineid, nagu „tehingupõhine“, „hinnavahepõhine“ või „interpoleeritud või ekstrapoleeritud“, ja

| b) | lühiselgitus selle kohta, mil määral ja mille põhjal kasutati arvutamisel hinnangul põhinevat otsustust, sealhulgas jäeti välja kõnealuse arvutuse puhul asjakohase metoodika nõuetele muidu vastavad andmed, kasutati hinnavahedel, interpoleerimisel või ekstrapoleerimisel põhinevaid hindu või anti ostu- müügipakkumistele kõrgem väärtus kui sõlmitud tehingutele. |
| --- | --- |

b)

lühiselgitus selle kohta, mil määral ja mille põhjal kasutati arvutamisel hinnangul põhinevat otsustust, sealhulgas jäeti välja kõnealuse arvutuse puhul asjakohase metoodika nõuetele muidu vastavad andmed, kasutati hinnavahedel, interpoleerimisel või ekstrapoleerimisel põhinevaid hindu või anti ostu- müügipakkumistele kõrgem väärtus kui sõlmitud tehingutele.

Aruandlusprotsessi usaldusväärsus

| 8. | Kauba võrdlusaluse haldur teeb järgmist:






  a) | täpsustab kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks isikud, kes võivad haldurile sisendandmeid esitada; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

täpsustab kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks isikud, kes võivad haldurile sisendandmeid esitada;

| b) | seab sisse kvaliteedikontrolli protseduurid, et hinnata sisendandmete esitajat ja sisendandmete esitaja töötajat, kes sisendandmed esitab, ning sellise isiku luba esitada sisendandmete esitaja nimel sisendandmeid; |
| --- | --- |

b)

seab sisse kvaliteedikontrolli protseduurid, et hinnata sisendandmete esitajat ja sisendandmete esitaja töötajat, kes sisendandmed esitab, ning sellise isiku luba esitada sisendandmete esitaja nimel sisendandmeid;

| c) | täpsustab kriteeriumid, mida kohaldatakse nende sisendandmete esitaja töötajate suhtes, kellel on lubatud haldurile sisendandmete esitaja nimel sisendandmeid esitada, ning julgustab sisendandmete esitajaid esitama back office'i toimingute käigus saadud tehinguandmeid ja otsima muudest allikatest kinnitavaid andmeid, kui tehinguandmed saadakse otse kauplejalt, ja |
| --- | --- |

c)

täpsustab kriteeriumid, mida kohaldatakse nende sisendandmete esitaja töötajate suhtes, kellel on lubatud haldurile sisendandmete esitaja nimel sisendandmeid esitada, ning julgustab sisendandmete esitajaid esitama back office'i toimingute käigus saadud tehinguandmeid ja otsima muudest allikatest kinnitavaid andmeid, kui tehinguandmed saadakse otse kauplejalt, ja

| d) | rakendab sisekontrolli ja kirjalikke protseduure, et tuvastada sisendandmete esitajate ja hindajate vaheline teabevahetus, mille eesmärk on mõjutada arvutust teatava kauplemispositsiooni (sisendandmete esitaja, tema töötajate või kolmanda isiku kauplemispositsiooni) kasuks või panna hindajat rikkuma halduri kehtestatud korda või suuniseid, või tuvastada sisendandmete esitajad, kes esitavad pidevalt normist kõrvalekalduvaid või kahtlasi tehinguandmeid. Kõnealused protseduurid hõlmavad niivõrd, kui võimalik halduri uurimise laiendamist sisendandmete esitaja äriühingule. Kontroll hõlmab turunäitajate ristkontrolli esitatud teabe valideerimiseks. |
| --- | --- |

d)

rakendab sisekontrolli ja kirjalikke protseduure, et tuvastada sisendandmete esitajate ja hindajate vaheline teabevahetus, mille eesmärk on mõjutada arvutust teatava kauplemispositsiooni (sisendandmete esitaja, tema töötajate või kolmanda isiku kauplemispositsiooni) kasuks või panna hindajat rikkuma halduri kehtestatud korda või suuniseid, või tuvastada sisendandmete esitajad, kes esitavad pidevalt normist kõrvalekalduvaid või kahtlasi tehinguandmeid. Kõnealused protseduurid hõlmavad niivõrd, kui võimalik halduri uurimise laiendamist sisendandmete esitaja äriühingule. Kontroll hõlmab turunäitajate ristkontrolli esitatud teabe valideerimiseks.

Hindajad

| 9. | Hindaja ülesannetega seoses teeb kauba võrdlusaluse haldur järgmist:






  a) | võtab vastu ja juurutab selged sise-eeskirjad ja suunised, mis käsitlevad hindajate valimist, sealhulgas nende väljaõppe, kogemuste ja oskuste miinimumtaset ning nende asjatundlikkuse korrapärast kontrolli; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

võtab vastu ja juurutab selged sise-eeskirjad ja suunised, mis käsitlevad hindajate valimist, sealhulgas nende väljaõppe, kogemuste ja oskuste miinimumtaset ning nende asjatundlikkuse korrapärast kontrolli;

| b) | seab sisse korra, mis tagab järjekindla ja korrapärase arvutuste tegemise; |
| --- | --- |

b)

seab sisse korra, mis tagab järjekindla ja korrapärase arvutuste tegemise;

| c) | kavandab oma tegevused hindajate järjepidevust ja ametijärglasi silmas pidades, eesmärgiga tagada, et arvutusi tehakse järjekindlalt ja neid teevad asjakohasel tasemel eriteadmisi omavad töötajad, ja |
| --- | --- |

c)

kavandab oma tegevused hindajate järjepidevust ja ametijärglasi silmas pidades, eesmärgiga tagada, et arvutusi tehakse järjekindlalt ja neid teevad asjakohasel tasemel eriteadmisi omavad töötajad, ja

| d) | kehtestab arvutuste kindluse ja usaldusväärsuse tagamiseks sisekontrolli korra. Metoodika nõuetekohase juhtimise nimel peab selline sisekontroll ja seonduvad protseduurid eeldama vähemalt hindajate pidevat järelevalvet ning protseduure asutusesisese heakskiidu andmiseks järelevalvaja poolt enne hindade turul levitamist. |
| --- | --- |

d)

kehtestab arvutuste kindluse ja usaldusväärsuse tagamiseks sisekontrolli korra. Metoodika nõuetekohase juhtimise nimel peab selline sisekontroll ja seonduvad protseduurid eeldama vähemalt hindajate pidevat järelevalvet ning protseduure asutusesisese heakskiidu andmiseks järelevalvaja poolt enne hindade turul levitamist.

Kontrolljäljed

| 10. | Kauba võrdlusaluse haldur kehtestab reeglid ja protseduurid, et dokumenteerida jooksvalt asjakohast teavet, sealhulgas:






  a) | kõik sisendandmed; |
| --- | --- | --- |

10.

a)

kõik sisendandmed;

| b) | otsused, mida hindajad iga võrdlusaluse arvutamiseks teevad; |
| --- | --- |

b)

otsused, mida hindajad iga võrdlusaluse arvutamiseks teevad;

| c) | kas arvutusest jäeti välja teatav tehing, mis vastas muidu selle arvutuse puhul asjakohase metoodika nõuetele, ja väljajätmise põhjendus; |
| --- | --- |

c)

kas arvutusest jäeti välja teatav tehing, mis vastas muidu selle arvutuse puhul asjakohase metoodika nõuetele, ja väljajätmise põhjendus;

| d) | iga hindaja ja muu punktides a, b või c nimetatud teavet esitanud või koostanud isiku andmed. |
| --- | --- |

d)

iga hindaja ja muu punktides a, b või c nimetatud teavet esitanud või koostanud isiku andmed.

| 11. | Kauba võrdlusaluse haldur kehtestab reeglid ja protseduurid eesmärgiga tagada asjakohase teabe kontrolljälje säilitamine vähemalt viie aasta jooksul, et dokumenteerida tema arvutuste käik. |
| --- | --- |

11.

Huvide konflikt

| 12. | Kauba võrdlusaluse haldur kehtestab huvide konflikti väljaselgitamise, avalikustamise, ohjamise või vähendamise ja ärahoidmise tagamiseks ning võrdlusaluse arvutamise tervikluse ja sõltumatuse kaitsmiseks asjakohased põhimõtted ja protseduurid. Põhimõtted ja protseduurid vaadatakse korrapäraselt läbi ja ajakohastatakse ning need peavad võimaldama järgmist:






  a) | tagama, et halduri ja tema sidusettevõtjate, töötajate, klientide, turuosaliste või nendega seotud isikute vahelise kaubandusliku või isikliku ärisuhte või huvi olemasolu või võimalus ei mõjuta võrdlusaluste arvutusi; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

tagama, et halduri ja tema sidusettevõtjate, töötajate, klientide, turuosaliste või nendega seotud isikute vahelise kaubandusliku või isikliku ärisuhte või huvi olemasolu või võimalus ei mõjuta võrdlusaluste arvutusi;

| b) | tagama, et halduri töötajate isiklikud huvid ja ärisuhted, sealhulgas töö teise tööandja juures, reisimine ning halduri klientide ja muude kaubaturu osaliste pakutud meelelahutuse, kingituste ja külalislahkuse vastuvõtmine, ei kahjusta halduri ülesandeid; |
| --- | --- |

b)

tagama, et halduri töötajate isiklikud huvid ja ärisuhted, sealhulgas töö teise tööandja juures, reisimine ning halduri klientide ja muude kaubaturu osaliste pakutud meelelahutuse, kingituste ja külalislahkuse vastuvõtmine, ei kahjusta halduri ülesandeid;

| c) | tagama seoses tuvastatud konfliktiga järelevalve, hüvitamise, süsteemidele juurdepääsu ja teabevoogude abil halduri ülesannete asjakohase lahususe; |
| --- | --- |

c)

tagama seoses tuvastatud konfliktiga järelevalve, hüvitamise, süsteemidele juurdepääsu ja teabevoogude abil halduri ülesannete asjakohase lahususe;

| d) | kaitsma haldurile esitatud või tema koostatud teabe konfidentsiaalsust, võttes arvesse halduri avalikustamiskohustusi; |
| --- | --- |

d)

kaitsma haldurile esitatud või tema koostatud teabe konfidentsiaalsust, võttes arvesse halduri avalikustamiskohustusi;

| e) | keelama halduri juhtkonnal, hindajatel ja teistel töötajatel mõjutada võrdlusaluste arvutamist, osaledes ostu- või müügipakkumistes ja tehingutes kas enda või turuosaliste nimel, ja |
| --- | --- |

e)

keelama halduri juhtkonnal, hindajatel ja teistel töötajatel mõjutada võrdlusaluste arvutamist, osaledes ostu- või müügipakkumistes ja tehingutes kas enda või turuosaliste nimel, ja

| f) | sisaldama tõhusaid meetmeid tuvastatud huvide konflikti vastu, mis võivad esineda tema võrdlusaluste väljaandmise (sh kõik töötajad, kes tegelevad võrdlusaluste arvutamisega või selles muul viisil osalevad) ja halduri muu äritegevuse vahel. |
| --- | --- |

f)

sisaldama tõhusaid meetmeid tuvastatud huvide konflikti vastu, mis võivad esineda tema võrdlusaluste väljaandmise (sh kõik töötajad, kes tegelevad võrdlusaluste arvutamisega või selles muul viisil osalevad) ja halduri muu äritegevuse vahel.

| 13. | Kauba võrdlusaluse haldur kehtestab oma muude äritoimingute suhtes asjakohased protseduurid ja mehhanismid, mille eesmärk on vähendada tõenäosust, et huvide konflikt mõjutab võrdlusaluste arvutamise usaldusväärsust. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kauba võrdlusaluse haldur kehtestab oma juhtkonna, hindajate ja muude töötajate seas ning alates juhtidest kuni halduri kõrgeima juhtkonna ja nõukoguni lahutatud aruandlusahelad selle tagamiseks, et






  a) | haldur rakendab nõuetekohaselt käesoleva määruse nõudeid ja |
| --- | --- | --- |

14.

a)

haldur rakendab nõuetekohaselt käesoleva määruse nõudeid ja

| b) | vastutusalad on selgelt kindlaks määratud ega põhjusta konflikti ega näi neid põhjustavat. |
| --- | --- |

b)

vastutusalad on selgelt kindlaks määratud ega põhjusta konflikti ega näi neid põhjustavat.

| 15. | Kauba võrdlusaluse haldur avalikustab oma kasutajatele halduri omandisuhetest tuleneva huvide konflikti niipea, kui ta sellest teada saab. |
| --- | --- |

15.

Kaebused

| 16. | Kauba võrdlusaluse haldur kehtestab ja avaldab oma arvutamisprotsessi kohta esitatavate kaebuste vastuvõtmise, uurimise ja dokumenteerimise korra. Selline kaebuste lahendamise kord tagab, et






  a) | võrdlusaluste kasutajad saavad esitada kaebusi, mis käsitlevad seda, kas teatav võrdlusaluse arvutus kajastab turuväärtust, võrdlusaluse arvutamise kavandatud muudatusi, metoodika kohaldamist teatava võrdlusaluse arvutamisel ja muid võrdlusaluste arvutamisega seotud ettevalmistavaid otsuseid; |
| --- | --- | --- |

16.

a)

võrdlusaluste kasutajad saavad esitada kaebusi, mis käsitlevad seda, kas teatav võrdlusaluse arvutus kajastab turuväärtust, võrdlusaluse arvutamise kavandatud muudatusi, metoodika kohaldamist teatava võrdlusaluse arvutamisel ja muid võrdlusaluste arvutamisega seotud ettevalmistavaid otsuseid;

| b) | on olemas kaebuste lahendamise soovituslik ajakava; |
| --- | --- |

b)

on olemas kaebuste lahendamise soovituslik ajakava;

| c) | haldur uurib enda ja oma töötajate kohta esitatud ametlikke kaebusi liigse viivituseta ja õiglaselt; |
| --- | --- |

c)

haldur uurib enda ja oma töötajate kohta esitatud ametlikke kaebusi liigse viivituseta ja õiglaselt;

| d) | uurimine toimub sõltumatult töötajatest, kes võivad olla kaebuse esemega seotud; |
| --- | --- |

d)

uurimine toimub sõltumatult töötajatest, kes võivad olla kaebuse esemega seotud;

| e) | haldur püüab uurimise kiiresti lõpule viia; |
| --- | --- |

e)

haldur püüab uurimise kiiresti lõpule viia;

| f) | haldur teatab kaebuse esitajale ja teistele asjaomastele isikutele kirjalikult ja mõistliku aja jooksul uurimise tulemustest; |
| --- | --- |

f)

haldur teatab kaebuse esitajale ja teistele asjaomastele isikutele kirjalikult ja mõistliku aja jooksul uurimise tulemustest;

| g) | kui kaebuse esitaja ei ole rahul sellega, kuidas asjaomane haldur on kaebust käsitlenud, või halduri otsusega, võib ta pöörduda halduri määratud sõltumatu kolmanda isiku poole kuue kuu jooksul esmase kaebuse esitamisest, ja |
| --- | --- |

g)

kui kaebuse esitaja ei ole rahul sellega, kuidas asjaomane haldur on kaebust käsitlenud, või halduri otsusega, võib ta pöörduda halduri määratud sõltumatu kolmanda isiku poole kuue kuu jooksul esmase kaebuse esitamisest, ja

| h) | kõiki kaebusega seotud dokumente, sealhulgas kaebaja esitatud dokumente ja halduri enda dokumente, säilitatakse vähemalt viis aastat. |
| --- | --- |

h)

kõiki kaebusega seotud dokumente, sealhulgas kaebaja esitatud dokumente ja halduri enda dokumente, säilitatakse vähemalt viis aastat.

| 17. | Kauba võrdlusaluse haldur lahendab vaidlused igapäevaste hinnaotsustuste üle, mis ei ole ametlikud kaebused, oma asjakohase tüüpkorra kohaselt. Kui kaebuse tulemusel muudetakse hinda, teavitatakse turgu hinnamuutuste üksikasjadest võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

17.

Välisaudit

| 18. | Kauba võrdlusaluse haldur määrab sõltumatu välisaudiitori, kellel on asjakohane kogemus ja suutlikkus kontrollida, kuidas haldur järgib oma metoodika kriteeriumeid ja käesoleva määruse nõudeid, ja anda selle kohta aru. Auditeid tehakse kord aastas ja avaldatakse kolm kuud pärast iga auditi lõpuleviimist ning vajaduse korral tehakse ka vaheauditeid. |
| --- | --- |

18.

---

| 29.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 171/66 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 171/66

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2016/1012,

8. juuni 2016,

tõupuhaste aretusloomade, ristandaretussigade ja nende aretusmaterjali aretuse, turustamise ning nende liitu sissetoomise suhtes kehtivate zootehniliste ja genealoogiliste tingimuste kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 652/2014, nõukogu direktiive 89/608/EMÜ ja 90/425/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks teatavad õigusaktid tõuaretuse valdkonnas (tõuaretuse määrus)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste aretus on liidu põllumajanduses majanduslikust ja sotsiaalsest seisukohast strateegiliselt tähtsal kohal ja annab panuse liidu kultuuripärandisse. Selline põllumajandustegevus, mis aitab kaasa liidu toiduga kindlustatusele, on põllumajanduses tegutsevatele inimestele sissetulekuallikas. Kõnealuste loomaliikide aretusele tuleb enim kasuks, kui selles kasutada registreeritud geneetilise väärtusega tõupuhtaid aretusloomi või ristandaretussigu. |
| --- | --- |

(1)

Veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste aretus on liidu põllumajanduses majanduslikust ja sotsiaalsest seisukohast strateegiliselt tähtsal kohal ja annab panuse liidu kultuuripärandisse. Selline põllumajandustegevus, mis aitab kaasa liidu toiduga kindlustatusele, on põllumajanduses tegutsevatele inimestele sissetulekuallikas. Kõnealuste loomaliikide aretusele tuleb enim kasuks, kui selles kasutada registreeritud geneetilise väärtusega tõupuhtaid aretusloomi või ristandaretussigu.

| (2) | Liikmesriigid on seetõttu osana oma põllumajanduspoliitikast ning vahel ka avaliku sektori investeeringute kaudu teinud järjepidevalt tööd selle nimel, et edendada teatavate geneetiliste omadustega eluskarja tootmist, kehtestades kindlaksmääratud standardid. Erinevused kõnealuste standardite vahel võivad luua tehnilisi tõkkeid aretusloomade ja aretusmaterjaliga liidus turustamisele ja nende liitu sissetoomisele. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriigid on seetõttu osana oma põllumajanduspoliitikast ning vahel ka avaliku sektori investeeringute kaudu teinud järjepidevalt tööd selle nimel, et edendada teatavate geneetiliste omadustega eluskarja tootmist, kehtestades kindlaksmääratud standardid. Erinevused kõnealuste standardite vahel võivad luua tehnilisi tõkkeid aretusloomade ja aretusmaterjaliga liidus turustamisele ja nende liitu sissetoomisele.

| (3) | Tõupuhaste aretusveiste, -sigade, -lammaste, -kitsede ja -hobuslaste ja ristandaretussigade aretust käsitleva liidu õigusraamistiku moodustavad järgmised direktiivid: nõukogu direktiivid 88/661/EMÜ, (3) 89/361/EMÜ, (4) 90/427/EMÜ, (5) 91/174/EMÜ, (6) 94/28/EÜ (7) ja 2009/157/EÜ (8). Nende direktiivide eesmärk oli arendada liidus eluskarja aretust ja reguleerida samal ajal liidus aretusloomade ja aretusmaterjali turustamist ja nende liitu sissetoomist ning säilitada seega liidu tõuaretussektori konkurentsivõime. |
| --- | --- |

(3)

Tõupuhaste aretusveiste, -sigade, -lammaste, -kitsede ja -hobuslaste ja ristandaretussigade aretust käsitleva liidu õigusraamistiku moodustavad järgmised direktiivid: nõukogu direktiivid 88/661/EMÜ, (3) 89/361/EMÜ, (4) 90/427/EMÜ, (5) 91/174/EMÜ, (6) 94/28/EÜ (7) ja 2009/157/EÜ (8). Nende direktiivide eesmärk oli arendada liidus eluskarja aretust ja reguleerida samal ajal liidus aretusloomade ja aretusmaterjali turustamist ja nende liitu sissetoomist ning säilitada seega liidu tõuaretussektori konkurentsivõime.

| (4) | Nõukogu direktiivid 87/328/EMÜ, (9) 90/118/EMÜ (10) ja direktiiv 90/119/EMÜ (11) võeti vastu vältimaks seda, et liikmesriigid võtaksid vastu või säilitaksid aretusveiste ja -sigade aretuseks heakskiitmise suhtes ja nende sperma, munarakkude ja embrüote tootmise ja kasutamise suhtes riigisiseseid norme, mis sisaldaksid keelde või piiranguid turustamisele või takistusi sellele seoses paarituse või kunstliku seemenduse või sperma, munarakkude ja embrüote varumisega. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu direktiivid 87/328/EMÜ, (9) 90/118/EMÜ (10) ja direktiiv 90/119/EMÜ (11) võeti vastu vältimaks seda, et liikmesriigid võtaksid vastu või säilitaksid aretusveiste ja -sigade aretuseks heakskiitmise suhtes ja nende sperma, munarakkude ja embrüote tootmise ja kasutamise suhtes riigisiseseid norme, mis sisaldaksid keelde või piiranguid turustamisele või takistusi sellele seoses paarituse või kunstliku seemenduse või sperma, munarakkude ja embrüote varumisega.

| (5) | Olles konsulteerinud liikmesriikidega alalise zootehnikakomitee raames, mis on loodud kooskõlas nõukogu otsusega 77/505/EMÜ, (12) võttis komisjon direktiivide 88/661/EMÜ, 89/361/EMÜ, 90/427/EMÜ, 91/174/EMÜ, 94/28/EÜ ja 2009/157/EÜ põhjal vastu mitu otsust, mis käsitlevad aretajate organisatsioonide ja ühenduste heakskiitmise või tunnustamise suhtes kehtivaid liigipõhiseid kriteeriume, aretusloomade kandmist tõuraamatutesse, tõupuhaste aretuslammaste ja -kitsede aretuseks ja kunstlikuks seemenduseks sobivaks tunnistamise, aretusveiste, -sigade, -lammaste ja -kitsede jõudluskontrolli läbiviimist ja geneetilise väärtuse hindamist jaoks ning aretusloomade ja aretusmaterjali turustamisel kasutatava põlvnemise või kasutatavate põlvnemistunnistuste kehtestamist. |
| --- | --- |

(5)

Olles konsulteerinud liikmesriikidega alalise zootehnikakomitee raames, mis on loodud kooskõlas nõukogu otsusega 77/505/EMÜ, (12) võttis komisjon direktiivide 88/661/EMÜ, 89/361/EMÜ, 90/427/EMÜ, 91/174/EMÜ, 94/28/EÜ ja 2009/157/EÜ põhjal vastu mitu otsust, mis käsitlevad aretajate organisatsioonide ja ühenduste heakskiitmise või tunnustamise suhtes kehtivaid liigipõhiseid kriteeriume, aretusloomade kandmist tõuraamatutesse, tõupuhaste aretuslammaste ja -kitsede aretuseks ja kunstlikuks seemenduseks sobivaks tunnistamise, aretusveiste, -sigade, -lammaste ja -kitsede jõudluskontrolli läbiviimist ja geneetilise väärtuse hindamist jaoks ning aretusloomade ja aretusmaterjali turustamisel kasutatava põlvnemise või kasutatavate põlvnemistunnistuste kehtestamist.

| (6) | Komisjon koostas samuti kolmandate riikide aretusasutuste loetelu ja liitu sissetoodavate aretusloomade, nende sperma, munaraku ja embrüo põlvnemistunnistuste näidisvormid. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon koostas samuti kolmandate riikide aretusasutuste loetelu ja liitu sissetoodavate aretusloomade, nende sperma, munaraku ja embrüo põlvnemistunnistuste näidisvormid.

| (7) | Nõukogu direktiivide 88/661/EMÜ, 89/361/EMÜ, 90/427/EMÜ, 91/174/EMÜ, 94/28/EÜ ja 2009/157/EÜ ülesehitus ja sisu on üldjoontes sarnane. Mitut neist direktiividest on aja jooksul muudetud. Liidu õiguse lihtsuse ja sidususe huvides on asjakohane ühtlustada neis direktiivides sätestatud liidu norme. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu direktiivide 88/661/EMÜ, 89/361/EMÜ, 90/427/EMÜ, 91/174/EMÜ, 94/28/EÜ ja 2009/157/EÜ ülesehitus ja sisu on üldjoontes sarnane. Mitut neist direktiividest on aja jooksul muudetud. Liidu õiguse lihtsuse ja sidususe huvides on asjakohane ühtlustada neis direktiivides sätestatud liidu norme.

| (8) | Viimase kahekümne aasta jooksul on komisjon pidanud tihti vastama aretusprogramme ellu viivate aretajate ja ettevõtjate kaebustele, mis on seotud loomade aretust käsitlevate liidu õigusaktide ülevõtmise ja tõlgendamisega liikmesriikides. Selleks et tagada loomade aretust käsitlevate liidu normide ühetaoline kohaldamine ja et hoiduda sellistest tõketest aretusloomade ja aretusmaterjali turustamisele, mis tulenevad erinevustest nende direktiivide ülevõtmises, tuleks aretusloomade ja aretusmaterjali turustamisele ja nende liitu sissetoomise suhtes kehtivad zootehnilised ja genealoogilised tingimused sätestada määruses. |
| --- | --- |

(8)

Viimase kahekümne aasta jooksul on komisjon pidanud tihti vastama aretusprogramme ellu viivate aretajate ja ettevõtjate kaebustele, mis on seotud loomade aretust käsitlevate liidu õigusaktide ülevõtmise ja tõlgendamisega liikmesriikides. Selleks et tagada loomade aretust käsitlevate liidu normide ühetaoline kohaldamine ja et hoiduda sellistest tõketest aretusloomade ja aretusmaterjali turustamisele, mis tulenevad erinevustest nende direktiivide ülevõtmises, tuleks aretusloomade ja aretusmaterjali turustamisele ja nende liitu sissetoomise suhtes kehtivad zootehnilised ja genealoogilised tingimused sätestada määruses.

| (9) | Lisaks on kogemused näidanud, et nimetatud direktiivides sätestatud normide kohaldamise hõlbustamiseks on mitmes sättes vaja kasutada täpsemat sõnastust ning ühtlustatud mõisteid, mis oleksid standardsed kõikides liikmesriikides. Liidu õiguse selguse ja järjepidevuse huvides on asjakohane kehtestada rohkem määratlusi, sealhulgas defineerida mõiste „tõug“. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks on kogemused näidanud, et nimetatud direktiivides sätestatud normide kohaldamise hõlbustamiseks on mitmes sättes vaja kasutada täpsemat sõnastust ning ühtlustatud mõisteid, mis oleksid standardsed kõikides liikmesriikides. Liidu õiguse selguse ja järjepidevuse huvides on asjakohane kehtestada rohkem määratlusi, sealhulgas defineerida mõiste „tõug“.

| (10) | Tõuaretussektori konkurentsivõime saavutamiseks tehtavate jõupingutustega ei tohiks kaasneda selliste tõugude kadumine, mille omadused on kohandunud konkreetsete biofüüsiliste tingimustega. Kui kohalike tõugude populatsioon on väike, võib see põhjustada nende geneetilise mitmekesisuse kadu. Põllumajandusliku bioloogilise mitmekesisuse olulise osana peaksid loomade geneetilised ressursid olema loomakasvatussektori kestliku arengu peamiseks aluseks ning pakkuma võimalusi kohandada loomi muutuvale keskkonnale, tootmistingimustele ning turu ja tarbijate nõudlusele. Loomade aretust käsitlevad liidu õigusaktid peaksid seega kaasa aitama loomade geneetiliste ressursside säilitamisele, bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisele ja selliste kvaliteetsete piirkondlike toodete tootmisele, mida iseloomustavad koduloomade kohalike tõugude pärilikud tunnused. Liidu õigusaktidega tuleks samuti edendada elujõulisi aretusprogramme tõugude parandamiseks ning eelkõige juhul, kui need tõud on ohustatud või kohalikud põlistõud, mida liidus tavaliselt ei leidu, tõugude säilitamiseks ning geneetilise mitmekesisuse säilitamiseks tõusiseselt ja tõugude vahel. |
| --- | --- |

(10)

Tõuaretussektori konkurentsivõime saavutamiseks tehtavate jõupingutustega ei tohiks kaasneda selliste tõugude kadumine, mille omadused on kohandunud konkreetsete biofüüsiliste tingimustega. Kui kohalike tõugude populatsioon on väike, võib see põhjustada nende geneetilise mitmekesisuse kadu. Põllumajandusliku bioloogilise mitmekesisuse olulise osana peaksid loomade geneetilised ressursid olema loomakasvatussektori kestliku arengu peamiseks aluseks ning pakkuma võimalusi kohandada loomi muutuvale keskkonnale, tootmistingimustele ning turu ja tarbijate nõudlusele. Loomade aretust käsitlevad liidu õigusaktid peaksid seega kaasa aitama loomade geneetiliste ressursside säilitamisele, bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisele ja selliste kvaliteetsete piirkondlike toodete tootmisele, mida iseloomustavad koduloomade kohalike tõugude pärilikud tunnused. Liidu õigusaktidega tuleks samuti edendada elujõulisi aretusprogramme tõugude parandamiseks ning eelkõige juhul, kui need tõud on ohustatud või kohalikud põlistõud, mida liidus tavaliselt ei leidu, tõugude säilitamiseks ning geneetilise mitmekesisuse säilitamiseks tõusiseselt ja tõugude vahel.

| (11) | Valiku ja aretusega on tehtud suuri edusamme põllumajandusloomade tootlikkuse näitajate osas, mistõttu tootmiskulud on põllumajandusettevõtete tasandil vähenenud. Mõnel juhul on see aga põhjustanud ebasoovitavaid kõrvalmõjusid, mis on tekitanud ühiskonnas muret loomade heaolu ja keskkonnaga seotud küsimuste pärast. Genoomika ja arenenud infotehnoloogiate, näiteks nn täppisloomakasvatuse kasutamisel, mis võimaldab salvestada suuri andmekogumeid alternatiivsete tunnuste kohta, mis on otseselt või kaudselt seotud loomade heaolu ja jätkusuutlikkuse küsimustega, on märkimisväärne potentsiaal ühiskonna murede lahendamiseks ja jätkusuutliku tõuaretuse eesmärkide saavutamiseks tänu paremale ressursitõhususele ning loomade tugevamale vastupanuvõimele ja tervisele. Andmete kogumine selliste alternatiivsete tunnuste kohta peaks muutuma tähtsamaks aretusprogrammide raames ning seda tuleks enam tähtsustada valikueesmärkide kindlaks määramisel. Sellega seoses tuleks ohustatud tõugude geneetilisi ressursse käsitada geenivaramuna, mis võib aidata kaasa loomade heaolu ja jätkusuutlikkuse eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

(11)

Valiku ja aretusega on tehtud suuri edusamme põllumajandusloomade tootlikkuse näitajate osas, mistõttu tootmiskulud on põllumajandusettevõtete tasandil vähenenud. Mõnel juhul on see aga põhjustanud ebasoovitavaid kõrvalmõjusid, mis on tekitanud ühiskonnas muret loomade heaolu ja keskkonnaga seotud küsimuste pärast. Genoomika ja arenenud infotehnoloogiate, näiteks nn täppisloomakasvatuse kasutamisel, mis võimaldab salvestada suuri andmekogumeid alternatiivsete tunnuste kohta, mis on otseselt või kaudselt seotud loomade heaolu ja jätkusuutlikkuse küsimustega, on märkimisväärne potentsiaal ühiskonna murede lahendamiseks ja jätkusuutliku tõuaretuse eesmärkide saavutamiseks tänu paremale ressursitõhususele ning loomade tugevamale vastupanuvõimele ja tervisele. Andmete kogumine selliste alternatiivsete tunnuste kohta peaks muutuma tähtsamaks aretusprogrammide raames ning seda tuleks enam tähtsustada valikueesmärkide kindlaks määramisel. Sellega seoses tuleks ohustatud tõugude geneetilisi ressursse käsitada geenivaramuna, mis võib aidata kaasa loomade heaolu ja jätkusuutlikkuse eesmärkide saavutamisele.

| (12) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada aretusveistele, -sigadele, -lammastele, -kitsedele ja -hobuslastele ja nende aretusmaterjalile, kui need loomad või nende aretusmaterjalist saadud järglased kantakse tõupuhaste aretusloomadena tõuraamatusse või ristandaretussigadena aretusregistrisse, eelkõige selleks, et nende aretusloomade ja nende aretusmaterjaliga liidus (sh mõnes liikmesriigis) kaubelda või neid liitu sisse tuua. |
| --- | --- |

(12)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada aretusveistele, -sigadele, -lammastele, -kitsedele ja -hobuslastele ja nende aretusmaterjalile, kui need loomad või nende aretusmaterjalist saadud järglased kantakse tõupuhaste aretusloomadena tõuraamatusse või ristandaretussigadena aretusregistrisse, eelkõige selleks, et nende aretusloomade ja nende aretusmaterjaliga liidus (sh mõnes liikmesriigis) kaubelda või neid liitu sisse tuua.

| (13) | Terminit „aretusloom“ või „tõupuhas aretusloom“ ei tuleks käsitada terminina, mis hõlmab ainult loomi, kes on paljunemisvõimelised. Kastreeritud loomad võivad tõepoolest oma genealoogiliste ja zootehniliste andmetega aidata kaasa aretuspopulatsiooni geneetilise väärtuse hindamisele ning seeläbi niisugustel tulemustel põhineva aretusloomade järjestuse terviklusele. Sõltuvalt aretusprogrammi eesmärkidest võib andmete puudulikkus või kadu, mis tuleneb kastreeritud loomade tõuraamatusse või aretusregistrisse kandmata jätmisest, mõjutada kõnealuste kastreeritud loomadega geneetilises suguluses olevate aretusloomade geneetilise väärtuse hindamise tulemusi. |
| --- | --- |

(13)

Terminit „aretusloom“ või „tõupuhas aretusloom“ ei tuleks käsitada terminina, mis hõlmab ainult loomi, kes on paljunemisvõimelised. Kastreeritud loomad võivad tõepoolest oma genealoogiliste ja zootehniliste andmetega aidata kaasa aretuspopulatsiooni geneetilise väärtuse hindamisele ning seeläbi niisugustel tulemustel põhineva aretusloomade järjestuse terviklusele. Sõltuvalt aretusprogrammi eesmärkidest võib andmete puudulikkus või kadu, mis tuleneb kastreeritud loomade tõuraamatusse või aretusregistrisse kandmata jätmisest, mõjutada kõnealuste kastreeritud loomadega geneetilises suguluses olevate aretusloomade geneetilise väärtuse hindamise tulemusi.

| (14) | Käesolevas määruses tõupuhtaid aretusloomi käsitlevate normide eesmärk peaks olema anda turustamiseks luba kokkulepitud tingimustel, mida kohaldatakse aretusega tegelevate aretusühingute tunnustamiseks ja nende aretusprogrammide heakskiitmiseks. Käesolevas määruses tuleks ka sätestada kriteeriumid tõupuhaste aretusloomade kandmiseks tõuraamatu põhiosasse ning nende olemasolu korral põhiosa eri väärtusklassidesse. Selles tuleks samuti sätestada jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise reeglid ning aretusloomade aretuseks sobivaks tunnistamise reeglid ning põlvnemistunnistuste sisu. |
| --- | --- |

(14)

Käesolevas määruses tõupuhtaid aretusloomi käsitlevate normide eesmärk peaks olema anda turustamiseks luba kokkulepitud tingimustel, mida kohaldatakse aretusega tegelevate aretusühingute tunnustamiseks ja nende aretusprogrammide heakskiitmiseks. Käesolevas määruses tuleks ka sätestada kriteeriumid tõupuhaste aretusloomade kandmiseks tõuraamatu põhiosasse ning nende olemasolu korral põhiosa eri väärtusklassidesse. Selles tuleks samuti sätestada jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise reeglid ning aretusloomade aretuseks sobivaks tunnistamise reeglid ning põlvnemistunnistuste sisu.

| (15) | Käesolevas määruses ristandaretussigu käsitlevate normide eesmärk peaks olema anda turustamiseks luba kokkulepitud tingimustel, mida kohaldatakse sigade eri tõugusid, liine või ristandeid haldavate aretusettevõtete tunnustamisele ja nende aretusprogrammide heakskiitmisele. Käesolevas määruses tuleks sätestada ristandaretussigade aretusregistrisse kandmise reeglid. Samuti tuleks selles sätestada jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise reeglid, ristandaretussigade aretuseks sobivaks tunnistamise kriteeriumid ning põlvnemistunnistuste sisu. |
| --- | --- |

(15)

Käesolevas määruses ristandaretussigu käsitlevate normide eesmärk peaks olema anda turustamiseks luba kokkulepitud tingimustel, mida kohaldatakse sigade eri tõugusid, liine või ristandeid haldavate aretusettevõtete tunnustamisele ja nende aretusprogrammide heakskiitmisele. Käesolevas määruses tuleks sätestada ristandaretussigade aretusregistrisse kandmise reeglid. Samuti tuleks selles sätestada jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise reeglid, ristandaretussigade aretuseks sobivaks tunnistamise kriteeriumid ning põlvnemistunnistuste sisu.

| (16) | Kloonimisega seotud küsimuste käsitlemine käesolevas määruses ei ole kohane. |
| --- | --- |

(16)

Kloonimisega seotud küsimuste käsitlemine käesolevas määruses ei ole kohane.

| (17) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, milleks on ühtlustatud lähenemise tagamine aretusloomade ja aretusmaterjali turustamisele ja nende liitu sissetoomisele ning aretusühingute ja aretusettevõtete täidetavate aretusprogrammide ametlikule kontrollimisele, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid selle mõju, keerukuse ning piiriülese ja rahvusvahelise olemuse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(17)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, milleks on ühtlustatud lähenemise tagamine aretusloomade ja aretusmaterjali turustamisele ja nende liitu sissetoomisele ning aretusühingute ja aretusettevõtete täidetavate aretusprogrammide ametlikule kontrollimisele, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid selle mõju, keerukuse ning piiriülese ja rahvusvahelise olemuse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (18) | Aretusühingute ja aretusettevõtete osutatavate teenuste kvaliteet ja see, kuidas nad aretusloomi hindavad ja klassifitseerivad, mõjutab nende loomade kohta kogutud või nende puhul kindlaks määratud zootehnilise ja genealoogilise teabe kvaliteeti ja täpsust ning nende turuväärtust. Seega tuleks sätestada reeglid aretusühingute ja -ettevõtete tunnustamiseks ning nende aretusprogrammide heakskiitmiseks ühtlustatud liidu kriteeriumide alusel. Sellised reeglid peaksid samuti käsitlema nende järelevalvet liikmesriigi pädevate asutuste poolt, selleks et aretusühingute ja aretusettevõtete poolt kehtestatud reeglid ei tekitaks erinevusi aretusprogrammide vahel, mis omakorda tekitaks tehnilisi takistusi kaubandusele liidus. |
| --- | --- |

(18)

Aretusühingute ja aretusettevõtete osutatavate teenuste kvaliteet ja see, kuidas nad aretusloomi hindavad ja klassifitseerivad, mõjutab nende loomade kohta kogutud või nende puhul kindlaks määratud zootehnilise ja genealoogilise teabe kvaliteeti ja täpsust ning nende turuväärtust. Seega tuleks sätestada reeglid aretusühingute ja -ettevõtete tunnustamiseks ning nende aretusprogrammide heakskiitmiseks ühtlustatud liidu kriteeriumide alusel. Sellised reeglid peaksid samuti käsitlema nende järelevalvet liikmesriigi pädevate asutuste poolt, selleks et aretusühingute ja aretusettevõtete poolt kehtestatud reeglid ei tekitaks erinevusi aretusprogrammide vahel, mis omakorda tekitaks tehnilisi takistusi kaubandusele liidus.

| (19) | Käesoleva määrusega tuleks ette näha menetlused, mis on sarnased direktiivides 88/661/EMÜ, 89/361/EMÜ, 90/427/EMÜ, 91/174/EMÜ, 94/28/EÜ ja 2009/157/EÜ tunnustatud aretusühingute ja aretusettevõtete loeteludesse lisamisele, sealhulgas loetelude ajakohastamise, edastamise ja avaldamise menetlused. |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva määrusega tuleks ette näha menetlused, mis on sarnased direktiivides 88/661/EMÜ, 89/361/EMÜ, 90/427/EMÜ, 91/174/EMÜ, 94/28/EÜ ja 2009/157/EÜ tunnustatud aretusühingute ja aretusettevõtete loeteludesse lisamisele, sealhulgas loetelude ajakohastamise, edastamise ja avaldamise menetlused.

| (20) | Tõupuhaste aretusloomade aretusprogrammide üldeesmärk on parandada jätkusuutlikult aretusloomade jõudlust ja muu kui jõudlusega seotud näitajaid või säilitada tõugu. Aretusprogrammid peaksid hõlmama piisaval arvul tõupuhtaid aretusloomi, keda aretajad peavad selleks, et aretuse ja valiku abil edendada ja arendada neis loomades soovitavaid tunnuseid või tagada tõu säilimist kooskõlas osalevate aretajate poolt ühiselt kokku lepitud eesmärkidega. Samuti on ristandaretussigade aretusprogrammide eesmärk arendada soovitavaid tunnuseid, ristates sihipäraselt sigade eri tõuge, liine või ristandeid. Aretusprogrammis osalevad aretusloomad (tõupuhtad või ristandid) kantakse tõuraamatusse või aretusregistrisse koos teabega nende eellaste kohta ning nad läbivad sõltuvalt aretusprogrammis seatud aretuseesmärkidest kas jõudluskontrolli või mis tahes muu hindamise, mille puhul registreeritakse andmed näitajate kohta seoses aretusprogrammi eesmärkidega. Kui see on aretusprogrammis ette nähtud, viiakse läbi geneetiline väärtuse hindamine, et hinnata loomade aretusväärtust ja nad vastavalt järjestada. Nimetatud aretusväärtus ja jõudluskontrolli tulemused ning genealoogiline teave on aretuse ja valiku aluseks. |
| --- | --- |

(20)

Tõupuhaste aretusloomade aretusprogrammide üldeesmärk on parandada jätkusuutlikult aretusloomade jõudlust ja muu kui jõudlusega seotud näitajaid või säilitada tõugu. Aretusprogrammid peaksid hõlmama piisaval arvul tõupuhtaid aretusloomi, keda aretajad peavad selleks, et aretuse ja valiku abil edendada ja arendada neis loomades soovitavaid tunnuseid või tagada tõu säilimist kooskõlas osalevate aretajate poolt ühiselt kokku lepitud eesmärkidega. Samuti on ristandaretussigade aretusprogrammide eesmärk arendada soovitavaid tunnuseid, ristates sihipäraselt sigade eri tõuge, liine või ristandeid. Aretusprogrammis osalevad aretusloomad (tõupuhtad või ristandid) kantakse tõuraamatusse või aretusregistrisse koos teabega nende eellaste kohta ning nad läbivad sõltuvalt aretusprogrammis seatud aretuseesmärkidest kas jõudluskontrolli või mis tahes muu hindamise, mille puhul registreeritakse andmed näitajate kohta seoses aretusprogrammi eesmärkidega. Kui see on aretusprogrammis ette nähtud, viiakse läbi geneetiline väärtuse hindamine, et hinnata loomade aretusväärtust ja nad vastavalt järjestada. Nimetatud aretusväärtus ja jõudluskontrolli tulemused ning genealoogiline teave on aretuse ja valiku aluseks.

| (21) | Kindlaksmääratud kriteeriumidele vastava aretusühingu või aretusettevõtte õigus tunnustusele peaks olema loomade aretust ja siseturgu käsitleva liidu õiguse aluspõhimõte. Pädev asutus ei tohiks põhjendada juba tunnustatud aretusühingu majandustegevuse kaitsmisega mõne teise sama tõuga tegeleva aretusühingu tunnustamisest keeldumist ega siseturu põhimõtete rikkumist. Sama põhimõte kehtib ka mõne teise aretusprogrammi või sellise aretusprogrammi geograafilise ulatuse laiendamise heakskiitmise puhul, mida täidetakse sama tõu või sama tõugu aretusloomade puhul, keda saab aretusprogrammi kaasata sama tõu aretusprogrammi juba täitva aretusühingu aretuspopulatsioonist. Kui ühes liikmesriigis üks või mitu tunnustatud aretusühingut juba täidavad teatava tõu jaoks heakskiidetud aretusprogrammi, peaks selle liikmesriigi pädeval asutusel siiski olema teatavatel konkreetsetel juhtudel õigus jätta sama tõu teine aretusprogramm heakskiitmata, isegi kui see aretusprogramm vastab kõigile heakskiitmise tingimustele. Üheks heakskiitmata jätmise põhjuseks võiks olla see, et mõne teise sama tõu aretusprogrammi heakskiitmine kahjustaks asjaomases liikmesriigis selle tõu või selle tõu geneetilise mitmekesisuse säilitamist. Tõu säilitamist võib eelkõige kahjustada aretuspopulatsiooni killustatus, mis võib põhjustada suuremat sugulusaretust, täheldatud geneetiliste defektide sagedasemat esinemist, valikupotentsiaali kadu või aretajate piiratumat juurdepääsu tõupuhastele aretusloomadele või nende aretusmaterjalile. Lisaks võiks keeldumist põhjendada ebakõladega kindlaksmääratud tõutunnustes või aretusprogrammide peamistes eesmärkides. Pädeval asutusel peaks olema õigus aretusprogrammi eesmärgist, nimelt tõu säilitamine või tõu parandamine, sõltumatult teine sama tõu aretusprogramm keelata, kui kahe aretusprogrammi eesmärkide või neis aretusprogrammides kindlaksmääratud tõutunnuste põhinäitajate erinevuste tõttu kahaneks tõhusus nende eesmärkidega või nimetatud näitajate või muude seonduvate näitajatega taotletavate geneetiliste edusammude seisukohast või kui loomade vahetamise tõttu kahe aretuspopulatsiooni vahel tekiks oht, et olemuslikud näitajad valitakse või aretatakse esialgsest aretuspopulatsioonist välja. Pädeval asutusel peaks samuti olema õigus juhul, kui tegemist on ohustatud tõu või kohaliku põlistõuga, mida liidu piires tavapäraselt ei leidu, teise sama tõu aretusprogrammi heakskiitmisest keelduda põhjusel, et selline aretusprogramm takistaks olemasoleva aretusprogrammi tõhusat täitmist, eelkõige genealoogilise ja zootehnilise teabe puuduliku koordineerimise või vahetuse tõttu, mille tagajärjel selle tõu kohta kogutud andmete ühise hindamise positiivsed aspektid langeksid ära. Kui pädev asutus keeldub aretusprogrammi kinnitamisest, peaks ta taotluse esitajale alati keeldumist põhjendama ning andma neile õiguse kinnitamisest keeldumine vaidlustada. |
| --- | --- |

(21)

Kindlaksmääratud kriteeriumidele vastava aretusühingu või aretusettevõtte õigus tunnustusele peaks olema loomade aretust ja siseturgu käsitleva liidu õiguse aluspõhimõte. Pädev asutus ei tohiks põhjendada juba tunnustatud aretusühingu majandustegevuse kaitsmisega mõne teise sama tõuga tegeleva aretusühingu tunnustamisest keeldumist ega siseturu põhimõtete rikkumist. Sama põhimõte kehtib ka mõne teise aretusprogrammi või sellise aretusprogrammi geograafilise ulatuse laiendamise heakskiitmise puhul, mida täidetakse sama tõu või sama tõugu aretusloomade puhul, keda saab aretusprogrammi kaasata sama tõu aretusprogrammi juba täitva aretusühingu aretuspopulatsioonist. Kui ühes liikmesriigis üks või mitu tunnustatud aretusühingut juba täidavad teatava tõu jaoks heakskiidetud aretusprogrammi, peaks selle liikmesriigi pädeval asutusel siiski olema teatavatel konkreetsetel juhtudel õigus jätta sama tõu teine aretusprogramm heakskiitmata, isegi kui see aretusprogramm vastab kõigile heakskiitmise tingimustele. Üheks heakskiitmata jätmise põhjuseks võiks olla see, et mõne teise sama tõu aretusprogrammi heakskiitmine kahjustaks asjaomases liikmesriigis selle tõu või selle tõu geneetilise mitmekesisuse säilitamist. Tõu säilitamist võib eelkõige kahjustada aretuspopulatsiooni killustatus, mis võib põhjustada suuremat sugulusaretust, täheldatud geneetiliste defektide sagedasemat esinemist, valikupotentsiaali kadu või aretajate piiratumat juurdepääsu tõupuhastele aretusloomadele või nende aretusmaterjalile. Lisaks võiks keeldumist põhjendada ebakõladega kindlaksmääratud tõutunnustes või aretusprogrammide peamistes eesmärkides. Pädeval asutusel peaks olema õigus aretusprogrammi eesmärgist, nimelt tõu säilitamine või tõu parandamine, sõltumatult teine sama tõu aretusprogramm keelata, kui kahe aretusprogrammi eesmärkide või neis aretusprogrammides kindlaksmääratud tõutunnuste põhinäitajate erinevuste tõttu kahaneks tõhusus nende eesmärkidega või nimetatud näitajate või muude seonduvate näitajatega taotletavate geneetiliste edusammude seisukohast või kui loomade vahetamise tõttu kahe aretuspopulatsiooni vahel tekiks oht, et olemuslikud näitajad valitakse või aretatakse esialgsest aretuspopulatsioonist välja. Pädeval asutusel peaks samuti olema õigus juhul, kui tegemist on ohustatud tõu või kohaliku põlistõuga, mida liidu piires tavapäraselt ei leidu, teise sama tõu aretusprogrammi heakskiitmisest keelduda põhjusel, et selline aretusprogramm takistaks olemasoleva aretusprogrammi tõhusat täitmist, eelkõige genealoogilise ja zootehnilise teabe puuduliku koordineerimise või vahetuse tõttu, mille tagajärjel selle tõu kohta kogutud andmete ühise hindamise positiivsed aspektid langeksid ära. Kui pädev asutus keeldub aretusprogrammi kinnitamisest, peaks ta taotluse esitajale alati keeldumist põhjendama ning andma neile õiguse kinnitamisest keeldumine vaidlustada.

| (22) | Aretajatel peaks olema õigus enda tarbeks kavandada ja täita aretusprogramme, ilma et pädev asutus peaks seda heaks kiitma. Sellegipoolest peaks igal liikmesriigil või selle pädeval asutusel olema võimalus sellist tegevust reguleerida, eelkõige juhul, kui niisugune aretusprogramm viib aretusloomade või aretusmaterjaliga sõlmitavate äritehinguteni või ohustab olemasolevat, heakskiidu saanud sama tõu aretusprogrammi. |
| --- | --- |

(22)

Aretajatel peaks olema õigus enda tarbeks kavandada ja täita aretusprogramme, ilma et pädev asutus peaks seda heaks kiitma. Sellegipoolest peaks igal liikmesriigil või selle pädeval asutusel olema võimalus sellist tegevust reguleerida, eelkõige juhul, kui niisugune aretusprogramm viib aretusloomade või aretusmaterjaliga sõlmitavate äritehinguteni või ohustab olemasolevat, heakskiidu saanud sama tõu aretusprogrammi.

| (23) | Kui aretusprogrammi eesmärk on tõug säilitada, tuleks aretusprogrammi nõudeid täiendada ex situ ja in situ kaitsemeetmetega või muude vahenditega, et tõu seisundit jälgida ning tagada selle tõu pikaajaline jätkusuutlik kaitse. Tuleks võimaldada selliste meetmete kehtestamine aretusprogrammis. |
| --- | --- |

(23)

Kui aretusprogrammi eesmärk on tõug säilitada, tuleks aretusprogrammi nõudeid täiendada ex situ ja in situ kaitsemeetmetega või muude vahenditega, et tõu seisundit jälgida ning tagada selle tõu pikaajaline jätkusuutlik kaitse. Tuleks võimaldada selliste meetmete kehtestamine aretusprogrammis.

| (24) | Aretusega tegelevate isikute ühinguid, tõuaretusega tegelevaid organisatsioone, mille hulka kuluvad ka eraettevõtjad, või avalik-õiguslikke asutusi peaks saama tunnustada aretusühinguna, kui nende aretajad osalevad aretusprogrammides ning kui nendes on aretajatele tagatud vaba valik tõupuhaste aretusloomade valikul ja aretusel, õiguse kanda selliste loomade järeltulijad tõuraamatusse ning võimaluse niisuguseid loomi omada. |
| --- | --- |

(24)

Aretusega tegelevate isikute ühinguid, tõuaretusega tegelevaid organisatsioone, mille hulka kuluvad ka eraettevõtjad, või avalik-õiguslikke asutusi peaks saama tunnustada aretusühinguna, kui nende aretajad osalevad aretusprogrammides ning kui nendes on aretajatele tagatud vaba valik tõupuhaste aretusloomade valikul ja aretusel, õiguse kanda selliste loomade järeltulijad tõuraamatusse ning võimaluse niisuguseid loomi omada.

| (25) | Enne heakskiidetud aretusprogrammi muutmist peaks aretusühing või aretusettevõtte esitama muudatused pädevale asutusele, kes on seda aretusühingut või aretusettevõtet tunnustanud. Vältimaks tarbetut halduskoormust pädeva asutuse ja aretusühingu või aretusettevõtte jaoks, peaks aretusühing või aretusettevõtte pädevale asutusele teatama ainult sellised muudatused, mis tõenäoliselt oluliselt mõjutavad aretusprogrammi. Niisugused muudatused peaksid eelkõige hõlmama geograafilise piirkonna laiendamist, aretusprogrammi eesmärgi või selle valiku ja aretuseesmärkide muutmist, tõu omaduste kirjelduse muutmist või ülesannete delegeerimist kolmandatele isikutele, olulisi muudatusi põlvnemise registreerimissüsteemis või jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise metoodikas ning muid muudatusi, mida pädev asutus käsitab aretusprogrammi olulise muutmisena. Mõjutamata kohustust teatada pädevale asutusele olulisematest muudatustest, peaks aretusühing või aretusettevõte esitama pädeva asutuse taotluse korral ajakohastatud aretusprogrammi. |
| --- | --- |

(25)

Enne heakskiidetud aretusprogrammi muutmist peaks aretusühing või aretusettevõtte esitama muudatused pädevale asutusele, kes on seda aretusühingut või aretusettevõtet tunnustanud. Vältimaks tarbetut halduskoormust pädeva asutuse ja aretusühingu või aretusettevõtte jaoks, peaks aretusühing või aretusettevõtte pädevale asutusele teatama ainult sellised muudatused, mis tõenäoliselt oluliselt mõjutavad aretusprogrammi. Niisugused muudatused peaksid eelkõige hõlmama geograafilise piirkonna laiendamist, aretusprogrammi eesmärgi või selle valiku ja aretuseesmärkide muutmist, tõu omaduste kirjelduse muutmist või ülesannete delegeerimist kolmandatele isikutele, olulisi muudatusi põlvnemise registreerimissüsteemis või jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise metoodikas ning muid muudatusi, mida pädev asutus käsitab aretusprogrammi olulise muutmisena. Mõjutamata kohustust teatada pädevale asutusele olulisematest muudatustest, peaks aretusühing või aretusettevõte esitama pädeva asutuse taotluse korral ajakohastatud aretusprogrammi.

| (26) | Kui on tunnistatud vajadust teatavas piirkonnas tõugu säilitada või edendada või kui tegemist on ohustatud tõuga, peaks pädeval asutusel olema võimalik ise ajutiselt täita aretusprogrammi, kui tõul puudub veel selline programm. Niisugust aretusprogrammi täitval pädeval asutusel ei tohiks aga sellist võimalust enam olla, kui aretusprogrammi saab üle anda aretusprogrammi nõuetekohase täitmise tingimustele vastavale ettevõtjale. |
| --- | --- |

(26)

Kui on tunnistatud vajadust teatavas piirkonnas tõugu säilitada või edendada või kui tegemist on ohustatud tõuga, peaks pädeval asutusel olema võimalik ise ajutiselt täita aretusprogrammi, kui tõul puudub veel selline programm. Niisugust aretusprogrammi täitval pädeval asutusel ei tohiks aga sellist võimalust enam olla, kui aretusprogrammi saab üle anda aretusprogrammi nõuetekohase täitmise tingimustele vastavale ettevõtjale.

| (27) | Kuna ohustatud tõugude säilitamine nõuab aretusühingute loomist ning selliste aretusühingute tunnustamist, kelle tõuraamatus on piiratud arv aretusprogrammis osalevaid aretusloomi, ei tohiks aretuspopulatsiooni suurust üldiselt käsitada ohustatud tõuga tegeleva aretusühingu tunnustamise ja selle aretusprogrammi heakskiitmise põhitingimusena, eelkõige seetõttu, et tunnustamine võib toimuda riigisiseselt. |
| --- | --- |

(27)

Kuna ohustatud tõugude säilitamine nõuab aretusühingute loomist ning selliste aretusühingute tunnustamist, kelle tõuraamatus on piiratud arv aretusprogrammis osalevaid aretusloomi, ei tohiks aretuspopulatsiooni suurust üldiselt käsitada ohustatud tõuga tegeleva aretusühingu tunnustamise ja selle aretusprogrammi heakskiitmise põhitingimusena, eelkõige seetõttu, et tunnustamine võib toimuda riigisiseselt.

| (28) | Käesolevas määruses tuleks kehtestada ohustatud tõugude erilist seisundit arvestavad erinormid, eelkõige lisast põhiosasse kandmise kohta ning jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise puhul tehtavate erandite kohta. |
| --- | --- |

(28)

Käesolevas määruses tuleks kehtestada ohustatud tõugude erilist seisundit arvestavad erinormid, eelkõige lisast põhiosasse kandmise kohta ning jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise puhul tehtavate erandite kohta.

| (29) | Liit on osaline bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 93/626/EMÜ (13) ja mille eesmärk on eelkõige säilitada bioloogiline mitmekesisus, kasutada säästlikult selle elemente ning jagada võrdselt ja õiglaselt geneetiliste ressursside kasutamisest saadavaid hüvesid. Kõnealuses konventsioonis sätestatakse, et selle osalistel on suveräänsed õigused oma bioloogiliste ressursside üle ning nad vastutavad bioloogilise mitmekesisuse säilitamise ja oma bioloogiliste ressursside säästva kasutamise eest. Liit on samuti osaline bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise Nagoya protokollis, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2014/283/EL (14). Käesolevas määruses tuleks seepärast arvestada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja Nagoya protokolli, kui see on kohalduv, ning seda tuleks kohaldada, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 511/2014 (15) kohaldamist. |
| --- | --- |

(29)

Liit on osaline bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 93/626/EMÜ (13) ja mille eesmärk on eelkõige säilitada bioloogiline mitmekesisus, kasutada säästlikult selle elemente ning jagada võrdselt ja õiglaselt geneetiliste ressursside kasutamisest saadavaid hüvesid. Kõnealuses konventsioonis sätestatakse, et selle osalistel on suveräänsed õigused oma bioloogiliste ressursside üle ning nad vastutavad bioloogilise mitmekesisuse säilitamise ja oma bioloogiliste ressursside säästva kasutamise eest. Liit on samuti osaline bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise Nagoya protokollis, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2014/283/EL (14). Käesolevas määruses tuleks seepärast arvestada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja Nagoya protokolli, kui see on kohalduv, ning seda tuleks kohaldada, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 511/2014 (15) kohaldamist.

| (30) | Ühes liikmesriigis tunnustatud aretusühingutel ja aretusettevõtetel peaks olema võimalik täita oma heakskiidetud aretusprogrammi ühes või enamas muus liikmesriigis, et tagada geneetiliselt väärtuslike aretusloomade kasutamine liidus parimal võimalikul viisil. Sel eesmärgil peaks lihtsustatud teavitamismenetlus tagama, et muu riigi pädev asutus on kavandatavast piiriülesest tegevusest teadlik. Sellegipoolest ei peaks ühe või mitme liikmesriigi piires toimuvad aretusloomade hooajalised liikumised ilmtingimata tähendama geograafilise piirkonna laiendamist. |
| --- | --- |

(30)

Ühes liikmesriigis tunnustatud aretusühingutel ja aretusettevõtetel peaks olema võimalik täita oma heakskiidetud aretusprogrammi ühes või enamas muus liikmesriigis, et tagada geneetiliselt väärtuslike aretusloomade kasutamine liidus parimal võimalikul viisil. Sel eesmärgil peaks lihtsustatud teavitamismenetlus tagama, et muu riigi pädev asutus on kavandatavast piiriülesest tegevusest teadlik. Sellegipoolest ei peaks ühe või mitme liikmesriigi piires toimuvad aretusloomade hooajalised liikumised ilmtingimata tähendama geograafilise piirkonna laiendamist.

| (31) | Tuleks hõlbustada piiriülest koostööd seda soovivate aretusühingute ja aretusettevõtete vahel, kindlustades samas ettevõtlusvabaduse ning eemaldades tõkked aretusloomade ja aretusmaterjali vabalt liikumiselt. |
| --- | --- |

(31)

Tuleks hõlbustada piiriülest koostööd seda soovivate aretusühingute ja aretusettevõtete vahel, kindlustades samas ettevõtlusvabaduse ning eemaldades tõkked aretusloomade ja aretusmaterjali vabalt liikumiselt.

| (32) | Kuna pädeval asutusel tuleb võib-olla heaks kiita mitu aretusprogrammi, mida täidab tema poolt tunnustatud aretusühing või aretusettevõte, ja kuna pädeval asutusel tuleb võib-olla heaks kiita sellise aretusprogrammi laiendamine oma territooriumile, mida täidab teises liikmesriigis tunnustatud aretusühing või aretusettevõte, tuleks kehtestada eraldi menetlus aretusühingu või aretusettevõtte tunnustamiseks ja selle aretusprogrammide heakskiitmiseks. Pädevale asutusele tuleks aga aretusühingu või aretusettevõttena tunnustamise taotluse hindamise tarvis ühtlasi esitada taotlus vähemalt ühe aretusprogrammi heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

(32)

Kuna pädeval asutusel tuleb võib-olla heaks kiita mitu aretusprogrammi, mida täidab tema poolt tunnustatud aretusühing või aretusettevõte, ja kuna pädeval asutusel tuleb võib-olla heaks kiita sellise aretusprogrammi laiendamine oma territooriumile, mida täidab teises liikmesriigis tunnustatud aretusühing või aretusettevõte, tuleks kehtestada eraldi menetlus aretusühingu või aretusettevõtte tunnustamiseks ja selle aretusprogrammide heakskiitmiseks. Pädevale asutusele tuleks aga aretusühingu või aretusettevõttena tunnustamise taotluse hindamise tarvis ühtlasi esitada taotlus vähemalt ühe aretusprogrammi heakskiitmiseks.

| (33) | Varasemate aastate jooksul komisjonile esitatud mitmesuguste kaebuste põhjal nähtub, et käesoleva määrusega tuleks ette näha selged normid, et reguleerida suhteid selliste aretusühingute, kes soovivad luua teatavasse tõugu kuuluvate tõupuhaste aretushobuslaste paralleeltõuraamatut, ja aretusühingute vahel, kes väidavad, et nad peavad asjaomase tõu originaaltõuraamatut. |
| --- | --- |

(33)

Varasemate aastate jooksul komisjonile esitatud mitmesuguste kaebuste põhjal nähtub, et käesoleva määrusega tuleks ette näha selged normid, et reguleerida suhteid selliste aretusühingute, kes soovivad luua teatavasse tõugu kuuluvate tõupuhaste aretushobuslaste paralleeltõuraamatut, ja aretusühingute vahel, kes väidavad, et nad peavad asjaomase tõu originaaltõuraamatut.

| (34) | On vaja selgitada aretajate ning aretusühingute vahelisi suhteid, eelkõige selleks, et tagada nende õigus osaleda aretusprogrammis selles geograafilises piirkonnas, milleks see on heaks kiidetud, ning liikmesuse ettenägemise korral tagada aretajate õigus saada liikmeks. Aretusühingud peaksid sätestama reeglid, et lahendada aretusprogrammides osalevate aretajate vahelisi vaidlusi ning tagada aretajate võrdne kohtlemine. Nad peaksid samuti sätestama enda ning oma aretusprogrammides osalevate aretajate õigused ja kohustused. |
| --- | --- |

(34)

On vaja selgitada aretajate ning aretusühingute vahelisi suhteid, eelkõige selleks, et tagada nende õigus osaleda aretusprogrammis selles geograafilises piirkonnas, milleks see on heaks kiidetud, ning liikmesuse ettenägemise korral tagada aretajate õigus saada liikmeks. Aretusühingud peaksid sätestama reeglid, et lahendada aretusprogrammides osalevate aretajate vahelisi vaidlusi ning tagada aretajate võrdne kohtlemine. Nad peaksid samuti sätestama enda ning oma aretusprogrammides osalevate aretajate õigused ja kohustused.

| (35) | Aretajatel, kelle aretusloomad liiguvad hooajaliselt ühe liikmesriigi piires või riigipiiridega külgnevatel aladel, peaks olema õigus jätkata aretusprogrammis osalemist, kuni nende ettevõtte peakontor asub asjaomase aretusprogrammi geograafilises piirkonnas. |
| --- | --- |

(35)

Aretajatel, kelle aretusloomad liiguvad hooajaliselt ühe liikmesriigi piires või riigipiiridega külgnevatel aladel, peaks olema õigus jätkata aretusprogrammis osalemist, kuni nende ettevõtte peakontor asub asjaomase aretusprogrammi geograafilises piirkonnas.

| (36) | Käesolevas määruses tuleks võtta arvesse ristandaretussigade sektoris valitsevat eriolukorda. Enamikul ristandaretussigade sektoris tegutsevatel eraettevõtetel on suletud tootmissüsteemid ning nad majandavad ise oma sugukarja. Seetõttu tuleks niisugustele ettevõtetele näha ette mitu erandit, eelkõige aretajate osalemise kohta aretusprogrammis ning ristandaretussigade aretusregistrisse kandmise õiguse kohta. |
| --- | --- |

(36)

Käesolevas määruses tuleks võtta arvesse ristandaretussigade sektoris valitsevat eriolukorda. Enamikul ristandaretussigade sektoris tegutsevatel eraettevõtetel on suletud tootmissüsteemid ning nad majandavad ise oma sugukarja. Seetõttu tuleks niisugustele ettevõtetele näha ette mitu erandit, eelkõige aretajate osalemise kohta aretusprogrammis ning ristandaretussigade aretusregistrisse kandmise õiguse kohta.

| (37) | Mõiste „ristandaretussiga“ hõlmab loomi aretus- ja selektsioonipüramiidi kõigilt tasanditelt, keda kasutatakse ristamise optimeerimiseks, ühendades eri genotüüpide konkreetseid eeliseid ning kasutades heteroosi mõju. Sõltuvalt aretus- ja selektsioonipüramiidi tasandist hõlmab mõiste „ristandaretussiga“ tõuge, liine või ristandeid. Seega ei ole kõik loomad tingimata tavamõttes ristandid. |
| --- | --- |

(37)

Mõiste „ristandaretussiga“ hõlmab loomi aretus- ja selektsioonipüramiidi kõigilt tasanditelt, keda kasutatakse ristamise optimeerimiseks, ühendades eri genotüüpide konkreetseid eeliseid ning kasutades heteroosi mõju. Sõltuvalt aretus- ja selektsioonipüramiidi tasandist hõlmab mõiste „ristandaretussiga“ tõuge, liine või ristandeid. Seega ei ole kõik loomad tingimata tavamõttes ristandid.

| (38) | Eelkõige direktiivi 90/427/EMÜ ja vähemal määral direktiivide 89/361/EMÜ ja 2009/157/EÜ kohaldamisel saadud kogemused näitavad, et vaidluste lahendamiseks aretajate ja aretusühingute vahel on vaja kehtestada täpsemad reeglid, mille aluseks on selged menetlusnormid ning aretajate sõnaselged õigused ja kohustused. Seda on kõige parem saavutada nii, et vaidlus lahendatakse selle liikmesriigi õigusnormide kohaselt, kus vaidlus on tekkinud. |
| --- | --- |

(38)

Eelkõige direktiivi 90/427/EMÜ ja vähemal määral direktiivide 89/361/EMÜ ja 2009/157/EÜ kohaldamisel saadud kogemused näitavad, et vaidluste lahendamiseks aretajate ja aretusühingute vahel on vaja kehtestada täpsemad reeglid, mille aluseks on selged menetlusnormid ning aretajate sõnaselged õigused ja kohustused. Seda on kõige parem saavutada nii, et vaidlus lahendatakse selle liikmesriigi õigusnormide kohaselt, kus vaidlus on tekkinud.

| (39) | Aretusühingud, kes loovad ja peavad tõupuhaste aretusveiste, -sigade, -lammaste, -kitsede ja -hobuslaste tõuraamatuid, ja aretusettevõtted, välja arvatud suletud tootmissüsteemidega eraettevõtted, kes loovad ja peavad ristandaretussigade aretusregistreid, peaksid aretusloomi tõuraamatusse või aretusregistrisse kandma sõltumata sellest, millisest liikmesriigist loomad või nende omanikud pärit on, ja kui see on aretusprogrammiga ette nähtud, peaksid neid loomi klassifitseerima vastavalt nende omadustele. |
| --- | --- |

(39)

Aretusühingud, kes loovad ja peavad tõupuhaste aretusveiste, -sigade, -lammaste, -kitsede ja -hobuslaste tõuraamatuid, ja aretusettevõtted, välja arvatud suletud tootmissüsteemidega eraettevõtted, kes loovad ja peavad ristandaretussigade aretusregistreid, peaksid aretusloomi tõuraamatusse või aretusregistrisse kandma sõltumata sellest, millisest liikmesriigist loomad või nende omanikud pärit on, ja kui see on aretusprogrammiga ette nähtud, peaksid neid loomi klassifitseerima vastavalt nende omadustele.

| (40) | Samuti peaks aretusühingutel olema lubatud luua tõuraamatu lisasid, et registreerida loomi, kes ei vasta põlvnemiskriteeriumidele, kuid kes aretusühingute hinnangul vastavad asjaomase tõu aretusprogrammis kehtestatud tõutunnustele, eesmärgiga kasutada neid loomi aretuses koos aretusprogrammiga kaetud tõugudesse kuuluvate tõupuhaste aretusloomadega, et kanda nende järglased tõuraamatu lisast põhiosasse. Erinormid selliste loomade järglaste tõuraamatu lisast põhiossa kandmise kohta tuleks kehtestada liidu tasandil. |
| --- | --- |

(40)

Samuti peaks aretusühingutel olema lubatud luua tõuraamatu lisasid, et registreerida loomi, kes ei vasta põlvnemiskriteeriumidele, kuid kes aretusühingute hinnangul vastavad asjaomase tõu aretusprogrammis kehtestatud tõutunnustele, eesmärgiga kasutada neid loomi aretuses koos aretusprogrammiga kaetud tõugudesse kuuluvate tõupuhaste aretusloomadega, et kanda nende järglased tõuraamatu lisast põhiosasse. Erinormid selliste loomade järglaste tõuraamatu lisast põhiossa kandmise kohta tuleks kehtestada liidu tasandil.

| (41) | Järglaste kandmist tõuraamatu lisast põhiosasse tuleks lubada ainult emasliini pidi, välja arvatud hobuslaste puhul. Liikmesriikidel peaks siiski olema võimalik anda aretusühingutele luba kohaldada vähem rangeid nõudeid veiste, sigade, lammaste ja kitsede ohustatud tõugude ja teatud vastupidavate lambatõugude („hardy“ sheep) suhtes, mille puhul ei ole piisaval arvul tõupuhtaid isassuguloomi, et kanda selliste loomade järglased, kes on kantud tõuraamatu lisasse, tõuraamatu põhiosasse, et vältida nende tõugude geneetilise mitmekesisuse edasist vähenemist. Samuti tuleks ette näha erinormid, et võimaldada kadunud või tõsises kadumisohus tõugude taastamist. Liikmesriigid, kes neid erandeid kasutavad, peaksid hoolikalt hindama selliste aretuspopulatsioonide ohustatuse seisu ning tagama geneetiliste ressursside turvalise majandamise. |
| --- | --- |

(41)

Järglaste kandmist tõuraamatu lisast põhiosasse tuleks lubada ainult emasliini pidi, välja arvatud hobuslaste puhul. Liikmesriikidel peaks siiski olema võimalik anda aretusühingutele luba kohaldada vähem rangeid nõudeid veiste, sigade, lammaste ja kitsede ohustatud tõugude ja teatud vastupidavate lambatõugude („hardy“ sheep) suhtes, mille puhul ei ole piisaval arvul tõupuhtaid isassuguloomi, et kanda selliste loomade järglased, kes on kantud tõuraamatu lisasse, tõuraamatu põhiosasse, et vältida nende tõugude geneetilise mitmekesisuse edasist vähenemist. Samuti tuleks ette näha erinormid, et võimaldada kadunud või tõsises kadumisohus tõugude taastamist. Liikmesriigid, kes neid erandeid kasutavad, peaksid hoolikalt hindama selliste aretuspopulatsioonide ohustatuse seisu ning tagama geneetiliste ressursside turvalise majandamise.

| (42) | Kui on vaja luua uus tõug, ühendades eri tõugu tõupuhaste aretusloomade omadusi või kogudes kokku piisava sarnase välimikuga loomad, kes juba annavad järglasi sellise geneetilise stabiilsusega, mis on piisav, et neid võib pidada uueks tõuks, tuleks aretusühingutele anda võimalus luua niisuguste uute tõugude jaoks tõuraamat ja koostada aretusprogramm. |
| --- | --- |

(42)

Kui on vaja luua uus tõug, ühendades eri tõugu tõupuhaste aretusloomade omadusi või kogudes kokku piisava sarnase välimikuga loomad, kes juba annavad järglasi sellise geneetilise stabiilsusega, mis on piisav, et neid võib pidada uueks tõuks, tuleks aretusühingutele anda võimalus luua niisuguste uute tõugude jaoks tõuraamat ja koostada aretusprogramm.

| (43) | Käesolev määrus ei tohiks takistada seda, et teatava tõuraamatu lisasse kantud loomi käsitatakse kuuluvana Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (16) artiklis 28 osutatud keskkonna- ja kliimameetme kohaldamisalasse ning seega kõlblikena saama riigi või piirkondlikelt asutustelt maaelu arengu programmidest antavat toetust. |
| --- | --- |

(43)

Käesolev määrus ei tohiks takistada seda, et teatava tõuraamatu lisasse kantud loomi käsitatakse kuuluvana Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (16) artiklis 28 osutatud keskkonna- ja kliimameetme kohaldamisalasse ning seega kõlblikena saama riigi või piirkondlikelt asutustelt maaelu arengu programmidest antavat toetust.

| (44) | Tõupuhaste aretushobuslaste puhul peaks aretusühingutel olema võimalik sätestada oma aretusprogrammis, et teatavad paljundusmeetodid ning teatav tõupuhaste aretusloomade ja sealhulgas nende aretusmaterjali kasutamine on keelatud või piiratud. Aretusühingutel peaks näiteks olema võimalik nõuda, et järglasi saadaks ainult paarituse teel. Sellist keeldu või piirangut kasutavad aretusühingud peaksid kehtestama vastavad reeglid oma aretusprogrammis kooskõlas selle aretusühingu kehtestatud reeglitega, kes peab originaaltõuraamatut. |
| --- | --- |

(44)

Tõupuhaste aretushobuslaste puhul peaks aretusühingutel olema võimalik sätestada oma aretusprogrammis, et teatavad paljundusmeetodid ning teatav tõupuhaste aretusloomade ja sealhulgas nende aretusmaterjali kasutamine on keelatud või piiratud. Aretusühingutel peaks näiteks olema võimalik nõuda, et järglasi saadaks ainult paarituse teel. Sellist keeldu või piirangut kasutavad aretusühingud peaksid kehtestama vastavad reeglid oma aretusprogrammis kooskõlas selle aretusühingu kehtestatud reeglitega, kes peab originaaltõuraamatut.

| (45) | Tõuraamatusse kantud tõupuhtad aretusloomad tuleks identifitseerida kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/429 (17). |
| --- | --- |

(45)

Tõuraamatusse kantud tõupuhtad aretusloomad tuleks identifitseerida kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/429 (17).

| (46) | Tõupuhaste aretushobuslaste puhul nähakse määrusega (EL) 2016/429 ette, et loomatervise valdkonna pädev asutus annab hobuslaste jaoks välja kogu eluea jooksul kehtiva identifitseerimisdokumendi, mida komisjon täpsustab delegeeritud õigusaktidega. Selleks et põlvnemistunnistus vastaks sisu ja haldusmenetluse osas võimalikult suurel määral kogu eluea jooksul kehtivale identifitseerimisdokumendile, tuleks komisjonile anda õigus võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 290 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte seoses hobuslaste kogu eluea jooksul kehtiva identifitseerimisdokumendi vormi ja sisuga. |
| --- | --- |

(46)

Tõupuhaste aretushobuslaste puhul nähakse määrusega (EL) 2016/429 ette, et loomatervise valdkonna pädev asutus annab hobuslaste jaoks välja kogu eluea jooksul kehtiva identifitseerimisdokumendi, mida komisjon täpsustab delegeeritud õigusaktidega. Selleks et põlvnemistunnistus vastaks sisu ja haldusmenetluse osas võimalikult suurel määral kogu eluea jooksul kehtivale identifitseerimisdokumendile, tuleks komisjonile anda õigus võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 290 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte seoses hobuslaste kogu eluea jooksul kehtiva identifitseerimisdokumendi vormi ja sisuga.

| (47) | Tõupuhaste aretushobuslaste sobivust rahvusvahelisteks võistlusteks reguleeritakse rahvusvaheliste eraõiguslike lepingutega. Hobusektori rahvusvahelist mõõdet arvestades peaks komisjon võtma asjakohaste delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel neid lepinguid arvesse, et säilitada tõupuhaste aretushobuslaste sobivus rahvusvahelisel tasandil võistlemiseks. |
| --- | --- |

(47)

Tõupuhaste aretushobuslaste sobivust rahvusvahelisteks võistlusteks reguleeritakse rahvusvaheliste eraõiguslike lepingutega. Hobusektori rahvusvahelist mõõdet arvestades peaks komisjon võtma asjakohaste delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel neid lepinguid arvesse, et säilitada tõupuhaste aretushobuslaste sobivus rahvusvahelisel tasandil võistlemiseks.

| (48) | Aretusloomade aretuseks ning eelkõige paarituse või kunstliku seemenduse jaoks sobivaks tunnistamist tuleks liidu tasandil reguleerida, et vältida kaubandustõkete tekkimist, eelkõige juhul, kui aretusloomad on läbinud jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamise kooskõlas käesolevas määruses sätestatud normidega, eelkõige III lisas esitatud normidega. |
| --- | --- |

(48)

Aretusloomade aretuseks ning eelkõige paarituse või kunstliku seemenduse jaoks sobivaks tunnistamist tuleks liidu tasandil reguleerida, et vältida kaubandustõkete tekkimist, eelkõige juhul, kui aretusloomad on läbinud jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamise kooskõlas käesolevas määruses sätestatud normidega, eelkõige III lisas esitatud normidega.

| (49) | Liikmesriigid või nende pädevad asutused ei tohiks kasutada käesolevat määrust selleks, et keelata, piirata või takistada tõupuhaste aretusloomade või nende aretusmaterjali kasutamist selliste loomade saamiseks, keda ei kavatseta kanda tõuraamatusse või aretusregistrisse. |
| --- | --- |

(49)

Liikmesriigid või nende pädevad asutused ei tohiks kasutada käesolevat määrust selleks, et keelata, piirata või takistada tõupuhaste aretusloomade või nende aretusmaterjali kasutamist selliste loomade saamiseks, keda ei kavatseta kanda tõuraamatusse või aretusregistrisse.

| (50) | Kuigi liidu tasandil on kehtestatud aretusveiste, -sigade, -lammaste ja -kitsede jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise normid teatud arvu näitajate põhjal, siis arvukad tõupuhaste aretushobuslaste puhul kehtivad tõugude, kasutusviiside ja valikuga seotud nõuded on seni nende ühtlustamist takistanud. Selle asemel on praegu originaaltõuraamatus kehtestatud jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise tõuspetsiifilised reeglid. |
| --- | --- |

(50)

Kuigi liidu tasandil on kehtestatud aretusveiste, -sigade, -lammaste ja -kitsede jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise normid teatud arvu näitajate põhjal, siis arvukad tõupuhaste aretushobuslaste puhul kehtivad tõugude, kasutusviiside ja valikuga seotud nõuded on seni nende ühtlustamist takistanud. Selle asemel on praegu originaaltõuraamatus kehtestatud jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise tõuspetsiifilised reeglid.

| (51) | Et võtta arvesse tehnika arengut, teaduse arengut või vajadust säilitada väärtuslikke geneetilisi ressursse, peaks komisjonil olema kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 õigus võtta käesoleva määruse III lisa muutmiseks vastu delegeeritud õigusakte. Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, mis võimaldaks tal kehtestada tõupuhaste aretusveiste, -lammaste ja -kitsede jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise ühtsed ja üksikasjalikumad normid. |
| --- | --- |

(51)

Et võtta arvesse tehnika arengut, teaduse arengut või vajadust säilitada väärtuslikke geneetilisi ressursse, peaks komisjonil olema kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 õigus võtta käesoleva määruse III lisa muutmiseks vastu delegeeritud õigusakte. Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, mis võimaldaks tal kehtestada tõupuhaste aretusveiste, -lammaste ja -kitsede jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise ühtsed ja üksikasjalikumad normid.

| (52) | Jõudluskontrolli läbiviimist või geneetilise väärtuse hindamist peaks saama teha aretusühingute või aretusettevõtete poolt määratud kolmas isik või avaliku sektori asutus, sealhulgas asutus, kes täidab seda iseseisva ülesandena. Pädev asutus võiks kõnealusele kolmandale isikule aretusprogrammi heakskiitmise raames loa anda ja teda hinnata. Aretusühing või aretusettevõtte, kes ostab jõudluskontrolli läbiviimise või geneetilise väärtuse hindamise teenuse sisse, vastutab sellisele tegevusele kohaldatavatele nõuetele vastavuse eest, kui asjaomane liikmesriik või selle pädevad asutused ei otsusta teisiti, ja peaks täpsustama määratud kolmanda isiku oma aretusprogrammis. |
| --- | --- |

(52)

Jõudluskontrolli läbiviimist või geneetilise väärtuse hindamist peaks saama teha aretusühingute või aretusettevõtete poolt määratud kolmas isik või avaliku sektori asutus, sealhulgas asutus, kes täidab seda iseseisva ülesandena. Pädev asutus võiks kõnealusele kolmandale isikule aretusprogrammi heakskiitmise raames loa anda ja teda hinnata. Aretusühing või aretusettevõtte, kes ostab jõudluskontrolli läbiviimise või geneetilise väärtuse hindamise teenuse sisse, vastutab sellisele tegevusele kohaldatavatele nõuetele vastavuse eest, kui asjaomane liikmesriik või selle pädevad asutused ei otsusta teisiti, ja peaks täpsustama määratud kolmanda isiku oma aretusprogrammis.

| (53) | Olenevalt muu hulgas loomaliigist või tõust võib tekkida vajadus ühtlustada või täiustada selliste tõupuhaste aretusloomade jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise meetodeid, mida kasutavad aretusühingud või nende määratud kolmandad isikud. Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, mis võimaldaks tal määrata Euroopa Liidu koostöö eest vastutavad asutused (Euroopa Liidu referentkeskused). Selleks et vajaduse korral muuta nimetatud referentkeskuste ülesandeid, peaks komisjonil olema kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte. Kõnealustel Euroopa Liidu referentkeskustel peaks olema õigus saada liidu rahalist toetust kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 652/2014 (18). Tõupuhaste aretusveiste puhul täidab niisuguseid ülesandeid rahvusvahelise loomajõudluskontrolli komitee (International Committee for Animal Recording – ICAR) alaline allkomisjon Interbull Centre, mis on nõukogu otsusega 96/463/EÜ (19) määratud Euroopa Liidu koostöö eest vastutav asutus. |
| --- | --- |

(53)

Olenevalt muu hulgas loomaliigist või tõust võib tekkida vajadus ühtlustada või täiustada selliste tõupuhaste aretusloomade jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise meetodeid, mida kasutavad aretusühingud või nende määratud kolmandad isikud. Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, mis võimaldaks tal määrata Euroopa Liidu koostöö eest vastutavad asutused (Euroopa Liidu referentkeskused). Selleks et vajaduse korral muuta nimetatud referentkeskuste ülesandeid, peaks komisjonil olema kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte. Kõnealustel Euroopa Liidu referentkeskustel peaks olema õigus saada liidu rahalist toetust kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 652/2014 (18). Tõupuhaste aretusveiste puhul täidab niisuguseid ülesandeid rahvusvahelise loomajõudluskontrolli komitee (International Committee for Animal Recording – ICAR) alaline allkomisjon Interbull Centre, mis on nõukogu otsusega 96/463/EÜ (19) määratud Euroopa Liidu koostöö eest vastutav asutus.

| (54) | Lisaks tuleks selleks, et tunnistatud vajaduse korral toetada ohustatud tõuge majandavaid aretusühinguid, komisjonile anda rakendamisvolitused, mis võimaldaksid tal määrata Euroopa Liidu referentkeskused, mille eriülesanne on edendada nimetatud aretusühingute tarvis meetodite loomist või ühtlustamist. Selleks et vajaduse korral muuta nimetatud referentkeskuste ülesandeid, peaks komisjonil olema kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte. Referentkeskuste määramisel ja nende ülesannete sõnastamisel peaks komisjon võtma nõuetekohaselt arvesse loomade geneetiliste ressursside haldamise riiklike koordinaatorite Euroopa piirkondliku kontaktasutuse (ERFP) tegevust, mis on loodud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) loomade geneetiliste ressursside üldise tegevuskava raames Euroopas. Referentkeskuste kehtestatavad meetodid ei peaks olema siduvad. |
| --- | --- |

(54)

Lisaks tuleks selleks, et tunnistatud vajaduse korral toetada ohustatud tõuge majandavaid aretusühinguid, komisjonile anda rakendamisvolitused, mis võimaldaksid tal määrata Euroopa Liidu referentkeskused, mille eriülesanne on edendada nimetatud aretusühingute tarvis meetodite loomist või ühtlustamist. Selleks et vajaduse korral muuta nimetatud referentkeskuste ülesandeid, peaks komisjonil olema kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte. Referentkeskuste määramisel ja nende ülesannete sõnastamisel peaks komisjon võtma nõuetekohaselt arvesse loomade geneetiliste ressursside haldamise riiklike koordinaatorite Euroopa piirkondliku kontaktasutuse (ERFP) tegevust, mis on loodud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) loomade geneetiliste ressursside üldise tegevuskava raames Euroopas. Referentkeskuste kehtestatavad meetodid ei peaks olema siduvad.

| (55) | Aretusprogrammis osalevatel aretajatel peaks olema õigus saada kõnealuse aretusprogrammiga hõlmatud aretusloomade ja nende aretusmaterjali põlvnemistunnistusi. Põlvnemistunnistused peavad olema kaasas aretusloomadel või nende aretusmaterjalil, kui neid turustatakse või need tuuakse liitu sisse, et kanda sellised loomad või nende aretusmaterjalist saadud järglased tõuraamatusse või aretusregistrisse. Põlvnemistunnistusest peaks aretaja saama andmeid omandatud looma geneetilise väärtuse ja põlvnemise kohta. Vajaduse korral tuleks põlvnemistunnistus näiteks väljastada aretusloomadele, kes viiakse näitusele või keda hoitakse katsejaamades või kunstliku seemenduse keskustes. |
| --- | --- |

(55)

Aretusprogrammis osalevatel aretajatel peaks olema õigus saada kõnealuse aretusprogrammiga hõlmatud aretusloomade ja nende aretusmaterjali põlvnemistunnistusi. Põlvnemistunnistused peavad olema kaasas aretusloomadel või nende aretusmaterjalil, kui neid turustatakse või need tuuakse liitu sisse, et kanda sellised loomad või nende aretusmaterjalist saadud järglased tõuraamatusse või aretusregistrisse. Põlvnemistunnistusest peaks aretaja saama andmeid omandatud looma geneetilise väärtuse ja põlvnemise kohta. Vajaduse korral tuleks põlvnemistunnistus näiteks väljastada aretusloomadele, kes viiakse näitusele või keda hoitakse katsejaamades või kunstliku seemenduse keskustes.

| (56) | Peaks olema selge, et käesolev määrus ei takista liikmesriikidel või pädevatel asutustel nõudmast, et turustamise puhul oleks tõupuhta aretusveise, -sea, -lamba, -kitse ja -hobuslase spermaga, mida soovitakse kasutada kunstlikuks seemenduseks eesmärgiga saada loomi, kellest ei oodata tõupuhtaid aretusloomi, kaasas teave kõnealuse tõupuhta looma geneetilise väärtuse ja põlvnemise kohta. Üldjoontes loodetakse, et see võiks parandada liidu tõuaretussektori konkurentsivõimet, kui aretusmaterjal, eelkõige nende sperma, ja seonduv teave põlvnemistunnistustel tehtaks kättesaadavaks ka sellistele ettevõtjatele, kes paaritavad või seemendavad loomi, kavatsemata nende järglasi tõuraamatusse kanda. |
| --- | --- |

(56)

Peaks olema selge, et käesolev määrus ei takista liikmesriikidel või pädevatel asutustel nõudmast, et turustamise puhul oleks tõupuhta aretusveise, -sea, -lamba, -kitse ja -hobuslase spermaga, mida soovitakse kasutada kunstlikuks seemenduseks eesmärgiga saada loomi, kellest ei oodata tõupuhtaid aretusloomi, kaasas teave kõnealuse tõupuhta looma geneetilise väärtuse ja põlvnemise kohta. Üldjoontes loodetakse, et see võiks parandada liidu tõuaretussektori konkurentsivõimet, kui aretusmaterjal, eelkõige nende sperma, ja seonduv teave põlvnemistunnistustel tehtaks kättesaadavaks ka sellistele ettevõtjatele, kes paaritavad või seemendavad loomi, kavatsemata nende järglasi tõuraamatusse kanda.

| (57) | Aretusloomade ja aretusmaterjali sissetoomine liitu ja eksport kolmandatesse riikidesse on liidu põllumajanduse jaoks oluline. Aretusloomade ja aretusmaterjali liitu sissetoomisele tuleks seega kohaldada tingimusi, mis on üsna võrreldavad liidusisese kaubanduse puhul kohaldatavate normidega. Aretusloomad ja aretusmaterjal tuleks liidus tõuraamatu või aretusregistri põhiosasse kanda siiski ainult juhul, kui eksportivas kolmandas riigis läbiviidav kontroll tagab võrreldes liidus läbiviidava kontrolliga sama usaldusväärsed põlvnemisandmed, jõudluskontrolli ja geneetilise väärtuse hindamise tulemused ning kui neid andmeid ja tulemusi esitavad aretusasutused on kantud komisjoni peetavasse loetellu. Lisaks peaksid kolmanda riigi aretusasutused tunnistama vastastikkuse põhimõttel aretuseks sobivaks liidus tunnustatud aretusühingu või aretusettevõtte aretusloomi ja aretusmaterjali. |
| --- | --- |

(57)

Aretusloomade ja aretusmaterjali sissetoomine liitu ja eksport kolmandatesse riikidesse on liidu põllumajanduse jaoks oluline. Aretusloomade ja aretusmaterjali liitu sissetoomisele tuleks seega kohaldada tingimusi, mis on üsna võrreldavad liidusisese kaubanduse puhul kohaldatavate normidega. Aretusloomad ja aretusmaterjal tuleks liidus tõuraamatu või aretusregistri põhiosasse kanda siiski ainult juhul, kui eksportivas kolmandas riigis läbiviidav kontroll tagab võrreldes liidus läbiviidava kontrolliga sama usaldusväärsed põlvnemisandmed, jõudluskontrolli ja geneetilise väärtuse hindamise tulemused ning kui neid andmeid ja tulemusi esitavad aretusasutused on kantud komisjoni peetavasse loetellu. Lisaks peaksid kolmanda riigi aretusasutused tunnistama vastastikkuse põhimõttel aretuseks sobivaks liidus tunnustatud aretusühingu või aretusettevõtte aretusloomi ja aretusmaterjali.

| (58) | Nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87 (20) on ette nähtud, et komisjon kehtestab kaupade nomenklatuuri, nimelt koondnomenklatuuri (CN), mis vastab samal ajal nii ühise tollitariifistiku kui ka ühenduse väliskaubanduse statistika ja kaupade impordi või ekspordiga seotud liidu poliitika nõuetele. Kõnealuse määruse I lisas on loetletud tõupuhaste aretusveiste, -sigade, -lammaste, -kitsede ja -hobuslaste CN-koodid ning veiste sperma CN-koodid ja on märgitud, et need kaubad on vabastatud tavapärasest tollimaksumäärast. Selleks peaks kõnealuste loomade ja nende aretusmaterjaliga kaasas olema asjakohased põlvnemistunnistused, et tagada nende klassifitseerimine tõupuhaste aretusloomade või nende aretusmaterjalina. Tõupuhaste aretusloomadega peaks lisaks kaasas olema ka dokument, mis näitab, et nad on kantud aretusühingu peetavasse tõuraamatusse või aretusettevõtte peetavasse aretusregistrisse. |
| --- | --- |

(58)

Nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87 (20) on ette nähtud, et komisjon kehtestab kaupade nomenklatuuri, nimelt koondnomenklatuuri (CN), mis vastab samal ajal nii ühise tollitariifistiku kui ka ühenduse väliskaubanduse statistika ja kaupade impordi või ekspordiga seotud liidu poliitika nõuetele. Kõnealuse määruse I lisas on loetletud tõupuhaste aretusveiste, -sigade, -lammaste, -kitsede ja -hobuslaste CN-koodid ning veiste sperma CN-koodid ja on märgitud, et need kaubad on vabastatud tavapärasest tollimaksumäärast. Selleks peaks kõnealuste loomade ja nende aretusmaterjaliga kaasas olema asjakohased põlvnemistunnistused, et tagada nende klassifitseerimine tõupuhaste aretusloomade või nende aretusmaterjalina. Tõupuhaste aretusloomadega peaks lisaks kaasas olema ka dokument, mis näitab, et nad on kantud aretusühingu peetavasse tõuraamatusse või aretusettevõtte peetavasse aretusregistrisse.

| (59) | Liitu sisenemisel läbivad aretusloomad ja nende aretusmaterjal veterinaarkontrolli kooskõlas nõukogu direktiividega 91/496/EMÜ (21) ja 97/78/EÜ (22). Tõupuhtad aretusloomad peaksid läbima ka tõupuhaste aretusloomade puhul tavapärasest tollimaksumäärast tehtava erandi kohaldamiseks vajaliku kontrolli. |
| --- | --- |

(59)

Liitu sisenemisel läbivad aretusloomad ja nende aretusmaterjal veterinaarkontrolli kooskõlas nõukogu direktiividega 91/496/EMÜ (21) ja 97/78/EÜ (22). Tõupuhtad aretusloomad peaksid läbima ka tõupuhaste aretusloomade puhul tavapärasest tollimaksumäärast tehtava erandi kohaldamiseks vajaliku kontrolli.

| (60) | On vaja sätestada ametliku kontrolli normid, et teha kindlaks vastavus käesoleva määrusega ette nähtud normidele ja muudele pädevate asutuste tehtavatele, käesoleva määrusega kooskõlas olevatele ametlikke toiminguid käsitlevatele normidele, mis on kohandatud tõuaretussektorile. Pädevatel asutustel peaks olema võimalik viia ametlikke kontrolle läbi kõigi ettevõtjate juures, kellele käesolevat määrust kohaldatakse, eelkõige aretusühingutes, aretusettevõtetes, kolmandate isikute puhul, kes viivad läbi jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamist, ning aretajate juures, ning kui nad väljastavad põlvnemistunnistusi, siis sperma kogumis- ja säilitamiskeskustes, embrüote säilitamise keskustes, embrüote varumis- või tootmisrühmades. |
| --- | --- |

(60)

On vaja sätestada ametliku kontrolli normid, et teha kindlaks vastavus käesoleva määrusega ette nähtud normidele ja muudele pädevate asutuste tehtavatele, käesoleva määrusega kooskõlas olevatele ametlikke toiminguid käsitlevatele normidele, mis on kohandatud tõuaretussektorile. Pädevatel asutustel peaks olema võimalik viia ametlikke kontrolle läbi kõigi ettevõtjate juures, kellele käesolevat määrust kohaldatakse, eelkõige aretusühingutes, aretusettevõtetes, kolmandate isikute puhul, kes viivad läbi jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamist, ning aretajate juures, ning kui nad väljastavad põlvnemistunnistusi, siis sperma kogumis- ja säilitamiskeskustes, embrüote säilitamise keskustes, embrüote varumis- või tootmisrühmades.

| (61) | Pädevad asutused peaksid läbi viima ametlikke kontrolle, et kontrollida käesolevas määruses ning heaks kiidetud aretusprogrammis sätestatud nõuetele vastavust. Kontrollid peaksid hõlmama jõudluskontrolliks kasutatavate seadmete kontrolli või zootehniliste ja genealoogiliste andmete registreerimise menetluse kontrolli või selliste aretusloomade kohta kogutud andmete säilitamiseks ja töötlemiseks kasutatavate dokumentide või süsteemide uurimist. Niisugusel uurimisel võiks võtta arvesse kvaliteedikontrolli või kontrollisüsteeme, mis tagavad, et registreeritud andmed – näiteks looma põlvnemise kontrollimiseks tehtud põlvnemisandmete kontroll – on täpsed. Pädevad asutused võiksid ametlikke kontrolle läbi viia aretajate, aretusühingute või aretusettevõtete valdustes ja kontorites ning kontrollida aretajate, aretusühingute või aretusettevõtete seadmeid ning aretusprogrammiga hõlmatud aretusloomi või neilt kogutud aretusmaterjali. |
| --- | --- |

(61)

Pädevad asutused peaksid läbi viima ametlikke kontrolle, et kontrollida käesolevas määruses ning heaks kiidetud aretusprogrammis sätestatud nõuetele vastavust. Kontrollid peaksid hõlmama jõudluskontrolliks kasutatavate seadmete kontrolli või zootehniliste ja genealoogiliste andmete registreerimise menetluse kontrolli või selliste aretusloomade kohta kogutud andmete säilitamiseks ja töötlemiseks kasutatavate dokumentide või süsteemide uurimist. Niisugusel uurimisel võiks võtta arvesse kvaliteedikontrolli või kontrollisüsteeme, mis tagavad, et registreeritud andmed – näiteks looma põlvnemise kontrollimiseks tehtud põlvnemisandmete kontroll – on täpsed. Pädevad asutused võiksid ametlikke kontrolle läbi viia aretajate, aretusühingute või aretusettevõtete valdustes ja kontorites ning kontrollida aretajate, aretusühingute või aretusettevõtete seadmeid ning aretusprogrammiga hõlmatud aretusloomi või neilt kogutud aretusmaterjali.

| (62) | Kui käesolevas määruses viidatakse „muudele ametlikele toimingutele“, tuleks seda tõlgendada kui aretusühingute ja aretusettevõtete tunnustamist, aretusprogrammide heakskiitmist või abi andmist teistele liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele. |
| --- | --- |

(62)

Kui käesolevas määruses viidatakse „muudele ametlikele toimingutele“, tuleks seda tõlgendada kui aretusühingute ja aretusettevõtete tunnustamist, aretusprogrammide heakskiitmist või abi andmist teistele liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele.

| (63) | Selleks et tõhusalt kohaldada käesolevas määruses sätestatud aretusloomi ja aretusmaterjali käsitlevaid liidu norme, on vaja, et liikmesriikide pädevad asutused teeksid koostööd ja annaksid vajaduse korral haldusabi. Seega tuleks käesolevas määruses sätestada haldusabi ja koostööd reguleerivad üldnormid, mis on sarnased praegu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 (23) IV jaotises sätestatud normidele, tehes neisse vajalikke kohandusi. |
| --- | --- |

(63)

Selleks et tõhusalt kohaldada käesolevas määruses sätestatud aretusloomi ja aretusmaterjali käsitlevaid liidu norme, on vaja, et liikmesriikide pädevad asutused teeksid koostööd ja annaksid vajaduse korral haldusabi. Seega tuleks käesolevas määruses sätestada haldusabi ja koostööd reguleerivad üldnormid, mis on sarnased praegu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 (23) IV jaotises sätestatud normidele, tehes neisse vajalikke kohandusi.

| (64) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused erimeetmete võtmiseks, kui on tõendeid selle kohta, et kolmandas riigis rikutakse ulatuslikult ja tõsiselt tõuaretust käsitlevat liidu õigust, selleks et piirata sellise rikkumise tagajärgi. |
| --- | --- |

(64)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused erimeetmete võtmiseks, kui on tõendeid selle kohta, et kolmandas riigis rikutakse ulatuslikult ja tõsiselt tõuaretust käsitlevat liidu õigust, selleks et piirata sellise rikkumise tagajärgi.

| (65) | Ka liikmesriigi pädevatel asutustel peaksid olema vajalikud õigused, et tagada käesolevas määruses aretusloomade kohta sätestatud zootehniliste ja genealoogiliste normide täitmine, sealhulgas õigus peatada aretusprogrammi heakskiitmine või võtta tagasi aretusühingu või aretusettevõtte tunnustamine juhul, kui on rikutud käesolevas määruses sätestatud norme. |
| --- | --- |

(65)

Ka liikmesriigi pädevatel asutustel peaksid olema vajalikud õigused, et tagada käesolevas määruses aretusloomade kohta sätestatud zootehniliste ja genealoogiliste normide täitmine, sealhulgas õigus peatada aretusprogrammi heakskiitmine või võtta tagasi aretusühingu või aretusettevõtte tunnustamine juhul, kui on rikutud käesolevas määruses sätestatud norme.

| (66) | Komisjon peaks liikmesriikides läbi viima asjakohaseid kontrolle, muu hulgas sõltuvalt liikmesriigi tehtud ametlike kontrollide tulemustest, et tagada käesolevas määruses sätestatud normide täitmine kõikides liikmesriikides. |
| --- | --- |

(66)

Komisjon peaks liikmesriikides läbi viima asjakohaseid kontrolle, muu hulgas sõltuvalt liikmesriigi tehtud ametlike kontrollide tulemustest, et tagada käesolevas määruses sätestatud normide täitmine kõikides liikmesriikides.

| (67) | Komisjon peaks läbi viima kontrolle kolmandates riikides, nagu asjakohane, eesmärgiga koostada selliste kolmandate riikide aretusasutuste loetelu, kust tuleks lubada liitu sisse tuua aretusloomi ja nende spermat, munarakke ja embrüoid, et kehtestada nende liitu sissetoomise tingimused ja et saada zootehnilist ja genealoogilist teavet samaväärsust käsitlevate lepingute toimimise kohta. Komisjon peaks samuti viima kontrolle läbi kolmandates riikides kui aretusloomade või aretusmaterjaliga seotud korduv või esilekerkiv probleem seda õigustab. |
| --- | --- |

(67)

Komisjon peaks läbi viima kontrolle kolmandates riikides, nagu asjakohane, eesmärgiga koostada selliste kolmandate riikide aretusasutuste loetelu, kust tuleks lubada liitu sisse tuua aretusloomi ja nende spermat, munarakke ja embrüoid, et kehtestada nende liitu sissetoomise tingimused ja et saada zootehnilist ja genealoogilist teavet samaväärsust käsitlevate lepingute toimimise kohta. Komisjon peaks samuti viima kontrolle läbi kolmandates riikides kui aretusloomade või aretusmaterjaliga seotud korduv või esilekerkiv probleem seda õigustab.

| (68) | Käesolevas määruses sätestatud normidele vastavuse ametlik kontrollimine on äärmiselt oluline, et tagada kogu liidus käesoleva määruse eesmärkide tulemuslik saavutamine. Liikmesriikide kontrollisüsteemi puudujäägid võiksid teatavatel juhtudel olulisel määral takistada nende eesmärkide saavutamist ning viia olukordadeni, kus normide ulatuslik järgimata jätmine on levinud. Komisjon peaks seepärast saama reageerida liikmesriikide kontrollisüsteemi ulatuslikele puudujääkidele, võttes meetmed, mida kohaldatakse kuni asjaomane liikmesriik teeb kõik vajaliku häire kõrvaldamiseks. Sellised meetmed hõlmavad aretusloomade või aretusmaterjali turustamise keelamist või selleks eritingimuste jõustamist või mis tahes muid meetmeid, mida komisjon peab niisuguse levinud rikkumise kõrvaldamiseks asjakohaseks. |
| --- | --- |

(68)

Käesolevas määruses sätestatud normidele vastavuse ametlik kontrollimine on äärmiselt oluline, et tagada kogu liidus käesoleva määruse eesmärkide tulemuslik saavutamine. Liikmesriikide kontrollisüsteemi puudujäägid võiksid teatavatel juhtudel olulisel määral takistada nende eesmärkide saavutamist ning viia olukordadeni, kus normide ulatuslik järgimata jätmine on levinud. Komisjon peaks seepärast saama reageerida liikmesriikide kontrollisüsteemi ulatuslikele puudujääkidele, võttes meetmed, mida kohaldatakse kuni asjaomane liikmesriik teeb kõik vajaliku häire kõrvaldamiseks. Sellised meetmed hõlmavad aretusloomade või aretusmaterjali turustamise keelamist või selleks eritingimuste jõustamist või mis tahes muid meetmeid, mida komisjon peab niisuguse levinud rikkumise kõrvaldamiseks asjakohaseks.

| (69) | Kuna käesoleva määrusega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse direktiivid 88/661/EMÜ, 89/361/EMÜ, 90/427/EMÜ, 94/28/EÜ ja 2009/157/EÜ, on vaja tunnistada kehtetuks ka nende direktiivide alusel vastu võetud komisjoni õigusaktid ja asendada need vajaduse korral delegeeritud õigusaktide või rakendusaktidega, mis võetakse vastu käesolevas määruses antud volituste kohaselt. Seepärast tuleks nimetatud komisjoni õigusaktid tunnistada kehtetuks ning kui vaja, need asendada. |
| --- | --- |

(69)

Kuna käesoleva määrusega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse direktiivid 88/661/EMÜ, 89/361/EMÜ, 90/427/EMÜ, 94/28/EÜ ja 2009/157/EÜ, on vaja tunnistada kehtetuks ka nende direktiivide alusel vastu võetud komisjoni õigusaktid ja asendada need vajaduse korral delegeeritud õigusaktide või rakendusaktidega, mis võetakse vastu käesolevas määruses antud volituste kohaselt. Seepärast tuleks nimetatud komisjoni õigusaktid tunnistada kehtetuks ning kui vaja, need asendada.

| (70) | Selleks et tagada käesoleva määruse nõuetekohane kohaldamine, määruse täiendamiseks ja selle lisade muutmiseks, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise nõudeid, Euroopa Liidu referentkeskuste ülesandeid ja neile esitatavaid nõudeid ning põlvnemistunnistuste sisu ja vormi. |
| --- | --- |

(70)

Selleks et tagada käesoleva määruse nõuetekohane kohaldamine, määruse täiendamiseks ja selle lisade muutmiseks, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise nõudeid, Euroopa Liidu referentkeskuste ülesandeid ja neile esitatavaid nõudeid ning põlvnemistunnistuste sisu ja vormi.

| (71) | Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel on eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (24) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(71)

Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel on eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (24) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (72) | Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva määruse selliste sätete kohaldamiseks, mis käsitlevad liikmesriikide poolt tunnustatud aretusühingute ja aretusettevõtete loetelude kohta üldsusele antava teabe näidisvorme, tõupuhaste aretusloomade identsuskontrolli meetodeid, aretusloomade jõudluskontrolli läbiviimist ja geneetilise väärtuse hindamist, Euroopa Liidu referentkeskuste määramist, hobuslaste ühe eluaegse identifitseerimisdokumendi näidisvorme, põlvnemistunnistuste vorme, mis peavad kaasas olema aretusloomade ja aretusmaterjaliga, kolmandates riikides kohaldatavate meetmete samaväärsuse tunnustamist, tõsiseid häireid liikmesriigi kontrollisüsteemis ning erimeetmete kehtestamist seoses aretusloomade ja aretusmaterjali liitu sissetoomisega, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (25). Kui alaline zootehnikakomitee arvamust ei esita, ei tohiks komisjon rakendusakti vastu võtta. |
| --- | --- |

(72)

Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva määruse selliste sätete kohaldamiseks, mis käsitlevad liikmesriikide poolt tunnustatud aretusühingute ja aretusettevõtete loetelude kohta üldsusele antava teabe näidisvorme, tõupuhaste aretusloomade identsuskontrolli meetodeid, aretusloomade jõudluskontrolli läbiviimist ja geneetilise väärtuse hindamist, Euroopa Liidu referentkeskuste määramist, hobuslaste ühe eluaegse identifitseerimisdokumendi näidisvorme, põlvnemistunnistuste vorme, mis peavad kaasas olema aretusloomade ja aretusmaterjaliga, kolmandates riikides kohaldatavate meetmete samaväärsuse tunnustamist, tõsiseid häireid liikmesriigi kontrollisüsteemis ning erimeetmete kehtestamist seoses aretusloomade ja aretusmaterjali liitu sissetoomisega, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (25). Kui alaline zootehnikakomitee arvamust ei esita, ei tohiks komisjon rakendusakti vastu võtta.

| (73) | Direktiivides 87/328/EMÜ, 88/661/EMÜ, 89/361/EMÜ, 90/118/EMÜ, 90/119/EMÜ, 90/427/EMÜ, 91/174/EMÜ, 94/28/EÜ ja 2009/157/EÜ ning otsuses 96/463/EÜ sätestatud normid tuleb asendada käesolevas määruses ja käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides ja rakendusaktides sätestatud normidega. Seetõttu tuleks nimetatud õigusaktid kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(73)

Direktiivides 87/328/EMÜ, 88/661/EMÜ, 89/361/EMÜ, 90/118/EMÜ, 90/119/EMÜ, 90/427/EMÜ, 91/174/EMÜ, 94/28/EÜ ja 2009/157/EÜ ning otsuses 96/463/EÜ sätestatud normid tuleb asendada käesolevas määruses ja käesoleva määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides ja rakendusaktides sätestatud normidega. Seetõttu tuleks nimetatud õigusaktid kehtetuks tunnistada.

| (74) | Järgmised komisjoni otsused, mis käsitlevad muu hulgas liigipõhiseid kriteeriume aretusühingute ja aretusettevõtete tunnustamiseks, aretusloomade tõuraamatutesse kandmiseks, tõuloomade aretuseks ja kunstlikuks seemenduseks sobivaks tunnistamiseks ning jõudluskontrolli läbiviimiseks ja geneetilise väärtuse hindamiseks, on vastu võetud direktiivide 88/661/EMÜ, 89/361/EMÜ, 90/427/EMÜ, 94/28/EÜ ja 2009/157/EÜ kohaselt: komisjoni otsused 84/247/EMÜ, (26) 84/419/EMÜ, (27) 89/501/EMÜ, (28) 89/502/EMÜ (29), 89/504/EMÜ, (30) 89/505/EMÜ, (31) 89/507/EMÜ, (32) 90/254/EMÜ, (33) 90/255/EMÜ, (34) 90/256/EMÜ, (35) 90/257/EMÜ, (36) 92/353/EMÜ, (37) 96/78/EÜ (38) ja 2006/427/EÜ (39). Käesoleva määrusega tuleks näha ette normid, mis asendavad nimetatud komisjoni õigusaktides sätestatud norme. |
| --- | --- |

(74)

Järgmised komisjoni otsused, mis käsitlevad muu hulgas liigipõhiseid kriteeriume aretusühingute ja aretusettevõtete tunnustamiseks, aretusloomade tõuraamatutesse kandmiseks, tõuloomade aretuseks ja kunstlikuks seemenduseks sobivaks tunnistamiseks ning jõudluskontrolli läbiviimiseks ja geneetilise väärtuse hindamiseks, on vastu võetud direktiivide 88/661/EMÜ, 89/361/EMÜ, 90/427/EMÜ, 94/28/EÜ ja 2009/157/EÜ kohaselt: komisjoni otsused 84/247/EMÜ, (26) 84/419/EMÜ, (27) 89/501/EMÜ, (28) 89/502/EMÜ (29), 89/504/EMÜ, (30) 89/505/EMÜ, (31) 89/507/EMÜ, (32) 90/254/EMÜ, (33) 90/255/EMÜ, (34) 90/256/EMÜ, (35) 90/257/EMÜ, (36) 92/353/EMÜ, (37) 96/78/EÜ (38) ja 2006/427/EÜ (39). Käesoleva määrusega tuleks näha ette normid, mis asendavad nimetatud komisjoni õigusaktides sätestatud norme.

| (75) | Käesolevas määruses tuleks sätestada normid, mis oleksid sarnased neile, mis on ette nähtud komisjoni otsusega 92/354/EMÜ (40). |
| --- | --- |

(75)

Käesolevas määruses tuleks sätestada normid, mis oleksid sarnased neile, mis on ette nähtud komisjoni otsusega 92/354/EMÜ (40).

| (76) | Direktiivide 88/661/EMÜ, 89/361/EMÜ, 90/427/EMÜ, 94/28/EÜ ja 2009/157/EÜ kohaselt on vastu võetud järgmised komisjoni aktid: komisjoni otsused 89/503/EMÜ, (41) 89/506/EMÜ, (42) 90/258/EMÜ, (43) 96/79/EÜ, (44) 96/509/EÜ, (45) 96/510/EÜ (46) ja 2005/379/EÜ (47) ning komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/262 (48) kohaselt. Käesoleva määrusega tuleks näha ette normid, mis asendavad nimetatud komisjoni õigusaktides sätestatud normid. |
| --- | --- |

(76)

Direktiivide 88/661/EMÜ, 89/361/EMÜ, 90/427/EMÜ, 94/28/EÜ ja 2009/157/EÜ kohaselt on vastu võetud järgmised komisjoni aktid: komisjoni otsused 89/503/EMÜ, (41) 89/506/EMÜ, (42) 90/258/EMÜ, (43) 96/79/EÜ, (44) 96/509/EÜ, (45) 96/510/EÜ (46) ja 2005/379/EÜ (47) ning komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/262 (48) kohaselt. Käesoleva määrusega tuleks näha ette normid, mis asendavad nimetatud komisjoni õigusaktides sätestatud normid.

| (77) | Õiguskindluse tagamiseks ja dubleerimise ärahoidmiseks tuleks põhjendustes 74, 75 ja 76 osutatud komisjoni õigusaktid tunnistada kehtetuks käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast. Peale selle peaks komisjon vähemalt 18 kuud enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva võtma vastu rakendusaktid, mis käsitlevad tunnustatud aretusühingute ja aretusettevõtete loeteludesse lisatava sellise teabe esitamise näidisvormi, mille liikmesriigid avalikustavad, ning aretusloomade ja aretusmaterjali põlvnemistunnistuste näidisvorme. Nimetatud rakendusakte tuleks hakata kohaldama käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(77)

Õiguskindluse tagamiseks ja dubleerimise ärahoidmiseks tuleks põhjendustes 74, 75 ja 76 osutatud komisjoni õigusaktid tunnistada kehtetuks käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast. Peale selle peaks komisjon vähemalt 18 kuud enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva võtma vastu rakendusaktid, mis käsitlevad tunnustatud aretusühingute ja aretusettevõtete loeteludesse lisatava sellise teabe esitamise näidisvormi, mille liikmesriigid avalikustavad, ning aretusloomade ja aretusmaterjali põlvnemistunnistuste näidisvorme. Nimetatud rakendusakte tuleks hakata kohaldama käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast.

| (78) | Selleks et tagada sujuv üleminek aretajate organisatsioonide, aretusorganisatsioonide, aretajate ühingute, eraettevõtjate või muude organisatsioonide või ühingute (koos „ettevõtjad“) jaoks, keda on tunnustatud või kelle aretusprogrammid on heaks kiidetud tähtajaliselt või tähtajatult käesoleva määrusega kehtetuks tunnistatud õigusaktide alusel, tuleks neid ettevõtjaid pidada tunnustatuks ja nende aretusprogramme heaks kiidetukskooskõlas käesoleva määrusega. Seepärast ei tuleks neile ettevõtjatele kohaldada käesolevas määruses ette nähtud tunnustamise, heakskiitmise ja geograafilise piirkonna laiendamisest teistele liikmesriikidele teatamise menetlusi, kuigi käesoleva määruse ülejäänud sätted peaksid kohalduma ka neile. Liikmesriigid peaksid tagama, et osutatud ettevõtjad järgivad kõiki käesolevas määruses sätestatud norme, viies eelkõige läbi riskipõhiseid ametlikke kontrolle. Normide rikkumise korral peaksid pädevad asutused tagama, et ettevõtjad võtavad kõik vajalikud meetmed rikkumise heastamiseks, ja vajaduse korral peatama nende ettevõtjate tunnustamise või nende aretusprogrammide heakskiitmise või tunnistama tunnustamise või heakskiitmise kehtetuks. |
| --- | --- |

(78)

Selleks et tagada sujuv üleminek aretajate organisatsioonide, aretusorganisatsioonide, aretajate ühingute, eraettevõtjate või muude organisatsioonide või ühingute (koos „ettevõtjad“) jaoks, keda on tunnustatud või kelle aretusprogrammid on heaks kiidetud tähtajaliselt või tähtajatult käesoleva määrusega kehtetuks tunnistatud õigusaktide alusel, tuleks neid ettevõtjaid pidada tunnustatuks ja nende aretusprogramme heaks kiidetukskooskõlas käesoleva määrusega. Seepärast ei tuleks neile ettevõtjatele kohaldada käesolevas määruses ette nähtud tunnustamise, heakskiitmise ja geograafilise piirkonna laiendamisest teistele liikmesriikidele teatamise menetlusi, kuigi käesoleva määruse ülejäänud sätted peaksid kohalduma ka neile. Liikmesriigid peaksid tagama, et osutatud ettevõtjad järgivad kõiki käesolevas määruses sätestatud norme, viies eelkõige läbi riskipõhiseid ametlikke kontrolle. Normide rikkumise korral peaksid pädevad asutused tagama, et ettevõtjad võtavad kõik vajalikud meetmed rikkumise heastamiseks, ja vajaduse korral peatama nende ettevõtjate tunnustamise või nende aretusprogrammide heakskiitmise või tunnistama tunnustamise või heakskiitmise kehtetuks.

| (79) | Komisjon võttis hiljuti vastu ettepaneku võtta vastu uus määrus, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid. Selle uue määruse eesmärk on tunnistada kehtetuks määrus (EÜ) nr 882/2004 ning nõukogu direktiiv 89/608/EMÜ, (49) nõukogu direktiiv 90/425/EMÜ (50) ning nõukogu direktiivid 91/496/EMÜ ja 97/78/EÜ. Selle eesmärk on samuti hõlmata vajalike kohandustega teatavad normid, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 882/2004 ja nimetatud direktiivides. Samas ei ole kavandatud, et loomade aretus jääks nimetatud uue määruse kohaldamisalasse. Õiguskindluse ja selguse huvides ning kuni kõnealuse uue määrusega tunnistatakse direktiivid 89/608/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ ja 97/78/EÜ kehtetuks, tuleb direktiividest 89/608/EMÜ ja 90/425/EMÜ välja jätta mõiste „zootehniline“, samas kui direktiive 91/496/EMÜ ja 97/78/EÜ ei ole vaja muuta. Seepärast tuleb direktiive 89/608/EMÜ ja 90/425/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(79)

Komisjon võttis hiljuti vastu ettepaneku võtta vastu uus määrus, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid. Selle uue määruse eesmärk on tunnistada kehtetuks määrus (EÜ) nr 882/2004 ning nõukogu direktiiv 89/608/EMÜ, (49) nõukogu direktiiv 90/425/EMÜ (50) ning nõukogu direktiivid 91/496/EMÜ ja 97/78/EÜ. Selle eesmärk on samuti hõlmata vajalike kohandustega teatavad normid, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 882/2004 ja nimetatud direktiivides. Samas ei ole kavandatud, et loomade aretus jääks nimetatud uue määruse kohaldamisalasse. Õiguskindluse ja selguse huvides ning kuni kõnealuse uue määrusega tunnistatakse direktiivid 89/608/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ ja 97/78/EÜ kehtetuks, tuleb direktiividest 89/608/EMÜ ja 90/425/EMÜ välja jätta mõiste „zootehniline“, samas kui direktiive 91/496/EMÜ ja 97/78/EÜ ei ole vaja muuta. Seepärast tuleb direktiive 89/608/EMÜ ja 90/425/EMÜ vastavalt muuta.

| (80) | Kuni määruse (EL) 2016/429 artikli 110 kohaldamise alguskuupäevani peaksid tõupuhaste aretushobuslaste heakskiidetud aretusprogramme täitvad aretusühingud saama jätkata nende tõupuhaste aretushobuslaste identifitseerimisdokumentide väljaandmist kooskõlas direktiivi 90/427/EMÜ artikli 8 lõikega 1. |
| --- | --- |

(80)

Kuni määruse (EL) 2016/429 artikli 110 kohaldamise alguskuupäevani peaksid tõupuhaste aretushobuslaste heakskiidetud aretusprogramme täitvad aretusühingud saama jätkata nende tõupuhaste aretushobuslaste identifitseerimisdokumentide väljaandmist kooskõlas direktiivi 90/427/EMÜ artikli 8 lõikega 1.

| (81) | Käesolevat määrust tuleks hakata kohaldama alates esimesest päevast pärast 28 kuu möödumist selle jõustumises, |
| --- | --- |

(81)

Käesolevat määrust tuleks hakata kohaldama alates esimesest päevast pärast 28 kuu möödumist selle jõustumises,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesolevas määruses sätestatakse

| a) | aretusloomade ja aretusmaterjali turustamisel ja nende liitu sissetoomisel järgitavad zootehnilised ja genealoogilised normid; |
| --- | --- |

a)

aretusloomade ja aretusmaterjali turustamisel ja nende liitu sissetoomisel järgitavad zootehnilised ja genealoogilised normid;

| b) | aretusühingute ja aretusettevõtete tunnustamist ja nende aretusprogrammide heakskiitmist käsitlevad normid; |
| --- | --- |

b)

aretusühingute ja aretusettevõtete tunnustamist ja nende aretusprogrammide heakskiitmist käsitlevad normid;

| c) | aretajate, aretusühingute ja aretusettevõtete õigused ja kohustused; |
| --- | --- |

c)

aretajate, aretusühingute ja aretusettevõtete õigused ja kohustused;

| d) | aretusloomade tõuraamatusse ja aretusregistrisse kandmist käsitlevad normid ning aretusloomade ja aretusmaterjali aretuseks sobivaks tunnistamist käsitlevad normid; |
| --- | --- |

d)

aretusloomade tõuraamatusse ja aretusregistrisse kandmist käsitlevad normid ning aretusloomade ja aretusmaterjali aretuseks sobivaks tunnistamist käsitlevad normid;

| e) | aretusloomade jõudluskontrolli läbiviimist ja geneetilise väärtuse hindamist käsitlevad normid; |
| --- | --- |

e)

aretusloomade jõudluskontrolli läbiviimist ja geneetilise väärtuse hindamist käsitlevad normid;

| f) | aretusloomadele ja aretusmaterjalile põlvnemistunnistuste väljaandmist käsitlevad normid; |
| --- | --- |

f)

aretusloomadele ja aretusmaterjalile põlvnemistunnistuste väljaandmist käsitlevad normid;

| g) | eelkõige aretusühingutes ja aretusettevõtetes ametlike kontrollide ja muude ametlike toimingute läbiviimist käsitlevad normid; |
| --- | --- |

g)

eelkõige aretusühingutes ja aretusettevõtetes ametlike kontrollide ja muude ametlike toimingute läbiviimist käsitlevad normid;

| h) | haldusabi ja koostööd ning liikmesriikide poolt normide järgimise tagamist käsitlevad normid; |
| --- | --- |

h)

haldusabi ja koostööd ning liikmesriikide poolt normide järgimise tagamist käsitlevad normid;

| i) | komisjoni poolt liikmesriikides ja kolmandates riikides kontrollide läbiviimist käsitlevad normid. |
| --- | --- |

i)

komisjoni poolt liikmesriikides ja kolmandates riikides kontrollide läbiviimist käsitlevad normid.

2.   Määrust kohaldatakse aretusloomadele ja aretusmaterjalile, kui kõnealused loomad või kõnealusest aretusmaterjalist saadud järglased soovitakse kanda tõupuhaste aretusloomadena tõuraamatusse või ristandaretussigadena aretusregistrisse.

3.   Määrust ei kohaldata aretusloomadele ja aretusmaterjalile, kui aretusloomi ja aretusmaterjali soovitakse kasutada pädevate asutuste järelevalve all tehtavateks tehnilisteks või teaduslikeks katseteks.

4.   Artikli 9 lõiget 4, artiklit 13, artikli 14 lõikeid 3 ja 4, artikleid 23 ja 24, artikli 28 lõiget 2 ja artikli 36 lõiget 1 ei kohaldata aretusettevõtetena tunnustatud eraettevõtjatele, kes tegutsevad suletud tootmissüsteemides.

5.   Määrus ei piira liikmesriikide õigusi võtta riigisiseseid meetmeid selliste aretusprogrammide täitmise reguleerimiseks, mis ei ole heaks kiidetud artikli 8 lõike 3, ja kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt.

Artikkel 2

Mõisted

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „loomad“– koduloomad, kes kuuluvad järgmistesse liikidesse:

„loomad“

| a) | veised (Bos taurus, Bos indicus ja Bubalus bubalis), |
| --- | --- |

a)

veised (Bos taurus, Bos indicus ja Bubalus bubalis),

Bos taurus

Bos indicus

Bubalus bubalis

| b) | sead (Sus scrofa), |
| --- | --- |

b)

sead (Sus scrofa),

Sus scrofa

| c) | lambad (Ovis aries), |
| --- | --- |

c)

lambad (Ovis aries),

Ovis aries

| d) | kitsed (Capra hircus) või |
| --- | --- |

d)

kitsed (Capra hircus) või

Capra hircus

| e) | hobuslased (Equus caballus ja Equus asinus); |
| --- | --- |

e)

hobuslased (Equus caballus ja Equus asinus);

Equus caballus

Equus asinus

2)   „tõug“– loomade populatsioon, mis on piisavalt ühtne selleks, et üks või mitu aretajate rühma peaksid seda sama liigi teistest loomadest eristuvaks ning nad on leppinud kokku, et sellesse populatsiooni kuuluvad loomad kantakse tõuraamatusse, märkides nende loomade teadaolevate eellaste andmed, et taastoota nende pärilikke tunnuseid aretusprogrammi raames reproduktsiooni, vahetamise ja valimise teel;

„tõug“

3)   „aretusloom“– tõupuhas aretusloom või ristandaretussiga;

„aretusloom“

4)   „aretusmaterjal“– aretusloomade sperma, munarakud ja embrüod, mis on kogutud või saadud kunstliku reproduktsiooni eesmärgil;

„aretusmaterjal“

5)   „aretusühing“– aretajate ühing või organisatsioon või avaliku sektori asutus, välja arvatud pädev asutus, mida liikmesriigi pädev asutus tunnustab kooskõlas artikli 4 lõikega 3 selleks, et täita aretusühingu poolt peetava või tema poolt loodud tõuraamatusse kantud tõupuhaste aretusloomade aretusprogrammi;

„aretusühing“

6)   „aretusettevõte“– aretajate ühing, aretusorganisatsioon, suletud tootmissüsteemis tegutsev eraettevõtja või avaliku sektori asutus (välja arvatud pädevad asutused), mida tunnustab liikmesriigi pädev asutus kooskõlas artikli 4 lõikega 3 selleks, et täita aretusettevõtte poolt peetava või tema poolt loodud aretusregistrisse kantud ristandaretussigade aretusprogrammi;

„aretusettevõte“

7)   „aretusasutus“– kolmanda riigi aretajate ühing või aretusorganisatsioon, eraettevõtja, karjakasvatuse organisatsioon või ametiasutus, mis on selle kolmanda riigi poolt tunnustatud tõupuhaste aretusloomade, s.o veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste või ristandaretussigade tõuaretuse eesmärgil liitu sissetoomiseks;

„aretusasutus“

8)   „pädev asutus“– liikmesriigi asutus, mis on käesoleva määruse kohaselt pädev täitma järgmisi ülesandeid:

„pädev asutus“

| a) | aretusühingute ja aretusettevõtete tunnustamine ja nende aretusprogrammide heakskiitmine; |
| --- | --- |

a)

aretusühingute ja aretusettevõtete tunnustamine ja nende aretusprogrammide heakskiitmine;

| b) | ametlik kontroll ettevõtjate üle; |
| --- | --- |

b)

ametlik kontroll ettevõtjate üle;

| c) | teistele liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele nõuete rikkumise avastamise korral abi andmine; |
| --- | --- |

c)

teistele liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele nõuete rikkumise avastamise korral abi andmine;

| d) | muud kui punktides a ja c osutatud ametlikud toimingud; |
| --- | --- |

d)

muud kui punktides a ja c osutatud ametlikud toimingud;

9)   „tõupuhas aretusloom“– tõuraamatu põhiosasse kantud või sinna kandmiseks sobiv loom;

„tõupuhas aretusloom“

10)   „ristandaretussiga“– aretusregistrisse kantud siga, kes on saadud sihipärase ristamise teel või keda kasutatakse sihipäraseks ristamiseks:

„ristandaretussiga“

| a) | ristates erinevasse tõugu või liini kuuluvaid tõupuhtaid aretussigu, |
| --- | --- |

a)

ristates erinevasse tõugu või liini kuuluvaid tõupuhtaid aretussigu,

| b) | ristates aretussigu, kes ise on saadud erinevate tõugude või liinide ristamise teel, või |
| --- | --- |

b)

ristates aretussigu, kes ise on saadud erinevate tõugude või liinide ristamise teel, või

| c) | ristates punktides a või b osutatud kategooriatesse kuuluvaid sigu omavahel. |
| --- | --- |

c)

ristates punktides a või b osutatud kategooriatesse kuuluvaid sigu omavahel.

11)   „liin“– konkreetse tõu tõupuhaste aretusloomade geneetiliselt püsiv ja ühtne alampopulatsioon;

„liin“

12)   „tõuraamat“–

„tõuraamat“

| a) | andmik või andmekogu, mida peab aretusühing ning mis sisaldab põhiosa ja aretusühingu otsusel üht või mitut lisa sama liigi loomade jaoks, kes ei vasta põhiosasse kandmise tingimustele; |
| --- | --- |

a)

andmik või andmekogu, mida peab aretusühing ning mis sisaldab põhiosa ja aretusühingu otsusel üht või mitut lisa sama liigi loomade jaoks, kes ei vasta põhiosasse kandmise tingimustele;

| b) | kui see on asjakohane, mis tahes vastav andmekogu, mida peab aretusasutus; |
| --- | --- |

b)

kui see on asjakohane, mis tahes vastav andmekogu, mida peab aretusasutus;

13)   „põhiosa“– tõuraamatu osa, kuhu kantakse tõupuhtad aretusloomad, kes vastavad põhiosasse kandmise tingimustele, koos üksikasjadega nende eellaste kohta, ja asjakohasel juhul nende geneetiline väärtus;

„põhiosa“

14)   „klass“– põhiosa horisontaalne jaotus, kuhu tõupuhtad aretusloomad kantakse vastavalt nende geneetilisele väärtusele;

„klass“

15)   „geneetiline väärtus“– aretuslooma mõõdetav pärilik omadus või geneetiline eripära;

„geneetiline väärtus“

16)   „aretusväärtus“– hinnang, millist oodatavat mõju avaldab aretuslooma genotüüp tema järglaste teatavale omadusele;

„aretusväärtus“

17)   „aretusregister“–

„aretusregister“

| a) | andmik või andmekogu, mida peab aretusettevõte ja millesse kantakse ristandaretussead koos andmetega nende eellaste kohta; |
| --- | --- |

a)

andmik või andmekogu, mida peab aretusettevõte ja millesse kantakse ristandaretussead koos andmetega nende eellaste kohta;

| b) | kui see on asjakohane, mis tahes vastav register, mida peab aretusasutus; |
| --- | --- |

b)

kui see on asjakohane, mis tahes vastav register, mida peab aretusasutus;

18)   „ametlik kontroll“– igasugune kontroll, mida pädev asutus läbi viib, et kontrollida käesolevas määruses sätestatud normide täitmist;

„ametlik kontroll“

19)   „muud ametlikud toimingud“– kogu muu tegevus, mis ei ole ametlik kontroll ja mille pädev asutus viib läbi kooskõlas käesoleva määrusega, et tagada käesolevas määruses sätestatud normide kohaldamine;

„muud ametlikud toimingud“

20)   „põlvnemistunnistus“– aretussertifikaadid, kinnitused või äridokumendid, mis antakse paberkandjal või elektrooniliselt välja aretuslooma ja aretusmaterjali kohta ning milles esitatakse põlvnemis- ja identifitseerimisandmed ja kui need on kättesaadavad, jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamise tulemused;

„põlvnemistunnistus“

21)   „liitu sissetoomine“– aretusloomade ja nende aretusmaterjali toomine mõnele VI lisas loetletud territooriumidest väljastpoolt neid territooriume, välja arvatud transiit;

„liitu sissetoomine“

22)   „turustamine“– loomade või aretusmaterjali ostmise, müümise, vahetamise või muul viisil omandamise või võõrandamise liidusisene, sealhulgas liikmesriigisisene toiming;

„turustamine“

23)   „ettevõtja“– füüsiline või juriidiline isik, kellele kohalduvad käesolevas määruses sätestatud normid, näiteks aretusühing, aretusettevõte, aretusühingu või aretusettevõtte poolt vastavalt artikli 27 lõike 1 punktile b määratud kolmas isik, sperma kogumis- ja säilitamiskeskus, embrüote säilitamise keskus, embrüote varumis- või tootmisrühm ning aretaja;

„ettevõtja“

24)   „ohustatud tõug“– kohalik tõug, mille liikmesriik on tunnistanud ohustatuks ja mis on geneetiliselt kohanenud ühe või mitme traditsioonilise tootmissüsteemiga või keskkonnaga selles liikmesriigis ning mille ohustatud staatuse on teaduslikult kindlaks teinud asutus, kellel on ohustatud tõugude alal vajalikud oskused ja teadmised;

„ohustatud tõug“

25)   „suletud tootmissüsteemis tegutsev eraettevõtja“– eraettevõtja, kellel on aretusprogramm, milles aretajad ei osale või milles osaleb piiratud arv aretajaid, kes on end selle eraettevõtjaga sidunud, nõustudes eraettevõtjalt vastu võtma ristandaretussigade tarne või nõustudes talle tarnima ristandaretussigu;

„suletud tootmissüsteemis tegutsev eraettevõtja“

26)   „aretusprogramm“– süstemaatiliste tegevuste (sealhulgas aretusloomade ja aretusmaterjali registreerimine, valimine, aretus ja vahetamine) kogum, mida kavandatakse ja rakendatakse selleks, et säilitada või parandada soovitud fenotüübi ja/või genotüübi tunnuseid sihtrühmaks olevas aretuspopulatsioonis.

„aretusprogramm“

Artikkel 3

Aretusloomade ja aretusmaterjali turustamise ja nende liitu sissetoomise zootehnilisi ja genealoogilisi tingimusi käsitlevad üldnormid

1.   Aretusloomade ja aretusmaterjali turustamist ja nende sissetoomist liitu ei keelata, piirata ega takistata zootehnilistel või genealoogilistel põhjustel, välja arvatud käesolevas määruses sätestatud normidest tulenevatel põhjustel.

2.   Keelatud on aretusloomade aretajate, aretusühingute, aretusettevõtete või aretusasutuste diskrimineerimine nende päritoluriigi või nende aretusloomade või aretusmaterjali päritoluriigi alusel.

II PEATÜKK

Aretusühingute ja aretusettevõtete tunnustamine liikmesriikides ja aretusprogrammide heakskiitmine

1. jagu

Aretusühingute ja aretusettevõtete tunnustamine

Artikkel 4

Aretusühingute ja aretusettevõtete tunnustamine

1.   Tõupuhaste aretusloomade osas võivad aretajate ühingud, organisatsioonid ja avaliku sektori asutused taotleda pädevalt asutuselt enda tunnustamist aretusühinguna.

Ristandaretussigade osas võivad aretajate ühingud, organisatsioonid, suletud tootmissüsteemis tegutsevad eraettevõtjad ja avaliku sektori asutused taotleda pädevalt asutuselt enda tunnustamist aretusettevõttena.

2.   Lõikes 1 osutatud taotlus esitatakse kirjalikult kas paberkandjal või elektrooniliselt.

3.   Pädev asutus hindab lõikes 1 osutatud taotlusi. Ta tunnustab aretusühinguna iga lõike 1 esimeses lõigus osutatud taotlejat ja aretusettevõttena iga lõike 1 teises lõigus osutatud taotlejat, kes vastab järgmistele nõuetele:

| a) | tema peakontor asub sama liikmesriigi territooriumil, kus asub pädev asutus; |
| --- | --- |

a)

tema peakontor asub sama liikmesriigi territooriumil, kus asub pädev asutus;

| b) | ta tõendab taotluses, et vastab I lisa 1. osas esitatud nõuetele seoses oma aretusprogrammiga, mille heakskiitmist ta kavatseb taotleda artikli 8 lõike 3 või, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

ta tõendab taotluses, et vastab I lisa 1. osas esitatud nõuetele seoses oma aretusprogrammiga, mille heakskiitmist ta kavatseb taotleda artikli 8 lõike 3 või, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt;

| c) | tema taotlus sisaldab iga kavandatud aretusprogrammi puhul aretusprogrammi kavandit, mis sisaldab I lisa 2. osas ette nähtud teavet ning lisaks tõupuhaste aretushobuslaste puhul I lisa 3. osas ette nähtud teavet; |
| --- | --- |

c)

tema taotlus sisaldab iga kavandatud aretusprogrammi puhul aretusprogrammi kavandit, mis sisaldab I lisa 2. osas ette nähtud teavet ning lisaks tõupuhaste aretushobuslaste puhul I lisa 3. osas ette nähtud teavet;

| d) | esitades käesoleva artikli lõikes 1 osutatud taotluse, esitab ta ka taotluse vähemalt ühe kavandatud aretusprogrammi heakskiitmiseks vastavalt artikli 8 lõikele 2. |
| --- | --- |

d)

esitades käesoleva artikli lõikes 1 osutatud taotluse, esitab ta ka taotluse vähemalt ühe kavandatud aretusprogrammi heakskiitmiseks vastavalt artikli 8 lõikele 2.

Artikkel 5

Aretusühingute ja aretusettevõtete tunnustamisest keeldumine

1.   Artikli 4 lõike 1 kohaldamisel põhjendab pädev asutus asjaomasele taotlejale oma kavatsust keelduda teda tunnustamast aretusühingu või aretusettevõttena. Taotlejal on õigus taotleda kavandatava keeldumise uuesti läbivaatamist 60 päeva jooksul alates põhjendatud selgituse kättesaamise kuupäevast, või varem, kui liikmesriigis on selleks ette nähtud lühem tähtaeg.

2.   Kui pädev asutus, võttes arvesse lõikes 1 osutatud uuesti läbivaatamise taotlust, jääb keeldumise juurde, esitab ta taotlejale tunnustamisest keeldumise otsuse põhjenduse 90 päeva jooksul alates taotleja uuesti läbivaatamise taotluse kättesaamise kuupäevast, või varem, kui liikmesriigis on selleks ette nähtud lühem tähtaeg. Samal ajal teatab pädev asutus komisjonile tunnustamisest keeldumise otsuse koos selle põhjendusega.

Artikkel 6

Muudetud aretusprogrammi esitamine keeldumise korral ja aretusühingute või aretusettevõtete tunnustamise kehtetuks tunnistamine heaks kiidetud aretusprogrammi puudumise korral

1.   Kui pädev asutus, kes on tunnustanud aretusühingu või aretusettevõtte kooskõlas artikli 4 lõikega 3, keeldub heakskiitmast aretusprogrammi, mille see aretusühing või aretusettevõte on esitanud kooskõlas artikliga 8, võib kõnealune aretusühing või aretusettevõte esitada aretusprogrammi parandatud versiooni kuue kuu jooksul pärast keeldumist.

2.   Pädev asutus tunnistab kõnealuse aretusühingu või aretusettevõtte tunnustamise kehtetuks, kui käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud tähtaja jooksul ei ole esitatud aretusprogrammi parandatud versiooni ning kui kõnealusel aretusühingul või aretusettevõttel ei ole muud aretusprogrammi, mis on heaks kiidetud artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt.

Artikkel 7

Tunnustatud aretusühingute ja aretusettevõtete loetelud

1.   Liikmesriigid koostavad nende aretusühingute ja aretusettevõtete loetelu ja ajakohastavad seda, keda nende pädevad asutused on tunnustanud kooskõlas artikli 4 lõikega 3 ja kellel on vähemalt üks aretusprogramm, mis on heaks kiidetud artikli 8 lõike 3 kohaselt. Liikmesriigid teevad loetelu üldsusele kättesaadavaks.

2.   Lõikes 1 sätestatud loetelu sisaldab järgmist teavet:

| a) | aretusühingu või aretusettevõtte nimi, kontaktandmed ja veebisait, kui see on olemas; |
| --- | --- |

a)

aretusühingu või aretusettevõtte nimi, kontaktandmed ja veebisait, kui see on olemas;

| b) | iga loetelus oleva aretusühingu või aretusettevõtte kohta:






  i) | iga aretusprogrammiga, mis on heaks kiidetud artikli 8 lõike 3 kohaselt, hõlmatud tõupuhaste aretusloomade puhul tõu nimi või ristandaretussigade puhul tõu, liini või ristandi nimi ning kui aretusühing kasutab artiklis 19 või II lisa 1. osa III peatüki punktis 2 osutatud erandeid, viide sellistele eranditele; |
| --- | --- | --- |

b)

iga loetelus oleva aretusühingu või aretusettevõtte kohta:

i)

iga aretusprogrammiga, mis on heaks kiidetud artikli 8 lõike 3 kohaselt, hõlmatud tõupuhaste aretusloomade puhul tõu nimi või ristandaretussigade puhul tõu, liini või ristandi nimi ning kui aretusühing kasutab artiklis 19 või II lisa 1. osa III peatüki punktis 2 osutatud erandeid, viide sellistele eranditele;

| ii) | iga aretusprogrammi puhul geograafiline piirkond, kus seda täitma hakatakse; |
| --- | --- |

ii)

iga aretusprogrammi puhul geograafiline piirkond, kus seda täitma hakatakse;

| iii) | tõupuhaste aretushobuslaste puhul, kui see on kohalduv, originaaltõuraamatut pidava aretusühingu nimi ja kontaktandmed; |
| --- | --- |

iii)

tõupuhaste aretushobuslaste puhul, kui see on kohalduv, originaaltõuraamatut pidava aretusühingu nimi ja kontaktandmed;

| iv) | iga aretusprogrammi puhul viide veebisaidile (kui see on olemas), kus saab tutvuda teabega aretusprogrammi kohta. |
| --- | --- |

iv)

iga aretusprogrammi puhul viide veebisaidile (kui see on olemas), kus saab tutvuda teabega aretusprogrammi kohta.

3.   Liikmesriigid kannavad käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud loetellu ka pädeva asutuse, kes täidab aretusprogrammi artikli 38 kohaselt.

4.   Kui aretusühingu või aretusettevõtte tunnustamine tunnistatakse kehtetuks artikli 47 lõike 1 kolmanda lõigu punkti e kohaselt või aretusprogrammi heakskiitmine peatatakse või tunnistatakse kehtetuks artikli 47 lõike 1 kolmanda lõigu punkti d kohaselt, teevad liikmesriigid põhjendamatu viivituseta peatamise või kehtetuks tunnistamise kohta märke käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud loetellu.

Kui 24 kuu jooksul jääb kõnealune tunnustamine kehtetuks tunnistatuks või heakskiitmine peatatuks või kehtetuks tunnistatuks, eemaldavad liikmesriigid kõnealuse aretusühingu, aretusettevõtte või aretusprogrammi lõplikult lõikes 1 sätestatud loetelust.

5.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles sätestab lõikes 1 sätestatud tunnustatud aretusühingute ja aretusettevõtete loetelus esitatava teabe näidisvormi. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

2. jagu

Aretusprogrammide heakskiitmine

Artikkel 8

Aretusprogrammide heakskiitmine, mida täidavad aretusühingud või aretusettevõtted

1.   Aretusühing või aretusettevõte esitab taotluse oma aretusprogrammi heakskiitmiseks pädevale asutusele, kes on seda aretusühingut või aretusettevõtet tunnustanud artikli 4 lõike 3 kohaselt.

2.   Lõikes 1 osutatud taotlus esitatakse kirjalikult kas paberkandjal või elektrooniliselt.

3.   Lõikes 1 osutatud pädev asutus hindab aretusprogrammi ja kiidab selle heaks järgmistel tingimustel:

| a) | aretusprogrammil on üks või mitu järgmist eesmärki:






  i) | tõupuhaste aretusloomade puhul






  — | tõu parandamine, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

aretusprogrammil on üks või mitu järgmist eesmärki:

i)

tõupuhaste aretusloomade puhul

—

tõu parandamine,

| — | tõu säilitamine, |
| --- | --- |

—

tõu säilitamine,

| — | uue tõu loomine, |
| --- | --- |

—

uue tõu loomine,

| — | tõu taastamine, |
| --- | --- |

—

tõu taastamine,

| ii) | ristandaretussigade puhul






  — | tõu, liini või ristandi parandamine, |
| --- | --- | --- |

ii)

ristandaretussigade puhul

—

tõu, liini või ristandi parandamine,

| — | uue tõu, liini või ristandi loomine; |
| --- | --- |

—

uue tõu, liini või ristandi loomine;

| b) | aretusprogrammis kirjeldatakse üksikasjalikult valiku- ja aretuseesmärke; |
| --- | --- |

b)

aretusprogrammis kirjeldatakse üksikasjalikult valiku- ja aretuseesmärke;

| c) | aretusprogramm vastab I lisa 2. osas sätestatud nõuetele ning tõupuhaste aretushobuslaste puhul ka I lisa 3. osas sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

c)

aretusprogramm vastab I lisa 2. osas sätestatud nõuetele ning tõupuhaste aretushobuslaste puhul ka I lisa 3. osas sätestatud nõuetele.

4.   Aretusühingud või aretusettevõtted võivad kolmandalt isikult osta sisse aretusprogrammide haldamisega seotud konkreetsed tehnilised tegevused, sealhulgas jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise, tingimusel et

| a) | aretusühing või aretusettevõte jääb vastutavaks pädeva asutuse ees, et tagada I lisa 2. ja 3. osas ette nähtud nõuete järgimine; |
| --- | --- |

a)

aretusühing või aretusettevõte jääb vastutavaks pädeva asutuse ees, et tagada I lisa 2. ja 3. osas ette nähtud nõuete järgimine;

| b) | kolmanda isiku ja aretusprogrammis osalevate aretajate majandustegevuse vahel puudub huvide konflikt; |
| --- | --- |

b)

kolmanda isiku ja aretusprogrammis osalevate aretajate majandustegevuse vahel puudub huvide konflikt;

| c) | kolmas isik vastab kõigile vajalikele sisseostetavale tegevusele esitatavatele nõuetele; |
| --- | --- |

c)

kolmas isik vastab kõigile vajalikele sisseostetavale tegevusele esitatavatele nõuetele;

| d) | asjaomased aretusühingud ja aretusettevõtted täpsustavad lõikes 2 osutatud taotluses tegevust, mida nad kavatsevad sisse osta, ning märgivad kolmandate isikute nime ja kontaktandmed. |
| --- | --- |

d)

asjaomased aretusühingud ja aretusettevõtted täpsustavad lõikes 2 osutatud taotluses tegevust, mida nad kavatsevad sisse osta, ning märgivad kolmandate isikute nime ja kontaktandmed.

5.   Kui vähemalt 24-kuulise ajavahemiku jooksul ei osale lõike 3 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis ükski aretaja, kelle majapidamine, kus ta oma aretusloomi peab, asub aretusprogrammi geograafilises piirkonnas, võib lõikes 1 osutatud pädev asutus nõuda, et asjaomane aretusühing või aretusettevõte kohandaks oma aretusprogrammi geograafilist piirkonda nii, et see ei hõlmaks seda konkreetset geograafilist piirkonda.

Artikkel 9

Heaks kiidetud aretusprogrammi muutmine

1.   Enne kui aretusühing või aretusettevõte teeb oma artikli 8 lõike 3 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis olulisi muudatusi seoses nimetatud sättes osutatud nõuetega, teeb ta need muudatused teatavaks pädevale asutusele, kes on aretusühingu või aretusettevõtte tunnustanud kooskõlas artikli 4 lõikega 3.

2.   Teatamine toimub kirjalikult paberkandjal või elektrooniliselt.

3.   Kui pädev asutus ei teata 90 päeva jooksul arvates muudatuste teatavaks tegemise kuupäevast midagi muud, loetakse kõnealused muudatused pädeva asutuse poolt heaks kiidetuks.

4.   Aretusühing või aretusettevõte teatab läbipaistvalt ja õigeaegselt oma aretusprogrammis osalevatele aretajatele aretusprogrammi muudatustest, mis on heaks kiidetud vastavalt lõikele 3.

Artikkel 10

Aretusprogrammi heakskiitmisega seotud erandid artikli 8 lõikest 3

1.   Erandina artikli 8 lõikest 3 võib pädev asutus, kes on aretusühingu tunnustanud kooskõlas artikli 4 lõikega 3, keelduda heakskiitmast aretusühingu aretusprogrammi, mis vastab I lisa 2. osas sätestatud nõuetele ning lisaks tõupuhaste aretushobuslaste puhul I lisa 3. osas sätestatud nõuetele, põhjusel, et asjaomane aretusprogramm võib kahjustada sama tõu aretusprogrammi, mida täidab muu aretusühing ja mis on selles liikmesriigis juba heaks kiidetud vähemalt ühes järgmistest punktides:

| a) | tõutunnuste põhinäitajad või aretusprogrammi peaeesmärgid; |
| --- | --- |

a)

tõutunnuste põhinäitajad või aretusprogrammi peaeesmärgid;

| b) | tõu või tõusisese geneetilise mitmekesisuse säilitamine või |
| --- | --- |

b)

tõu või tõusisese geneetilise mitmekesisuse säilitamine või

| c) | aretusprogrammi tõhus rakendamine, kui aretusprogrammi eesmärk on tõu säilitamine






  i) | ohustatud tõu korral või |
| --- | --- | --- |

c)

aretusprogrammi tõhus rakendamine, kui aretusprogrammi eesmärk on tõu säilitamine

i)

ohustatud tõu korral või

| ii) | kohaliku põlistõu korral, mida liidus ühes või enamas piirkonnas tavaliselt ei leidu. |
| --- | --- |

ii)

kohaliku põlistõu korral, mida liidus ühes või enamas piirkonnas tavaliselt ei leidu.

2.   Lõike 1 kohaldamiseks võtab pädev asutus nõuetekohaselt arvesse järgmist:

| a) | asjaomases liikmesriigis kõnealuse tõu jaoks juba heaks kiidetud aretusprogrammide arv; |
| --- | --- |

a)

asjaomases liikmesriigis kõnealuse tõu jaoks juba heaks kiidetud aretusprogrammide arv;

| b) | nende aretusprogrammidega hõlmatud aretuspopulatsioonide suurus; |
| --- | --- |

b)

nende aretusprogrammidega hõlmatud aretuspopulatsioonide suurus;

| c) | võimalik geneetiline panus sama tõu aretusprogrammidest, mida täidavad muud aretusühingud muudes liikmesriikides või aretusasutused kolmandates riikides. |
| --- | --- |

c)

võimalik geneetiline panus sama tõu aretusprogrammidest, mida täidavad muud aretusühingud muudes liikmesriikides või aretusasutused kolmandates riikides.

Artikkel 11

Aretusprogrammide heakskiitmisest keeldumine

Kui pädev asutus, kes on aretusühingu või aretusettevõtte tunnustanud kooskõlas artikli 4 lõikega 3, keeldub heakskiitmast aretusprogrammi, mille aretusühing või aretusettevõte on esitanud artikli 8 lõike 1 kohaselt, või aretusprogrammi muudatusi, millest on teatatud kooskõlas artikli 9 lõikega 1, põhjendab ta aretusühingule või aretusettevõttele oma keeldumist.

Artikkel 12

Sellistest aretusprogrammidest teatamine ja nende heakskiitmine, mida täidetakse muus liikmesriigis kui see, kus aretusühing või aretusettevõte on tunnustatud

1.   Kui aretusühing või aretusettevõte kavatseb artikli 8 lõike 3 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammiga hõlmata ka aretusloomad, keda peetakse muus kui selles liikmesriigis, kus aretusühing või aretusettevõtte on artikli 4 lõike 3 kohaselt tunnustatud (käesolevas artiklis „muu liikmesriik“), teatab asjaomane aretusühing või aretusettevõte aretusprogrammi geograafilise piirkonna kavandatud laiendamisest pädevale asutusele, kes on aretusühingu või aretusettevõtte tunnustanud kooskõlas artikli 4 lõikega 3.

2.   Pädev asutus, kes on aretusühingu või aretusettevõtte tunnustanud kooskõlas artikli 4 lõikega 3,

| a) | teatab sellest muu liikmesriigi pädevale asutusele vähemalt 90 päeva enne aretusprogrammi kavandatud täitmise alguskuupäeva muus liikmesriigis ning teavitatud asutuse nõudmisel esitab teate tõlke kõnealuse muu liikmesriigi ühes ametlikus keeles; |
| --- | --- |

a)

teatab sellest muu liikmesriigi pädevale asutusele vähemalt 90 päeva enne aretusprogrammi kavandatud täitmise alguskuupäeva muus liikmesriigis ning teavitatud asutuse nõudmisel esitab teate tõlke kõnealuse muu liikmesriigi ühes ametlikus keeles;

| b) | esitab teavitatud asutuse nõudmisel vähemalt 60 päeva enne aretusprogrammi kavandatud täitmise alguskuupäeva muus liikmesriigis artikli 8 lõike 3 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammi koopia, millele lisatakse kõnealuse asutuse nõudmisel selle tõlge ühte muu liikmesriigi ametlikku keelde; tõlke esitab taotlev aretusühing või aretusettevõte. |
| --- | --- |

b)

esitab teavitatud asutuse nõudmisel vähemalt 60 päeva enne aretusprogrammi kavandatud täitmise alguskuupäeva muus liikmesriigis artikli 8 lõike 3 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammi koopia, millele lisatakse kõnealuse asutuse nõudmisel selle tõlge ühte muu liikmesriigi ametlikku keelde; tõlke esitab taotlev aretusühing või aretusettevõte.

3.   Muu liikmesriigi pädev asutus võib 90 päeva jooksul alates lõike 2 punktis a osutatud teate kättesaamise kuupäevast keelduda heakskiitmast aretusprogrammi, mida soovitakse täita tema territooriumil, kui

| a) | selles liikmesriigis juba täidetakse heaks kiidetud aretusprogrammi, mis hõlmab samasse tõugu kuuluvaid tõupuhtaid aretusloomi, ja |
| --- | --- |

a)

selles liikmesriigis juba täidetakse heaks kiidetud aretusprogrammi, mis hõlmab samasse tõugu kuuluvaid tõupuhtaid aretusloomi, ja

| b) | täiendava aretusprogrammi heakskiitmine kahjustaks sama tõu aretusprogrammi, mida täidab muu aretusühing ja mis on selles liikmesriigis juba heaks kiidetud vähemalt ühes järgmistest punktidest:






  i) | tõutunnuste põhinäitajad või aretusprogrammi peaeesmärgid; |
| --- | --- | --- |

b)

täiendava aretusprogrammi heakskiitmine kahjustaks sama tõu aretusprogrammi, mida täidab muu aretusühing ja mis on selles liikmesriigis juba heaks kiidetud vähemalt ühes järgmistest punktidest:

i)

tõutunnuste põhinäitajad või aretusprogrammi peaeesmärgid;

| ii) | tõu või tõusisese geneetilise mitmekesisuse säilitamine; |
| --- | --- |

ii)

tõu või tõusisese geneetilise mitmekesisuse säilitamine;

| iii) | aretusprogrammi tõhus rakendamine, kui aretusprogrammi eesmärk on tõu säilitamine:






  — | ohustatud tõu korral või |
| --- | --- | --- |

iii)

aretusprogrammi tõhus rakendamine, kui aretusprogrammi eesmärk on tõu säilitamine:

—

ohustatud tõu korral või

| — | kohaliku põlistõu korral, mida liidus ühes või enamas piirkonnas tavaliselt ei leidu. |
| --- | --- |

—

kohaliku põlistõu korral, mida liidus ühes või enamas piirkonnas tavaliselt ei leidu.

4.   Muu liikmesriigi pädev asutus teatab pädevale asutusele, kes on aretusühingu või aretusettevõtte tunnustanud kooskõlas artikli 4 lõikega 3, käesoleva artikli lõikes 1 ette nähtud teatamise tulemusest ning kui ta keeldub heakskiitmast aretusprogrammi, mida soovitakse täita tema territooriumil, põhjendab ta oma keeldumist.

5.   Kui muu liikmesriigi pädev asutus 90 päeva jooksul alates lõike 2 punktis a osutatud teate saamisest sellele ei vasta, tähendab see aretusprogrammi heakskiitmist.

6.   Pädev asutus, kes on aretusühingu või aretusettevõtte tunnustanud kooskõlas artikli 4 lõikega 3, teatab käesoleva artikli lõike 2 punktis a ette nähtud teatamise tulemusest aretusühingule või aretusettevõttele ilma põhjendamatu viivituseta ning keeldumise korral põhjendab ta aretusühingule või aretusettevõttele keeldumist, nagu osutatud käesoleva artikli lõikes 4.

7.   Kui muu liikmesriigi pädev asutus keeldub aretusprogrammi heakskiitmast lõike 3 kohaselt, teatab ta komisjonile keeldumisest koos keeldumise põhjendusega.

8.   Kui muu liikmesriigi pädev asutus keeldub aretusprogrammi heakskiitmast käesoleva artikli lõike 3 kohaselt ja kui aretusühing või aretusettevõte, kellel on kavas kõnealust aretusprogrammi täita selles muus liikmesriigis, palub keeldumise uuesti läbi vaadata, teevad muu liikmesriigi pädev asutus ja pädev asutus, kes on aretusühingu või aretusettevõtte tunnustanud kooskõlas artikli 4 lõikega 3, uuesti läbivaatamise taotluse osas koostööd.

9.   Pädev asutus, kes on aretusühingu või aretusettevõtte tunnustanud kooskõlas artikli 4 lõikega 3, teatab muu liikmesriigi pädevale asutusele aretusprogrammide muudatustest, mis on heaks kiidetud artikli 9 lõike 3 kohaselt.

10.   Muu liikmesriigi pädeva asutuse nõudmisel esitab aretusühing või aretusettevõte, kes tegutseb käesoleva artikli kohaselt muu liikmesriigi territooriumil, osutatud pädevale asutusele ajakohastatud teavet eelkõige sellises aretusprogrammis osalevate aretajate ja aretusloomade arvu kohta, mida täidetakse selle territooriumil. Kõik nõudmised esitatakse samal viisil nagu nõudmised aretusühingutele või aretusettevõtetele, kes on tunnustatud muus liikmesriigis.

11.   Muu liikmesriigi pädev asutus võib käesolevas artiklis ette nähtud aretusprogrammi heakskiitmise kehtetuks tunnistada, kui ükski aretaja vähemalt 12-kuu jooksul ei osale selles aretusprogrammis muu liikmesriigi territooriumil.

III PEATÜKK

Aretajate, aretusühingute ja aretusettevõtete õigused ja kohustused

Artikkel 13

Artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis osalevate aretajate õigused

1.   Aretajal on õigus osaleda artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis, tingimusel et

| a) | tema aretusloomi peetakse majapidamises, mis asub kõnealuse aretusprogrammi geograafilises piirkonnas; |
| --- | --- |

a)

tema aretusloomi peetakse majapidamises, mis asub kõnealuse aretusprogrammi geograafilises piirkonnas;

| b) | tema aretusloomad kuuluvad tõupuhaste aretusloomade puhul tõugu või ristandaretussigade puhul tõugu, liini või ristandisse, mis on hõlmatud kõnealuse aretusprogrammiga. |
| --- | --- |

b)

tema aretusloomad kuuluvad tõupuhaste aretusloomade puhul tõugu või ristandaretussigade puhul tõugu, liini või ristandisse, mis on hõlmatud kõnealuse aretusprogrammiga.

2.   Artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis osaleval aretajal on järgmised õigused:

| a) | tema tõupuhtad aretusloomad kantakse sellise tõuraamatu põhiosasse, mille aretusühing on asjaomase tõu jaoks loonud kooskõlas artiklitega 18 ja 20; |
| --- | --- |

a)

tema tõupuhtad aretusloomad kantakse sellise tõuraamatu põhiosasse, mille aretusühing on asjaomase tõu jaoks loonud kooskõlas artiklitega 18 ja 20;

| b) | tema loomad kantakse sellise tõuraamatu lisasse, mille aretusühing on asjaomase tõu jaoks loonud kooskõlas artikliga 20; |
| --- | --- |

b)

tema loomad kantakse sellise tõuraamatu lisasse, mille aretusühing on asjaomase tõu jaoks loonud kooskõlas artikliga 20;

| c) | tema ristandaretussead kantakse aretusregistrisse, mille aretusettevõte on asjaomase tõu, liini või ristandi jaoks loonud kooskõlas artikliga 23; |
| --- | --- |

c)

tema ristandaretussead kantakse aretusregistrisse, mille aretusettevõte on asjaomase tõu, liini või ristandi jaoks loonud kooskõlas artikliga 23;

| d) | ta saab osaleda artikli 25 kohases jõudluskontrolli läbiviimises ja geneetilise väärtuse hindamises; |
| --- | --- |

d)

ta saab osaleda artikli 25 kohases jõudluskontrolli läbiviimises ja geneetilise väärtuse hindamises;

| e) | talle antakse välja põlvnemistunnistus kooskõlas artikli 30 lõigetega 1 ja 4; |
| --- | --- |

e)

talle antakse välja põlvnemistunnistus kooskõlas artikli 30 lõigetega 1 ja 4;

| f) | talle antakse nõudmisel tema aretusloomade jõudluskontrolli ja geneetilise väärtuse hindamise ajakohastatud tulemused, kui need on kättesaadavad; |
| --- | --- |

f)

talle antakse nõudmisel tema aretusloomade jõudluskontrolli ja geneetilise väärtuse hindamise ajakohastatud tulemused, kui need on kättesaadavad;

| g) | tal on juurdepääs kõigile muudele teenustele, mida asjaomase aretusprogrammiga seoses osutab osalevatele aretajatele aretusprogrammi täitev aretusühing või aretusettevõte. |
| --- | --- |

g)

tal on juurdepääs kõigile muudele teenustele, mida asjaomase aretusprogrammiga seoses osutab osalevatele aretajatele aretusprogrammi täitev aretusühing või aretusettevõte.

3.   Lisaks lõigetes 1 ja 2 sätestatud õigustele ning juhul, kui aretaja peab aretusühingu või aretusettevõtte põhikirja kohaselt olema selle liige, on lõikes 1 osutatud aretajal ka õigus

| a) | saada selle aretusühingu või aretusettevõtte liikmeks; |
| --- | --- |

a)

saada selle aretusühingu või aretusettevõtte liikmeks;

| b) | osaleda aretusprogrammi määratlemisel ja väljatöötamisel kooskõlas I lisa 1. osa punkti B alapunkti 1 alapunktis b osutatud põhikirjaga. |
| --- | --- |

b)

osaleda aretusprogrammi määratlemisel ja väljatöötamisel kooskõlas I lisa 1. osa punkti B alapunkti 1 alapunktis b osutatud põhikirjaga.

Artikkel 14

Aretusühingu ja aretusettevõtte õigused ja kohustused

1.   Aretusühingul ja aretusettevõttel on seoses oma aretusprogrammiga, mis on heaks kiidetud artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt, õigus see aretusprogramm koostada ja seda sõltumatult täita, tingimusel et nad täidavad käesolevat määrust ning aretusprogrammi heakskiitmise tingimusi.

2.   Aretusühingul ja aretusettevõttel on õigus jätta aretaja aretusprogrammis osalemisest kõrvale, kui ta ei järgi aretusprogrammi tingimusi või ei täida kohustusi, mis on sätestatud I lisa 1. osa punkti B alapunkti 1 alapunktis b osutatud põhikirjas.

3.   Lisaks lõikes 2 osutatud õigusele on aretusühingul ja aretusettevõttel, mis nõuavad liikmesust, õigus aretaja oma liikmete hulgast välja arvata, kui ta ei täida I lisa 1. osa punkti B alapunkti 1 alapunktis b osutatud põhikirjas sätestatud kohustusi.

4.   Aretusühingu ja aretusettevõtte ülesanne on – ilma et see piiraks kohtute rolli – lahendada vaidlused, mis võivad tekkida aretajate vahel ning aretajate ja aretusühingu või aretusettevõtte vahel seoses artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammi täitmisega; vaidlused tuleb lahendada kooskõlas I lisa 1. osa punkti B alapunkti 1 alapunktis b osutatud põhikirjaga.

IV PEATÜKK

Aretusloomade kandmine tõuraamatusse või aretusregistrisse ning nende aretuseks sobivaks tunnistamine

1. jagu

Tõupuhaste aretusloomade kandmine tõuraamatusse ning nende aretuseks sobivaks tunnistamine

Artikkel 15

Tõuraamatu ülesehitus

Tõuraamat koosneb põhiosast ning kui see on täpsustatud artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis, ühest või mitmest lisast.

Artikkel 16

Tõuraamatu põhiosa

1.   Kui aretusühing on kehtestanud eri kriteeriumid või eraldi korra tõupuhaste aretusloomade kandmiseks eri klassidesse, võib tõuraamatu põhiosa jagada klassideks

| a) | loomade geneetilise väärtuse alusel ning jagada klassid vanuse või soo järgi alamklassideks või |
| --- | --- |

a)

loomade geneetilise väärtuse alusel ning jagada klassid vanuse või soo järgi alamklassideks või

| b) | loomade vanuse või soo järgi tingimusel, et klassid jagatakse ka nende geneetilise väärtuse alusel. |
| --- | --- |

b)

loomade vanuse või soo järgi tingimusel, et klassid jagatakse ka nende geneetilise väärtuse alusel.

Kõnealuste kriteeriumide või eraldi korra kohaselt võib olla vajalik enne tõupuhta aretuslooma põhiosa konkreetsesse klassi kandmist läbi viia artiklis 25 ette nähtud jõudluskontroll või geneetilise väärtuse hindamine või mis tahes muu artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heakskiidetud aretusprogrammis kirjeldatud hindamine.

2.   Kui aretusprogrammis kehtestatakse tõuraamatu põhiosasse kandmiseks lisaks II lisa 1. osa I peatükis sätestatud tingimustele veel tingimusi, loob aretusprogrammi täitev aretusühing tõuraamatu põhiosas vähemalt ühe klassi, millesse kantakse aretaja taotluse alusel tõupuhtad aretusloomad, kes vastavad ainult II lisa 1. osa I peatüki ja artikli 21 tingimustele.

Artikkel 17

Tõuraamatu lisad

Aretusühing võib luua ühe või mitu tõuraamatu lisa samasse liiki kuuluvate loomade jaoks, kes ei vasta põhiosasse kandmise tingimustele, kuivõrd aretusprogrammi tingimused võimaldavad asjaomaste loomade järglaste põhiosasse kandmist vastavalt normidele, mis on sätestatud:

| a) | veiste, sigade, lammaste ja kitsede emasloomade puhul II lisa 1. osa III peatüki punkti 1 alapunktis a; |
| --- | --- |

a)

veiste, sigade, lammaste ja kitsede emasloomade puhul II lisa 1. osa III peatüki punkti 1 alapunktis a;

| b) | veiste, sigade, lammaste ja kitsede ohustatud tõugude ning vastupidavate lambatõugude (
  „hardy“ sheep) puhul II lisa 1. osa III peatüki punktis 2 või |
| --- | --- |

b)

veiste, sigade, lammaste ja kitsede ohustatud tõugude ning vastupidavate lambatõugude (
  „hardy“ sheep) puhul II lisa 1. osa III peatüki punktis 2 või

„hardy“ sheep

| c) | hobuslaste emas- ja isasloomade puhul II lisa 1. osa III peatüki punkti 1 alapunktis b. |
| --- | --- |

c)

hobuslaste emas- ja isasloomade puhul II lisa 1. osa III peatüki punkti 1 alapunktis b.

Artikkel 18

Tõupuhaste aretusloomade kandmine tõuraamatu põhiosasse

1.   Aretusühingud kannavad aretaja taotluse alusel oma tõuraamatu põhiosasse või registreerivad seal tõupuhtad aretusloomad, kes kuuluvad nende aretusprogrammiga hõlmatavasse tõugu, tingimusel et need loomad vastavad II lisa 1. osa I peatükis kehtestatud nõuetele ja, kui see on kohalduv, tingimusel et need loomad on aretusloomade järglased või saadud aretusmaterjalist vastavalt artiklis 21 sätestatule.

2.   Aretusühingud ei tohi keelduda kandmast oma tõuraamatu põhiosasse tõupuhast aretuslooma sel põhjusel, et ta on juba kantud sama tõu või, tõupuhaste aretushobuslaste ristamisprogrammi puhul, muu tõu tõuraamatusse, mis on loodud artikli 4 lõike 3 kohaselt tunnustatud muu aretusühingu poolt või kolmandas riigis asuva aretusasutuse poolt, mis on kantud artiklis 34 ette nähtud loetellu.

3.   Kui tõuraamatu põhiosa on jagatud klassideks, peab aretusühing põhiosasse kandmise tingimustele vastava tõupuhta aretuslooma kandma tema geneetilisele väärtusele vastavasse klassi.

Artikkel 19

Erandid loomade tõuraamatu põhiosasse kandmise nõudest uue tõu loomise või tõu taastamise korral

1.   Erandina artikli 18 lõikest 1 kehtib, et kui aretusühing täidab artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammi tõu osas, mille kohta puudub tõuraamat liikmesriikides või kolmandates riikides, mis on kantud artiklis 34 ette nähtud loetellu, võib see aretusühing kanda uue loodud tõuraamatu põhiosasse eri tõugu tõupuhtaid aretusloomi või eri tõugu tõupuhaste aretusloomade järglasi või mis tahes loomi, kes aretusühingu arvates vastavad uue tõu tunnustele ja, kui see on kohalduv, täidavad minimaalsed jõudlusnõuded, mis on kehtestatud aretusprogrammis.

Erandit kasutavad aretusühingud

| a) | määravad oma aretusprogrammis kindlaks uue tõuraamatu loomisele kuluva aja, mis on sobiv asjaomase liigi või tõu põlvkondade vahetumisele kuluvat aega silmas pidades; |
| --- | --- |

a)

määravad oma aretusprogrammis kindlaks uue tõuraamatu loomisele kuluva aja, mis on sobiv asjaomase liigi või tõu põlvkondade vahetumisele kuluvat aega silmas pidades;

| b) | osutavad olemasolevale tõuraamatule, millesse tõupuhas aretusloom või tema vanemad kanti pärast sündi esimest korda, ja esitavad kõnealuse tõuraamatu esmakande numbri; |
| --- | --- |

b)

osutavad olemasolevale tõuraamatule, millesse tõupuhas aretusloom või tema vanemad kanti pärast sündi esimest korda, ja esitavad kõnealuse tõuraamatu esmakande numbri;

| c) | märgivad oma põlvnemise registreerimissüsteemis ära loomad, keda nad peavad tõu algpopulatsiooniks. |
| --- | --- |

c)

märgivad oma põlvnemise registreerimissüsteemis ära loomad, keda nad peavad tõu algpopulatsiooniks.

2.   Kui aretusühing kavatseb taastada tõu, mis on kadunud või on tõsises kadumisohus, võib liikmesriik või tema otsuse alusel pädev asutus lubada sellel aretusühingul kanda tõuraamatu põhiosasse taastatava tõu tõupuhaste aretusloomade järglased või muude selliste tõugude tõupuhtad aretusloomad või tõupuhaste aretusloomade järglased, keda kasutatakse tõu taastamisel, või mis tahes looma, kes aretusühingu arvates vastab taastatava tõu omadustele ja asjakohasel juhul täidab minimaalsed jõudlusnõuded, mis on kehtestatud aretusprogrammis, tingimusel et

| a) | aretusprogrammis määratakse kindlaks tõuraamatu loomisele või uuesti loomisele kuluv aeg, mis on sobiv asjaomast tõugu silmas pidades; |
| --- | --- |

a)

aretusprogrammis määratakse kindlaks tõuraamatu loomisele või uuesti loomisele kuluv aeg, mis on sobiv asjaomast tõugu silmas pidades;

| b) | vajaduse korral osutatakse tõuraamatule, millesse tõupuhtad aretusloomad või nende vanemad kanti, ja esitatakse kõnealuses tõuraamatus tehtud esmakande number; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral osutatakse tõuraamatule, millesse tõupuhtad aretusloomad või nende vanemad kanti, ja esitatakse kõnealuses tõuraamatus tehtud esmakande number;

| c) | loomad, keda aretusühing loeb tõu taastamismaterjaliks, märgitakse põlvnemise registreerimissüsteemis ära. |
| --- | --- |

c)

loomad, keda aretusühing loeb tõu taastamismaterjaliks, märgitakse põlvnemise registreerimissüsteemis ära.

3.   Aretusühing, kes soovib kasutada käesoleva artikli lõikes 1 või 2 osutatud erandit, esitab artikli 8 lõikes 1 osutatud aretusprogrammis üksikasjaliku kava tõu loomiseks või taastamiseks.

4.   Enne käesoleva artikli lõike 1 punktis a ja lõike 2 punktis a osutatud aja möödumist viib pädev asutus läbi artiklis 43 ette nähtud ametliku kontrolli.

5.   Kui tõug luuakse või taastatakse kooskõlas käesoleva artikliga, teevad liikmesriigid selle teabe avalikult teatavaks, tehes selleks märke artiklis 7 ette nähtud loetelus.

Artikkel 20

Loomade kandmine lisadesse ja nende järglaste kandmine põhiosasse

1.   Kui aretusühing loob artikli 17 kohaselt lisasid, kannab aretusühing aretaja taotluse alusel artikliga 17 ette nähtud tõuraamatu lisasse loomad, kes kuuluvad tema aretusprogrammiga hõlmatud liikidesse, ent ei vasta põhiosasse kandmise tingimustele, eeldusel et kõnealused loomad vastavad II lisa 1. osa II peatükis kehtestatud tingimustele.

2.   Aretusühing kannab aretaja taotluse alusel käesoleva artikli lõikes 1 osutatud loomade järglased artiklis 16 ette nähtud tõuraamatu põhiosasse ja käsitab neid järglasi tõupuhaste aretusloomadena tingimusel, et järglased vastavad II lisa 1. osa III peatükis kehtestatud tingimustele.

Artikkel 21

Tõupuhaste aretusloomade ja nende aretusmaterjali aretuseks sobivaks tunnistamine

1.   Aretusühing, kes täidab artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammi, tunnistab:

| a) | paaritamise jaoks sobivaks kõik selle tõu tõupuhtad aretusloomad; |
| --- | --- |

a)

paaritamise jaoks sobivaks kõik selle tõu tõupuhtad aretusloomad;

| b) | kunstliku seemenduse jaoks sobivaks sellistelt tõupuhastelt aretusveistelt kogutud sperma, kes on läbinud geneetilise väärtuse hindamise kooskõlas artikliga 25; |
| --- | --- |

b)

kunstliku seemenduse jaoks sobivaks sellistelt tõupuhastelt aretusveistelt kogutud sperma, kes on läbinud geneetilise väärtuse hindamise kooskõlas artikliga 25;

| c) | kunstliku seemenduse jaoks sellistelt tõupuhastelt aretussigadelt, -lammastelt või -kitsedelt kogutud sperma, kes on läbinud jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamise kooskõlas artikliga 25; |
| --- | --- |

c)

kunstliku seemenduse jaoks sellistelt tõupuhastelt aretussigadelt, -lammastelt või -kitsedelt kogutud sperma, kes on läbinud jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamise kooskõlas artikliga 25;

| d) | kunstliku seemenduse jaoks sobivaks sellistelt tõupuhastelt aretushobuslastelt kogutud sperma, kes on läbinud jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamise kooskõlas artikliga 25, kui seda nõutakse artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis; |
| --- | --- |

d)

kunstliku seemenduse jaoks sobivaks sellistelt tõupuhastelt aretushobuslastelt kogutud sperma, kes on läbinud jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamise kooskõlas artikliga 25, kui seda nõutakse artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis;

| e) | embrüote siirdamise jaoks embrüote in vitro tootmiseks kogutud ja kasutatavad munarakud ning sellised in vivo saadud embrüod, mis on viljastatud käesoleva lõike punktides b või c osutatud spermaga, tingimusel et need munarakud ja embrüod on kogutud tõupuhastelt aretusveistelt, -sigadelt, -lammastelt või -kitsedelt, kes on läbinud jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamise kooskõlas artikliga 25; |
| --- | --- |

e)

embrüote siirdamise jaoks embrüote in vitro tootmiseks kogutud ja kasutatavad munarakud ning sellised in vivo saadud embrüod, mis on viljastatud käesoleva lõike punktides b või c osutatud spermaga, tingimusel et need munarakud ja embrüod on kogutud tõupuhastelt aretusveistelt, -sigadelt, -lammastelt või -kitsedelt, kes on läbinud jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamise kooskõlas artikliga 25;

| f) | embrüote siirdamise jaoks embrüote in vitro tootmiseks kogutud ja kasutatavad munarakud ning sellised in vivo saadud embrüod, mis on viljastatud käesoleva lõike punktis d osutatud spermaga, tingimusel et need munarakud ja embrüod on kogutud tõupuhastelt aretushobuslastelt, kes on läbinud jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamise kooskõlas artikliga 25, kui seda nõutakse artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis; |
| --- | --- |

f)

embrüote siirdamise jaoks embrüote in vitro tootmiseks kogutud ja kasutatavad munarakud ning sellised in vivo saadud embrüod, mis on viljastatud käesoleva lõike punktis d osutatud spermaga, tingimusel et need munarakud ja embrüod on kogutud tõupuhastelt aretushobuslastelt, kes on läbinud jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamise kooskõlas artikliga 25, kui seda nõutakse artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis;

| g) | isaste tõupuhaste aretusveiste, -sigade, -lammaste ja -kitsede puhul, kes ei ole läbinud jõudluskontrolli ega geneetilise väärtuse hindamist, sellistelt tõupuhastelt aretusloomadelt varutud sperma testimiseks sobivaks, tingimusel et seda spermat kasutatakse ainult nende isaste tõupuhaste aretusloomade testide tarvis koguses, mis võimaldab asjaomasel aretusühingul viia läbi jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamist kooskõlas artikliga 25. |
| --- | --- |

g)

isaste tõupuhaste aretusveiste, -sigade, -lammaste ja -kitsede puhul, kes ei ole läbinud jõudluskontrolli ega geneetilise väärtuse hindamist, sellistelt tõupuhastelt aretusloomadelt varutud sperma testimiseks sobivaks, tingimusel et seda spermat kasutatakse ainult nende isaste tõupuhaste aretusloomade testide tarvis koguses, mis võimaldab asjaomasel aretusühingul viia läbi jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamist kooskõlas artikliga 25.

2.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 võib tõupuhaste aretushobuslaste puhul aretusühing keelata või piirata ühe või mitme nimetatud lõikes osutatud paljundusmeetodi kasutamist või tõupuhaste aretusloomade kasutamist ühe või mitme kõnealuse paljundusmeetodi puhul, sealhulgas aretusmaterjali kasutamist, tingimusel et keeld või piirang on täpsustatud tema aretusprogrammis, mis on heaks kiidetud artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt.

Igasugune selline keeld või piirang, mis on täpsustatud selle aretusühingu aretusprogrammis, kes on loonud originaaltõuraamatu I lisa 3. osa punkti 3 alapunkti a kohaselt, on siduv sellise aretusühingu aretusprogrammile, kes loob sama tõu kohta paralleeltõuraamatu I lisa 3. osa punkti 3 alapunkti b kohaselt.

3.   Ohustatud tõu puhul võib aretusühing keelata või piirata sellesse ohustatud tõugu kuuluva tõupuhta aretuslooma, sealhulgas tema aretusmaterjali kasutamist, kui kasutamine kahjustaks kõnealuse tõu säilimist või geneetilist mitmekesisust.

4.   Lõike 1 punktis g osutatud sperma, mis on varutud isastelt tõupuhastelt aretusloomadelt, kes on kantud sellise tõuraamatu põhiosasse, mille on loonud aretusühing, kes täidab artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammi, tunnistab muu aretusühing, kes täidab sama tõu jaoks heaks kiidetud aretusprogrammi samas või muus liikmesriigis, jõudluskontrolli läbiviimise ja asjakohasel juhul geneetilise väärtuse hindamise jaoks sobivaks samadel tingimustel ja koguseliste piirangute juures, mida kohaldatakse tema enda isastele tõupuhastele aretusloomadele.

5.   Lõigete 1 ja 4 kohaldamiseks kogub nimetatud lõigetes osutatud tõupuhastelt aretusloomadelt aretusmaterjali, toodab, töötleb ja säilitab seda selline sperma kogumis- või säilitamiskeskus või embrüote varumis- või tootmisrühm, mis on liidu loomatervise alase õiguse kohaselt kõnealuste kaupadega liidusisese turustamise jaoks tunnustatud.

6.   Erandina lõikest 5 võib liikmesriik lubada tõupuhaste aretusloomade aretusmaterjali varumist, tootmist, töötlemist ja säilitamist kasutamiseks selle liikmesriigi territooriumil sperma kogumis- või säilitamiskeskuses, embrüote säilitamise keskuses või embrüote varumis- või tootmisrühma või erikvalifikatsiooniga töötajate poolt, keda on tunnustatud kõnealuse liikmesriigi õigusnormide kohaselt.

7.   Erandina lõike 1 punktidest b, c ja e viiakse siis, kui artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammi eesmärk on tõu säilitamine või tõusisese geneetilise mitmekesisuse säilitamine, jõudluskontroll või geneetilise väärtuse hindamine läbi ainult siis, kui seda asjaomases aretusprogrammis nõutakse.

Artikkel 22

Identsuskontrolli meetodid

1.   Kui tõupuhtaid aretusveiseid, -lambaid, -kitsi ja -hobuslasi kasutatakse kunstliku seemenduse jaoks sperma kogumiseks, nõuavad aretusühingud, et tõhupuhtad aretusloomad identifitseeritakse veregrupi analüüsi või muud sobiva meetodi abil, mis tagavad vähemalt samal tasemel usaldusväärsuse nagu DNA analüüs.

2.   Kui aretusveiseid, -sigu, -lambaid, -kitsi ja -hobuslasi kasutatakse munarakkude ja embrüote kogumiseks ning aretussigu kasutatakse kunstliku seemenduse jaoks sperma kogumiseks, võivad aretusühingud ja -ettevõtted nõuda, et neid tõuloomi identifitseeritaks ühe lõikes 1 osutatud meetodi abil.

3.   Kui liikmesriik või asjaomasesse liiki kuuluvate aretusloomade üleeuroopaline ühendus seda taotleb, võib komisjon vastu võtta rakendusakti, milles kinnitab meetodid, mida kasutada aretusloomade identsuse kontrollimiseks ning mis tagavad vähemalt samal tasemel usaldusväärsuse kui kõnealuste aretusloomade veregrupi analüüs, võttes arvesse tehnika arengut ja artiklis 29 osutatud Euroopa Liidu referentkeskuste, ICARi või rahvusvahelise loomageneetika ühingu (International Society for Animal Genetics, ISAG) soovitusi. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

2. jagu

Ristandaretussigade kandmine aretusregistrisse ja nende aretuseks sobivaks tunnistamine

Artikkel 23

Ristandaretussigade kandmine aretusregistrisse

1.   Aretusettevõte kannab aretaja taotluse alusel aretusregistrisse sama tõu, liini või ristandi raames saadud ristandaretussea, kes vastab II lisa 2. osas kehtestatud tingimustele.

2.   Aretusettevõte ei keeldu kandmast oma aretusregistrisse ristandaretussiga, kes on II lisa 2. osa kohaselt kantud sama tõu, liini või ristandi jaoks loodud aretusregistrisse artikli 4 lõike 3 kohaselt samas või muus liikmesriigis tunnustatud aretusettevõtte poolt.

Artikkel 24

Ristandaretussigade ja nende aretusmaterjali aretuseks sobivaks tunnistamine

1.   Aretusettevõte, kes täidab artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammi teatava tõu, liini või ristandi ristandaretussigade kohta, tunnistab

| a) | paarituse jaoks sobivaks samasse tõugu, liini või ristandisse kuuluvad ristandaretussead, nagu on kindlaks määratud aretusprogrammis; |
| --- | --- |

a)

paarituse jaoks sobivaks samasse tõugu, liini või ristandisse kuuluvad ristandaretussead, nagu on kindlaks määratud aretusprogrammis;

| b) | kunstliku seemenduse jaoks sobivaks sellistelt ristandaretussigadelt kogutud sperma, kes on läbinud jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamise kooskõlas artikliga 25, kui seda nõutakse artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis; |
| --- | --- |

b)

kunstliku seemenduse jaoks sobivaks sellistelt ristandaretussigadelt kogutud sperma, kes on läbinud jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamise kooskõlas artikliga 25, kui seda nõutakse artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis;

| c) | embrüote siirdamise jaoks sobivaks embrüote in vitro tootmiseks kogutud ja kasutatavad munarakud ning sellised in vivo saadud embrüod, mis on viljastatud punktis b osutatud spermaga, tingimusel et need munarakud ja embrüod on kogutud ristandaretussigadelt, kes on läbinud jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamise kooskõlas artikliga 25, kui seda nõutakse artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis; |
| --- | --- |

c)

embrüote siirdamise jaoks sobivaks embrüote in vitro tootmiseks kogutud ja kasutatavad munarakud ning sellised in vivo saadud embrüod, mis on viljastatud punktis b osutatud spermaga, tingimusel et need munarakud ja embrüod on kogutud ristandaretussigadelt, kes on läbinud jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamise kooskõlas artikliga 25, kui seda nõutakse artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis;

| d) | isaste ristandaretussigade puhul, kes ei ole läbinud jõudluskontrolli ega geneetilise väärtuse hindamist, sellistelt ristandaretussigadelt varutud sperma testimiseks sobivaks, tingimusel et seda spermat kasutatakse ainult nende ristandaretussigade testide tarvis koguses, mis võimaldab asjaomasel aretusettevõttel viia läbi jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamist kooskõlas artikliga 25. |
| --- | --- |

d)

isaste ristandaretussigade puhul, kes ei ole läbinud jõudluskontrolli ega geneetilise väärtuse hindamist, sellistelt ristandaretussigadelt varutud sperma testimiseks sobivaks, tingimusel et seda spermat kasutatakse ainult nende ristandaretussigade testide tarvis koguses, mis võimaldab asjaomasel aretusettevõttel viia läbi jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamist kooskõlas artikliga 25.

2.   Isased ristandaretussead, kes on kantud aretusregistrisse, mille on loonud aretusettevõte, kes täidab artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammi, ja nende aretusmaterjali tunnistab muu aretusettevõte, kes täidab sama tõu, liini või ristandi aretusprogrammi samas või muus liikmesriigis, jõudluskontrolli läbiviimise ja asjakohasel juhul geneetilise väärtuse hindamise jaoks sobivaks samadel tingimustel ja koguseliste piirangute juures, mida kohaldatakse tema enda ristandaretussigade suhtes.

3.   Lõigete 1 ja 2 kohaldamiseks kogub nendes lõigetes osutatud ristandaretussigadelt aretusmaterjali, toodab, töötleb ja säilitab seda sperma kogumis- või säilitamiskeskus või embrüote varumis- või tootmisrühm, keda on liidu loomatervise alase õiguse kohaselt kõnealuste kaupadega liidusisese turustamise jaoks tunnustatud.

4.   Erandina lõikest 3 võib liikmesriik lubada ristandaretussigade aretusmaterjali kogumist, tootmist, töötlemist ja säilitamist kasutamiseks selle liikmesriigi territooriumil sperma kogumis- või säilitamiskeskuses, embrüote säilitamise keskuses, embrüote kogumis- või tootmisrühma või erikvalifikatsiooniga töötajate poolt, keda on tunnustatud kõnealuse liikmesriigi õigusaktide kohaselt.

V PEATÜKK

Jõudluskontrolli läbiviimine ja geneetilise väärtuse hindamine

Artikkel 25

Jõudluskontrolli ja geneetilise väärtuse hindamise meetodid

Kui aretusühing või aretusettevõte või artikli 27 lõike 1 punkti b kohaselt määratud kolmas isik viib läbi aretusloomade jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamist, tagab see aretusühing, aretusettevõte või kolmas isik, et selline jõudluskontroll või geneetilise väärtuse hindamine viiakse läbi vastavalt reeglitele, mis on sätestatud:

| a) | III lisas, kui tegemist on tõupuhaste aretusveiste, -sigade, -lammaste ja -kitsedega ning ristandaretussigadega; |
| --- | --- |

a)

III lisas, kui tegemist on tõupuhaste aretusveiste, -sigade, -lammaste ja -kitsedega ning ristandaretussigadega;

| b) | aretusprogrammis, mida täidab kõnealune aretusühing ning mis on heaks kiidetud artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt, kui tegemist on tõupuhaste aretushobuslastega. |
| --- | --- |

b)

aretusprogrammis, mida täidab kõnealune aretusühing ning mis on heaks kiidetud artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt, kui tegemist on tõupuhaste aretushobuslastega.

Artikkel 26

Jõudluskontrolli läbiviimisele ja geneetilise väärtuse hindamisele esitatavate nõuetega seotud delegeeritud ja rakendamisvolitused

1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 61 vastu delegeeritud õigusakte seoses III lisa vajalike muudatustega, mis käsitlevad tõupuhaste aretusveiste, -lammaste ja -kitsede jõudluskontrolli läbiviimist ja geneetilise väärtuse hindamist, et võtta arvesse

| a) | teaduse arengut; |
| --- | --- |

a)

teaduse arengut;

| b) | tehnika arengut või |
| --- | --- |

b)

tehnika arengut või

| c) | vajadust säilitada väärtuslikku geneetilist varamut. |
| --- | --- |

c)

vajadust säilitada väärtuslikku geneetilist varamut.

2.   Komisjon võib vastu võtta rakendusaktid, et sätestada käesolevas artiklis osutatud tõupuhaste aretusveiste, -lammaste ja -kitsede jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise ühtsed reeglid, sealhulgas jõudluskontrolli ja geneetilise väärtuse hindamise tulemuste tõlgendamise ühtsed reeglid, võttes arvesse tehnika ja teaduse arengut või artikli 29 lõikega 1 ette nähtud asjaomaste Euroopa Liidu referentkeskuste soovitusi või nende puudumise korral ICARi põhimõtteid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 27

Jõudluskontroll ja geneetilise väärtuse hindamine

1.   Kui jõudluskontroll või geneetilise väärtuse hindamine on vajalik vastavalt artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammile, teevad aretusühingud ja aretusettevõtted järgmist:

| a) | viivad läbi kõnealuse jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamise ise või |
| --- | --- |

a)

viivad läbi kõnealuse jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamise ise või

| b) | määravad kolmanda isiku, kellelt kõnealune jõudluskontrolli läbiviimine või geneetilise väärtuse hindamine sisse osta. |
| --- | --- |

b)

määravad kolmanda isiku, kellelt kõnealune jõudluskontrolli läbiviimine või geneetilise väärtuse hindamine sisse osta.

2.   Liikmesriik või asjaomase liikmesriigi otsuse alusel selle pädev asutus võivad nõuda, et kolmanda isiku määramiseks lõike 1 punkti b kohaselt peab kolmas isik, välja arvatud kui tegemist on konkreetselt selleks määratud avaliku sektori asutusega, mis on allutatud liikmesriigi või selle pädeva asutuse kontrollile, olema saanud sellelt liikmesriigilt või selle pädevalt asutuselt tegevusloa aretusloomade jõudluskontrolli läbiviimiseks või geneetilise väärtuse hindamiseks.

3.   Liikmesriik või asjaomase liikmesriigi otsuse alusel selle pädev asutus, tuginedes lõikes 2 osutatud sättele, tagavad, et tegevusluba antakse nimetatud lõikes osutatud kolmandale isikule, kui tal on:

| a) | rajatised ja seadmed, mis on vajalikud kõnealuse jõudluskontrolli läbiviimiseks või geneetilise väärtuse hindamiseks; |
| --- | --- |

a)

rajatised ja seadmed, mis on vajalikud kõnealuse jõudluskontrolli läbiviimiseks või geneetilise väärtuse hindamiseks;

| b) | sobiva kvalifikatsiooniga töötajad ning |
| --- | --- |

b)

sobiva kvalifikatsiooniga töötajad ning

| c) | suutlikkus viia läbi kõnealust jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamist kooskõlas artikliga 25. |
| --- | --- |

c)

suutlikkus viia läbi kõnealust jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamist kooskõlas artikliga 25.

4.   Erandina artikli 8 lõike 4 punktist a võib liikmesriik või selle pädev asutus otsustada, et kolmas isik, kes on saanud tegevusloa vastavalt käesoleva artikli lõikele 2, või käesoleva artikli lõikes 2 osutatud määratud avaliku sektori asutus, mis on allutatud liikmesriigi või selle pädeva asutuse kontrollile, vastutab asjaomase pädeva asutuse ees selle eest, et oleks tagatud käesoleva määrusega ette nähtud niisuguste nõuete täitmine, mida kohaldatakse sisseostetavale jõudluskontrollile või geneetilise väärtuse hindamisele.

5.   Aretusühing või aretusettevõte, kes viivad ise läbi jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamist, või kolmas isik, kelle on määranud aretusühing või aretusettevõte käesoleva artikli lõike 1 punkti b kohaselt või kes on saanud liikmesriigilt või selle pädevalt asutuselt tegevusloa vastavalt käesoleva artikli lõikele 2, võivad kohustuda järgima ICARi kehtestatud reegleid ja standardeid või osaleda artiklis 29 osutatud Euroopa Liidu referentkeskuste tegevuses.

Niisuguste kohustuste või niisuguses tegevuses osalemise tulemusi võib pädev asutus võtta arvesse aretusühingu või aretusettevõtte tunnustamisel, tema aretusprogrammi heakskiitmisel, kolmandale isikule tegevusloa andmisel või osutatud ettevõtjate juures ametlike kontrollide läbiviimisel.

6.   Aretusühingud ja aretusettevõtted teevad üldsusele kättesaadavaks üksikasjaliku teabe selle kohta, kes viib läbi jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamist.

Artikkel 28

Jõudluskontrolli läbiviivate või geneetilist väärtust hindavate aretusühingute, aretusettevõtete ja kolmandate isikute kohustused

1.   Kui aretusühing või aretusettevõte viib läbi aretusloomade jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamist või ostab need kolmandalt isikult teenusena sisse vastavalt artikli 27 lõike 1 punktile b, esitab see aretusühing või aretusettevõte artikli 8 lõikes 3 või, kui see on kohalduv, artikli 12 lõikes 5 osutatud pädeva asutuse taotluse korral järgmise teabe:

| a) | dokumenteeritud andmed, mis on saadud kõnealuse pädeva asutuse tegevuspiirkonnas asuvate majapidamiste aretusloomade jõudluskontrolli ja geneetilise väärtuse hindamise tulemusel; |
| --- | --- |

a)

dokumenteeritud andmed, mis on saadud kõnealuse pädeva asutuse tegevuspiirkonnas asuvate majapidamiste aretusloomade jõudluskontrolli ja geneetilise väärtuse hindamise tulemusel;

| b) | näitajate dokumenteerimisviiside üksikasjad; |
| --- | --- |

b)

näitajate dokumenteerimisviiside üksikasjad;

| c) | jõudluskontrolli tulemuste analüüsimiseks kasutatud jõudluse kirjeldamise näidis; |
| --- | --- |

c)

jõudluskontrolli tulemuste analüüsimiseks kasutatud jõudluse kirjeldamise näidis;

| d) | statistilise analüüsi meetodid, mida kasutati iga hinnatud näitaja puhul jõudluskontrolli tulemuste analüüsimiseks; |
| --- | --- |

d)

statistilise analüüsi meetodid, mida kasutati iga hinnatud näitaja puhul jõudluskontrolli tulemuste analüüsimiseks;

| e) | geneetilised parameetrid iga hinnatava näitaja puhul, sealhulgas vajaduse korral genoomaretusväärtuse hindamise üksikasjad. |
| --- | --- |

e)

geneetilised parameetrid iga hinnatava näitaja puhul, sealhulgas vajaduse korral genoomaretusväärtuse hindamise üksikasjad.

2.   Aretusühing või aretusettevõte või kõnealuse aretusühingu või aretusettevõtte taotluse alusel kõnealuse aretusühingu või aretusettevõtte poolt artikli 27 lõike 1 punkti b kohaselt määratud kolmas isik teeb üldsusele kättesaadavaks selliste aretusloomade geneetilise väärtuse hindamise tulemused, kelle spermat kasutatakse artikli 21 lõike 1 punktide b, c ja d ning artikli 24 lõike 1 punkti b kohaseks kunstlikuks seemenduseks, ja hoiab need tulemused ajakohastena.

VI PEATÜKK

Euroopa Liidu referentkeskused

Artikkel 29

Euroopa Liidu referentkeskused

1.   Kui on tunnistatud vajadust edendada aretusühingute poolt kasutatavate või aretusühingute poolt artikli 27 lõike 1 punkti b kohaselt määratud kolmandate isikute poolt kasutatavate tõupuhaste aretusloomade jõudluskontrolli läbiviimise või geneetilise väärtuse hindamise meetodite ühtlustamist või parandamist, võib komisjon vastu võtta rakendusaktid, milles määrab Euroopa Liidu referentkeskused, kes vastutavad teadusliku ja tehnilise panuse andmise seest kõnealuste meetodite ühtlustamisse või parandamisse.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

2.   Kui on tunnistatud vajadust edendada ohustatud tõugude säilitamiseks või kõnealuste tõugude geneetilise mitmekesisuse säilitamiseks aretusühingute poolt kasutatavate, aretusühingute poolt artikli 27 lõike 1 punkti b kohaselt määratud kolmandate isikute poolt kasutatavate või pädevate asutuste või liikmesriikide muude asutuste poolt kasutatavate meetodite loomist või ühtlustamist, võib komisjon vastu võtta rakendusakte, milles määrab Euroopa Liidu referentkeskused, kes vastutavad teadusliku ja tehnilise panuse eest kõnealuste meetodite loomisesse või ühtlustamisse. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3.   Lõigetes 1 ja 2 sätestatud määramised toimuvad avaliku valikumenetluse alusel ja on tähtajalised või need vaadatakse korrapäraselt läbi.

4.   Käesolev artikli lõike 1 või 2 kohaselt määratud Euroopa Liidu referentkeskused peavad

| a) | vastama IV lisa punktis 1 kehtestatud nõuetele; |
| --- | --- |

a)

vastama IV lisa punktis 1 kehtestatud nõuetele;

| b) | vastutama niisuguste ülesannete täitmise eest, mis on kehtestatud






  i) | IV lisa punktis 2, kui tegemist on käesoleva artikli lõike 1 kohaselt määratud Euroopa Liidu referentkeskustega; |
| --- | --- | --- |

b)

vastutama niisuguste ülesannete täitmise eest, mis on kehtestatud

i)

IV lisa punktis 2, kui tegemist on käesoleva artikli lõike 1 kohaselt määratud Euroopa Liidu referentkeskustega;

| ii) | IV lisa punktis 3, kui tegemist on käesoleva artikli lõike 2 kohaselt määratud Euroopa Liidu referentkeskustega, |
| --- | --- |

ii)

IV lisa punktis 3, kui tegemist on käesoleva artikli lõike 2 kohaselt määratud Euroopa Liidu referentkeskustega,

juhul kui need ülesanded sisalduvad referentkeskuste ühe- või mitmeaastastes tööprogrammides, mis koostatakse vastavalt komisjoni poolt kooskõlas määruse (EL) nr 652/2014 artikliga 36 vastu võetavate asjaomaste tööprogrammide eesmärkidele ja prioriteetidele.

5.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 61 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta

| a) | Euroopa Liidu referentkeskustele IV lisa punktis 1 esitatavaid nõudeid; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu referentkeskustele IV lisa punktis 1 esitatavaid nõudeid;

| b) | Euroopa Liidu referentkeskuste ülesandeid, mis on loetletud IV lisa punktides 2 ja 3. |
| --- | --- |

b)

Euroopa Liidu referentkeskuste ülesandeid, mis on loetletud IV lisa punktides 2 ja 3.

Käesolevas lõikes sätestatud delegeeritud õigusaktides võetakse nõuetekohaselt arvesse

| a) | tõupuhaste aretusloomade liike, kelle puhul jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise meetodeid tuleb ühtlustada või täiustada, ning jõudluskontrolli läbiviimise või geneetilise väärtuse hindamise valdkonnas toimuvat teaduse ja tehnika arengut, või |
| --- | --- |

a)

tõupuhaste aretusloomade liike, kelle puhul jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise meetodeid tuleb ühtlustada või täiustada, ning jõudluskontrolli läbiviimise või geneetilise väärtuse hindamise valdkonnas toimuvat teaduse ja tehnika arengut, või

| b) | ohustatud tõugusid, kelle puhul kõnealuste tõugude säilitamise või kõnealuste tõugude geneetilise mitmekesisuse säilitamise meetodid tuleb luua või ühtlustada, ning kõnealustes valdkondades toimuvat teaduse ja tehnika arengut. |
| --- | --- |

b)

ohustatud tõugusid, kelle puhul kõnealuste tõugude säilitamise või kõnealuste tõugude geneetilise mitmekesisuse säilitamise meetodid tuleb luua või ühtlustada, ning kõnealustes valdkondades toimuvat teaduse ja tehnika arengut.

6.   Lõike 1 või 2 kohaselt määratud Euroopa Liidu referentkeskused alluvad komisjoni kontrollile, mille eesmärk on selgitada:

| a) | kas need vastavad IV lisa punktis 1 kehtestatud nõuetele; |
| --- | --- |

a)

kas need vastavad IV lisa punktis 1 kehtestatud nõuetele;

| b) | kas need täidavad ülesandeid, mis on kehtestatud






  i) | IV lisa punktis 2, kui tegemist on lõike 1 kohaselt määratud Euroopa Liidu referentkeskustega; |
| --- | --- | --- |

b)

kas need täidavad ülesandeid, mis on kehtestatud

i)

IV lisa punktis 2, kui tegemist on lõike 1 kohaselt määratud Euroopa Liidu referentkeskustega;

| ii) | IV lisa punktis 3, kui tegemist on lõike 2 kohaselt määratud Euroopa Liidu referentkeskustega. |
| --- | --- |

ii)

IV lisa punktis 3, kui tegemist on lõike 2 kohaselt määratud Euroopa Liidu referentkeskustega.

Kui kontrolli tulemustest nähtub, et Euroopa Liidu referentkeskus ei vasta IV lisa punktis 1 kehtestatud nõuetele või ei täida IV lisa punktis 2 või 3 kehtestatud ülesandeid, võib komisjon võtta vastu rakendusakte, et vähendada määruse (EL) nr 652/2014 artikli 30 kohaselt antavat liidu rahalist toetust või tunnistada Euroopa Liidu referentkeskuse määramine kehtetuks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

VII PEATÜKK

Põlvnemistunnistused

Artikkel 30

Aretusloomadega ja aretusmaterjaliga kaasas olevate põlvnemistunnistuste väljaandmine, sisu ja vorm

1.   Kui aretaja, kes osaleb aretusprogrammis, mis on heaks kiidetud artikli 8 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt, taotleb oma aretusloomade või aretusmaterjali jaoks põlvnemistunnistust, annab need tunnistused välja kõnealust aretusprogrammi täitev aretusühing või aretusettevõte.

2.   Aretusloomade või aretusmaterjali põlvnemistunnistusi annab välja üksnes

| a) | aretusühing või aretusettevõte, kes täidab kõnealuste aretusloomade aretusprogramme, mis on heaks kiidetud artikli 8 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

aretusühing või aretusettevõte, kes täidab kõnealuste aretusloomade aretusprogramme, mis on heaks kiidetud artikli 8 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt;

| b) | artikli 8 lõikes 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 lõike 2 punktis a osutatud pädev asutus, kui ta nii otsustab, või |
| --- | --- |

b)

artikli 8 lõikes 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 lõike 2 punktis a osutatud pädev asutus, kui ta nii otsustab, või

| c) | artiklis 34 ette nähtud loetellu kantud aretusasutus, kes täidab kõnealuste aretusloomade aretusprogrammi. |
| --- | --- |

c)

artiklis 34 ette nähtud loetellu kantud aretusasutus, kes täidab kõnealuste aretusloomade aretusprogrammi.

3.   Aretusühing või aretusettevõte tagavad põlvnemistunnistuste õigeaegse edastamise.

4.   Kui aretusühingu peetavasse tõuraamatusse või aretusettevõtte peetavasse aretusregistrisse kantud aretusloomi või nende aretusmaterjali turustatakse ning kui kõnealused aretusloomad või kõnealusest aretusmaterjalist saadud järglased kavatsetakse kanda muusse tõuraamatusse või aretusregistrisse, peab aretusloomade või aretusmaterjaliga olema kaasas põlvnemistunnistus.

Põlvnemistunnistuse annab välja aretusloomad või aretusmaterjali lähetanud aretusühing, kes peab tõuraamatut, või aretusettevõte, kes peab aretusregistrit, millesse need aretusloomad on kantud.

5.   Kui aretusloomad, kes on kantud tõuraamatusse või aretusregistrisse, mida peab artiklis 34 sätestatud loetellu kantud aretusasutus, või nende aretusmaterjal tuuakse liitu sisse ning kui kõnealused aretusloomad või kõnealusest aretusmaterjalist saadud järglased kavatsetakse kanda tõuraamatusse, mida peab aretusühing, või aretusregistrisse, mida peab aretusettevõte, peab kõnealuste aretusloomade või aretusmaterjaliga olema kaasas põlvnemistunnistus.

Põlvnemistunnistuse annab välja aretusasutus, mis on kantud loetellu artikli 34 alusel ning mis peab sellist tõuraamatut või aretusregistrit, millesse need aretusloomad on kantud, või kolmandast riigist lähteriigi ametiasutus.

6.   Lõigetes 4 ja 5 osutatud põlvnemistunnistus peab:

| a) | sisaldama V lisa asjaomastes osades ja peatükkides nõutud teavet; |
| --- | --- |

a)

sisaldama V lisa asjaomastes osades ja peatükkides nõutud teavet;

| b) | vastama lõike 10 alusel vastu võetud rakendusaktides sätestatud põlvnemistunnistuse näidisvormile. |
| --- | --- |

b)

vastama lõike 10 alusel vastu võetud rakendusaktides sätestatud põlvnemistunnistuse näidisvormile.

7.   Aretusühing või aretusasutus, kes viib läbi oma aretusprogrammi kohast jõudluskontrolli või geneetilist hindamist või mõlemat või kui aretusühing ostab kõnealuse teenuse sisse kolmandalt isikult kooskõlas artikli 27 lõike 1 punktiga b, esitab tõupuhtale aretusloomale või tema aretusmaterjalile välja antud põlvnemistunnistuses

| a) | jõudluskontrolli tulemused; |
| --- | --- |

a)

jõudluskontrolli tulemused;

| b) | geneetilise väärtuse hindamise ajakohastatud tulemused ning |
| --- | --- |

b)

geneetilise väärtuse hindamise ajakohastatud tulemused ning

| c) | geneetilised defektid ja geneetilised eripärad, mis on seotud kõnealuse aretusprogrammiga ning mõjutavad kõnealust aretuslooma või kõnealuse aretusmaterjali doonorloomi. |
| --- | --- |

c)

geneetilised defektid ja geneetilised eripärad, mis on seotud kõnealuse aretusprogrammiga ning mõjutavad kõnealust aretuslooma või kõnealuse aretusmaterjali doonorloomi.

8.   Aretusettevõte või aretusasutus, kes viib läbi oma aretusprogrammi kohast jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamist või mõlemat või kui aretusettevõte ostab kõnealuse teenuse sisse kolmandalt isikult kooskõlas artikli 27 lõike 1 punktiga b, esitab juhul, kui see on kõnealuse aretusprogrammi kohaselt nõutav, ristandaretusseale või selle aretusmaterjalile välja antud põlvnemistunnistuses

| a) | jõudluskontrolli tulemused; |
| --- | --- |

a)

jõudluskontrolli tulemused;

| b) | geneetilise väärtuse hindamise ajakohastatud tulemused ning |
| --- | --- |

b)

geneetilise väärtuse hindamise ajakohastatud tulemused ning

| c) | geneetilised defektid ja geneetilised eripärad, mis on seotud kõnealuse aretusprogrammiga ning mõjutavad kõnealust aretuslooma või kõnealuse aretusmaterjali doonorloomi. |
| --- | --- |

c)

geneetilised defektid ja geneetilised eripärad, mis on seotud kõnealuse aretusprogrammiga ning mõjutavad kõnealust aretuslooma või kõnealuse aretusmaterjali doonorloomi.

9.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 61 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta V lisas kirjeldatud põlvnemistunnistuse sisu, et võtta arvesse

| a) | teaduse arengut; |
| --- | --- |

a)

teaduse arengut;

| b) | tehnika arengut; |
| --- | --- |

b)

tehnika arengut;

| c) | siseturu toimimist või |
| --- | --- |

c)

siseturu toimimist või

| d) | vajadust säilitada väärtuslikku geneetilist varamut. |
| --- | --- |

d)

vajadust säilitada väärtuslikku geneetilist varamut.

10.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et kehtestada aretusloomade ja aretusmaterjali põlvnemistunnistuste näidisvormid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 31

Erandid aretusloomade ja aretusmaterjali turustamisel kasutatavate põlvnemistunnistuste väljaandmisele, sisule ja vormile esitatavatest nõuetest

1.   Erandina artikli 30 lõike 2 punktist a võib pädev asutus lubada, et aretusmaterjaliga on kaasas põlvnemistunnistus, mille on aretusühingult või aretusettevõttelt saadud teabe alusel välja andnud sperma kogumis- või säilitamiskeskus või embrüote kogumis- või tootmisrühm, kellel on liidu loomatervise alase õiguse kohaselt lubatud turustada liidusiseselt asjaomast aretusmaterjali.

2.   Erandina artikli 30 lõike 6 punktist b võib pädev asutus lubada, et artikli 30 lõike 6 punktis b osutatud näidisvorme ei kasutata, tingimusel et

| a) | aretusveiste, -sigade, -lammaste ja -kitsede puhul on V lisa 2. osa I peatükis või V lisa 3. osa I peatükis sätestatud teave esitatud muudes kõnealuste aretusloomadega kaasas olevates dokumentides, mille on välja andnud aretusühing või aretusettevõte; |
| --- | --- |

a)

aretusveiste, -sigade, -lammaste ja -kitsede puhul on V lisa 2. osa I peatükis või V lisa 3. osa I peatükis sätestatud teave esitatud muudes kõnealuste aretusloomadega kaasas olevates dokumentides, mille on välja andnud aretusühing või aretusettevõte;

| b) | veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste aretusmaterjali puhul






  i) | on kõnealuse aretusmaterjali doonorloomadega seotud teave esitatud muudes dokumentides või põlvnemistunnistuse originaali koopiates, mis on kaasas kõnealuse aretusmaterjaliga, või selle teeb enne või pärast kõnealuse aretusmaterjali lähetamist taotluse alusel kättesaadavaks aretusühing või aretusettevõte või muu lõikes 1 osutatud ettevõtja; |
| --- | --- | --- |

b)

veiste, sigade, lammaste, kitsede ja hobuslaste aretusmaterjali puhul

i)

on kõnealuse aretusmaterjali doonorloomadega seotud teave esitatud muudes dokumentides või põlvnemistunnistuse originaali koopiates, mis on kaasas kõnealuse aretusmaterjaliga, või selle teeb enne või pärast kõnealuse aretusmaterjali lähetamist taotluse alusel kättesaadavaks aretusühing või aretusettevõte või muu lõikes 1 osutatud ettevõtja;

| ii) | on sperma, munarakkude ja embrüotega seotud teave esitatud muudes sperma, munarakkude või embrüotega kaasas olevates dokumentides, mille on väljastanud aretusühing või aretusettevõte või muu lõikes 1 osutatud ettevõtja. |
| --- | --- |

ii)

on sperma, munarakkude ja embrüotega seotud teave esitatud muudes sperma, munarakkude või embrüotega kaasas olevates dokumentides, mille on väljastanud aretusühing või aretusettevõte või muu lõikes 1 osutatud ettevõtja.

3.   Erandina artikli 30 lõike 7 punktidest a ja b ning artikli 30 lõike 8 punktidest a ja b võib aretusühing, aretusettevõte või käesoleva artikli lõikes 1 osutatud muu ettevõtja juhul, kui jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamise tulemused on üldsusele kättesaadavad veebisaidil, viidata põlvnemistunnistuses või käesoleva artikli lõike 2 punktis a osutatud dokumentides veebisaidile, kust kõnealused tulemused on kättesaadavad.

Artikkel 32

Erandid tõupuhaste aretushobuslaste põlvnemistunnistuse vormile esitatavatest nõuetest

1.   Erandina artikli 30 lõikest 6 esitatakse tõupuhta aretushobuslase puhul V lisa 2. osa I peatükis sätestatud teave hobuslase ühes eluaegses identifitseerimisdokumendis. Komisjon võtab kooskõlas artikliga 61 vastu delegeeritud õigusaktid identifitseerimisdokumendi sisu ja vormi kohta.

2.   Komisjon võib võtta vastu rakendusakte, millega kehtestatakse hobuslaste ühe eluaegse identifitseerimisdokumendi näidisvormid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3.   Erandina lõikest 1 võivad pädevad asutused juhul, kui jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamise ajakohastatud tulemused on üldsusele kättesaadavad veebisaidil, anda loa V lisa 2. osa I peatüki punkti 1 alapunktis m sätestatud teabe lõikes 1 osutatud dokumendis esitamata jätmiseks, kui aretusühing viitab sellele veebisaidile kõnealuses identifitseerimisdokumendis.

4.   Erandina lõikest 1 võivad pädevad asutused anda loa V lisa 2. osa I peatüki punkti 1 alapunktides m ja n sätestatud teabe esitamiseks muudes dokumentides, mille aretusühing on välja andnud kõnealuse aretusühingu peetavasse tõuraamatusse kantud tõupuhaste aretusloomade tarvis.

Artikkel 33

Erandid aretusloomade ja aretusmaterjali liitu sissetoomise jaoks vajalike põlvnemistunnistuste väljaandmisele, sisule ja vormile esitatavatest nõuetest

1.   Erandina artikli 30 lõike 2 punktist c ja lõikest 5 võib aretusmaterjaliga kaasas olla põlvnemistunnistus, mille on aretusasutuse nimel sellelt aretusasutuselt saadud teabe alusel välja andnud sperma kogumis- või säilitamiskeskus või embrüote kogumis- või tootmisrühm, kellel on lubatud kooskõlas liidu loomatervise alase õigusega asjaomast aretusmaterjali liitu sisse tuua.

2.   Erandina artikli 30 lõike 6 punktist b ei pea kasutama artikli 30 lõike 6 punktis b osutatud näidisvorme, kui:

| a) | V lisa asjakohastes osades ja peatükkides sätestatud teave on esitatud muudes aretuslooma või aretusmaterjaliga kaasas olevates dokumentides; |
| --- | --- |

a)

V lisa asjakohastes osades ja peatükkides sätestatud teave on esitatud muudes aretuslooma või aretusmaterjaliga kaasas olevates dokumentides;

| b) | aretusprogrammi täitev aretusasutus või muu lõikes 1 osutatud ettevõtja esitab kõnealuste dokumentide tervikliku loetelu ja teatab, et V lisa asjakohastes osades ja peatükkides sätestatud teave on esitatud kõnealustes dokumentides, ning kinnitab kõnealuste dokumentide sisu. |
| --- | --- |

b)

aretusprogrammi täitev aretusasutus või muu lõikes 1 osutatud ettevõtja esitab kõnealuste dokumentide tervikliku loetelu ja teatab, et V lisa asjakohastes osades ja peatükkides sätestatud teave on esitatud kõnealustes dokumentides, ning kinnitab kõnealuste dokumentide sisu.

3.   Erandina artikli 30 lõike 7 punktidest a ja b ning artikli 30 lõike 8 punktidest a ja b võib aretusasutus või käesoleva artikli lõikes 1 osutatud muu ettevõtja juhul, kui jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamise tulemused on üldsusele kättesaadavad veebisaidil, viidata põlvnemistunnistuses või muudes käesoleva artikli lõike 2 punktis a osutatud dokumentides veebisaidile, kus kõnealused tulemused on kättesaadavad.

VIII PEATÜKK

Aretusloomade ja aretusmaterjali liitu sissetoomine

Artikkel 34

Aretusasutuste loetelu

1.   Komisjon peab, ajakohastab ja avaldab aretusasutuste loetelu.

2.   Komisjon kannab lõikes 1 ette nähtud loetellu ainult aretusasutuse, mille kohta on kolmanda riigi ametiasutus saatnud dokumendid, mis tõendavad, et see aretusasutus vastab järgmistele nõuetele:

| a) | ta täidab aretusprogrammi, mis on samaväärne aretusühingute sama tõu või aretusettevõtete sama tõu, liini või ristandi kooskõlas artikli 8 lõikega 3 heaks kiidetud aretusprogrammidega järgmistes aspektides:






  i) | aretusloomade tõuraamatusse või aretusregistrisse kandmine; |
| --- | --- | --- |

a)

ta täidab aretusprogrammi, mis on samaväärne aretusühingute sama tõu või aretusettevõtete sama tõu, liini või ristandi kooskõlas artikli 8 lõikega 3 heaks kiidetud aretusprogrammidega järgmistes aspektides:

i)

aretusloomade tõuraamatusse või aretusregistrisse kandmine;

| ii) | aretusloomade aretuseks sobivaks tunnistamine; |
| --- | --- |

ii)

aretusloomade aretuseks sobivaks tunnistamine;

| iii) | aretusmaterjali testide ja aretuse jaoks kasutamine; |
| --- | --- |

iii)

aretusmaterjali testide ja aretuse jaoks kasutamine;

| iv) | meetodid, mida kasutatakse jõudluskontrolli läbiviimiseks ja geneetilise väärtuse hindamiseks; |
| --- | --- |

iv)

meetodid, mida kasutatakse jõudluskontrolli läbiviimiseks ja geneetilise väärtuse hindamiseks;

| b) | tema üle teostab järelevalvet või teda kontrollib kõnealuse kolmanda riigi ametiasutus; |
| --- | --- |

b)

tema üle teostab järelevalvet või teda kontrollib kõnealuse kolmanda riigi ametiasutus;

| c) | ta on võtnud vastu põhikirja, mis tagab, et aretusloomad, mille aretusühing on kandnud tõuraamatusse või aretusettevõte aretusregistrisse, ning nende aretusmaterjalist saadud järglased kantakse tõupuhaste aretusloomade puhul päritoluriigi alusel toimuva diskrimineerimiseta sama tõu jaoks peetavasse tõuraamatusse või vastavad samasse tõuraamatusse kandmise tingimustele või kantakse ristandaretussigade puhul sama tõu, liini või ristandi aretusregistrisse. |
| --- | --- |

c)

ta on võtnud vastu põhikirja, mis tagab, et aretusloomad, mille aretusühing on kandnud tõuraamatusse või aretusettevõte aretusregistrisse, ning nende aretusmaterjalist saadud järglased kantakse tõupuhaste aretusloomade puhul päritoluriigi alusel toimuva diskrimineerimiseta sama tõu jaoks peetavasse tõuraamatusse või vastavad samasse tõuraamatusse kandmise tingimustele või kantakse ristandaretussigade puhul sama tõu, liini või ristandi aretusregistrisse.

3.   Komisjon kannab käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud loetellu ka viite nendele kolmandatele riikidele, mille võetud meetmeid peetakse artikli 35 kohaselt samaväärseteks, sealhulgas viite kõikidele niisuguste kolmandate riikide aretusasutustele.

4.   Komisjon kustutab põhjendamatu viivituseta loetelust aretusasutused, mis enam ei vasta vähemalt ühele lõikes 2 osutatud nõuetest.

Artikkel 35

Kolmandates riikides tõuaretuse suhtes kohaldatavate meetmete samaväärsus

1.   Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, millega tunnistab kolmandas riigis kohaldatavad meetmed käesolevas määruses ette nähtud meetmetega samaväärseks järgmiste aspektide osas:

| a) | aretusühingute ja aretusettevõtete tunnustamine, nagu on ette nähtud artiklis 4; |
| --- | --- |

a)

aretusühingute ja aretusettevõtete tunnustamine, nagu on ette nähtud artiklis 4;

| b) | aretusühingute ja aretusettevõtete aretusprogrammide heakskiitmine, nagu on ette nähtud artiklis 8; |
| --- | --- |

b)

aretusühingute ja aretusettevõtete aretusprogrammide heakskiitmine, nagu on ette nähtud artiklis 8;

| c) | tõupuhaste aretusloomade kandmine tõuraamatusse ja ristandaretussigade kandmine aretusregistrisse, nagu on ette nähtud artiklites 18, 20 ja 23; |
| --- | --- |

c)

tõupuhaste aretusloomade kandmine tõuraamatusse ja ristandaretussigade kandmine aretusregistrisse, nagu on ette nähtud artiklites 18, 20 ja 23;

| d) | aretusloomade aretuseks sobivaks tunnistamine, nagu on ette nähtud artiklites 21, 22 ja 24; |
| --- | --- |

d)

aretusloomade aretuseks sobivaks tunnistamine, nagu on ette nähtud artiklites 21, 22 ja 24;

| e) | aretusmaterjali kasutamine testimise ja aretuse jaoks, nagu on ette nähtud artiklites 21 ja 24; |
| --- | --- |

e)

aretusmaterjali kasutamine testimise ja aretuse jaoks, nagu on ette nähtud artiklites 21 ja 24;

| f) | jõudluskontroll ja geneetilise väärtuse hindamine, nagu on ette nähtud artiklis 25; |
| --- | --- |

f)

jõudluskontroll ja geneetilise väärtuse hindamine, nagu on ette nähtud artiklis 25;

| g) | ettevõtjate juures läbiviidavad ametlikud kontrollid, nagu on ette nähtud artiklis 43. |
| --- | --- |

g)

ettevõtjate juures läbiviidavad ametlikud kontrollid, nagu on ette nähtud artiklis 43.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

2.   Lõikes 1 osutatud rakendusaktid võetakse vastu

| a) | niisuguse kolmanda riigi poolt esitatud teabe ja andmete põhjaliku uurimise põhjal, kes soovib oma meetmete tunnistamist käesoleva määrusega nõutavate meetmetega samaväärseks; |
| --- | --- |

a)

niisuguse kolmanda riigi poolt esitatud teabe ja andmete põhjaliku uurimise põhjal, kes soovib oma meetmete tunnistamist käesoleva määrusega nõutavate meetmetega samaväärseks;

| b) | artikli 57 kohaselt komisjoni poolt läbiviidud kontrolli rahuldavate tulemuste põhjal, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

b)

artikli 57 kohaselt komisjoni poolt läbiviidud kontrolli rahuldavate tulemuste põhjal, kui see on asjakohane.

3.   Lõikes 1 osutatud rakendusaktides võib sätestada asjaomasest kolmandast riigist aretusloomade ja aretusmaterjali liitu sissetoomise üksikasjaliku korra, mis võib hõlmata järgmist:

| a) | aretusloomade või aretusmaterjaliga kaasas oleva põlvnemistunnistuse vorm ja sisu; |
| --- | --- |

a)

aretusloomade või aretusmaterjaliga kaasas oleva põlvnemistunnistuse vorm ja sisu;

| b) | aretusloomadele või aretusmaterjali liitu sissetoomisele kohaldatavad erinõuded ja aretusloomade või aretusmaterjali puhul liitu sissetoomisel läbiviidav ametlik kontroll; |
| --- | --- |

b)

aretusloomadele või aretusmaterjali liitu sissetoomisele kohaldatavad erinõuded ja aretusloomade või aretusmaterjali puhul liitu sissetoomisel läbiviidav ametlik kontroll;

| c) | vajaduse korral menetlused sellises asjaomases kolmandas riigis asuvate aretusasutuste loetelude koostamiseks ja muutmiseks, millest lubatakse aretusloomi ja aretusmaterjali liitu sisse tuua. |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral menetlused sellises asjaomases kolmandas riigis asuvate aretusasutuste loetelude koostamiseks ja muutmiseks, millest lubatakse aretusloomi ja aretusmaterjali liitu sisse tuua.

4.   Komisjon tunnistab rakendusaktiga põhjendamatu viivituseta kehtetuks lõikes 1 osutatud rakendusakti, kui selle vastuvõtmise ajal esitatud meetmete samaväärseks tunnistamise mis tahes tingimus ei ole enam täidetud. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 36

Liitu sisse toodud aretusloomade ja aretusmaterjalist saadud järglaste tõuraamatusse või aretusregistrisse kandmine

1.   Aretaja taotluse alusel kannab aretusühing või aretusettevõte oma tõuraamatu põhiosasse või aretusregistrisse aretuslooma, kes on liitu sisse toodud, ning liitu sisse toodud aretusmaterjalist saadud järglase, kui

| a) | aretusloom või selle aretusmaterjali doonorloomad on kantud tõuraamatusse või aretusregistrisse, mida peab kolmandast riigist lähteriigi aretusasutus; |
| --- | --- |

a)

aretusloom või selle aretusmaterjali doonorloomad on kantud tõuraamatusse või aretusregistrisse, mida peab kolmandast riigist lähteriigi aretusasutus;

| b) | aretusmaterjal vastab artikli 21 lõikes 1 või 2 sätestatud tingimustele, kui see on nõutav kõnealuse aretusühingu või aretusettevõtte aretusprogrammis; |
| --- | --- |

b)

aretusmaterjal vastab artikli 21 lõikes 1 või 2 sätestatud tingimustele, kui see on nõutav kõnealuse aretusühingu või aretusettevõtte aretusprogrammis;

| c) | aretusloom vastab tõutunnustele või ristandaretussigade puhul tõu, liini või ristandi tunnustele, mis on ette nähtud aretusühingu või aretusettevõtte aretusprogrammis; |
| --- | --- |

c)

aretusloom vastab tõutunnustele või ristandaretussigade puhul tõu, liini või ristandi tunnustele, mis on ette nähtud aretusühingu või aretusettevõtte aretusprogrammis;

| d) | punktis a osutatud aretusasutus on kantud artiklis 34 sätestatud aretusasutuste loetellu. |
| --- | --- |

d)

punktis a osutatud aretusasutus on kantud artiklis 34 sätestatud aretusasutuste loetellu.

2.   Liikmesriigid ega pädevad asutused ei keela, piira ega takista zootehnilistel või genealoogilistel põhjustel aretusloomade või aretusmaterjali liitu sissetoomist ega kõnealuste loomade või aretusmaterjali kasutamist, kui kõnealused aretusloomad või kõnealuse aretusmaterjali doonorloomad on kantud tõuraamatusse või aretusregistrisse, mida peab aretusasutus, mis on lisatud artiklis 34 sätestatud aretusasutuste loetellu.

Artikkel 37

Liitu sisse toodavate tõupuhaste aretusloomade tavapärase tollimaksumäära kohaldamise kontroll

1.   Kui tõupuhaste aretusloomade lähetamise eest vastutav ettevõtja nõuab lähetatud loomadele määruses (EMÜ) nr 2658/87 ette nähtud tõupuhaste aretusloomade tavapärase tollimaksumäära kohaldamist,

| a) | peab loomadega olema kaasas:






  i) | põlvnemistunnistus, millele on osutatud artikli 30 lõikes 5 või artiklis 32; |
| --- | --- | --- |

a)

peab loomadega olema kaasas:

i)

põlvnemistunnistus, millele on osutatud artikli 30 lõikes 5 või artiklis 32;

| ii) | dokument, mis näitab, et nad tuleb kanda aretusühingu peetavasse tõuraamatusse või aretusettevõtte peetavasse aretusregistrisse; |
| --- | --- |

ii)

dokument, mis näitab, et nad tuleb kanda aretusühingu peetavasse tõuraamatusse või aretusettevõtte peetavasse aretusregistrisse;

| b) | kontrollitakse saadetist piiripunktis, kus viiakse läbi direktiivi 91/496/EMÜ artiklis 4 osutatud dokumentide, identsuse ja füüsiline kontroll. |
| --- | --- |

b)

kontrollitakse saadetist piiripunktis, kus viiakse läbi direktiivi 91/496/EMÜ artiklis 4 osutatud dokumentide, identsuse ja füüsiline kontroll.

2.   Lõike 1 punktis b ette nähtud kontrolli eesmärk on veenduda, et:

| a) | saadetisega on kaasas lõike 1 punktis a osutatud dokumendid; |
| --- | --- |

a)

saadetisega on kaasas lõike 1 punktis a osutatud dokumendid;

| b) | saadetise sisu ja märgistus vastavad lõike 1 punktis a osutatud dokumentides esitatud teabele. |
| --- | --- |

b)

saadetise sisu ja märgistus vastavad lõike 1 punktis a osutatud dokumentides esitatud teabele.

IX PEATÜKK

Pädevad asutused tõupuhaste aretusloomade aretusprogrammi täitjana

Artikkel 38

Pädevad asutused tõupuhaste aretusloomade aretusprogrammi täitjana

1.   Kui liikmesriigis või piirkonnas, kus pädev asutus tegutseb, puudub aretajate organisatsioon või ühing või avaliku sektori asutus, kes täidab tõupuhaste veiste, sigade, lammaste, kitsede või hobuslaste aretusprogrammi, võib kõnealune pädev asutus otsustada täita kõnealuse tõu aretusprogrammi tingimusel, et

| a) | tõu säilitamine või tõu loomine on vajalik liikmesriigis või piirkonnas, kus kõnealune pädev asutus tegutseb, või |
| --- | --- |

a)

tõu säilitamine või tõu loomine on vajalik liikmesriigis või piirkonnas, kus kõnealune pädev asutus tegutseb, või

| b) | kõnealune tõug on ohustatud tõug. |
| --- | --- |

b)

kõnealune tõug on ohustatud tõug.

2.   Kooskõlas käesoleva artikliga aretusprogrammi täitev pädev asutus võtab vajalikud meetmed tagamaks, et sel puudub kahjulik mõju:

| a) | aretajate organisatsioonide või ühingute või avaliku sektori asutuste võimalusele olla tunnustatud aretusühinguna artikli 4 lõike 3 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

aretajate organisatsioonide või ühingute või avaliku sektori asutuste võimalusele olla tunnustatud aretusühinguna artikli 4 lõike 3 kohaselt;

| b) | aretusühingute võimalusele lasta oma aretusprogramm heaks kiita artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt. |
| --- | --- |

b)

aretusühingute võimalusele lasta oma aretusprogramm heaks kiita artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt.

3.   Kui pädev asutus täidab tõupuhaste aretusloomade aretusprogrammi, peab:

| a) | pädeval asutusel olema piisavalt kvalifitseeritud töötajaid ning piisavad rajatised ja seadmed, et täita tõhusalt kõnealust aretusprogrammi; |
| --- | --- |

a)

pädeval asutusel olema piisavalt kvalifitseeritud töötajaid ning piisavad rajatised ja seadmed, et täita tõhusalt kõnealust aretusprogrammi;

| b) | pädev asutus olema võimeline viima vajaliku kontrolli läbi kõnealusesse aretusprogrammi kuuluvate tõupuhaste aretusloomade põlvnemise registreerimiseks; |
| --- | --- |

b)

pädev asutus olema võimeline viima vajaliku kontrolli läbi kõnealusesse aretusprogrammi kuuluvate tõupuhaste aretusloomade põlvnemise registreerimiseks;

| c) | pädeval asutusel olema piisav hulk tõupuhtaid aretusloomi ja piisav arv aretajaid kõnealuse aretusprogrammi geograafilises piirkonnas; |
| --- | --- |

c)

pädeval asutusel olema piisav hulk tõupuhtaid aretusloomi ja piisav arv aretajaid kõnealuse aretusprogrammi geograafilises piirkonnas;

| d) | pädev asutus olema võimeline hankima või on hankinud ja olema võimeline kasutama tõupuhaste aretusloomade kohta kogutud andmeid, mis on vajalikud kõnealuse aretusprogrammi täitmiseks; |
| --- | --- |

d)

pädev asutus olema võimeline hankima või on hankinud ja olema võimeline kasutama tõupuhaste aretusloomade kohta kogutud andmeid, mis on vajalikud kõnealuse aretusprogrammi täitmiseks;

| e) | pädev asutus olema vastu võtnud reeglid,






  i) | millega sätestatakse kõnealuses aretusprogrammis osalevate aretajatega tekkivate vaidluste lahendamise kord; |
| --- | --- | --- |

e)

pädev asutus olema vastu võtnud reeglid,

i)

millega sätestatakse kõnealuses aretusprogrammis osalevate aretajatega tekkivate vaidluste lahendamise kord;

| ii) | mis tagavad kõnealuses aretusprogrammis osalevate aretajate võrdse kohtlemise; |
| --- | --- |

ii)

mis tagavad kõnealuses aretusprogrammis osalevate aretajate võrdse kohtlemise;

| iii) | millega sätestatakse kõnealuses aretusprogrammis osalevate aretajate õigused ja kohustused. |
| --- | --- |

iii)

millega sätestatakse kõnealuses aretusprogrammis osalevate aretajate õigused ja kohustused.

4.   Lõikes 1 osutatud aretusprogramm sisaldab järgmist:

| a) | teave aretusprogrammi eesmärgi kohta, milleks on tõu säilitamine, tõu parandamine, uue tõu loomine, tõu taastamine või nende kombinatsioon; |
| --- | --- |

a)

teave aretusprogrammi eesmärgi kohta, milleks on tõu säilitamine, tõu parandamine, uue tõu loomine, tõu taastamine või nende kombinatsioon;

| b) | aretusprogrammi kuuluva tõu nimi, et ei tekiks segadust sarnaste muud tõugu tõupuhaste aretusloomadega, mis on kantud muudesse olemasolevatesse tõuraamatutesse; |
| --- | --- |

b)

aretusprogrammi kuuluva tõu nimi, et ei tekiks segadust sarnaste muud tõugu tõupuhaste aretusloomadega, mis on kantud muudesse olemasolevatesse tõuraamatutesse;

| c) | aretusprogrammi kuuluva tõu üksikasjalikud omadused, sealhulgas olulisemad aretustunnused; |
| --- | --- |

c)

aretusprogrammi kuuluva tõu üksikasjalikud omadused, sealhulgas olulisemad aretustunnused;

| d) | teave aretusprogrammi geograafilise piirkonna kohta; |
| --- | --- |

d)

teave aretusprogrammi geograafilise piirkonna kohta;

| e) | teave tõupuhaste aretusloomade identifitseerimissüsteemi kohta, millega tagatakse, et tõupuhtad aretusloomad kantakse tõuraamatusse ainult siis, kui need on asjaomasesse liiki kuuluvate loomade identifitseerimist ja registreerimist käsitleva liidu loomatervise alase õiguse kohaselt individuaalselt identifitseeritud; |
| --- | --- |

e)

teave tõupuhaste aretusloomade identifitseerimissüsteemi kohta, millega tagatakse, et tõupuhtad aretusloomad kantakse tõuraamatusse ainult siis, kui need on asjaomasesse liiki kuuluvate loomade identifitseerimist ja registreerimist käsitleva liidu loomatervise alase õiguse kohaselt individuaalselt identifitseeritud;

| f) | teave selliste tõupuhaste aretusloomade põlvnemise registreerimissüsteemi kohta, kes on tõuraamatusse kantud ja vastavad tõuraamatusse kandmise tingimustele; |
| --- | --- |

f)

teave selliste tõupuhaste aretusloomade põlvnemise registreerimissüsteemi kohta, kes on tõuraamatusse kantud ja vastavad tõuraamatusse kandmise tingimustele;

| g) | aretusprogrammi valiku- ja aretuseesmärgid koos aretusprogrammi peamiste eesmärkidega ning vajaduse korral nende eesmärkide üksikasjalikud hindamiskriteeriumid, millele tuginetakse tõupuhaste aretusloomade aretusprogrammis osalemiseks valimisel; |
| --- | --- |

g)

aretusprogrammi valiku- ja aretuseesmärgid koos aretusprogrammi peamiste eesmärkidega ning vajaduse korral nende eesmärkide üksikasjalikud hindamiskriteeriumid, millele tuginetakse tõupuhaste aretusloomade aretusprogrammis osalemiseks valimisel;

| h) | juhul kui aretusprogrammis nõutakse jõudluskontrolli läbiviimist või geneetilise väärtuse hindamist,






  i) | teave süsteemide kohta, mida kasutatakse jõudluskontrolli tulemuste kogumiseks, registreerimiseks, avaldamiseks ja kasutamiseks; |
| --- | --- | --- |

h)

juhul kui aretusprogrammis nõutakse jõudluskontrolli läbiviimist või geneetilise väärtuse hindamist,

i)

teave süsteemide kohta, mida kasutatakse jõudluskontrolli tulemuste kogumiseks, registreerimiseks, avaldamiseks ja kasutamiseks;

| ii) | teave tõupuhaste aretusloomade geneetilise väärtuse hindamise ja asjakohasel juhul genoomaretusväärtuse hindamise süsteemi kohta; |
| --- | --- |

ii)

teave tõupuhaste aretusloomade geneetilise väärtuse hindamise ja asjakohasel juhul genoomaretusväärtuse hindamise süsteemi kohta;

| i) | artiklis 17 ette nähtud tõuraamatu lisade loomisel või artiklis 16 ette nähtud põhiosa klassidesse jaotamise korral normid tõuraamatu jaotuse kohta ning kriteeriumid või menetlused, mida kohaldatakse loomade kõnealustesse osadesse kandmiseks või kõnealustesse klassidesse klassifitseerimiseks; |
| --- | --- |

i)

artiklis 17 ette nähtud tõuraamatu lisade loomisel või artiklis 16 ette nähtud põhiosa klassidesse jaotamise korral normid tõuraamatu jaotuse kohta ning kriteeriumid või menetlused, mida kohaldatakse loomade kõnealustesse osadesse kandmiseks või kõnealustesse klassidesse klassifitseerimiseks;

| j) | keeldu või piirangut käsitlev teave, kui tõupuhaste aretushobuslaste puhul keelatakse aretusprogrammiga ühe või mitme paljundusmeetodi kasutamine või tõupuhaste aretusloomade kasutamine ühe või mitme paljundusmeetodi tarbeks, millele on osutatud artikli 21 lõikes 2, või piiratakse seda; |
| --- | --- |

j)

keeldu või piirangut käsitlev teave, kui tõupuhaste aretushobuslaste puhul keelatakse aretusprogrammiga ühe või mitme paljundusmeetodi kasutamine või tõupuhaste aretusloomade kasutamine ühe või mitme paljundusmeetodi tarbeks, millele on osutatud artikli 21 lõikes 2, või piiratakse seda;

| k) | kui pädev asutus ostab aretusprogrammi haldamisega seotud konkreetseid tehnilisi toiminguid sisse kolmandalt isikult, teave kõnealuste toimingute kohta ning määratud kolmanda isiku nimi ja kontaktandmed. |
| --- | --- |

k)

kui pädev asutus ostab aretusprogrammi haldamisega seotud konkreetseid tehnilisi toiminguid sisse kolmandalt isikult, teave kõnealuste toimingute kohta ning määratud kolmanda isiku nimi ja kontaktandmed.

5.   Kui pädev asutus täidab tõupuhaste aretushobuslaste aretusprogrammi, kohaldatakse lisaks lõigetes 3 ja 4 sätestatud nõuetele ka nõudeid, mis on sätestatud I lisa 3. osa punktides 1, 2, ja 3 ning punkti 4 alapunktides a ja c.

6.   Kui pädev asutus täidab tõupuhaste aretusloomade aretusprogrammi, teavitab kõnealune pädev asutus kõnealuses aretusprogrammis osalevaid aretajaid läbipaistvalt ja õigeaegselt kõikidest selles tehtud muudatustest.

7.   Kui pädev asutus täidab tõupuhaste aretusloomade aretusprogrammi, kohaldatakse mutatis mutandis artikleid 3, 13–22, 25 ja 27, artikli 28 lõiget 2, artikleid 30, 31 ja 32 ning artikli 36 lõiget 1.

X PEATÜKK

Ametlik kontroll ja muud ametlikud toimingud, haldusabi, koostöö ja õigusnormide järgimise tagamine liikmesriikide poolt

Artikkel 39

Pädevate asutuste määramine

1.   Liikmesriigid määravad pädevad asutused, kelle ülesanne on viia läbi ametlikke kontrolle, et kontrollida käesolevas määruses sätestatud normide täitmist ettevõtjate poolt, ning viia läbi muid ametlikke toiminguid, et tagada nende normide rakendamine.

2.   Iga liikmesriik:

| a) | koostab tema poolt lõike 1 kohaselt määratud pädevate asutute loetelu, mis sisaldab ka nende kontaktandmeid, ning ajakohastab seda; |
| --- | --- |

a)

koostab tema poolt lõike 1 kohaselt määratud pädevate asutute loetelu, mis sisaldab ka nende kontaktandmeid, ning ajakohastab seda;

| b) | täpsustab punktis a ette nähtud loetelus aadressi, kuhu tuleb saata:






  i) | artiklis 12 osutatud teated või |
| --- | --- | --- |

b)

täpsustab punktis a ette nähtud loetelus aadressi, kuhu tuleb saata:

i)

artiklis 12 osutatud teated või

| ii) | artiklites 48 ja 49 osutatud teave, taotlused või teated; |
| --- | --- |

ii)

artiklites 48 ja 49 osutatud teave, taotlused või teated;

| c) | teeb punktis a osutatud loetelu üldsusele kättesaadavaks veebisaidil ning teatab selle veebisaidi komisjonile. |
| --- | --- |

c)

teeb punktis a osutatud loetelu üldsusele kättesaadavaks veebisaidil ning teatab selle veebisaidi komisjonile.

3.   Komisjon koostab ja peab ajakohastatud loetelu lõike 2 punktis c osutatud veebisaitidest ning teeb selle loetelu üldsusele kättesaadavaks.

Artikkel 40

Aretusprogramme täitvate pädevate asutuste poolt normide täitmine

Erandina käesolevast peatükist võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et kontrollida, kas vastavalt artiklile 38 aretusprogramme täitvad pädevad asutused vastavad selles artiklis sätestatud normidele.

Artikkel 41

Pädevate asutuste üldised kohustused

Pädevatel asutustel:

| a) | peavad olema kehtestatud nende läbiviidavate ametlike kontrollide ja muude ametlike toimingute tulemuslikkuse, asjakohasuse, erapooletuse, kvaliteedi ja järjepidevuse tagamise ja kontrollimise menetlused või kord või mõlemad; |
| --- | --- |

a)

peavad olema kehtestatud nende läbiviidavate ametlike kontrollide ja muude ametlike toimingute tulemuslikkuse, asjakohasuse, erapooletuse, kvaliteedi ja järjepidevuse tagamise ja kontrollimise menetlused või kord või mõlemad;

| b) | peavad olema kehtestatud menetlused või kord või mõlemad, mille eesmärk on tagada, et nende töötajatel, kes viivad läbi ametlikke kontrolle ja muid ametlikke toiminguid, puudub huvide konflikt suhetes ettevõtjatega, kelle juures nad ametlikke kontrolle ja muid ametlikke toiminguid läbi viivad; |
| --- | --- |

b)

peavad olema kehtestatud menetlused või kord või mõlemad, mille eesmärk on tagada, et nende töötajatel, kes viivad läbi ametlikke kontrolle ja muid ametlikke toiminguid, puudub huvide konflikt suhetes ettevõtjatega, kelle juures nad ametlikke kontrolle ja muid ametlikke toiminguid läbi viivad;

| c) | peab olema piisav arv sobiva kvalifikatsiooniga, sobiva koolituse saanud ja sobivate kogemustega töötajaid või juurdepääs neile, et ametlikke kontrolle ja muid ametlikke toiminguid oleks võimalik läbi viia tõhusalt ja tulemuslikult; |
| --- | --- |

c)

peab olema piisav arv sobiva kvalifikatsiooniga, sobiva koolituse saanud ja sobivate kogemustega töötajaid või juurdepääs neile, et ametlikke kontrolle ja muid ametlikke toiminguid oleks võimalik läbi viia tõhusalt ja tulemuslikult;

| d) | peavad olema asjakohased ja nõuetekohaselt hooldatud rajatised ja seadmed, et tagada oma töötajatele võimalus viia ametlikke kontrolle ja muid ametlikke toiminguid läbi tõhusalt ja tulemuslikult; |
| --- | --- |

d)

peavad olema asjakohased ja nõuetekohaselt hooldatud rajatised ja seadmed, et tagada oma töötajatele võimalus viia ametlikke kontrolle ja muid ametlikke toiminguid läbi tõhusalt ja tulemuslikult;

| e) | peavad olema õiguslikud volitused ametlike kontrollide ja muude ametlike toimingute läbiviimiseks ning käesoleva määrusega ette nähtud meetmete võtmiseks; |
| --- | --- |

e)

peavad olema õiguslikud volitused ametlike kontrollide ja muude ametlike toimingute läbiviimiseks ning käesoleva määrusega ette nähtud meetmete võtmiseks;

| f) | peavad olema kehtestatud õiguslikud menetlused, et tagada oma töötajate jaoks nende ülesannete nõuetekohase täitmise võimaldamiseks juurdepääs ettevõtjate valdustele ja dokumentidele ning nende hallatavatele elektroonilistele teabehaldussüsteemidele. |
| --- | --- |

f)

peavad olema kehtestatud õiguslikud menetlused, et tagada oma töötajate jaoks nende ülesannete nõuetekohase täitmise võimaldamiseks juurdepääs ettevõtjate valdustele ja dokumentidele ning nende hallatavatele elektroonilistele teabehaldussüsteemidele.

Artikkel 42

Pädevate asutuste konfidentsiaalsuskohustused

1.   Ilma et see piiraks olukordi, mil liidu või liikmesriigi õigusega nõutakse konfidentsiaalse teabe avaldamist, nõuavad pädevad asutused oma töötajatelt, et nad ei avaldaks kolmandatele isikutele ametlike kontrollide ja muude ametlike toimingutega seotud ülesandeid täites saadud teavet, mis oma olemuselt on ametisaladus, välja arvatud kui on olemas ülekaalukas avalik huvi, mis nõuab sellise teabe avaldamist.

2.   Ametisaladusena käsitatakse teavet, mille avaldamine seaks ohtu

| a) | ametlike kontrollide või uurimiste eesmärgi; |
| --- | --- |

a)

ametlike kontrollide või uurimiste eesmärgi;

| b) | ettevõtja või muu füüsilise või juriidilise isiku ärihuvide kaitstuse; |
| --- | --- |

b)

ettevõtja või muu füüsilise või juriidilise isiku ärihuvide kaitstuse;

| c) | kohtumenetluse ja õigusnõustamise kaitstuse. |
| --- | --- |

c)

kohtumenetluse ja õigusnõustamise kaitstuse.

Artikkel 43

Ametlikule kontrollile esitatavad nõuded

1.   Pädevad asutused viivad ettevõtjate juures ametliku kontrolli läbi sobiva sagedusega, võttes arvesse

| a) | käesolevas määruses sätestatud normide rikkumise ohtu; |
| --- | --- |

a)

käesolevas määruses sätestatud normide rikkumise ohtu;

| b) | ettevõtjate juures tehtud varasemate ametlike kontrollide tulemusi ja käesolevas määruses sätestatud normide varasemat täitmist; |
| --- | --- |

b)

ettevõtjate juures tehtud varasemate ametlike kontrollide tulemusi ja käesolevas määruses sätestatud normide varasemat täitmist;

| c) | käesolevas määruses sätestatud normide täitmise kontrollimiseks ettevõtjate enesekontrollide või nende taotluse korral kolmandate isikute läbiviidud kontrollide usaldusväärsust ja tulemusi; |
| --- | --- |

c)

käesolevas määruses sätestatud normide täitmise kontrollimiseks ettevõtjate enesekontrollide või nende taotluse korral kolmandate isikute läbiviidud kontrollide usaldusväärsust ja tulemusi;

| d) | mis tahes teavet, mis võib viidata käesolevas määruses sätestatud normide rikkumisele. |
| --- | --- |

d)

mis tahes teavet, mis võib viidata käesolevas määruses sätestatud normide rikkumisele.

2.   Pädevad asutused viivad ametliku kontrolli läbi dokumenteeritud menetluste kohaselt, mis sisaldavad juhiseid ametlikku kontrolli läbiviivate töötajate jaoks.

3.   Ettevõtjatele tuleb ametlikust kontrollist ette teatada, välja arvatud juhul, kui on olemas põhjused ametliku kontrolli läbiviimiseks ilma etteteatamiseta.

4.   Ametliku kontrolli läbiviimisel tuleb niivõrd kui võimalik püüda vähendada ettevõtjatele langevat koormust, ilma et see avaldaks negatiivset mõju kõnealuse ametliku kontrolli kvaliteedile.

5.   Pädevad asutused viivad ametliku kontrolli läbi samal viisil, olenemata sellest, kas asjaomased aretusloomad või nende aretusmaterjal

| a) | on pärit liikmesriigist, kus ametlik kontroll läbi viiakse, või mõnest muust liikmesriigist või |
| --- | --- |

a)

on pärit liikmesriigist, kus ametlik kontroll läbi viiakse, või mõnest muust liikmesriigist või

| b) | tuuakse liitu sisse. |
| --- | --- |

b)

tuuakse liitu sisse.

Artikkel 44

Ametliku kontrolli läbipaistvus

Pädev asutus teeb ametlikku kontrolli võimalikult läbipaistvalt ja muudab üldsusele kättesaadavaks asjakohase ametliku kontrolli läbiviimise ja korraldamisega seotud teabe.

Artikkel 45

Ametliku kontrolli kontrollaktid

1.   Pädevad asutused koostavad kontrollaktid iga nende poolt läbiviidud ametliku kontrolli kohta.

Kontrollaktid sisaldavad järgmist teavet:

| a) | ametliku kontrolli eesmärgi kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

ametliku kontrolli eesmärgi kirjeldus;

| b) | kohaldatud kontrollimeetodid; |
| --- | --- |

b)

kohaldatud kontrollimeetodid;

| c) | ametliku kontrolli tulemused; |
| --- | --- |

c)

ametliku kontrolli tulemused;

| d) | vajaduse korral meetmed, mille rakendamist pädevad asutused ettevõtjatelt ametliku kontrolli tulemusel nõuavad. |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral meetmed, mille rakendamist pädevad asutused ettevõtjatelt ametliku kontrolli tulemusel nõuavad.

2.   Kui kohtueelse uurimise või kohtumenetluse kaitstuse eesmärk ei nõua vastupidist, annavad pädevad asutused ettevõtjale, kelle juures ametlik kontroll läbi viidi, lõikes 1 osutatud kontrollakti koopia.

Artikkel 46

Ametlikule kontrollile või muudele ametlikele toimingutele allutatud ettevõtjate kohustused

1.   Niivõrd kui see on vajalik ametliku kontrolli läbiviimiseks või muude ametlike toimingute tegemiseks, peab ettevõtja, kui pädev asutus seda nõuab, andma pädeva asutuse töötajatele juurdepääsu

| a) | oma seadmetele, valdustele ja muudele tema kontrolli all olevatele kohtadele; |
| --- | --- |

a)

oma seadmetele, valdustele ja muudele tema kontrolli all olevatele kohtadele;

| b) | oma elektroonilistele teabehaldussüsteemidele; |
| --- | --- |

b)

oma elektroonilistele teabehaldussüsteemidele;

| c) | oma aretusloomadele ja tema kontrolli all olevale aretusmaterjalile; |
| --- | --- |

c)

oma aretusloomadele ja tema kontrolli all olevale aretusmaterjalile;

| d) | oma dokumentidele ja muule asjakohasele teabele. |
| --- | --- |

d)

oma dokumentidele ja muule asjakohasele teabele.

2.   Ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute läbiviimise ajal abistavad ettevõtjad pädevate asutuste töötajaid ja teevad nendega koostööd nende tööülesannete täitmisel.

Artikkel 47

Kinnitust leidnud nõuete rikkumise korral võetavad meetmed

1.   Kui nõuete rikkumine on leidnud kinnitust, teeb pädev asutus järgmist:

| a) | võtab mis tahes meetmeid, mis on vajalikud selleks, et määrata kindlaks nõuete rikkumise allikas ja ulatus ning teha kindlaks ettevõtja vastutus; |
| --- | --- |

a)

võtab mis tahes meetmeid, mis on vajalikud selleks, et määrata kindlaks nõuete rikkumise allikas ja ulatus ning teha kindlaks ettevõtja vastutus;

| b) | võtab asjakohaseid meetmeid tagamaks, et ettevõtja heastab nõuete rikkumise ja hoidub sellest edaspidi. |
| --- | --- |

b)

võtab asjakohaseid meetmeid tagamaks, et ettevõtja heastab nõuete rikkumise ja hoidub sellest edaspidi.

Võetava meetme üle otsustamisel võtab pädev asutus arvesse nõuete rikkumise laadi ja asjaomase ettevõtja võimalikke varasemaid rikkumisi.

Eelkõige teeb pädev asutus asjakohasel juhul järgmist:

| a) | teeb aretusühingule ettekirjutuse lükata edasi tõupuhaste aretusloomade kandmine tõuraamatusse või teevad aretusettevõttele ettekirjutuse lükata edasi ristandaretussigade kandmine aretusregistrisse; |
| --- | --- |

a)

teeb aretusühingule ettekirjutuse lükata edasi tõupuhaste aretusloomade kandmine tõuraamatusse või teevad aretusettevõttele ettekirjutuse lükata edasi ristandaretussigade kandmine aretusregistrisse;

| b) | teeb ettekirjutuse mitte kasutada aretusloomi või aretusmaterjali käesoleva määruse kohaseks aretuseks; |
| --- | --- |

b)

teeb ettekirjutuse mitte kasutada aretusloomi või aretusmaterjali käesoleva määruse kohaseks aretuseks;

| c) | peatab põlvnemistunnistuste väljaandmise aretusühingu või aretusettevõtte poolt; |
| --- | --- |

c)

peatab põlvnemistunnistuste väljaandmise aretusühingu või aretusettevõtte poolt;

| d) | peatab või tunnistab kehtetuks aretusühingu või aretusettevõtte aretusprogrammi heaks kiitmise, kui kõnealune aretusühing või aretusettevõte rikub korduvalt, pidevalt või üldiselt niisuguse aretusprogrammi nõudeid, mis on heaks kiidetud artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt; |
| --- | --- |

d)

peatab või tunnistab kehtetuks aretusühingu või aretusettevõtte aretusprogrammi heaks kiitmise, kui kõnealune aretusühing või aretusettevõte rikub korduvalt, pidevalt või üldiselt niisuguse aretusprogrammi nõudeid, mis on heaks kiidetud artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt;

| e) | tunnistab kehtetuks aretusühingu või aretusettevõtte artikli 4 lõike 3 kohase tunnustamise, kui kõnealune aretusühing või aretusettevõte rikub korduvalt, pidevalt või üldiselt artikli 4 lõikes 3 osutatud nõudeid; |
| --- | --- |

e)

tunnistab kehtetuks aretusühingu või aretusettevõtte artikli 4 lõike 3 kohase tunnustamise, kui kõnealune aretusühing või aretusettevõte rikub korduvalt, pidevalt või üldiselt artikli 4 lõikes 3 osutatud nõudeid;

| f) | võtab mis tahes muid meetmeid, mida ta peab asjakohaseks, et tagada käesoleva määruse täitmine. |
| --- | --- |

f)

võtab mis tahes muid meetmeid, mida ta peab asjakohaseks, et tagada käesoleva määruse täitmine.

2.   Pädev asutus teatab asjaomasele ettevõtjale või tema esindajale

| a) | seoses lõike 1 kohase meetmega oma otsusest kirjalikult, põhjendades oma otsust; |
| --- | --- |

a)

seoses lõike 1 kohase meetmega oma otsusest kirjalikult, põhjendades oma otsust;

| b) | asjaomase otsuse edasikaebamise õigusest ning kohaldatava menetluse ja tähtajad. |
| --- | --- |

b)

asjaomase otsuse edasikaebamise õigusest ning kohaldatava menetluse ja tähtajad.

3.   Pädev asutus jälgib olukorda ning muudab tema poolt käesoleva artikli kohaselt võetud meetmeid, peatab need või lõpetab nende kohaldamise, lähtudes nõuete rikkumise tõsidusest ja nõuete täitmisele viitavatest selgetest tõenditest.

4.   Liikmesriigid võivad ette näha, et käesoleva artikli kohaldamisel pädevale asutusele tekkinud kulud kannavad täielikult või osaliselt asjassepuutuvad ettevõtjad.

Artikkel 48

Koostöö ja haldusabi

1.   Kui on tegemist nõuete rikkumisega, mida esineb enam kui ühes liikmesriigis, see levib enam kui ühte liikmesriiki või sellel on tagajärjed enam kui ühes liikmesriigis, teevad kõnealuste liikmesriikide pädevad asutused üksteisega koostööd ja osutavad üksteisele haldusabi, et tagada käesoleva määruse nõuetekohane kohaldamine.

2.   Lõikega 1 ette nähtud koostöö ja haldusabi võivad hõlmata

| a) | liikmesriigi pädeva asutuse (edaspidi „taotluse esitanud pädev asutus“) põhjendatud taotlust saada teise liikmesriigi pädevalt asutuselt (edaspidi „taotluse saanud pädev asutus“) teavet, mis on vajalik ametliku kontrolli läbiviimiseks või järelmeetmete võtmiseks; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigi pädeva asutuse (edaspidi „taotluse esitanud pädev asutus“) põhjendatud taotlust saada teise liikmesriigi pädevalt asutuselt (edaspidi „taotluse saanud pädev asutus“) teavet, mis on vajalik ametliku kontrolli läbiviimiseks või järelmeetmete võtmiseks;

| b) | nõuete rikkumise korral, millel võib olla mõju teistes liikmesriikides, kõnealuste teiste liikmesriikide pädevate asutuste teavitamist kõnealusest nõuete rikkumisest teadliku pädeva asutuse poolt; |
| --- | --- |

b)

nõuete rikkumise korral, millel võib olla mõju teistes liikmesriikides, kõnealuste teiste liikmesriikide pädevate asutuste teavitamist kõnealusest nõuete rikkumisest teadliku pädeva asutuse poolt;

| c) | taotluse saanud pädeva asutuse poolt taotluse esitanud pädevale asutusele vajaliku teabe ja vajalike dokumentide esitamist põhjendamatu viivituseta, kui asjaomane teave ja asjaomased dokumendid on kättesaadavad; |
| --- | --- |

c)

taotluse saanud pädeva asutuse poolt taotluse esitanud pädevale asutusele vajaliku teabe ja vajalike dokumentide esitamist põhjendamatu viivituseta, kui asjaomane teave ja asjaomased dokumendid on kättesaadavad;

| d) | uurimise korraldamist või ametlikke kontrolle, mida taotluse saanud pädev asutus viib läbi selleks, et






  i) | esitada taotluse esitanud pädevale asutusele kogu vajalik teave ja kõik vajalikud dokumendid, sealhulgas niisuguse uurimise või ametlike kontrollide tulemuste ning, asjakohasel juhul, võetud meetmete kohta; |
| --- | --- | --- |

d)

uurimise korraldamist või ametlikke kontrolle, mida taotluse saanud pädev asutus viib läbi selleks, et

i)

esitada taotluse esitanud pädevale asutusele kogu vajalik teave ja kõik vajalikud dokumendid, sealhulgas niisuguse uurimise või ametlike kontrollide tulemuste ning, asjakohasel juhul, võetud meetmete kohta;

| ii) | kontrollida, kas tema jurisdiktsioonis täidetakse käesolevas määruses sätestatud norme, viies vajaduse korral läbi kohapealseid kontrolle; |
| --- | --- |

ii)

kontrollida, kas tema jurisdiktsioonis täidetakse käesolevas määruses sätestatud norme, viies vajaduse korral läbi kohapealseid kontrolle;

| e) | asjaomaste pädevate asutuste kokkuleppel liikmesriigi pädeva asutuse osalemist kohapealses ametlikus kontrollis, mida viivad läbi teise liikmesriigi pädevad asutused. |
| --- | --- |

e)

asjaomaste pädevate asutuste kokkuleppel liikmesriigi pädeva asutuse osalemist kohapealses ametlikus kontrollis, mida viivad läbi teise liikmesriigi pädevad asutused.

3.   Kui muust liikmesriigist pärit aretusloomade või nende aretusmaterjali ametliku kontrolli käigus ilmnevad käesolevas määruses sätestatud normide korduvad rikkumised, teatab kõnealuse ametliku kontrolli läbiviinud liikmesriigi pädev asutus sellest põhjendamatu viivituseta komisjonile ja teiste liikmesriikide pädevatele asutustele.

4.   Käesolev artikkel ei piira selliste siseriiklike normide kohaldamist,

| a) | mida kohaldatakse kohtumenetluse esemeks olevate või kohtumenetlusega seotud dokumentide kättesaadavaks tegemise suhtes; |
| --- | --- |

a)

mida kohaldatakse kohtumenetluse esemeks olevate või kohtumenetlusega seotud dokumentide kättesaadavaks tegemise suhtes;

| b) | mille eesmärk on füüsiliste või juriidiliste isikute ärihuvide kaitsmine. |
| --- | --- |

b)

mille eesmärk on füüsiliste või juriidiliste isikute ärihuvide kaitsmine.

5.   Kogu käesoleva artikli kohane teabevahetus pädevate asutuste vahel toimub kirjalikult paberkandjal või elektrooniliselt.

Artikkel 49

Komisjoni ja liikmesriikide teavitamine kolmandate riikide esitatava teabe alusel

1.   Kui pädev asutus saab kolmandast riigist teavet, milles osutatakse käesolevas määruses sätestatud normide rikkumisele, teeb ta põhjendamatu viivituseta järgmist:

| a) | edastab sellise teabe teiste liikmesriikide pädevatele asutustele, keda teadaolevalt kõnealune rikkumine puudutab; |
| --- | --- |

a)

edastab sellise teabe teiste liikmesriikide pädevatele asutustele, keda teadaolevalt kõnealune rikkumine puudutab;

| b) | edastab sellise teabe komisjonile, kui teave on või võib olla oluline liidu tasandil. |
| --- | --- |

b)

edastab sellise teabe komisjonile, kui teave on või võib olla oluline liidu tasandil.

2.   Käesoleva määruse kohaselt läbiviidud ametliku kontrolli või uurimise käigus saadud teavet võib lõikes 1 osutatud kolmandale riigile edastada tingimusel, et

| a) | teavet esitanud pädevad asutused on andnud selleks oma nõusoleku; |
| --- | --- |

a)

teavet esitanud pädevad asutused on andnud selleks oma nõusoleku;

| b) | järgitakse isikuandmete kolmandatele riikidele edastamise suhtes kohaldatavaid liidu ja liikmesriigi õigusnorme. |
| --- | --- |

b)

järgitakse isikuandmete kolmandatele riikidele edastamise suhtes kohaldatavaid liidu ja liikmesriigi õigusnorme.

Artikkel 50

Komisjoni koordineeritud abi ja järelmeetmed

1.   Komisjon koordineerib viivitamata pädevate asutuste poolt käesoleva peatüki kohaselt võetud meetmeid, kui

| a) | komisjonile kättesaadav teave osutab tegevusele, millega rikutakse või tõenäoliselt rikutakse käesolevas määruses sätestatud norme, ning see puudutab mitut liikmesriiki; |
| --- | --- |

a)

komisjonile kättesaadav teave osutab tegevusele, millega rikutakse või tõenäoliselt rikutakse käesolevas määruses sätestatud norme, ning see puudutab mitut liikmesriiki;

| b) | asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused ei suuda jõuda kokkuleppele käesolevas määruses sätestatud normide rikkumisele kohaldatavate asjakohaste meetmete osas. |
| --- | --- |

b)

asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused ei suuda jõuda kokkuleppele käesolevas määruses sätestatud normide rikkumisele kohaldatavate asjakohaste meetmete osas.

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel võib komisjon

| a) | nõuda, et niisuguste liikmesriikide pädevad asutused, keda puudutab tegevus, millega rikutakse või tõenäoliselt rikutakse käesolevas määruses sätestatud norme, annaksid komisjonile aru nende poolt võetud meetmetest; |
| --- | --- |

a)

nõuda, et niisuguste liikmesriikide pädevad asutused, keda puudutab tegevus, millega rikutakse või tõenäoliselt rikutakse käesolevas määruses sätestatud norme, annaksid komisjonile aru nende poolt võetud meetmetest;

| b) | koostöös liikmesriikidega, keda puudutab tegevus, millega rikutakse või tõenäoliselt rikutakse käesolevas määruses sätestatud norme, saata ülevaatusmeeskonna läbi viima kohapealset komisjoni kontrolli; |
| --- | --- |

b)

koostöös liikmesriikidega, keda puudutab tegevus, millega rikutakse või tõenäoliselt rikutakse käesolevas määruses sätestatud norme, saata ülevaatusmeeskonna läbi viima kohapealset komisjoni kontrolli;

| c) | nõuda, et lähteliikmesriigi ja vajaduse korral muude asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused tõhustaksid ametlikke kontrolle ning annaksid komisjonile aru nende poolt võetud meetmetest; |
| --- | --- |

c)

nõuda, et lähteliikmesriigi ja vajaduse korral muude asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused tõhustaksid ametlikke kontrolle ning annaksid komisjonile aru nende poolt võetud meetmetest;

| d) | esitada artikli 62 lõikes 1 osutatud komiteele teavet selliste juhtumite kohta ja ettepaneku meetmete kohta, mille abil heastada käesoleva artikli lõike 1 punktis a osutatud rikkumine; |
| --- | --- |

d)

esitada artikli 62 lõikes 1 osutatud komiteele teavet selliste juhtumite kohta ja ettepaneku meetmete kohta, mille abil heastada käesoleva artikli lõike 1 punktis a osutatud rikkumine;

| e) | võtta mis tahes muid asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

e)

võtta mis tahes muid asjakohaseid meetmeid.

Artikkel 51

Ametliku kontrolli rahastamise üldpõhimõte

Liikmesriigid kindlustavad piisavate rahaliste vahendite olemasolu, et tagada pädevate asutuste jaoks ametliku kontrolli ja muude ametlike toimingute läbiviimseks vajalikud töötajad ja muud ressursid.

Artikkel 52

Karistused

Liikmesriigid kehtestavad käesoleva määruse sätete rikkumise eest kohaldatavad karistused ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende kohaldamise tagamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Liikmesriigid teatavad komisjonile nendest normidest 1. novembriks 2018 ning teatavad viivitamata nende kõigist järgnevatest muudatustest.

XI PEATÜKK

Komisjoni poolt läbiviidavad kontrollid

1. jagu

Komisjoni poolt liikmesriikides läbiviidav kontroll

Artikkel 53

Komisjoni poolt liikmesriikides läbiviidav kontroll

1.   Käesoleva määruse kohaldamisalas võivad komisjoni eksperdid viia liikmesriikides läbi kontrolli, et vastavalt vajadusele

| a) | kontrollida käesolevas määruses sätestatud normide kohaldamist; |
| --- | --- |

a)

kontrollida käesolevas määruses sätestatud normide kohaldamist;

| b) | tutvuda õigusnormide täitmise tagamise tavade ning ametliku kontrolli süsteemide ja neid rakendavate pädevate asutuste toimimisega; |
| --- | --- |

b)

tutvuda õigusnormide täitmise tagamise tavade ning ametliku kontrolli süsteemide ja neid rakendavate pädevate asutuste toimimisega;

| c) | uurida ja koguda teavet






  i) | käesolevas määruses sätestatud normide kohaldamisel või täitmise tagamisel esinevate oluliste või korduvate probleemide kohta; |
| --- | --- | --- |

c)

uurida ja koguda teavet

i)

käesolevas määruses sätestatud normide kohaldamisel või täitmise tagamisel esinevate oluliste või korduvate probleemide kohta;

| ii) | ettevõtjate teatavates tavades esilekerkivate probleemide või uute arengusuundade kohta. |
| --- | --- |

ii)

ettevõtjate teatavates tavades esilekerkivate probleemide või uute arengusuundade kohta.

2.   Lõikega 1 ette nähtud kontroll viiakse läbi koostöös liikmesriikide pädevate asutustega.

3.   Lõikega 1 ette nähtud kontroll võib hõlmata kohapealset kontrolli koostöös ametlikku kontrolli läbi viivate pädevate asutustega.

4.   Liikmesriikide eksperdid võivad abistada komisjoni eksperte. Komisjoni eksperte saatvatele liikmesriikide ekspertidele antakse samad juurdepääsuõigused mis komisjoni ekspertidele.

Artikkel 54

Komisjoni aruanded komisjoni ekspertide poolt liikmesriikides läbiviidud kontrolli kohta

1.   Komisjon teeb järgmist:

| a) | koostab esialgse aruande tulemuste ja soovituste kohta, milles käsitletakse puudusi, mille komisjoni eksperdid tegid kindlaks artikli 53 lõikega 1 ette nähtud kontrolli käigus; |
| --- | --- |

a)

koostab esialgse aruande tulemuste ja soovituste kohta, milles käsitletakse puudusi, mille komisjoni eksperdid tegid kindlaks artikli 53 lõikega 1 ette nähtud kontrolli käigus;

| b) | saadab liikmesriigile, kus kõnealune kontroll läbi viidi, punktis a osutatud esialgse aruande koopia omapoolsete märkuste esitamiseks; |
| --- | --- |

b)

saadab liikmesriigile, kus kõnealune kontroll läbi viidi, punktis a osutatud esialgse aruande koopia omapoolsete märkuste esitamiseks;

| c) | võtab käesoleva lõike punktis b osutatud liikmesriigi märkusi arvesse artikli 53 lõike 1 kohase kõnealuses liikmesriigis komisjoni ekspertide poolt läbiviidud kontrolli tulemusi käsitleva lõpparuande koostamisel; |
| --- | --- |

c)

võtab käesoleva lõike punktis b osutatud liikmesriigi märkusi arvesse artikli 53 lõike 1 kohase kõnealuses liikmesriigis komisjoni ekspertide poolt läbiviidud kontrolli tulemusi käsitleva lõpparuande koostamisel;

| d) | teeb punktis c osutatud lõpparuande ja punktis b osutatud liikmesriigi märkused üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

d)

teeb punktis c osutatud lõpparuande ja punktis b osutatud liikmesriigi märkused üldsusele kättesaadavaks.

2.   Kui see on asjakohane, võib komisjon käesoleva artikli lõike 1 punktis c osutatud lõpparuandes soovitada liikmesriikidel võtta parandus- või ennetusmeetmeid selliste ühekordsete või süsteemsete puuduste kõrvaldamiseks, mis on komisjoni artikli 53 lõike 1 kohase kontrolli käigus kindlaks tehtud.

Artikkel 55

Liikmesriikide kohustused seoses komisjoni kontrolliga

1.   Liikmesriigid:

| a) | annavad komisjoni ekspertide nõudmisel vajalikku tehnilist abi ja esitavad kättesaadavad dokumendid ning osutavad muud tehnilist tuge, et ekspertidel oleks võimalik tõhusalt ja tulemuslikult viia läbi artikli 53 lõikes 1 osutatud kontrolli; |
| --- | --- |

a)

annavad komisjoni ekspertide nõudmisel vajalikku tehnilist abi ja esitavad kättesaadavad dokumendid ning osutavad muud tehnilist tuge, et ekspertidel oleks võimalik tõhusalt ja tulemuslikult viia läbi artikli 53 lõikes 1 osutatud kontrolli;

| b) | annavad vajalikku abi, et tagada komisjoni ekspertidele juurdepääs kõigile valdustele, sealhulgas osaliselt, ning muudele kohtadele, samuti seadmetele ja teabele, sealhulgas elektroonilistele teabehaldussüsteemidele ning kui see on asjakohane, aretusloomadele ja aretusmaterjalile, mida on vaja artikli 53 lõikega 1 osutatud kontrolli läbiviimiseks. |
| --- | --- |

b)

annavad vajalikku abi, et tagada komisjoni ekspertidele juurdepääs kõigile valdustele, sealhulgas osaliselt, ning muudele kohtadele, samuti seadmetele ja teabele, sealhulgas elektroonilistele teabehaldussüsteemidele ning kui see on asjakohane, aretusloomadele ja aretusmaterjalile, mida on vaja artikli 53 lõikega 1 osutatud kontrolli läbiviimiseks.

2.   Liikmesriigid võtavad sõltuvalt artikli 54 lõike 1 punktiga c ette nähtud lõpparuandes esitatud soovitustest vajalikud järelmeetmed, et tagada käesolevas määruses sätestatud normide täitmine.

Artikkel 56

Oluline häire liikmesriigi kontrollisüsteemis

1.   Kui komisjonil on tõendeid olulise häire kohta liikmesriigi kontrollisüsteemis ja kui niisugune häire võib kaasa tuua käesolevas määruses sätestatud normide laialdase rikkumise, võtab komisjon vastu rakendusaktid, milles sätestab ühe või mitu järgmistest abinõudest:

| a) | eritingimuste kehtestamine ametliku kontrollisüsteemi häirest puudutatud aretusloomade või aretusmaterjali turustamise suhtes või selle keelamine; |
| --- | --- |

a)

eritingimuste kehtestamine ametliku kontrollisüsteemi häirest puudutatud aretusloomade või aretusmaterjali turustamise suhtes või selle keelamine;

| b) | mis tahes muu asjakohane ajutine meede. |
| --- | --- |

b)

mis tahes muu asjakohane ajutine meede.

Nimetatud rakendusaktide kohaldamine lõppeb, kui häire on kõrvaldatud.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

2.   Lõikega 1 ette nähtud meetmeid võetakse üksnes juhul, kui pärast seda, kui komisjon on palunud asjaomasel liikmesriigil olukorda parandada, määrates selleks sobiva tähtaja, ning kui liikmesriik ei suutnud olukorda parandada.

3.   Komisjon jälgib lõikes 1 osutatud olukorda ning võtab vastu rakendusaktid, millega sõltuvalt olukorra arengust muudab vastuvõetud meetmeid või tunnistab need kehtetuks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

2. jagu

Komisjoni poolt kolmandates riikides läbiviidav kontroll

Artikkel 57

Komisjoni poolt kolmandates riikides läbiviidav kontroll

1.   Komisjoni eksperdid võivad viia kontrolli läbi kolmandas riigis, et vastavalt vajadusele

| a) | kontrollida, kas kolmanda riigi õigusaktid ja süsteemid on vastavuses või samaväärsed käesolevas määruses sätestatud nõuetega; |
| --- | --- |

a)

kontrollida, kas kolmanda riigi õigusaktid ja süsteemid on vastavuses või samaväärsed käesolevas määruses sätestatud nõuetega;

| b) | kontrollida, kas kolmanda riigi kontrollisüsteem suudab tagada, et liitu sissetoodavate aretusloomade ja aretusmaterjali saadetised vastavad käesoleva määruse VIII peatüki asjakohastele nõuetele; |
| --- | --- |

b)

kontrollida, kas kolmanda riigi kontrollisüsteem suudab tagada, et liitu sissetoodavate aretusloomade ja aretusmaterjali saadetised vastavad käesoleva määruse VIII peatüki asjakohastele nõuetele;

| c) | koguda teavet ja andmeid, mis võimaldavad selgitada selliste korduvate või esilekerkivate probleemide põhjusi, mis on seotud kolmandast riigist pärit liitu sissetoodavate aretusloomade ja aretusmaterjaliga. |
| --- | --- |

c)

koguda teavet ja andmeid, mis võimaldavad selgitada selliste korduvate või esilekerkivate probleemide põhjusi, mis on seotud kolmandast riigist pärit liitu sissetoodavate aretusloomade ja aretusmaterjaliga.

2.   Lõikes 1 osutatud kontrolli puhul peetakse eriti silmas järgmist:

| a) | aretusloomadele ja aretusmaterjalile kohaldatavad kolmanda riigi zootehnika- ja genealoogiaalased õigusaktid; |
| --- | --- |

a)

aretusloomadele ja aretusmaterjalile kohaldatavad kolmanda riigi zootehnika- ja genealoogiaalased õigusaktid;

| b) | kolmanda riigi pädevate asutuste töökorraldus, nende volitused ja sõltumatus, nende suhtes kohaldatav järelevalve ja nende võimupiirid kohaldatavate õigusaktide tõhusaks jõustamiseks; |
| --- | --- |

b)

kolmanda riigi pädevate asutuste töökorraldus, nende volitused ja sõltumatus, nende suhtes kohaldatav järelevalve ja nende võimupiirid kohaldatavate õigusaktide tõhusaks jõustamiseks;

| c) | kolmandas riigis aretusasutuste suhtes läbiviidava kontrolli või järelevalve eest vastutavate töötajate koolitus; |
| --- | --- |

c)

kolmandas riigis aretusasutuste suhtes läbiviidava kontrolli või järelevalve eest vastutavate töötajate koolitus;

| d) | kolmanda riigi pädevate asutuste kasutada olevad vahendid; |
| --- | --- |

d)

kolmanda riigi pädevate asutuste kasutada olevad vahendid;

| e) | dokumenteeritud ja prioriteedipõhiste kontrollimenetluste ja kontrollisüsteemide olemasolu ja toimivus; |
| --- | --- |

e)

dokumenteeritud ja prioriteedipõhiste kontrollimenetluste ja kontrollisüsteemide olemasolu ja toimivus;

| f) | kolmanda riigi pädevate asutuste poolt muudest kolmandatest riikidest saabuvate aretusloomade ja aretusmaterjali suhtes läbiviidava kontrolli ulatus ja teostus; |
| --- | --- |

f)

kolmanda riigi pädevate asutuste poolt muudest kolmandatest riikidest saabuvate aretusloomade ja aretusmaterjali suhtes läbiviidava kontrolli ulatus ja teostus;

| g) | kinnitused, mis kolmas riik saab anda käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmise või samaväärsuse kohta. |
| --- | --- |

g)

kinnitused, mis kolmas riik saab anda käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmise või samaväärsuse kohta.

Artikkel 58

Komisjoni poolt kolmandates riikides läbiviidava kontrolli sagedus ja korraldus

1.   Artikli 57 lõikes 1 osutatud kolmandas riigis läbiviidava kontrolli sageduse määramisel lähtutakse järgmisest:

| a) | käesolevas määruses sätestatud normide aluseks olevad põhimõtted ja eesmärgid; |
| --- | --- |

a)

käesolevas määruses sätestatud normide aluseks olevad põhimõtted ja eesmärgid;

| b) | kõnealusest kolmandast riigist liitu sissetoodavate aretusloomade ja aretusmaterjali kogus ja liik; |
| --- | --- |

b)

kõnealusest kolmandast riigist liitu sissetoodavate aretusloomade ja aretusmaterjali kogus ja liik;

| c) | artikli 57 lõikes 1 osutatud juba läbiviidud kontrollide tulemused; |
| --- | --- |

c)

artikli 57 lõikes 1 osutatud juba läbiviidud kontrollide tulemused;

| d) | kolmandast riigist liitu sisse toodavate aretusloomade ja aretusmaterjali ametliku kontrolli ja liikmesriikide pädevate asutuste poolt läbiviidud muu ametliku kontrolli tulemused; |
| --- | --- |

d)

kolmandast riigist liitu sisse toodavate aretusloomade ja aretusmaterjali ametliku kontrolli ja liikmesriikide pädevate asutuste poolt läbiviidud muu ametliku kontrolli tulemused;

| e) | mis tahes muu teave, mida komisjon peab asjakohaseks. |
| --- | --- |

e)

mis tahes muu teave, mida komisjon peab asjakohaseks.

2.   Artikli 57 lõikes 1 sätestatud kontrolli tõhususe ja tulemuslikkuse suurendamiseks võib komisjon enne kontrolli läbiviimist paluda asjaomasel kolmandal riigil esitada:

| a) | artikli 34 lõikes 2 või artikli 35 lõike 2 punktis a osutatud teabe; |
| --- | --- |

a)

artikli 34 lõikes 2 või artikli 35 lõike 2 punktis a osutatud teabe;

| b) | asjakohasel juhul ja vajaduse korral asjaomase kolmanda riigi pädevate asutuste läbiviidud kontrolli kontrollaktid. |
| --- | --- |

b)

asjakohasel juhul ja vajaduse korral asjaomase kolmanda riigi pädevate asutuste läbiviidud kontrolli kontrollaktid.

3.   Komisjon võib määrata liikmesriikide eksperdid abistama komisjoni eksperte artikli 57 lõikes 1 osutatud kontrolli läbiviimisel.

Artikkel 59

Komisjoni aruanded komisjoni ekspertide poolt kolmandates riikides läbiviidud kontrolli kohta

Komisjon annab aru iga kooskõlas artikliga 57 ja 58 läbiviidud kontrolli tulemustest.

Kui see on asjakohane, sisaldavad aruanded soovitusi. Komisjon teeb need aruanded üldsusele kättesaadavaks.

Artikkel 60

Aretusloomade ja aretusmaterjali liitu sissetoomise suhtes erimeetmete kehtestamine

1.   Kui on tõendeid, et kolmandas riigis toimub käesolevas määruses sätestatud normide laialdane rikkumine, võtab komisjon vastu rakendusakti, mis käsitleb ühte või mitut järgmistest meetmetest:

| a) | keelab sellest kolmandast riigist pärit loomade aretusloomadena või nende sperma, munarakkude ja embrüote aretusmaterjalina liitu sissetoomise; |
| --- | --- |

a)

keelab sellest kolmandast riigist pärit loomade aretusloomadena või nende sperma, munarakkude ja embrüote aretusmaterjalina liitu sissetoomise;

| b) | keelab sellest kolmandast riigist pärit aretusloomade ja aretusmaterjalist saadud järglaste kandmise aretusühingu peetavasse tõuraamatusse või aretusettevõtte peetavasse registrisse. |
| --- | --- |

b)

keelab sellest kolmandast riigist pärit aretusloomade ja aretusmaterjalist saadud järglaste kandmise aretusühingu peetavasse tõuraamatusse või aretusettevõtte peetavasse registrisse.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 62 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Lisaks nimetatud rakendusaktidele, või nende asemel, võib komisjon võtta ühe või enama järgmistest meetmetest:

| a) | kustutada selle kolmanda riigi või selle kolmanda riigi aretusasutused artikli 34 lõikega 1 ette nähtud loetelust; |
| --- | --- |

a)

kustutada selle kolmanda riigi või selle kolmanda riigi aretusasutused artikli 34 lõikega 1 ette nähtud loetelust;

| b) | võtta muid asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

b)

võtta muid asjakohaseid meetmeid.

2.   Lõikes 1 osutatud rakendusaktides ja muudes meetmetes identifitseeritakse aretusloomad ja aretusmaterjal, mille suhtes neid meetmeid võetakse, kombineeritud nomenklatuuri koodidega.

3.   Lõikes 1 osutatud rakendusaktide vastuvõtmisel või muude meetmete võtmisel, arvestab komisjon järgmisega:

| a) | artikli 58 lõike 2 kohaselt kogutud teabega; |
| --- | --- |

a)

artikli 58 lõike 2 kohaselt kogutud teabega;

| b) | mis tahes muu teabega, mille on esitanud lõikes 1 osutatud rikkumisega seotud kolmas riik; |
| --- | --- |

b)

mis tahes muu teabega, mille on esitanud lõikes 1 osutatud rikkumisega seotud kolmas riik;

| c) | vajaduse korral artikli 57 lõikes 1 osutatud kontrolli tulemustega. |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral artikli 57 lõikes 1 osutatud kontrolli tulemustega.

4.   Komisjon jälgib lõikes 1 osutatud normide täitmata jätmist ning muudab vastu võetud meetmeid või tunnistab need kehtetuks sõltuvalt olukorra arengust, kooskõlas sama menetlusega, millega need vastu võeti.

XII PEATÜKK

Delegeerimine ja kohaldamine

Artikkel 61

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 26 lõikes 1, artikli 29 lõikes 5, artikli 30 lõikes 9 ja artikli 32 lõikes 1 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 19. juulist 2016. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 26 lõikes 1, artikli 29 lõikes 5, artikli 30 lõikes 9 ja artikli 32 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastu võtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 26 lõike 1, artikli 29 lõike 5, artikli 30 lõike 9 ja artikli 32 lõike 1 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 62

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab otsusega 77/505/EMÜ loodud alaline zootehnikakomitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes nimetatud määruse artikliga 5.

Artikkel 63

Teatavate rakendusaktide vastuvõtmise kuupäevaga seotud üleminekumeetmed

Komisjon võtab artikli 7 lõikes 5 ja artikli 30 lõikes 10 osutatud rakendusaktid vastu hiljemalt 1. maiks 2017. Artikli 69 kohaselt kohaldatakse neid rakendusakte alates 1. novembrist 2018.

XIII PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 64

Õigusaktide kehtetuks tunnistamine ja üleminekumeetmed

1.   Direktiivid 87/328/EMÜ, 88/661/EMÜ, 89/361/EMÜ, 90/118/EMÜ, 90/119/EMÜ, 90/427/EMÜ, 91/174/EMÜ, 94/28/EÜ ja 2009/157/EÜ ja otsus 96/463/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

2.   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele ja kehtetuks tunnistatud otsusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt käesoleva määruse VII lisas esitatud vastavustabelile.

3.   Direktiivi 90/427/EMÜ artikli 8 lõiget 1 kohaldatakse kuni 21. aprillini 2021.

4.   Aretajate organisatsioone, aretusorganisatsioone, aretajate ühinguid, eraettevõtjaid ning muid organisatsioone ja ühinguid, mis on tegevusloa saanud või tunnustatud lõikes 1 osutatud kehtetuks tunnistatud õigusaktide kohaselt, käsitatakse käesoleva määruse kohaselt tunnustatuna ning muus osas kohaldatakse neile määruses sätestatud norme.

5.   Aretusprogramme, mida täidavad lõikes 4 osutatud ettevõtjad, käsitatakse käesoleva määruse kohaselt heakskiidetuna ning muus osas kohaldatakse neile määruses sätestatud norme.

6.   Kui lõikes 4 osutatud ettevõtjad juba täidavad aretusprogramme liikmesriigis, mis ei ole neile lõikes 1 osutatud kehtetuks tunnistatud õigusaktide alusel tegevusloa või tunnustuse andnud liikmesriik, teavitavad ettevõtjad sellest pädevat asutust, kes andis neile tegevusloa või tunnustuse.

Esimeses lõigus osutatud pädev asutus teavitab teise liikmesriigi asjakohast pädevat asutust aretusprogrammis täitmisest.

7.   Kui enne 19. juulit 2016 peab lõikes 4 osutatud ettevõtja lõikes 1 osutatud kehtetuks tunnistatud õigusaktide kohaselt tõuraamatut, mille eriosasse kantakse teisest liikmesriigist või kolmandast riigist pärit tõupuhtad aretussead, kellel on eritunnused, mis eristavad neid sama tõu populatsioonist, mis on hõlmatud aretusprogrammiga, mida ettevõtja täidab, võib ettevõtja seda eriosa jätkuvalt edasi pidada.

Artikkel 65

Määruse (EL) nr 652/2014 muudatused

Määruse (EL) nr 652/2014 artiklit 30 muudetakse järgmiselt:

| 1) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Euroopa Liidu referentlaborid ja -keskused“; |
| --- | --- |

1)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Euroopa Liidu referentlaborid ja -keskused“;

| 2) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Toetusi võib anda määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 32 osutatud Euroopa Liidu referentlaboritele ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1012 (*1) artiklis 29 osutatud referentkeskustele selliste kulude jaoks, mida nad kannavad komisjoni poolt heaks kiidetud tööprogrammide elluviimisel.


  (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1012 tõupuhaste aretusloomade, ristandaretussigade ja nende aretusmaterjali aretuse, turustamise ning nende liitu sissetoomise suhtes kehtivate zootehniliste ja genealoogiliste tingimuste kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 652/2014, nõukogu direktiive 89/608/EMÜ ja 90/425/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks teatavad õigusaktid tõuaretuse valdkonnas (tõuaretuse määrus) (ELT L 171, 29.6.2016, lk 66).“;" |
| --- | --- |

2)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Toetusi võib anda määruse (EÜ) nr 882/2004 artiklis 32 osutatud Euroopa Liidu referentlaboritele ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1012 (*1) artiklis 29 osutatud referentkeskustele selliste kulude jaoks, mida nad kannavad komisjoni poolt heaks kiidetud tööprogrammide elluviimisel.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1012 tõupuhaste aretusloomade, ristandaretussigade ja nende aretusmaterjali aretuse, turustamise ning nende liitu sissetoomise suhtes kehtivate zootehniliste ja genealoogiliste tingimuste kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 652/2014, nõukogu direktiive 89/608/EMÜ ja 90/425/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks teatavad õigusaktid tõuaretuse valdkonnas (tõuaretuse määrus) (ELT L 171, 29.6.2016, lk 66).“;"

*1

| 3) | lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | selliste töötajatega seotud kulud, kes on otseselt seotud laborite või keskuste ülesannetega, mis kuuluvad nende kui Euroopa Liidu referentlaborite või -keskuste pädevusse, olenemata töötajate staatusest;“. |
| --- | --- | --- |

3)

lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

selliste töötajatega seotud kulud, kes on otseselt seotud laborite või keskuste ülesannetega, mis kuuluvad nende kui Euroopa Liidu referentlaborite või -keskuste pädevusse, olenemata töötajate staatusest;“.

Artikkel 66

Direktiivi 89/608/EMÜ muudatused

Direktiivi 89/608/EMÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Nõukogu 21. novembri 1989. aasta direktiiv 89/608/EMÜ liikmesriikide haldusasutuste vastastikuse abi ning liikmesriikide haldusasutuste ja komisjoni koostöö kohta veterinaarküsimusi käsitlevate õigusaktide nõuetekohase kohaldamise tagamiseks“; |
| --- | --- |

1)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Nõukogu 21. novembri 1989. aasta direktiiv 89/608/EMÜ liikmesriikide haldusasutuste vastastikuse abi ning liikmesriikide haldusasutuste ja komisjoni koostöö kohta veterinaarküsimusi käsitlevate õigusaktide nõuetekohase kohaldamise tagamiseks“;

| 2) | artikkel 1 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 1
  Käesolevas direktiivis sätestatakse viisid, kuidas veterinaarküsimusi käsitlevate õigusaktide järelevalve eest vastutavad liikmesriikide pädevad asutused teevad koostööd teiste liikmesriikide pädevate asutustega ning komisjoni vastavate talitustega, et tagada nende õigusaktide täitmine.“; |
| --- | --- |

2)

artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Käesolevas direktiivis sätestatakse viisid, kuidas veterinaarküsimusi käsitlevate õigusaktide järelevalve eest vastutavad liikmesriikide pädevad asutused teevad koostööd teiste liikmesriikide pädevate asutustega ning komisjoni vastavate talitustega, et tagada nende õigusaktide täitmine.“;

| 3) | artikli 2 lõike 1 teine taane jäetakse välja; |
| --- | --- |

3)

artikli 2 lõike 1 teine taane jäetakse välja;

| 4) | artikli 4 lõike 1 esimene taane asendatakse järgmisega:






  „— | esitama taotluse esitanud asutusele kõik sellised andmed, tõendid, dokumendid või nende tõestatud koopiad, mis on tema valduses või mille ta võib saada lõikes 2 kirjeldatud viisil ning mis võimaldavad tal kontrollida, kas veterinaarküsimusi käsitlevaid õigusakte täidetakse,“; |
| --- | --- | --- |

4)

artikli 4 lõike 1 esimene taane asendatakse järgmisega:

„—

esitama taotluse esitanud asutusele kõik sellised andmed, tõendid, dokumendid või nende tõestatud koopiad, mis on tema valduses või mille ta võib saada lõikes 2 kirjeldatud viisil ning mis võimaldavad tal kontrollida, kas veterinaarküsimusi käsitlevaid õigusakte täidetakse,“;

| 5) | artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Taotluse esitanud asutuse taotlusel ning järgides oma asukohaliikmesriigis kehtivaid õigusnorme, teavitab või laseb teavitada taotluse saanud asutus taotluse esitanud asutust kõigist pädevate asutuste juriidilistest dokumentidest või otsustest, mis on seotud veterinaarküsimusi käsitlevate õigusaktide kohaldamisega.“; |
| --- | --- |

5)

artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Taotluse esitanud asutuse taotlusel ning järgides oma asukohaliikmesriigis kehtivaid õigusnorme, teavitab või laseb teavitada taotluse saanud asutus taotluse esitanud asutust kõigist pädevate asutuste juriidilistest dokumentidest või otsustest, mis on seotud veterinaarküsimusi käsitlevate õigusaktide kohaldamisega.“;

| 6) | artikkel 7 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 7
  Taotluse saanud asutus annab taotluse esitanud asutuse nõudel talle mis tahes asjakohast teavet, mis on tema valduses või mille ta saab artikli 4 lõike 2 kohaselt, eelkõige selliste aruannete ja muude dokumentide või nende tõestatud koopiate või väljavõtete näol, mis käsitlevad tegelikult avastatud toiminguid, mis taotluse esitanud asutuse arvates on vastuolus veterinaarküsimusi käsitlevate õigusaktidega.“; |
| --- | --- |

6)

artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Taotluse saanud asutus annab taotluse esitanud asutuse nõudel talle mis tahes asjakohast teavet, mis on tema valduses või mille ta saab artikli 4 lõike 2 kohaselt, eelkõige selliste aruannete ja muude dokumentide või nende tõestatud koopiate või väljavõtete näol, mis käsitlevad tegelikult avastatud toiminguid, mis taotluse esitanud asutuse arvates on vastuolus veterinaarküsimusi käsitlevate õigusaktidega.“;

| 7) | artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kui nad peavad seda asjakohaseks seoses veterinaarküsimusi käsitlevate õigusaktide järgimisega, peavad liikmesriikide pädevad asutused:






  a) | teostama nii palju kui võimalik artiklis 6 viidatud järelevalvet või korraldama sellise järelevalve; |
| --- | --- | --- |

7)

artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui nad peavad seda asjakohaseks seoses veterinaarküsimusi käsitlevate õigusaktide järgimisega, peavad liikmesriikide pädevad asutused:

a)

teostama nii palju kui võimalik artiklis 6 viidatud järelevalvet või korraldama sellise järelevalve;

| b) | edastama teiste asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele niipea kui võimalik kogu olemasoleva teabe, eelkõige selliste aruannete ja teiste dokumentide või nende tõestatud koopiate või väljavõtete näol, mis käsitlevad toiminguid, mis on või võivad olla vastuolus veterinaarküsimusi käsitlevate õigusaktidega, eelkõige teabe selliste toimingute sooritamise viiside ja meetodite kohta.“; |
| --- | --- |

b)

edastama teiste asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele niipea kui võimalik kogu olemasoleva teabe, eelkõige selliste aruannete ja teiste dokumentide või nende tõestatud koopiate või väljavõtete näol, mis käsitlevad toiminguid, mis on või võivad olla vastuolus veterinaarküsimusi käsitlevate õigusaktidega, eelkõige teabe selliste toimingute sooritamise viiside ja meetodite kohta.“;

| 8) | artikkel 9 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 9

  1.   Iga liikmesriigi pädevad asutused edastavad komisjonile niipea, kui see on neile kättesaadav:






  a) | nende arvates asjakohase teabe, mis käsitleb järgmist:






  — | kaubad, millega on tehtud või võib olla tehtud tehinguid, mis on vastuolus veterinaarküsimusi käsitlevate õigusaktidega, |
| --- | --- | --- | --- |

8)

artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9

1.   Iga liikmesriigi pädevad asutused edastavad komisjonile niipea, kui see on neile kättesaadav:

a)

nende arvates asjakohase teabe, mis käsitleb järgmist:

—

kaubad, millega on tehtud või võib olla tehtud tehinguid, mis on vastuolus veterinaarküsimusi käsitlevate õigusaktidega,

| — | meetodid või protseduurid, mida on kasutatud või võib olla kasutatud nende õigusaktide vastaselt; |
| --- | --- |

—

meetodid või protseduurid, mida on kasutatud või võib olla kasutatud nende õigusaktide vastaselt;

| b) | teave puuduste või lünkade kohta nimetatud õigusaktides, mis on ilmnenud nende õigusaktide kohaldamisel. |
| --- | --- |

b)

teave puuduste või lünkade kohta nimetatud õigusaktides, mis on ilmnenud nende õigusaktide kohaldamisel.

2.   Komisjon edastab liikmesriikide pädevatele asutustele niipea, kui see on talle kättesaadav, mis tahes teabe, mis võimaldab järgida kehtestatavaid veterinaarküsimusi käsitlevaid õigusakte.“;

| 9) | artikkel 10 asendatakse järgmisega:






  a) | lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „1.   Kui liikmesriigi pädevad asutused saavad teada toimingutest, mis on või võivad olla vastuolus veterinaarküsimusi käsitlevate õigusnormidega ja mis pakuvad erilist huvi liidu tasandil, eelkõige kui:“; |
| --- | --- | --- |

9)

artikkel 10 asendatakse järgmisega:

a)

lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„1.   Kui liikmesriigi pädevad asutused saavad teada toimingutest, mis on või võivad olla vastuolus veterinaarküsimusi käsitlevate õigusnormidega ja mis pakuvad erilist huvi liidu tasandil, eelkõige kui:“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Füüsiliste ja juriidiliste isikutega seotud teavet edastatakse lõike 1 kohaselt ainult sel määral, mis on hädavajalik veterinaarküsimusi käsitlevate õigusaktidega vastuolus olevate toimingute avastamiseks.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Füüsiliste ja juriidiliste isikutega seotud teavet edastatakse lõike 1 kohaselt ainult sel määral, mis on hädavajalik veterinaarküsimusi käsitlevate õigusaktidega vastuolus olevate toimingute avastamiseks.“;

| 10) | artikli 11 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „Alalises veterinaarkomitees kokkutulnud komisjon ja liikmesriigid peavad:“; |
| --- | --- |

10)

artikli 11 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„Alalises veterinaarkomitees kokkutulnud komisjon ja liikmesriigid peavad:“;

| 11) | artikli 15 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „2.   Lõige 1 ei takista käesoleva direktiivi kohaselt saadud teabe kasutamist mis tahes õiguslikes meetmetes või kohtumenetlustes, mis on hiljem algatatud veterinaarküsimusi käsitlevate õigusaktide järgimata jätmise tõttu, või liidu rahalisi vahendeid kahjustavate rikkumiste vältimiseks ja avastamiseks.“ |
| --- | --- |

11)

artikli 15 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.   Lõige 1 ei takista käesoleva direktiivi kohaselt saadud teabe kasutamist mis tahes õiguslikes meetmetes või kohtumenetlustes, mis on hiljem algatatud veterinaarküsimusi käsitlevate õigusaktide järgimata jätmise tõttu, või liidu rahalisi vahendeid kahjustavate rikkumiste vältimiseks ja avastamiseks.“

Artikkel 67

Direktiivi 90/425/EMÜ muudatused

Direktiivi 90/425/EMÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/425/EMÜ, milles käsitletakse liidusiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaarkontrolle“; |
| --- | --- |

1)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/425/EMÜ, milles käsitletakse liidusiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaarkontrolle“;

| 2) | artikli 1 teine lõik jäetakse välja; |
| --- | --- |

2)

artikli 1 teine lõik jäetakse välja;

| 3) | artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 2 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

3)

artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 2 jäetakse välja;

| b) | punkt 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   pädev asutus– liikmesriigi keskasutus, mis on pädev läbi viima veterinaarkontrolle, või asutus, millele keskasutus on delegeerinud selle pädevuse;“ |
| --- | --- |

b)

punkt 6 asendatakse järgmisega:

„6.   pädev asutus– liikmesriigi keskasutus, mis on pädev läbi viima veterinaarkontrolle, või asutus, millele keskasutus on delegeerinud selle pädevuse;“

pädev asutus

| 4) | artikli 3 lõike 1 punkti d teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Need päritoluettevõtte, -keskuse või -organisatsiooni eest vastutava riikliku veterinaararsti poolt väljaantud sertifikaadid või dokumendid peavad olema elusloomade ja toodetega kaasas kuni nende sihtpunktini.“; |
| --- | --- |

4)

artikli 3 lõike 1 punkti d teine lõik asendatakse järgmisega:

„Need päritoluettevõtte, -keskuse või -organisatsiooni eest vastutava riikliku veterinaararsti poolt väljaantud sertifikaadid või dokumendid peavad olema elusloomade ja toodetega kaasas kuni nende sihtpunktini.“;

| 5) | artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | et artiklis 1 osutatud elusloomade ja toodete omanikud järgivad käesolevas direktiivis osutatud liikmesriigi või liidu tervisenõudeid kõikidel tootmise ja turustamise etappidel;“ |
| --- | --- | --- | --- |

5)

artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

et artiklis 1 osutatud elusloomade ja toodete omanikud järgivad käesolevas direktiivis osutatud liikmesriigi või liidu tervisenõudeid kõikidel tootmise ja turustamise etappidel;“

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Lähteliikmesriigid võtavad asjakohased meetmed, et karistada füüsilisi või juriidilisi isikuid veterinaariaalaste õigusaktide rikkumiste eest, kui tuvastatakse liidu õigusnormide rikkumine ja eelkõige kui sertifikaadid, dokumendid või identifitseerimismärgid ei vasta loomade seisundile või nende päritoluettevõtetele või toodete tegelikele omadustele.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Lähteliikmesriigid võtavad asjakohased meetmed, et karistada füüsilisi või juriidilisi isikuid veterinaariaalaste õigusaktide rikkumiste eest, kui tuvastatakse liidu õigusnormide rikkumine ja eelkõige kui sertifikaadid, dokumendid või identifitseerimismärgid ei vasta loomade seisundile või nende päritoluettevõtetele või toodete tegelikele omadustele.“;

| 6) | artikkel 19 jäetakse välja; |
| --- | --- |

6)

artikkel 19 jäetakse välja;

| 7) | A lisa II peatükk jäetakse välja. |
| --- | --- |

7)

A lisa II peatükk jäetakse välja.

Artikkel 68

Ülevõtmine

Liikmesriigid jõustavad artiklite 66 ja 67 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. novembriks 2018. Liikmesriigid edastavad kõnealuste sätete teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale määrusele. Samuti lisavad nad teate, et kehtivates õigus- ja haldusnormides esinevaid viiteid käesoleva määrusega kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitletakse viidetena käesolevale määrusele. Sellise viitamise viisi teate sõnastuse näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 69

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. novembrist 2018.

Artiklit 65 kohaldatakse alates 19. juulist 2016.

Määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 8. juuni 2016

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

A. G. KOENDERS

---

(1)  
  ELT C 226, 16.7.2014, lk 70.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2016. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 17. mai 2016. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu 19. detsembri 1988. aasta direktiiv 88/661/EMÜ tõupuhaste aretussigade suhtes kohaldatavate zootehniliste standardite kohta (EÜT L 382, 31.12.1988, lk 36).

3

(4)  Nõukogu 30. mai 1989. aasta direktiiv 89/361/EMÜ tõupuhaste aretuslammaste ja -kitsede kohta (EÜT L 153, 6.6.1989, lk 30).

4

(5)  Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/427/EMÜ zootehniliste ja genealoogiliste tingimuste kohta ühendusesisesel kauplemisel hobuslastega (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 55).

5

(6)  Nõukogu 25. märtsi 1991. aasta direktiiv 91/174/EMÜ, milles sätestatakse põlvnemis- ja zootehnilised nõuded tõupuhaste loomade turustamiseks ja millega muudetakse direktiive 77/504/EMÜ ja 90/425/EMÜ (EÜT L 85, 5.4.1991, lk 37).

6

(7)  Nõukogu 23. juuni 1994. aasta direktiiv 94/28/EÜ, millega nähakse ette põhimõtted seoses zootehniliste ja genealoogiliste nõuetega, mida kohaldatakse loomade, nende sperma, munarakkude ja embrüote impordi suhtes kolmandatest riikidest, ning muudetakse direktiivi 77/504/EMÜ tõupuhaste aretusveiste kohta (EÜT L 178, 12.7.1994, lk 66).

7

(8)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/157/EÜ tõupuhaste aretusveiste kohta (ELT L 323, 10.12.2009, lk 1).

8

(9)  Nõukogu 18. juuni 1987. aasta direktiiv 87/328/EMÜ tõupuhaste aretusveiste tõuaretuses vastuvõetavaks tunnistamise kohta (EÜT L 167, 26.6.1987, lk 54).

9

(10)  Nõukogu 5. märtsi 1990. aasta direktiiv 90/118/EMÜ tõupuhaste tõusigade tõuaretuseks heakskiitmise kohta (EÜT L 71, 17.3.1990, lk 34).

10

(11)  Nõukogu 5. märtsi 1990. aasta direktiiv 90/119/EMÜ tõuaretuses kasutatavate ristandsigade kohta (EÜT L 71, 17.3.1990, lk 36).

11

(12)  Nõukogu 25. juuli 1977. aasta otsus 77/505/EMÜ, millega moodustatakse alaline zootehnikakomitee (EÜT L 206, 12.8.1977, lk 11).

12

(13)  Nõukogu 25. oktoobri 1993. aasta otsus 93/626/EMÜ bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni sõlmimise kohta (EÜT L 309, 13.12.1993, lk 1).

13

(14)  Nõukogu 14. aprilli 2014. aasta otsus 2014/283/EL bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise Nagoya protokolli Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 150, 20.5.2014, lk 231).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 511/2014 geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise Nagoya protokollist tulenevate kasutajate jaoks ette nähtud vastavusmeetmete kohta liidus (ELT L 150, 20.5.2014, lk 59).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus) (ELT L 84, 31.3.2016, lk 1).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 652/2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta ning muudetakse nõukogu direktiive 98/56/EÜ, 2000/29/EÜ ja 2008/90/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 178/2002, (EÜ) nr 882/2004 ja (EÜ) nr 396/2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/128/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 66/399/EMÜ, 76/894/EMÜ ja 2009/470/EÜ (ELT L 189, 27.6.2014, lk 1).

18

(19)  Nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsus 96/463/EÜ, millega määratakse asutus, mis vastutab koostöö eest tõupuhaste aretusveiste kontrollimeetodite ja tulemuste hindamise ühtlustamise eest (EÜT L 192, 2.8.1996, lk 19).

19

(20)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

20

(21)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/496/EMÜ, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ (EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56).

21

(22)  Nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted (EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9).

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).

23

(24)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbi viidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

25

(26)  Komisjoni 27. aprilli 1984. aasta otsus 84/247/EMÜ, millega sätestatakse tõupuhaste aretusveiste tõuraamatuid pidavate või asutavate tõuaretusorganisatsioonide ja -ühingute tunnustamise kriteeriumid (EÜT L 125, 12.5.1984, lk 58).

26

(27)  Komisjoni 19. juuli 1984. aasta otsus 84/419/EMÜ, milles sätestatakse kariloomade tõuraamatutesse kandmise kriteeriumid (EÜT L 237, 5.9.1984, lk 11).

27

(28)  Komisjoni 18. juuli 1989. aasta otsus 89/501/EMÜ, milles sätestatakse puhtatõuliste tõusigade tõuraamatuid asutavate või pidavate tõuaretusühingute ja -organisatsioonide tunnustamise ja järelevalve kriteeriumid (EÜT L 247, 23.8.1989, lk 19).

28

(29)  Komisjoni 18. juuli 1989. aasta otsus 89/502/EMÜ, milles sätestatakse puhtatõuliste tõusigade tõuraamatutesse kandmise kriteeriumid (EÜT L 247, 23.8.1989, lk 21).

29

(30)  Komisjoni 18. juuli 1989. aasta otsus 89/504/EMÜ, milles sätestatakse ristandaretussigade registreid asutavate või pidavate tõuaretusühingute, -organisatsioonide ja eraõiguslike isikute tunnustamise ja järelevalve kriteeriumid (EÜT L 247, 23.8.1989, lk 31).

30

(31)  Komisjoni 18. juuli 1989. aasta otsus 89/505/EMÜ, milles sätestatakse ristandsigade registritesse kandmise kriteeriumid (EÜT L 247, 23.8.1989, lk 33).

31

(32)  Komisjoni 18. juuli 1989. aasta otsus 89/507/EMÜ, milles sätestatakse puhtatõuliste tõusigade ja ristandsigade jõudluse kontrollimise ja geneetilise hindamise meetodid (EÜT L 247, 23.8.1989, lk 43).

32

(33)  Komisjoni 10. mai 1990. aasta otsus 90/254/EMÜ, milles sätestatakse tõupuhaste aretuslammaste ja -kitsede tõuraamatuid asutavate või pidavate tõuaretusorganisatsioonide ja -ühingute tunnustamise kriteeriumid (EÜT L 145, 8.6.1990, lk 30).

33

(34)  Komisjoni 10. mai 1990. aasta otsus 90/255/EMÜ, milles sätestatakse puhtatõuliste tõulammaste ja -kitsede tõuraamatusse kandmise kriteeriumid (EÜT L 145, 8.6.1990, lk 32).

34

(35)  Komisjoni 10. mai 1990. aasta otsus 90/256/EMÜ, milles sätestatakse puhtatõuliste tõulammaste ja -kitsede jõudluse kontrollimise ja geneetilise hindamise meetodid (EÜT L 145, 8.6.1990, lk 35).

35

(36)  Komisjoni 10. mai 1990. aasta otsus 90/257/EMÜ, milles sätestatakse puhtatõuliste tõulammaste ja -kitsede tõuaretuseks heakskiitmise ning nende sperma, munarakkude ja embrüote kasutamise kriteeriumid (EÜT L 145, 8.6.1990, lk 38).

36

(37)  Komisjoni 11. juuni 1992. aasta otsus 92/353/EMÜ, milles sätestatakse registreeritud hobuslaste tõuraamatuid pidavate või asutavate organisatsioonide ja ühingute tunnustamise kriteeriumid (EÜT L 192, 11.7.1992, lk 63).

37

(38)  Komisjoni 10. jaanuari 1996. aasta otsus 96/78/EÜ, milles sätestatakse tõuaretuseks ettenähtud hobuslaste tõuraamatusse kandmise kriteeriumid (EÜT L 19, 25.1.1996, lk 39).

38

(39)  Komisjoni 20. juuni 2006. aasta otsus 2006/427/EÜ, milles sätestatakse tõupuhaste aretusveiste jõudluse kontrollimise ja geneetilise hindamise meetodid (ELT L 169, 22.6.2006, lk 56).

39

(40)  Komisjoni 11. juuni 1992. aasta otsus 92/354/EMÜ, milles sätestatakse teatavad registreeritud hobuslaste tõuraamatuid pidavate või asutavate organisatsioonide ja ühingute vahelise kooskõlastamise tagamise eeskirjad (EÜT L 192, 11.7.1992, lk 66).

40

(41)  Komisjoni 18. juuli 1989. aasta otsus 89/503/EMÜ, milles sätestatakse tõupuhaste tõusigade, nende sperma, munarakkude ja embrüote tunnistused (EÜT L 247, 23.8.1989, lk 22).

41

(42)  Komisjoni 18. juuli 1989. aasta otsus 89/506/EMÜ, milles sätestatakse ristandsigade, nende sperma, munarakkude ja embrüote tunnistused (EÜT L 247, 23.8.1989, lk 34).

42

(43)  Komisjoni 10. mai 1990. aasta otsus 90/258/EMÜ, milles sätestatakse tõupuhaste tõulammaste ja -kitsede, nende sperma, munarakkude ja embrüote tunnistused (EÜT L 145, 8.6.1990, lk 39).

43

(44)  Komisjoni 12. jaanuari 1996. aasta otsus 96/79/EÜ, milles sätestatakse registreeritud hobuslaste sperma, munarakkude ja embrüote tõutunnistused (EÜT L 19, 25.1.1996, lk 41).

44

(45)  Komisjoni 18. juuli 1996. aasta otsus 96/509/EÜ, milles sätestatakse põlvnemis- ja zootehnilised nõuded teatavate loomade sperma importimiseks (EÜT L 210, 20.8.1996, lk 47).

45

(46)  Komisjoni 18. juuli 1996. aasta otsus 96/510/EÜ, milles sätestatakse põlvnemistunnistused tõuloomade, nende sperma, munarakkude ja embrüote importimiseks (EÜT L 210, 20.8.1996, lk 53).

46

(47)  Komisjoni 17. mai 2005. aasta otsus 2005/379/EÜ tõupuhaste aretusveiste, nende sperma, munarakkude ja embrüote põlvnemistunnistuste ja kõnealustele tunnistustele märgitavate andmete kohta (ELT L 125, 18.5.2005, lk 15).

47

(48)  Komisjoni 17. veebruari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/262, milles sätestatakse hobuslaste identifitseerimise meetodeid käsitlevad eeskirjad kooskõlas nõukogu direktiividega 90/427/EMÜ ja 2009/156/EÜ (hobusepassi käsitlev määrus) (ELT L 59, 3.3.2015, lk 1).

48

(49)  Nõukogu 21. novembri 1989. aasta direktiiv 89/608/EMÜ liikmesriikide haldusasutuste vastastikuse abi ning liikmesriikide haldusasutuste ja komisjoni koostöö kohta veterinaar- ja zootehnikaküsimusi käsitlevate õigusaktide nõuetekohase kohaldamise tagamiseks (EÜT L 351, 2.12.1989, lk 34).

49

(50)  Nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiiv 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29).

50

---

I LISA

II PEATÜKIS OSUTATUD ARETUSÜHINGUTE JA ARETUSETTEVÕTETE TUNNUSTAMINE JA ARETUSPROGRAMMIDE HEAKSKIITMINE

1. OSA

Artikli 4 lõike 3 punktis b osutatud aretusühingute ja aretusettevõtete tunnustamise nõuded

| A. | Aretajate ühing, aretusorganisatsioon, suletud tootmissüsteemis tegutsev eraettevõtja või avaliku sektori asutus peab






  1. | olema juriidiline isik vastavalt selle liikmesriigi kehtivatele õigusaktidele, kus tunnustamist taotletakse; |
| --- | --- | --- |

A.

1.

olema juriidiline isik vastavalt selle liikmesriigi kehtivatele õigusaktidele, kus tunnustamist taotletakse;

| 2. | omama piisavalt kvalifitseeritud töötajaid ning asjakohaseid seadmeid ja vahendeid, et täita tõhusalt aretusprogrammi, mille heakskiitmist ta soovib taotleda artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt; |
| --- | --- |

2.

omama piisavalt kvalifitseeritud töötajaid ning asjakohaseid seadmeid ja vahendeid, et täita tõhusalt aretusprogrammi, mille heakskiitmist ta soovib taotleda artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt;

| 3. | olema suuteline tegema vajalikku kontrolli kõnealusesse aretusprogrammi kuuluvate aretusloomade põlvnemise kande tegemiseks; |
| --- | --- |

3.

olema suuteline tegema vajalikku kontrolli kõnealusesse aretusprogrammi kuuluvate aretusloomade põlvnemise kande tegemiseks;

| 4. | omama iga aretusprogrammi jaoks piisavat hulka aretusloomi selle aretusprogrammi geograafilises piirkonnas; |
| --- | --- |

4.

omama iga aretusprogrammi jaoks piisavat hulka aretusloomi selle aretusprogrammi geograafilises piirkonnas;

| 5. | suutma hankida või olema hankinud ja suutma kasutada aretusloomade kohta kogutud andmeid, mis on vajalikud aretusprogrammi täitmiseks. |
| --- | --- |

5.

suutma hankida või olema hankinud ja suutma kasutada aretusloomade kohta kogutud andmeid, mis on vajalikud aretusprogrammi täitmiseks.

| B. | Lisaks punktis A osutatud nõuetele,






  1. | peab aretajate ühing, aretusorganisatsioon või avaliku sektori asutus tegema järgmist:






  a) | tagama piisava arvu aretajate osalemise kõigis oma aretusprogrammides; |
| --- | --- | --- | --- |

B.

1.

peab aretajate ühing, aretusorganisatsioon või avaliku sektori asutus tegema järgmist:

a)

tagama piisava arvu aretajate osalemise kõigis oma aretusprogrammides;

| b) | olema võtnud vastu oma põhikirja:






  i) | et lahendada aretusprogrammis osalevate aretajatega tekkivaid vaidlusi; |
| --- | --- | --- |

b)

olema võtnud vastu oma põhikirja:

i)

et lahendada aretusprogrammis osalevate aretajatega tekkivaid vaidlusi;

| ii) | et tagada aretusprogrammis osalevate aretajate võrdne kohtlemine; |
| --- | --- |

ii)

et tagada aretusprogrammis osalevate aretajate võrdne kohtlemine;

| iii) | milles sätestatakse aretusprogrammis osalevate aretajate ning aretusühingu või aretusettevõtte õigused ja kohustused; |
| --- | --- |

iii)

milles sätestatakse aretusprogrammis osalevate aretajate ning aretusühingu või aretusettevõtte õigused ja kohustused;

| iv) | milles sätestatakse aretajatest liikmete õigused ja kohustused tõuaretajate liikmesuse korral; |
| --- | --- |

iv)

milles sätestatakse aretajatest liikmete õigused ja kohustused tõuaretajate liikmesuse korral;

| 2. | ei takista miski punktis 1 alapunktis b osutatud põhikirjas aretusprogrammis osalevatel aretajatel:






  a) | vabalt valida aretusloomi ja nende valikuvabadust aretusloomade aretuses; |
| --- | --- | --- |

2.

ei takista miski punktis 1 alapunktis b osutatud põhikirjas aretusprogrammis osalevatel aretajatel:

a)

vabalt valida aretusloomi ja nende valikuvabadust aretusloomade aretuses;

| b) | kandmast aretusloomade järglasi tõuraamatusse või aretusregistrisse kooskõlas käesoleva määruse IV peatükis sätestatud normidega; |
| --- | --- |

b)

kandmast aretusloomade järglasi tõuraamatusse või aretusregistrisse kooskõlas käesoleva määruse IV peatükis sätestatud normidega;

| c) | omamast oma aretusloomi. |
| --- | --- |

c)

omamast oma aretusloomi.

2. OSA

Aretusühingute ja aretusettevõtete artikli 8 lõikes 3 ja, kui see on kohalduv, artiklis 12 osutatud aretusprogrammide heakskiitmise nõuded

| 1. | Artikli 8 lõikes 3 ja, kui see on kohalduv, artiklis 12 osutatud aretusprogramm peab sisaldama järgmist:






  a) | teave programmi eesmärgi kohta, milleks on tõu säilitamine, tõu, liini või ristandi parandamine, uue tõu, liini või ristandi loomine, tõu taastamine või nende kombinatsioon; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

teave programmi eesmärgi kohta, milleks on tõu säilitamine, tõu, liini või ristandi parandamine, uue tõu, liini või ristandi loomine, tõu taastamine või nende kombinatsioon;

| b) | aretusprogrammi kuuluvate tõupuhaste aretusloomade puhul tõu nimi või ristandaretussigade puhul tõu, liini või ristandi nimi, et ei tekiks segadust teiste tõugude, liinide või ristandite sarnaste aretusloomadega, kes on kantud muudesse tõuraamatutesse või aretusregistritesse; |
| --- | --- |

b)

aretusprogrammi kuuluvate tõupuhaste aretusloomade puhul tõu nimi või ristandaretussigade puhul tõu, liini või ristandi nimi, et ei tekiks segadust teiste tõugude, liinide või ristandite sarnaste aretusloomadega, kes on kantud muudesse tõuraamatutesse või aretusregistritesse;

| c) | tõupuhaste aretusloomade puhul aretusprogrammiga hõlmatud tõu üksikasjalikud omadused, sealhulgas selle põhinäitajad; |
| --- | --- |

c)

tõupuhaste aretusloomade puhul aretusprogrammiga hõlmatud tõu üksikasjalikud omadused, sealhulgas selle põhinäitajad;

| d) | ristandaretussigade puhul aretusprogrammiga hõlmatud tõu, liini või ristandi üksikasjalikud omadused; |
| --- | --- |

d)

ristandaretussigade puhul aretusprogrammiga hõlmatud tõu, liini või ristandi üksikasjalikud omadused;

| e) | teave geograafilise piirkonna kohta, kus aretusprogrammi täidetakse või täita soovitakse; |
| --- | --- |

e)

teave geograafilise piirkonna kohta, kus aretusprogrammi täidetakse või täita soovitakse;

| f) | teave aretusloomade identifitseerimise süsteemi kohta, millega tagatakse, et nad kantakse tõuraamatusse või aretusregistrisse ainult siis, kui nad on asjaomastesse liikidesse kuuluvate loomade identifitseerimist ja registreerimist käsitlevate liidu loomatervise alase õiguse kohaselt individuaalselt identifitseeritud; |
| --- | --- |

f)

teave aretusloomade identifitseerimise süsteemi kohta, millega tagatakse, et nad kantakse tõuraamatusse või aretusregistrisse ainult siis, kui nad on asjaomastesse liikidesse kuuluvate loomade identifitseerimist ja registreerimist käsitlevate liidu loomatervise alase õiguse kohaselt individuaalselt identifitseeritud;

| g) | teave selliste tõupuhaste aretusloomade põlvnemiskannete tegemise korra kohta, kes on kantud tõuraamatusse või, ristandaretussigade puhul, aretusregistrisse ja kes vastavad tõuraamatusse või aretusregistrisse kandmise tingimustele; |
| --- | --- |

g)

teave selliste tõupuhaste aretusloomade põlvnemiskannete tegemise korra kohta, kes on kantud tõuraamatusse või, ristandaretussigade puhul, aretusregistrisse ja kes vastavad tõuraamatusse või aretusregistrisse kandmise tingimustele;

| h) | aretusprogrammi valiku- ja aretuseesmärgid, sealhulgas teave aretusprogrammi peamiste eesmärkide kohta, ning asjakohasel juhul nende eesmärkidega seotud üksikasjalikud hindamiskriteeriumid, mida kohaldatakse nende eesmärkidega seoses aretusloomade valimisel; |
| --- | --- |

h)

aretusprogrammi valiku- ja aretuseesmärgid, sealhulgas teave aretusprogrammi peamiste eesmärkide kohta, ning asjakohasel juhul nende eesmärkidega seotud üksikasjalikud hindamiskriteeriumid, mida kohaldatakse nende eesmärkidega seoses aretusloomade valimisel;

| i) | uue tõu loomise puhul või artiklis 19 osutatud tõu taastamise puhul üksikasjalik teave uue tõu loomist või tõu taastamist õigustavate asjaolude kohta; |
| --- | --- |

i)

uue tõu loomise puhul või artiklis 19 osutatud tõu taastamise puhul üksikasjalik teave uue tõu loomist või tõu taastamist õigustavate asjaolude kohta;

| j) | kui aretusprogrammis nõutakse jõudluskontrolli läbiviimist või geneetilise väärtuse hindamist:






  i) | teave süsteemi kohta, mida kasutatakse jõudluskontrolli tulemuste kogumiseks, registreerimiseks, avaldamiseks ja kasutamiseks; |
| --- | --- | --- |

j)

kui aretusprogrammis nõutakse jõudluskontrolli läbiviimist või geneetilise väärtuse hindamist:

i)

teave süsteemi kohta, mida kasutatakse jõudluskontrolli tulemuste kogumiseks, registreerimiseks, avaldamiseks ja kasutamiseks;

| ii) | teave aretusloomade geneetilise väärtuse hindamise ja asjakohasel juhul genoomaretusväärtuse hindamise süsteemi kohta; |
| --- | --- |

ii)

teave aretusloomade geneetilise väärtuse hindamise ja asjakohasel juhul genoomaretusväärtuse hindamise süsteemi kohta;

| k) | tõuraamatu lisade loomise korral või põhiosa klassidesse jaotamise korral tõuraamatu jaotamisele esitatavad nõuded ning kriteeriumid või menetlused, mida kohaldatakse loomade tõuraamatu lisasse kandmiseks või põhiosa klassidesse klassifitseerimiseks; |
| --- | --- |

k)

tõuraamatu lisade loomise korral või põhiosa klassidesse jaotamise korral tõuraamatu jaotamisele esitatavad nõuded ning kriteeriumid või menetlused, mida kohaldatakse loomade tõuraamatu lisasse kandmiseks või põhiosa klassidesse klassifitseerimiseks;

| l) | kui aretusühing või aretusettevõte tellib artikli 8 lõike 4 kohaselt oma aretusprogrammi haldamisega seotud konkreetseid tehnilisi teenuseid kolmandatelt isikutelt, teave kõnealuste teenuste kohta ning määratud kolmandate isikute nimed ja kontaktandmed; |
| --- | --- |

l)

kui aretusühing või aretusettevõte tellib artikli 8 lõike 4 kohaselt oma aretusprogrammi haldamisega seotud konkreetseid tehnilisi teenuseid kolmandatelt isikutelt, teave kõnealuste teenuste kohta ning määratud kolmandate isikute nimed ja kontaktandmed;

| m) | kui aretusühing või aretusettevõte soovib kasutada artikli 31 lõikes 1 sätestatud erandit, teave põlvemistunnistusi välja andva sperma kogumis- või säilitamiskeskuse või embrüote kogumis- või tootmisrühma kohta ning teave nende põlvnemistunnistuste väljaandmise korra kohta; |
| --- | --- |

m)

kui aretusühing või aretusettevõte soovib kasutada artikli 31 lõikes 1 sätestatud erandit, teave põlvemistunnistusi välja andva sperma kogumis- või säilitamiskeskuse või embrüote kogumis- või tootmisrühma kohta ning teave nende põlvnemistunnistuste väljaandmise korra kohta;

| n) | kui aretusettevõte otsustab anda artikli 30 lõike 8 kohaselt oma ristandaretussigadele ja nende aretusmaterjalile välja antud põlvnemistunnistustes teavet jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamise tulemuste või geneetiliste defektide ja geneetiliste eripärade kohta, teave selle otsuse kohta. |
| --- | --- |

n)

kui aretusettevõte otsustab anda artikli 30 lõike 8 kohaselt oma ristandaretussigadele ja nende aretusmaterjalile välja antud põlvnemistunnistustes teavet jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamise tulemuste või geneetiliste defektide ja geneetiliste eripärade kohta, teave selle otsuse kohta.

| 2. | Aretusprogrammi kuulub piisav hulk aretusloomi ja piisav arv aretajaid geograafilises piirkonnas, kus seda aretusprogrammi täidetakse või soovitakse täita. |
| --- | --- |

2.

3. OSA

Täiendavad nõuded aretusühingutele, kes loovad või peavad tõupuhaste aretushobuslaste tõuraamatuid

| 1. | Lisaks 2. osa punkti 1 alapunktis f sätestatud identifitseerimisnõuetele kantakse tõupuhtad aretushobuslased tõuraamatusse ainult juhul, kui nad on identifitseeritud paaritustunnistusel ning, kui seda on aretusprogrammis nõutud, vahetult peale sündimist.
  Erandina esimesest lõigust võib liikmesriik või tema otsuse korral tema pädev asutus anda loa aretusühingule tõupuhaste aretushobuslaste kandmiseks selle aretusühingu peetavasse tõuraamatusse, kui need loomad identifitseeritakse muul asjakohasel viisil, mis tagab vähemalt samal tasemel usaldusväärsuse kui paaritustunnistus, näiteks DNA analüüsil või loomade veregruppide analüüsil põhinev põlvnemissuhete kontroll, tingimusel et luba antakse kooskõlas asjaomase tõu originaaltõuraamatut pidava aretusühingu põhimõtetega. |
| --- | --- |

1.

Erandina esimesest lõigust võib liikmesriik või tema otsuse korral tema pädev asutus anda loa aretusühingule tõupuhaste aretushobuslaste kandmiseks selle aretusühingu peetavasse tõuraamatusse, kui need loomad identifitseeritakse muul asjakohasel viisil, mis tagab vähemalt samal tasemel usaldusväärsuse kui paaritustunnistus, näiteks DNA analüüsil või loomade veregruppide analüüsil põhinev põlvnemissuhete kontroll, tingimusel et luba antakse kooskõlas asjaomase tõu originaaltõuraamatut pidava aretusühingu põhimõtetega.

| 2. | Lisaks 2. osas sätestatud nõuetele peab tõupuhaste aretushobuslaste puhul artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogramm sisaldama järgmist:






  a) | asjakohasel juhul teise tõugu või selle teise tõu konkreetsesse täkuliini või märaperekonda kuuluvate tõupuhaste aretusloomade tõuraamatu põhiosasse kandmise tingimused; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

asjakohasel juhul teise tõugu või selle teise tõu konkreetsesse täkuliini või märaperekonda kuuluvate tõupuhaste aretusloomade tõuraamatu põhiosasse kandmise tingimused;

| b) | kui aretusprogrammiga keelatakse ühe või mitme paljundusmeetodi kasutamine või tõupuhaste aretusloomade kasutamine ühe või mitme paljundusmeetodi puhul artikli 21 lõike 2 kohaselt või piiratakse seda, kõnealust keeldu või piirangut käsitlev teave; |
| --- | --- |

b)

kui aretusprogrammiga keelatakse ühe või mitme paljundusmeetodi kasutamine või tõupuhaste aretusloomade kasutamine ühe või mitme paljundusmeetodi puhul artikli 21 lõike 2 kohaselt või piiratakse seda, kõnealust keeldu või piirangut käsitlev teave;

| c) | paaritustunnistuse välja andmise kord või muude punktis 1 osutatud asjakohaseid viise käsitlev kord, ning kui seda on aretusprogrammis nõutud, vahetult pärast sündimist varsa identifitseerimise kord. |
| --- | --- |

c)

paaritustunnistuse välja andmise kord või muude punktis 1 osutatud asjakohaseid viise käsitlev kord, ning kui seda on aretusprogrammis nõutud, vahetult pärast sündimist varsa identifitseerimise kord.

| 3. | Lisaks 1. ja 2. osas sätestatud nõuetele kohaldatakse tõupuhastele aretushobuslastele järgmiseid erinõudeid.






  a) | Kui aretusühing teatab pädevale asutusele, et tema poolt loodudtõuraamat on sellise tõu originaaltõuraamat, mida aretusprogramm hõlmab, siis peab:






  i) | aretusühingu käsutuses olema tõuraamatu loomist tõendavad dokumendid ning ta peab olema teinud aretusprogrammi põhimõtted üldsusele kättesaadavaks; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

Kui aretusühing teatab pädevale asutusele, et tema poolt loodudtõuraamat on sellise tõu originaaltõuraamat, mida aretusprogramm hõlmab, siis peab:

i)

aretusühingu käsutuses olema tõuraamatu loomist tõendavad dokumendid ning ta peab olema teinud aretusprogrammi põhimõtted üldsusele kättesaadavaks;

| ii) | aretusühing tõendama, et artikli 4 lõikes 1 osutatud taotlemise ajal ei olnud muud teadaolevat samas või teises liikmesriigis või kolmandas riigis tunnustatud aretusühingut või -asutust, kes on loodud tõuraamatu sama tõu jaoks ning kes täidab kõnealuse tõu aretusprogrammi punktis i osutatud põhimõtete kohaselt; |
| --- | --- |

ii)

aretusühing tõendama, et artikli 4 lõikes 1 osutatud taotlemise ajal ei olnud muud teadaolevat samas või teises liikmesriigis või kolmandas riigis tunnustatud aretusühingut või -asutust, kes on loodud tõuraamatu sama tõu jaoks ning kes täidab kõnealuse tõu aretusprogrammi punktis i osutatud põhimõtete kohaselt;

| iii) | teeb tihedat koostööd punktis b osutatud aretusühingutega, eelkõige teavitades neid aretusühinguid läbipaistvalt ja õigeaegselt punktis i osutatud põhimõtete muutmisest; |
| --- | --- |

iii)

teeb tihedat koostööd punktis b osutatud aretusühingutega, eelkõige teavitades neid aretusühinguid läbipaistvalt ja õigeaegselt punktis i osutatud põhimõtete muutmisest;

| iv) | kohaldab oma tegevuses vajaduse korral mittediskrimineerivaid reegleid seoses sama tõu kohta artikli 34 kohaselt loetlemata aretusasutuste poolt loodud tõuraamatutega. |
| --- | --- |

iv)

kohaldab oma tegevuses vajaduse korral mittediskrimineerivaid reegleid seoses sama tõu kohta artikli 34 kohaselt loetlemata aretusasutuste poolt loodud tõuraamatutega.

| b) | Kui aretusühing teatab pädevale asutusele, et tema poolt loodud tõuraamat on tema aretusprogrammi kuuluva tõu paralleeltõuraamat, siis aretusühing:






  i) | lisab oma aretusprogrammi põhimõtted, mille on kehtestanud alapunktis a osutatud aretusühing, kes peab sama tõu originaaltõuraamatut; |
| --- | --- | --- |

b)

Kui aretusühing teatab pädevale asutusele, et tema poolt loodud tõuraamat on tema aretusprogrammi kuuluva tõu paralleeltõuraamat, siis aretusühing:

i)

lisab oma aretusprogrammi põhimõtted, mille on kehtestanud alapunktis a osutatud aretusühing, kes peab sama tõu originaaltõuraamatut;

| ii) | teeb üldsusele kättesaadavaks teabe punktis i osutatud põhimõtete rakendamise ja nende allika kohta; |
| --- | --- |

ii)

teeb üldsusele kättesaadavaks teabe punktis i osutatud põhimõtete rakendamise ja nende allika kohta;

| iii) | kehtestab korra, et tagada artikli 8 lõikes 3 ja, kui see on kohalduv, artiklis 12 osutatud aretusprogrammis sätestatud tingimuste vajalik kohandamine kõnealuste põhimõtete muudatustele, mida käesoleva punkti alapunktis a osutatud aretusühing on teinud originaaltõuraamatu pidajana. |
| --- | --- |

iii)

kehtestab korra, et tagada artikli 8 lõikes 3 ja, kui see on kohalduv, artiklis 12 osutatud aretusprogrammis sätestatud tingimuste vajalik kohandamine kõnealuste põhimõtete muudatustele, mida käesoleva punkti alapunktis a osutatud aretusühing on teinud originaaltõuraamatu pidajana.

| 4. | Tõupuhaste aretushobuslaste aretusühingute tunnustamise nõuetele kohalduvad järgmised erandid:






  a) | erandina 1. osa punkti B alapunkti 1 alapunktis b ja juhul kui VI lisas loetletud liidu territooriumil on ühe tõu kohta mitu aretusühingut, kes peavad selle tõu kohta tõuraamatuid ja nende artikli 8 lõikes 3 osutatud aretusprogrammid hõlmavad koos kogu VI lisas loetletud territooriumi, kehtib selle osa punkti B alapunkti 1 alapunktis b osutatud ja kõnealuste aretusühingute poolt kehtestatud eeskirjade suhtes järgmine:






  i) | nendega võidakse ette näha, et kui eesmärk on saada sünnitunnistuse saamiseks, peavad asjaomasesse tõugu kuuluvad tõupuhtad aretushobuslased olema tõuraamatusse kandmiseks sündinud VI lisas loetletud liidu territooriumil; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

erandina 1. osa punkti B alapunkti 1 alapunktis b ja juhul kui VI lisas loetletud liidu territooriumil on ühe tõu kohta mitu aretusühingut, kes peavad selle tõu kohta tõuraamatuid ja nende artikli 8 lõikes 3 osutatud aretusprogrammid hõlmavad koos kogu VI lisas loetletud territooriumi, kehtib selle osa punkti B alapunkti 1 alapunktis b osutatud ja kõnealuste aretusühingute poolt kehtestatud eeskirjade suhtes järgmine:

i)

nendega võidakse ette näha, et kui eesmärk on saada sünnitunnistuse saamiseks, peavad asjaomasesse tõugu kuuluvad tõupuhtad aretushobuslased olema tõuraamatusse kandmiseks sündinud VI lisas loetletud liidu territooriumil;

| ii) | need tagavad, et punktis i sätestatud erand ei takista järglaste tõuraamatusse kandmist; |
| --- | --- |

ii)

need tagavad, et punktis i sätestatud erand ei takista järglaste tõuraamatusse kandmist;

| b) | erandina käesoleva osa punkti 3 alapunktist a, kui aretusprogrammi põhimõtted on kehtestanud ainult rahvusvaheline, üleilmse tegevusulatusega organisatsioon ja liikmesriigis ei ole aretusühingut ega kolmandas riigis aretusasutust, kes peab asjaomase tõu originaaltõuraamatut, võib liikmesriigi pädev asutus tunnustada aretusühinguid, kes peavad selle tõu paralleeltõuraamatuid, tingimusel et nad kehtestavad 2. osa punkti 1 alapunktis h osutatud eesmärgid ja kriteeriumid kooskõlas kõnealuse rahvusvahelise organisatsiooni kehtestatud põhimõtetega, tingimusel, et need põhimõtted:






  i) | on kõnealuse aretusühingu poolt artikli 4 lõikes 3 osutatud pädevale asutusele kontrollimise eesmärgil kättesaadavaks tehtud; |
| --- | --- | --- |

b)

erandina käesoleva osa punkti 3 alapunktist a, kui aretusprogrammi põhimõtted on kehtestanud ainult rahvusvaheline, üleilmse tegevusulatusega organisatsioon ja liikmesriigis ei ole aretusühingut ega kolmandas riigis aretusasutust, kes peab asjaomase tõu originaaltõuraamatut, võib liikmesriigi pädev asutus tunnustada aretusühinguid, kes peavad selle tõu paralleeltõuraamatuid, tingimusel et nad kehtestavad 2. osa punkti 1 alapunktis h osutatud eesmärgid ja kriteeriumid kooskõlas kõnealuse rahvusvahelise organisatsiooni kehtestatud põhimõtetega, tingimusel, et need põhimõtted:

i)

on kõnealuse aretusühingu poolt artikli 4 lõikes 3 osutatud pädevale asutusele kontrollimise eesmärgil kättesaadavaks tehtud;

| ii) | on lisatud kõnealuse aretusühingu aretusprogrammi; |
| --- | --- |

ii)

on lisatud kõnealuse aretusühingu aretusprogrammi;

| c) | erandina käesoleva osa punkti 3 alapunktist b võib aretusühing, kes peab paralleeltõuraamatut, kehtestada aretusväärtusel põhinevad täiendavad klassid, tingimusel et originaaltõuraamatu või muude selle tõu paralleeltõuraamatute põhiosas klassidesse kantud tõupuhtad aretushobuslased saab kanda paralleeltõuraamatu põhiosa vastavatesse klassidesse. |
| --- | --- |

c)

erandina käesoleva osa punkti 3 alapunktist b võib aretusühing, kes peab paralleeltõuraamatut, kehtestada aretusväärtusel põhinevad täiendavad klassid, tingimusel et originaaltõuraamatu või muude selle tõu paralleeltõuraamatute põhiosas klassidesse kantud tõupuhtad aretushobuslased saab kanda paralleeltõuraamatu põhiosa vastavatesse klassidesse.

---

II LISA

IV PEATÜKIS OSUTATUD TÕURAAMATUSSE JA ARETUSREGISTRISSE KANDMINE

1.OSA

Tõupuhaste aretusloomade kandmine tõuraamatu põhiosasse ja loomade kandmine tõuraamatu lisasse

I PEATÜKK

Tõupuhaste aretusloomade kandmine tõuraamatu põhiosasse

| 1. | Artikli 18 lõikes 1 osutatud tingimused on järgmised:






  a) | loom vastab järgmistele põlvnemiskriteeriumitele:






  i) | veised, sead, lambad ja kitsed põlvnevad vanematest ja vanavanematest, kes on kantud sama tõu tõuraamatu põhiosasse; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

loom vastab järgmistele põlvnemiskriteeriumitele:

i)

veised, sead, lambad ja kitsed põlvnevad vanematest ja vanavanematest, kes on kantud sama tõu tõuraamatu põhiosasse;

| ii) | hobuslaste puhul põlvneb loom vanematest, kes on kantud sama tõu tõuraamatu põhiosasse; |
| --- | --- |

ii)

hobuslaste puhul põlvneb loom vanematest, kes on kantud sama tõu tõuraamatu põhiosasse;

| b) | looma eellastabel on koostatud artikli 8 lõike 3, ja kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammi tingimuste kohaselt; |
| --- | --- |

b)

looma eellastabel on koostatud artikli 8 lõike 3, ja kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammi tingimuste kohaselt;

| c) | loom identifitseeritakse kooskõlas asjaomase tõu suhtes kohaldatavate loomade identifitseerimist ja registreerimist käsitleva liidu loomatervise alase õigusega ning artikli 8 lõike 3, ja kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammi tingimuste kohaselt; |
| --- | --- |

c)

loom identifitseeritakse kooskõlas asjaomase tõu suhtes kohaldatavate loomade identifitseerimist ja registreerimist käsitleva liidu loomatervise alase õigusega ning artikli 8 lõike 3, ja kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammi tingimuste kohaselt;

| d) | looma turustamise või tema liitu sissetoomise korral ja kui loom soovitakse kanda tõuraamatusse või seal registreerida, peab temaga olema kaasas artikli 30 kohaselt välja antud põlvnemistunnistus; |
| --- | --- |

d)

looma turustamise või tema liitu sissetoomise korral ja kui loom soovitakse kanda tõuraamatusse või seal registreerida, peab temaga olema kaasas artikli 30 kohaselt välja antud põlvnemistunnistus;

| e) | kui loom on saadud aretusmaterjalist, mis on turustatud või toodud liitu, ja kui loom soovitakse kanda tõuraamatusse, peab aretusmaterjaliga olema kaasas artikli 30 kohaselt välja antud põlvnemistunnistus. |
| --- | --- |

e)

kui loom on saadud aretusmaterjalist, mis on turustatud või toodud liitu, ja kui loom soovitakse kanda tõuraamatusse, peab aretusmaterjaliga olema kaasas artikli 30 kohaselt välja antud põlvnemistunnistus.

| 2. | Erandina käesoleva peatüki punkti 1 alapunkti a alapunktist ii võib aretusühing, mis täidab tõupuhaste aretushobuslaste aretusprogrammi, kanda oma tõuraamatu põhiossa tõupuhta aretushobuslase:






  a) | kes on ristamise puhul kantud muu tõu tõuraamatu põhiossa tingimusel, et muu tõu ja kõnealuste tõupuhaste aretusloomade sissekandmise kriteeriumid on sätestatud artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis, või |
| --- | --- | --- |

2.

a)

kes on ristamise puhul kantud muu tõu tõuraamatu põhiossa tingimusel, et muu tõu ja kõnealuste tõupuhaste aretusloomade sissekandmise kriteeriumid on sätestatud artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis, või

| b) | kes kuulub liinaretuse puhul konkreetsesse täkuliini või märaperekonda, tingimusel et need liinid ja perekonnad ning kõnealuste tõupuhaste aretusloomade sissekandmise kriteeriumid on sätestatud artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis. |
| --- | --- |

b)

kes kuulub liinaretuse puhul konkreetsesse täkuliini või märaperekonda, tingimusel et need liinid ja perekonnad ning kõnealuste tõupuhaste aretusloomade sissekandmise kriteeriumid on sätestatud artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis.

| 3. | Lisaks käesoleva peatüki punkti 1 alapunktis c sätestatud normidele teeb aretusühing, kes kannab oma tõuraamatusse tõupuhta aretushobuslase, kes on juba kantud artikli 8 lõike 3, ja kui see on kohalduv artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammi täitva muu aretusühingu loodud tõuraamatusse, kande kõnealuse tõupuhta aretuslooma kohta määruse (EL) 2016/429 kohast identifitseerimisnumbrit kasutades, mis tagab looma unikaalsuse ja tema identifitseerimise järjepidevuse, ning sama nime kasutades (välja arvatud juhul, kui kahe asjaomase aretusühingu vahel on kokku lepitud erandis), lisades sünniriigi koodi, mis vastab asjaomase tõu suhtes kehtivatele rahvusvahelistele kokkulepetele. |
| --- | --- |

3.

II PEATÜKK

Loomade kandmine tõuraamatu lisasse

| 1. | Artikli 20 lõikes 1 osutatud nõuded on järgmised:






  a) | loom identifitseeritakse kooskõlas asjaomase liigi suhtes kohaldatavate loomade identifitseerimist ja registreerimist käsitleva liidu loomatervise alase õigusega ning artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis sätestatud tingimustega; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

loom identifitseeritakse kooskõlas asjaomase liigi suhtes kohaldatavate loomade identifitseerimist ja registreerimist käsitleva liidu loomatervise alase õigusega ning artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis sätestatud tingimustega;

| b) | aretusühing on looma puhul leidnud, et ta vastab asjaomase tõu tunnustele, millele on osutatud I lisa 2. osa punkti 1 alapunktis c; |
| --- | --- |

b)

aretusühing on looma puhul leidnud, et ta vastab asjaomase tõu tunnustele, millele on osutatud I lisa 2. osa punkti 1 alapunktis c;

| c) | kui see on kohaldatav, täidab loom vähemalt artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis sätestatud miinimumjõudluse nõudeid näitajate osas, mida kontrollitakse kooskõlas III lisaga põhiosasse kantud tõupuhaste aretusloomade puhul. |
| --- | --- |

c)

kui see on kohaldatav, täidab loom vähemalt artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis sätestatud miinimumjõudluse nõudeid näitajate osas, mida kontrollitakse kooskõlas III lisaga põhiosasse kantud tõupuhaste aretusloomade puhul.

| 2. | Aretusühing võib käesoleva peatüki punkti 1 alapunktis b osutatud tõutunnustele vastavuse või käesoleva peatüki punkti 1 alapunktis c osutatud jõudluse nõuete kontrollimiseks kohaldada erinevaid nõudeid sõltuvalt sellest, kas loom






  a) | kuulub asjaomasesse tõugu, kuigi tema päritolu ei ole teada, või |
| --- | --- | --- |

2.

a)

kuulub asjaomasesse tõugu, kuigi tema päritolu ei ole teada, või

| b) | saadi artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis nimetatud ristamisprogrammi raames. |
| --- | --- |

b)

saadi artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis nimetatud ristamisprogrammi raames.

III PEATÜKK

Lisasse kantud loomade järglaste kandmine põhiosasse

| 1. | Artikli 20 lõikes 2 osutatud nõuded on järgmised:






  a) | veiste, sigade, lammaste ja kitsede puhul põlvneb emasloom:






  i) | emast ja emapoolsest vanaemast, kes on kantud sama tõu tõuraamatu lisasse kooskõlas artikli 20 lõikega 1; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

veiste, sigade, lammaste ja kitsede puhul põlvneb emasloom:

i)

emast ja emapoolsest vanaemast, kes on kantud sama tõu tõuraamatu lisasse kooskõlas artikli 20 lõikega 1;

| ii) | isast ja mõlemast vanaisast, kes kõik on kantud sama tõu tõuraamatu põhiosasse. |
| --- | --- |

ii)

isast ja mõlemast vanaisast, kes kõik on kantud sama tõu tõuraamatu põhiosasse.

Esimese lõigu sissejuhatavas lauses osutatud emaslooma ja sama tõu tõuraamatu põhiosasse kantud tõupuhta isaslooma esimese põlvkonna järglast loetakse samuti tõupuhtaks aretusloomaks ning kantakse tõuraamatu põhiosasse või on sissekandmiseks sobilik;

| b) | hobuslaste puhul vastab loom artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis sätestatud tingimustele, mille kohaselt kantakse tõuraamatu lisasse kantud loomadest põlvnevad emas- ja isasloomad tõuraamatu põhiosasse. |
| --- | --- |

b)

hobuslaste puhul vastab loom artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis sätestatud tingimustele, mille kohaselt kantakse tõuraamatu lisasse kantud loomadest põlvnevad emas- ja isasloomad tõuraamatu põhiosasse.

| 2. | Erandina käesoleva peatüki punktist 1 ja I peatüki punkti 1 alapunkti a alapunktist i võib liikmesriik või tema otsuse korral tema artikli 4 lõike 3 kohane pädev asutus anda veiste, sigade, lammaste või kitsede ohustatud tõugude ning vastupidavate lambatõugude (
  „hardy“ sheep) suhtes aretusprogrammi ellu viivale aretusühingule loa kanda oma tõuraamatu põhiosasse loom, kelle vanemad ja vanavanemad on kantud selle tõu tõuraamatu põhiosasse või lisasse.
  Aretusühingule erandi tegemiseks loa andnud liikmesriik või tema otsuse korral tema pädev asutus tagavad, et






  a) | aretusühing on põhjendanud erandi tegemise vajadust, eelkõige tõendades selle tõu aretuses kasutada olevate tõupuhaste isaste aretusloomade vähesust; |
| --- | --- | --- |

2.

Aretusühingule erandi tegemiseks loa andnud liikmesriik või tema otsuse korral tema pädev asutus tagavad, et

a)

aretusühing on põhjendanud erandi tegemise vajadust, eelkõige tõendades selle tõu aretuses kasutada olevate tõupuhaste isaste aretusloomade vähesust;

| b) | aretusühing on oma tõuraamatus loonud ühe või mitu lisa; |
| --- | --- |

b)

aretusühing on oma tõuraamatus loonud ühe või mitu lisa;

| c) | eeskirjad, mille kohaselt aretusühing kannab loomi oma tõuraamatu põhiosasse või lisasse, kehtestatakse artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis. |
| --- | --- |

c)

eeskirjad, mille kohaselt aretusühing kannab loomi oma tõuraamatu põhiosasse või lisasse, kehtestatakse artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis.

Seda erandit kasutavad liikmesriigid teevad artiklis 7 osutatud loetelus avalikult kättesaadavaks tõud, mille puhul erandit kasutatakse.

2. OSA

Ristandaretussigade kandmine aretusregistrisse

Artiklis 23 osutatud tingimused on järgmised:

| a) | ristandaretussiga põlvneb vanematest ja vanavanematest, kes on kantud tõuraamatusse või aretusregistrisse; |
| --- | --- |

a)

ristandaretussiga põlvneb vanematest ja vanavanematest, kes on kantud tõuraamatusse või aretusregistrisse;

| b) | ristandaretussiga identifitseeritakse pärast sündi kooskõlas sigade puhul kohaldatava loomade identifitseerimist ja registreerimist käsitleva liidu loomatervise alase õigusega ning artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis sätestatud nõuetega; |
| --- | --- |

b)

ristandaretussiga identifitseeritakse pärast sündi kooskõlas sigade puhul kohaldatava loomade identifitseerimist ja registreerimist käsitleva liidu loomatervise alase õigusega ning artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis sätestatud nõuetega;

| c) | ristandaretussiga põlvneb artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis sätestatud nõuete kohaselt kindlaks tehtud vanematest; |
| --- | --- |

c)

ristandaretussiga põlvneb artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis sätestatud nõuete kohaselt kindlaks tehtud vanematest;

| d) | ristandaretusseaga on vajaduse korral kaasas artikli 30 kohaselt välja antud põlvnemistunnistus. |
| --- | --- |

d)

ristandaretusseaga on vajaduse korral kaasas artikli 30 kohaselt välja antud põlvnemistunnistus.

---

III LISA

ARTIKLIS 25 OSUTATUD JÕUDLUSKONTROLL JA GENEETILISE VÄÄRTISE HINDAMINE

1. OSA

Üldnõuded

Kui aretusühingud või aretusettevõtted või nende aretusühingute ja aretusettevõtete poolt artikli 27 lõike 1 punkti b kohaselt määratud kolmandad isikud viivad läbi jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamist, kehtestavad nad ja kasutavad jõudluskontrolli läbiviimiseks või geneetilise väärtuse hindamiseks meetodeid, mis on teaduslikult heaks kiidetud kooskõlas kehtestatud zootehniliste põhimõtetega, ning võtavad nende olemasolu korral arvesse:

| a) | eeskirju ja standardeid, mille on kehtestanud artikli 29 lõikega 1 ette nähtud asjaomased Euroopa Liidu referentkeskused, või |
| --- | --- |

a)

eeskirju ja standardeid, mille on kehtestanud artikli 29 lõikega 1 ette nähtud asjaomased Euroopa Liidu referentkeskused, või

| b) | selliste eeskirjade ja standardite puudumisel rahvusvahelises loomajõudluskontrolli komitees ICARi põhimõtteid. |
| --- | --- |

b)

selliste eeskirjade ja standardite puudumisel rahvusvahelises loomajõudluskontrolli komitees ICARi põhimõtteid.

2. OSA

Jõudluskontrolli suhtes kehtivad nõuded

| 1. | Jõudluskontrolli viiakse läbi ühe või mitme 1. osas osutatud meetodi kohaselt kehtestatud järgmise jõudluskontrollimeetodi alusel:






  a) | aretusloomade endi või aretusloomade järglaste, täis- või poolõvede või külgsugulaste põhise individuaalse jõudluse kontrollimine katsejaamas; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

aretusloomade endi või aretusloomade järglaste, täis- või poolõvede või külgsugulaste põhise individuaalse jõudluse kontrollimine katsejaamas;

| b) | aretusloomade endi või aretusloomade järglaste, täis- või poolõvede või külgsugulaste ja muude sugulaste põhise individuaalse jõudluse kontrollimine põllumajandusettevõttes; |
| --- | --- |

b)

aretusloomade endi või aretusloomade järglaste, täis- või poolõvede või külgsugulaste ja muude sugulaste põhise individuaalse jõudluse kontrollimine põllumajandusettevõttes;

| c) | jõudluse kontrollimine põllumajandusettevõtetest, müügi- ja tapapunktidest või muudelt ettevõtjatelt kogutud andmete alusel; |
| --- | --- |

c)

jõudluse kontrollimine põllumajandusettevõtetest, müügi- ja tapapunktidest või muudelt ettevõtjatelt kogutud andmete alusel;

| d) | samaealiste aretusloomade rühmade jõudluse kontrollimine (samaealiste rühmade võrdlus); |
| --- | --- |

d)

samaealiste aretusloomade rühmade jõudluse kontrollimine (samaealiste rühmade võrdlus);

| e) | muud 1. osas osutatud meetodite kohaselt läbi viidavad jõudluskontrollimeetodid. |
| --- | --- |

e)

muud 1. osas osutatud meetodite kohaselt läbi viidavad jõudluskontrollimeetodid.

Jõudluskontrolli meetodid kehtestatakse viisil, mis võimaldab aretusloomade pädevat võrdlust. Põllumajandusettevõtte kontrolljaamades kontrollitavad järglased, täis- või poolõved või külgsugulased valitakse erapooletul viisil ja neid ei kohelda valikuliselt. Põllumajandusettevõttes kontrollimise puhul jaotatakse loomad põllumajandusettevõtete vahel viisil, mis võimaldab kontrollitavaid aretusloomi pädevalt võrrelda.

Jõudluskontrolli meetodi avasid katsejaamades läbi viivad aretusühingud ja aretusettevõtted esitavad kooskõlas 1. osas osutatud meetoditega katseraportis aretusloomade vastuvõtmise tingimused, teabe osalevate loomade ja varasemate asjakohaste kontrollide tulemuste kohta, dokumenteeritavad näitajad, kasutatud kontrollimeetodid ja muu asjakohase teabe.

| 2. | Aretusühingud ja aretusettevõtted määratlevad oma artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis dokumenteeritavad näitajad, mis on seotud kõnealuses aretusprogrammis kehtestatud valikueesmärkidega. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Piimajõudluse näitajate dokumenteerimise kohustuse korral dokumenteeritakse piimajõudluse andmed, piima koostise näitajad ja muud 1. osas osutatud meetodites sätestatud näitajad. Dokumenteerida võib täiendavaid piima või piima kvaliteedi näitajaid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Lihatoodangu näitajate dokumenteerimise kohustuse korral dokumenteeritakse lihatoodangu näitajad ja muud 1. osas osutatud meetodites sätestatud näitajad. Dokumenteerida võib täiendavaid liha või liha kvaliteedi näitajaid. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kui tuleb dokumenteerida muid kui käesoleva osa punktides 3 ja 4 osutatud näitajaid, dokumenteeritakse need näitajad kooskõlas 1. osas osutatud meetoditega. Näitajad võivad hõlmata liigi- ja tõupõhiseid tunnuseid, näiteks kehaehitust, viljakust, poegimiskergust, tervisealaseid näitajaid, järglaste elujõulisust, eluiga, villa kvaliteeti, söödakasutust, kuulekust, elujõulisuse näitajaid ja muid asjakohaseid näitajaid, mis on seotud artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis sätestatud valikueesmärkidega. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Punktides 3, 4 ja 5 osutatud näitajate kohta kogutud andmed lisatakse geneetilise väärtuse hindamisse ainult juhul, kui need andmed on saadud registreerimissüsteemist, mis on kindlaks määratud artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kõigi punktides 3, 4 ja 5 osutatud dokumenteeritud näitajate kohta määratakse teave kohaldatud jõudluskontrolli meetodi, kohaldatud katseraportis ja vajaduse korral kontrollitulemuste valideerimisel kohaldatud meetodite kohta kindlaks artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Punktides 3, 4 ja 5 osutatud näitajate suhtes geneetilise väärtuse hindamise läbiviimisel tagatakse nende näitajate dokumenteerimisega, et kontrollimise lõpus saab arvutada nende näitajate usaldatavad aretusväärtused. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Käesoleva osa punkti 1 alapunktis c osutatud vaatlusandmeid võib dokumenteerida ja geneetilise väärtuse hindamisse lisada ainult juhul, kui need andmed on 1. osas osutatud meetodite kohaselt valideeritud. |
| --- | --- |

9.

3. OSA

Geneetilise väärtuse hindamisele kehtivad nõuded

| 1. | Aretusloomade geneetilise väärtuse hindamine hõlmab 2. osas osutatud tootlikkust ja muid kui tootlikkust iseloomustavaid näitajaid, mis on seotud artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis kehtestatud valikueesmärkidega. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Geneetilise väärtuse hindamine hõlmab ainult 2. osas osutatud tunnuseid, mille dokumenteerimine toimub artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis sätestatud viisil. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Aretusloomade aretusväärtuseid arvutatakse 1. osas osutatud meetodite kohaselt järgmiste näitajate alusel:






  a) | aretusloomade kohta 2. osas osutatud jõudluskontrolli alusel kogutud andmed; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

aretusloomade kohta 2. osas osutatud jõudluskontrolli alusel kogutud andmed;

| b) | aretusloomade kohta kogutud genoomiteave; |
| --- | --- |

b)

aretusloomade kohta kogutud genoomiteave;

| c) | muu 1. osas osutatud meetodi kohaselt kogutud andmed või |
| --- | --- |

c)

muu 1. osas osutatud meetodi kohaselt kogutud andmed või

| d) | punktides a, b ja c osutatud teabe ja andmete kombinatsioon. |
| --- | --- |

d)

punktides a, b ja c osutatud teabe ja andmete kombinatsioon.

| 4. | Geneetilise väärtuse hindamisel rakendatavad statistikameetodid vastavad 1. osas osutatud meetoditele. Kõnealuste statistiliste meetodite kasutamisega tagatakse looma geneetiline hinnang, mis on sõltumatu põhiliste keskkonnategurite mõjust ja andmestruktuurist ning võtab arvesse kogu kättesaadavat teavet aretuslooma, tema järglaste, veresugulaste, külgsugulaste ja muude sugulaste kohta sõltuvalt jõudluskontrolli meetodist. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Hinnanguliste aretusväärtuste usaldatavus arvutatakse 1. osas osutatud meetodite alusel. Aretusloomade hinnangulise aretusväärtuste avaldamisel esitatakse nende avaldatud aretusväärtuste usaldatavus ja hindamise kuupäev. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kunstlikuks seemenduseks ette nähtud tõupuhaste isaste aretusveiste puhul viiakse läbi geneetilise väärtuse hindamine. Geneetilise väärtuse hindamine hõlmab peamiseid aretusprogrammiga seotud tootlikkust iseloomustavaid näitajaid, mis on sätestatud 1. osas osutatud meetodites, ning seda võib teha muude asjakohaste tootlikkust ja muude kui tootlikkust iseloomustavate näitajate suhtes, mis on sätestatud 1. osas osutatud meetodites. Kui nende näitajate geneetilist väärtust hinnatakse kunstlikuks seemenduseks ette nähtud tõupuhaste isaste aretusveiste puhul, avaldatakse nende näitajatega seotud aretusväärtused, välja arvatud artikli 21 lõike 1 punktis g osutatud loomadega (testimata pullid) seotud aretusväärtused. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kunstlikuks seemenduseks ette nähtud tõupuhaste isaste aretusveiste puhul on aretusväärtuste usaldatavus vähemalt järgmine:






  a) | piimatõugu (sealhulgas kahesuunalisse tõugu) kuuluvate pullide osas peamiste piimajõudlusnäitajate puhul või mitme üksiknäitaja järgi arvutatud aretusväärtuste koondindeksi puhul 0,5; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

piimatõugu (sealhulgas kahesuunalisse tõugu) kuuluvate pullide osas peamiste piimajõudlusnäitajate puhul või mitme üksiknäitaja järgi arvutatud aretusväärtuste koondindeksi puhul 0,5;

| b) | lihatõugu (sealhulgas kahesuunalisse tõugu) kuuluvate pullide osas peamiste piimajõudlusnäitajate puhul või mitme üksiknäitaja järgi arvutatud aretusväärtuste koondindeksi puhul 0,3. |
| --- | --- |

b)

lihatõugu (sealhulgas kahesuunalisse tõugu) kuuluvate pullide osas peamiste piimajõudlusnäitajate puhul või mitme üksiknäitaja järgi arvutatud aretusväärtuste koondindeksi puhul 0,3.

| 8. | Punktis 7 osutatud aretusväärtuste usaldatavuse nõudeid ei kohaldata tõupuhaste isaste aretusveiste suhtes,






  a) | keda kasutatakse kontrollimiseks selliste koguste piires, mida aretusühingul on vaja artikli 21 lõike 1 punktis g osutatud kontrollide läbiviimiseks (testimata pullid); |
| --- | --- | --- |

8.

a)

keda kasutatakse kontrollimiseks selliste koguste piires, mida aretusühingul on vaja artikli 21 lõike 1 punktis g osutatud kontrollide läbiviimiseks (testimata pullid);

| b) | kes osalevad aretusprogrammis, mille eesmärk on tõu säilitamine või tõusisese geneetilise mitmekesisuse säilitamine, ning kui sellise aretusprogrammi kohaselt on vaja viia läbi jõudluskontrolli ja geneetilise väärtuse hindamist. |
| --- | --- |

b)

kes osalevad aretusprogrammis, mille eesmärk on tõu säilitamine või tõusisese geneetilise mitmekesisuse säilitamine, ning kui sellise aretusprogrammi kohaselt on vaja viia läbi jõudluskontrolli ja geneetilise väärtuse hindamist.

| 9. | Genoomaretusväärtusega tõupuhtaid isaseid aretusveiseid peetakse kunstliku seemenduse jaoks sobivaks, kui nende genoomaretusväärtus on






  a) | valideeritud kooskõlas 1. osas osutatud meetoditega iga genoomaretusväärtuse näitaja kohta; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

valideeritud kooskõlas 1. osas osutatud meetoditega iga genoomaretusväärtuse näitaja kohta;

| b) | taasvalideeritud iga näitaja kohta korrapäraselt ja igal juhul siis, kui genoomaretusväärtuses, geneetilise väärtuse hindamises või referentspopulatsioonis toimub olulisi muutusi. |
| --- | --- |

b)

taasvalideeritud iga näitaja kohta korrapäraselt ja igal juhul siis, kui genoomaretusväärtuses, geneetilise väärtuse hindamises või referentspopulatsioonis toimub olulisi muutusi.

| 10. | Aretusühing või aretusettevõte või kõnealuse aretusühingu või aretusettevõtte taotluse alusel kõnealuse aretusühingu või aretusettevõtte poolt artikli 27 lõike 1 punkti b kohaselt määratud kolmas isik teeb üldsusele kättesaadavaks teabe aretusprogrammiga seotud aretusloomade geneetiliste defektide ja geneetiliste eripärade kohta. |
| --- | --- |

10.

---

IV LISA

ARTIKLIS 29 OSUTATUD EUROOPA LIIDU REFERENTKESKUSED

1.   Artikli 29 lõike 4 punktis a osutatud nõuded

Artikli 29 kohaselt määratud Euroopa Liidu referentkeskusel on:

| a) | sobiva kvalifikatsiooniga personal:






  i) | kes on saanud piisavat koolitust:






  — | tõupuhaste aretusloomade jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise alal, kui kõnealused keskused on määratud artikli 29 lõike 1 kohaselt; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

sobiva kvalifikatsiooniga personal:

i)

kes on saanud piisavat koolitust:

—

tõupuhaste aretusloomade jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise alal, kui kõnealused keskused on määratud artikli 29 lõike 1 kohaselt;

| — | ohustatud tõugude säilitamise alal, kui kõnealused keskused on määratud artikli 29 lõike 2 kohaselt; |
| --- | --- |

—

ohustatud tõugude säilitamise alal, kui kõnealused keskused on määratud artikli 29 lõike 2 kohaselt;

| ii) | keda on õpetatud järgima teatavate küsimuste, tulemuste või teabe konfidentsiaalsuse põhimõtet ning |
| --- | --- |

ii)

keda on õpetatud järgima teatavate küsimuste, tulemuste või teabe konfidentsiaalsuse põhimõtet ning

| iii) | kellel on piisavad teadmised uurimistegevusest liikmesriigi, liidu ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

iii)

kellel on piisavad teadmised uurimistegevusest liikmesriigi, liidu ja rahvusvahelisel tasandil;

| b) | kellel on juurdepääs infrastruktuurile, seadmetele ja toodetele, et täita ülesandeid, millele on osutatud:






  i) | punktis 2, kui kõnealused keskused on määratud artikli 29 lõike 1 kohaselt, ning |
| --- | --- | --- |

b)

kellel on juurdepääs infrastruktuurile, seadmetele ja toodetele, et täita ülesandeid, millele on osutatud:

i)

punktis 2, kui kõnealused keskused on määratud artikli 29 lõike 1 kohaselt, ning

| ii) | punktis 3, kui kõnealused keskused on määratud artikli 29 lõike 2 kohaselt. |
| --- | --- |

ii)

punktis 3, kui kõnealused keskused on määratud artikli 29 lõike 2 kohaselt.

2.   Artikli 29 lõike 1 kohaselt määratud Euroopa Liidu referentkeskuse artikli 29 lõike 4 punkti b alapunktis i osutatud ülesanded.

Artikli 29 lõike 1 kohaselt määratud Euroopa Liidu referentkeskus:

| a) | teeb koostööd aretusühingutega ja aretusühingute poolt artikli 27 lõike 1 punkti b kohaselt määratud kolmanda isikuga, et hõlbustada tõupuhaste aretusloomade artikli 25 kohaste jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise meetodite ühetaolist kohaldamist; |
| --- | --- |

a)

teeb koostööd aretusühingutega ja aretusühingute poolt artikli 27 lõike 1 punkti b kohaselt määratud kolmanda isikuga, et hõlbustada tõupuhaste aretusloomade artikli 25 kohaste jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise meetodite ühetaolist kohaldamist;

| b) | teavitab aretusühinguid ja aretusühingute poolt artikli 27 lõike 1 punkti b kohaselt määratud kolmandaid isikuid või pädevaid asutusi tõupuhaste aretusloomade jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise meetoditest; |
| --- | --- |

b)

teavitab aretusühinguid ja aretusühingute poolt artikli 27 lõike 1 punkti b kohaselt määratud kolmandaid isikuid või pädevaid asutusi tõupuhaste aretusloomade jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise meetoditest;

| c) | vaatab korrapäraselt läbi aretusühingute ja nimetatud aretusühingute poolt artikli 27 lõike 1 punkti b kohaselt määratud kolmandate isikute tehtud jõudluskontrolli ja geneetilise väärtuse hindamise tulemused ning nende aluseks olevad andmed; |
| --- | --- |

c)

vaatab korrapäraselt läbi aretusühingute ja nimetatud aretusühingute poolt artikli 27 lõike 1 punkti b kohaselt määratud kolmandate isikute tehtud jõudluskontrolli ja geneetilise väärtuse hindamise tulemused ning nende aluseks olevad andmed;

| d) | võrdleb tõupuhaste aretusloomade jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise meetodeid; |
| --- | --- |

d)

võrdleb tõupuhaste aretusloomade jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise meetodeid;

| e) | liikmesriikide või komisjoni taotluse korral






  i) | annab abi tõupuhaste aretusloomade jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise meetodite ühtlustamiseks; |
| --- | --- | --- |

e)

liikmesriikide või komisjoni taotluse korral

i)

annab abi tõupuhaste aretusloomade jõudluskontrolli läbiviimise ja geneetilise väärtuse hindamise meetodite ühtlustamiseks;

| ii) | soovitab tõupuhaste aretusloomade jõudluskontrolli läbiviimisel ja geneetilise väärtuse hindamisel kasutatavaid arvutamismeetodeid; |
| --- | --- |

ii)

soovitab tõupuhaste aretusloomade jõudluskontrolli läbiviimisel ja geneetilise väärtuse hindamisel kasutatavaid arvutamismeetodeid;

| iii) | loob ühise aluse tõupuhaste aretusloomade jõudluskontrolli läbiviimisel ja geneetilise väärtuse hindamisel kasutatud meetodite tulemuste võrdlemiseks eri liikmesriikides, tehes eelkõige järgmist:






  — | liikmesriikides läbiviidava tõupuhaste aretusloomade jõudluskontrolli ja geneetilise väärtuse hindamise kontrollimenetluste väljatöötamine, et parandada tulemuste võrreldavust ja aretusprogrammide tõhusust; |
| --- | --- | --- |

iii)

loob ühise aluse tõupuhaste aretusloomade jõudluskontrolli läbiviimisel ja geneetilise väärtuse hindamisel kasutatud meetodite tulemuste võrdlemiseks eri liikmesriikides, tehes eelkõige järgmist:

—

liikmesriikides läbiviidava tõupuhaste aretusloomade jõudluskontrolli ja geneetilise väärtuse hindamise kontrollimenetluste väljatöötamine, et parandada tulemuste võrreldavust ja aretusprogrammide tõhusust;

| — | eluskarja rahvusvaheline hindamine liikmesriikides ja kolmandates riikides läbiviidava tõupuhaste aretusloomade jõudluskontrolli ja geneetilise väärtuse hindamise kombineeritud tulemuste alusel; |
| --- | --- |

—

eluskarja rahvusvaheline hindamine liikmesriikides ja kolmandates riikides läbiviidava tõupuhaste aretusloomade jõudluskontrolli ja geneetilise väärtuse hindamise kombineeritud tulemuste alusel;

| — | nende rahvusvaheliste hindamiste tulemuste levitamine; |
| --- | --- |

—

nende rahvusvaheliste hindamiste tulemuste levitamine;

| — | ümberarvestusvalemite ja valemite aluseks oleva teabe avaldamine; |
| --- | --- |

—

ümberarvestusvalemite ja valemite aluseks oleva teabe avaldamine;

| f) | edastab tõupuhaste aretusloomade geneetilise väärtuse hindamise kohta andmeid ja pakub koolitust, et toetada aretusühinguid või aretusühingute poolt artikli 27 lõike 1 punkti b kohaselt määratud kolmandaid isikuid, kes osalevad rahvusvahelistes geneetilise väärtuse hindamise tulemuste võrdlustes; |
| --- | --- |

f)

edastab tõupuhaste aretusloomade geneetilise väärtuse hindamise kohta andmeid ja pakub koolitust, et toetada aretusühinguid või aretusühingute poolt artikli 27 lõike 1 punkti b kohaselt määratud kolmandaid isikuid, kes osalevad rahvusvahelistes geneetilise väärtuse hindamise tulemuste võrdlustes;

| g) | hõlbustab seoses tõupuhaste aretusloomade geneetilise väärtuse hindamisega liikmesriikides tekkivate probleemide lahendamist; |
| --- | --- |

g)

hõlbustab seoses tõupuhaste aretusloomade geneetilise väärtuse hindamisega liikmesriikides tekkivate probleemide lahendamist;

| h) | teeb oma vastutusalas koostööd rahvusvaheliselt tunnustatud organisatsioonidega; |
| --- | --- |

h)

teeb oma vastutusalas koostööd rahvusvaheliselt tunnustatud organisatsioonidega;

| i) | pakub komisjoni taotluse korral alalisele zootehnikakomiteele tehnilist abi. |
| --- | --- |

i)

pakub komisjoni taotluse korral alalisele zootehnikakomiteele tehnilist abi.

3.   Artikli 29 lõike 2 kohaselt määratud Euroopa Liidu referentkeskuse artikli 29 lõike 4 punkti b alapunktis ii osutatud ülesanded.

Artikli 29 lõike 2 kohaselt määratud Euroopa Liidu referentkeskus:

| a) | teeb koostööd aretusühingutega, aretusühingute poolt artikli 27 lõike 1 punkti b kohaselt määratud kolmandate isikutega, pädevate asutustega ja liikmesriikide muude asutustega, et edendada ohustatud tõugude säilitamist või kõnealuste tõugude sees geneetilise mitmekesisuse säilitamist; |
| --- | --- |

a)

teeb koostööd aretusühingutega, aretusühingute poolt artikli 27 lõike 1 punkti b kohaselt määratud kolmandate isikutega, pädevate asutustega ja liikmesriikide muude asutustega, et edendada ohustatud tõugude säilitamist või kõnealuste tõugude sees geneetilise mitmekesisuse säilitamist;

| b) | teavitab aretusühinguid, aretusühingute poolt artikli 27 lõike 1 punkti b kohaselt määratud kolmandaid isikuid, pädevaid asutusi ja muid asutusi meetoditest, mida on kasutatud ohustatud tõugude säilitamiseks ja kõnealuste tõugude sees geneetilise mitmekesisuse säilitamiseks; |
| --- | --- |

b)

teavitab aretusühinguid, aretusühingute poolt artikli 27 lõike 1 punkti b kohaselt määratud kolmandaid isikuid, pädevaid asutusi ja muid asutusi meetoditest, mida on kasutatud ohustatud tõugude säilitamiseks ja kõnealuste tõugude sees geneetilise mitmekesisuse säilitamiseks;

| c) | komisjoni taotluse korral






  i) | arendab välja meetodid ohustatud tõugude in situ ja ex situ kaitsmiseks või kõnealuste tõugude sees geneetilise mitmekesisuse säilitamiseks või annab abi sellise arendustegevuse või ühtlustamise jaoks; |
| --- | --- | --- |

c)

komisjoni taotluse korral

i)

arendab välja meetodid ohustatud tõugude in situ ja ex situ kaitsmiseks või kõnealuste tõugude sees geneetilise mitmekesisuse säilitamiseks või annab abi sellise arendustegevuse või ühtlustamise jaoks;

| ii) | töötab välja meetodid, mida kasutatakse ohustatud tõugude staatuse iseloomustamiseks geneetilise mitmekesisuse või põllumajanduse jaoks kadumisohu puhul, või annab abi sellise arendustegevuse jaoks; |
| --- | --- |

ii)

töötab välja meetodid, mida kasutatakse ohustatud tõugude staatuse iseloomustamiseks geneetilise mitmekesisuse või põllumajanduse jaoks kadumisohu puhul, või annab abi sellise arendustegevuse jaoks;

| iii) | ergutab liikmesriikidevahelist teabevahetust ohustatud tõugude säilitamise või kõnealuste tõugude sees geneetilise mitmekesisuse säilitamise küsimuses; |
| --- | --- |

iii)

ergutab liikmesriikidevahelist teabevahetust ohustatud tõugude säilitamise või kõnealuste tõugude sees geneetilise mitmekesisuse säilitamise küsimuses;

| iv) | pakub koolitusi, et toetada aretusühinguid või aretusühingute poolt artikli 27 lõike 1 punkti b kohaselt määratud kolmandaid isikuid, pädevaid asutusi ja muid asutusi ohustatud tõugude säilitamisel või kõnealuste tõugude sees geneetilise mitmekesisuse säilitamisel; |
| --- | --- |

iv)

pakub koolitusi, et toetada aretusühinguid või aretusühingute poolt artikli 27 lõike 1 punkti b kohaselt määratud kolmandaid isikuid, pädevaid asutusi ja muid asutusi ohustatud tõugude säilitamisel või kõnealuste tõugude sees geneetilise mitmekesisuse säilitamisel;

| v) | teeb oma vastutusalas koostööd Euroopas ja rahvusvaheliselt tunnustatud organisatsioonidega; |
| --- | --- |

v)

teeb oma vastutusalas koostööd Euroopas ja rahvusvaheliselt tunnustatud organisatsioonidega;

| vi) | pakub oma vastutusalas alalisele zootehnikakomiteele tehnilist abi. |
| --- | --- |

vi)

pakub oma vastutusalas alalisele zootehnikakomiteele tehnilist abi.

---

V LISA

TEAVE, MIS TULEB ESITADA VII PEATÜKIS OSUTATUD PÕLVNEMISTUNNISTUSES

1. OSA

Üldnõuded

Põlvnemistunnistuse pealkirjas:

| a) | osutatakse, kas loom on tõupuhas aretusloom või ristandaretussiga või kas aretusmaterjal pärineb tõupuhtalt aretusloomalt või ristandaretussealt; |
| --- | --- |

a)

osutatakse, kas loom on tõupuhas aretusloom või ristandaretussiga või kas aretusmaterjal pärineb tõupuhtalt aretusloomalt või ristandaretussealt;

| b) | esitatakse viide taksonoomilisele rühmale; |
| --- | --- |

b)

esitatakse viide taksonoomilisele rühmale;

| c) | osutatakse sellele, kas saadetis on ette nähtud turustamiseks või liitu sissetoomiseks; |
| --- | --- |

c)

osutatakse sellele, kas saadetis on ette nähtud turustamiseks või liitu sissetoomiseks;

| d) | esitatakse viide käesolevale määrusele. |
| --- | --- |

d)

esitatakse viide käesolevale määrusele.

2. OSA

Tõupuhaste aretusloomade ja nende aretusmaterjali põlvnemistunnistused

I PEATÜKK

Artiklis 30 osutatud tõupuhaste aretusloomade põlvnemistunnistused

| 1. | Artiklis 30 osutatud tõupuhaste aretusloomade põlvnemistunnistustele märgitakse järgmised andmed:






  a) | tunnistust välja andva aretusühingu nimi või, tõupuhta aretuslooma liitu sissetoomise korral, tunnistust välja andva aretusasutuse nimi ning võimaluse korral viide kõnealuse aretusühingu või aretusasutuse veebisaidile; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

tunnistust välja andva aretusühingu nimi või, tõupuhta aretuslooma liitu sissetoomise korral, tunnistust välja andva aretusasutuse nimi ning võimaluse korral viide kõnealuse aretusühingu või aretusasutuse veebisaidile;

| b) | tõuraamatu nimetus; |
| --- | --- |

b)

tõuraamatu nimetus;

| c) | kui see on asjakohane, see tõuraamatu põhiosa klass, millesse tõupuhas aretusloom on kantud; |
| --- | --- |

c)

kui see on asjakohane, see tõuraamatu põhiosa klass, millesse tõupuhas aretusloom on kantud;

| d) | tõupuhta aretuslooma tõu nimi; |
| --- | --- |

d)

tõupuhta aretuslooma tõu nimi;

| e) | tõupuhta aretuslooma sugu; |
| --- | --- |

e)

tõupuhta aretuslooma sugu;

| f) | tõupuhta aretuslooma sissekande number tõuraamatus (st tõuraamatu nr); |
| --- | --- |

f)

tõupuhta aretuslooma sissekande number tõuraamatus (st tõuraamatu nr);

| g) | identifitseerimissüsteem ning individuaalne identifitseerimisnumber, mis on tõupuhtale aretusloomale antud kooskõlas






  i) | asjaomastesse liikidesse kuuluvate loomade identifitseerimist ja registreerimist käsitlevate liidu loomatervise alase õigusega; |
| --- | --- | --- |

g)

identifitseerimissüsteem ning individuaalne identifitseerimisnumber, mis on tõupuhtale aretusloomale antud kooskõlas

i)

asjaomastesse liikidesse kuuluvate loomade identifitseerimist ja registreerimist käsitlevate liidu loomatervise alase õigusega;

| ii) | individuaalset identifitseerimisnumbrit nõudvate loomade identifitseerimist ja registreerimist käsitlevate liidu loomatervise alase õiguse puudumisel kooskõlas artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis sätestatud eeskirjadega või |
| --- | --- |

ii)

individuaalset identifitseerimisnumbrit nõudvate loomade identifitseerimist ja registreerimist käsitlevate liidu loomatervise alase õiguse puudumisel kooskõlas artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis sätestatud eeskirjadega või

| iii) | tõupuhta aretuslooma liitu sissetoomise korral kolmanda riigi õigusaktidega; |
| --- | --- |

iii)

tõupuhta aretuslooma liitu sissetoomise korral kolmanda riigi õigusaktidega;

| h) | kui see on vajalik artikli 22 lõike 1 ja 2 kohaselt, sperma, munarakkude ja embrüote varumiseks kasutatavate tõupuhaste aretusloomade identsuskontrolliks kasutatav meetod ning identsuskontrolli tulemused; |
| --- | --- |

h)

kui see on vajalik artikli 22 lõike 1 ja 2 kohaselt, sperma, munarakkude ja embrüote varumiseks kasutatavate tõupuhaste aretusloomade identsuskontrolliks kasutatav meetod ning identsuskontrolli tulemused;

| i) | tõupuhta aretuslooma sünnikuupäev ja -riik; |
| --- | --- |

i)

tõupuhta aretuslooma sünnikuupäev ja -riik;

| j) | aretaja nimi, aadress ja võimaluse korral e-posti aadress (tõupuhta aretuslooma sünnikoht); |
| --- | --- |

j)

aretaja nimi, aadress ja võimaluse korral e-posti aadress (tõupuhta aretuslooma sünnikoht);

| k) | omaniku nimi, aadress ja võimaluse korral e-posti aadress; |
| --- | --- |

k)

omaniku nimi, aadress ja võimaluse korral e-posti aadress;

| l) | eellastabel:






  Isa
  Tõuraamatu nr ja osa | Isa isa
  Tõuraamatu nr ja osa |
| --- | --- | --- |
| | Isa ema
  Tõuraamatu nr ja osa |
| Ema
  Tõuraamatu nr ja osa | Ema isa
  Tõuraamatu nr ja osa |
| | Ema ema
  Tõuraamatu nr ja osa |

l)

eellastabel:

Isa

Tõuraamatu nr ja osa

Isa isa

Tõuraamatu nr ja osa

Isa ema

Tõuraamatu nr ja osa

Ema

Tõuraamatu nr ja osa

Ema isa

Tõuraamatu nr ja osa

Ema ema

Tõuraamatu nr ja osa

| m) | võimaluse korral jõudluskontrolli tulemused ja geneetilise väärtuse hindamise ajakohastatud tulemused, sealhulgas kõnealuse hindamise kuupäev ning geneetilised defektid ja geneetilised iseärasused, mis on seotud kõnealuse aretusprogrammiga ning mõjutavad kõnealust aretuslooma; |
| --- | --- |

m)

võimaluse korral jõudluskontrolli tulemused ja geneetilise väärtuse hindamise ajakohastatud tulemused, sealhulgas kõnealuse hindamise kuupäev ning geneetilised defektid ja geneetilised iseärasused, mis on seotud kõnealuse aretusprogrammiga ning mõjutavad kõnealust aretuslooma;

| n) | tiinete emasloomade puhul nende seemenduse või paaritamise kuupäev ja looma viljastanud isaslooma identifitseerimisandmed, mille võib esitada eraldi dokumendis; |
| --- | --- |

n)

tiinete emasloomade puhul nende seemenduse või paaritamise kuupäev ja looma viljastanud isaslooma identifitseerimisandmed, mille võib esitada eraldi dokumendis;

| o) | põlvnemistunnistuse väljaandmise kuupäev ja koht ning tunnistuse välja andnud aretusühingu poolt või, tõupuhta aretuslooma liitu sissetoomise korral, aretusasutuse poolt volitatud isiku nimi, ametinimetus ja allkiri; nimetatud isik on selle aretusühingu või aretusasutuse või artikli 30 lõike 2 punktis b osutatud pädeva asutuse esindaja. |
| --- | --- |

o)

põlvnemistunnistuse väljaandmise kuupäev ja koht ning tunnistuse välja andnud aretusühingu poolt või, tõupuhta aretuslooma liitu sissetoomise korral, aretusasutuse poolt volitatud isiku nimi, ametinimetus ja allkiri; nimetatud isik on selle aretusühingu või aretusasutuse või artikli 30 lõike 2 punktis b osutatud pädeva asutuse esindaja.

| 2. | Tõupuhaste aretussigade rühmale välja antud põlvnemistunnistuste puhul võib käesoleva peatüki punktis 1 osutatud teabe esitada ühes põlvnemistunnistuses tingimusel, et need tõupuhtad aretusloomad on sama vanad ning sama põlvnemisega. |
| --- | --- |

2.

II PEATÜKK

Artiklis 30 osutatud tõupuhaste aretusloomade sperma põlvnemistunnistused

Artiklis 30 osutatud tõupuhaste aretusloomade sperma põlvnemistunnistusele märgitakse järgmised andmed:

| a) | kogu käesoleva osa I peatükis osutatud teave spermadoonorist aretuslooma kohta; |
| --- | --- |

a)

kogu käesoleva osa I peatükis osutatud teave spermadoonorist aretuslooma kohta;

| b) | sperma identifitseerimist võimaldavad andmed, lähetatavate dooside arv, sperma kogumise koht ja kuupäev, sperma kogumis- või säilitamiskeskuse nimi, aadress ja loanumber ning vastuvõtja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

b)

sperma identifitseerimist võimaldavad andmed, lähetatavate dooside arv, sperma kogumise koht ja kuupäev, sperma kogumis- või säilitamiskeskuse nimi, aadress ja loanumber ning vastuvõtja nimi ja aadress;

| c) | selliste tõupuhaste aretusloomade sperma puhul, kes ei ole läbinud jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamist, spermadooside arv kooskõlas artikli 21 lõike 1 punktis g osutatud kogustega, selle aretusühingu või selle aretusühingu poolt artikli 27 lõike 1 punkti b kohaselt määratud kolmanda isiku nimi ja aadress, kes vastutab testimise eest vastavalt artiklile 25; |
| --- | --- |

c)

selliste tõupuhaste aretusloomade sperma puhul, kes ei ole läbinud jõudluskontrolli või geneetilise väärtuse hindamist, spermadooside arv kooskõlas artikli 21 lõike 1 punktis g osutatud kogustega, selle aretusühingu või selle aretusühingu poolt artikli 27 lõike 1 punkti b kohaselt määratud kolmanda isiku nimi ja aadress, kes vastutab testimise eest vastavalt artiklile 25;

| d) | põlvnemistunnistuse väljaandmise kuupäev ja koht ning tunnistuse välja andnud aretusühingu poolt või, sperma liitu sissetoomise korral, aretusasutuse poolt volitatud isiku nimi, ametinimetus ja allkiri; nimetatud isik on selle aretusühingu või aretusasutuse või artikli 31 lõikes 1 või artikli 33 lõikes 1 osutatud ettevõtja või artikli 30 lõike 2 punktis b osutatud pädeva asutuse esindaja. |
| --- | --- |

d)

põlvnemistunnistuse väljaandmise kuupäev ja koht ning tunnistuse välja andnud aretusühingu poolt või, sperma liitu sissetoomise korral, aretusasutuse poolt volitatud isiku nimi, ametinimetus ja allkiri; nimetatud isik on selle aretusühingu või aretusasutuse või artikli 31 lõikes 1 või artikli 33 lõikes 1 osutatud ettevõtja või artikli 30 lõike 2 punktis b osutatud pädeva asutuse esindaja.

III PEATÜKK

Artiklis 30 osutatud tõupuhaste aretusloomade munarakkude põlvnemistunnistused

Artiklis 30 osutatud tõupuhaste aretusloomade munarakkude põlvnemistunnistustele märgitakse järgmised andmed:

| a) | kogu käesoleva osa I peatükis osutatud teave munarakudoonorist emaslooma kohta; |
| --- | --- |

a)

kogu käesoleva osa I peatükis osutatud teave munarakudoonorist emaslooma kohta;

| b) | munarakkude identifitseerimist võimaldavad andmed, kõrte arv, munarakkude varumise koht ja kuupäev, embrüote varumisrühma või -tootmisrühma nimi, aadress ja loanumber ning vastuvõtja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

b)

munarakkude identifitseerimist võimaldavad andmed, kõrte arv, munarakkude varumise koht ja kuupäev, embrüote varumisrühma või -tootmisrühma nimi, aadress ja loanumber ning vastuvõtja nimi ja aadress;

| c) | kui kõrres on rohkem kui üks munarakk, märgitakse selgelt ära munarakkude arv, mis on kogutud samalt tõupuhtalt aretusloomalt; |
| --- | --- |

c)

kui kõrres on rohkem kui üks munarakk, märgitakse selgelt ära munarakkude arv, mis on kogutud samalt tõupuhtalt aretusloomalt;

| d) | põlvnemistunnistuse väljaandmise kuupäev ja koht ning tunnistuse välja andnud aretusühingu poolt või, munarakkude liitu sissetoomise korral, aretusasutuse poolt volitatud isiku nimi, ametinimetus ja allkiri; nimetatud isik on selle aretusühingu või aretusasutuse või artikli 31 lõikes 1 või artikli 33 lõikes 1 osutatud ettevõtja või artikli 30 lõike 2 punktis b osutatud pädeva asutuse esindaja. |
| --- | --- |

d)

põlvnemistunnistuse väljaandmise kuupäev ja koht ning tunnistuse välja andnud aretusühingu poolt või, munarakkude liitu sissetoomise korral, aretusasutuse poolt volitatud isiku nimi, ametinimetus ja allkiri; nimetatud isik on selle aretusühingu või aretusasutuse või artikli 31 lõikes 1 või artikli 33 lõikes 1 osutatud ettevõtja või artikli 30 lõike 2 punktis b osutatud pädeva asutuse esindaja.

IV PEATÜKK

Artiklis 30 osutatud tõupuhaste aretusloomade embrüote põlvnemistunnistused

Artiklis 30 osutatud tõupuhaste aretusloomade embrüote põlvnemistunnistustele märgitakse järgmised andmed:

| a) | kõik I peatükis nimetatud andmed munarakudoonorist emaslooma ja viljastanud isaslooma kohta; |
| --- | --- |

a)

kõik I peatükis nimetatud andmed munarakudoonorist emaslooma ja viljastanud isaslooma kohta;

| b) | embrüo identifitseerimist võimaldavad andmed, kõrte arv, embrüote varumise või tootmise kuupäev, embrüote varumis- või tootmisrühma nimi, aadress ja loanumber ning vastuvõtja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

b)

embrüo identifitseerimist võimaldavad andmed, kõrte arv, embrüote varumise või tootmise kuupäev, embrüote varumis- või tootmisrühma nimi, aadress ja loanumber ning vastuvõtja nimi ja aadress;

| c) | kui kõrres on rohkem kui üks embrüo, märgitakse selgelt ära embrüote arv, mis pärinevad samadelt vanematelt; |
| --- | --- |

c)

kui kõrres on rohkem kui üks embrüo, märgitakse selgelt ära embrüote arv, mis pärinevad samadelt vanematelt;

| d) | põlvnemistunnistuse väljaandmise kuupäev ja koht ning tunnistuse välja andnud aretusühingu poolt või, embrüote liitu sissetoomise korral, aretusasutuse poolt tunnistust allkirjastama volitatud isiku nimi, ametinimetus ja allkiri; nimetatud isik on selle aretusühingu või aretusasutuse või artikli 31 lõikes 1 või artikli 33 lõikes 1 osutatud ettevõtja või artikli 30 lõike 2 punktis b osutatud pädeva asutuse esindaja. |
| --- | --- |

d)

põlvnemistunnistuse väljaandmise kuupäev ja koht ning tunnistuse välja andnud aretusühingu poolt või, embrüote liitu sissetoomise korral, aretusasutuse poolt tunnistust allkirjastama volitatud isiku nimi, ametinimetus ja allkiri; nimetatud isik on selle aretusühingu või aretusasutuse või artikli 31 lõikes 1 või artikli 33 lõikes 1 osutatud ettevõtja või artikli 30 lõike 2 punktis b osutatud pädeva asutuse esindaja.

3. OSA

Artiklis 30 osutatud ristandaretussigade ja nende aretusmaterjali põlvnemistunnistused

I PEATÜKK

Ristandaretussigade põlvnemistunnistused

| 1. | Artiklis 30 osutatud ristandaretussigade põlvnemistunnistustele märgitakse järgmised andmed:






  a) | tunnistuse välja andnud aretusettevõte või, ristandaretussea liitu sissetoomise korral, aretusasutuse nimi ning võimaluse korral viide kõnealuse aretusettevõtte või aretusasutuse veebisaidile; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

tunnistuse välja andnud aretusettevõte või, ristandaretussea liitu sissetoomise korral, aretusasutuse nimi ning võimaluse korral viide kõnealuse aretusettevõtte või aretusasutuse veebisaidile;

| b) | aretusregistri nimetus; |
| --- | --- |

b)

aretusregistri nimetus;

| c) | ristandaretussea ja tema vanemate ja vanavanemate tõu, liini või ristandi nimi; |
| --- | --- |

c)

ristandaretussea ja tema vanemate ja vanavanemate tõu, liini või ristandi nimi;

| d) | ristandaretussea sugu; |
| --- | --- |

d)

ristandaretussea sugu;

| e) | ristandaretussea sissekande number aretusregistris (st aretusregistri nr); |
| --- | --- |

e)

ristandaretussea sissekande number aretusregistris (st aretusregistri nr);

| f) | identifitseerimissüsteem ning individuaalne identifitseerimisnumber, mis on ristandaretusseale antud kooskõlas






  i) | sigade identifitseerimist ja registreerimist käsitlevate liidu loomatervise alase õigusega; |
| --- | --- | --- |

f)

identifitseerimissüsteem ning individuaalne identifitseerimisnumber, mis on ristandaretusseale antud kooskõlas

i)

sigade identifitseerimist ja registreerimist käsitlevate liidu loomatervise alase õigusega;

| ii) | individuaalset identifitseerimisnumbri nõudvate loomade identifitseerimist ja registreerimist käsitlevate liidu loomatervise alase õiguse puudumisel kooskõlas artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis sätestatud eeskirjadega või |
| --- | --- |

ii)

individuaalset identifitseerimisnumbri nõudvate loomade identifitseerimist ja registreerimist käsitlevate liidu loomatervise alase õiguse puudumisel kooskõlas artikli 8 lõike 3 ja, kui see on kohalduv, artikli 12 kohaselt heaks kiidetud aretusprogrammis sätestatud eeskirjadega või

| iii) | ristandaretussea liitu sissetoomise korral kolmanda riigi õigusaktidega; |
| --- | --- |

iii)

ristandaretussea liitu sissetoomise korral kolmanda riigi õigusaktidega;

| g) | kui see on vajalik artikli 22 lõike 2 kohaselt, ristandaretussea aretusloomade identsuskontrolliks kasutatav meetod ning selle identsuskontrolli tulemused; |
| --- | --- |

g)

kui see on vajalik artikli 22 lõike 2 kohaselt, ristandaretussea aretusloomade identsuskontrolliks kasutatav meetod ning selle identsuskontrolli tulemused;

| h) | ristandaretussea sünnikuupäev ja -riik; |
| --- | --- |

h)

ristandaretussea sünnikuupäev ja -riik;

| i) | aretaja nimi, aadress ja võimaluse korral e-posti aadress (ristandaretussea sünnikoht); |
| --- | --- |

i)

aretaja nimi, aadress ja võimaluse korral e-posti aadress (ristandaretussea sünnikoht);

| j) | omaniku nimi, aadress ja võimaluse korral e-posti aadress; |
| --- | --- |

j)

omaniku nimi, aadress ja võimaluse korral e-posti aadress;

| k) | põlvnemine:






  Isa
  Aretusregistri nr
  Tõug, liin või ristand | Isa isa
  Aretusregistri nr
  Tõug, liin või ristand |
| --- | --- | --- |
| Isa ema
  Aretusregistri nr
  Tõug, liin või ristand |
| Ema
  Aretusregistri nr
  Tõug, liin või ristand | Ema isa
  Aretusregistri nr
  Tõug, liin või ristand |
| Ema ema
  Aretusregistri nr
  Tõug, liin või ristand |

k)

põlvnemine:

Isa

Aretusregistri nr

Tõug, liin või ristand

Isa isa

Aretusregistri nr

Tõug, liin või ristand

Isa ema

Aretusregistri nr

Tõug, liin või ristand

Ema

Aretusregistri nr

Tõug, liin või ristand

Ema isa

Aretusregistri nr

Tõug, liin või ristand

Ema ema

Aretusregistri nr

Tõug, liin või ristand

| l) | kui see on nõutud aretusprogrammis, jõudluskontrolli tulemused ja geneetilise väärtuse hindamise ajakohastatud tulemused või mõlemad, sealhulgas kõnealuse hindamise kuupäev, ning geneetilised defektid ja geneetilised iseärasused, mis on seotud kõnealuse aretusprogrammiga ning mõjutavad kõnealust ristandaretussea või, kui see on teada, tema järglasi; |
| --- | --- |

l)

kui see on nõutud aretusprogrammis, jõudluskontrolli tulemused ja geneetilise väärtuse hindamise ajakohastatud tulemused või mõlemad, sealhulgas kõnealuse hindamise kuupäev, ning geneetilised defektid ja geneetilised iseärasused, mis on seotud kõnealuse aretusprogrammiga ning mõjutavad kõnealust ristandaretussea või, kui see on teada, tema järglasi;

| m) | tiinete emasloomade puhul nende seemenduse või paaritamise kuupäev ja looma viljastanud isaslooma identifitseerimisandmed, mille võib esitada eraldi dokumendis; |
| --- | --- |

m)

tiinete emasloomade puhul nende seemenduse või paaritamise kuupäev ja looma viljastanud isaslooma identifitseerimisandmed, mille võib esitada eraldi dokumendis;

| n) | põlvnemistunnistuse väljaandmise kuupäev ja koht ning tunnistuse välja andnud aretusettevõtte poolt või, ristandaretussea liitu sissetoomise puhul, aretusasutuse poolt tunnistust allkirjastama volitatud isiku nimi, ametinimetus ja allkiri; nimetatud isik on selle aretusettevõtte või aretusasutuse või artikli 30 lõike 2 punktis b osutatud pädeva asutuse esindaja. |
| --- | --- |

n)

põlvnemistunnistuse väljaandmise kuupäev ja koht ning tunnistuse välja andnud aretusettevõtte poolt või, ristandaretussea liitu sissetoomise puhul, aretusasutuse poolt tunnistust allkirjastama volitatud isiku nimi, ametinimetus ja allkiri; nimetatud isik on selle aretusettevõtte või aretusasutuse või artikli 30 lõike 2 punktis b osutatud pädeva asutuse esindaja.

| 2. | Ristandaretussigade rühmale välja antud põlvnemistunnistuste puhul võib käesoleva peatüki punktis 1 osutatud teabe esitada ühes põlvnemistunnistuses tingimusel, et need ristandaretussead on sama vanad ning sama põlvnemisega. |
| --- | --- |

2.

II PEATÜKK

Artiklis 30 osutatud ristandaretussigade sperma põlvnemistunnistused

Artiklis 30 osutatud ristandaretussigade sperma põlvnemistunnistustele märgitakse järgmised andmed:

| a) | kogu käesoleva osa I peatükis osutatud teave spermadoonoriks olnud ristandaretussea kohta; |
| --- | --- |

a)

kogu käesoleva osa I peatükis osutatud teave spermadoonoriks olnud ristandaretussea kohta;

| b) | sperma identifitseerimist võimaldav teave, dooside arv, sperma võtmise kuupäev, sperma kogumis- või säilitamiskeskuse nimi, aadress ja loanumber ning vastuvõtja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

b)

sperma identifitseerimist võimaldav teave, dooside arv, sperma võtmise kuupäev, sperma kogumis- või säilitamiskeskuse nimi, aadress ja loanumber ning vastuvõtja nimi ja aadress;

| c) | selliste ristandaretussigade jõudluskontrolliks ja geneetilise väärtuse hindamiseks, kes ei ole läbinud sellist kontrolli või hindamist, spermadooside arv kooskõlas artikli 24 lõike 1 punktis d osutatud kogustega, selle aretusettevõtte või selle aretusettevõtte poolt artikli 27 lõike 1 punkti b kohaselt määratud kolmanda isiku nimi ja aadress, kes vastutab jõudluskontrolli läbiviimise eest vastavalt artiklile 25; |
| --- | --- |

c)

selliste ristandaretussigade jõudluskontrolliks ja geneetilise väärtuse hindamiseks, kes ei ole läbinud sellist kontrolli või hindamist, spermadooside arv kooskõlas artikli 24 lõike 1 punktis d osutatud kogustega, selle aretusettevõtte või selle aretusettevõtte poolt artikli 27 lõike 1 punkti b kohaselt määratud kolmanda isiku nimi ja aadress, kes vastutab jõudluskontrolli läbiviimise eest vastavalt artiklile 25;

| d) | põlvnemistunnistuse väljaandmise kuupäev ja koht ning tunnistuse välja andnud aretusühingu poolt või, sperma liitu sissetoomise korral, aretusasutuse poolt tunnistust allkirjastama volitatud isiku nimi, ametinimetus ja allkiri; nimetatud isik on selle aretusühingu või aretusasutuse või artikli 31 lõikes 1 või artikli 33 lõikes 1 osutatud ettevõtja või artikli 30 lõike 2 punktis b osutatud pädeva asutuse esindaja. |
| --- | --- |

d)

põlvnemistunnistuse väljaandmise kuupäev ja koht ning tunnistuse välja andnud aretusühingu poolt või, sperma liitu sissetoomise korral, aretusasutuse poolt tunnistust allkirjastama volitatud isiku nimi, ametinimetus ja allkiri; nimetatud isik on selle aretusühingu või aretusasutuse või artikli 31 lõikes 1 või artikli 33 lõikes 1 osutatud ettevõtja või artikli 30 lõike 2 punktis b osutatud pädeva asutuse esindaja.

III PEATÜKK

Artiklis 30 osutatud ristandaretussigade munarakkude põlvnemistunnistused

Artiklis 30 osutatud ristandaretussigade munarakkude põlvnemistunnistustele märgitakse järgmised andmed:

| a) | kogu käesoleva osa I peatükis osutatud teave munarakudoonorist emaslooma kohta; |
| --- | --- |

a)

kogu käesoleva osa I peatükis osutatud teave munarakudoonorist emaslooma kohta;

| b) | munarakkude identifitseerimist võimaldavad andmed, kõrte arv, nende varumise kuupäev, embrüote varumis- või -tootmisrühma nimi, aadress ja loanumber ning vastuvõtja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

b)

munarakkude identifitseerimist võimaldavad andmed, kõrte arv, nende varumise kuupäev, embrüote varumis- või -tootmisrühma nimi, aadress ja loanumber ning vastuvõtja nimi ja aadress;

| c) | kui kõrres on rohkem kui üks munarakk, märgitakse selgelt ära munarakkude arv, mis on kogutud samalt ristandaretussealt; |
| --- | --- |

c)

kui kõrres on rohkem kui üks munarakk, märgitakse selgelt ära munarakkude arv, mis on kogutud samalt ristandaretussealt;

| d) | põlvnemistunnistuse väljaandmise koht ja kuupäev ja koht ning tunnistuse välja andnud aretusühingu poolt või, munarakkude liitu sissetoomise korral, aretusasutuse poolt tunnistust allkirjastama volitatud isiku nimi, ametinimetus ja allkiri; nimetatud isik on selle aretusühingu või aretusasutuse või artikli 31 lõikes 1 või artikli 33 lõikes 1 osutatud ettevõtja või artikli 30 lõike 2 punktis b osutatud pädeva asutuse esindaja. |
| --- | --- |

d)

põlvnemistunnistuse väljaandmise koht ja kuupäev ja koht ning tunnistuse välja andnud aretusühingu poolt või, munarakkude liitu sissetoomise korral, aretusasutuse poolt tunnistust allkirjastama volitatud isiku nimi, ametinimetus ja allkiri; nimetatud isik on selle aretusühingu või aretusasutuse või artikli 31 lõikes 1 või artikli 33 lõikes 1 osutatud ettevõtja või artikli 30 lõike 2 punktis b osutatud pädeva asutuse esindaja.

IV PEATÜKK

Artiklis 30 osutatud ristandaretussigade embrüote põlvnemistunnistused

Artiklis 30 osutatud ristandaretussigade embrüote põlvnemistunnistustele märgitakse järgmised andmed:

| a) | kogu käesoleva osa I peatükis osutatud teave munarakudoonorist emaslooma ja viljastanud isaslooma kohta; |
| --- | --- |

a)

kogu käesoleva osa I peatükis osutatud teave munarakudoonorist emaslooma ja viljastanud isaslooma kohta;

| b) | embrüote identifitseerimist võimaldavad andmed, kõrte arv, embrüote varumise või tootmise kuupäev, embrüote varumis- või tootmisrühma nimi, aadress ja loanumber ning vastuvõtja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

b)

embrüote identifitseerimist võimaldavad andmed, kõrte arv, embrüote varumise või tootmise kuupäev, embrüote varumis- või tootmisrühma nimi, aadress ja loanumber ning vastuvõtja nimi ja aadress;

| c) | kui kõrres on rohkem kui üks embrüo, märgitakse selgelt ära embrüote arv, mis pärinevad samadelt vanematelt; |
| --- | --- |

c)

kui kõrres on rohkem kui üks embrüo, märgitakse selgelt ära embrüote arv, mis pärinevad samadelt vanematelt;

| d) | põlvnemistunnistuse väljaandmise kuupäev ning tunnistuse välja andnud aretusühingu poolt või, embrüote liitu importimise korral, aretusasutuse poolt tunnistust allkirjastama volitatud isiku nimi, ametinimetus ja allkiri; nimetatud isik on selle aretusühingu või aretusasutuse või artikli 31 lõikes 1 või artikli 33 lõikes 1 osutatud ettevõtte või artikli 30 lõike 2 punktis b osutatud pädeva asutuse esindaja. |
| --- | --- |

d)

põlvnemistunnistuse väljaandmise kuupäev ning tunnistuse välja andnud aretusühingu poolt või, embrüote liitu importimise korral, aretusasutuse poolt tunnistust allkirjastama volitatud isiku nimi, ametinimetus ja allkiri; nimetatud isik on selle aretusühingu või aretusasutuse või artikli 31 lõikes 1 või artikli 33 lõikes 1 osutatud ettevõtte või artikli 30 lõike 2 punktis b osutatud pädeva asutuse esindaja.

---

VI LISA

ARTIKLI 2 PUNKTIS 21 OSUTATUD TERRITOORIUMID

| 1. | Belgia Kuningriigi territoorium |
| --- | --- |

1.

Belgia Kuningriigi territoorium

| 2. | Bulgaaria Vabariigi territoorium |
| --- | --- |

2.

Bulgaaria Vabariigi territoorium

| 3. | Tšehhi Vabariigi territoorium |
| --- | --- |

3.

Tšehhi Vabariigi territoorium

| 4. | Taani Kuningriigi territoorium, välja arvatud Fääri saared ja Gröönimaa |
| --- | --- |

4.

Taani Kuningriigi territoorium, välja arvatud Fääri saared ja Gröönimaa

| 5. | Saksamaa Liitvabariigi territoorium |
| --- | --- |

5.

Saksamaa Liitvabariigi territoorium

| 6. | Eesti Vabariigi territoorium |
| --- | --- |

6.

Eesti Vabariigi territoorium

| 7. | Iirimaa territoorium |
| --- | --- |

7.

Iirimaa territoorium

| 8. | Kreeka Vabariigi territoorium |
| --- | --- |

8.

Kreeka Vabariigi territoorium

| 9. | Hispaania Kuningriigi territoorium, välja arvatud Ceuta ja Melilla |
| --- | --- |

9.

Hispaania Kuningriigi territoorium, välja arvatud Ceuta ja Melilla

| 10. | Prantsuse Vabariigi territoorium |
| --- | --- |

10.

Prantsuse Vabariigi territoorium

| 11. | Horvaatia Vabariigi territoorium |
| --- | --- |

11.

Horvaatia Vabariigi territoorium

| 12. | Itaalia Vabariigi territoorium |
| --- | --- |

12.

Itaalia Vabariigi territoorium

| 13. | Küprose Vabariigi territoorium |
| --- | --- |

13.

Küprose Vabariigi territoorium

| 14. | Läti Vabariigi territoorium |
| --- | --- |

14.

Läti Vabariigi territoorium

| 15. | Leedu Vabariigi territoorium |
| --- | --- |

15.

Leedu Vabariigi territoorium

| 16. | Luksemburgi Suurhertsogiriigi territoorium |
| --- | --- |

16.

Luksemburgi Suurhertsogiriigi territoorium

| 17. | Ungari territoorium |
| --- | --- |

17.

Ungari territoorium

| 18. | Malta Vabariigi territoorium |
| --- | --- |

18.

Malta Vabariigi territoorium

| 19. | Madalmaade Kuningriigi territoorium Euroopas |
| --- | --- |

19.

Madalmaade Kuningriigi territoorium Euroopas

| 20. | Austria Vabariigi territoorium |
| --- | --- |

20.

Austria Vabariigi territoorium

| 21. | Poola Vabariigi territoorium |
| --- | --- |

21.

Poola Vabariigi territoorium

| 22. | Portugali Vabariigi territoorium |
| --- | --- |

22.

Portugali Vabariigi territoorium

| 23. | Rumeenia territoorium |
| --- | --- |

23.

Rumeenia territoorium

| 24. | Sloveenia Vabariigi territoorium |
| --- | --- |

24.

Sloveenia Vabariigi territoorium

| 25. | Slovaki Vabariigi territoorium |
| --- | --- |

25.

Slovaki Vabariigi territoorium

| 26. | Soome Vabariigi territoorium |
| --- | --- |

26.

Soome Vabariigi territoorium

| 27. | Rootsi Kuningriigi territoorium |
| --- | --- |

27.

Rootsi Kuningriigi territoorium

| 28. | Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi territoorium |
| --- | --- |

28.

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi territoorium

---

VII LISA

VASTAVUSTABEL

| Nõukogu direktiiv 2009/157/EÜ | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 2 punktid 9 ja 12 |
| Artikli 2 punktid a, b ja e | Artikli 3 lõige 1 |
| Artikli 2 punkt c | Artikli 8 lõige 3 |
| Artikli 2 punkt d | Artikli 4 lõige 3 |
| Artikkel 3 | Artikli 18 lõige 1 |
| Artikli 4 lõige 1 | Artikli 7 lõige 1 |
| Artikli 4 lõige 2 | Artikli 7 lõige 5 |
| Artikkel 5 | Artikli 30 lõige 1, artikli 30 lõike 4 esimene lõik, artikli 30 lõige 6 ja II lisa 1. osa I peatüki punkti 1 alapunkt d |
| Artikli 6 punkt a | Artikli 26 lõige 1 ja III lisa |
| Artikli 6 punkt b | I lisa 1. osa |
| Artikli 6 punkt c | I lisa 2. osa |
| Artikli 6 punkt d | II lisa 1. osa |
| Artikli 6 punkt e | Artikli 30 lõiked 9 ja 10 ning V lisa |
| Artikli 7 lõige 1 | Artikli 62 lõige 1 |
| Artikli 7 lõige 2 | Artikli 62 lõige 2 |
| Artikkel 8 | — |
| Artikkel 9 | — |
| Artikkel 10 | — |
| Artikkel 11 | — |

Nõukogu direktiiv 2009/157/EÜ

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 2 punktid 9 ja 12

Artikli 2 punktid a, b ja e

Artikli 3 lõige 1

Artikli 2 punkt c

Artikli 8 lõige 3

Artikli 2 punkt d

Artikli 4 lõige 3

Artikkel 3

Artikli 18 lõige 1

Artikli 4 lõige 1

Artikli 7 lõige 1

Artikli 4 lõige 2

Artikli 7 lõige 5

Artikkel 5

Artikli 30 lõige 1, artikli 30 lõike 4 esimene lõik, artikli 30 lõige 6 ja II lisa 1. osa I peatüki punkti 1 alapunkt d

Artikli 6 punkt a

Artikli 26 lõige 1 ja III lisa

Artikli 6 punkt b

I lisa 1. osa

Artikli 6 punkt c

I lisa 2. osa

Artikli 6 punkt d

II lisa 1. osa

Artikli 6 punkt e

Artikli 30 lõiked 9 ja 10 ning V lisa

Artikli 7 lõige 1

Artikli 62 lõige 1

Artikli 7 lõige 2

Artikli 62 lõige 2

Artikkel 8

—

Artikkel 9

—

Artikkel 10

—

Artikkel 11

—

| Nõukogu direktiiv 87/328/EMÜ | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 21 lõige 1 |
| Artikli 2 lõige 1 | Artikli 21 lõige 4 |
| Artikli 2 lõige 2 | Artiklid 12 ja 13 |
| Artikli 2 lõige 3 | — |
| Artikkel 3 | Artikli 22 lõiked 1 ja 3 |
| Artikkel 4 | Artikli 21 lõige 5 |
| Artikkel 5 | Artikli 29 lõige 1 |
| Artikkel 6 | — |
| Artikkel 7 | — |

Nõukogu direktiiv 87/328/EMÜ

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 21 lõige 1

Artikli 2 lõige 1

Artikli 21 lõige 4

Artikli 2 lõige 2

Artiklid 12 ja 13

Artikli 2 lõige 3

—

Artikkel 3

Artikli 22 lõiked 1 ja 3

Artikkel 4

Artikli 21 lõige 5

Artikkel 5

Artikli 29 lõige 1

Artikkel 6

—

Artikkel 7

—

| Nõukogu otsus 96/463/EÜ | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõige 1 | Artikli 29 lõige 1 |
| Artikli 1 lõige 2 | Artikli 29 lõike 4 punkt a ja punkti b alapunkt i |
| Artikkel 2 | — |
| II lisa | IV lisa punktid 1 ja 2 |

Nõukogu otsus 96/463/EÜ

Käesolev määrus

Artikli 1 lõige 1

Artikli 29 lõige 1

Artikli 1 lõige 2

Artikli 29 lõike 4 punkt a ja punkti b alapunkt i

Artikkel 2

—

II lisa

IV lisa punktid 1 ja 2

| Nõukogu direktiiv 88/661/EMÜ | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 2 punktid 9, 10, 12 ja 17 |
| Artikli 2 lõige 1 | Artikli 3 lõige 1, artikli 4 lõige 3 ja artikli 8 lõige 3 |
| Artikli 2 lõige 2 | — |
| Artikkel 3 | Artikli 21 lõige 2 |
| Artikli 4 lõige 1 | Artikli 18 lõige 1 |
| Artikli 4 lõige 2 | Artikli 64 lõige 7 |
| Artikli 4a esimene lõik | Artikli 7 lõige 1 |
| Artikli 4a teine lõik | Artikli 7 lõige 5 |
| Artikkel 5 | Artikli 30 lõige 1, artikli 30 lõike 4 esimene lõik, artikli 30 lõige 6 ja II lisa 1. osa I peatüki punkti 1 alapunkt d |
| Artikli 6 lõige 1 | Artikli 30 lõiked 9 ja 10, I lisa 1. ja 2. osa, II lisa 1. osa, III lisa ja V lisa |
| Artikli 6 lõige 2 | — |
| Artikli 7 lõige 1 | Artikli 3 lõige 1, artikli 4 lõige 3 ja artikli 8 lõige 3 |
| Artikli 7 lõige 2 | Artikli 1 lõige 3 |
| Artikkel 7a | Artikli 7 lõiked 1 ja 5 |
| Artikkel 8 | Artikli 25 lõige 2 |
| Artikkel 9 | Artikli 30 lõige 1, artikli 30 lõike 4 esimene lõik, artikli 30 lõige 6 ja II lisa 2. osa punkti 1 alapunkt d |
| Artikli 10 lõige 1 | Artikli 30 lõiked 9 ja 10, I lisa 1. ja 2. osa, II lisa 2. osa, III lisa ning V lisa |
| Artikli 10 lõige 2 | — |
| Artikli 11 lõige 1 | Artikli 62 lõige 1 |
| Artikli 11 lõige 2 | Artikli 62 lõige 2 |
| Artikli 11 lõige 3 | Artikli 62 lõige 2 |
| Artikkel 12 | Artikli 1 lõige 3 |
| Artikkel 13 | — |
| Artikkel 14 | — |

Nõukogu direktiiv 88/661/EMÜ

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 2 punktid 9, 10, 12 ja 17

Artikli 2 lõige 1

Artikli 3 lõige 1, artikli 4 lõige 3 ja artikli 8 lõige 3

Artikli 2 lõige 2

—

Artikkel 3

Artikli 21 lõige 2

Artikli 4 lõige 1

Artikli 18 lõige 1

Artikli 4 lõige 2

Artikli 64 lõige 7

Artikli 4a esimene lõik

Artikli 7 lõige 1

Artikli 4a teine lõik

Artikli 7 lõige 5

Artikkel 5

Artikli 30 lõige 1, artikli 30 lõike 4 esimene lõik, artikli 30 lõige 6 ja II lisa 1. osa I peatüki punkti 1 alapunkt d

Artikli 6 lõige 1

Artikli 30 lõiked 9 ja 10, I lisa 1. ja 2. osa, II lisa 1. osa, III lisa ja V lisa

Artikli 6 lõige 2

—

Artikli 7 lõige 1

Artikli 3 lõige 1, artikli 4 lõige 3 ja artikli 8 lõige 3

Artikli 7 lõige 2

Artikli 1 lõige 3

Artikkel 7a

Artikli 7 lõiked 1 ja 5

Artikkel 8

Artikli 25 lõige 2

Artikkel 9

Artikli 30 lõige 1, artikli 30 lõike 4 esimene lõik, artikli 30 lõige 6 ja II lisa 2. osa punkti 1 alapunkt d

Artikli 10 lõige 1

Artikli 30 lõiked 9 ja 10, I lisa 1. ja 2. osa, II lisa 2. osa, III lisa ning V lisa

Artikli 10 lõige 2

—

Artikli 11 lõige 1

Artikli 62 lõige 1

Artikli 11 lõige 2

Artikli 62 lõige 2

Artikli 11 lõige 3

Artikli 62 lõige 2

Artikkel 12

Artikli 1 lõige 3

Artikkel 13

—

Artikkel 14

—

| Nõukogu direktiiv 90/118/EMÜ | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 21 lõige 1 |
| Artikli 2 lõige 1 | Artikli 21 lõige 4 |
| Artikli 2 lõige 2 | Artiklid 12 ja 13 ning artikli 28 lõige 2 |
| Artikli 2 lõige 3 | Artikkel 14 ja artikli 28 lõige 2 |
| Artikkel 3 | Artikli 21 lõige 5 |
| Artikkel 4 | Artikli 62 lõige 1 |
| Artikkel 5 | — |
| Artikkel 6 | — |

Nõukogu direktiiv 90/118/EMÜ

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 21 lõige 1

Artikli 2 lõige 1

Artikli 21 lõige 4

Artikli 2 lõige 2

Artiklid 12 ja 13 ning artikli 28 lõige 2

Artikli 2 lõige 3

Artikkel 14 ja artikli 28 lõige 2

Artikkel 3

Artikli 21 lõige 5

Artikkel 4

Artikli 62 lõige 1

Artikkel 5

—

Artikkel 6

—

| Nõukogu direktiiv 90/119/EMÜ | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 24 lõige 1 ja artikkel 25 |
| Artikkel 2 | Artikli 24 lõige 3 |
| Artikkel 3 | — |
| Artikkel 4 | — |

Nõukogu direktiiv 90/119/EMÜ

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 24 lõige 1 ja artikkel 25

Artikkel 2

Artikli 24 lõige 3

Artikkel 3

—

Artikkel 4

—

| Nõukogu direktiiv 89/361/EMÜ | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõige 1 | Artikli 1 lõige 1 |
| Artikli 1 lõige 2 | Artikli 1 lõige 3 |
| Artikkel 2 | Artikli 2 punktid 9 ja 12 |
| Artikli 3 lõige 1 | Artikli 3 lõige 1, artikli 4 lõige 3 ja artikli 8 lõige 3 |
| Artikli 3 lõige 2 | Artikli 1 lõige 3 |
| Artikkel 4 | I lisa 1. ja 2. osa, II lisa 1. osa, III lisa |
| Artikkel 5 | Artikli 7 lõiked 1 ja 5 |
| Artikkel 6 | Artikli 30 lõige 1, artikli 30 lõike 4 esimene lõik, artikli 30 lõige 6 ja II lisa 1. osa I peatüki punkti 1 alapunkt d |
| Artikkel 7 | Artikli 1 lõige 3 |
| Artikkel 8 | Artikli 62 lõige 1 |
| Artikkel 9 | — |
| Artikkel 10 | — |

Nõukogu direktiiv 89/361/EMÜ

Käesolev määrus

Artikli 1 lõige 1

Artikli 1 lõige 1

Artikli 1 lõige 2

Artikli 1 lõige 3

Artikkel 2

Artikli 2 punktid 9 ja 12

Artikli 3 lõige 1

Artikli 3 lõige 1, artikli 4 lõige 3 ja artikli 8 lõige 3

Artikli 3 lõige 2

Artikli 1 lõige 3

Artikkel 4

I lisa 1. ja 2. osa, II lisa 1. osa, III lisa

Artikkel 5

Artikli 7 lõiked 1 ja 5

Artikkel 6

Artikli 30 lõige 1, artikli 30 lõike 4 esimene lõik, artikli 30 lõige 6 ja II lisa 1. osa I peatüki punkti 1 alapunkt d

Artikkel 7

Artikli 1 lõige 3

Artikkel 8

Artikli 62 lõige 1

Artikkel 9

—

Artikkel 10

—

| Nõukogu direktiiv 90/427/EMÜ | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikli 1 lõige 1 |
| Artikkel 2 | Artikli 2 punktid 9 ja 12 |
| Artikli 3 esimene lõik | Artikli 3 lõige 1 |
| Artikli 3 teine lõik | Artikli 1 lõige 3 |
| Artikli 4 lõike 1 punkt a | I lisa osad 1 ja 3 |
| Artikli 4 lõike 1 punkt b | II lisa osa 1 I peatüki punkti 1 alapunkt c |
| Artikli 4 lõige 2 | Artikli 4 lõige 3, artikli 19 lõige 4, artikli 30 lõiked 9 ja 10, artikkel 32, artikkel 33, artikli 34 lõike 1 punkt c, I lisa, II lisa 1. osa ning V lisa |
| Artikkel 5 | Artikli 7 lõiked 1 ja 5 |
| Artikkel 6 | II lisa 1. osa I peatüki punkt 3 |
| Artikkel 7 | II lisa 1. osa ja III lisa 1. osa |
| Artikli 8 lõige 1 | II lisa 1. osa I peatüki punkti 1 alapunkt c |
| Artikli 8 lõige 2 | Artikli 30 lõige 1, artikli 30 lõike 4 esimene lõik, artikli 30 lõige 6, artikkel 32 ja II lisa 1. osa I peatüki punkti 1 alapunkt d |
| Artikkel 9 | Artikli 1 lõige 3 |
| Artikkel 10 | Artikli 62 lõige 1 |
| Artikkel 11 | — |
| Artikkel 12 | — |
| Lisa | — |

Nõukogu direktiiv 90/427/EMÜ

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikli 1 lõige 1

Artikkel 2

Artikli 2 punktid 9 ja 12

Artikli 3 esimene lõik

Artikli 3 lõige 1

Artikli 3 teine lõik

Artikli 1 lõige 3

Artikli 4 lõike 1 punkt a

I lisa osad 1 ja 3

Artikli 4 lõike 1 punkt b

II lisa osa 1 I peatüki punkti 1 alapunkt c

Artikli 4 lõige 2

Artikli 4 lõige 3, artikli 19 lõige 4, artikli 30 lõiked 9 ja 10, artikkel 32, artikkel 33, artikli 34 lõike 1 punkt c, I lisa, II lisa 1. osa ning V lisa

Artikkel 5

Artikli 7 lõiked 1 ja 5

Artikkel 6

II lisa 1. osa I peatüki punkt 3

Artikkel 7

II lisa 1. osa ja III lisa 1. osa

Artikli 8 lõige 1

II lisa 1. osa I peatüki punkti 1 alapunkt c

Artikli 8 lõige 2

Artikli 30 lõige 1, artikli 30 lõike 4 esimene lõik, artikli 30 lõige 6, artikkel 32 ja II lisa 1. osa I peatüki punkti 1 alapunkt d

Artikkel 9

Artikli 1 lõige 3

Artikkel 10

Artikli 62 lõige 1

Artikkel 11

—

Artikkel 12

—

Lisa

—

| Nõukogu direktiiv 91/174/EMÜ | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 2 |
| Artikkel 2 | Artikkel 3, artikli 35 lõige 1 ja artikli 45 lõige 1 |
| Artikkel 3 | — |
| Artikkel 4 | — |
| Artikkel 5 | — |
| Artikkel 6 | — |
| Artikkel 7 | — |
| Artikkel 8 | — |

Nõukogu direktiiv 91/174/EMÜ

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 2

Artikkel 3, artikli 35 lõige 1 ja artikli 45 lõige 1

Artikkel 3

—

Artikkel 4

—

Artikkel 5

—

Artikkel 6

—

Artikkel 7

—

Artikkel 8

—

| Nõukogu direktiiv 94/28/EÜ | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõige 1 | Artikli 1 lõige 1 |
| Artikli 1 lõige 2 | — |
| Artikli 1 lõige 3 | — |
| Artikli 1 lõige 4 | Artikli 3 lõige 1 ja artikli 36 lõige 2 |
| Artikkel 2 | Artikkel 2 |
| Artikkel 3 | Artikkel 34 |
| Artikkel 4 | Artikli 36 lõike 1 punktid a, c ja d ning artikli 37 lõike 1 punkt a |
| Artikkel 5 | Artikli 36 lõike 1 punktid b ja d |
| Artikkel 6 | Artikli 36 lõike 1 punktid b ja d |
| Artikkel 7 | Artikli 36 lõike 1 punktid b ja d |
| Artikkel 8 | Artikli 39 lõige 2 |
| Artikli 9 lõiked 1 ja 2 | Artikli 37 lõike 1 punkt b ja lõige 2 |
| Artikli 9 lõige 3 | — |
| Artikkel 10 | Artiklid 57 ja 60 |
| Artikkel 11 | — |
| Artikkel 12 | Artikli 62 lõige 1 |
| Artikkel 13 | — |
| Artikkel 14 | — |
| Artikkel 15 | — |

Nõukogu direktiiv 94/28/EÜ

Käesolev määrus

Artikli 1 lõige 1

Artikli 1 lõige 1

Artikli 1 lõige 2

—

Artikli 1 lõige 3

—

Artikli 1 lõige 4

Artikli 3 lõige 1 ja artikli 36 lõige 2

Artikkel 2

Artikkel 2

Artikkel 3

Artikkel 34

Artikkel 4

Artikli 36 lõike 1 punktid a, c ja d ning artikli 37 lõike 1 punkt a

Artikkel 5

Artikli 36 lõike 1 punktid b ja d

Artikkel 6

Artikli 36 lõike 1 punktid b ja d

Artikkel 7

Artikli 36 lõike 1 punktid b ja d

Artikkel 8

Artikli 39 lõige 2

Artikli 9 lõiked 1 ja 2

Artikli 37 lõike 1 punkt b ja lõige 2

Artikli 9 lõige 3

—

Artikkel 10

Artiklid 57 ja 60

Artikkel 11

—

Artikkel 12

Artikli 62 lõige 1

Artikkel 13

—

Artikkel 14

—

Artikkel 15

—

---

| 29.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 171/144 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 171/144

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2016/1013,

8. juuni 2016,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 184/2005 ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Seoses Lissaboni lepingu jõustumisega tuleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 184/2005 (3) komisjonile antud volitused vastavusse viia Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklitega 290 ja 291. |
| --- | --- |

(1)

Seoses Lissaboni lepingu jõustumisega tuleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 184/2005 (3) komisjonile antud volitused vastavusse viia Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklitega 290 ja 291.

| (2) | Maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika hea kvaliteet ja võrreldavus on väga oluline liidu avaliku poliitika eest vastutajate, teadlaste ja kõigi Euroopa kodanike jaoks. Komisjon (Eurostat) peaks võtma kõik vajalikud meetmed, et võimaldada lihtsat ja kasutajasõbralikku juurdepääsu andmeseeriatele veebis ning et esitada kasutajatele andmed intuitiivselt leitaval kujul. |
| --- | --- |

(2)

Maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika hea kvaliteet ja võrreldavus on väga oluline liidu avaliku poliitika eest vastutajate, teadlaste ja kõigi Euroopa kodanike jaoks. Komisjon (Eurostat) peaks võtma kõik vajalikud meetmed, et võimaldada lihtsat ja kasutajasõbralikku juurdepääsu andmeseeriatele veebis ning et esitada kasutajatele andmed intuitiivselt leitaval kujul.

| (3) | Euroopa statistika maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute kohta on väga tähtis majanduspoliitika teadliku kujundamise ja täpsete majandusprognooside tagamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa statistika maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute kohta on väga tähtis majanduspoliitika teadliku kujundamise ja täpsete majandusprognooside tagamiseks.

| (4) | Seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (4) vastuvõtmisega on komisjon võtnud endale avalduse (5) tegemise kaudu kohustuse vaadata ELi toimimise lepingus kehtestatud kriteeriumide kohaselt läbi õigusaktid, mis sisaldavad praegu viiteid kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(4)

Seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (4) vastuvõtmisega on komisjon võtnud endale avalduse (5) tegemise kaudu kohustuse vaadata ELi toimimise lepingus kehtestatud kriteeriumide kohaselt läbi õigusaktid, mis sisaldavad praegu viiteid kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (5) | Määrus (EÜ) nr 184/2005 sisaldab viiteid kontrolliga regulatiivmenetlusele ning seepärast tuleks nimetatud määrus ELi toimimise lepingus kehtestatud kriteeriumide seisukohast läbi vaadata. |
| --- | --- |

(5)

Määrus (EÜ) nr 184/2005 sisaldab viiteid kontrolliga regulatiivmenetlusele ning seepärast tuleks nimetatud määrus ELi toimimise lepingus kehtestatud kriteeriumide seisukohast läbi vaadata.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 184/2005 vastavusseviimiseks ELi toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291 tuleks komisjonile nimetatud määrusega antud rakendusvolitused asendada volitustega võtta vastu delegeeritud õigusakte ja rakendusakte. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 184/2005 vastavusseviimiseks ELi toimimise lepingu artiklitega 290 ja 291 tuleks komisjonile nimetatud määrusega antud rakendusvolitused asendada volitustega võtta vastu delegeeritud õigusakte ja rakendusakte.

| (7) | Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, kui majanduslike või tehniliste muutuste tõttu on vaja ajakohastada määruse (EÜ) nr 184/2005 I lisa tabelites 6, 7 ja 8 esitatud geograafilise, institutsionaalsete sektorite ja tegevusvaldkondade jaotuse tasemeid, tingimusel et selline ajakohastamine ei mõjuta aruandluskoormust ega muuda kohaldatavat kontseptuaalset alusraamistikku. Komisjonile tuleks anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, kui on vaja jätta välja või vähendada nimetatud määruse I lisa teatavaid andmevoogudele esitatavaid nõudeid, tingimusel et selline välja jätmine või vähendamine ei halvenda käesoleva määruse alusel koostatava statistika kvaliteeti. Selliseid delegeeritud õigusakte tuleks kasutada ka siis, kui pikendatakse tähtaega, mille jooksul tuleb esitada aruanne selliste uuringute tulemuste kohta, mis käsitlevad lõpliku omandilise kuuluvuse kontseptsioonil põhinevat välismaiste otseinvesteeringute statistikat ning uute välismaiste otseinvesteeringute (nn greenfield-otseinvesteeringud) ja ülevõtmiste eristamist. Komisjon peaks tagama, et kõnealuste delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ega andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat koormust, mis ületab käesoleva määruse jaoks vajaliku, ega muudeta kohaldatavat kontseptuaalset alusraamistikku. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (6) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(7)

Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, kui majanduslike või tehniliste muutuste tõttu on vaja ajakohastada määruse (EÜ) nr 184/2005 I lisa tabelites 6, 7 ja 8 esitatud geograafilise, institutsionaalsete sektorite ja tegevusvaldkondade jaotuse tasemeid, tingimusel et selline ajakohastamine ei mõjuta aruandluskoormust ega muuda kohaldatavat kontseptuaalset alusraamistikku. Komisjonile tuleks anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, kui on vaja jätta välja või vähendada nimetatud määruse I lisa teatavaid andmevoogudele esitatavaid nõudeid, tingimusel et selline välja jätmine või vähendamine ei halvenda käesoleva määruse alusel koostatava statistika kvaliteeti. Selliseid delegeeritud õigusakte tuleks kasutada ka siis, kui pikendatakse tähtaega, mille jooksul tuleb esitada aruanne selliste uuringute tulemuste kohta, mis käsitlevad lõpliku omandilise kuuluvuse kontseptsioonil põhinevat välismaiste otseinvesteeringute statistikat ning uute välismaiste otseinvesteeringute (nn greenfield-otseinvesteeringud) ja ülevõtmiste eristamist. Komisjon peaks tagama, et kõnealuste delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ega andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat koormust, mis ületab käesoleva määruse jaoks vajaliku, ega muudeta kohaldatavat kontseptuaalset alusraamistikku. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (6) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (8) | Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 184/2005 rakendamiseks ühtsed tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et ühtlustada kvaliteediaruannete esitamise korda, ülesehitust ja regulaarsust. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 184/2005 rakendamiseks ühtsed tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et ühtlustada kvaliteediaruannete esitamise korda, ülesehitust ja regulaarsust. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

| (9) | Määruse (EÜ) nr 184/2005 artiklis 11 osutatud maksebilansi komitee on andnud komisjonile nõu ja abistanud teda rakendamisvolituste teostamisel. Euroopa statistikasüsteemi uut struktuuri käsitleva strateegia kohaselt, mille eesmärk on parandada selge püramiidikujulise struktuuri raames koordineerimist ja partnerlust, peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 223/2009 (7) loodud Euroopa statistikasüsteemi komiteel olema nõuandev roll ja ta peaks abistama komisjoni rakendamisvolituste teostamisel. Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 184/2005 muuta, asendades viited maksebilansi komiteele viidetega Euroopa statistikasüsteemi komiteele. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EÜ) nr 184/2005 artiklis 11 osutatud maksebilansi komitee on andnud komisjonile nõu ja abistanud teda rakendamisvolituste teostamisel. Euroopa statistikasüsteemi uut struktuuri käsitleva strateegia kohaselt, mille eesmärk on parandada selge püramiidikujulise struktuuri raames koordineerimist ja partnerlust, peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 223/2009 (7) loodud Euroopa statistikasüsteemi komiteel olema nõuandev roll ja ta peaks abistama komisjoni rakendamisvolituste teostamisel. Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 184/2005 muuta, asendades viited maksebilansi komiteele viidetega Euroopa statistikasüsteemi komiteele.

| (10) | Praegune hea operatiivkoostöö riikide keskpankade ja riikide statistikaametite ning Eurostati ja Euroopa Keskpanga (EKP) vahel on väärtus, mida tuleks hoida ja arendada, et parandada makromajandusstatistika, näiteks maksebilansi-, finants- ja riigi rahanduse statistika ning rahvamajanduse arvepidamise üldist järjepidevust ja kvaliteeti. Riikide keskpangad ja riikide statistikaametid peavad olema jätkuvalt tihedasti seotud kõigi maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika alaste otsuste ettevalmistamisega tänu nende osalemisele asjaomastes eksperdirühmades, mis tegelevad nende valdkondadega. Euroopa statistikasüsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) koostööd koordineerib strateegilisel tasandil Euroopa statistikafoorum, mis on asutatud vastavalt 24. aprillil 2013 allakirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumile, mis käsitleb Euroopa statistikasüsteemi liikmete ja Euroopa Keskpankade Süsteemi liikmete vahelist koostööd. |
| --- | --- |

(10)

Praegune hea operatiivkoostöö riikide keskpankade ja riikide statistikaametite ning Eurostati ja Euroopa Keskpanga (EKP) vahel on väärtus, mida tuleks hoida ja arendada, et parandada makromajandusstatistika, näiteks maksebilansi-, finants- ja riigi rahanduse statistika ning rahvamajanduse arvepidamise üldist järjepidevust ja kvaliteeti. Riikide keskpangad ja riikide statistikaametid peavad olema jätkuvalt tihedasti seotud kõigi maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika alaste otsuste ettevalmistamisega tänu nende osalemisele asjaomastes eksperdirühmades, mis tegelevad nende valdkondadega. Euroopa statistikasüsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) koostööd koordineerib strateegilisel tasandil Euroopa statistikafoorum, mis on asutatud vastavalt 24. aprillil 2013 allakirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumile, mis käsitleb Euroopa statistikasüsteemi liikmete ja Euroopa Keskpankade Süsteemi liikmete vahelist koostööd.

| (11) | Selleks et tihendada veelgi Euroopa statistikasüsteemi ja EKPSi koostööd, peaks komisjon küsima nõukogu otsusega 2006/856/EÜ (8) loodud monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komitee arvamust kõigis nimetatud otsuse kohaselt tema pädevusse kuuluvates küsimustes. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et tihendada veelgi Euroopa statistikasüsteemi ja EKPSi koostööd, peaks komisjon küsima nõukogu otsusega 2006/856/EÜ (8) loodud monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komitee arvamust kõigis nimetatud otsuse kohaselt tema pädevusse kuuluvates küsimustes.

| (12) | EL-i toimimise lepingu artikli 127 lõike 4 ja artikli 282 lõike 5 kohaselt tuleks EKPga konsulteerida iga tema pädevusse kuuluva liidu õigusakti eelnõu puhul. |
| --- | --- |

(12)

EL-i toimimise lepingu artikli 127 lõike 4 ja artikli 282 lõike 5 kohaselt tuleks EKPga konsulteerida iga tema pädevusse kuuluva liidu õigusakti eelnõu puhul.

| (13) | Liikmesriigid peaksid esitama Euroopa statistika koostamiseks nõutavad andmed maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute kohta õigeaegselt, nõutaval kujul ja nõutava kvaliteediga. |
| --- | --- |

(13)

Liikmesriigid peaksid esitama Euroopa statistika koostamiseks nõutavad andmed maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute kohta õigeaegselt, nõutaval kujul ja nõutava kvaliteediga.

| (14) | Rahvusvahelised kapitalivood on pärast määruse (EÜ) nr 184/2005 vastuvõtmist intensiivistunud ja keerulisemaks muutunud. Eriotstarbeliste vahendite ulatuslikum kasutamine ja õiguslikud skeemid kapitalivoogude suunamiseks on muutnud raskemaks kõnealuste voogude jälgimise, et tagada nende jälgitavus ja vältida topelt- või mitmekordset kirjendamist. |
| --- | --- |

(14)

Rahvusvahelised kapitalivood on pärast määruse (EÜ) nr 184/2005 vastuvõtmist intensiivistunud ja keerulisemaks muutunud. Eriotstarbeliste vahendite ulatuslikum kasutamine ja õiguslikud skeemid kapitalivoogude suunamiseks on muutnud raskemaks kõnealuste voogude jälgimise, et tagada nende jälgitavus ja vältida topelt- või mitmekordset kirjendamist.

| (15) | Määrust (EÜ) nr 184/2005 tuleks seetõttu ajakohastada, et parandada maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika läbipaistvust ja detailsust. |
| --- | --- |

(15)

Määrust (EÜ) nr 184/2005 tuleks seetõttu ajakohastada, et parandada maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika läbipaistvust ja detailsust.

| (16) | Selleks et koguda käesoleva määruse alusel nõutavat teavet, peaksid liikmesriigid kasutama kõiki asjakohaseid ja sobivaid allikaid, sealhulgas administratiivseid andmeallikaid, näiteks äriregistrid või EuroGroupsi register. Läbipaistvust saaks suurendada ka sel teel, et kasutatakse ära viimaseid uuendusi, näiteks juriidilise isiku ülemaailmset tunnust ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 (9) raames loodud kasu saavate omanike andmebaas. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et koguda käesoleva määruse alusel nõutavat teavet, peaksid liikmesriigid kasutama kõiki asjakohaseid ja sobivaid allikaid, sealhulgas administratiivseid andmeallikaid, näiteks äriregistrid või EuroGroupsi register. Läbipaistvust saaks suurendada ka sel teel, et kasutatakse ära viimaseid uuendusi, näiteks juriidilise isiku ülemaailmset tunnust ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 (9) raames loodud kasu saavate omanike andmebaas.

| (17) | Selleks et töötada välja välismaiste otseinvesteeringute statistika, mis põhineb lõpliku omandiõiguse kontseptsioonil, ning välismaiste otseinvesteeringute statistika, milles eristatakse uusi välismaiseid otseinvesteeringuid ja ülevõtmistest tulenevaid välismaiseid otseinvesteeringuid, mis teatava aja jooksul üldiselt ei suurenda liikmesriikide kapitali kogumahutust, tuleks nendes valdkondades arendada ja parandada asjakohast metoodikat. Seda tuleks teha koostöös selliste asjaomaste sidusrühmadega nagu Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon, Rahvusvaheline Valuutafond ja ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverents. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et töötada välja välismaiste otseinvesteeringute statistika, mis põhineb lõpliku omandiõiguse kontseptsioonil, ning välismaiste otseinvesteeringute statistika, milles eristatakse uusi välismaiseid otseinvesteeringuid ja ülevõtmistest tulenevaid välismaiseid otseinvesteeringuid, mis teatava aja jooksul üldiselt ei suurenda liikmesriikide kapitali kogumahutust, tuleks nendes valdkondades arendada ja parandada asjakohast metoodikat. Seda tuleks teha koostöös selliste asjaomaste sidusrühmadega nagu Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon, Rahvusvaheline Valuutafond ja ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverents.

| (18) | Katseuuringute abil tuleks määrata kindlaks tingimused, sealhulgas metoodikaraamistik välismaiste otseinvesteeringute aastase statistika uute andmete kogumiseks ning hinnata seonduvate andmete kogumise kulu, statistika kvaliteeti ja samuti riikidevahelist võrreldavust. Komisjon peaks nende uuringute tulemuste kohta koostama aruande ning esitama selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(18)

Katseuuringute abil tuleks määrata kindlaks tingimused, sealhulgas metoodikaraamistik välismaiste otseinvesteeringute aastase statistika uute andmete kogumiseks ning hinnata seonduvate andmete kogumise kulu, statistika kvaliteeti ja samuti riikidevahelist võrreldavust. Komisjon peaks nende uuringute tulemuste kohta koostama aruande ning esitama selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (19) | Liikmesriikide esitatud statistiliste andmete kvaliteedi tagamiseks peaks komisjon kasutama määruse (EÜ) nr 223/2009 artiklis 12 sätestatud asjakohaseid eelisõigusi ja volitusi. |
| --- | --- |

(19)

Liikmesriikide esitatud statistiliste andmete kvaliteedi tagamiseks peaks komisjon kasutama määruse (EÜ) nr 223/2009 artiklis 12 sätestatud asjakohaseid eelisõigusi ja volitusi.

| (20) | Määrust (EÜ) nr 184/2005 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(20)

Määrust (EÜ) nr 184/2005 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 184/2005 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 2 lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 10 vastu delegeeritud õigusakte, kui majanduslike või tehniliste muutuste tulemusel on vaja ajakohastada I lisa tabelites 6, 7 ja 8 esitatud geograafilise, institutsionaalsete sektorite ja tegevusvaldkondade jaotuse tasemeid, tingimusel et selline ajakohastamine ja täpsustamine ei mõjuta aruandluskoormust ega muuda kohaldatavat kontseptuaalset alusraamistikku.
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 10 vastu delegeeritud õigusakte, kui on vaja välja jätta või vähendada teatavaid I lisa andmevoogudele esitatavaid nõudeid, tingimusel et selline välja jätmine või vähendamine ei halvenda käesoleva määruse alusel koostatava statistika kvaliteeti.
  Nende delegeeritud volituste rakendamisel tagab komisjon, et delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele või andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat koormust.
  Lisaks põhjendab komisjon delegeeritud õigusaktides ettenähtud meetmeid asjakohaselt ning analüüsib vajaduse korral nende kulutasuvust, sealhulgas andmeesitajatele tekkivat koormust ja andmete koostamise kulu, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (*1) artikli 14 lõikes 3.


  (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).“
  " |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 2 lisatakse järgmine lõige:

„3.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 10 vastu delegeeritud õigusakte, kui majanduslike või tehniliste muutuste tulemusel on vaja ajakohastada I lisa tabelites 6, 7 ja 8 esitatud geograafilise, institutsionaalsete sektorite ja tegevusvaldkondade jaotuse tasemeid, tingimusel et selline ajakohastamine ja täpsustamine ei mõjuta aruandluskoormust ega muuda kohaldatavat kontseptuaalset alusraamistikku.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 10 vastu delegeeritud õigusakte, kui on vaja välja jätta või vähendada teatavaid I lisa andmevoogudele esitatavaid nõudeid, tingimusel et selline välja jätmine või vähendamine ei halvenda käesoleva määruse alusel koostatava statistika kvaliteeti.

Nende delegeeritud volituste rakendamisel tagab komisjon, et delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele või andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat koormust.

Lisaks põhjendab komisjon delegeeritud õigusaktides ettenähtud meetmeid asjakohaselt ning analüüsib vajaduse korral nende kulutasuvust, sealhulgas andmeesitajatele tekkivat koormust ja andmete koostamise kulu, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (*1) artikli 14 lõikes 3.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).“
  "

*1

| 2) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 4
  Kvaliteedikriteeriumid ja -aruanded

  1.   Käesoleva määruse kohaldamisel rakendatakse käesoleva määruse artikli 5 kohaselt edastatavate andmete suhtes määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriume.


  2.   Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostat) edastatud andmete kvaliteeti käsitleva aruande („kvaliteediaruanne“).


  3.   Käesoleva määrusega hõlmatud andmete suhtes lõikes 1 osutatud kvaliteedikriteeriumide rakendamisel määrab komisjon rakendusaktidega kindlaks kvaliteediaruannete esitamise korra, ülesehituse ja regulaarsuse. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.


  4.   Komisjon (Eurostat) hindab kvaliteediaruannete asjakohase analüüsi põhjal artikli 11 lõikes 1 osutatud Euroopa statistikasüsteemi komitee abiga edastatud andmete kvaliteeti ning koostab ja avaldab käesoleva määrusega hõlmatud Euroopa statistika kvaliteedi aruande. Nimetatud aruanne saadetakse teadmiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.


  5.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni (Eurostati) kõigist suurematest edastatavaid andmeid mõjutavatest metoodika- või muud tüüpi muudatustest hiljemalt kolme kuu möödumisel pärast nende kohaldatavaks muutumist. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja teisi liikmesriike igast sellisest teavitamisest.“ |
| --- | --- |

2)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Kvaliteedikriteeriumid ja -aruanded

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel rakendatakse käesoleva määruse artikli 5 kohaselt edastatavate andmete suhtes määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriume.

2.   Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostat) edastatud andmete kvaliteeti käsitleva aruande („kvaliteediaruanne“).

3.   Käesoleva määrusega hõlmatud andmete suhtes lõikes 1 osutatud kvaliteedikriteeriumide rakendamisel määrab komisjon rakendusaktidega kindlaks kvaliteediaruannete esitamise korra, ülesehituse ja regulaarsuse. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

4.   Komisjon (Eurostat) hindab kvaliteediaruannete asjakohase analüüsi põhjal artikli 11 lõikes 1 osutatud Euroopa statistikasüsteemi komitee abiga edastatud andmete kvaliteeti ning koostab ja avaldab käesoleva määrusega hõlmatud Euroopa statistika kvaliteedi aruande. Nimetatud aruanne saadetakse teadmiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni (Eurostati) kõigist suurematest edastatavaid andmeid mõjutavatest metoodika- või muud tüüpi muudatustest hiljemalt kolme kuu möödumisel pärast nende kohaldatavaks muutumist. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja teisi liikmesriike igast sellisest teavitamisest.“

| 3) | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 5
  Andmevood

  1.   Koostatav statistika rühmitatakse komisjonile (Eurostatile) esitamiseks vastavalt järgmistele andmevoogudele:






  a) | kuu maksebilansistatistika; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Andmevood

1.   Koostatav statistika rühmitatakse komisjonile (Eurostatile) esitamiseks vastavalt järgmistele andmevoogudele:

a)

kuu maksebilansistatistika;

| b) | kvartali maksebilansistatistika; |
| --- | --- |

b)

kvartali maksebilansistatistika;

| c) | rahvusvaheline teenuskaubandus; |
| --- | --- |

c)

rahvusvaheline teenuskaubandus;

| d) | välismaiste otseinvesteeringute vood; |
| --- | --- |

d)

välismaiste otseinvesteeringute vood;

| e) | välismaiste otseinvesteeringute positsioonid. |
| --- | --- |

e)

välismaiste otseinvesteeringute positsioonid.

2.   Komisjon (Eurostat) ja liikmesriigid töötavad koos asjaomaste rahvusvaheliste partneritega välja sobiva metoodika, et koostada lisaks vahetu tehingupoole põhimõttele lõpliku omandilise kuuluvuse kontseptsioonil põhinevat välismaiste otseinvesteeringute statistikat, milles eristatakse uusi välismaiseid otseinvesteeringuid ja ülevõtmisi.

3.   Komisjon (Eurostat) algatab 20. juuliks 2018 katseuuringud, mille liikmesriigid teostavad välismaiste otseinvesteeringute aastase statistika kohta, mis põhineb lõpliku omandilise kuuluvuse kontseptsioonil ning milles eristatakse uusi välismaiseid otseinvesteeringuid ja ülevõtmisi. Nende uuringute eesmärk on määrata kindlaks tingimused, sealhulgas metoodikaraamistik välismaiste otseinvesteeringute aastase statistika uute andmete kogumiseks, ning hinnata seonduvate andmete kogumise kulu ja tulenevat statistika kvaliteeti ning samuti riikidevahelist võrreldavust.

4.   Selleks et hõlbustada lõikes 3 osutatud uuringute tegemist, võib liit anda liikmesriikidele toetusena rahalist tuge kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 (*2).

5.   Komisjon (Eurostat) koostab 20. juuliks 2019 aruande lõikes 3 osutatud uuringute tulemuste kohta. See aruanne edastatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning vajaduse korral määratakse selles kindlaks ülejäänud tingimused, mis tuleb täita lõikes 2 osutatud metoodika väljatöötamiseks.

6.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 10 vastu delegeeritud õigusakte, et pikendada käesoleva artikli lõikes 5 sätestatud aruande koostamise tähtaega 12 kuu võrra, kui komisjon leiab nimetatud lõikes osutatud katseuuringute hindamisel, et on asjakohane määrata kindlaks ülejäänud tingimused.

Nimetatud delegeeritud volituste rakendamisel tagab komisjon, et delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele või andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat koormust.

Lisaks põhjendab komisjon delegeeritud õigusaktides ettenähtud meetmeid asjakohaselt ning analüüsib vajaduse korral nende kulutasuvust, sealhulgas andmeesitajatele tekkivat koormust ja andmete koostamise kulu, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 14 lõikes 3.

7.   Hiljemalt 12 kuud pärast lõikes 5 osutatud aruande esitamise kuupäeva teeb komisjon vajaduse korral ning eelkõige lõikes 3 osutatud katseuuringute tulemuste komisjonipoolsest hindamisest sõltuvalt ettepaneku käesoleva määruse muutmiseks, et määrata kindlaks metoodika- ja andmenõuded välismaiste otseinvesteeringute aastase statistika kohta, mis põhineb lõpliku omandilise kuuluvuse kontseptsioonil ning välismaiste otseinvesteeringute aastase statistika kohta, milles tuuakse eraldi välja uued välismaised otseinvesteeringud ja ülevõtmised.

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).“
  "

*2

| 4) | Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 9
  Levitamine

  1.   Komisjon (Eurostat) levitab vastavalt käesolevale määrusele koostatud Euroopa statistikat sarnaselt I lisas osutatud regulaarsusega. Kõnealune statistika tehakse kättesaadavaks komisjoni (Eurostati) veebilehel.


  2.   Kooskõlas määruse (EÜ) nr 223/2009 artikliga 18 ja statistika konfidentsiaalsuse kaitsmise põhimõtet mõjutamata tagavad liikmesriigid ja komisjon (Eurostat) käesoleva määruse alusel nõutud andmete ja metaandmete levitamise ning teevad teatavaks nende koostamiseks kasutatud täpse metoodika.“ |
| --- | --- |

4)

Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9

Levitamine

1.   Komisjon (Eurostat) levitab vastavalt käesolevale määrusele koostatud Euroopa statistikat sarnaselt I lisas osutatud regulaarsusega. Kõnealune statistika tehakse kättesaadavaks komisjoni (Eurostati) veebilehel.

2.   Kooskõlas määruse (EÜ) nr 223/2009 artikliga 18 ja statistika konfidentsiaalsuse kaitsmise põhimõtet mõjutamata tagavad liikmesriigid ja komisjon (Eurostat) käesoleva määruse alusel nõutud andmete ja metaandmete levitamise ning teevad teatavaks nende koostamiseks kasutatud täpse metoodika.“

| 5) | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 10
  Delegeeritud volituste rakendamine

  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.


  2.   Artikli 2 lõikes 3 ja artikli 5 lõikes 6 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 19. juulist 2016. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt 9 kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.


  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 2 lõikes 3 ja artikli 5 lõikes 6 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.


  4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes (*3) sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.


  5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.


  6.   Artikli 2 lõike 3 ja artikli 5 lõike 6 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.



  (*3)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“
  " |
| --- | --- |

5)

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 2 lõikes 3 ja artikli 5 lõikes 6 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 19. juulist 2016. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt 9 kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 2 lõikes 3 ja artikli 5 lõikes 6 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes (*3) sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 2 lõike 3 ja artikli 5 lõike 6 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.

(*3)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.“
  "

*3

| 6) | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 11
  Komiteemenetlus

  1.   Komisjoni abistab Euroopa statistikasüsteemi komitee, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 223/2009. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (*4) tähenduses.


  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.



  (*4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).“
  " |
| --- | --- |

6)

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab Euroopa statistikasüsteemi komitee, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 223/2009. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (*4) tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

(*4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).“
  "

*4

| 7) | Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 12
  Rakendamisaruanded
  Hiljemalt 28. veebruariks 2018 ja seejärel iga viie aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta.
  Aruandes eelkõige:






  a) | hinnatakse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute andmete kvaliteeti; |
| --- | --- | --- |

7)

Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

Rakendamisaruanded

Hiljemalt 28. veebruariks 2018 ja seejärel iga viie aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta.

Aruandes eelkõige:

a)

hinnatakse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute andmete kvaliteeti;

| b) | hinnatakse kasu, mida liit, liikmesriigid, andmeesitajad ja -kasutajad saavad võrreldes statistika koostamiseks tehtud kulutustega; |
| --- | --- |

b)

hinnatakse kasu, mida liit, liikmesriigid, andmeesitajad ja -kasutajad saavad võrreldes statistika koostamiseks tehtud kulutustega;

| c) | tehakse kindlaks valdkonnad, kus on arenguruumi, ja määratletakse vajalikud muudatused lähtuvalt saavutatud tulemustest.“ |
| --- | --- |

c)

tehakse kindlaks valdkonnad, kus on arenguruumi, ja määratletakse vajalikud muudatused lähtuvalt saavutatud tulemustest.“

| 8) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 12a
  Koostöö teiste komiteedega
  Kõikides nõukogu otsusega 2006/856/EÜ (*5) loodud monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komitee pädevusse kuuluvates küsimustes küsib komisjon selle komitee arvamust vastavalt nimetatud otsusele.


  (*5)  Nõukogu 13. novembri 2006. aasta otsus 2006/856/EÜ, millega moodustatakse monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komitee (ELT L 332, 30.11.2006, lk 21).“
  " |
| --- | --- |

8)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 12a

Koostöö teiste komiteedega

Kõikides nõukogu otsusega 2006/856/EÜ (*5) loodud monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komitee pädevusse kuuluvates küsimustes küsib komisjon selle komitee arvamust vastavalt nimetatud otsusele.

(*5)  Nõukogu 13. novembri 2006. aasta otsus 2006/856/EÜ, millega moodustatakse monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komitee (ELT L 332, 30.11.2006, lk 21).“
  "

*5

| 9) | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

9)

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 8. juuni 2016

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

A. G. KOENDERS

---

(1)  
  ELT C 31, 30.1.2015, lk 3.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 10. mai 2016. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 30. mai 2016. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. jaanuari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 184/2005 ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta (ELT L 35, 8.2.2005, lk 23).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

4

(5)  
  ELT L 55, 28.2.2011, lk 19.

5

(6)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

7

(8)  Nõukogu 13. novembri 2006. aasta otsus 2006/856/EÜ, millega moodustatakse monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komitee (ELT L 332, 30.11.2006, lk 21).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).

9

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 184/2005 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Tabeli 2 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „Regulaarsus: kvartal
  Esimene vaatlusperiood: 2014. aasta esimene kvartal
  Tähtpäev: t + 85 kuud 2014. aastast 2016. aastani; t + 82 2017. aastast (2)


  (2)  Üleminek tähtpäevale T + 82 ei ole kohustuslik liikmesriikidele, kes ei kuulu rahaliitu.“
  " |
| --- | --- |

1)

Tabeli 2 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„Regulaarsus: kvartal

Esimene vaatlusperiood: 2014. aasta esimene kvartal

Tähtpäev: t + 85 kuud 2014. aastast 2016. aastani; t + 82 2017. aastast (2)

(2)  Üleminek tähtpäevale T + 82 ei ole kohustuslik liikmesriikidele, kes ei kuulu rahaliitu.“
  "

| 2) | Tabeli 2 E osa „Rahvusvaheline investeerimispositsioon“ kanne „Tuletisinstrumendid (v.a reservid) ja töötajate aktsiaoptsioonid“ asendatakse järgmisega:












  „Tuletisinstrumendid (v.a reservid) ja töötajate aktsiaoptsioonid
  Residentide sektori kaupa (Sektor 2) | Geo 2 (1) | | | Geo 2 (1) | | | Geo 2 (1)“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Tabeli 2 E osa „Rahvusvaheline investeerimispositsioon“ kanne „Tuletisinstrumendid (v.a reservid) ja töötajate aktsiaoptsioonid“ asendatakse järgmisega:

„Tuletisinstrumendid (v.a reservid) ja töötajate aktsiaoptsioonid

Residentide sektori kaupa (Sektor 2)

Geo 2 (1)

Geo 2 (1)

Geo 2 (1)“

| 3) | Tabelit 4.1 muudetakse järgmiselt:






  a) | kirje „Otseinvesteeringud välismaal – Tehingud“ asendatakse järgmisega:








  „Otseinvesteeringud välismaal – Tehingud | Geo 6 | Geo 6 (*) | Geo 6 (*)“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3)

Tabelit 4.1 muudetakse järgmiselt:

a)

kirje „Otseinvesteeringud välismaal – Tehingud“ asendatakse järgmisega:

„Otseinvesteeringud välismaal – Tehingud

Geo 6

Geo 6 (*)

Geo 6 (*)“

| b) | kirje „Otseinvesteeringud koostavas riigis – Tehingud“ asendatakse järgmisega:








  „Otseinvesteeringud koostavas riigis – Tehingud | Geo 6 | Geo 6 (*) | Geo 6 (*)“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

kirje „Otseinvesteeringud koostavas riigis – Tehingud“ asendatakse järgmisega:

„Otseinvesteeringud koostavas riigis – Tehingud

Geo 6

Geo 6 (*)

Geo 6 (*)“

| c) | lisatakse järgmine joonealune märkus:






  „(*) | Geo 6: Geo 6 paksus kirjas: kohustuslik alates 2015. aastast.“ |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmine joonealune märkus:

„(*)

| 4) | Tabelit 4.2 muudetakse järgmiselt:






  a) | kirje „Otseinvesteeringud välismaal – Tulu“ asendatakse järgmisega:








  „Otseinvesteeringud välismaal – Tulu | Geo 6 | Geo 6 (*) | Geo 6 (*)“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4)

Tabelit 4.2 muudetakse järgmiselt:

a)

kirje „Otseinvesteeringud välismaal – Tulu“ asendatakse järgmisega:

„Otseinvesteeringud välismaal – Tulu

Geo 6

Geo 6 (*)

Geo 6 (*)“

| b) | kirje „Otseinvesteeringud koostavas riigis – Tulu“ asendatakse järgmisega:








  „Otseinvesteeringud koostavas riigis – Tulu | Geo 6 | Geo 6 (*) | Geo 6 (*)“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

kirje „Otseinvesteeringud koostavas riigis – Tulu“ asendatakse järgmisega:

„Otseinvesteeringud koostavas riigis – Tulu

Geo 6

Geo 6 (*)

Geo 6 (*)“

| c) | lisatakse järgmine joonealune märkus:






  „(*) | Geo 6: Geo 6 paksus kirjas: kohustuslik alates 2015. aastast.“ |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmine joonealune märkus:

„(*)

| 5) | Tabelit 5.1 muudetakse järgmiselt:






  a) | kirje „Otseinvesteeringud välismaal“ asendatakse järgmisega:








  „Otseinvesteeringud välismaal | Geo 6 | Geo 6 (*) | Geo 6 (*)“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

5)

Tabelit 5.1 muudetakse järgmiselt:

a)

kirje „Otseinvesteeringud välismaal“ asendatakse järgmisega:

„Otseinvesteeringud välismaal

Geo 6

Geo 6 (*)

Geo 6 (*)“

| b) | kirje „Otseinvesteeringud koostavas riigis“ asendatakse järgmisega:








  „Otseinvesteeringud koostavas riigis | Geo 6 | Geo 6 (*) | Geo 6 (*)“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

kirje „Otseinvesteeringud koostavas riigis“ asendatakse järgmisega:

„Otseinvesteeringud koostavas riigis

Geo 6

Geo 6 (*)

Geo 6 (*)“

| c) | lisatakse järgmine joonealune märkus:






  „(*) | Geo 6: Geo 6 paksus kirjas: kohustuslik alates 2015. aastast.“ |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmine joonealune märkus:

„(*)

---

(2)  Üleminek tähtpäevale T + 82 ei ole kohustuslik liikmesriikidele, kes ei kuulu rahaliitu.“
  “

---

| 29.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 171/153 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 171/153

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2016/1014,

8. juuni 2016,

millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses kaubadiilerite suhtes kohaldatavate eranditega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 575/2013 (4) sätestatakse, et investeerimisühingud, kelle põhitegevus on ainult investeerimisteenuste osutamine või tegevuste teostamine, mis on seotud direktiivi 2004/39/EÜ (5) I lisa C jao punktides 5, 6, 7, 9 ja 10 loetletud finantsinstrumentidega, ja kelle suhtes ei kohaldatud 31. detsembril 2006 direktiivi 93/22/EMÜ (6) (edaspidi „kaubadiilerid“), on vabastatud riskide kontsentreerumisega seotud nõuetest ja omavahendite nõuetest. Need erandid kehtivad 31. detsembrini 2017. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 575/2013 (4) sätestatakse, et investeerimisühingud, kelle põhitegevus on ainult investeerimisteenuste osutamine või tegevuste teostamine, mis on seotud direktiivi 2004/39/EÜ (5) I lisa C jao punktides 5, 6, 7, 9 ja 10 loetletud finantsinstrumentidega, ja kelle suhtes ei kohaldatud 31. detsembril 2006 direktiivi 93/22/EMÜ (6) (edaspidi „kaubadiilerid“), on vabastatud riskide kontsentreerumisega seotud nõuetest ja omavahendite nõuetest. Need erandid kehtivad 31. detsembrini 2017.

| (2) | Määruse (EL) nr 575/2013 kohaselt peab komisjon 31. detsembriks 2015 koostama aruande usaldatavusnõuete täitmise järelevalve asjakohase korra kohta kaubadiilerite puhul. Peale selle on määrusega ette nähtud, et komisjon koostab samaks kuupäevaks aruande usaldatavusnõuete täitmise järelevalve asjakohase korra kohta investeerimisühingute puhul üldiselt. Asjakohasel juhul esitatakse nende aruannete alusel seadusandlikud ettepanekud. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 575/2013 kohaselt peab komisjon 31. detsembriks 2015 koostama aruande usaldatavusnõuete täitmise järelevalve asjakohase korra kohta kaubadiilerite puhul. Peale selle on määrusega ette nähtud, et komisjon koostab samaks kuupäevaks aruande usaldatavusnõuete täitmise järelevalve asjakohase korra kohta investeerimisühingute puhul üldiselt. Asjakohasel juhul esitatakse nende aruannete alusel seadusandlikud ettepanekud.

| (3) | Investeerimisühingute, sealhulgas kaubadiilerite usaldatavusnõuete kord on praegu läbivaatamisel (edaspidi „investeerimisühingute läbivaatamine“), kuid see ei ole veel lõpetatud. Selle läbivaatamise lõpetamist ja selliste uute seadusandlike aktide vastuvõtmist, mida võidakse nimetatud läbivaatamise tulemusel pidada vajalikuks, on oodata alles pärast 31. detsembrit 2017. |
| --- | --- |

(3)

Investeerimisühingute, sealhulgas kaubadiilerite usaldatavusnõuete kord on praegu läbivaatamisel (edaspidi „investeerimisühingute läbivaatamine“), kuid see ei ole veel lõpetatud. Selle läbivaatamise lõpetamist ja selliste uute seadusandlike aktide vastuvõtmist, mida võidakse nimetatud läbivaatamise tulemusel pidada vajalikuks, on oodata alles pärast 31. detsembrit 2017.

| (4) | Kehtiva korra alusel hakatakse kaubadiileritele pärast 31. detsembrit 2017 kohaldama riskide kontsentreerumisega seotud nõudeid ja omavahendite nõudeid. Seetõttu peaksid nad oma tegevuse jätkamiseks olulisel määral suurendama omavahendite hulka, mis võib neile omakorda tähendada kõnealuse tegevusega seotud kulude suurenemist. |
| --- | --- |

(4)

Kehtiva korra alusel hakatakse kaubadiileritele pärast 31. detsembrit 2017 kohaldama riskide kontsentreerumisega seotud nõudeid ja omavahendite nõudeid. Seetõttu peaksid nad oma tegevuse jätkamiseks olulisel määral suurendama omavahendite hulka, mis võib neile omakorda tähendada kõnealuse tegevusega seotud kulude suurenemist.

| (5) | Otsus kohaldada kaubadiilerite suhtes riskide kontsentreerumisega seotud nõudeid ja omavahendite nõudeid ei peaks tulenema erandi lõppemisest. Selle asemel peaks see otsus olema põhjalikult läbimõeldud, põhinema investeerimisühingute läbivaatamise järeldustel ja olema õigusaktidega selgelt ette nähtud. |
| --- | --- |

(5)

Otsus kohaldada kaubadiilerite suhtes riskide kontsentreerumisega seotud nõudeid ja omavahendite nõudeid ei peaks tulenema erandi lõppemisest. Selle asemel peaks see otsus olema põhjalikult läbimõeldud, põhinema investeerimisühingute läbivaatamise järeldustel ja olema õigusaktidega selgelt ette nähtud.

| (6) | Seetõttu on vaja sätestada uus tähtpäev, mille saabumiseni kaubadiileritele antud erandit kohaldatakse. Määrust (EL) nr 575/2013 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu on vaja sätestada uus tähtpäev, mille saabumiseni kaubadiileritele antud erandit kohaldatakse. Määrust (EL) nr 575/2013 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 575/2013 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 493 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:

  „Seda erandit on võimalik kohaldada kuni 31. detsembrini 2020 või kuni käesoleva artikli lõike 2 kohaste muudatuste jõustumise kuupäevani, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.“; |
| --- | --- |

1)

artikli 493 lõike 1 teine lause asendatakse järgmisega:

„Seda erandit on võimalik kohaldada kuni 31. detsembrini 2020 või kuni käesoleva artikli lõike 2 kohaste muudatuste jõustumise kuupäevani, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.“;

| 2) | artikli 498 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Seda erandit kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2020 või kuni lõigete 2 ja 3 kohaste mis tahes muudatuste jõustumise kuupäevani, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.“ |
| --- | --- |

2)

artikli 498 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Seda erandit kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2020 või kuni lõigete 2 ja 3 kohaste mis tahes muudatuste jõustumise kuupäevani, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 8. juuni 2016

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

A. G. KOENDERS

---

(1)  
  ELT C 130, 13.4.2016, lk 1.

1

(2)  
  27. aprilli 2016. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi 11. mai 2016. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 30. mai 2016. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 10. mai 1993. aasta direktiiv 93/22/EMÜ väärtpaberiturul pakutavate investeerimisteenuste kohta (EÜT L 141, 11.6.1993, lk 27).

6

---