# Uradni list L 132/2016

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 132 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 5921. maj 2016 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 132

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 5921. maj 2016

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva (EU) 2016/800 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o procesnih jamstvih za otroke, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku | 1 |
| | * | Direktiva (EU) 2016/801 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, opravljanja pripravništva, prostovoljskega dela, programov izmenjave učencev ali izobraževalnih projektov in dela varušk au pair | 21 |
| | * | Direktiva (EU) 2016/802 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 glede zmanjšanja vsebnosti žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva | 58 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

DIREKTIVE

*

Direktiva (EU) 2016/800 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o procesnih jamstvih za otroke, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku

1

*

Direktiva (EU) 2016/801 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, opravljanja pripravništva, prostovoljskega dela, programov izmenjave učencev ali izobraževalnih projektov in dela varušk au pair

21

*

Direktiva (EU) 2016/802 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 glede zmanjšanja vsebnosti žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva

58

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2016/803 z dne 7. maja 2015 o podpisu Protokola o spremembi Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji v imenu Unije in njenih držav članic in o njegovi začasni uporabi | 79 |
| | | Protokol o spremembi Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji | 81 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU, Euratom) 2016/804 z dne 17. maja 2016 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014 o načinih in postopkih za dajanje tradicionalnih lastnih sredstev ter lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND na razpolago ter ukrepih za zagotavljanje denarnih sredstev | 85 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2016/805 z dne 20. maja 2016 o spremembi Priloge IV k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede Streptomyces K61 (prej S. griseoviridis), Candida oleophila, sev O, FEN 560 (ki se imenuje tudi sabljasti triplat ali seme sabljastega triplata v prahu), metil dekanoata (CAS 110-42-9), metil oktanoata (CAS 111-11-5) in mešanice terpenoidov QRD 460 (
  1
  ) | 95 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/806 z dne 20. maja 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 97 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2016/807 z dne 15. marca 2016 o stališču, ki se zastopa v imenu Evropske unije v okviru Mednarodne pomorske organizacije (IMO) na 40. zasedanju Odbora za olajšave, 69. zasedanju Odbora za varstvo morskega okolja in 96. zasedanju Odbora za pomorsko varnost glede sprejetja sprememb Konvencije o olajšavah, Priloge IV h konvenciji MARPOL, pravil II-2/13 in II-2/18 konvencije SOLAS, Kodeksa sistemov požarne varnosti in Kodeksa o okrepljenem programu inšpekcij iz leta 2011 | 99 |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2016/808 z dne 18. maja 2016 o imenovanju poveljnika operacije EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) (ATALANTA/2/2016) | 103 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2016/809 z dne 20. maja 2016 o uradnem obvestilu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska, da želi sodelovati pri nekaterih aktih Unije na področju policijskega sodelovanja, sprejetih pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ki niso del schengenskega pravnega reda | 105 |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2016/810 z dne 28. aprila 2016 o drugi seriji ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja (ECB/2016/10) | 107 |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2016/811 z dne 28. aprila 2016 o spremembi Sklepa ECB/2014/34 o ukrepih v zvezi s ciljno usmerjenimi operacijami dolgoročnejšega refinanciranja (ECB/2016/11) | 129 |

II   Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Sklep Sveta (EU) 2016/803 z dne 7. maja 2015 o podpisu Protokola o spremembi Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji v imenu Unije in njenih držav članic in o njegovi začasni uporabi

79

Protokol o spremembi Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

81

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU, Euratom) 2016/804 z dne 17. maja 2016 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014 o načinih in postopkih za dajanje tradicionalnih lastnih sredstev ter lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND na razpolago ter ukrepih za zagotavljanje denarnih sredstev

85

*

Uredba Komisije (EU) 2016/805 z dne 20. maja 2016 o spremembi Priloge IV k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede Streptomyces K61 (prej S. griseoviridis), Candida oleophila, sev O, FEN 560 (ki se imenuje tudi sabljasti triplat ali seme sabljastega triplata v prahu), metil dekanoata (CAS 110-42-9), metil oktanoata (CAS 111-11-5) in mešanice terpenoidov QRD 460 (
  1
  )

Streptomyces

S. griseoviridis

Candida oleophila

1

95

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/806 z dne 20. maja 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

97

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2016/807 z dne 15. marca 2016 o stališču, ki se zastopa v imenu Evropske unije v okviru Mednarodne pomorske organizacije (IMO) na 40. zasedanju Odbora za olajšave, 69. zasedanju Odbora za varstvo morskega okolja in 96. zasedanju Odbora za pomorsko varnost glede sprejetja sprememb Konvencije o olajšavah, Priloge IV h konvenciji MARPOL, pravil II-2/13 in II-2/18 konvencije SOLAS, Kodeksa sistemov požarne varnosti in Kodeksa o okrepljenem programu inšpekcij iz leta 2011

99

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2016/808 z dne 18. maja 2016 o imenovanju poveljnika operacije EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) (ATALANTA/2/2016)

103

*

Sklep Komisije (EU) 2016/809 z dne 20. maja 2016 o uradnem obvestilu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska, da želi sodelovati pri nekaterih aktih Unije na področju policijskega sodelovanja, sprejetih pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ki niso del schengenskega pravnega reda

105

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2016/810 z dne 28. aprila 2016 o drugi seriji ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja (ECB/2016/10)

107

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2016/811 z dne 28. aprila 2016 o spremembi Sklepa ECB/2014/34 o ukrepih v zvezi s ciljno usmerjenimi operacijami dolgoročnejšega refinanciranja (ECB/2016/11)

129

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

DIREKTIVE

| 21.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/1

---

DIREKTIVA (EU) 2016/800 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 11. maja 2016

o procesnih jamstvih za otroke, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti točke (b) člena 82(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Namen te direktive je določiti procesna jamstva, s katerimi se zagotovi, da bodo otroci, torej osebe, ki niso dopolnile 18 let, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku, lahko razumeli in spremljali tak postopek ter uveljavljali svojo pravico do poštenega sojenja, ter preprečiti, da bi otroci ponovno storili kaznivo dejanje, in spodbuditi njihovo socialno vključevanje. |
| --- | --- |

(1)

Namen te direktive je določiti procesna jamstva, s katerimi se zagotovi, da bodo otroci, torej osebe, ki niso dopolnile 18 let, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku, lahko razumeli in spremljali tak postopek ter uveljavljali svojo pravico do poštenega sojenja, ter preprečiti, da bi otroci ponovno storili kaznivo dejanje, in spodbuditi njihovo socialno vključevanje.

| (2) | Z določitvijo skupnih minimalnih pravil o varstvu procesnih pravic otrok, ki so osumljene ali obdolžene osebe, je namen te direktive okrepiti zaupanje držav članic v kazenskopravne sisteme drugih držav članic in tako izboljšati vzajemno priznavanje odločb v kazenskih zadevah. Takšna skupna minimalna pravila bi prav tako morala odpraviti ovire za prosto gibanje državljanov na ozemlju držav članic. |
| --- | --- |

(2)

Z določitvijo skupnih minimalnih pravil o varstvu procesnih pravic otrok, ki so osumljene ali obdolžene osebe, je namen te direktive okrepiti zaupanje držav članic v kazenskopravne sisteme drugih držav članic in tako izboljšati vzajemno priznavanje odločb v kazenskih zadevah. Takšna skupna minimalna pravila bi prav tako morala odpraviti ovire za prosto gibanje državljanov na ozemlju držav članic.

| (3) | Čeprav so vse države članice pogodbenice Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), Mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah ter Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah, izkušnje kažejo, da to samo po sebi ne zagotavlja vedno zadostne stopnje zaupanja v kazenskopravne sisteme drugih držav članic. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav so vse države članice pogodbenice Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), Mednarodnega pakta o političnih in državljanskih pravicah ter Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah, izkušnje kažejo, da to samo po sebi ne zagotavlja vedno zadostne stopnje zaupanja v kazenskopravne sisteme drugih držav članic.

| (4) | Svet je 30. novembra 2009 sprejel Resolucijo o načrtu za krepitev procesnih pravic osumljenih ali obtoženih oseb v kazenskih postopkih (3) (v nadaljnjem besedilu: načrt). Načrt predvideva postopno sprejetje ukrepov v zvezi s pravico do prevajanja in tolmačenja (ukrep A), pravico do obveščenosti o pravicah in obtožbi (ukrep B), pravico do pravnega svetovanja in pravne pomoči (ukrep C), pravico do komuniciranja s sorodniki, delodajalci in konzularnimi organi (ukrep D) ter v zvezi s posebnim varstvom za osumljene ali obdolžene osebe, ki spadajo v skupino ranljivih oseb (ukrep E). V načrtu je poudarjeno, da je vrstni red pravic samo okviren, kar pomeni, da se lahko spreminja v skladu s prednostnimi nalogami. Načrt je zasnovan tako, da deluje kot celota; njegove koristi bodo popolnoma razvidne šele, ko bodo izvedeni vsi njegovi sestavni deli. |
| --- | --- |

(4)

Svet je 30. novembra 2009 sprejel Resolucijo o načrtu za krepitev procesnih pravic osumljenih ali obtoženih oseb v kazenskih postopkih (3) (v nadaljnjem besedilu: načrt). Načrt predvideva postopno sprejetje ukrepov v zvezi s pravico do prevajanja in tolmačenja (ukrep A), pravico do obveščenosti o pravicah in obtožbi (ukrep B), pravico do pravnega svetovanja in pravne pomoči (ukrep C), pravico do komuniciranja s sorodniki, delodajalci in konzularnimi organi (ukrep D) ter v zvezi s posebnim varstvom za osumljene ali obdolžene osebe, ki spadajo v skupino ranljivih oseb (ukrep E). V načrtu je poudarjeno, da je vrstni red pravic samo okviren, kar pomeni, da se lahko spreminja v skladu s prednostnimi nalogami. Načrt je zasnovan tako, da deluje kot celota; njegove koristi bodo popolnoma razvidne šele, ko bodo izvedeni vsi njegovi sestavni deli.

| (5) | Evropski svet je 11. decembra 2009 pozdravil načrt in ga vključil v Stockholmski program – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje (4) (točka 2.4). Pri tem je poudaril, da načrt ni izčrpen, ter pozval Komisijo, naj preuči nadaljnje elemente minimalnih procesnih pravic osumljenih in obdolženih oseb ter oceni, ali je treba obravnavati druga vprašanja, na primer domnevo nedolžnosti, da bi spodbujali boljše sodelovanje na tem področju. |
| --- | --- |

(5)

Evropski svet je 11. decembra 2009 pozdravil načrt in ga vključil v Stockholmski program – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje (4) (točka 2.4). Pri tem je poudaril, da načrt ni izčrpen, ter pozval Komisijo, naj preuči nadaljnje elemente minimalnih procesnih pravic osumljenih in obdolženih oseb ter oceni, ali je treba obravnavati druga vprašanja, na primer domnevo nedolžnosti, da bi spodbujali boljše sodelovanje na tem področju.

| (6) | Do zdaj so bili na podlagi načrta sprejeti štirje ukrepi o procesnih pravicah v kazenskem postopku, in sicer direktive 2010/64/EU (5), 2012/13/EU (6), 2013/48/EU (7) in Direktiva (EU) 2016/343 (8) Evropskega parlamenta in Sveta. |
| --- | --- |

(6)

Do zdaj so bili na podlagi načrta sprejeti štirje ukrepi o procesnih pravicah v kazenskem postopku, in sicer direktive 2010/64/EU (5), 2012/13/EU (6), 2013/48/EU (7) in Direktiva (EU) 2016/343 (8) Evropskega parlamenta in Sveta.

| (7) | S to direktivo se spodbujajo otrokove pravice, pri čemer se upoštevajo Smernice Sveta Evrope za otrokom prijazno pravosodje. |
| --- | --- |

(7)

S to direktivo se spodbujajo otrokove pravice, pri čemer se upoštevajo Smernice Sveta Evrope za otrokom prijazno pravosodje.

| (8) | Kadar so otroci osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku ali so v postopku na podlagi evropskega naloga za prijetje v skladu z Okvirnim sklepom Sveta 2002/584/PNZ (9) (v nadaljnjem besedilu: zahtevane osebe), bi države članice morale zagotoviti, da se vedno upoštevajo predvsem koristi otroka, v skladu s členom 24(2) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina). |
| --- | --- |

(8)

Kadar so otroci osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku ali so v postopku na podlagi evropskega naloga za prijetje v skladu z Okvirnim sklepom Sveta 2002/584/PNZ (9) (v nadaljnjem besedilu: zahtevane osebe), bi države članice morale zagotoviti, da se vedno upoštevajo predvsem koristi otroka, v skladu s členom 24(2) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina).

| (9) | Otrokom, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku, bi bilo treba posvetiti posebno pozornost, da se ohrani njihov potencial za razvoj in ponovno vključitev v družbo. |
| --- | --- |

(9)

Otrokom, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku, bi bilo treba posvetiti posebno pozornost, da se ohrani njihov potencial za razvoj in ponovno vključitev v družbo.

| (10) | Ta direktiva bi se morala uporabljati za otroke, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku, in za otroke, ki so zahtevane osebe. Za otroke, ki so zahtevane osebe, bi se ustrezne določbe te direktive morale uporabljati od trenutka njihovega prijetja v izvršitveni državi članici. |
| --- | --- |

(10)

Ta direktiva bi se morala uporabljati za otroke, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku, in za otroke, ki so zahtevane osebe. Za otroke, ki so zahtevane osebe, bi se ustrezne določbe te direktive morale uporabljati od trenutka njihovega prijetja v izvršitveni državi članici.

| (11) | Ta direktiva ali nekatere njene določbe bi se morale uporabljati tudi za osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku ter za zahtevane osebe, kadar so bile te osebe otroci, ko se je postopek pričel, vendar so potem dopolnile 18 let, uporaba te direktive pa je primerna glede na okoliščine zadeve, vključno z zrelostjo in ranljivostjo zadevne osebe. |
| --- | --- |

(11)

Ta direktiva ali nekatere njene določbe bi se morale uporabljati tudi za osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku ter za zahtevane osebe, kadar so bile te osebe otroci, ko se je postopek pričel, vendar so potem dopolnile 18 let, uporaba te direktive pa je primerna glede na okoliščine zadeve, vključno z zrelostjo in ranljivostjo zadevne osebe.

| (12) | Če je oseba v trenutku, ko je osumljena ali obdolžena v kazenskem postopku, dopolnila 18 let, vendar je bilo kaznivo dejanje storjeno, ko je bila otrok, se države članice spodbujajo, da uporabijo procesna jamstva iz te direktive, dokler ta oseba ne dopolni 21 let, vsaj za kazniva dejanja, ki jih je storila ista osumljena ali obdolžena oseba ter se preiskujejo in preganjajo skupaj, saj so neločljivo povezana s kazenskim postopkom, ki je bil uveden zoper to osebo, preden je dopolnila 18 let. |
| --- | --- |

(12)

Če je oseba v trenutku, ko je osumljena ali obdolžena v kazenskem postopku, dopolnila 18 let, vendar je bilo kaznivo dejanje storjeno, ko je bila otrok, se države članice spodbujajo, da uporabijo procesna jamstva iz te direktive, dokler ta oseba ne dopolni 21 let, vsaj za kazniva dejanja, ki jih je storila ista osumljena ali obdolžena oseba ter se preiskujejo in preganjajo skupaj, saj so neločljivo povezana s kazenskim postopkom, ki je bil uveden zoper to osebo, preden je dopolnila 18 let.

| (13) | Države članice bi morale določiti starost otroka na podlagi njegovih izjav, s preverjanjem njegovega osebnega stanja, preučitvijo dokumentacije in drugih dokazil ter, če takšna dokazila niso na voljo ali so nezadostna, na podlagi zdravniškega pregleda. Zdravniški pregled bi bilo treba opraviti kot zadnjo možnost in ob strogem upoštevanju otrokovih pravic, telesne celovitosti in človekovega dostojanstva. Kadar še naprej obstaja dvom o starosti osebe, bi bilo za namene te direktive treba domnevati, da je otrok. |
| --- | --- |

(13)

Države članice bi morale določiti starost otroka na podlagi njegovih izjav, s preverjanjem njegovega osebnega stanja, preučitvijo dokumentacije in drugih dokazil ter, če takšna dokazila niso na voljo ali so nezadostna, na podlagi zdravniškega pregleda. Zdravniški pregled bi bilo treba opraviti kot zadnjo možnost in ob strogem upoštevanju otrokovih pravic, telesne celovitosti in človekovega dostojanstva. Kadar še naprej obstaja dvom o starosti osebe, bi bilo za namene te direktive treba domnevati, da je otrok.

| (14) | Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za nekatere manjše kršitve. Vendar pa bi se morala uporabljati, kadar je otroku, ki je osumljena ali obdolžena oseba, odvzeta prostost. |
| --- | --- |

(14)

Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za nekatere manjše kršitve. Vendar pa bi se morala uporabljati, kadar je otroku, ki je osumljena ali obdolžena oseba, odvzeta prostost.

| (15) | V nekaterih državah članicah je lahko za izrekanje sankcij, ki ne vključujejo odvzema prostosti, pri razmeroma manjših kršitvah pristojen organ, ki ni sodišče, pristojno za kazenske zadeve. To je mogoče na primer pri pogostih cestnoprometnih kršitvah, ki se lahko ugotovijo med kontrolo prometa. V takšnih primerih bi bilo nerazumno od pristojnih organov zahtevati, da zagotovi uveljavljanje vseh pravic iz te direktive. Če zakonodaja države članice določa, da sankcijo za manjše kršitve izreče takšen organ in bodisi obstaja pravica do pritožbe bodisi je mogoče zadevo drugače predložiti sodišču, pristojnemu za kazenske zadeve, bi se tako morala ta direktiva uporabljati le za postopke pred tem sodiščem po vložitvi take pritožbe ali predložitvi zadeve. |
| --- | --- |

(15)

V nekaterih državah članicah je lahko za izrekanje sankcij, ki ne vključujejo odvzema prostosti, pri razmeroma manjših kršitvah pristojen organ, ki ni sodišče, pristojno za kazenske zadeve. To je mogoče na primer pri pogostih cestnoprometnih kršitvah, ki se lahko ugotovijo med kontrolo prometa. V takšnih primerih bi bilo nerazumno od pristojnih organov zahtevati, da zagotovi uveljavljanje vseh pravic iz te direktive. Če zakonodaja države članice določa, da sankcijo za manjše kršitve izreče takšen organ in bodisi obstaja pravica do pritožbe bodisi je mogoče zadevo drugače predložiti sodišču, pristojnemu za kazenske zadeve, bi se tako morala ta direktiva uporabljati le za postopke pred tem sodiščem po vložitvi take pritožbe ali predložitvi zadeve.

| (16) | V nekaterih državah članicah za kazniva dejanja veljajo nekatere manjše kršitve, zlasti manjše cestnoprometne kršitve, manjše kršitve v zvezi s splošnimi občinskimi predpisi in manjše kršitve javnega reda. V takšnih primerih bi bilo nerazumno od pristojnega organa zahtevati, da zagotovi uveljavljanje vseh pravic iz te direktive. Če zakonodaja države članice v zvezi z manjšimi kršitvami določa, da odvzem prostosti kot sankcija ni mogoč, bi se morala ta direktiva uporabljati le v postopkih pred sodiščem, pristojnim za kazenske zadeve. |
| --- | --- |

(16)

V nekaterih državah članicah za kazniva dejanja veljajo nekatere manjše kršitve, zlasti manjše cestnoprometne kršitve, manjše kršitve v zvezi s splošnimi občinskimi predpisi in manjše kršitve javnega reda. V takšnih primerih bi bilo nerazumno od pristojnega organa zahtevati, da zagotovi uveljavljanje vseh pravic iz te direktive. Če zakonodaja države članice v zvezi z manjšimi kršitvami določa, da odvzem prostosti kot sankcija ni mogoč, bi se morala ta direktiva uporabljati le v postopkih pred sodiščem, pristojnim za kazenske zadeve.

| (17) | Ta direktiva bi se morala uporabljati le v kazenskem postopku. Ne bi se smela uporabljati v drugih vrstah postopka, zlasti za postopke, ki so posebej zasnovani za otroke in ki lahko vodijo do zaščitnih, popravnih ali vzgojnih ukrepov. |
| --- | --- |

(17)

Ta direktiva bi se morala uporabljati le v kazenskem postopku. Ne bi se smela uporabljati v drugih vrstah postopka, zlasti za postopke, ki so posebej zasnovani za otroke in ki lahko vodijo do zaščitnih, popravnih ali vzgojnih ukrepov.

| (18) | To direktivo bi bilo treba izvajati ob upoštevanju določb direktiv 2012/13/EU in 2013/48/EU. Ta direktiva določa dodatna dopolnilna jamstva v zvezi z informacijami, ki jih je treba zagotoviti otrokom in nosilcu starševske odgovornosti, da se upoštevajo posebne potrebe in ranljivost otrok. |
| --- | --- |

(18)

To direktivo bi bilo treba izvajati ob upoštevanju določb direktiv 2012/13/EU in 2013/48/EU. Ta direktiva določa dodatna dopolnilna jamstva v zvezi z informacijami, ki jih je treba zagotoviti otrokom in nosilcu starševske odgovornosti, da se upoštevajo posebne potrebe in ranljivost otrok.

| (19) | Otroci bi morali prejeti informacije o splošnih vidikih poteka postopka. V ta namen bi jim bilo treba zagotoviti predvsem kratko pojasnilo o naslednjih procesnih korakih v postopku, kolikor je to mogoče glede na interes kazenskega postopka, in o vlogi organov, ki so v njem vključeni. Te informacije bi morale biti odvisne od okoliščin zadeve. |
| --- | --- |

(19)

Otroci bi morali prejeti informacije o splošnih vidikih poteka postopka. V ta namen bi jim bilo treba zagotoviti predvsem kratko pojasnilo o naslednjih procesnih korakih v postopku, kolikor je to mogoče glede na interes kazenskega postopka, in o vlogi organov, ki so v njem vključeni. Te informacije bi morale biti odvisne od okoliščin zadeve.

| (20) | Otroci bi morali prejeti informacije v zvezi s pravico do zdravniškega pregleda v najzgodnejši ustrezni fazi postopka, najpozneje ob odvzemu prostosti, če se v zvezi z otrokom sprejme takšen ukrep. |
| --- | --- |

(20)

Otroci bi morali prejeti informacije v zvezi s pravico do zdravniškega pregleda v najzgodnejši ustrezni fazi postopka, najpozneje ob odvzemu prostosti, če se v zvezi z otrokom sprejme takšen ukrep.

| (21) | Kadar je otroku odvzeta prostost, bi morale biti v obvestilu o pravicah, ki se mu zagotovi v skladu z Direktivo 2012/13/EU, navedene tudi otrokove pravice iz te direktive. |
| --- | --- |

(21)

Kadar je otroku odvzeta prostost, bi morale biti v obvestilu o pravicah, ki se mu zagotovi v skladu z Direktivo 2012/13/EU, navedene tudi otrokove pravice iz te direktive.

| (22) | Države članice bi morale obvestiti nosilca starševske odgovornosti o ustreznih procesnih pravicah, in sicer pisno, ustno ali oboje. Te informacije bi bilo treba zagotoviti čim prej in tako podrobno, kolikor je to potrebno za zaščito poštenosti postopka in učinkovito uveljavljanje pravic otroka. |
| --- | --- |

(22)

Države članice bi morale obvestiti nosilca starševske odgovornosti o ustreznih procesnih pravicah, in sicer pisno, ustno ali oboje. Te informacije bi bilo treba zagotoviti čim prej in tako podrobno, kolikor je to potrebno za zaščito poštenosti postopka in učinkovito uveljavljanje pravic otroka.

| (23) | V nekaterih okoliščinah, ki se lahko nanašajo tudi samo na enega od nosilcev starševske odgovornosti, bi bilo treba informacije zagotoviti drugi ustrezni odrasli osebi, ki jo imenuje otrok in ki jo kot tako sprejme pristojni organ. Ena od takih okoliščin nastane, ko objektivni in dejanski razlogi kažejo ali zbujajo sum, da bi zagotavljanje informacij nosilcu starševske odgovornosti lahko povzročilo resno tveganje za kazenski postopek, zlasti v primeru, ko bi lahko prišlo do uničenja ali spreminjanja dokazov, do vplivanja na priče ali ko bi bil nosilec starševske odgovornosti lahko soudeležen pri domnevni kaznivi dejavnosti skupaj z otrokom. |
| --- | --- |

(23)

V nekaterih okoliščinah, ki se lahko nanašajo tudi samo na enega od nosilcev starševske odgovornosti, bi bilo treba informacije zagotoviti drugi ustrezni odrasli osebi, ki jo imenuje otrok in ki jo kot tako sprejme pristojni organ. Ena od takih okoliščin nastane, ko objektivni in dejanski razlogi kažejo ali zbujajo sum, da bi zagotavljanje informacij nosilcu starševske odgovornosti lahko povzročilo resno tveganje za kazenski postopek, zlasti v primeru, ko bi lahko prišlo do uničenja ali spreminjanja dokazov, do vplivanja na priče ali ko bi bil nosilec starševske odgovornosti lahko soudeležen pri domnevni kaznivi dejavnosti skupaj z otrokom.

| (24) | Če okoliščine, zaradi katerih so pristojni organi informacije zagotovili ustrezni odrasli osebi, ki ni nosilec starševske odgovornosti, prenehajo, se vse informacije, ki jih otrok prejme v skladu s to direktivo in ki so še vedno pomembne v teku postopka, zagotovijo nosilcu starševske odgovornosti. Zaradi te zahteve se kazenski postopek ne bi smel nepotrebno podaljšati. |
| --- | --- |

(24)

Če okoliščine, zaradi katerih so pristojni organi informacije zagotovili ustrezni odrasli osebi, ki ni nosilec starševske odgovornosti, prenehajo, se vse informacije, ki jih otrok prejme v skladu s to direktivo in ki so še vedno pomembne v teku postopka, zagotovijo nosilcu starševske odgovornosti. Zaradi te zahteve se kazenski postopek ne bi smel nepotrebno podaljšati.

| (25) | Otroci, ki so osumljene ali obdolžene osebe, imajo pravico do dostopa do odvetnika v skladu z Direktivo 2013/48/EU. Ker so otroci ranljivi ter ne morejo vedno povsem razumeti kazenskega postopka in mu slediti, bi morali imeti pomoč odvetnika v primerih, določenih v tej direktivi. V takšnih primerih bi morale države članice zagotoviti, da ima otrok pomoč odvetnika, če otrok ali imetnik starševske odgovornosti ni sam poskrbel za takšno pomoč. Države članice bi morale dodeliti brezplačno pravno pomoč, kadar je potrebna za zagotovitev, da odvetnik otroku pomoč nudi učinkovito. |
| --- | --- |

(25)

Otroci, ki so osumljene ali obdolžene osebe, imajo pravico do dostopa do odvetnika v skladu z Direktivo 2013/48/EU. Ker so otroci ranljivi ter ne morejo vedno povsem razumeti kazenskega postopka in mu slediti, bi morali imeti pomoč odvetnika v primerih, določenih v tej direktivi. V takšnih primerih bi morale države članice zagotoviti, da ima otrok pomoč odvetnika, če otrok ali imetnik starševske odgovornosti ni sam poskrbel za takšno pomoč. Države članice bi morale dodeliti brezplačno pravno pomoč, kadar je potrebna za zagotovitev, da odvetnik otroku pomoč nudi učinkovito.

| (26) | Pomoč odvetnika iz te direktive temelji na predpostavki, da ima otrok pravico do dostopa do odvetnika na podlagi Direktive 2013/48/EU. Zato se v primeru, da zaradi uporabe določbe Direktive 2013/48/EU ne bi bilo mogoče, da odvetnik otroku nudi pomoč v skladu s to direktivo, taka določba ne bi smela uporabljati za pravico otrok do dostopa do odvetnika iz Direktive 2013/48/EU. Po drugi strani odstopanja in izjeme glede pomoči odvetnika, določene v tej direktivi, ne bi smele vplivati na pravico do dostopa do odvetnika v skladu z Direktivo 2013/48/EU ali pravico do brezplačne pravne pomoči v skladu z Listino in EKČP ter nacionalnim pravom in drugim pravom Unije. |
| --- | --- |

(26)

Pomoč odvetnika iz te direktive temelji na predpostavki, da ima otrok pravico do dostopa do odvetnika na podlagi Direktive 2013/48/EU. Zato se v primeru, da zaradi uporabe določbe Direktive 2013/48/EU ne bi bilo mogoče, da odvetnik otroku nudi pomoč v skladu s to direktivo, taka določba ne bi smela uporabljati za pravico otrok do dostopa do odvetnika iz Direktive 2013/48/EU. Po drugi strani odstopanja in izjeme glede pomoči odvetnika, določene v tej direktivi, ne bi smele vplivati na pravico do dostopa do odvetnika v skladu z Direktivo 2013/48/EU ali pravico do brezplačne pravne pomoči v skladu z Listino in EKČP ter nacionalnim pravom in drugim pravom Unije.

| (27) | Določbe iz te direktive o pomoči odvetnika bi se morale uporabljati brez nepotrebnega odlašanja od trenutka, ko se otrok seznani, da je osumljena ali obdolžena oseba. Za namene te direktive pomoč odvetnika pomeni, da odvetnik otroku zagotovi pravno podporo in zastopanje v kazenskem postopku. Kadar ta direktiva določa pomoč odvetnika med zaslišanjem, bi moral biti odvetnik navzoč. Brez poseganja v otrokovo pravico do dostopa do odvetnika na podlagi Direktive 2013/48/EU pomoč odvetnika ne pomeni, da bi moral biti odvetnik navzoč pri vsakem preiskovalnem dejanju ali dejanju zbiranja dokazov. |
| --- | --- |

(27)

Določbe iz te direktive o pomoči odvetnika bi se morale uporabljati brez nepotrebnega odlašanja od trenutka, ko se otrok seznani, da je osumljena ali obdolžena oseba. Za namene te direktive pomoč odvetnika pomeni, da odvetnik otroku zagotovi pravno podporo in zastopanje v kazenskem postopku. Kadar ta direktiva določa pomoč odvetnika med zaslišanjem, bi moral biti odvetnik navzoč. Brez poseganja v otrokovo pravico do dostopa do odvetnika na podlagi Direktive 2013/48/EU pomoč odvetnika ne pomeni, da bi moral biti odvetnik navzoč pri vsakem preiskovalnem dejanju ali dejanju zbiranja dokazov.

| (28) | Pod pogojem, da je to skladno s pravico do poštenega sojenja, obveznost držav članic, da otrokom, ki so osumljene ali obdolžene osebe, zagotovijo pomoč odvetnika v skladu s to direktivo, ne vključuje naslednjega: identifikacije otroka; ugotavljanja, ali je treba sprožiti preiskavo; preverjanja, ali je oseba oborožena oziroma ali obstajajo druga podobna varnostna vprašanja; izvajanja preiskovalnega dejanja ali dejanja zbiranja dokazov – razen tistih, ki so posebej navedeni v tej direktivi – kot so telesni pregledi, fizični pregledi, krvne preiskave, preizkusi alkoholiziranosti ali podobni preizkusi ali fotografiranje in odvzem prstnih odtisov; ali privedbe otroka pred pristojni organ ali predaje otroka nosilcu starševske odgovornosti ali drugi ustrezni odrasli osebi v skladu z nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(28)

Pod pogojem, da je to skladno s pravico do poštenega sojenja, obveznost držav članic, da otrokom, ki so osumljene ali obdolžene osebe, zagotovijo pomoč odvetnika v skladu s to direktivo, ne vključuje naslednjega: identifikacije otroka; ugotavljanja, ali je treba sprožiti preiskavo; preverjanja, ali je oseba oborožena oziroma ali obstajajo druga podobna varnostna vprašanja; izvajanja preiskovalnega dejanja ali dejanja zbiranja dokazov – razen tistih, ki so posebej navedeni v tej direktivi – kot so telesni pregledi, fizični pregledi, krvne preiskave, preizkusi alkoholiziranosti ali podobni preizkusi ali fotografiranje in odvzem prstnih odtisov; ali privedbe otroka pred pristojni organ ali predaje otroka nosilcu starševske odgovornosti ali drugi ustrezni odrasli osebi v skladu z nacionalnim pravom.

| (29) | Kadar otrok, ki prvotno ni bil osumljena ali obdolžena oseba, na primer priča, postane takšna oseba, bi moral imeti pravico, da ne izpove zoper sebe, in pravico do molka v skladu s pravom Unije ter EKČP, kot ju razlagata Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) in Evropsko sodišče za človekove pravice. Ta direktiva se zato izrecno sklicuje na praktičen primer, v katerem tak otrok postane osumljena ali obdolžena oseba med zaslišanjem s strani policije ali drugega organa za preprečevanje, odkrivanja in preiskovanje kaznivih dejanj v okviru kazenskega postopka. Če med takim zaslišanjem otrok, ki ni osumljena ali obdolžena oseba, postane takšna oseba, bi bilo treba zaslišanje prekiniti, dokler se otrok ne seznani, da je osumljena ali obdolžena oseba, in dokler nima pomoči odvetnika v skladu s to direktivo. |
| --- | --- |

(29)

Kadar otrok, ki prvotno ni bil osumljena ali obdolžena oseba, na primer priča, postane takšna oseba, bi moral imeti pravico, da ne izpove zoper sebe, in pravico do molka v skladu s pravom Unije ter EKČP, kot ju razlagata Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) in Evropsko sodišče za človekove pravice. Ta direktiva se zato izrecno sklicuje na praktičen primer, v katerem tak otrok postane osumljena ali obdolžena oseba med zaslišanjem s strani policije ali drugega organa za preprečevanje, odkrivanja in preiskovanje kaznivih dejanj v okviru kazenskega postopka. Če med takim zaslišanjem otrok, ki ni osumljena ali obdolžena oseba, postane takšna oseba, bi bilo treba zaslišanje prekiniti, dokler se otrok ne seznani, da je osumljena ali obdolžena oseba, in dokler nima pomoči odvetnika v skladu s to direktivo.

| (30) | Pod pogojem, da je to skladno s pravico do poštenega sojenja, bi morale države članice imeti možnost odstopati od obveznosti zagotavljanja pomoči odvetnika, če to ni sorazmerno glede na okoliščine zadeve, pri čemer se razume, da se vedno upošteva predvsem korist otroka. V vsakem primeru bi moral otrok imeti pomoč odvetnika, ko je, da se odloči o pridržanju v kateri koli fazi postopka v okviru te direktive, priveden pred pristojno sodišče ali sodnika ter med pridržanjem. Poleg tega bi se lahko odvzem prostosti otroku izrekel v kazenski sodbi zgolj, če je imel pomoč odvetnika, s katero je lahko uveljavljal svoje pravice obrambe učinkovito in v vsakem primeru med obravnavo pred sodiščem. Države članice bi morale imeti možnost, da v zvezi z tem določijo posebno praktično ureditev. |
| --- | --- |

(30)

Pod pogojem, da je to skladno s pravico do poštenega sojenja, bi morale države članice imeti možnost odstopati od obveznosti zagotavljanja pomoči odvetnika, če to ni sorazmerno glede na okoliščine zadeve, pri čemer se razume, da se vedno upošteva predvsem korist otroka. V vsakem primeru bi moral otrok imeti pomoč odvetnika, ko je, da se odloči o pridržanju v kateri koli fazi postopka v okviru te direktive, priveden pred pristojno sodišče ali sodnika ter med pridržanjem. Poleg tega bi se lahko odvzem prostosti otroku izrekel v kazenski sodbi zgolj, če je imel pomoč odvetnika, s katero je lahko uveljavljal svoje pravice obrambe učinkovito in v vsakem primeru med obravnavo pred sodiščem. Države članice bi morale imeti možnost, da v zvezi z tem določijo posebno praktično ureditev.

| (31) | Državam članicam bi bilo treba omogočiti, da zaradi nujnih razlogov začasno odstopajo od obveznosti zagotavljanja pomoči odvetnika v predkazenskem postopku, če je to nujno zaradi preprečevanja resnih škodljivih posledic za življenje, svobodo ali telesno celovitost osebe ali kadar je takojšnje ukrepanje preiskovalnih organov nujno, da se prepreči resno tveganje za kazenski postopek v zvezi s hudim kaznivim dejanjem, med drugim za pridobitev informacij v zvezi z domnevnimi sostorilci hudega kaznivega dejanja ali da se prepreči izguba pomembnih dokazov o hudem kaznivem dejanju. V času začasnega odstopanja zaradi enega od teh nujnih razlogov bi pristojni organi morali imeti možnost otroka zaslišati brez navzočnosti odvetnika, če so ga obvestili o njegovi pravici do molka in jo otrok lahko uveljavlja ter če tako zaslišanje ne posega v pravice obrambe, vključno z njegovo pravico, da ne izpove zoper sebe. Moralo bi biti mogoče, da se, kolikor je potrebno, opravi zaslišanje, in sicer zgolj z namenom pridobitve informacij, nujnih za preprečitev resnih škodljivih posledic za življenje, svobodo ali telesno celovitost osebe, ali za preprečitev resnega tveganja za kazenski postopek. Vsakršna zloraba tega začasnega odstopanja bi načeloma nepopravljivo posegla v pravice obrambe. |
| --- | --- |

(31)

Državam članicam bi bilo treba omogočiti, da zaradi nujnih razlogov začasno odstopajo od obveznosti zagotavljanja pomoči odvetnika v predkazenskem postopku, če je to nujno zaradi preprečevanja resnih škodljivih posledic za življenje, svobodo ali telesno celovitost osebe ali kadar je takojšnje ukrepanje preiskovalnih organov nujno, da se prepreči resno tveganje za kazenski postopek v zvezi s hudim kaznivim dejanjem, med drugim za pridobitev informacij v zvezi z domnevnimi sostorilci hudega kaznivega dejanja ali da se prepreči izguba pomembnih dokazov o hudem kaznivem dejanju. V času začasnega odstopanja zaradi enega od teh nujnih razlogov bi pristojni organi morali imeti možnost otroka zaslišati brez navzočnosti odvetnika, če so ga obvestili o njegovi pravici do molka in jo otrok lahko uveljavlja ter če tako zaslišanje ne posega v pravice obrambe, vključno z njegovo pravico, da ne izpove zoper sebe. Moralo bi biti mogoče, da se, kolikor je potrebno, opravi zaslišanje, in sicer zgolj z namenom pridobitve informacij, nujnih za preprečitev resnih škodljivih posledic za življenje, svobodo ali telesno celovitost osebe, ali za preprečitev resnega tveganja za kazenski postopek. Vsakršna zloraba tega začasnega odstopanja bi načeloma nepopravljivo posegla v pravice obrambe.

| (32) | Države članice bi morale v svojem nacionalnem pravu jasno določiti razloge in merila za takšno začasno odstopanje in ga uporabljati le v izjemnih primerih. Vsakršno začasno odstopanje bi moralo biti sorazmerno, strogo časovno omejeno, ne bi smelo temeljiti izključno na vrsti ali teži domnevnega kaznivega dejanja in ne bi smelo vplivati na splošno poštenost postopka. Države članice bi morale zagotoviti, da lahko v primeru, da je začasno odstopanje na podlagi te direktive odobril pristojni organ, ki ni sodnik ali sodišče, to odločitev o odobritvi začasnega odstopanja oceni sodišče vsaj v fazi obravnave pred sodiščem. |
| --- | --- |

(32)

Države članice bi morale v svojem nacionalnem pravu jasno določiti razloge in merila za takšno začasno odstopanje in ga uporabljati le v izjemnih primerih. Vsakršno začasno odstopanje bi moralo biti sorazmerno, strogo časovno omejeno, ne bi smelo temeljiti izključno na vrsti ali teži domnevnega kaznivega dejanja in ne bi smelo vplivati na splošno poštenost postopka. Države članice bi morale zagotoviti, da lahko v primeru, da je začasno odstopanje na podlagi te direktive odobril pristojni organ, ki ni sodnik ali sodišče, to odločitev o odobritvi začasnega odstopanja oceni sodišče vsaj v fazi obravnave pred sodiščem.

| (33) | Zaupnost komunikacije med otrokom in njegovim odvetnikom je ključna za zagotovitev učinkovitega uveljavljanja pravic obrambe in je bistven del pravice do poštenega sojenja. Države članice bi zato morale brez odstopanja spoštovati zaupnost srečanj in drugih oblik komunikacije med otrokom in njegovim odvetnikom v okviru uveljavljanja pravice do pomoči odvetnika iz te direktive. Ta direktiva ne posega v postopke, ki obravnavajo primere, v katerih je odvetnik na podlagi objektivnih in dejanskih okoliščin osumljen, da je skupaj z otrokom vpleten v kaznivo dejanje. Kakršna koli kazniva dejavnost na strani odvetnika ne bi smela šteti za zakonito pomoč otroku v okviru te direktive. Obveznost spoštovanja zaupnosti ne pomeni samo, da bi se države članice morale vzdržati posegov v to komunikacijo oziroma v dostop do nje, temveč tudi da zagotovijo, da ureditev, kar zadeva komunikacijo, zagotavlja in varuje takšno zaupnost, kadar je bila otrokom odvzeta prostost ali se kako drugače nahajajo na kraju, ki je pod nadzorom države. To ne posega v morebitne mehanizme, ki so v ustanovah za pridržanje vzpostavljeni za prestrezanje nedovoljenih pošiljk pridržanim osebam, kot je pregledovanje pošte, pod pogojem, da ti mehanizmi pristojnim organom ne dopuščajo branja sporočil med otrokom in njegovim odvetnikom. Ta direktiva tudi ne posega v postopke iz nacionalnega prava, v skladu s katerimi se lahko posredovanje pošte zavrne, če pošiljatelj ne soglaša s tem, da se pošta najprej predloži pristojnemu sodišču. |
| --- | --- |

(33)

Zaupnost komunikacije med otrokom in njegovim odvetnikom je ključna za zagotovitev učinkovitega uveljavljanja pravic obrambe in je bistven del pravice do poštenega sojenja. Države članice bi zato morale brez odstopanja spoštovati zaupnost srečanj in drugih oblik komunikacije med otrokom in njegovim odvetnikom v okviru uveljavljanja pravice do pomoči odvetnika iz te direktive. Ta direktiva ne posega v postopke, ki obravnavajo primere, v katerih je odvetnik na podlagi objektivnih in dejanskih okoliščin osumljen, da je skupaj z otrokom vpleten v kaznivo dejanje. Kakršna koli kazniva dejavnost na strani odvetnika ne bi smela šteti za zakonito pomoč otroku v okviru te direktive. Obveznost spoštovanja zaupnosti ne pomeni samo, da bi se države članice morale vzdržati posegov v to komunikacijo oziroma v dostop do nje, temveč tudi da zagotovijo, da ureditev, kar zadeva komunikacijo, zagotavlja in varuje takšno zaupnost, kadar je bila otrokom odvzeta prostost ali se kako drugače nahajajo na kraju, ki je pod nadzorom države. To ne posega v morebitne mehanizme, ki so v ustanovah za pridržanje vzpostavljeni za prestrezanje nedovoljenih pošiljk pridržanim osebam, kot je pregledovanje pošte, pod pogojem, da ti mehanizmi pristojnim organom ne dopuščajo branja sporočil med otrokom in njegovim odvetnikom. Ta direktiva tudi ne posega v postopke iz nacionalnega prava, v skladu s katerimi se lahko posredovanje pošte zavrne, če pošiljatelj ne soglaša s tem, da se pošta najprej predloži pristojnemu sodišču.

| (34) | Ta direktiva ne posega v kršitev zaupnosti, povezano z zakonito operacijo opazovanja in sledenja, ki jo izvajajo pristojni organi. Ta direktiva tudi ne posega v dejavnosti, ki jih na primer izvajajo nacionalne obveščevalne službe, ki zagotavljajo nacionalno varnost v skladu s členom 4(2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ali ki spadajo na področje uporabe člena 72 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), na podlagi katerega naslov V dela III PDEU, o območju svobode, varnosti in pravice, ne vpliva na izpolnjevanje obveznosti, ki jih imajo države članice glede vzdrževanja javnega reda in miru ter zagotavljanja notranje varnosti. |
| --- | --- |

(34)

Ta direktiva ne posega v kršitev zaupnosti, povezano z zakonito operacijo opazovanja in sledenja, ki jo izvajajo pristojni organi. Ta direktiva tudi ne posega v dejavnosti, ki jih na primer izvajajo nacionalne obveščevalne službe, ki zagotavljajo nacionalno varnost v skladu s členom 4(2) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ali ki spadajo na področje uporabe člena 72 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), na podlagi katerega naslov V dela III PDEU, o območju svobode, varnosti in pravice, ne vpliva na izpolnjevanje obveznosti, ki jih imajo države članice glede vzdrževanja javnega reda in miru ter zagotavljanja notranje varnosti.

| (35) | Otroci, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku, bi morali imeti pravico do individualne ocene, v okviru katere se opredelijo njihove posebne potrebe glede varstva, izobraževanja, usposabljanja in socialnega vključevanja, da se določi, ali in v kolikšni meri bi bili zanje potrebni posebni ukrepi v času kazenskega postopka, obseg njihove kazenske odgovornosti in ustreznost določene kazni ali vzgojnega ukrepa. |
| --- | --- |

(35)

Otroci, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku, bi morali imeti pravico do individualne ocene, v okviru katere se opredelijo njihove posebne potrebe glede varstva, izobraževanja, usposabljanja in socialnega vključevanja, da se določi, ali in v kolikšni meri bi bili zanje potrebni posebni ukrepi v času kazenskega postopka, obseg njihove kazenske odgovornosti in ustreznost določene kazni ali vzgojnega ukrepa.

| (36) | Pri individualni oceni bi bilo zlasti treba upoštevati osebnost in zrelost otroka, njegovo ekonomsko, socialno in družinsko ozadje, vključno z njegovim življenjskim okoljem, ter morebitno posebno ranljivost otroka, kot so učne težave in težave pri sporazumevanju. |
| --- | --- |

(36)

Pri individualni oceni bi bilo zlasti treba upoštevati osebnost in zrelost otroka, njegovo ekonomsko, socialno in družinsko ozadje, vključno z njegovim življenjskim okoljem, ter morebitno posebno ranljivost otroka, kot so učne težave in težave pri sporazumevanju.

| (37) | Moralo bi biti mogoče, da se obseg in podrobnosti individualne ocene lahko prilagodijo glede na okoliščine zadeve, ob upoštevanju teže domnevnega kaznivega dejanja in ukrepov, ki se lahko izrečejo, če je otrok spoznan za krivega storitve takšnega kaznivega dejanja. Nedavno opravljena individualna ocena otroka bi se lahko ponovno uporabila, če se posodobi. |
| --- | --- |

(37)

Moralo bi biti mogoče, da se obseg in podrobnosti individualne ocene lahko prilagodijo glede na okoliščine zadeve, ob upoštevanju teže domnevnega kaznivega dejanja in ukrepov, ki se lahko izrečejo, če je otrok spoznan za krivega storitve takšnega kaznivega dejanja. Nedavno opravljena individualna ocena otroka bi se lahko ponovno uporabila, če se posodobi.

| (38) | Pristojni organi bi morali upoštevati informacije, ki izhajajo iz individualne ocene, pri odločanju, ali je treba v zvezi z otrokom sprejeti morebitne posebne ukrepe, kot je zagotovitev praktične pomoči; pri ocenjevanju primernosti in učinkovitosti morebitnih previdnostnih ukrepov v zvezi z otrokom, kot so odločitve o začasnem pridržanju ali alternativnih ukrepih; ter, ob upoštevanju individualnih lastnosti in okoliščin otroka, pri odločanju oziroma ukrepanju v okviru kazenskega postopka, vključno z izrekanjem sankcije. Če individualna ocena še ni na voljo, to pristojnim organom ne bi smelo preprečiti sprejetja takih ukrepov ali odločitev, pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji iz te direktive, vključno z izvedbo individualne ocene v najzgodnejši ustrezni fazi postopka. Ko je individualna ocena na voljo, bi se lahko ponovno preučili primernost in učinkovitost ukrepov ali odločitev, sprejetih pred izvedbo individualne ocene. |
| --- | --- |

(38)

Pristojni organi bi morali upoštevati informacije, ki izhajajo iz individualne ocene, pri odločanju, ali je treba v zvezi z otrokom sprejeti morebitne posebne ukrepe, kot je zagotovitev praktične pomoči; pri ocenjevanju primernosti in učinkovitosti morebitnih previdnostnih ukrepov v zvezi z otrokom, kot so odločitve o začasnem pridržanju ali alternativnih ukrepih; ter, ob upoštevanju individualnih lastnosti in okoliščin otroka, pri odločanju oziroma ukrepanju v okviru kazenskega postopka, vključno z izrekanjem sankcije. Če individualna ocena še ni na voljo, to pristojnim organom ne bi smelo preprečiti sprejetja takih ukrepov ali odločitev, pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji iz te direktive, vključno z izvedbo individualne ocene v najzgodnejši ustrezni fazi postopka. Ko je individualna ocena na voljo, bi se lahko ponovno preučili primernost in učinkovitost ukrepov ali odločitev, sprejetih pred izvedbo individualne ocene.

| (39) | Individualno oceno bi bilo treba opraviti v najzgodnejši ustrezni fazi postopka in pravočasno, tako da lahko tožilec, sodnik ali drug pristojni organ pred predložitvijo obtožnega akta za namene sojenja upošteva informacije iz te ocene. Ne glede na to bi moralo biti mogoče, da se obtožni akt lahko predloži tudi v primeru, da individualna ocena ni na voljo, pod pogojem, da je to v korist otroka. To bi bilo mogoče v primeru, ko je denimo otrok v pridržanju pred zaključkom sojenja in bi čakanje na individualno oceno utegnilo pomeniti nepotrebno podaljšanje pridržanja. |
| --- | --- |

(39)

Individualno oceno bi bilo treba opraviti v najzgodnejši ustrezni fazi postopka in pravočasno, tako da lahko tožilec, sodnik ali drug pristojni organ pred predložitvijo obtožnega akta za namene sojenja upošteva informacije iz te ocene. Ne glede na to bi moralo biti mogoče, da se obtožni akt lahko predloži tudi v primeru, da individualna ocena ni na voljo, pod pogojem, da je to v korist otroka. To bi bilo mogoče v primeru, ko je denimo otrok v pridržanju pred zaključkom sojenja in bi čakanje na individualno oceno utegnilo pomeniti nepotrebno podaljšanje pridržanja.

| (40) | Države članice bi morale imeti možnost odstopanja od obveznosti, da opravijo individualno oceno, kadar takšno odstopanje upravičujejo okoliščine zadeve, med drugim ob upoštevanju teže domnevnega kaznivega dejanja in ukrepov, ki se lahko sprejmejo, če je otrok spoznan za krivega takšnega kaznivega dejanja, pod pogojem, da je odstopanje skladno s koristjo otroka. V tem okviru bi bilo treba upoštevati vse ustrezne dejavnike, tudi to, ali je bil otrok nedavno že predmet individualne ocene v okviru kazenskega postopka in ali gre za zadevo, ki jo je mogoče obravnavati brez obtožnega akta. |
| --- | --- |

(40)

Države članice bi morale imeti možnost odstopanja od obveznosti, da opravijo individualno oceno, kadar takšno odstopanje upravičujejo okoliščine zadeve, med drugim ob upoštevanju teže domnevnega kaznivega dejanja in ukrepov, ki se lahko sprejmejo, če je otrok spoznan za krivega takšnega kaznivega dejanja, pod pogojem, da je odstopanje skladno s koristjo otroka. V tem okviru bi bilo treba upoštevati vse ustrezne dejavnike, tudi to, ali je bil otrok nedavno že predmet individualne ocene v okviru kazenskega postopka in ali gre za zadevo, ki jo je mogoče obravnavati brez obtožnega akta.

| (41) | Dolžnost skrbeti za otroke, ki so osumljene ali obdolžene osebe, je temelj poštenega izvajanja sodne oblasti, zlasti kadar je otrokom odvzeta prostost in so zaradi tega v še posebej šibkem položaju. Da bi zagotovili osebno celovitost otroka, ki mu je odvzeta prostost, bi moral imeti otrok pravico do zdravniškega pregleda. Tak zdravniški pregled bi moral opraviti zdravnik ali drug usposobljen strokovnjak, in sicer na pobudo pristojnih organov, zlasti ko določene zdravstvene indikacije upravičujejo tak pregled, ali na zahtevo otroka ali nosilca starševske odgovornosti ali otrokovega odvetnika. Države članice bi morale določiti praktično ureditev v zvezi z zdravniškimi pregledi, ki jih je treba opraviti v skladu s to direktivo, ter v zvezi z dostopom otrok do teh pregledov. Ta ureditev bi lahko med drugim urejala primere, ko se za istega otroka v kratkem času podata dve ali več zahtev za zdravniški pregled. |
| --- | --- |

(41)

Dolžnost skrbeti za otroke, ki so osumljene ali obdolžene osebe, je temelj poštenega izvajanja sodne oblasti, zlasti kadar je otrokom odvzeta prostost in so zaradi tega v še posebej šibkem položaju. Da bi zagotovili osebno celovitost otroka, ki mu je odvzeta prostost, bi moral imeti otrok pravico do zdravniškega pregleda. Tak zdravniški pregled bi moral opraviti zdravnik ali drug usposobljen strokovnjak, in sicer na pobudo pristojnih organov, zlasti ko določene zdravstvene indikacije upravičujejo tak pregled, ali na zahtevo otroka ali nosilca starševske odgovornosti ali otrokovega odvetnika. Države članice bi morale določiti praktično ureditev v zvezi z zdravniškimi pregledi, ki jih je treba opraviti v skladu s to direktivo, ter v zvezi z dostopom otrok do teh pregledov. Ta ureditev bi lahko med drugim urejala primere, ko se za istega otroka v kratkem času podata dve ali več zahtev za zdravniški pregled.

| (42) | Otroci, ki so osumljene ali obdolžene osebe, ne morejo vedno razumeti vsebine zaslišanj, predmet katerih so. Da bi zagotovili zadostno varstvo takšnih otrok, bi bilo zato treba zaslišanje s strani policije ali drugih organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj snemati z avdiovizualnimi sredstvi, kadar je to sorazmerno, med drugim ob upoštevanju, ali je pri zaslišanju navzoč odvetnik in ali je otroku odvzeta prostost, pri čemer se razume, da se vedno upošteva predvsem korist otroka. Ta direktiva od držav članic ne zahteva, da je treba z avdiovizualnimi sredstvi snemati zaslišanje otrok pred sodnikom ali na sodišču. |
| --- | --- |

(42)

Otroci, ki so osumljene ali obdolžene osebe, ne morejo vedno razumeti vsebine zaslišanj, predmet katerih so. Da bi zagotovili zadostno varstvo takšnih otrok, bi bilo zato treba zaslišanje s strani policije ali drugih organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj snemati z avdiovizualnimi sredstvi, kadar je to sorazmerno, med drugim ob upoštevanju, ali je pri zaslišanju navzoč odvetnik in ali je otroku odvzeta prostost, pri čemer se razume, da se vedno upošteva predvsem korist otroka. Ta direktiva od držav članic ne zahteva, da je treba z avdiovizualnimi sredstvi snemati zaslišanje otrok pred sodnikom ali na sodišču.

| (43) | Kadar se v skladu s to direktivo zahteva snemanje z avdiovizualnimi sredstvi, vendar je zaradi nepremostljive tehnične težave to snemanje nemogoče, lahko policija ali drug organ preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja kaznivih dejanj otroka zasliši brez snemanja z avdiovizualnimi sredstvi, pod pogojem, da so bili vloženi razumni napori za odpravo tehnične težave, da z zaslišanjem ne bi bilo primerno odlašati in da je to skladno s koristjo otroka. |
| --- | --- |

(43)

Kadar se v skladu s to direktivo zahteva snemanje z avdiovizualnimi sredstvi, vendar je zaradi nepremostljive tehnične težave to snemanje nemogoče, lahko policija ali drug organ preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja kaznivih dejanj otroka zasliši brez snemanja z avdiovizualnimi sredstvi, pod pogojem, da so bili vloženi razumni napori za odpravo tehnične težave, da z zaslišanjem ne bi bilo primerno odlašati in da je to skladno s koristjo otroka.

| (44) | Ne glede na to, ali se zaslišanje otroka snema z avdiovizualnimi sredstvi, bi bilo treba zaslišanje v vsakem primeru izvesti na način, ki upošteva starost in zrelost zadevnega otroka. |
| --- | --- |

(44)

Ne glede na to, ali se zaslišanje otroka snema z avdiovizualnimi sredstvi, bi bilo treba zaslišanje v vsakem primeru izvesti na način, ki upošteva starost in zrelost zadevnega otroka.

| (45) | Otroci so v posebej ranljivem položaju, ko jim je odvzeta prostost. Zaradi morebitnih tveganj v zvezi s telesnim, duševnim in socialnim razvojem otrok in ker bi odvzem prostosti lahko privedel do težav pri njihovem ponovnem vključevanju v družbo, bi si bilo zato treba posebej prizadevati, da bi se izognili odvzemu prostosti otrok in zlasti pridržanju otrok v kateri koli fazi postopka, preden sodišče sprejme dokončno odločitev, ali je otrok storil kaznivo dejanje ali ne. Države članice bi lahko določile praktično ureditev, kot so smernice ali navodila policistom, o izvajanju te zahteve v primerih policijskega pridržanja. Ta zahteva ne posega v možnost, da policija ali drug organ preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj otroku odvzame prostost, kadar se to zdi nujno že na prvi pogled, na primer če je zaloten pri kaznivem dejanju ali takoj po tem, ko je bilo to storjeno. |
| --- | --- |

(45)

Otroci so v posebej ranljivem položaju, ko jim je odvzeta prostost. Zaradi morebitnih tveganj v zvezi s telesnim, duševnim in socialnim razvojem otrok in ker bi odvzem prostosti lahko privedel do težav pri njihovem ponovnem vključevanju v družbo, bi si bilo zato treba posebej prizadevati, da bi se izognili odvzemu prostosti otrok in zlasti pridržanju otrok v kateri koli fazi postopka, preden sodišče sprejme dokončno odločitev, ali je otrok storil kaznivo dejanje ali ne. Države članice bi lahko določile praktično ureditev, kot so smernice ali navodila policistom, o izvajanju te zahteve v primerih policijskega pridržanja. Ta zahteva ne posega v možnost, da policija ali drug organ preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj otroku odvzame prostost, kadar se to zdi nujno že na prvi pogled, na primer če je zaloten pri kaznivem dejanju ali takoj po tem, ko je bilo to storjeno.

| (46) | Pristojni organi bi morali vedno preučiti alternativne ukrepe namesto pridržanja in imeti take ukrepe na voljo, kadar je to mogoče. Takšni alternativni ukrepi bi lahko vključevali prepoved, da se otrok zadržuje na določenih mestih, obveznost, da prebiva na določenem mestu, omejevanje stikov z določenimi osebami, obveznost javljanja pristojnim organom, udeležbo v vzgojnih programih ali, če otrok v to privoli, udeležbo v terapevtskih programih ali zdravljenju zasvojenosti. |
| --- | --- |

(46)

Pristojni organi bi morali vedno preučiti alternativne ukrepe namesto pridržanja in imeti take ukrepe na voljo, kadar je to mogoče. Takšni alternativni ukrepi bi lahko vključevali prepoved, da se otrok zadržuje na določenih mestih, obveznost, da prebiva na določenem mestu, omejevanje stikov z določenimi osebami, obveznost javljanja pristojnim organom, udeležbo v vzgojnih programih ali, če otrok v to privoli, udeležbo v terapevtskih programih ali zdravljenju zasvojenosti.

| (47) | Pridržanje otrok bi moralo biti predmet redne sodne presoje, ki jo lahko opravi tudi sodnik posameznik. Moralo bi biti mogoče, da takšno redno presojo opravi sodišče po uradni dolžnosti ali pa na zahtevo otroka, otrokovega odvetnika ali pravosodnega organa, ki ni sodišče, zlasti tožilca. Države članice bi morale glede tega določiti praktično ureditev, tudi kar zadeva primere, ko je sodišče po uradni dolžnosti že opravilo redno presojo in otrok ali otrokov odvetnik zahteva ponovno presojo. |
| --- | --- |

(47)

Pridržanje otrok bi moralo biti predmet redne sodne presoje, ki jo lahko opravi tudi sodnik posameznik. Moralo bi biti mogoče, da takšno redno presojo opravi sodišče po uradni dolžnosti ali pa na zahtevo otroka, otrokovega odvetnika ali pravosodnega organa, ki ni sodišče, zlasti tožilca. Države članice bi morale glede tega določiti praktično ureditev, tudi kar zadeva primere, ko je sodišče po uradni dolžnosti že opravilo redno presojo in otrok ali otrokov odvetnik zahteva ponovno presojo.

| (48) | Kadar so otroci pridržani, bi morali zanje veljati posebni zaščitni ukrepi. Zlasti bi morali biti otroci pridržani ločeno od odraslih, razen če se v skladu s členom 37(c) Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah oceni, da je v korist otroka, da se to ne stori. Ko pridržani otrok dopolni 18 let, bi moralo biti mogoče, da je še naprej pridržan ločeno od odraslih, kadar je to upravičeno, in sicer ob upoštevanju okoliščin zadevne osebe. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti načinu ravnanja s pridržanimi otroki, saj so ti že po naravi ranljivi. Otroci bi morali imeti dostop do izobraževalnih institucij v skladu s svojimi potrebami. |
| --- | --- |

(48)

Kadar so otroci pridržani, bi morali zanje veljati posebni zaščitni ukrepi. Zlasti bi morali biti otroci pridržani ločeno od odraslih, razen če se v skladu s členom 37(c) Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah oceni, da je v korist otroka, da se to ne stori. Ko pridržani otrok dopolni 18 let, bi moralo biti mogoče, da je še naprej pridržan ločeno od odraslih, kadar je to upravičeno, in sicer ob upoštevanju okoliščin zadevne osebe. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti načinu ravnanja s pridržanimi otroki, saj so ti že po naravi ranljivi. Otroci bi morali imeti dostop do izobraževalnih institucij v skladu s svojimi potrebami.

| (49) | Države članice bi morale zagotoviti tudi, da so otroci, ki so osumljene ali obdolžene osebe in ki so v policijskem pridržanju, pridržani ločeno od odraslih, razen če se oceni, da je v korist otroka, da se to ne stori, oziroma če v izjemnih okoliščinah tega v praksi ni mogoče zagotoviti, pod pogojem, da so otroci pridržani skupaj z odraslimi na način, ki je skladen s koristjo otroka. Na redko poseljenih območjih bi na primer moralo biti izjemoma mogoče, da so otroci v policijskem pridržanju skupaj z odraslimi, razen če je to v nasprotju s koristjo otroka. V takih primerih bi morali biti pristojni organi še posebej pozorni, da zaščitijo telesno celovitost in dobrobit otroka. |
| --- | --- |

(49)

Države članice bi morale zagotoviti tudi, da so otroci, ki so osumljene ali obdolžene osebe in ki so v policijskem pridržanju, pridržani ločeno od odraslih, razen če se oceni, da je v korist otroka, da se to ne stori, oziroma če v izjemnih okoliščinah tega v praksi ni mogoče zagotoviti, pod pogojem, da so otroci pridržani skupaj z odraslimi na način, ki je skladen s koristjo otroka. Na redko poseljenih območjih bi na primer moralo biti izjemoma mogoče, da so otroci v policijskem pridržanju skupaj z odraslimi, razen če je to v nasprotju s koristjo otroka. V takih primerih bi morali biti pristojni organi še posebej pozorni, da zaščitijo telesno celovitost in dobrobit otroka.

| (50) | Moralo bi biti mogoče, da so otroci pridržani skupaj z mlajšimi odraslimi osebami, razen če je to v nasprotju s koristjo otroka. Države članice bi morale v skladu z nacionalnim pravom in postopki določiti, katere osebe se obravnavajo kot mlajše odrasle osebe. Države članice se spodbuja, da določijo, da osebe, starejše od 24 let, ne morejo biti obravnavane kot mlajše odrasle osebe. |
| --- | --- |

(50)

Moralo bi biti mogoče, da so otroci pridržani skupaj z mlajšimi odraslimi osebami, razen če je to v nasprotju s koristjo otroka. Države članice bi morale v skladu z nacionalnim pravom in postopki določiti, katere osebe se obravnavajo kot mlajše odrasle osebe. Države članice se spodbuja, da določijo, da osebe, starejše od 24 let, ne morejo biti obravnavane kot mlajše odrasle osebe.

| (51) | Kadar so otroci pridržani, bi morale države članice sprejeti ustrezne ukrepe, kakor določa ta direktiva. S temi ukrepi bi morale med drugim zagotoviti učinkovito in redno uveljavljanje pravice do družinskega življenja. Otroci bi morali imeti pravico do vzdrževanja rednih stikov s svojimi starši, družino in prijatelji v obliki obiskov in dopisovanja, razen če so zaradi koristi otroka ali zaradi pravičnosti potrebne izjemne omejitve. |
| --- | --- |

(51)

Kadar so otroci pridržani, bi morale države članice sprejeti ustrezne ukrepe, kakor določa ta direktiva. S temi ukrepi bi morale med drugim zagotoviti učinkovito in redno uveljavljanje pravice do družinskega življenja. Otroci bi morali imeti pravico do vzdrževanja rednih stikov s svojimi starši, družino in prijatelji v obliki obiskov in dopisovanja, razen če so zaradi koristi otroka ali zaradi pravičnosti potrebne izjemne omejitve.

| (52) | Države članice bi morale sprejeti tudi ustrezne ukrepe za zagotovitev spoštovanja otrokove svobode veroizpovedi oziroma prepričanja. V zvezi s tem bi se morale zlasti vzdržati posegov v veroizpoved oziroma prepričanje otroka. Vendar pa se od držav članic ne zahteva, da morajo otrokom dejavno pomagati pri bogoslužju. |
| --- | --- |

(52)

Države članice bi morale sprejeti tudi ustrezne ukrepe za zagotovitev spoštovanja otrokove svobode veroizpovedi oziroma prepričanja. V zvezi s tem bi se morale zlasti vzdržati posegov v veroizpoved oziroma prepričanje otroka. Vendar pa se od držav članic ne zahteva, da morajo otrokom dejavno pomagati pri bogoslužju.

| (53) | Države članice bi morale, kadar je to primerno, sprejeti ustrezne ukrepe tudi v drugih primerih odvzema prostosti. Sprejeti ukrepi bi morali biti sorazmerni in primerni glede na vrsto odvzema prostosti, na primer policijsko pridržanje ali pripor, ter glede na njegovo trajanje. |
| --- | --- |

(53)

Države članice bi morale, kadar je to primerno, sprejeti ustrezne ukrepe tudi v drugih primerih odvzema prostosti. Sprejeti ukrepi bi morali biti sorazmerni in primerni glede na vrsto odvzema prostosti, na primer policijsko pridržanje ali pripor, ter glede na njegovo trajanje.

| (54) | Strokovni delavci, ki so v neposrednem stiku z otroki, bi morali upoštevati posebne potrebe otrok različnih starostnih skupin in zagotoviti, da se jim postopek prilagodi. V te namene bi bilo treba navedene strokovne delavce posebej usposobiti na področju ravnanja z otroki. |
| --- | --- |

(54)

Strokovni delavci, ki so v neposrednem stiku z otroki, bi morali upoštevati posebne potrebe otrok različnih starostnih skupin in zagotoviti, da se jim postopek prilagodi. V te namene bi bilo treba navedene strokovne delavce posebej usposobiti na področju ravnanja z otroki.

| (55) | Otroke bi bilo treba obravnavati na način, ki ustreza njihovi starosti, zrelosti in ravni razumevanja, ob upoštevanju morebitnih posebnih potreb, vključno z morebitnimi težavami pri sporazumevanju. |
| --- | --- |

(55)

Otroke bi bilo treba obravnavati na način, ki ustreza njihovi starosti, zrelosti in ravni razumevanja, ob upoštevanju morebitnih posebnih potreb, vključno z morebitnimi težavami pri sporazumevanju.

| (56) | Ob upoštevanju razlik med pravnimi tradicijami in sistemi v državah članicah bi bilo treba v kazenskem postopku na najboljši možen način zagotoviti zasebnost otrok, da se jim med drugim olajša ponovno vključitev v družbo. Države članice bi morale zagotoviti, da so sodne obravnave, v katerih so udeleženi otroci, običajno zaprte za javnost ali da lahko sodišča ali sodniki odločijo, da se take obravnave zaprejo za javnost. To ne vpliva na javno izrekanje sodb v skladu s členom 6 EKČP. |
| --- | --- |

(56)

Ob upoštevanju razlik med pravnimi tradicijami in sistemi v državah članicah bi bilo treba v kazenskem postopku na najboljši možen način zagotoviti zasebnost otrok, da se jim med drugim olajša ponovno vključitev v družbo. Države članice bi morale zagotoviti, da so sodne obravnave, v katerih so udeleženi otroci, običajno zaprte za javnost ali da lahko sodišča ali sodniki odločijo, da se take obravnave zaprejo za javnost. To ne vpliva na javno izrekanje sodb v skladu s členom 6 EKČP.

| (57) | Otroci bi morali imeti pravico, da jih na sodni obravnavi, v kateri so udeleženi, spremlja nosilec starševske odgovornosti. Če imata oziroma imajo za istega otroka starševsko odgovornost več kot ena oseba, bi moral imeti otrok pravico, da ga spremljajo vsi, razen če to v praksi kljub razumnim prizadevanjem pristojnih organov ni mogoče. Države članice bi morale določiti praktično ureditev glede tega, kako naj otroci uveljavljajo pravico, da jih na sodni obravnavi, v kateri so udeleženi, spremlja nosilec starševske odgovornosti, in glede pogojev, pod katerimi je mogoče osebo, ki spremlja otroka, začasno izključiti iz sodne obravnave. Taka ureditev lahko med drugim ureja primere, ko nosilec starševske odgovornosti začasno ni na voljo, da spremlja otroka, ali ko nosilec starševske odgovornosti ne želi izkoristiti možnosti, da spremlja otroka, pod pogojem, da je takšna ureditev v korist otroka. |
| --- | --- |

(57)

Otroci bi morali imeti pravico, da jih na sodni obravnavi, v kateri so udeleženi, spremlja nosilec starševske odgovornosti. Če imata oziroma imajo za istega otroka starševsko odgovornost več kot ena oseba, bi moral imeti otrok pravico, da ga spremljajo vsi, razen če to v praksi kljub razumnim prizadevanjem pristojnih organov ni mogoče. Države članice bi morale določiti praktično ureditev glede tega, kako naj otroci uveljavljajo pravico, da jih na sodni obravnavi, v kateri so udeleženi, spremlja nosilec starševske odgovornosti, in glede pogojev, pod katerimi je mogoče osebo, ki spremlja otroka, začasno izključiti iz sodne obravnave. Taka ureditev lahko med drugim ureja primere, ko nosilec starševske odgovornosti začasno ni na voljo, da spremlja otroka, ali ko nosilec starševske odgovornosti ne želi izkoristiti možnosti, da spremlja otroka, pod pogojem, da je takšna ureditev v korist otroka.

| (58) | V nekaterih okoliščinah, ki se lahko nanašajo tudi samo na enega od nosilcev starševske odgovornosti, bi otrok moral imeti pravico, da ga na sodni obravnavi spremlja ustrezna odrasla oseba, ki ni nosilec starševske odgovornosti. Primer take okoliščine je obstoj resnega tveganja za kazenski postopek, če bi otroka spremljal nosilec starševske odgovornosti, zlasti v primeru, ko objektivne in dejanske okoliščine kažejo ali vzbujajo sum, da bi lahko prišlo do uničenja in spreminjanja dokazov, do vplivanja na priče ali da bi utegnil biti nosilec starševske odgovornosti udeležen pri domnevni kaznivi dejavnosti. |
| --- | --- |

(58)

V nekaterih okoliščinah, ki se lahko nanašajo tudi samo na enega od nosilcev starševske odgovornosti, bi otrok moral imeti pravico, da ga na sodni obravnavi spremlja ustrezna odrasla oseba, ki ni nosilec starševske odgovornosti. Primer take okoliščine je obstoj resnega tveganja za kazenski postopek, če bi otroka spremljal nosilec starševske odgovornosti, zlasti v primeru, ko objektivne in dejanske okoliščine kažejo ali vzbujajo sum, da bi lahko prišlo do uničenja in spreminjanja dokazov, do vplivanja na priče ali da bi utegnil biti nosilec starševske odgovornosti udeležen pri domnevni kaznivi dejavnosti.

| (59) | V skladu s to direktivo bi morali imeti otroci pravico, da jih nosilec starševske odgovornosti spremlja tudi v drugih fazah postopka, v katerih so udeleženi, na primer med policijskim zaslišanjem. |
| --- | --- |

(59)

V skladu s to direktivo bi morali imeti otroci pravico, da jih nosilec starševske odgovornosti spremlja tudi v drugih fazah postopka, v katerih so udeleženi, na primer med policijskim zaslišanjem.

| (60) | Pravica obdolženca do osebne navzočnosti na sojenju temelji na pravici do poštenega sojenja iz člena 47 Listine in iz člena 6 EKČP, kakor ju razlagata Sodišče in Evropsko sodišče za človekove pravice. Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe, da se spodbudi navzočnost otrok na sojenju, vključno z osebno vročitvijo poziva in pošiljanjem izvoda poziva nosilcu starševske odgovornosti ali, če bi bilo to v nasprotju s koristjo otroka, drugi ustrezni odrasli osebi. Države članice bi morale določiti praktično ureditev v zvezi z navzočnostjo otroka na sojenju. Ta ureditev bi lahko vključevala določbe o pogojih, pod katerimi se lahko otrok začasno izključi iz sojenja. |
| --- | --- |

(60)

Pravica obdolženca do osebne navzočnosti na sojenju temelji na pravici do poštenega sojenja iz člena 47 Listine in iz člena 6 EKČP, kakor ju razlagata Sodišče in Evropsko sodišče za človekove pravice. Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe, da se spodbudi navzočnost otrok na sojenju, vključno z osebno vročitvijo poziva in pošiljanjem izvoda poziva nosilcu starševske odgovornosti ali, če bi bilo to v nasprotju s koristjo otroka, drugi ustrezni odrasli osebi. Države članice bi morale določiti praktično ureditev v zvezi z navzočnostjo otroka na sojenju. Ta ureditev bi lahko vključevala določbe o pogojih, pod katerimi se lahko otrok začasno izključi iz sojenja.

| (61) | Nekatere pravice iz te direktive bi bilo treba zagotoviti otrokom, ki so zahtevane osebe, od trenutka, ko so prijeti v izvršitveni državi članici. |
| --- | --- |

(61)

Nekatere pravice iz te direktive bi bilo treba zagotoviti otrokom, ki so zahtevane osebe, od trenutka, ko so prijeti v izvršitveni državi članici.

| (62) | Postopek na podlagi evropskega naloga za prijetje je ključen za sodelovanje med državami članicami v kazenskih zadevah. Pri tem sodelovanju je bistveno spoštovanje rokov iz Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ. Navedene roke bi bilo zato treba spoštovati, hkrati pa bi otroci, ki so zahtevane osebe, morali imeti možnost, da v postopku na podlagi evropskega naloga za prijetje v celoti uveljavljajo pravice iz te direktive. |
| --- | --- |

(62)

Postopek na podlagi evropskega naloga za prijetje je ključen za sodelovanje med državami članicami v kazenskih zadevah. Pri tem sodelovanju je bistveno spoštovanje rokov iz Okvirnega sklepa 2002/584/PNZ. Navedene roke bi bilo zato treba spoštovati, hkrati pa bi otroci, ki so zahtevane osebe, morali imeti možnost, da v postopku na podlagi evropskega naloga za prijetje v celoti uveljavljajo pravice iz te direktive.

| (63) | Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da imajo sodniki in tožilci, ki vodijo kazenske postopke, v katerih so udeleženi otroci, posebno znanje s tega področja ali dejanski dostop do posebnega usposabljanja, zlasti v zvezi s pravicami otrok, ustreznimi tehnikami opravljanja zaslišanj, otroško psihologijo in sporazumevanjem v jeziku, ki je prilagojen otroku. Poleg tega bi morale države članice sprejeti ustrezne ukrepe, da se spodbudi zagotavljanje takega posebnega usposabljanja za odvetnike, ki se ukvarjajo s kazenskimi postopki, v katerih so udeleženi otroci. |
| --- | --- |

(63)

Države članice bi morale sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da imajo sodniki in tožilci, ki vodijo kazenske postopke, v katerih so udeleženi otroci, posebno znanje s tega področja ali dejanski dostop do posebnega usposabljanja, zlasti v zvezi s pravicami otrok, ustreznimi tehnikami opravljanja zaslišanj, otroško psihologijo in sporazumevanjem v jeziku, ki je prilagojen otroku. Poleg tega bi morale države članice sprejeti ustrezne ukrepe, da se spodbudi zagotavljanje takega posebnega usposabljanja za odvetnike, ki se ukvarjajo s kazenskimi postopki, v katerih so udeleženi otroci.

| (64) | Za spremljanje in ocenjevanje učinkovitosti te direktive je potrebno, da države članice na podlagi razpoložljivih podatkov zbirajo ustrezne podatke v zvezi z izvajanjem pravic iz te direktive. Med takšne podatke spadajo podatki, ki jih zabeležijo pravosodni organi in organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, ter – kolikor je mogoče – upravni podatki, ki jih zberejo zdravstvene in socialne službe v zvezi s pravicami iz te direktive, zlasti glede števila otrok, ki jim je bil omogočen dostop do odvetnika, števila opravljenih individualnih ocen, števila snemanj zaslišanj z avdiovizualnimi sredstvi, in števila otrok, ki jim je bila odvzeta prostost. |
| --- | --- |

(64)

Za spremljanje in ocenjevanje učinkovitosti te direktive je potrebno, da države članice na podlagi razpoložljivih podatkov zbirajo ustrezne podatke v zvezi z izvajanjem pravic iz te direktive. Med takšne podatke spadajo podatki, ki jih zabeležijo pravosodni organi in organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, ter – kolikor je mogoče – upravni podatki, ki jih zberejo zdravstvene in socialne službe v zvezi s pravicami iz te direktive, zlasti glede števila otrok, ki jim je bil omogočen dostop do odvetnika, števila opravljenih individualnih ocen, števila snemanj zaslišanj z avdiovizualnimi sredstvi, in števila otrok, ki jim je bila odvzeta prostost.

| (65) | Države članice bi morale spoštovati in zagotavljati pravice iz te direktive brez vsakršne diskriminacije na kateri koli podlagi, kot je denimo rasa, barva kože, spol, spolna usmerjenost, jezik, vera, politično ali drugo mnenje, nacionalnost, etnični ali socialni izvor, premoženje, invalidnost ali rojstvo. |
| --- | --- |

(65)

Države članice bi morale spoštovati in zagotavljati pravice iz te direktive brez vsakršne diskriminacije na kateri koli podlagi, kot je denimo rasa, barva kože, spol, spolna usmerjenost, jezik, vera, politično ali drugo mnenje, nacionalnost, etnični ali socialni izvor, premoženje, invalidnost ali rojstvo.

| (66) | Ta direktiva podpira temeljne pravice in načela, kot jih priznavata Listina in EKČP, vključno s prepovedjo mučenja ter nečloveškega in ponižujočega ravnanja, pravico do svobode in varnosti, spoštovanjem zasebnega in družinskega življenja, pravico do osebne celovitosti, otrokovimi pravicami, vključenostjo invalidov, pravico do učinkovitega pravnega sredstva in poštenega sojenja, domnevo nedolžnosti in pravicami obrambe. To direktivo bi bilo treba izvajati v skladu z navedenimi pravicami in načeli. |
| --- | --- |

(66)

Ta direktiva podpira temeljne pravice in načela, kot jih priznavata Listina in EKČP, vključno s prepovedjo mučenja ter nečloveškega in ponižujočega ravnanja, pravico do svobode in varnosti, spoštovanjem zasebnega in družinskega življenja, pravico do osebne celovitosti, otrokovimi pravicami, vključenostjo invalidov, pravico do učinkovitega pravnega sredstva in poštenega sojenja, domnevo nedolžnosti in pravicami obrambe. To direktivo bi bilo treba izvajati v skladu z navedenimi pravicami in načeli.

| (67) | Ta direktiva določa minimalna pravila. Države članice bi morale imeti možnost, da za zagotovitev višje ravni varstva razširijo pravice iz te direktive. Takšna višja raven varstva pa ne bi smela ovirati vzajemnega priznavanja sodnih odločb, ki naj bi ga ta minimalna pravila olajšala. Raven varstva, ki ga zagotavljajo države članice, ne bi smela biti nikoli nižja od standardov, določenih v Listini ali EKČP, kakor ju razlagata Sodišče in Evropsko sodišče za človekove pravice. |
| --- | --- |

(67)

Ta direktiva določa minimalna pravila. Države članice bi morale imeti možnost, da za zagotovitev višje ravni varstva razširijo pravice iz te direktive. Takšna višja raven varstva pa ne bi smela ovirati vzajemnega priznavanja sodnih odločb, ki naj bi ga ta minimalna pravila olajšala. Raven varstva, ki ga zagotavljajo države članice, ne bi smela biti nikoli nižja od standardov, določenih v Listini ali EKČP, kakor ju razlagata Sodišče in Evropsko sodišče za človekove pravice.

| (68) | Ker ciljev te direktive, in sicer določitve skupnih minimalnih standardov procesnih jamstev za otroke, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi svojega obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v navedenem členu, ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(68)

Ker ciljev te direktive, in sicer določitve skupnih minimalnih standardov procesnih jamstev za otroke, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi svojega obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti, kot je določeno v členu 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v navedenem členu, ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (69) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola ti državi članici ne sodelujeta pri sprejetju te direktive, ki zato zanju ni zavezujoča in se v njiju ne uporablja. |
| --- | --- |

(69)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola ti državi članici ne sodelujeta pri sprejetju te direktive, ki zato zanju ni zavezujoča in se v njiju ne uporablja.

| (70) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te direktive, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja |
| --- | --- |

(70)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te direktive, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja

| (71) | Države članice so se v skladu s Skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (10) zavezale, da bodo v upravičenih primerih uradnemu obvestilu o svojih ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, ki bodo pojasnjevali razmerje med sestavnimi deli direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takšnih dokumentov, kar zadeva to direktivo, upravičeno – |
| --- | --- |

(71)

Države članice so se v skladu s Skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (10) zavezale, da bodo v upravičenih primerih uradnemu obvestilu o svojih ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, ki bodo pojasnjevali razmerje med sestavnimi deli direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takšnih dokumentov, kar zadeva to direktivo, upravičeno –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta direktiva določa skupna minimalna pravila glede nekaterih pravic otrok, ki so:

| (a) | osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku ali |
| --- | --- |

(a)

osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku ali

| (b) | v postopku na podlagi evropskega naloga za prijetje v skladu z Okvirnim sklepom 2002/584/PNZ (v nadaljnjem besedilu: zahtevane osebe). |
| --- | --- |

(b)

v postopku na podlagi evropskega naloga za prijetje v skladu z Okvirnim sklepom 2002/584/PNZ (v nadaljnjem besedilu: zahtevane osebe).

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja za otroke, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku. Uporablja se do sprejetja končne ugotovitve, ali je osumljena ali obdolžena oseba storila kaznivo dejanje, če je ustrezno, tudi do izreka sankcije in odločitve o morebitni pritožbi.

2.   Ta direktiva se uporablja za otroke, ki so zahtevane osebe, od njihovega prijetja v izvršitveni državi članici, v skladu s členom 17.

3.   Ta direktiva oziroma nekatere njene določbe se z izjemo člena 5, točke (b) člena 8(3) in člena 15, kolikor se navedene določbe nanašajo na nosilca starševske odgovornosti, uporablja za osebe iz odstavkov 1 in 2 tega člena, kadar so bile te osebe otroci, ko se je postopek pričel, vendar so po tem dopolnile 18 let, uporaba te direktive oziroma nekaterih njenih določb pa je primerna glede na okoliščine zadeve, vključno z zrelostjo in ranljivostjo zadevne osebe. Države članice lahko odločijo, da se ta direktiva ne uporablja več, ko zadevna oseba dopolni 21 let.

4.   Ta direktiva se uporablja tudi za otroke, ki prvotno niso bili osumljene ali obdolžene osebe, vendar postanejo takšne osebe med zaslišanjem, ki ga opravi policija ali drug organ preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj.

5.   Ta direktiva ne vpliva na nacionalne predpise, ki določajo starost za kazensko odgovornost.

6.   Brez poseganja v pravico do poštenega sojenja se v zvezi z manjšimi kršitvami:

| (a) | če pravo države članice določa, da sankcijo izreče organ, ki ni sodišče, pristojno za kazenske zadeve, in je zoper izrek te sankcije mogoča pritožba na takšno sodišče ali pa jo je takšnemu sodišču mogoče predložiti, ali |
| --- | --- |

(a)

če pravo države članice določa, da sankcijo izreče organ, ki ni sodišče, pristojno za kazenske zadeve, in je zoper izrek te sankcije mogoča pritožba na takšno sodišče ali pa jo je takšnemu sodišču mogoče predložiti, ali

| (b) | če odvzem prostosti ne more biti izrečen kot sankcija, |
| --- | --- |

(b)

če odvzem prostosti ne more biti izrečen kot sankcija,

ta direktiva uporablja le v postopkih pred sodiščem, ki je pristojno za kazenske zadeve.

Ta direktiva se v vsakem primeru uporablja v celoti, če je otroku odvzeta prostost, ne glede na fazo kazenskega postopka.

Člen 3

Opredelitve

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „otrok“ pomeni osebo, ki je mlajša od 18 let; |
| --- | --- |

1.

„otrok“ pomeni osebo, ki je mlajša od 18 let;

| 2. | „nosilec starševske odgovornosti“ pomeni osebo, ki ima starševsko odgovornost do otroka; |
| --- | --- |

2.

„nosilec starševske odgovornosti“ pomeni osebo, ki ima starševsko odgovornost do otroka;

| 3. | „starševska odgovornost“ pomeni vse pravice in dolžnosti v zvezi z osebnostjo ali s premoženjem otroka, ki so fizični ali pravni osebi podeljene s sodno odločbo, po samem zakonu ali s pravno veljavnim dogovorom, vključno s pravicami do varstva in vzgoje otroka ter pravicami do stikov z otrokom. |
| --- | --- |

3.

„starševska odgovornost“ pomeni vse pravice in dolžnosti v zvezi z osebnostjo ali s premoženjem otroka, ki so fizični ali pravni osebi podeljene s sodno odločbo, po samem zakonu ali s pravno veljavnim dogovorom, vključno s pravicami do varstva in vzgoje otroka ter pravicami do stikov z otrokom.

Kar zadeva točko 1 prvega odstavka, se v primeru negotovosti, ali je oseba dopolnila 18 let, domneva, da je otrok.

Člen 4

Pravica do obveščenosti

1.   Države članice zagotovijo, da so v skladu z Direktivo 2012/13/EU otroci, ko se seznanijo z dejstvom, da so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku, nemudoma obveščeni o svojih pravicah in o splošnih vidikih poteka postopka.

Države članice prav tako zagotovijo, da so otroci obveščeni o pravicah iz te direktive. Te informacije se zagotovijo na naslednji način:

| (a) | nemudoma, ko se seznanijo s tem, da so osumljene ali obdolžene osebe, se jih obvesti o:






  (i) | pravici, da se obvesti nosilec starševske odgovornosti, kot je določeno v členu 5; |
| --- | --- | --- |

(a)

nemudoma, ko se seznanijo s tem, da so osumljene ali obdolžene osebe, se jih obvesti o:

(i)

pravici, da se obvesti nosilec starševske odgovornosti, kot je določeno v členu 5;

| (ii) | pravici do pomoči odvetnika, kot je določeno v členu 6; |
| --- | --- |

(ii)

pravici do pomoči odvetnika, kot je določeno v členu 6;

| (iii) | pravici do varstva zasebnosti, kot je določeno v členu 14; |
| --- | --- |

(iii)

pravici do varstva zasebnosti, kot je določeno v členu 14;

| (iv) | pravici, da jih v drugih fazah postopka, kakor je sodna obravnava, spremlja nosilec starševske odgovornosti, kot je določeno v členu 15(4); |
| --- | --- |

(iv)

pravici, da jih v drugih fazah postopka, kakor je sodna obravnava, spremlja nosilec starševske odgovornosti, kot je določeno v členu 15(4);

| (v) | pravici do brezplačne pravne pomoči, kot je določeno v členu 18; |
| --- | --- |

(v)

pravici do brezplačne pravne pomoči, kot je določeno v členu 18;

| (b) | v najzgodnejši ustrezni fazi postopka se jih obvesti o:






  (i) | pravici do individualne ocene, kot je določeno v členu 7; |
| --- | --- | --- |

(b)

v najzgodnejši ustrezni fazi postopka se jih obvesti o:

(i)

pravici do individualne ocene, kot je določeno v členu 7;

| (ii) | pravici do zdravniškega pregleda, vključno s pravico do zdravniške pomoči, kot je določeno v členu 8; |
| --- | --- |

(ii)

pravici do zdravniškega pregleda, vključno s pravico do zdravniške pomoči, kot je določeno v členu 8;

| (iii) | pravici do omejitve odvzema prostosti in do uporabe alternativnih ukrepov, vključno s pravico do redne presoje odvzema prostosti, kot je določeno v členih 10 in 11; |
| --- | --- |

(iii)

pravici do omejitve odvzema prostosti in do uporabe alternativnih ukrepov, vključno s pravico do redne presoje odvzema prostosti, kot je določeno v členih 10 in 11;

| (iv) | pravici, da jih na sodni obravnavi spremlja nosilec starševske odgovornosti, kot je določeno v členu 15(1); |
| --- | --- |

(iv)

pravici, da jih na sodni obravnavi spremlja nosilec starševske odgovornosti, kot je določeno v členu 15(1);

| (v) | pravici do osebne navzočnosti na sojenju, kot je določeno v členu 16; |
| --- | --- |

(v)

pravici do osebne navzočnosti na sojenju, kot je določeno v členu 16;

| (vi) | pravici do učinkovitega pravnega sredstva, kot je določeno v členu 19; |
| --- | --- |

(vi)

pravici do učinkovitega pravnega sredstva, kot je določeno v členu 19;

| (c) | ob odvzemu prostosti se jih obvesti o pravici do posebne obravnave v času odvzema prostosti, kot je določeno v členu 12. |
| --- | --- |

(c)

ob odvzemu prostosti se jih obvesti o pravici do posebne obravnave v času odvzema prostosti, kot je določeno v členu 12.

2.   Države članice zagotovijo, da se obvestilo iz odstavka 1 poda pisno, ustno ali oboje, in sicer v preprostem in razumljivem jeziku, ter da se dana obvestila zabeležijo, in sicer z uporabo postopka za evidentiranje v skladu z nacionalnim pravom.

3.   Kadar otroci prejmejo obvestilo o pravicah v skladu z Direktivo 2012/13/EU, države članice zagotovijo, da so v njem navedene njihove pravice iz te direktive.

Člen 5

Pravica otroka, da se obvesti nosilec starševske odgovornosti

1.   Države članice zagotovijo, da nosilec starševske odgovornosti čim prej prejme informacije, ki jih ima otrok pravico prejeti v skladu s členom 4.

2.   Informacije iz odstavka 1 se zagotovijo drugi ustrezni odrasli osebi, ki jo imenuje otrok in jo kot tako sprejme pristojni organ, kadar bi zagotavljanje navedenih informacij nosilcu starševske odgovornosti:

| (a) | bilo v nasprotju s koristjo otroka; |
| --- | --- |

(a)

bilo v nasprotju s koristjo otroka;

| (b) | bilo nemogoče, ker po razumnih prizadevanjih ni mogoče priti v stik z nosilcem starševske odgovornosti ali je njegova identiteta neznana; |
| --- | --- |

(b)

bilo nemogoče, ker po razumnih prizadevanjih ni mogoče priti v stik z nosilcem starševske odgovornosti ali je njegova identiteta neznana;

| (c) | lahko na podlagi objektivnih in dejanskih okoliščin povzročilo resno tveganje za kazenski postopek. |
| --- | --- |

(c)

lahko na podlagi objektivnih in dejanskih okoliščin povzročilo resno tveganje za kazenski postopek.

Kadar otrok druge ustrezne odrasle osebe ne imenuje ali kadar odrasla oseba, ki jo je otrok imenoval, za pristojni organ ni sprejemljiva, pristojni organ ob upoštevanju koristi otroka določi drugo osebo in ji zagotovi informacije. Navedena oseba je lahko tudi predstavnik organa ali druge ustanove, pristojne za zaščito oziroma dobrobit otrok.

3.   Kadar okoliščine, ki so privedle do uporabe točke (a), (b) ali (c) odstavka 2, ne obstajajo več, se vsaka informacija, ki jo otrok prejme v skladu s členom 4 in je še vedno pomembna tekom postopka, zagotovi nosilcu starševske odgovornosti.

Člen 6

Pomoč odvetnika

1.   Otroci, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku, imajo pravico do dostopa do odvetnika v skladu z Direktivo 2013/48/EU. Nobena določba v tej direktivi, zlasti v tem členu, ne vpliva na to pravico.

2.   Države članice zagotovijo, da imajo otroci v skladu s tem členom pomoč odvetnika, in sicer da se jim omogoči učinkovito uveljavljanje pravic obrambe.

3.   Države članice brez nepotrebnega odlašanja po tem, ko se otroci seznanijo s tem, da so osumljene ali obdolžene osebe, zagotovijo, da imajo otroci pomoč odvetnika. V vsakem primeru imajo otroci pomoč odvetnika od trenutka, ko nastopi kateri koli od naslednjih dogodkov:

| (a) | preden jih zasliši policija ali drug organ preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ali pravosodni organ; |
| --- | --- |

(a)

preden jih zasliši policija ali drug organ preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ali pravosodni organ;

| (b) | ob izvedbi preiskovalnega dejanja ali drugega dejanja zbiranja dokazov s strani preiskovalnih ali drugih pristojnih organov v skladu s točko (c) odstavka 4; |
| --- | --- |

(b)

ob izvedbi preiskovalnega dejanja ali drugega dejanja zbiranja dokazov s strani preiskovalnih ali drugih pristojnih organov v skladu s točko (c) odstavka 4;

| (c) | brez nepotrebnega odlašanja po odvzemu prostosti; |
| --- | --- |

(c)

brez nepotrebnega odlašanja po odvzemu prostosti;

| (d) | preden se zglasijo na sodišču, pristojnem za kazenske zadeve, kadar prejmejo poziv za zglasitev na tem sodišču. |
| --- | --- |

(d)

preden se zglasijo na sodišču, pristojnem za kazenske zadeve, kadar prejmejo poziv za zglasitev na tem sodišču.

4.   Pomoč odvetnika zajema naslednje:

| (a) | države članice zagotovijo, da imajo otroci pravico do zasebnega srečanja in komunikacije z odvetnikom, ki jih zastopa, tudi preden jih zasliši policija ali drug organ preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ali pravosodni organ; |
| --- | --- |

(a)

države članice zagotovijo, da imajo otroci pravico do zasebnega srečanja in komunikacije z odvetnikom, ki jih zastopa, tudi preden jih zasliši policija ali drug organ preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ali pravosodni organ;

| (b) | države članice zagotovijo, da imajo otroci pri svojem zaslišanju pomoč odvetnika in da lahko odvetnik pri zaslišanju učinkovito sodeluje. Takšno sodelovanje poteka v skladu s postopki iz nacionalnega prava, če se s tem ne posega v učinkovito uveljavljanje ali v bistvo zadevne pravice. Kadar odvetnik sodeluje pri zaslišanju, se to zabeleži z uporabo postopka za evidentiranje v skladu z nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

(b)

države članice zagotovijo, da imajo otroci pri svojem zaslišanju pomoč odvetnika in da lahko odvetnik pri zaslišanju učinkovito sodeluje. Takšno sodelovanje poteka v skladu s postopki iz nacionalnega prava, če se s tem ne posega v učinkovito uveljavljanje ali v bistvo zadevne pravice. Kadar odvetnik sodeluje pri zaslišanju, se to zabeleži z uporabo postopka za evidentiranje v skladu z nacionalnim pravom;

| (c) | države članice zagotovijo, da imajo otroci pomoč odvetnika vsaj pri naslednjih preiskovalnih dejanjih ali dejanjih zbiranja dokazov, če so ta dejanja predvidena v nacionalnem pravu in se jih mora osumljena ali obdolžena oseba udeležiti oziroma se jih lahko udeleži:






  (i) | prepoznavah; |
| --- | --- | --- |

(c)

države članice zagotovijo, da imajo otroci pomoč odvetnika vsaj pri naslednjih preiskovalnih dejanjih ali dejanjih zbiranja dokazov, če so ta dejanja predvidena v nacionalnem pravu in se jih mora osumljena ali obdolžena oseba udeležiti oziroma se jih lahko udeleži:

(i)

prepoznavah;

| (ii) | soočenjih; |
| --- | --- |

(ii)

soočenjih;

| (iii) | rekonstrukcijah kaznivega dejanja. |
| --- | --- |

(iii)

rekonstrukcijah kaznivega dejanja.

5.   Države članice spoštujejo zaupnost komunikacije med otrokom in njegovim odvetnikom v okviru uveljavljanja pravice do pomoči odvetnika iz te direktive. Takšna komunikacija vključuje srečanja, dopisovanje, telefonske pogovore in druge oblike komunikacije, dovoljene na podlagi nacionalnega prava.

6.   Pod pogojem, da je to skladno s pravico do poštenega sojenja, lahko države članice odstopajo od obveznosti iz odstavka 3, kadar pomoč odvetnika ni sorazmerna glede na okoliščine zadeve, ob upoštevanju teže domnevnega kaznivega dejanja, zapletenosti zadeve in ukrepov, ki jih je mogoče sprejeti v zvezi s takšnim kaznivim dejanjem, pri čemer se razume, da se vedno upošteva predvsem korist otroka.

V vsakem primeru države članice zagotovijo, da ima otrok pomoč odvetnika:

| (a) | ko je priveden pred pristojno sodišče ali sodnika, da se odloči o pridržanju v kateri koli fazi postopka v okviru te direktive, in |
| --- | --- |

(a)

ko je priveden pred pristojno sodišče ali sodnika, da se odloči o pridržanju v kateri koli fazi postopka v okviru te direktive, in

| (b) | med pridržanjem. |
| --- | --- |

(b)

med pridržanjem.

Poleg tega države članice zagotovijo, da se odvzem prostosti otroku ne izreče v kazenski sodbi, razen če je imel pomoč odvetnika, tako da je otrok lahko uveljavljal pravice obrambe učinkovito in v vsakem primeru med obravnavo pred sodiščem.

7.   Če mora imeti otrok pomoč odvetnika v skladu s tem členom, vendar ta ni navzoč, pristojni organi zaslišanje otroka ali druga preiskovalna dejanja ali dejanja zbiranja dokazov iz točke (c) odstavka 4 preložijo za razumno obdobje, da omogočijo prihod odvetnika ali da, če ga otrok ni imenoval, otroku zagotovijo odvetnika.

8.   V izjemnih okoliščinah in samo v predkazenskem postopku lahko države članice začasno odstopajo od uporabe pravic iz odstavka 3, kolikor je to glede na posebne okoliščine zadeve upravičeno na podlagi enega od naslednjih nujnih razlogov:

| (a) | kadar je nujno treba preprečiti resne škodljive posledice za življenje, svobodo ali telesno celovitost osebe; |
| --- | --- |

(a)

kadar je nujno treba preprečiti resne škodljive posledice za življenje, svobodo ali telesno celovitost osebe;

| (b) | kadar je takojšnje ukrepanje preiskovalnih organov nujno, da se prepreči resno tveganje za kazenski postopek v zvezi s hudim kaznivim dejanjem. |
| --- | --- |

(b)

kadar je takojšnje ukrepanje preiskovalnih organov nujno, da se prepreči resno tveganje za kazenski postopek v zvezi s hudim kaznivim dejanjem.

Države članice zagotovijo, da pristojni organi pri uporabi tega odstavka upoštevajo korist otroka.

Odločitev o nadaljevanju zaslišanja brez navzočnosti odvetnika v skladu s tem odstavkom lahko le za vsak primer posebej sprejme pravosodni organ ali, če je ta odločitev lahko predmet sodne presoje, drug pristojni organ.

Člen 7

Pravica do individualne ocene

1.   Države članice zagotovijo, da se upoštevajo posebne potrebe otrok glede varnosti, izobraževanja, usposabljanja in socialnega vključevanja.

2.   V ta namen se otroke, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku, individualno oceni. Pri tem se zlasti upoštevajo osebnost in zrelost otroka, njegovo ekonomsko, socialno in družinsko ozadje ter morebitna posebna ranljivost otroka.

3.   Obseg in podrobnosti individualne ocene se lahko razlikujejo glede na okoliščine zadeve, ukrepe, ki jih bo mogoče sprejeti, če bo otrok spoznan za krivega storitve domnevnega kaznivega dejanja, in glede na to, ali je bil otrok nedavno že predmet individualne ocene.

4.   Individualna ocena služi ugotavljanju in, v skladu s postopkom za evidentiranje v zadevni državi članici, beleženju informacij o individualnih značilnostih in okoliščinah otroka, ki bi lahko pristojnim organom koristile pri:

| (a) | določanju, ali je treba sprejeti posebne ukrepe v korist otroka; |
| --- | --- |

(a)

določanju, ali je treba sprejeti posebne ukrepe v korist otroka;

| (b) | ocenjevanju ustreznosti in učinkovitosti morebitnih previdnostnih ukrepov v zvezi z otrokom; |
| --- | --- |

(b)

ocenjevanju ustreznosti in učinkovitosti morebitnih previdnostnih ukrepov v zvezi z otrokom;

| (c) | sprejetju morebitne odločitve ali ukrepa v kazenskem postopku, tudi pri izrekanju sankcije. |
| --- | --- |

(c)

sprejetju morebitne odločitve ali ukrepa v kazenskem postopku, tudi pri izrekanju sankcije.

5.   Individualna ocena se izvede v najzgodnejši ustrezni fazi postopka in, skladno z odstavkom 6, pred vložitvijo obtožnega akta.

6.   Obtožni akt se lahko kljub temu vloži brez izvedbe individualne ocene, če je to v korist otroka in če je ta ocena vsekakor na voljo ob začetku obravnav pred sodiščem.

7.   Individualne ocene se izvajajo ob tesnem sodelovanju otroka. Opravijo jo usposobljene osebe, po možnosti na podlagi multidisciplinarnega pristopa in po potrebi ob vključitvi nosilca starševske odgovornosti ali druge ustrezne odrasle osebe iz člena 5 oziroma 15 in/ali specializiranega strokovnjaka.

8.   Če se elementi, ki so podlaga za individualno oceno, bistveno spremenijo, države članice zagotovijo, da se individualna ocena posodablja tekom celotnega kazenskega postopka.

9.   Države članice lahko odstopajo od obveznosti izvedbe individualne ocene, kadar to odstopanje upravičujejo okoliščine zadeve, pod pogojem, da je to skladno s koristjo otroka.

Člen 8

Pravica do zdravniškega pregleda

1.   Države članice zagotovijo, da ima otrok, ki mu je odvzeta prostost, brez nepotrebnega odlašanja pravico do zdravniškega pregleda, zlasti zaradi ocenjevanja njegovega splošnega duševnega in fizičnega stanja. Zdravniški pregled mora biti čim manj invaziven in ga mora opraviti zdravnik ali drug usposobljen strokovnjak.

2.   Izvidi zdravniškega pregleda se upoštevajo pri ugotavljanju, ali je otrok sposoben biti predmet zaslišanja, drugih preiskovalnih ukrepov ali ukrepov zbiranja dokazov oziroma kakršnih koli ukrepov, ki so sprejeti ali predvideni zoper njega.

3.   Zdravniški pregled se opravi na pobudo pristojnih organov, zlasti ko določene zdravstvene indikacije upravičujejo tak pregled, ali na zahtevo katerega koli od naslednjih:

| (a) | otroka; |
| --- | --- |

(a)

otroka;

| (b) | nosilca starševske odgovornosti ali druge ustrezne odrasle osebe iz člena 5 oziroma 15; |
| --- | --- |

(b)

nosilca starševske odgovornosti ali druge ustrezne odrasle osebe iz člena 5 oziroma 15;

| (c) | otrokovega odvetnika. |
| --- | --- |

(c)

otrokovega odvetnika.

4.   Ugotovitve zdravniškega pregleda se pisno zabeležijo. Kadar je potrebno, se zagotovi zdravniška pomoč.

5.   Države članice zagotovijo, da se zdravniški pregled opravi ponovno, kadar okoliščine to zahtevajo.

Člen 9

Snemanje zaslišanja z avdiovizualnimi sredstvi

1.   Države članice za zaslišanje otrok, ki ga v kazenskem postopku opravijo policija ali drugi organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, zagotovijo snemanje z avdiovizualnimi sredstvi, kadar je to sorazmerno glede na okoliščine zadeve, med drugim ob upoštevanju, ali je pri zaslišanju navzoč odvetnik in ali je otroku odvzeta prostost, pod pogojem, da se vedno upošteva predvsem korist otroka.

2.   Če se zaslišanje ne snema z avdiovizualnimi sredstvi, se beleži na drug način, na primer v obliki zapisnika, ki se ustrezno potrdi.

3.   Ta člen ne posega v možnost, da se vprašanja, namenjena zgolj ugotavljanju istovetnosti otroka, zastavijo brez snemanja z avdiovizualnimi sredstvi.

Člen 10

Omejitev odvzema prostosti

1.   Države članice zagotovijo, da se odvzem prostosti v kateri koli fazi postopka otroku omeji na najkrajše ustrezno obdobje. Ustrezno se upoštevajo starost in osebne razmere otroka ter posebne okoliščine zadeve.

2.   Države članice zagotovijo, da se pri otrocih odvzem prostosti, zlasti pridržanje, uporabi le kot skrajno sredstvo. Države članice zagotovijo, da vsako pridržanje temelji na obrazloženi odločbi, ki je lahko predmet sodne presoje. Takšna odločba mora biti v razumnih časovnih presledkih tudi predmet redne presoje, ki jo opravi sodišče bodisi po uradni dolžnosti bodisi na zahtevo otroka, otrokovega odvetnika ali pravosodnega organa, ki ni sodišče. Države članice brez poseganja v neodvisnost sodstva zagotovijo, da se odločbe, ki jih je treba sprejeti na podlagi tega odstavka, sprejmejo brez nepotrebnega odlašanja.

Člen 11

Alternativni ukrepi

Države članice zagotovijo, da lahko pristojni organi po možnosti uporabijo alternativne ukrepe namesto ukrepa pridržanja.

Člen 12

Posebna obravnava v primeru odvzema prostosti

1.   Države članice zagotovijo, da so otroci pridržani ločeno od odraslih, razen če se oceni, da je v korist otroka, da se to ne stori.

2.   Države članice zagotovijo tudi, da so otroci, ki so v policijskem pridržanju, pridržani ločeno od odraslih, razen če:

| (a) | se oceni, da je v korist otroka, da se to ne stori, ali |
| --- | --- |

(a)

se oceni, da je v korist otroka, da se to ne stori, ali

| (b) | v izjemnih okoliščinah tega ni mogoče zagotoviti v praksi, pod pogojem, da so otroci pridržani skupaj z odraslimi na način, ki je skladen s koristjo otroka. |
| --- | --- |

(b)

v izjemnih okoliščinah tega ni mogoče zagotoviti v praksi, pod pogojem, da so otroci pridržani skupaj z odraslimi na način, ki je skladen s koristjo otroka.

3.   Ko pridržani otrok dopolni 18 let, države članice brez poseganja v odstavek 1 zagotovijo možnost, da je ta oseba še naprej pridržana ločeno od odraslih, kadar je to upravičeno, in sicer ob upoštevanju okoliščin zadevne osebe ter če je to v korist otrok, ki so pridržani s to osebo.

4.   Brez poseganja v odstavek 1 in ob upoštevanju odstavka 3 so otroci lahko pridržani z mladimi odraslimi, razen če je to v nasprotju s koristjo otroka.

5.   Kadar so otroci pridržani, države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da:

| (a) | zagotovijo in ohranijo njihovo zdravje ter njihov fizični ter duševni razvoj; |
| --- | --- |

(a)

zagotovijo in ohranijo njihovo zdravje ter njihov fizični ter duševni razvoj;

| (b) | zagotovijo njihovo pravico do izobraževanja in usposabljanja, tudi kadar so otroci telesno prizadeti, imajo okvarjen vid ali sluh oziroma imajo učne težave; |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo njihovo pravico do izobraževanja in usposabljanja, tudi kadar so otroci telesno prizadeti, imajo okvarjen vid ali sluh oziroma imajo učne težave;

| (c) | zagotovijo učinkovito in redno uveljavljanje njihove pravice do družinskega življenja; |
| --- | --- |

(c)

zagotovijo učinkovito in redno uveljavljanje njihove pravice do družinskega življenja;

| (d) | zagotovijo dostop do programov, ki spodbujajo njihov razvoj in njihovo ponovno vključitev v družbo, in |
| --- | --- |

(d)

zagotovijo dostop do programov, ki spodbujajo njihov razvoj in njihovo ponovno vključitev v družbo, in

| (e) | zagotovijo spoštovanje njihove svobode veroizpovedi oziroma prepričanja. |
| --- | --- |

(e)

zagotovijo spoštovanje njihove svobode veroizpovedi oziroma prepričanja.

Ukrepi, sprejeti na podlagi tega odstavka, morajo biti sorazmerni s trajanjem pridržanja in primerni temu trajanju.

Točki (a) in (e) prvega pododstavka se uporabljata tudi v primeru odvzema prostosti, ki ni pridržanje. Sprejeti ukrepi morajo biti sorazmerni s takšnimi primeri odvzema prostosti in primerni le-tem.

Točke (b), (c) in (d) prvega pododstavka se v primeru odvzema prostosti, ki ni pridržanje, uporabljajo, samo kolikor je to primerno in sorazmerno glede na naravo in trajanje takšnega primera.

6.   Države članice si prizadevajo zagotoviti, da se lahko otroci, ki jim je bila odvzeta prostost, čim prej srečajo z nosilcem starševske odgovornosti, če je to srečanje združljivo s preiskovalnimi in operativnimi zahtevami. Ta odstavek ne posega v imenovanje oziroma določitev druge ustrezne odrasle osebe na podlagi člena 5 oziroma 15.

Člen 13

Pravočasna in skrbna obravnava zadev

1.   Države članice sprejmejo vse ustrezne ukrepe, da zagotovijo, da se kazenski postopki, v katerih so udeleženi otroci, obravnavajo prednostno in s primerno skrbnostjo.

2.   Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da zagotovijo, da se otroci vedno obravnavajo na način, ki varuje njihovo dostojanstvo in ustreza njihovi starosti, zrelosti in ravni razumevanja, pri čemer se upoštevajo morebitne posebne potrebe, vključno z morebitnimi težavami pri sporazumevanju.

Člen 14

Pravica do varstva zasebnosti

1.   Države članice zagotovijo, da se med kazenskim postopkom varuje zasebnost otrok.

2.   Države članice v ta namen zagotovijo, da so sodne obravnave, v katerih so udeleženi otroci, običajno zaprte za javnost ali da lahko sodišča ali sodniki odločijo, da se take obravnave zaprejo za javnost.

3.   Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da zagotovijo, da se evidence iz člena 9 javno ne razširjajo.

4.   Države članice ob spoštovanju svobode izražanja in obveščanja ter svobode medijev in medijske pluralnosti spodbujajo medije, naj sprejmejo samoregulativne ukrepe za doseganje ciljev iz tega člena.

Člen 15

Pravica otroka, da ga v postopku spremlja nosilec starševske odgovornosti

1.   Države članice zagotovijo, da imajo otroci pravico, da jih na sodni obravnavi, v kateri so udeleženi, spremlja nosilec starševske odgovornosti.

2.   Otrok ima pravico, da ga spremlja druga ustrezna odrasla oseba, ki jo imenuje otrok in jo kot tako sprejme pristojni organ, kadar bi navzočnost nosilca starševske odgovornosti, ki bi spremljal otroka na sodnih obravnavah:

| (a) | bila v nasprotju s koristjo otroka; |
| --- | --- |

(a)

bila v nasprotju s koristjo otroka;

| (b) | bila nemogoča, ker po razumnih prizadevanjih ni mogoče priti v stik z nosilcem starševske odgovornosti ali je njegova identiteta neznana, ali |
| --- | --- |

(b)

bila nemogoča, ker po razumnih prizadevanjih ni mogoče priti v stik z nosilcem starševske odgovornosti ali je njegova identiteta neznana, ali

| (c) | lahko na podlagi objektivnih in dejanskih okoliščin povzročila resno tveganje za kazenski postopek. |
| --- | --- |

(c)

lahko na podlagi objektivnih in dejanskih okoliščin povzročila resno tveganje za kazenski postopek.

Kadar otrok druge ustrezne odrasle osebe ne imenuje ali kadar odrasla oseba, ki jo je otrok imenoval, za pristojni organ ni sprejemljiva, pristojni organ ob upoštevanju koristi otroka določi drugo osebo, da spremlja otroka. Navedena oseba je lahko tudi predstavnik organa ali druge ustanove, pristojne za zaščito in dobrobit otrok.

3.   Kadar okoliščine, ki so privedle do uporabe točke (a), (b) ali (c) odstavka 2, ne obstajajo več, ima otrok pravico, da ga nosilec starševske odgovornosti spremlja pri vseh preostalih sodnih obravnavah.

4.   Države članice poleg pravice iz odstavka 1 zagotovijo, da ima otrok pravico, da ga nosilec starševske odgovornosti ali druga ustrezna odrasla oseba, kot je navedeno v odstavku 2, spremlja v drugih fazah postopka, kakor je sodna obravnava, pri katerih je navzoč otrok, če pristojni organ oceni, da:

| (a) | je v korist otroka, da ga ta oseba spremlja, in |
| --- | --- |

(a)

je v korist otroka, da ga ta oseba spremlja, in

| (b) | navzočnost te osebe ne bo posegala v kazenski postopek. |
| --- | --- |

(b)

navzočnost te osebe ne bo posegala v kazenski postopek.

Člen 16

Pravica otroka do osebne navzočnosti in sodelovanja na svojem sojenju

1.   Države članice zagotovijo, da imajo otroci pravico do navzočnosti na svojem sojenju, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da jim omogočijo učinkovito sodelovanje na sojenju, tudi tako, da jim omogočijo, da se izjavijo in izrazijo svoja stališča.

2.   Države članice zagotovijo, da imajo otroci, ki niso bili navzoči na svojem sojenju, pravico do novega sojenja ali drugega pravnega sredstva v skladu z Direktivo (EU) 2016/343 in pod pogoji, določenimi v njej.

Člen 17

Postopek na podlagi evropskega naloga za prijetje

Države članice zagotovijo, da se pravice iz členov 4, 5, 6 in 8, členov 10 do 15 in člena 18 smiselno uporabljajo za otroke, ki so zahtevane osebe, in sicer ob prijetju v skladu s postopkom na podlagi evropskega naloga za prijetje v izvršitveni državi članici.

Člen 18

Pravica do brezplačne pravne pomoči

Države članice zagotovijo, da nacionalno pravo v zvezi z brezplačno pravno pomočjo zagotavlja učinkovito uveljavljanje pravice do pomoči odvetnika na podlagi člena 6.

Člen 19

Pravna sredstva

Države članice otrokom, ki so osumljene ali obdolžene osebe v kazenskem postopku, in otrokom, ki so zahtevane osebe, v primeru kršitve njihovih pravic iz te direktive zagotovijo učinkovito pravno sredstvo v okviru nacionalnega prava.

Člen 20

Usposabljanje

1.   Države članice zagotovijo, da je osebje organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in ustanov za pridržanje, ki obravnava zadeve, v katerih so udeleženi otroci, deležno posebnega usposabljanja na ravni, primerni njegovim stikom z otroki, in sicer v zvezi s pravicami otrok, ustreznimi tehnikami opravljanja zaslišanj, otroško psihologijo in sporazumevanjem v jeziku, ki je prilagojen otroku.

2.   Države članice brez poseganja v neodvisnost in različno organizacijo sodstva v državah članicah ter ob ustreznem upoštevanju vloge tistih, ki so odgovorni za usposabljanje sodnikov in tožilcev, sprejmejo ustrezne ukrepe in zagotovijo, da imajo sodniki in tožilci, ki vodijo kazenske postopke, v katerih so udeleženi otroci, posebna znanja na tem področju, dejanski dostop do posebnega usposabljanja ali oboje.

3.   Države članice ob ustreznem upoštevanju neodvisnosti pravnega poklica in vloge tistih, ki so odgovorni za usposabljanje odvetnikov, z ustreznimi ukrepi spodbujajo zagotavljanje posebnega usposabljanja iz odstavka 2 odvetnikom, ki se ukvarjajo s kazenskimi postopki, v katerih so udeleženi otroci.

4.   Države članice prek svojih javnih služb ali s financiranjem organizacij za pomoč otrokom spodbujajo pobude, ki omogočajo, da so osebe, ki pomagajo otrokom in nudijo storitve restorativne pravičnosti, deležne usposabljanja na ravni, primerni njihovim stikom z otroki, ter da upoštevajo strokovne standarde za zagotovitev, da se takšne storitve nudijo nepristransko, spoštljivo in strokovno.

Člen 21

Zbiranje podatkov

Države članice do 11. junija 2021 in nato vsaka tri leta Komisiji pošljejo razpoložljive podatke, ki kažejo, kako so se izvajale pravice iz te direktive.

Člen 22

Stroški

Države članice nosijo stroške, nastale ob uporabi členov 7, 8 in 9, ne glede na izid postopkov, razen kar zadeva stroške, nastale ob uporabi člena 8, če jih krije zdravstveno zavarovanje.

Člen 23

Prepoved poslabšanja položaja

Nobena določba iz te direktive ne pomeni omejevanja ali odstopanja od katerih koli pravic in procesnih jamstev, ki jih zagotavljajo Listina, EKČP ali druge zadevne določbe mednarodnega prava, zlasti Konvencija Združenih narodov o otrokovih pravicah, oziroma pravo katere koli države članice, ki določa višjo stopnjo varstva.

Člen 24

Prenos v nacionalno zakonodajo

1.   Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 11. junija 2019. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih določb predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 25

Poročilo

Komisija do 11. junija 2022 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o oceni, v kolikšni meri so države članice sprejele potrebne ukrepe za izpolnitev določb te direktive, vključno z oceno uporabe člena 6, ki mu po potrebi priloži zakonodajni predlog.

Člen 26

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije.

Člen 27

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice v skladu s Pogodbama.

V Strasbourgu, 11. maja 2016

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednica

J.A. HENNIS-PLASSCHAERT

---

(1)  
  UL C 226, 16.7.2014, str. 63.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2016 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 21. aprila 2016.

2

(3)  
  UL C 295, 4.12.2009, str. 1.

3

(4)  
  UL C 115, 4.5.2010, str. 1.

4

(5)  Direktiva 2010/64/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o pravici do tolmačenja in prevajanja v kazenskih postopkih (UL L 280, 26.10.2010, str. 1).

5

(6)  Direktiva 2012/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o pravici do obveščenosti v kazenskem postopku (UL L 142, 1.6.2012, str. 1).

6

(7)  Direktiva 2013/48/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o pravici do dostopa do odvetnika v kazenskem postopku in v postopkih na podlagi evropskega naloga za prijetje ter pravici do obvestitve tretje osebe ob odvzemu prostosti in do komunikacije s tretjimi osebami in konzularnimi organi med odvzemom prostosti (UL L 294, 6.11.2013, str. 1).

7

(8)  Direktiva (EU) 2016/343 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o krepitvi nekaterih vidikov domneve nedolžnosti in krepitvi pravice biti navzoč na sojenju v kazenskem postopku (UL L 65, 11.3.2016, str. 1).

8

(9)  Okvirni sklep Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o Evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami (UL L 190, 18.7.2002, str. 1).

9

(10)  
  UL C 369, 17.12.2011, str. 14.

10

---

| 21.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/21

---

DIREKTIVA (EU) 2016/801 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 11. maja 2016

o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, opravljanja pripravništva, prostovoljskega dela, programov izmenjave učencev ali izobraževalnih projektov in dela varušk au pair

(prenovitev)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti točk (a) in (b) člena 79(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktivi Sveta 2004/114/ES (4) in 2005/71/ES (5) je treba bistveno spremeniti. Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeni direktivi prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Direktivi Sveta 2004/114/ES (4) in 2005/71/ES (5) je treba bistveno spremeniti. Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeni direktivi prenoviti.

| (2) | Ta direktiva bi morala ustrezati potrebi, opredeljeni v poročilih o izvajanju direktiv 2004/114/ES in 2005/71/ES, da bi odpravili ugotovljene pomanjkljivosti, zagotovili večjo preglednost in pravno varnost ter ponudili skladen pravni okvir za različne kategorije državljanov tretjih držav, ki prihajajo v Unijo. Zato bi bilo treba v enotnem instrumentu poenostaviti in posodobiti veljavne določbe v zvezi s temi kategorijami. Kljub razlikam med kategorijami, zajetimi s to direktivo, imajo tudi številne skupne značilnosti, zaradi katerih jih je mogoče obravnavati v skupnem pravnem okviru na ravni Unije. |
| --- | --- |

(2)

Ta direktiva bi morala ustrezati potrebi, opredeljeni v poročilih o izvajanju direktiv 2004/114/ES in 2005/71/ES, da bi odpravili ugotovljene pomanjkljivosti, zagotovili večjo preglednost in pravno varnost ter ponudili skladen pravni okvir za različne kategorije državljanov tretjih držav, ki prihajajo v Unijo. Zato bi bilo treba v enotnem instrumentu poenostaviti in posodobiti veljavne določbe v zvezi s temi kategorijami. Kljub razlikam med kategorijami, zajetimi s to direktivo, imajo tudi številne skupne značilnosti, zaradi katerih jih je mogoče obravnavati v skupnem pravnem okviru na ravni Unije.

| (3) | Ta direktiva bi morala prispevati k cilju Stockholmskega programa, da se uskladi nacionalna zakonodaja o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav. Priseljevanje iz držav zunaj Unije je eden od virov visoko usposobljene delovne sile, čedalje več pa je povpraševanja zlasti po študentih in raziskovalcih. Ti imajo pomembno vlogo pri oblikovanju človeškega kapitala, ključnega za Unijo, ter pri zagotavljanju pametne, trajnostne in vključujoče rasti ter tako prispevajo k doseganju ciljev strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

(3)

Ta direktiva bi morala prispevati k cilju Stockholmskega programa, da se uskladi nacionalna zakonodaja o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav. Priseljevanje iz držav zunaj Unije je eden od virov visoko usposobljene delovne sile, čedalje več pa je povpraševanja zlasti po študentih in raziskovalcih. Ti imajo pomembno vlogo pri oblikovanju človeškega kapitala, ključnega za Unijo, ter pri zagotavljanju pametne, trajnostne in vključujoče rasti ter tako prispevajo k doseganju ciljev strategije Evropa 2020.

| (4) | V poročilih o izvajanju direktiv 2004/114/ES in 2005/71/ES so bile ugotovljene določene pomanjkljivosti, zlasti v zvezi s pogoji za sprejem, pravicami, postopkovnimi jamstvi, dostopom študentov do trga dela med njihovim študijem in določbami o mobilnosti znotraj EU. Poleg tega je bilo ocenjeno, da so potrebne posebne izboljšave v zvezi z izbirnimi kategorijami državljanov tretjih držav. V nadaljnjih obširnejših posvetovanjih je bila tudi izpostavljena potreba po boljših zaposlitvenih možnostih za raziskovalce in študente ter boljši zaščiti varušk au pair, ki niso zajete v direktivah 2004/114/ES in 2005/71/ES. |
| --- | --- |

(4)

V poročilih o izvajanju direktiv 2004/114/ES in 2005/71/ES so bile ugotovljene določene pomanjkljivosti, zlasti v zvezi s pogoji za sprejem, pravicami, postopkovnimi jamstvi, dostopom študentov do trga dela med njihovim študijem in določbami o mobilnosti znotraj EU. Poleg tega je bilo ocenjeno, da so potrebne posebne izboljšave v zvezi z izbirnimi kategorijami državljanov tretjih držav. V nadaljnjih obširnejših posvetovanjih je bila tudi izpostavljena potreba po boljših zaposlitvenih možnostih za raziskovalce in študente ter boljši zaščiti varušk au pair, ki niso zajete v direktivah 2004/114/ES in 2005/71/ES.

| (5) | Za postopno vzpostavitev področja svobode, varnosti in pravice Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) določa ukrepe, ki jih je treba sprejeti na področju azila, priseljevanja in varstva pravic državljanov tretjih držav. |
| --- | --- |

(5)

Za postopno vzpostavitev področja svobode, varnosti in pravice Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU) določa ukrepe, ki jih je treba sprejeti na področju azila, priseljevanja in varstva pravic državljanov tretjih držav.

| (6) | Cilj te direktive bi moral biti tudi spodbujanje stikov med ljudmi in mobilnosti kot pomembnih elementov zunanje politike Unije, zlasti kar zadeva države evropske sosedske politike ali strateške partnerje Unije. Direktiva bi morala omogočiti boljši prispevek h Globalnemu pristopu k vprašanju migracij in mobilnosti ter njegovim partnerstvom za mobilnost, ki nudijo oprijemljiv okvir za dialog in sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami, vključno z omogočanjem in organizacijo zakonitega preseljevanja. |
| --- | --- |

(6)

Cilj te direktive bi moral biti tudi spodbujanje stikov med ljudmi in mobilnosti kot pomembnih elementov zunanje politike Unije, zlasti kar zadeva države evropske sosedske politike ali strateške partnerje Unije. Direktiva bi morala omogočiti boljši prispevek h Globalnemu pristopu k vprašanju migracij in mobilnosti ter njegovim partnerstvom za mobilnost, ki nudijo oprijemljiv okvir za dialog in sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami, vključno z omogočanjem in organizacijo zakonitega preseljevanja.

| (7) | Za namene te direktive bi moralo preseljevanje spodbujati ustvarjanje in pridobivanje znanja in spretnosti. Preseljevanje je oblika vzajemnega bogatenja za zadevne migrante, njihovo državo izvora in zadevno državo članico, hkrati pa izboljšuje kulturne povezave in bogati kulturno raznolikost. |
| --- | --- |

(7)

Za namene te direktive bi moralo preseljevanje spodbujati ustvarjanje in pridobivanje znanja in spretnosti. Preseljevanje je oblika vzajemnega bogatenja za zadevne migrante, njihovo državo izvora in zadevno državo članico, hkrati pa izboljšuje kulturne povezave in bogati kulturno raznolikost.

| (8) | Ta direktiva bi morala promovirati Unijo kot privlačen prostor za raziskovanje in inovacije ter omogočiti njen napredek v globalni tekmi za nadarjene, s čimer bi povečali splošno konkurenčnost in stopnjo rasti Unije, obenem pa bi ustvarjali nova delovna mesta, ki bi več prispevala k rasti BDP. Odprtje Unije za državljane tretjih držav, ki se lahko sprejmejo za namen raziskovanja, je tudi del vodilne pobude „Unija inovacij“. Poleg tega je bila vzpostavitev odprtega trga dela za raziskovalce Unije in za raziskovalce iz tretjih držav potrjena kot ključni cilj evropskega raziskovalnega prostora, tj. enotnega območja, v katerem prosto krožijo raziskovalci, znanost in tehnologija. |
| --- | --- |

(8)

Ta direktiva bi morala promovirati Unijo kot privlačen prostor za raziskovanje in inovacije ter omogočiti njen napredek v globalni tekmi za nadarjene, s čimer bi povečali splošno konkurenčnost in stopnjo rasti Unije, obenem pa bi ustvarjali nova delovna mesta, ki bi več prispevala k rasti BDP. Odprtje Unije za državljane tretjih držav, ki se lahko sprejmejo za namen raziskovanja, je tudi del vodilne pobude „Unija inovacij“. Poleg tega je bila vzpostavitev odprtega trga dela za raziskovalce Unije in za raziskovalce iz tretjih držav potrjena kot ključni cilj evropskega raziskovalnega prostora, tj. enotnega območja, v katerem prosto krožijo raziskovalci, znanost in tehnologija.

| (9) | Primerno je, da se sprejem državljanov tretjih držav, ki zaprosijo za sprejem za namen izvajanja raziskovalne dejavnosti, olajša s postopkom za sprejem, ki ni odvisen od pravnega razmerja med njimi in gostujočo raziskovalno organizacijo, ter z ukinitvijo zahteve, da morajo imeti poleg dovoljenja za vstop in prebivanje tudi delovno dovoljenje. Ta postopek bi moral temeljiti na sodelovanju med raziskovalnimi organizacijami in organi za priseljevanje v državah članicah. Raziskovalnim organizacijam bi moral dati glavno vlogo pri postopku za sprejem, kar naj bi olajšalo in pospešilo vstop državljanov tretjih držav, ki zaprosijo za sprejem za namen izvajanja raziskovalne dejavnosti v Uniji, hkrati pa bi države članice ohranile pristojnosti v zvezi s politiko priseljevanja. Raziskovalne organizacije, ki bi jih države članice morale imeti možnost vnaprej odobriti, bi morale smeti z državljani tretjih držav podpisati sporazum o gostovanju ali pogodbo za namen izvajanja raziskovalne dejavnosti. Države članice bi morale izdati dovoljenje na podlagi sporazuma o gostovanju ali pogodbe, če so izpolnjeni pogoji za vstop in prebivanje. |
| --- | --- |

(9)

Primerno je, da se sprejem državljanov tretjih držav, ki zaprosijo za sprejem za namen izvajanja raziskovalne dejavnosti, olajša s postopkom za sprejem, ki ni odvisen od pravnega razmerja med njimi in gostujočo raziskovalno organizacijo, ter z ukinitvijo zahteve, da morajo imeti poleg dovoljenja za vstop in prebivanje tudi delovno dovoljenje. Ta postopek bi moral temeljiti na sodelovanju med raziskovalnimi organizacijami in organi za priseljevanje v državah članicah. Raziskovalnim organizacijam bi moral dati glavno vlogo pri postopku za sprejem, kar naj bi olajšalo in pospešilo vstop državljanov tretjih držav, ki zaprosijo za sprejem za namen izvajanja raziskovalne dejavnosti v Uniji, hkrati pa bi države članice ohranile pristojnosti v zvezi s politiko priseljevanja. Raziskovalne organizacije, ki bi jih države članice morale imeti možnost vnaprej odobriti, bi morale smeti z državljani tretjih držav podpisati sporazum o gostovanju ali pogodbo za namen izvajanja raziskovalne dejavnosti. Države članice bi morale izdati dovoljenje na podlagi sporazuma o gostovanju ali pogodbe, če so izpolnjeni pogoji za vstop in prebivanje.

| (10) | Ker prizadevanja, da bi dosegli cilj investiranja 3 % BDP v raziskovanje, zadevajo predvsem zasebni sektor, bi bilo treba ta sektor spodbujati, naj, kadar je primerno, v prihodnjih letih pridobi večje število raziskovalcev. |
| --- | --- |

(10)

Ker prizadevanja, da bi dosegli cilj investiranja 3 % BDP v raziskovanje, zadevajo predvsem zasebni sektor, bi bilo treba ta sektor spodbujati, naj, kadar je primerno, v prihodnjih letih pridobi večje število raziskovalcev.

| (11) | Da bi Unija postala privlačnejša za državljane tretjih držav, ki želijo izvajati raziskovalno dejavnost v Uniji, bi bilo treba njihovim družinskim članom, kakor so opredeljeni v Direktivi Sveta 2003/86/ES (6), dovoliti, da se jim pridružijo ter koristno uporabijo določbe o mobilnosti znotraj EU. Ti družinski člani bi morali imeti dostop do trga dela v prvi državi članici in, v primeru dolgoročne mobilnosti, v drugih državah članicah, razen v izjemnih primerih, kot so izredno visoke stopnje brezposelnosti, ko bi morale države članice ohraniti možnost, da se prepričajo, da delovnega mesta ni mogoče zapolniti z domačo delovno silo v obdobju, ki ne presega 12 mesecev. Z izjemo odstopanj, določenih v tej direktivi, bi se morale uporabljati vse določbe Direktive 2003/86/ES, vključno z razlogi za zavrnitev ali odvzem ali zavrnitev podaljšanja. Zato bi moralo biti možno, da se družinskim članom odvzame dovoljenje za prebivanje ali se zavrne njegovo podaljšanje, če se izteče dovoljenje raziskovalca, ki ga spremljajo, in sami nimajo nobene samostojne pravice do prebivanja. |
| --- | --- |

(11)

Da bi Unija postala privlačnejša za državljane tretjih držav, ki želijo izvajati raziskovalno dejavnost v Uniji, bi bilo treba njihovim družinskim članom, kakor so opredeljeni v Direktivi Sveta 2003/86/ES (6), dovoliti, da se jim pridružijo ter koristno uporabijo določbe o mobilnosti znotraj EU. Ti družinski člani bi morali imeti dostop do trga dela v prvi državi članici in, v primeru dolgoročne mobilnosti, v drugih državah članicah, razen v izjemnih primerih, kot so izredno visoke stopnje brezposelnosti, ko bi morale države članice ohraniti možnost, da se prepričajo, da delovnega mesta ni mogoče zapolniti z domačo delovno silo v obdobju, ki ne presega 12 mesecev. Z izjemo odstopanj, določenih v tej direktivi, bi se morale uporabljati vse določbe Direktive 2003/86/ES, vključno z razlogi za zavrnitev ali odvzem ali zavrnitev podaljšanja. Zato bi moralo biti možno, da se družinskim članom odvzame dovoljenje za prebivanje ali se zavrne njegovo podaljšanje, če se izteče dovoljenje raziskovalca, ki ga spremljajo, in sami nimajo nobene samostojne pravice do prebivanja.

| (12) | Za namene te direktive bi bilo treba države članice, kadar je primerno, spodbujati, naj kandidate za doktorski študij obravnavajo kot raziskovalce. |
| --- | --- |

(12)

Za namene te direktive bi bilo treba države članice, kadar je primerno, spodbujati, naj kandidate za doktorski študij obravnavajo kot raziskovalce.

| (13) | Izvajanje te direktive ne bi smelo spodbujati bega možganov iz nastajajočih držav ali držav v razvoju. Ukrepe za pomoč raziskovalcem pri ponovni integraciji v njihovih državah izvora bi bilo treba sprejemati v sodelovanju z državami izvora, da bi tako oblikovali celovito migracijsko politiko. |
| --- | --- |

(13)

Izvajanje te direktive ne bi smelo spodbujati bega možganov iz nastajajočih držav ali držav v razvoju. Ukrepe za pomoč raziskovalcem pri ponovni integraciji v njihovih državah izvora bi bilo treba sprejemati v sodelovanju z državami izvora, da bi tako oblikovali celovito migracijsko politiko.

| (14) | Za promoviranje celotne Evrope kot svetovnega centra odličnosti za študij in usposabljanje bi bilo treba izboljšati in poenostaviti pogoje za vstop in prebivanje tistih, ki želijo priti v Unijo za te namene. To je v skladu s cilji programa za posodobitev evropskih visokošolskih sistemov, zlasti v okviru internacionalizacije evropskega visokošolskega izobraževanja. Del tega je usklajevanje zadevnih nacionalnih zakonodaj držav članic. V povezavi s tem in v skladu s sklepi Sveta o posodobitvi visokega šolstva (7) izraz „visoko šolstvo“ zajema vse zavode terciarnega izobraževanja, ki lahko med drugim vključujejo univerze, univerze uporabnih znanosti, tehnološke inštitute, „grandes écoles“, poslovne šole, šole za elektrotehniko in strojništvo, univerzitetne študije informacijske tehnologije, tehniške visoke šole, poklicne šole, politehnike in akademije. |
| --- | --- |

(14)

Za promoviranje celotne Evrope kot svetovnega centra odličnosti za študij in usposabljanje bi bilo treba izboljšati in poenostaviti pogoje za vstop in prebivanje tistih, ki želijo priti v Unijo za te namene. To je v skladu s cilji programa za posodobitev evropskih visokošolskih sistemov, zlasti v okviru internacionalizacije evropskega visokošolskega izobraževanja. Del tega je usklajevanje zadevnih nacionalnih zakonodaj držav članic. V povezavi s tem in v skladu s sklepi Sveta o posodobitvi visokega šolstva (7) izraz „visoko šolstvo“ zajema vse zavode terciarnega izobraževanja, ki lahko med drugim vključujejo univerze, univerze uporabnih znanosti, tehnološke inštitute, „grandes écoles“, poslovne šole, šole za elektrotehniko in strojništvo, univerzitetne študije informacijske tehnologije, tehniške visoke šole, poklicne šole, politehnike in akademije.

| (15) | Razširitev in poglobitev bolonjskega procesa, ki se je začel s skupno bolonjsko deklaracijo evropskih ministrov za izobraževanje z dne 19. junija 1999, sta omogočili bolj primerljive, dopolnjujoče in koherentne sisteme visokošolskega izobraževanja ne samo v sodelujočih državah članicah, ampak tudi v drugih državah. Države članice so namreč spodbudile mobilnost študentov, visokošolski zavodi pa so jo vključili v svoje učne načrte. To se mora odražati v primernejših določbah o mobilnosti študentov znotraj EU. Oblikovanje privlačnega in konkurenčnega evropskega visokošolskega izobraževanja je eden od ciljev bolonjske deklaracije. Bolonjski proces je omogočil vzpostavitev evropskega visokošolskega prostora. Zaradi strukture študija v treh ciklih z enostavno čitljivimi programi in stopnjami izobrazbe ter uvedbe okvirov kvalifikacij se vedno več državljanov tretjih držav odloča za študij v Evropi. |
| --- | --- |

(15)

Razširitev in poglobitev bolonjskega procesa, ki se je začel s skupno bolonjsko deklaracijo evropskih ministrov za izobraževanje z dne 19. junija 1999, sta omogočili bolj primerljive, dopolnjujoče in koherentne sisteme visokošolskega izobraževanja ne samo v sodelujočih državah članicah, ampak tudi v drugih državah. Države članice so namreč spodbudile mobilnost študentov, visokošolski zavodi pa so jo vključili v svoje učne načrte. To se mora odražati v primernejših določbah o mobilnosti študentov znotraj EU. Oblikovanje privlačnega in konkurenčnega evropskega visokošolskega izobraževanja je eden od ciljev bolonjske deklaracije. Bolonjski proces je omogočil vzpostavitev evropskega visokošolskega prostora. Zaradi strukture študija v treh ciklih z enostavno čitljivimi programi in stopnjami izobrazbe ter uvedbe okvirov kvalifikacij se vedno več državljanov tretjih držav odloča za študij v Evropi.

| (16) | Trajanje in druge pogoje pripravljalnih tečajev za študente, ki jih zajema ta direktiva, bi morale določiti države članice v skladu s svojim nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(16)

Trajanje in druge pogoje pripravljalnih tečajev za študente, ki jih zajema ta direktiva, bi morale določiti države članice v skladu s svojim nacionalnim pravom.

| (17) | Dokazilo, da je državljan tretje države sprejet na visokošolski zavod, je lahko med drugim tudi v obliki pisma ali potrdila, ki potrjuje njegov vpis. |
| --- | --- |

(17)

Dokazilo, da je državljan tretje države sprejet na visokošolski zavod, je lahko med drugim tudi v obliki pisma ali potrdila, ki potrjuje njegov vpis.

| (18) | Državljani tretjih držav, ki zaprosijo za sprejem kot pripravniki, bi morali predložiti dokaz o stopnji visokošolske izobrazbe, pridobljeni v dveh letih pred datumom njihove prošnje, ali dokaz o vključitvi v študijski program v tretji državi, ki omogoča pridobitev stopnje visokošolske izobrazbe. Predložiti bi morali tudi sporazum o opravljanju pripravništva, ki vsebuje opis programa opravljanja pripravništva, njegovih izobraževalnih ciljev ali učnih komponent, navedbo njegovega trajanja in pogojev, pod katerimi bo pripravnik deležen mentorstva, ki dokazuje, da bodo dejansko opravljali pripravništvo in ne bodo delali kot običajni delavci. Poleg tega se lahko zahteva, da subjekti gostitelji dokažejo, da pripravništvo ni nadomestilo za službo. Kadar v nacionalnem pravu že obstajajo posebni pogoji, kolektivne pogodbe ali prakse za pripravnike, bi morale države članice imeti možnost, da od državljanov tretjih držav, ki zaprosijo za sprejem kot pripravniki, zahtevajo, da izpolnjujejo te pogoje. |
| --- | --- |

(18)

Državljani tretjih držav, ki zaprosijo za sprejem kot pripravniki, bi morali predložiti dokaz o stopnji visokošolske izobrazbe, pridobljeni v dveh letih pred datumom njihove prošnje, ali dokaz o vključitvi v študijski program v tretji državi, ki omogoča pridobitev stopnje visokošolske izobrazbe. Predložiti bi morali tudi sporazum o opravljanju pripravništva, ki vsebuje opis programa opravljanja pripravništva, njegovih izobraževalnih ciljev ali učnih komponent, navedbo njegovega trajanja in pogojev, pod katerimi bo pripravnik deležen mentorstva, ki dokazuje, da bodo dejansko opravljali pripravništvo in ne bodo delali kot običajni delavci. Poleg tega se lahko zahteva, da subjekti gostitelji dokažejo, da pripravništvo ni nadomestilo za službo. Kadar v nacionalnem pravu že obstajajo posebni pogoji, kolektivne pogodbe ali prakse za pripravnike, bi morale države članice imeti možnost, da od državljanov tretjih držav, ki zaprosijo za sprejem kot pripravniki, zahtevajo, da izpolnjujejo te pogoje.

| (19) | Zaposleni na usposabljanju, ki pridejo na delo v Unijo v okviru premestitve znotraj podjetja, niso zajeti v tej direktivi, saj spadajo v področje uporabe Direktive 2014/66/EU Evropskega parlamenta in Sveta (8). |
| --- | --- |

(19)

Zaposleni na usposabljanju, ki pridejo na delo v Unijo v okviru premestitve znotraj podjetja, niso zajeti v tej direktivi, saj spadajo v področje uporabe Direktive 2014/66/EU Evropskega parlamenta in Sveta (8).

| (20) | Ta direktiva bi morala podpirati cilje Evropske prostovoljske službe pri prizadevanju za razvoj solidarnosti, medsebojnega razumevanja in tolerance med mladimi in družbami, v katerih živijo, hkrati pa prispevati h krepitvi socialne kohezije in spodbujanju aktivnega državljanstva mladih. Da bi dosledno zagotavljali dostopnost Evropske prostovoljske službe po vsej Uniji, bi države članice morale uporabljati določbe te direktive za državljane tretjih držav, ki zaprosijo za sprejem zaradi sodelovanja v tej službi. |
| --- | --- |

(20)

Ta direktiva bi morala podpirati cilje Evropske prostovoljske službe pri prizadevanju za razvoj solidarnosti, medsebojnega razumevanja in tolerance med mladimi in družbami, v katerih živijo, hkrati pa prispevati h krepitvi socialne kohezije in spodbujanju aktivnega državljanstva mladih. Da bi dosledno zagotavljali dostopnost Evropske prostovoljske službe po vsej Uniji, bi države članice morale uporabljati določbe te direktive za državljane tretjih držav, ki zaprosijo za sprejem zaradi sodelovanja v tej službi.

| (21) | Države članice bi morale imeti možnost uporabljati določbe te direktive za učence, prostovoljce, ki se udeležijo prostovoljskega dela izven Evropske prostovoljske službe, in varuške au pair, da bi olajšali njihov vstop in prebivanje ter jim zagotovili njihove pravice. |
| --- | --- |

(21)

Države članice bi morale imeti možnost uporabljati določbe te direktive za učence, prostovoljce, ki se udeležijo prostovoljskega dela izven Evropske prostovoljske službe, in varuške au pair, da bi olajšali njihov vstop in prebivanje ter jim zagotovili njihove pravice.

| (22) | Če se države članice odločijo, da bodo uporabljale to direktivo za učence, se jih spodbuja, da zagotovijo, da je nacionalni postopek za sprejem učiteljev, ki izključno spremljajo učence v okviru programa izmenjave učencev ali izobraževalnega projekta, skladen s postopkom za učence, določenim v tej direktivi. |
| --- | --- |

(22)

Če se države članice odločijo, da bodo uporabljale to direktivo za učence, se jih spodbuja, da zagotovijo, da je nacionalni postopek za sprejem učiteljev, ki izključno spremljajo učence v okviru programa izmenjave učencev ali izobraževalnega projekta, skladen s postopkom za učence, določenim v tej direktivi.

| (23) | Delo varušk au pair prispeva k spodbujanju stikov med ljudmi s tem, da državljanom tretjih držav omogoča, da izboljšajo svoje jezikovne sposobnosti ter razvijajo svoje znanje in kulturne povezave z državami članicami. Hkrati pa bi lahko bile varuške au pair, ki so državljani tretjih držav, izpostavljene nevarnostim zlorabe. Za zagotovitev poštene obravnave varušk au pair in da se uredijo njihove posebne potrebe, bi morale države članice imeti možnost, da uporabijo določbe te direktive v zvezi z vstopom in prebivanjem varušk au pair. |
| --- | --- |

(23)

Delo varušk au pair prispeva k spodbujanju stikov med ljudmi s tem, da državljanom tretjih držav omogoča, da izboljšajo svoje jezikovne sposobnosti ter razvijajo svoje znanje in kulturne povezave z državami članicami. Hkrati pa bi lahko bile varuške au pair, ki so državljani tretjih držav, izpostavljene nevarnostim zlorabe. Za zagotovitev poštene obravnave varušk au pair in da se uredijo njihove posebne potrebe, bi morale države članice imeti možnost, da uporabijo določbe te direktive v zvezi z vstopom in prebivanjem varušk au pair.

| (24) | Če lahko državljani tretjih držav dokažejo, da v celotnem obdobju bivanja v zadevni državi članici prejemajo sredstva, ki izhajajo iz dotacij, podiplomskih ali drugih štipendij, veljavne pogodbe o zaposlitvi, zavezujoče ponudbe za delo ali finančne zaveze v okviru programa izmenjave učencev, subjekta, ki gosti pripravnike, organizacije s programom prostovoljskega dela, družine gostiteljice ali posredovalne organizacije za varuške au pair, bi države članice morale taka sredstva upoštevati pri ocenjevanju, ali ima prosilec na razpolago zadostna sredstva. Države članice bi morale imeti možnost, da določijo okvirni referenčni znesek, ki zanje pomeni „zadostna sredstva“ in je lahko različen za posamezne kategorije državljanov tretjih držav. |
| --- | --- |

(24)

Če lahko državljani tretjih držav dokažejo, da v celotnem obdobju bivanja v zadevni državi članici prejemajo sredstva, ki izhajajo iz dotacij, podiplomskih ali drugih štipendij, veljavne pogodbe o zaposlitvi, zavezujoče ponudbe za delo ali finančne zaveze v okviru programa izmenjave učencev, subjekta, ki gosti pripravnike, organizacije s programom prostovoljskega dela, družine gostiteljice ali posredovalne organizacije za varuške au pair, bi države članice morale taka sredstva upoštevati pri ocenjevanju, ali ima prosilec na razpolago zadostna sredstva. Države članice bi morale imeti možnost, da določijo okvirni referenčni znesek, ki zanje pomeni „zadostna sredstva“ in je lahko različen za posamezne kategorije državljanov tretjih držav.

| (25) | Države članice se spodbuja, da prosilcem dovolijo, da dokumente in informacije predložijo v uradnem jeziku Unije, ki ni njihov uradni jezik oziroma eden od njihovih uradnih jezikov in ki ga določi zadevna država članica. |
| --- | --- |

(25)

Države članice se spodbuja, da prosilcem dovolijo, da dokumente in informacije predložijo v uradnem jeziku Unije, ki ni njihov uradni jezik oziroma eden od njihovih uradnih jezikov in ki ga določi zadevna država članica.

| (26) | Države članice bi morale imeti možnost, da določijo postopek za odobritev za javne ali zasebne raziskovalne organizacije ali za oboje, ki želijo gostiti raziskovalce, ki so državljani tretjih držav, ali za visokošolske zavode, ki želijo gostiti študente, ki so državljani tretjih držav. Ta odobritev bi morala biti v skladu s postopkom, določenim v nacionalnem pravu ali upravni praksi zadevne države članice. Prošnje pri odobrenih raziskovalnih organizacijah ali visokošolskih zavodih bi bilo treba poenostaviti, pospešiti pa bi morale vstop državljanov tretjih držav, ki prihajajo v Unijo za namen raziskovanja ali študija. |
| --- | --- |

(26)

Države članice bi morale imeti možnost, da določijo postopek za odobritev za javne ali zasebne raziskovalne organizacije ali za oboje, ki želijo gostiti raziskovalce, ki so državljani tretjih držav, ali za visokošolske zavode, ki želijo gostiti študente, ki so državljani tretjih držav. Ta odobritev bi morala biti v skladu s postopkom, določenim v nacionalnem pravu ali upravni praksi zadevne države članice. Prošnje pri odobrenih raziskovalnih organizacijah ali visokošolskih zavodih bi bilo treba poenostaviti, pospešiti pa bi morale vstop državljanov tretjih držav, ki prihajajo v Unijo za namen raziskovanja ali študija.

| (27) | Države članice bi morale imeti možnost, da določijo postopek za izdajo odobritve za zadevne subjekte gostitelje, ki želijo gostiti učence, pripravnike ali prostovoljce, ki so državljani tretjih držav. Morale bi tudi imeti možnost, da uporabljajo ta postopek za nekatere ali vse kategorije subjektov gostiteljev. Ta odobritev bi morala biti v skladu s postopki, določenimi v nacionalnem pravu ali upravni praksi zadevne države članice. Prošnje pri odobrenih subjektih gostiteljih bi morale pospešiti vstop državljanov tretjih držav, ki prihajajo v Unijo za namen opravljanja pripravništva, prostovoljskega dela ali programov izmenjave učencev ali izobraževalnih projektov. |
| --- | --- |

(27)

Države članice bi morale imeti možnost, da določijo postopek za izdajo odobritve za zadevne subjekte gostitelje, ki želijo gostiti učence, pripravnike ali prostovoljce, ki so državljani tretjih držav. Morale bi tudi imeti možnost, da uporabljajo ta postopek za nekatere ali vse kategorije subjektov gostiteljev. Ta odobritev bi morala biti v skladu s postopki, določenimi v nacionalnem pravu ali upravni praksi zadevne države članice. Prošnje pri odobrenih subjektih gostiteljih bi morale pospešiti vstop državljanov tretjih držav, ki prihajajo v Unijo za namen opravljanja pripravništva, prostovoljskega dela ali programov izmenjave učencev ali izobraževalnih projektov.

| (28) | Če države članice določijo odobritvene postopke za subjekte gostitelje, bi jim moralo biti omogočeno, da se odločijo, ali dovolijo sprejem le prek odobrenih subjektov gostiteljev ali vzpostavijo odobritveni postopek, ki bo omogočal tudi sprejem prek neodobrenih subjektov gostiteljev. |
| --- | --- |

(28)

Če države članice določijo odobritvene postopke za subjekte gostitelje, bi jim moralo biti omogočeno, da se odločijo, ali dovolijo sprejem le prek odobrenih subjektov gostiteljev ali vzpostavijo odobritveni postopek, ki bo omogočal tudi sprejem prek neodobrenih subjektov gostiteljev.

| (29) | Ta direktiva ne bi smela posegati v pravico držav članic, da državljanom tretjih držav, ki ne spadajo v področje uporabe te direktive, izdajajo dovoljenja za namen študija, raziskovanja ali opravljanja pripravništva, ki jih ta ne ureja. |
| --- | --- |

(29)

Ta direktiva ne bi smela posegati v pravico držav članic, da državljanom tretjih držav, ki ne spadajo v področje uporabe te direktive, izdajajo dovoljenja za namen študija, raziskovanja ali opravljanja pripravništva, ki jih ta ne ureja.

| (30) | Ko so izpolnjeni vsi splošni in posebni pogoji za sprejem, bi morale države članice v določenih rokih izdati dovoljenje. Če država članica dovoljenja za prebivanje izdaja le na svojem ozemlju in so izpolnjeni vsi pogoji iz te direktive, ki se nanašajo na sprejem, bi morala država članica zadevnemu državljanu tretje države zagotoviti potrebni vizum in učinkovito sodelovanje pristojnih organov v ta namen. V primeru, da država članica ne izdaja vizumov, bi morala zadevnemu državljanu tretje države zagotoviti enakovredno dovoljenje za vstop. |
| --- | --- |

(30)

Ko so izpolnjeni vsi splošni in posebni pogoji za sprejem, bi morale države članice v določenih rokih izdati dovoljenje. Če država članica dovoljenja za prebivanje izdaja le na svojem ozemlju in so izpolnjeni vsi pogoji iz te direktive, ki se nanašajo na sprejem, bi morala država članica zadevnemu državljanu tretje države zagotoviti potrebni vizum in učinkovito sodelovanje pristojnih organov v ta namen. V primeru, da država članica ne izdaja vizumov, bi morala zadevnemu državljanu tretje države zagotoviti enakovredno dovoljenje za vstop.

| (31) | V dovoljenju bi moral biti naveden status zadevnega državljana tretje države. Države članice bi morale imeti možnost, da navedejo dodatne informacije v papirni obliki ali jih shranijo v elektronski obliki, pod pogojem, da to ne pomeni dodatnih pogojev. |
| --- | --- |

(31)

V dovoljenju bi moral biti naveden status zadevnega državljana tretje države. Države članice bi morale imeti možnost, da navedejo dodatne informacije v papirni obliki ali jih shranijo v elektronski obliki, pod pogojem, da to ne pomeni dodatnih pogojev.

| (32) | Različna obdobja veljavnosti dovoljenj na podlagi te direktive bi morala odražati posebno naravo bivanja posameznih kategorij državljanov tretjih držav, zajetih v tej direktivi. |
| --- | --- |

(32)

Različna obdobja veljavnosti dovoljenj na podlagi te direktive bi morala odražati posebno naravo bivanja posameznih kategorij državljanov tretjih držav, zajetih v tej direktivi.

| (33) | Države članice bi morale imeti pravico določiti, da celoten čas prebivanja študenta ne presega najdaljšega obdobja študija, kot je določeno v nacionalnem pravu. V tem pogledu bi lahko najdaljše trajanje študija vključevalo, če je določeno v nacionalnem pravu zadevne države članice, možnost podaljšanja študija za namene ponavljanja enega ali več let študija. |
| --- | --- |

(33)

Države članice bi morale imeti pravico določiti, da celoten čas prebivanja študenta ne presega najdaljšega obdobja študija, kot je določeno v nacionalnem pravu. V tem pogledu bi lahko najdaljše trajanje študija vključevalo, če je določeno v nacionalnem pravu zadevne države članice, možnost podaljšanja študija za namene ponavljanja enega ali več let študija.

| (34) | Države članice bi morale imeti možnost, da prosilcem zaračunajo pristojbino za obravnavo prošenj za dovoljenja in pošiljanje uradnih obvestil. Višina pristojbin ne bi smela biti nesorazmerna ali pretirana, da ne bi ovirali uresničevanje ciljev te direktive. |
| --- | --- |

(34)

Države članice bi morale imeti možnost, da prosilcem zaračunajo pristojbino za obravnavo prošenj za dovoljenja in pošiljanje uradnih obvestil. Višina pristojbin ne bi smela biti nesorazmerna ali pretirana, da ne bi ovirali uresničevanje ciljev te direktive.

| (35) | Pravice, zagotovljene državljanom tretjih držav, ki spadajo v področje uporabe te direktive, ne bi smele biti odvisne od tega, v kakšni obliki države članice izdajajo dovoljenje. |
| --- | --- |

(35)

Pravice, zagotovljene državljanom tretjih držav, ki spadajo v področje uporabe te direktive, ne bi smele biti odvisne od tega, v kakšni obliki države članice izdajajo dovoljenje.

| (36) | Za namene te direktive bi moralo biti mogoče, da se sprejem zavrne na podlagi ustrezno utemeljenih razlogov. Zlasti bi morala država članica imeti možnost da zavrne sprejem, če na osnovi ugotovljenih dejstev v posameznem primeru in upoštevajoč načelo sorazmernosti meni, da zadevni državljan tretje države morebiti ogroža javni red, javno varnost ali javno zdravje. |
| --- | --- |

(36)

Za namene te direktive bi moralo biti mogoče, da se sprejem zavrne na podlagi ustrezno utemeljenih razlogov. Zlasti bi morala država članica imeti možnost da zavrne sprejem, če na osnovi ugotovljenih dejstev v posameznem primeru in upoštevajoč načelo sorazmernosti meni, da zadevni državljan tretje države morebiti ogroža javni red, javno varnost ali javno zdravje.

| (37) | Cilj te direktive ni urejanje sprejema in prebivanja državljanov tretjih držav za namen zaposlovanja ter harmonizacije nacionalnih zakonov ali praks glede statusa delavcev. Kljub temu je možno, da se v nekaterih državah članicah posebne kategorije državljanov tretjih držav, zajetih v tej direktivi, obravnavajo, kot da so v delovnem razmerju na podlagi nacionalnega prava, kolektivnih pogodb ali prakse. Kadar država članica obravnava raziskovalce, prostovoljce, pripravnike ali varuške au pair, ki so državljani tretjih držav, kot da so v delovnem razmerju, bi morala ta država članica obdržati pravico, da določi število sprejemov v posamezni kategoriji ali kategorijah v skladu s členom 79(5) PDEU. |
| --- | --- |

(37)

Cilj te direktive ni urejanje sprejema in prebivanja državljanov tretjih držav za namen zaposlovanja ter harmonizacije nacionalnih zakonov ali praks glede statusa delavcev. Kljub temu je možno, da se v nekaterih državah članicah posebne kategorije državljanov tretjih držav, zajetih v tej direktivi, obravnavajo, kot da so v delovnem razmerju na podlagi nacionalnega prava, kolektivnih pogodb ali prakse. Kadar država članica obravnava raziskovalce, prostovoljce, pripravnike ali varuške au pair, ki so državljani tretjih držav, kot da so v delovnem razmerju, bi morala ta država članica obdržati pravico, da določi število sprejemov v posamezni kategoriji ali kategorijah v skladu s členom 79(5) PDEU.

| (38) | Kadar raziskovalec, prostovoljec, pripravnik ali varuška au pair, ki so državljani tretjih držav, zaprosi za sprejem zaradi sklenitve delovnega razmerja v državi članici, bi morala ta država članica imeti možnost, da se prepriča, da delovnega mesta ni mogoče zapolniti z domačo delovno silo. |
| --- | --- |

(38)

Kadar raziskovalec, prostovoljec, pripravnik ali varuška au pair, ki so državljani tretjih držav, zaprosi za sprejem zaradi sklenitve delovnega razmerja v državi članici, bi morala ta država članica imeti možnost, da se prepriča, da delovnega mesta ni mogoče zapolniti z domačo delovno silo.

| (39) | V zvezi s študenti število sprejemov ne velja, ker tudi v primeru, da smejo delati med študijem v skladu s pogoji, določenimi v tej direktivi, zaprosijo za sprejem na ozemlje države članice z namenom rednega študija kot glavne dejavnosti, ki pa bi lahko zajemal tudi obvezno usposabljanje. |
| --- | --- |

(39)

V zvezi s študenti število sprejemov ne velja, ker tudi v primeru, da smejo delati med študijem v skladu s pogoji, določenimi v tej direktivi, zaprosijo za sprejem na ozemlje države članice z namenom rednega študija kot glavne dejavnosti, ki pa bi lahko zajemal tudi obvezno usposabljanje.

| (40) | Kadar po sprejemu na ozemlje zadevne države članice raziskovalec, prostovoljec, pripravnik ali varuška au pair zaprosi za podaljšanje dovoljenja zaradi sklenitve ali nadaljevanja delovnega razmerja v zadevni državi članici, bi morala ta država članica imeti možnost, da se prepriča, da delovnega mesta ni mogoče zapolniti z domačo delovno silo, z izjemo za raziskovalce, ki nadaljujejo delovno razmerje z istim subjektom gostiteljem. |
| --- | --- |

(40)

Kadar po sprejemu na ozemlje zadevne države članice raziskovalec, prostovoljec, pripravnik ali varuška au pair zaprosi za podaljšanje dovoljenja zaradi sklenitve ali nadaljevanja delovnega razmerja v zadevni državi članici, bi morala ta država članica imeti možnost, da se prepriča, da delovnega mesta ni mogoče zapolniti z domačo delovno silo, z izjemo za raziskovalce, ki nadaljujejo delovno razmerje z istim subjektom gostiteljem.

| (41) | V primeru, da obstaja dvom glede utemeljitve prošnje za sprejem, bi morale države članice imeti možnost izvesti ustrezne preglede ali zahtevati dokaze, da ocenijo, za vsak primer posebej, prosilčevo nameravano raziskovanje, študij, opravljanje pripravništva, prostovoljsko delo, program izmenjave učencev ali izobraževalni projekt ali delo varušk au pair ter tako preprečile zlorabo in napačno uporabo postopka, določenega v tej direktivi. |
| --- | --- |

(41)

V primeru, da obstaja dvom glede utemeljitve prošnje za sprejem, bi morale države članice imeti možnost izvesti ustrezne preglede ali zahtevati dokaze, da ocenijo, za vsak primer posebej, prosilčevo nameravano raziskovanje, študij, opravljanje pripravništva, prostovoljsko delo, program izmenjave učencev ali izobraževalni projekt ali delo varušk au pair ter tako preprečile zlorabo in napačno uporabo postopka, določenega v tej direktivi.

| (42) | Kadar so priložene informacije pomanjkljive, bi morale države članice v razumnem roku obvestiti prosilca o dodatnih informacijah, ki se zahtevajo, in določiti razumen rok za njihovo predložitev. Kadar dodatne informacije niso predložene v tem roku, bi se prošnja lahko zavrnila. |
| --- | --- |

(42)

Kadar so priložene informacije pomanjkljive, bi morale države članice v razumnem roku obvestiti prosilca o dodatnih informacijah, ki se zahtevajo, in določiti razumen rok za njihovo predložitev. Kadar dodatne informacije niso predložene v tem roku, bi se prošnja lahko zavrnila.

| (43) | Nacionalni organi bi morali prosilca uradno obvestiti o odločitvi o prošnji. To bi morali storiti pisno takoj, ko je mogoče, in najpozneje v roku, ki je določen v tej direktivi. |
| --- | --- |

(43)

Nacionalni organi bi morali prosilca uradno obvestiti o odločitvi o prošnji. To bi morali storiti pisno takoj, ko je mogoče, in najpozneje v roku, ki je določen v tej direktivi.

| (44) | Cilj te direktive je olajšati mobilnost raziskovalcev in študentov znotraj Unije, med drugim z zmanjšanjem upravnega bremena, povezanega z mobilnostjo v več državah članicah. V tej direktivi je v ta namen uveden poseben sistem mobilnosti znotraj EU, v okviru katerega lahko državljan tretje države, ki ima dovoljenje za namen raziskovanja ali študija, ki ga je izdala prva država članica, vstopi v eno ali več drugih držav članic, v njih biva ali opravlja del raziskovalne dejavnosti ali študija, v skladu z določbami iz te direktive, ki urejajo mobilnost. |
| --- | --- |

(44)

Cilj te direktive je olajšati mobilnost raziskovalcev in študentov znotraj Unije, med drugim z zmanjšanjem upravnega bremena, povezanega z mobilnostjo v več državah članicah. V tej direktivi je v ta namen uveden poseben sistem mobilnosti znotraj EU, v okviru katerega lahko državljan tretje države, ki ima dovoljenje za namen raziskovanja ali študija, ki ga je izdala prva država članica, vstopi v eno ali več drugih držav članic, v njih biva ali opravlja del raziskovalne dejavnosti ali študija, v skladu z določbami iz te direktive, ki urejajo mobilnost.

| (45) | Da bi raziskovalcem omogočili enostaven prehod iz ene raziskovalne organizacije v drugo za namen raziskovanja, bi morala njihova kratkoročna mobilnost vključevati tudi bivanja v drugih državah članicah za obdobje do 180 dni v posameznem 360-dnevnem obdobju v posamezni državi članici. Dolgoročna mobilnost raziskovalcev bi morala vključevati tudi bivanja v eni ali več drugih državah članicah za obdobje, daljše od 180 dni, v posamezni državi članici. Družinskim članom raziskovalcev bi bilo treba omogočiti spremljanje raziskovalca v času mobilnosti. Postopek za njihovo mobilnost bi bilo treba uskladiti s statusom raziskovalca, ki ga spremljajo. |
| --- | --- |

(45)

Da bi raziskovalcem omogočili enostaven prehod iz ene raziskovalne organizacije v drugo za namen raziskovanja, bi morala njihova kratkoročna mobilnost vključevati tudi bivanja v drugih državah članicah za obdobje do 180 dni v posameznem 360-dnevnem obdobju v posamezni državi članici. Dolgoročna mobilnost raziskovalcev bi morala vključevati tudi bivanja v eni ali več drugih državah članicah za obdobje, daljše od 180 dni, v posamezni državi članici. Družinskim članom raziskovalcev bi bilo treba omogočiti spremljanje raziskovalca v času mobilnosti. Postopek za njihovo mobilnost bi bilo treba uskladiti s statusom raziskovalca, ki ga spremljajo.

| (46) | V zvezi s študenti v programih Unije ali večstranskih programih ali ki so zajeti v sporazumu med dvema ali več visokošolskimi zavodi, bi bilo treba zaradi kontinuitete njihovega študija v tej direktivi zagotoviti mobilnost v eni ali več drugih državah članicah za obdobje do 360 dni v posamezni državi članici. |
| --- | --- |

(46)

V zvezi s študenti v programih Unije ali večstranskih programih ali ki so zajeti v sporazumu med dvema ali več visokošolskimi zavodi, bi bilo treba zaradi kontinuitete njihovega študija v tej direktivi zagotoviti mobilnost v eni ali več drugih državah članicah za obdobje do 360 dni v posamezni državi članici.

| (47) | Kadar se raziskovalec ali študent preseli v drugo državo članico na podlagi postopka priglasitve in je za poenostavitev njegovega dostopa do storitev in uveljavljanja pravic potreben dokument, bi morala druga država članica imeti možnost, da izda dokument, ki potrjuje, da ima raziskovalec ali študent pravico do bivanja na ozemlju te države članice. Tak dokument ne bi smel pomeniti dodatnega pogoja za uveljavljanje pravic iz te direktive in bi moral biti zgolj pojasnjevalne narave. |
| --- | --- |

(47)

Kadar se raziskovalec ali študent preseli v drugo državo članico na podlagi postopka priglasitve in je za poenostavitev njegovega dostopa do storitev in uveljavljanja pravic potreben dokument, bi morala druga država članica imeti možnost, da izda dokument, ki potrjuje, da ima raziskovalec ali študent pravico do bivanja na ozemlju te države članice. Tak dokument ne bi smel pomeniti dodatnega pogoja za uveljavljanje pravic iz te direktive in bi moral biti zgolj pojasnjevalne narave.

| (48) | Čeprav naj bi s posebnim sistemom mobilnosti, določenim v tej direktivi, uvedli avtonomen skupek pravil glede vstopa in bivanja za namene raziskovanja ali študija v državah članicah, ki niso država članica, ki je izdala prvo dovoljenje, bi bilo treba še naprej uporabljati vsa druga pravila, ki urejajo gibanje oseb prek meja, iz zadevnih določb schengenskega pravnega reda. |
| --- | --- |

(48)

Čeprav naj bi s posebnim sistemom mobilnosti, določenim v tej direktivi, uvedli avtonomen skupek pravil glede vstopa in bivanja za namene raziskovanja ali študija v državah članicah, ki niso država članica, ki je izdala prvo dovoljenje, bi bilo treba še naprej uporabljati vsa druga pravila, ki urejajo gibanje oseb prek meja, iz zadevnih določb schengenskega pravnega reda.

| (49) | Kadar dovoljenje izda država članica, ki ne izvaja schengenskega pravnega reda v celoti, in raziskovalec, njegovi družinski člani ali študent v okviru mobilnosti znotraj EU prečkajo zunanjo mejo v smislu Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta (9), bi morala država članica imeti pravico zahtevati dokazila, ki potrjujejo, da raziskovalec ali študent prihajata na njeno ozemlje za namen raziskovanja ali študija ali da družinski člani prihajajo na njeno ozemlje zaradi spremljanja raziskovalca v okviru mobilnosti. Države članice, ki uporabljajo schengenski pravni red v celoti, bi poleg tega v primeru prehoda zunanje meje v smislu Uredbe (EU) 2016/399 morale opraviti poizvedbo v schengenskem informacijskem sistemu in zavrniti vstop ali izreči nasprotovanje mobilnosti za osebe, za katere je bil v tem sistemu razpisan ukrep zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi bivanja iz Uredbe (ES) št. 1987/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (10). |
| --- | --- |

(49)

Kadar dovoljenje izda država članica, ki ne izvaja schengenskega pravnega reda v celoti, in raziskovalec, njegovi družinski člani ali študent v okviru mobilnosti znotraj EU prečkajo zunanjo mejo v smislu Uredbe (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta (9), bi morala država članica imeti pravico zahtevati dokazila, ki potrjujejo, da raziskovalec ali študent prihajata na njeno ozemlje za namen raziskovanja ali študija ali da družinski člani prihajajo na njeno ozemlje zaradi spremljanja raziskovalca v okviru mobilnosti. Države članice, ki uporabljajo schengenski pravni red v celoti, bi poleg tega v primeru prehoda zunanje meje v smislu Uredbe (EU) 2016/399 morale opraviti poizvedbo v schengenskem informacijskem sistemu in zavrniti vstop ali izreči nasprotovanje mobilnosti za osebe, za katere je bil v tem sistemu razpisan ukrep zaradi zavrnitve vstopa ali prepovedi bivanja iz Uredbe (ES) št. 1987/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (10).

| (50) | Ta direktiva bi tudi morala omogočati drugim državam članicam, da lahko zahtevajo, da raziskovalec ali študent, ki se preseli na podlagi dovoljenja, ki ga izda prva država članica, in ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več pogojev za mobilnost, zapusti njihovo ozemlje. Kadar ima raziskovalec ali študent veljavno dovoljenje, ki ga je izdala prva država članica, bi morala druga država članica imeti možnost, da od tega raziskovalca ali študenta zahteva, naj se vrne v prvo državo članico, v skladu z Direktivo 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11). Kadar druga država članica odobri mobilnost na podlagi dovoljenja, ki ga izda prva država članica, in je to dovoljenje v obdobju mobilnosti odvzeto ali je poteklo, bi morala druga država članica imeti možnost, da bodisi odloči, da se mora raziskovalec ali študent vrniti v tretjo državo, v skladu z Direktivo 2008/115/ES, bodisi brez odlašanja zahteva od prve države članice, da raziskovalcu ali študentu odobri ponoven vstop na svoje ozemlje. V slednjem primeru bi morala prva država članica raziskovalcu oziroma študentu izdati dokument, ki mu omogoča ponovni vstop na njeno ozemlje. |
| --- | --- |

(50)

Ta direktiva bi tudi morala omogočati drugim državam članicam, da lahko zahtevajo, da raziskovalec ali študent, ki se preseli na podlagi dovoljenja, ki ga izda prva država članica, in ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več pogojev za mobilnost, zapusti njihovo ozemlje. Kadar ima raziskovalec ali študent veljavno dovoljenje, ki ga je izdala prva država članica, bi morala druga država članica imeti možnost, da od tega raziskovalca ali študenta zahteva, naj se vrne v prvo državo članico, v skladu z Direktivo 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11). Kadar druga država članica odobri mobilnost na podlagi dovoljenja, ki ga izda prva država članica, in je to dovoljenje v obdobju mobilnosti odvzeto ali je poteklo, bi morala druga država članica imeti možnost, da bodisi odloči, da se mora raziskovalec ali študent vrniti v tretjo državo, v skladu z Direktivo 2008/115/ES, bodisi brez odlašanja zahteva od prve države članice, da raziskovalcu ali študentu odobri ponoven vstop na svoje ozemlje. V slednjem primeru bi morala prva država članica raziskovalcu oziroma študentu izdati dokument, ki mu omogoča ponovni vstop na njeno ozemlje.

| (51) | Politike in pravila Unije glede priseljevanja na eni strani ter politike in programi Unije, ki podpirajo mobilnost raziskovalcev in študentov na ravni Unije, na drugi strani bi se morali bolje dopolnjevati. Pri določanju obdobja veljavnosti dovoljenja, izdanega za raziskovalce in študente, bi morale države članice upoštevati načrtovano mobilnost v druge države članice, v skladu z določbami o mobilnosti. Raziskovalci in študenti v programih Unije ali večstranskih programih, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti, ali ki so zajeti v sporazumu med dvema ali več visokošolskimi zavodi, bi morali biti upravičeni do dovoljenj, ki zajemajo vsaj dve leti, pod pogojem, da izpolnjujejo ustrezne pogoje glede sprejema za to obdobje. |
| --- | --- |

(51)

Politike in pravila Unije glede priseljevanja na eni strani ter politike in programi Unije, ki podpirajo mobilnost raziskovalcev in študentov na ravni Unije, na drugi strani bi se morali bolje dopolnjevati. Pri določanju obdobja veljavnosti dovoljenja, izdanega za raziskovalce in študente, bi morale države članice upoštevati načrtovano mobilnost v druge države članice, v skladu z določbami o mobilnosti. Raziskovalci in študenti v programih Unije ali večstranskih programih, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti, ali ki so zajeti v sporazumu med dvema ali več visokošolskimi zavodi, bi morali biti upravičeni do dovoljenj, ki zajemajo vsaj dve leti, pod pogojem, da izpolnjujejo ustrezne pogoje glede sprejema za to obdobje.

| (52) | Da bi študentje lažje krili del stroškov študija in po možnosti pridobivali izkušnje v praksi, bi morali imeti med študijem dostop do trga delovne sile v državi članici, kjer poteka študij, v skladu s pogoji te direktive. V ta namen bi bilo treba študentom dovoliti, da delajo določeno minimalno število ur, kot je določeno v tej direktivi. Načelo dostopa študentov na trg delovne sile bi moralo biti splošno pravilo, kljub temu pa bi države članice morale imeti v izjemnih okoliščinah možnost upoštevati razmere na svojih nacionalnih trgih delovne sile. |
| --- | --- |

(52)

Da bi študentje lažje krili del stroškov študija in po možnosti pridobivali izkušnje v praksi, bi morali imeti med študijem dostop do trga delovne sile v državi članici, kjer poteka študij, v skladu s pogoji te direktive. V ta namen bi bilo treba študentom dovoliti, da delajo določeno minimalno število ur, kot je določeno v tej direktivi. Načelo dostopa študentov na trg delovne sile bi moralo biti splošno pravilo, kljub temu pa bi države članice morale imeti v izjemnih okoliščinah možnost upoštevati razmere na svojih nacionalnih trgih delovne sile.

| (53) | Države članice bi morale kot del prizadevanj za dobro usposobljeno delovno silo v prihodnosti študentom, ki diplomirajo v Uniji, dovoliti, da ostanejo na ozemlju zadevne države članice v obdobju, opredeljenem v tej direktivi, z namenom iskanja dela ali ustanovitve podjetja. To možnost bi morali imeti tudi raziskovalci po zaključku njihove raziskovalne dejavnosti, kot je določena v sporazumu o gostovanju. Da bi študentom in raziskovalcem za ta namen izdali dovoljenje za prebivanje, za katerega so zaprosili, se lahko zahteva, da predložijo dokazila v skladu z zahtevami te direktive. Ko države članice izdajo takšno dovoljenje za prebivanje, niso več obravnavani kot raziskovalci ali študentje v smislu te direktive. Po minimalnem obdobju, določenem v tej direktivi, bi morale države članice imeti možnost preveriti, ali imajo dejansko možnost za zaposlitev ali ustanovitev podjetja. Ta možnost ne posega v druge obveznosti glede poročanja, določene v nacionalnem pravu za druge namene. V dovoljenju, izdanem zaradi iskanja dela ali ustanovitve podjetja, ne bi smele biti avtomatično dodeljene nobene pravice dostopa do trga dela ali ustanovitve podjetja. Države članice bi morale obdržati pravico, da upoštevajo razmere na svojem trgu dela, ko državljan tretje države, ki mu je bilo izdano dovoljenje, da ostane na njihovem ozemlju za namen iskanja dela ali ustanovitve podjetja, zaprosi za delovno dovoljenje, da zapolni delovno mesto. |
| --- | --- |

(53)

Države članice bi morale kot del prizadevanj za dobro usposobljeno delovno silo v prihodnosti študentom, ki diplomirajo v Uniji, dovoliti, da ostanejo na ozemlju zadevne države članice v obdobju, opredeljenem v tej direktivi, z namenom iskanja dela ali ustanovitve podjetja. To možnost bi morali imeti tudi raziskovalci po zaključku njihove raziskovalne dejavnosti, kot je določena v sporazumu o gostovanju. Da bi študentom in raziskovalcem za ta namen izdali dovoljenje za prebivanje, za katerega so zaprosili, se lahko zahteva, da predložijo dokazila v skladu z zahtevami te direktive. Ko države članice izdajo takšno dovoljenje za prebivanje, niso več obravnavani kot raziskovalci ali študentje v smislu te direktive. Po minimalnem obdobju, določenem v tej direktivi, bi morale države članice imeti možnost preveriti, ali imajo dejansko možnost za zaposlitev ali ustanovitev podjetja. Ta možnost ne posega v druge obveznosti glede poročanja, določene v nacionalnem pravu za druge namene. V dovoljenju, izdanem zaradi iskanja dela ali ustanovitve podjetja, ne bi smele biti avtomatično dodeljene nobene pravice dostopa do trga dela ali ustanovitve podjetja. Države članice bi morale obdržati pravico, da upoštevajo razmere na svojem trgu dela, ko državljan tretje države, ki mu je bilo izdano dovoljenje, da ostane na njihovem ozemlju za namen iskanja dela ali ustanovitve podjetja, zaprosi za delovno dovoljenje, da zapolni delovno mesto.

| (54) | Pravična obravnava državljanov tretjih držav, ki jih zajema ta direktiva, bi morala biti zagotovljena v skladu s členom 79 PDEU. Raziskovalci bi morali biti upravičeni do enake obravnave kot državljani zadevne države članice, kar zadeva člen 12(1) in (4) Direktive 2011/98/EU Evropskega parlamenta in Sveta (12), ob upoštevanju možnosti, da države članice lahko omejijo enako obravnavo v posebnih primerih, določenih v tej direktivi. Za študente bi bilo treba še naprej uporabljati Direktivo 2011/98/EU, vključno z omejitvami iz navedene direktive. Za pripravnike, prostovoljce in varuške au pair bi bilo treba uporabljati Direktivo 2011/98/EU, kadar so obravnavani, kot da so v delovnem razmerju v zadevni državi članici. Pripravniki, prostovoljci in varuške au pair, kadar niso obravnavani, kot da so v delovnem razmerju v zadevni državi članici, kot tudi učenci bi glede minimalnih pravic morali biti upravičeni do enake obravnave, kot so je deležni državljani zadevne države članice, kot je določeno v tej direktivi. To vključuje dostop do blaga in storitev, kar ne vključuje štipendij ali posojil za študij ali poklicno usposabljanje. |
| --- | --- |

(54)

Pravična obravnava državljanov tretjih držav, ki jih zajema ta direktiva, bi morala biti zagotovljena v skladu s členom 79 PDEU. Raziskovalci bi morali biti upravičeni do enake obravnave kot državljani zadevne države članice, kar zadeva člen 12(1) in (4) Direktive 2011/98/EU Evropskega parlamenta in Sveta (12), ob upoštevanju možnosti, da države članice lahko omejijo enako obravnavo v posebnih primerih, določenih v tej direktivi. Za študente bi bilo treba še naprej uporabljati Direktivo 2011/98/EU, vključno z omejitvami iz navedene direktive. Za pripravnike, prostovoljce in varuške au pair bi bilo treba uporabljati Direktivo 2011/98/EU, kadar so obravnavani, kot da so v delovnem razmerju v zadevni državi članici. Pripravniki, prostovoljci in varuške au pair, kadar niso obravnavani, kot da so v delovnem razmerju v zadevni državi članici, kot tudi učenci bi glede minimalnih pravic morali biti upravičeni do enake obravnave, kot so je deležni državljani zadevne države članice, kot je določeno v tej direktivi. To vključuje dostop do blaga in storitev, kar ne vključuje štipendij ali posojil za študij ali poklicno usposabljanje.

| (55) | Enaka obravnava, ki je zagotovljena raziskovalcem in študentom, pa tudi pripravnikom, prostovoljcem in varuškam au pair, kadar so obravnavani, kot da so v delovnem razmerju v zadevni državi članici, vključuje enako obravnavo v zvezi s tistimi področji socialne varnosti, ki so opredeljena v členu 3 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (13). Ta direktiva ne harmonizira zakonodaj držav članic na področju socialne varnosti. Omejena je na uporabo načela enake obravnave na področju socialne varnosti za državljane tretjih držav, zajete v njenem področju uporabe. Poleg tega ta direktiva ne podeljuje pravic v zvezi s primeri, ki so zunaj področja uporabe prava Unije, kot so primeri v zvezi z družinskimi člani, ki prebivajo v tretji državi. Kljub vsemu pa to ne bi smelo posegati v pravico preživelih družinskih članov, ki jim pripadajo pravice po državljanih tretjih držav, za katere se uporablja ta direktiva, da, kadar je ustrezno, prejemajo družinske pokojnine, kadar prebivajo v tretji državi. |
| --- | --- |

(55)

Enaka obravnava, ki je zagotovljena raziskovalcem in študentom, pa tudi pripravnikom, prostovoljcem in varuškam au pair, kadar so obravnavani, kot da so v delovnem razmerju v zadevni državi članici, vključuje enako obravnavo v zvezi s tistimi področji socialne varnosti, ki so opredeljena v členu 3 Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (13). Ta direktiva ne harmonizira zakonodaj držav članic na področju socialne varnosti. Omejena je na uporabo načela enake obravnave na področju socialne varnosti za državljane tretjih držav, zajete v njenem področju uporabe. Poleg tega ta direktiva ne podeljuje pravic v zvezi s primeri, ki so zunaj področja uporabe prava Unije, kot so primeri v zvezi z družinskimi člani, ki prebivajo v tretji državi. Kljub vsemu pa to ne bi smelo posegati v pravico preživelih družinskih članov, ki jim pripadajo pravice po državljanih tretjih držav, za katere se uporablja ta direktiva, da, kadar je ustrezno, prejemajo družinske pokojnine, kadar prebivajo v tretji državi.

| (56) | V številnih državah članicah je pravica do družinskih prejemkov pogojena z določenimi vezmi s to državo članico, saj naj bi s prejemki podpirali pozitiven demografski razvoj, s tem pa zagotovili bodočo delovno silo v tej državi članici. Ta direktiva zato ne bi smela vplivati na pravico države članice, da pod določenimi pogoji omeji enako obravnavo v zvezi z družinskimi prejemki, če raziskovalec in njegovi družinski člani, ki ga spremljajo, v tej državi članici bivajo začasno. |
| --- | --- |

(56)

V številnih državah članicah je pravica do družinskih prejemkov pogojena z določenimi vezmi s to državo članico, saj naj bi s prejemki podpirali pozitiven demografski razvoj, s tem pa zagotovili bodočo delovno silo v tej državi članici. Ta direktiva zato ne bi smela vplivati na pravico države članice, da pod določenimi pogoji omeji enako obravnavo v zvezi z družinskimi prejemki, če raziskovalec in njegovi družinski člani, ki ga spremljajo, v tej državi članici bivajo začasno.

| (57) | V primeru mobilnosti med državami članicami se uporablja Uredba (EU) št. 1231/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (14). Ta direktiva državljanom tretjih držav, ki imajo pravice iz socialne varnosti v več državah članicah, ne bi smela zagotavljati več pravic, kot jih že zagotavlja veljavno pravo Unije na področju socialne varnosti. |
| --- | --- |

(57)

V primeru mobilnosti med državami članicami se uporablja Uredba (EU) št. 1231/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (14). Ta direktiva državljanom tretjih držav, ki imajo pravice iz socialne varnosti v več državah članicah, ne bi smela zagotavljati več pravic, kot jih že zagotavlja veljavno pravo Unije na področju socialne varnosti.

| (58) | To direktivo bi bilo treba uporabljati brez poseganja v ugodnejše določbe prava Unije in veljavnih mednarodnih instrumentov. |
| --- | --- |

(58)

To direktivo bi bilo treba uporabljati brez poseganja v ugodnejše določbe prava Unije in veljavnih mednarodnih instrumentov.

| (59) | Dovoljenja za prebivanje iz te direktive izdajo pristojni organi države članice v enotni obliki, določeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1030/2002 (15). |
| --- | --- |

(59)

Dovoljenja za prebivanje iz te direktive izdajo pristojni organi države članice v enotni obliki, določeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1030/2002 (15).

| (60) | Vse države članice bi morale javnosti zagotavljati ustrezno in redno posodobljene informacije, zlasti na spletu, o subjektih gostiteljih, odobrenih za namene te direktive, ter pogojih in postopkih za sprejem državljanov tretjih držav na ozemlje držav članic za namene te direktive. |
| --- | --- |

(60)

Vse države članice bi morale javnosti zagotavljati ustrezno in redno posodobljene informacije, zlasti na spletu, o subjektih gostiteljih, odobrenih za namene te direktive, ter pogojih in postopkih za sprejem državljanov tretjih držav na ozemlje držav članic za namene te direktive.

| (61) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, v skladu s členom 6 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). |
| --- | --- |

(61)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, v skladu s členom 6 Pogodbe o Evropski uniji (PEU).

| (62) | Države članice bi morale uveljaviti določbe te direktive brez diskriminacije na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. |
| --- | --- |

(62)

Države članice bi morale uveljaviti določbe te direktive brez diskriminacije na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodnostni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.

| (63) | V skladu s skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (16) so se države članice zavezale, da bodo v upravičenih primerih uradnemu obvestilu o ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih pravnih aktov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takih dokumentov v primeru te direktive upravičeno. |
| --- | --- |

(63)

V skladu s skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (16) so se države članice zavezale, da bodo v upravičenih primerih uradnemu obvestilu o ukrepih za prenos priložile enega ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje med elementi direktive in ustreznimi deli nacionalnih pravnih aktov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takih dokumentov v primeru te direktive upravičeno.

| (64) | Ker cilja te direktive, in sicer določitve pogojev za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, opravljanja pripravništva in sodelovanja v Evropski prostovoljski službi, kot obveznih določb, ter izmenjave učencev, prostovoljskega dela izven Evropske prostovoljske službe ali dela varušk au pair, kot neobveznih določb, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov direktive lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(64)

Ker cilja te direktive, in sicer določitve pogojev za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene raziskovanja, študija, opravljanja pripravništva in sodelovanja v Evropski prostovoljski službi, kot obveznih določb, ter izmenjave učencev, prostovoljskega dela izven Evropske prostovoljske službe ali dela varušk au pair, kot neobveznih določb, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov direktive lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (65) | V skladu s členoma 1 in 2 ter členom 4a(1) Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola ti dve državi članici ne sodelujeta pri sprejetju te direktive, ki zato zanju ni zavezujoča in se v njiju ne uporablja. |
| --- | --- |

(65)

V skladu s členoma 1 in 2 ter členom 4a(1) Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola ti dve državi članici ne sodelujeta pri sprejetju te direktive, ki zato zanju ni zavezujoča in se v njiju ne uporablja.

| (66) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te direktive, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(66)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te direktive, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

| (67) | Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi z direktivama 2004/114/ES in 2005/71/ES. Obveznost prenosa določb, ki so nespremenjene, izhaja iz navedenih direktiv. |
| --- | --- |

(67)

Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo vsebinsko spremembo v primerjavi z direktivama 2004/114/ES in 2005/71/ES. Obveznost prenosa določb, ki so nespremenjene, izhaja iz navedenih direktiv.

| (68) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in datumov začetka uporabe direktiv, ki so navedene v delu B Priloge I – |
| --- | --- |

(68)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in datumov začetka uporabe direktiv, ki so navedene v delu B Priloge I –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta direktiva določa:

| (a) | pogoje za vstop in prebivanje za obdobje, daljše od 90 dni, na ozemlju držav članic ter pravice državljanov tretjih držav, kadar je ustrezno, pa tudi njihovih družinskih članov, za namen raziskovanja, študija, opravljanja pripravništva ali prostovoljskega dela v Evropski prostovoljski službi in, če se države članice tako odločijo, v okviru programov izmenjave učencev ali izobraževalnih projektov, prostovoljskega dela izven Evropske prostovoljske službe ali dela varušk au pair; |
| --- | --- |

(a)

pogoje za vstop in prebivanje za obdobje, daljše od 90 dni, na ozemlju držav članic ter pravice državljanov tretjih držav, kadar je ustrezno, pa tudi njihovih družinskih članov, za namen raziskovanja, študija, opravljanja pripravništva ali prostovoljskega dela v Evropski prostovoljski službi in, če se države članice tako odločijo, v okviru programov izmenjave učencev ali izobraževalnih projektov, prostovoljskega dela izven Evropske prostovoljske službe ali dela varušk au pair;

| (b) | pogoje za vstop in prebivanje raziskovalcev in, kadar je ustrezno, njihovih družinskih članov ter študentov iz točke (a) ter njihove pravice v državah članicah, ki niso država članica, ki državljanu tretje države prva izda dovoljenje na podlagi te direktive. |
| --- | --- |

(b)

pogoje za vstop in prebivanje raziskovalcev in, kadar je ustrezno, njihovih družinskih članov ter študentov iz točke (a) ter njihove pravice v državah članicah, ki niso država članica, ki državljanu tretje države prva izda dovoljenje na podlagi te direktive.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja za državljane tretjih držav, ki zaprosijo za sprejem ali so bili sprejeti na ozemlje države članice za namen raziskovanja, študija, opravljanja pripravništva in prostovoljskega dela v Evropski prostovoljski službi. Države članice se lahko tudi odločijo, da določbe te direktive uporabljajo za državljane tretjih držav, ki so zaprosili za sprejem za namen programa izmenjave učencev ali izobraževalnega projekta, prostovoljskega dela izven Evropske prostovoljske službe in dela varušk au pair.

2.   Ta direktiva se ne uporablja za državljane tretjih držav:

| (a) | ki v državi članici iščejo mednarodno zaščito ali so jo pridobili v skladu z Direktivo 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta (17) ali so pridobili začasno zaščito v skladu z Direktivo Sveta 2001/55/ES (18); |
| --- | --- |

(a)

ki v državi članici iščejo mednarodno zaščito ali so jo pridobili v skladu z Direktivo 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta (17) ali so pridobili začasno zaščito v skladu z Direktivo Sveta 2001/55/ES (18);

| (b) | katerih izgon je bil začasno preklican zaradi dejanskih ali pravnih razlogov; |
| --- | --- |

(b)

katerih izgon je bil začasno preklican zaradi dejanskih ali pravnih razlogov;

| (c) | ki so družinski člani državljanov Unije, ki so uveljavili svojo pravico do prostega gibanja v Uniji; |
| --- | --- |

(c)

ki so družinski člani državljanov Unije, ki so uveljavili svojo pravico do prostega gibanja v Uniji;

| (d) | ki imajo status rezidenta za daljši čas v državi članici v skladu z Direktivo Sveta 2003/109/ES (19); |
| --- | --- |

(d)

ki imajo status rezidenta za daljši čas v državi članici v skladu z Direktivo Sveta 2003/109/ES (19);

| (e) | ki imajo skupaj s svojimi družinski člani in ne glede na svoje državljanstvo pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije v skladu s sporazumi bodisi med Unijo in njenimi državami članicami ter tretjimi državami bodisi med Unijo in tretjimi državami; |
| --- | --- |

(e)

ki imajo skupaj s svojimi družinski člani in ne glede na svoje državljanstvo pravico do prostega gibanja, enakovredno pravici državljanov Unije v skladu s sporazumi bodisi med Unijo in njenimi državami članicami ter tretjimi državami bodisi med Unijo in tretjimi državami;

| (f) | ki pridejo v Unijo kot zaposleni na usposabljanju v okviru premestitve znotraj podjetja v skladu z Direktivo 2014/66/EU; |
| --- | --- |

(f)

ki pridejo v Unijo kot zaposleni na usposabljanju v okviru premestitve znotraj podjetja v skladu z Direktivo 2014/66/EU;

| (g) | ki so sprejeti kot visoko kvalificirani delavci v skladu z Direktivo Sveta 2009/50/ES (20). |
| --- | --- |

(g)

ki so sprejeti kot visoko kvalificirani delavci v skladu z Direktivo Sveta 2009/50/ES (20).

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „državljan tretje države“ pomeni osebo, ki ni državljan Unije v smislu člena 20(1) PDEU; |
| --- | --- |

1.

„državljan tretje države“ pomeni osebo, ki ni državljan Unije v smislu člena 20(1) PDEU;

| 2. | „raziskovalec“ pomeni državljana tretje države z doktoratom ali ustrezno visokošolsko kvalifikacijo, ki državljanu tretje države omogoča vpis v programe doktorskih študijev, ki ga izbere raziskovalna organizacija in je sprejet na ozemlje države članice za izvajanje raziskovalne dejavnosti, za katero se običajno zahtevajo takšne kvalifikacije; |
| --- | --- |

2.

„raziskovalec“ pomeni državljana tretje države z doktoratom ali ustrezno visokošolsko kvalifikacijo, ki državljanu tretje države omogoča vpis v programe doktorskih študijev, ki ga izbere raziskovalna organizacija in je sprejet na ozemlje države članice za izvajanje raziskovalne dejavnosti, za katero se običajno zahtevajo takšne kvalifikacije;

| 3. | „študent“ pomeni državljana tretje države, ki je bil sprejet na visokošolski zavod in na ozemlje države članice, da lahko opravlja osnovni namen, tj. redni študij v visokošolskem izobraževalnem programu, ki ga priznava ta država članica, vključno z diplomami, spričevali ali doktorati, pridobljenimi na visokošolskem zavodu, to pa lahko vključuje pripravljalni tečaj pred omenjenim izobraževanjem v skladu z nacionalnim pravom ali obvezno usposabljanje; |
| --- | --- |

3.

„študent“ pomeni državljana tretje države, ki je bil sprejet na visokošolski zavod in na ozemlje države članice, da lahko opravlja osnovni namen, tj. redni študij v visokošolskem izobraževalnem programu, ki ga priznava ta država članica, vključno z diplomami, spričevali ali doktorati, pridobljenimi na visokošolskem zavodu, to pa lahko vključuje pripravljalni tečaj pred omenjenim izobraževanjem v skladu z nacionalnim pravom ali obvezno usposabljanje;

| 4. | „učenec“ pomeni državljana tretje države, ki je bil sprejet na ozemlje države članice zaradi vključitve v priznan, državni ali regionalni program srednješolskega izobraževanja, ki ustreza stopnji 2 ali 3 mednarodne standardne klasifikacije izobraževanja, v okviru programa izmenjave učencev ali izobraževalnega projekta, ki ga upravlja izobraževalna ustanova v skladu z nacionalnim pravom ali upravno prakso; |
| --- | --- |

4.

„učenec“ pomeni državljana tretje države, ki je bil sprejet na ozemlje države članice zaradi vključitve v priznan, državni ali regionalni program srednješolskega izobraževanja, ki ustreza stopnji 2 ali 3 mednarodne standardne klasifikacije izobraževanja, v okviru programa izmenjave učencev ali izobraževalnega projekta, ki ga upravlja izobraževalna ustanova v skladu z nacionalnim pravom ali upravno prakso;

| 5. | „pripravnik“ pomeni državljana tretje države, ki ima stopnjo visokošolske izobrazbe ali ki je vključen v študijski program v tretji državi, ki omogoča pridobitev stopnje visokošolske izobrazbe in je bil sprejet na ozemlje države članice v okviru programa opravljanja pripravništva, da bi pridobil znanje, prakso in izkušnje v poklicnem okolju; |
| --- | --- |

5.

„pripravnik“ pomeni državljana tretje države, ki ima stopnjo visokošolske izobrazbe ali ki je vključen v študijski program v tretji državi, ki omogoča pridobitev stopnje visokošolske izobrazbe in je bil sprejet na ozemlje države članice v okviru programa opravljanja pripravništva, da bi pridobil znanje, prakso in izkušnje v poklicnem okolju;

| 6. | „prostovoljec“ pomeni državljana tretje države, ki je bil sprejet na ozemlje države članice, da sodeluje v programu prostovoljskega dela; |
| --- | --- |

6.

„prostovoljec“ pomeni državljana tretje države, ki je bil sprejet na ozemlje države članice, da sodeluje v programu prostovoljskega dela;

| 7. | „program prostovoljskega dela“ pomeni program dejavnosti praktične solidarnosti, osnovan na programu, ki ga prizna zadevna država članica ali Unija, in neprofitno uresničuje cilje splošnega interesa, za katerega dejavnosti se ne prejme plačila, razen za povračilo stroškov in/ali žepnino; |
| --- | --- |

7.

„program prostovoljskega dela“ pomeni program dejavnosti praktične solidarnosti, osnovan na programu, ki ga prizna zadevna država članica ali Unija, in neprofitno uresničuje cilje splošnega interesa, za katerega dejavnosti se ne prejme plačila, razen za povračilo stroškov in/ali žepnino;

| 8. | „varuška au pair“ pomeni državljana tretje države, ki je sprejet na ozemlje države članice, ker ga začasno sprejme družina, da bi izboljšal svoje jezikovne sposobnosti in poznavanje zadevne države članice v zameno za lažja gospodinjska dela in skrb za otroke; |
| --- | --- |

8.

„varuška au pair“ pomeni državljana tretje države, ki je sprejet na ozemlje države članice, ker ga začasno sprejme družina, da bi izboljšal svoje jezikovne sposobnosti in poznavanje zadevne države članice v zameno za lažja gospodinjska dela in skrb za otroke;

| 9. | „raziskovanje“ pomeni sistematično ustvarjalno delo za povečanje zaloge znanja, vključno z znanjem o ljudeh, kulturi in družbi, ter izkoriščanje tega znanja pri iskanju novih možnosti uporabe; |
| --- | --- |

9.

„raziskovanje“ pomeni sistematično ustvarjalno delo za povečanje zaloge znanja, vključno z znanjem o ljudeh, kulturi in družbi, ter izkoriščanje tega znanja pri iskanju novih možnosti uporabe;

| 10. | „raziskovalna organizacija“ pomeni vsako javno ali zasebno organizacijo, ki izvaja raziskave; |
| --- | --- |

10.

„raziskovalna organizacija“ pomeni vsako javno ali zasebno organizacijo, ki izvaja raziskave;

| 11. | „izobraževalna ustanova“ pomeni javno ali zasebno srednješolsko izobraževalno ustanovo, ki jo priznava zadevna država članica ali katere izobraževalni programi se priznajo v skladu z nacionalnim pravom ali upravno prakso na podlagi preglednih meril in ki sodeluje v programu izmenjave učencev ali izobraževalnem projektu za namene, določene v tej direktivi; |
| --- | --- |

11.

„izobraževalna ustanova“ pomeni javno ali zasebno srednješolsko izobraževalno ustanovo, ki jo priznava zadevna država članica ali katere izobraževalni programi se priznajo v skladu z nacionalnim pravom ali upravno prakso na podlagi preglednih meril in ki sodeluje v programu izmenjave učencev ali izobraževalnem projektu za namene, določene v tej direktivi;

| 12. | „izobraževalni projekt“ pomeni sklop izobraževalnih dejavnosti, ki jih organizira izobraževalna ustanova države članice v sodelovanju s podobnimi ustanovami v tretji državi zaradi izmenjave kultur in znanja: |
| --- | --- |

12.

„izobraževalni projekt“ pomeni sklop izobraževalnih dejavnosti, ki jih organizira izobraževalna ustanova države članice v sodelovanju s podobnimi ustanovami v tretji državi zaradi izmenjave kultur in znanja:

| 13. | „visokošolski zavod“ pomeni vsako vrsto visokošolskega zavoda, ki je priznana oziroma obravnavana kot takšna v skladu z nacionalnim pravom in ki v skladu z nacionalnim pravom ali prakso omogoča priznane stopnje visokošolske izobrazbe ali druge priznane terciarne kvalifikacije, ne glede na to, kako se takšen zavod imenuje, ali vsak zavod, ki v skladu z nacionalnim pravom ali prakso nudi poklicno izobraževanje ali usposabljanje na terciarni ravni; |
| --- | --- |

13.

„visokošolski zavod“ pomeni vsako vrsto visokošolskega zavoda, ki je priznana oziroma obravnavana kot takšna v skladu z nacionalnim pravom in ki v skladu z nacionalnim pravom ali prakso omogoča priznane stopnje visokošolske izobrazbe ali druge priznane terciarne kvalifikacije, ne glede na to, kako se takšen zavod imenuje, ali vsak zavod, ki v skladu z nacionalnim pravom ali prakso nudi poklicno izobraževanje ali usposabljanje na terciarni ravni;

| 14. | „subjekt gostitelj“ pomeni raziskovalno organizacijo, visokošolski zavod, izobraževalno ustanovo, organizacijo, pristojno za program prostovoljskih služb, ali subjekt, ki gosti pripravnike, kamor je dodeljen državljan tretje države za namene te direktive in ki se nahaja na ozemlju zadevne države članice, ne glede na pravno obliko, v skladu z nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

14.

„subjekt gostitelj“ pomeni raziskovalno organizacijo, visokošolski zavod, izobraževalno ustanovo, organizacijo, pristojno za program prostovoljskih služb, ali subjekt, ki gosti pripravnike, kamor je dodeljen državljan tretje države za namene te direktive in ki se nahaja na ozemlju zadevne države članice, ne glede na pravno obliko, v skladu z nacionalnim pravom;

| 15. | „družina gostiteljica“ pomeni družino, ki varuško au pair na podlagi sporazuma, sklenjenega med to družino in varuško au pair, začasno sprejme na ozemlju države članice in jo vključi v vsakodnevno družinsko življenje; |
| --- | --- |

15.

„družina gostiteljica“ pomeni družino, ki varuško au pair na podlagi sporazuma, sklenjenega med to družino in varuško au pair, začasno sprejme na ozemlju države članice in jo vključi v vsakodnevno družinsko življenje;

| 16. | „zaposlitev“ pomeni izvajanje dejavnosti, ki zajemajo opravljanje vseh oblik dela, urejenih z nacionalnim pravom, veljavnimi kolektivnimi pogodbami ali v skladu z ustaljeno prakso, za delodajalca ali po njegovih navodilih ali pod njegovim nadzorom; |
| --- | --- |

16.

„zaposlitev“ pomeni izvajanje dejavnosti, ki zajemajo opravljanje vseh oblik dela, urejenih z nacionalnim pravom, veljavnimi kolektivnimi pogodbami ali v skladu z ustaljeno prakso, za delodajalca ali po njegovih navodilih ali pod njegovim nadzorom;

| 17. | „delodajalec“ pomeni vsako fizično osebo ali pravni subjekt, za katerega ali po navodilih ali pod nadzorom katerega se zaposlitev izvaja; |
| --- | --- |

17.

„delodajalec“ pomeni vsako fizično osebo ali pravni subjekt, za katerega ali po navodilih ali pod nadzorom katerega se zaposlitev izvaja;

| 18. | „prva država članica“ pomeni državo članico, ki državljanu tretje države prva izda dovoljenje na podlagi te direktive; |
| --- | --- |

18.

„prva država članica“ pomeni državo članico, ki državljanu tretje države prva izda dovoljenje na podlagi te direktive;

| 19. | „druga država članica“ pomeni vsako državo članico, ki ni prva država članica; |
| --- | --- |

19.

„druga država članica“ pomeni vsako državo članico, ki ni prva država članica;

| 20. | „programi Unije ali večstranski programi, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti“ pomeni programe, ki jih financirajo Unija ali države članice in spodbujajo mobilnost državljanov tretjih držav v Uniji ali v državah članicah s sodelovanjem v teh programih; |
| --- | --- |

20.

„programi Unije ali večstranski programi, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti“ pomeni programe, ki jih financirajo Unija ali države članice in spodbujajo mobilnost državljanov tretjih držav v Uniji ali v državah članicah s sodelovanjem v teh programih;

| 21. | „dovoljenje“ pomeni dovoljenje za prebivanje ali, če je tako določeno v nacionalnem pravu, vizum za dolgoročno prebivanje, izdan(-o) za namene te direktive; |
| --- | --- |

21.

„dovoljenje“ pomeni dovoljenje za prebivanje ali, če je tako določeno v nacionalnem pravu, vizum za dolgoročno prebivanje, izdan(-o) za namene te direktive;

| 22. | „dovoljenje za prebivanje“ pomeni dovoljenje, izdano v skladu z določbami o obliki iz Uredbe (ES) št. 1030/2002, ki imetniku omogoča zakonito bivanje na ozemlju države članice; |
| --- | --- |

22.

„dovoljenje za prebivanje“ pomeni dovoljenje, izdano v skladu z določbami o obliki iz Uredbe (ES) št. 1030/2002, ki imetniku omogoča zakonito bivanje na ozemlju države članice;

| 23. | „vizum za dolgoročno prebivanje“ pomeni dovoljenje, ki ga izda država članica v skladu s členom 18 Schengenske konvencije (21) ali ki je izdano v skladu z nacionalnim pravom držav članic, ki schengenskega pravnega reda ne uporabljajo v celoti; |
| --- | --- |

23.

„vizum za dolgoročno prebivanje“ pomeni dovoljenje, ki ga izda država članica v skladu s členom 18 Schengenske konvencije (21) ali ki je izdano v skladu z nacionalnim pravom držav članic, ki schengenskega pravnega reda ne uporabljajo v celoti;

21

| 24. | „družinski člani“ pomeni državljane tretjih držav, kakor so opredeljeni v členu 4(1) Direktive 2003/86/ES. |
| --- | --- |

24.

„družinski člani“ pomeni državljane tretjih držav, kakor so opredeljeni v členu 4(1) Direktive 2003/86/ES.

Člen 4

Ugodnejše določbe

1.   Ta direktiva ne posega v ugodnejše določbe:

| (a) | dvostranskih ali večstranskih sporazumov, sklenjenih med Unijo ali Unijo in njenimi državami članicami ter eno ali več tretjimi državami, ali |
| --- | --- |

(a)

dvostranskih ali večstranskih sporazumov, sklenjenih med Unijo ali Unijo in njenimi državami članicami ter eno ali več tretjimi državami, ali

| (b) | dvostranskih ali večstranskih sporazumov, sklenjenih med eno ali več državami članicami in eno ali več tretjimi državami. |
| --- | --- |

(b)

dvostranskih ali večstranskih sporazumov, sklenjenih med eno ali več državami članicami in eno ali več tretjimi državami.

2.   Ta direktiva ne posega v pravico države članice, da sprejme ali ohrani določbe, ki so ugodnejše za državljane tretjih držav, za katere se ta direktiva uporablja v zvezi s točko (a) člena 10(2) ter členi 18, 22, 23, 24, 25, 26, 34 in 35.

POGLAVJE II

SPREJEM

Člen 5

Načela

1.   Sprejem državljanov tretjih držav v skladu s to direktivo je pogojen s preverjanjem pisnih dokazil, da državljan tretje države izpolnjuje:

| (a) | splošne pogoje iz člena 7 in |
| --- | --- |

(a)

splošne pogoje iz člena 7 in

| (b) | ustrezne posebne pogoje iz členov 8, 11, 12, 13, 14 ali 16. |
| --- | --- |

(b)

ustrezne posebne pogoje iz členov 8, 11, 12, 13, 14 ali 16.

2.   Države članice lahko zahtevajo, da prosilec predloži pisna dokazila iz odstavka 1 v uradnem jeziku zadevne države članice ali v katerem koli uradnem jeziku Unije, ki ga določi ta država članica.

3.   Kadar so izpolnjeni vsi splošni pogoji in ustrezni posebni pogoji, so državljani tretjih držav upravičeni do dovoljenja.

Kadar država članica izdaja dovoljenja za prebivanje le na svojem ozemlju in so izpolnjeni vsi pogoji za sprejem iz te direktive, zadevna država članica državljanu tretje države izda potrebni vizum.

Člen 6

Število sprejemov

Ta direktiva ne vpliva na pravico države članice, da v skladu s členom 79(5) PDEU določi število sprejemov državljanov tretjih držav iz člena 2(1) te direktive, razen študentov, če zadevna država članica meni, da so ali bodo vzpostavili delovno razmerje. Na tej podlagi se lahko prošnja za dovoljenje šteje za nedopustno ali se zavrne.

Člen 7

Splošni pogoji

1.   V zvezi s sprejemom državljana tretje države na podlagi te direktive prosilec:

| (a) | predloži veljavno potno listino v skladu z nacionalnim pravom zadevne države članice in, če se zahteva, prošnjo za vizum ali veljavni vizum ali, kadar je ustrezno, veljavno dovoljenje za prebivanje ali veljavni vizum za dolgoročno prebivanje; države članice lahko zahtevajo, da obdobje veljavnosti potne listine pokriva najmanj obdobje načrtovanega bivanja; |
| --- | --- |

(a)

predloži veljavno potno listino v skladu z nacionalnim pravom zadevne države članice in, če se zahteva, prošnjo za vizum ali veljavni vizum ali, kadar je ustrezno, veljavno dovoljenje za prebivanje ali veljavni vizum za dolgoročno prebivanje; države članice lahko zahtevajo, da obdobje veljavnosti potne listine pokriva najmanj obdobje načrtovanega bivanja;

| (b) | za načrtovano bivanje predloži dovoljenje staršev ali enakovreden dokument, če je v skladu z nacionalnim pravom zadevne države članice državljan tretje države mladoleten; |
| --- | --- |

(b)

za načrtovano bivanje predloži dovoljenje staršev ali enakovreden dokument, če je v skladu z nacionalnim pravom zadevne države članice državljan tretje države mladoleten;

| (c) | predloži dokazilo, da državljan tretje države ima ali, če je tako določeno v nacionalnem pravu, da je zaprosil za zdravstveno zavarovanje za vsa tveganja, za katera so običajno zavarovani državljani zadevne države članice; zavarovanje mora biti veljavno ves čas načrtovanega bivanja; |
| --- | --- |

(c)

predloži dokazilo, da državljan tretje države ima ali, če je tako določeno v nacionalnem pravu, da je zaprosil za zdravstveno zavarovanje za vsa tveganja, za katera so običajno zavarovani državljani zadevne države članice; zavarovanje mora biti veljavno ves čas načrtovanega bivanja;

| (d) | predloži dokazilo, če to zahteva država članica, da je bila pristojbina za obravnavo prošnje, določena v členu 36, plačana; |
| --- | --- |

(d)

predloži dokazilo, če to zahteva država članica, da je bila pristojbina za obravnavo prošnje, določena v členu 36, plačana;

| (e) | predloži dokazilo, ki ga zahteva zadevna država članica, da bo imel državljan tretje države med načrtovanim bivanjem zagotovljena zadostna sredstva za kritje stroškov preživljanja, ne da bi bremenil sistem socialne pomoči države članice, in stroškov povratka. Ocena zadostnih sredstev temelji na obravnavi vsakega posameznega primera in se pri njej upoštevajo sredstva, ki med drugim izhajajo iz dotacij, podiplomskih ali drugih štipendij, veljavne pogodbe o delu, zavezujoče ponudbe za delo ali finančne zaveze v okviru organizacije s programom izmenjave učencev, subjekta, ki gosti pripravnike, organizacije s programom za prostovoljsko delo, družine gostiteljice ali posredovalne organizacije za varuške au pair. |
| --- | --- |

(e)

predloži dokazilo, ki ga zahteva zadevna država članica, da bo imel državljan tretje države med načrtovanim bivanjem zagotovljena zadostna sredstva za kritje stroškov preživljanja, ne da bi bremenil sistem socialne pomoči države članice, in stroškov povratka. Ocena zadostnih sredstev temelji na obravnavi vsakega posameznega primera in se pri njej upoštevajo sredstva, ki med drugim izhajajo iz dotacij, podiplomskih ali drugih štipendij, veljavne pogodbe o delu, zavezujoče ponudbe za delo ali finančne zaveze v okviru organizacije s programom izmenjave učencev, subjekta, ki gosti pripravnike, organizacije s programom za prostovoljsko delo, družine gostiteljice ali posredovalne organizacije za varuške au pair.

2.   Države članice lahko od prosilca zahtevajo, da jih obvesti o naslovu zadevnega državljana tretje države na njihovem ozemlju.

Kadar je po nacionalnem pravu držav članic treba ob vložitvi prošnje sporočiti naslov in zadevni državljan tretje države še ne pozna prihodnjega naslova, državam članicam zadošča seznanjenost z začasnim naslovom. V takšnem primeru državljan tretje države sporoči stalni naslov najpozneje ob izdaji dovoljenja na podlagi člena 17.

3.   Države članice lahko navedejo referenčni znesek, ki po njihovem pomeni „zadostna sredstva“, kot je navedeno v točki (e) odstavka 1. Presoja zadostnih sredstev mora temeljiti na preučitvi posameznega primera.

4.   Prošnja se predloži in preuči bodisi kadar zadevni državljan tretje države prebiva izven ozemlja države članice, v kateri želi biti sprejet, bodisi kadar kot imetnik veljavnega dovoljenja za prebivanje ali vizuma za dolgoročno prebivanje že zakonito prebiva v tej državi članici.

Z odstopanjem lahko države članice v skladu s svojim nacionalnim pravom sprejmejo prošnjo, ki je predložena, ko zadevni državljan tretje države nima veljavnega dovoljenja za prebivanje ali vizuma za dolgoročno prebivanje, vendar je zakonito prisoten na njenem ozemlju.

5.   Države članice določijo, ali mora prošnjo predložiti državljan tretje države, subjekt gostitelj ali kdor koli od njiju.

6.   Državljanov tretjih držav, za katere se šteje, da bi lahko ogrožali javni red, javno varnost ali javno zdravje, se ne sprejme.

Člen 8

Posebni pogoji za raziskovalce

1.   Poleg splošnih pogojev iz člena 7 v zvezi s sprejemom državljana tretje države za namen raziskovanja prosilec predloži sporazum o gostovanju ali, če je to določeno v nacionalnem pravu, pogodbo, v skladu s členom 10.

2.   Države članice lahko v skladu z nacionalnim pravom od raziskovalne organizacije zahtevajo pisno zavezo, da je v primeru, ko raziskovalec nezakonito ostane na ozemlju zadevne države članice, ta raziskovalna organizacija dolžna poravnati stroške v zvezi z bivanjem in povratkom raziskovalca, ki so se krili iz javnih sredstev. Finančna obveznost raziskovalne organizacije preneha najpozneje šest mesecev po prenehanju veljavnosti sporazuma o gostovanju.

Kadar se pravica raziskovalca do prebivanja podaljša v skladu s členom 25, se obveznosti raziskovalne organizacije iz prvega pododstavka tega odstavka omejijo do datuma začetka dovoljenja za prebivanje za namen iskanja zaposlitve ali podjetništva.

3.   Država članica, ki je vzpostavila odobritveni postopek za raziskovalne organizacije v skladu s členom 9, prosilce oprostijo predložitve enega ali več dokumentov ali dokazil iz odstavka 2 tega člena ali iz točk (c), (d) ali (e) člena 7(1) ali iz člena 7(2), kadar državljane tretje države gostijo odobrene raziskovalne organizacije.

Člen 9

Odobritev raziskovalnih organizacij

1.   Države članice se lahko odločijo vzpostaviti postopek za odobritev javnih in/ali zasebnih raziskovalnih organizacij, ki želijo gostiti raziskovalca v skladu s postopkom za sprejem, določenim v tej direktivi.

2.   Odobritev raziskovalnih organizacij je skladna s postopki, določenimi v nacionalnem pravu ali upravni praksi zadevne države članice. Raziskovalne organizacije vložijo prošnje za odobritev v skladu s temi postopki ter jih ustrezno utemeljijo s svojimi statutarnimi nalogami ali poslovnimi nameni, kakor je primerno, ter z dokazili, da izvajajo raziskave.

Odobritev se raziskovalnim organizacijam dodeli za obdobje najmanj petih let. Izjemoma lahko države članice dodelijo odobritev za krajše obdobje.

3.   Država članica lahko, poleg drugih ukrepov, zavrne podaljšanje ali odvzame odobritev, kadar:

| (a) | raziskovalna organizacija ne izpolnjuje več odstavka 2 tega člena, člena 8(2) ali člena 10(7); |
| --- | --- |

(a)

raziskovalna organizacija ne izpolnjuje več odstavka 2 tega člena, člena 8(2) ali člena 10(7);

| (b) | je bila odobritev pridobljena na nepošten način; ali |
| --- | --- |

(b)

je bila odobritev pridobljena na nepošten način; ali

| (c) | je raziskovalna organizacija z državljanom tretje države podpisala sporazum o gostovanju na nepošten ali malomaren način. |
| --- | --- |

(c)

je raziskovalna organizacija z državljanom tretje države podpisala sporazum o gostovanju na nepošten ali malomaren način.

Kadar je bila prošnja za podaljšanje zavrnjena ali je bila odobritev odvzeta, se lahko zadevni organizaciji prepove ponovna vložitev prošnje za odobritev za obdobje največ petih let od datuma objave odločitve o nepodaljšanju ali odvzemu.

Člen 10

Sporazum o gostovanju

1.   Raziskovalna organizacija, ki želi gostiti državljana tretje države za namen raziskovanja, z njim podpiše sporazum o gostovanju. Države članice lahko določijo, da se za namene te direktive pogodbe, ki vsebujejo elemente iz odstavka 2 in, kadar je ustrezno, odstavka 3, štejejo kot enakovredne sporazumom o gostovanju.

2.   Sporazum o gostovanju zajema:

| (a) | naslov ali namen raziskovalne dejavnosti ali raziskovalnega področja; |
| --- | --- |

(a)

naslov ali namen raziskovalne dejavnosti ali raziskovalnega področja;

| (b) | zavezo državljana tretje države, da si bo prizadeval dokončati raziskovalno dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

zavezo državljana tretje države, da si bo prizadeval dokončati raziskovalno dejavnost;

| (c) | zavezo raziskovalne organizacije, da bo gostila državljana tretje države za namene dokončanja raziskovalne dejavnosti; |
| --- | --- |

(c)

zavezo raziskovalne organizacije, da bo gostila državljana tretje države za namene dokončanja raziskovalne dejavnosti;

| (d) | datum začetka in konca ali predvideno trajanje raziskovalne dejavnosti; |
| --- | --- |

(d)

datum začetka in konca ali predvideno trajanje raziskovalne dejavnosti;

| (e) | informacije o nameravani mobilnosti v eni ali več drugih državah članicah, če je mobilnost znana ob vložitvi prošnje v prvi državi članici. |
| --- | --- |

(e)

informacije o nameravani mobilnosti v eni ali več drugih državah članicah, če je mobilnost znana ob vložitvi prošnje v prvi državi članici.

3.   Države članice lahko tudi zahtevajo, da sporazum o gostovanju vključuje:

| (a) | informacije o pravnem razmerju med raziskovalno organizacijo in raziskovalcem; |
| --- | --- |

(a)

informacije o pravnem razmerju med raziskovalno organizacijo in raziskovalcem;

| (b) | informacije o delovnih pogojih raziskovalca. |
| --- | --- |

(b)

informacije o delovnih pogojih raziskovalca.

4.   Raziskovalne organizacije lahko podpišejo sporazume o gostovanju samo, če so pristojne instance v organizaciji odobrili raziskovalno dejavnost, potem ko so preučile:

| (a) | namen in predvideno trajanje raziskovalne dejavnosti ter razpoložljivost potrebnih finančnih sredstev za njeno izvedbo; |
| --- | --- |

(a)

namen in predvideno trajanje raziskovalne dejavnosti ter razpoložljivost potrebnih finančnih sredstev za njeno izvedbo;

| (b) | kvalifikacije državljana tretje države glede na cilje raziskovanja, kakor jih dokazuje overjena kopija potrdila o njegovih kvalifikacijah. |
| --- | --- |

(b)

kvalifikacije državljana tretje države glede na cilje raziskovanja, kakor jih dokazuje overjena kopija potrdila o njegovih kvalifikacijah.

5.   Sporazum o gostovanju samodejno preneha veljati, če državljanu tretje države ni dovoljen vstop ali če se prekine pravno razmerje med raziskovalcem in raziskovalno organizacijo.

6.   Raziskovalne organizacije nemudoma obvestijo pristojni organ zadevne države članice o vseh okoliščinah, ki bi lahko ovirale izvajanje sporazuma o gostovanju.

7.   Države članice lahko določijo, da v dveh mesecih od datuma prenehanja veljavnosti zadevnega sporazuma o gostovanju raziskovalna organizacija pristojnim organom, imenovanim v ta namen, zagotovi, da je bila raziskovalna dejavnost izvedena.

8.   Države članice lahko v svojem nacionalnem pravu določijo posledice odvzema odobritve ali zavrnitve podaljšanja odobritve za obstoječe sporazume o gostovanju, sklenjene v skladu s tem členom, pa tudi posledice za dovoljenja zadevnih raziskovalcev.

Člen 11

Posebni pogoji za študente

1.   Poleg splošnih pogojev iz člena 7 prosilec v zvezi s sprejemom državljana tretje države za namen študija predloži dokazila:

| (a) | da je bil državljan tretje države sprejet na študij v okviru izobraževalnega programa s strani visokošolskega zavoda; |
| --- | --- |

(a)

da je bil državljan tretje države sprejet na študij v okviru izobraževalnega programa s strani visokošolskega zavoda;

| (b) | če to zahteva država članica, da so bile pristojbine, ki jih zaračunava visokošolski zavod, plačane; |
| --- | --- |

(b)

če to zahteva država članica, da so bile pristojbine, ki jih zaračunava visokošolski zavod, plačane;

| (c) | če to zahteva država članica, dokazilo o zadostnem znanju jezika izobraževalnega programa, v katerega se je vpisal; |
| --- | --- |

(c)

če to zahteva država članica, dokazilo o zadostnem znanju jezika izobraževalnega programa, v katerega se je vpisal;

| (d) | če to zahteva država članica, da bo državljan tretje države imel dovolj sredstev za kritje stroškov študija. |
| --- | --- |

(d)

če to zahteva država članica, da bo državljan tretje države imel dovolj sredstev za kritje stroškov študija.

2.   Za državljane tretjih držav, ki so zaradi vpisa na visokošolski zavod samodejno upravičeni do zdravstvenega zavarovanja za vsa tveganja, za katera so običajno zavarovani državljani zadevne države članice, se šteje, da izpolnjujejo pogoj iz točke (c) člena 7(1).

3.   Država članica, ki je vzpostavila odobritveni postopek za visokošolske zavode v skladu s členom 15, prosilce oprostijo predložitve enega ali več dokumentov ali dokazil iz točk (b), (c) ali (d) odstavka 1 tega člena ali iz točke (d) člena 7(1) ali iz člena 7(2), kadar državljane tretje države gostijo odobreni visokošolski zavodi.

Člen 12

Posebni pogoji za učence

1.   Poleg splošnih pogojev iz člena 7 prosilec v zvezi s sprejemom državljana tretje države za namen programa izmenjave učencev ali izobraževalnega projekta predloži dokazila:

| (a) | da državljan tretje države ni star manj ali več oziroma ni v razredu, ki je nižji ali višji od razreda, kot določi zadevna država članica; |
| --- | --- |

(a)

da državljan tretje države ni star manj ali več oziroma ni v razredu, ki je nižji ali višji od razreda, kot določi zadevna država članica;

| (b) | o sprejemu v izobraževalno ustanovo; |
| --- | --- |

(b)

o sprejemu v izobraževalno ustanovo;

| (c) | o sodelovanju v priznanem, državnem ali regionalnem izobraževalnem programu v okviru programa izmenjave učencev ali izobraževalnega projekta, ki ga vodi izobraževalni zavod v skladu z nacionalnim pravom ali upravno prakso; |
| --- | --- |

(c)

o sodelovanju v priznanem, državnem ali regionalnem izobraževalnem programu v okviru programa izmenjave učencev ali izobraževalnega projekta, ki ga vodi izobraževalni zavod v skladu z nacionalnim pravom ali upravno prakso;

| (d) | da izobraževalna ustanova ali – če je to določeno v nacionalnem pravu – tretja stran prevzema odgovornost za državljana tretje države za ves čas bivanja na ozemlju zadevne države članice, zlasti glede stroškov študija; |
| --- | --- |

(d)

da izobraževalna ustanova ali – če je to določeno v nacionalnem pravu – tretja stran prevzema odgovornost za državljana tretje države za ves čas bivanja na ozemlju zadevne države članice, zlasti glede stroškov študija;

| (e) | da bo državljan tretje države v času bivanja nastanjen pri družini ali v posebnem nastanitvenem objektu v okviru izobraževalne ustanove ali – če je to predvideno v nacionalnem pravu – katerem koli objektu, ki izpolnjuje pogoje, ki jih določi zadevna država članica, in je izbran na podlagi pravil programa izmenjave učencev ali izobraževalnega projekta, v katerem sodeluje državljan tretje države. |
| --- | --- |

(e)

da bo državljan tretje države v času bivanja nastanjen pri družini ali v posebnem nastanitvenem objektu v okviru izobraževalne ustanove ali – če je to predvideno v nacionalnem pravu – katerem koli objektu, ki izpolnjuje pogoje, ki jih določi zadevna država članica, in je izbran na podlagi pravil programa izmenjave učencev ali izobraževalnega projekta, v katerem sodeluje državljan tretje države.

2.   Države članice lahko omejijo sprejem učencev, ki sodelujejo v programu izmenjave učencev ali izobraževalnem projektu, na državljane tistih tretjih držav, ki nudijo isto možnost njihovim državljanom.

Člen 13

Posebni pogoji za pripravnike

1.   Poleg splošnih pogojev iz člena 7 prosilec v zvezi s sprejemom državljana tretje države za namen opravljanja pripravništva:

| (a) | predloži sporazum o opravljanju pripravništva s subjektom gostiteljem, ki določa teoretično in praktično usposabljanje. Države članice lahko zahtevajo, da tak sporazum o opravljanju pripravništva odobri pristojni organ, in da pogoji, na katerih sporazum temelji, izpolnjujejo zahteve, določene v skladu z nacionalnim pravom, kolektivnimi pogodbami ali prakso zadevne države članice. Sporazum o opravljanju pripravništva vsebuje:






  (i) | opis programa usposabljanja, vključno z izobraževalnimi cilji ali učnimi elementi; |
| --- | --- | --- |

(a)

predloži sporazum o opravljanju pripravništva s subjektom gostiteljem, ki določa teoretično in praktično usposabljanje. Države članice lahko zahtevajo, da tak sporazum o opravljanju pripravništva odobri pristojni organ, in da pogoji, na katerih sporazum temelji, izpolnjujejo zahteve, določene v skladu z nacionalnim pravom, kolektivnimi pogodbami ali prakso zadevne države članice. Sporazum o opravljanju pripravništva vsebuje:

(i)

opis programa usposabljanja, vključno z izobraževalnimi cilji ali učnimi elementi;

| (ii) | trajanje pripravništva; |
| --- | --- |

(ii)

trajanje pripravništva;

| (iii) | kraj in pogoje za nadzor nad pripravništvom; |
| --- | --- |

(iii)

kraj in pogoje za nadzor nad pripravništvom;

| (iv) | ure pripravništva in |
| --- | --- |

(iv)

ure pripravništva in

| (v) | pravno razmerje med pripravnikom in subjektom gostiteljem; |
| --- | --- |

(v)

pravno razmerje med pripravnikom in subjektom gostiteljem;

| (b) | predloži dokazila o stopnji visokošolske izobrazbe, pridobljeni v dveh letih pred datumom vložitve prošnje, ali dokaz o vključitvi v študij, ki omogoča pridobitev stopnje visokošolske izobrazbe; |
| --- | --- |

(b)

predloži dokazila o stopnji visokošolske izobrazbe, pridobljeni v dveh letih pred datumom vložitve prošnje, ali dokaz o vključitvi v študij, ki omogoča pridobitev stopnje visokošolske izobrazbe;

| (c) | če država članica to zahteva, predloži dokazila, da bo imel državljan tretje države zadostna sredstva za kritje stroškov opravljanja pripravništva; |
| --- | --- |

(c)

če država članica to zahteva, predloži dokazila, da bo imel državljan tretje države zadostna sredstva za kritje stroškov opravljanja pripravništva;

| (d) | če država članica to zahteva, predloži dokazila, da ima državljan tretje države potrebno jezikovno znanje ali se bo jezikovno usposabljal, da bo pridobil potrebno znanje za namen pripravništva; |
| --- | --- |

(d)

če država članica to zahteva, predloži dokazila, da ima državljan tretje države potrebno jezikovno znanje ali se bo jezikovno usposabljal, da bo pridobil potrebno znanje za namen pripravništva;

| (e) | če država članica to zahteva, predloži dokazila o tem, da subjekt gostitelj prevzame odgovornost za državljana tretje države za ves čas njegovega bivanja na ozemlju zadevne države članice, zlasti glede stroškov preživljanja in nastanitvenih stroškov; |
| --- | --- |

(e)

če država članica to zahteva, predloži dokazila o tem, da subjekt gostitelj prevzame odgovornost za državljana tretje države za ves čas njegovega bivanja na ozemlju zadevne države članice, zlasti glede stroškov preživljanja in nastanitvenih stroškov;

| (f) | če država članica to zahteva, predloži dokazila, da je, če je državljan tretje države ves čas bivanja nastanjen pri subjektu gostitelju, nastanitev v skladu s pogoji, ki jih določi zadevna država članica. |
| --- | --- |

(f)

če država članica to zahteva, predloži dokazila, da je, če je državljan tretje države ves čas bivanja nastanjen pri subjektu gostitelju, nastanitev v skladu s pogoji, ki jih določi zadevna država članica.

2.   Države članice lahko zahtevajo, da je pripravništvo na istem področju in na isti stopnji izobrazbe kot stopnja visokošolske izobrazbe ali študij iz točke (b) odstavka 1.

3.   Države članice lahko od subjekta gostitelja zahtevajo, da utemelji, da pripravništvo ni zamenjava za delovno mesto.

4.   Države članice lahko v skladu z nacionalnim pravom od subjekta gostitelja zahtevajo pisno zavezo, da je v primerih, ko pripravnik nezakonito ostane na ozemlju zadevne države članice, ta subjekt gostitelj dolžan poravnati stroške v zvezi z bivanjem in povratkom pripravnika, ki so se krili iz javnih sredstev. Finančna obveznost subjekta gostitelja preneha najpozneje šest mesecev po prenehanju veljavnosti sporazuma o opravljanju pripravništva.

Člen 14

Posebni pogoji za prostovoljce

1.   Poleg splošnih pogojev iz člena 7 prosilec v zvezi s sprejemom državljana tretje države za namen prostovoljskega dela:

| (a) | predloži sporazum s subjektom gostiteljem ali, če je tako določeno v nacionalnem pravu, drugim pristojnim organom, ki je v zadevni državi članici odgovoren za program prostovoljskega dela, v katerem sodeluje državljan tretje države. Sporazum vsebuje:






  (i) | opis programa prostovoljskega dela; |
| --- | --- | --- |

(a)

predloži sporazum s subjektom gostiteljem ali, če je tako določeno v nacionalnem pravu, drugim pristojnim organom, ki je v zadevni državi članici odgovoren za program prostovoljskega dela, v katerem sodeluje državljan tretje države. Sporazum vsebuje:

(i)

opis programa prostovoljskega dela;

| (ii) | trajanje prostovoljskega dela; |
| --- | --- |

(ii)

trajanje prostovoljskega dela;

| (iii) | kraj in pogoje za nadzor nad izvajanjem prostovoljskega dela; |
| --- | --- |

(iii)

kraj in pogoje za nadzor nad izvajanjem prostovoljskega dela;

| (iv) | ure prostovoljskega dela; |
| --- | --- |

(iv)

ure prostovoljskega dela;

| (v) | razpoložljiva sredstva za kritje stroškov preživljanja in nastanitvenih stroškov in najnižji znesek žepnine ves čas bivanja državljana tretje države in |
| --- | --- |

(v)

razpoložljiva sredstva za kritje stroškov preživljanja in nastanitvenih stroškov in najnižji znesek žepnine ves čas bivanja državljana tretje države in

| (vi) | kadar je ustrezno, usposabljanje, ki mu bo omogočeno kot pomoč pri opravljanju prostovoljskega dela; |
| --- | --- |

(vi)

kadar je ustrezno, usposabljanje, ki mu bo omogočeno kot pomoč pri opravljanju prostovoljskega dela;

| (b) | če država članica to zahteva, predloži dokazila, da je, če je državljan tretje države ves čas bivanja nastanjen pri subjektu gostitelju, nastanitev v skladu s pogoji, ki jih določi zadevna država članica; |
| --- | --- |

(b)

če država članica to zahteva, predloži dokazila, da je, če je državljan tretje države ves čas bivanja nastanjen pri subjektu gostitelju, nastanitev v skladu s pogoji, ki jih določi zadevna država članica;

| (c) | predloži dokazila, da ima subjekt gostitelj ali, če je tako določeno v nacionalnem pravu, drug organ, odgovoren za program prostovoljskega dela, sklenjeno zavarovanje za odgovornost do tretjih oseb; |
| --- | --- |

(c)

predloži dokazila, da ima subjekt gostitelj ali, če je tako določeno v nacionalnem pravu, drug organ, odgovoren za program prostovoljskega dela, sklenjeno zavarovanje za odgovornost do tretjih oseb;

| (d) | če država članica to zahteva, predloži dokazila, da ima državljan tretje države osnovno jezikovno znanje in poznavanje zgodovinskih, političnih in socialnih struktur te države članice ali da bo to znanje pridobil. |
| --- | --- |

(d)

če država članica to zahteva, predloži dokazila, da ima državljan tretje države osnovno jezikovno znanje in poznavanje zgodovinskih, političnih in socialnih struktur te države članice ali da bo to znanje pridobil.

2.   Države članice lahko določijo najnižjo in najvišjo starostno mejo za državljane tretjih držav, ki zaprosijo za sprejem v okviru programa prostovoljskega dela, brez poseganja v pravila Evropske prostovoljske službe.

3.   Od prostovoljcev, ki sodelujejo v Evropski prostovoljski službi, se ne zahteva, da predložijo dokazila v skladu s točko (c) in, kadar je ustrezno, točko (d) odstavka 1.

Člen 15

Odobritev visokošolskih zavodov, izobraževalnih ustanov, organizacij, odgovornih za program prostovoljskega dela, ali subjektov, ki gostijo pripravnike

1.   Za namene te direktive se lahko države članice odločijo vzpostaviti postopek za odobritev visokošolskih zavodov, izobraževalnih ustanov, organizacij, odgovornih za program prostovoljskega dela, ali subjektov, ki gostijo pripravnike.

2.   Odobritev je skladna s postopki, določenimi v nacionalnem pravu ali upravni praksi zadevne države članice.

3.   Kadar se država članica odloči vzpostaviti postopek za odobritev v skladu z odstavkoma 1 in 2, zadevnim subjektom gostiteljem zagotovi jasne in pregledne informacije, med drugim o pogojih in merilih za odobritev, obdobju veljavnosti, posledicah v primeru neupoštevanja, vključno z možnim odvzemom in nepodaljšanjem, ter vseh sankcijah, ki se uporabljajo.

Člen 16

Posebni pogoji za varuške au pair

1.   Poleg splošnih pogojev iz člena 7 državljan tretje države v zvezi s sprejemom državljana tretje države za namen opravljanja dela varuške au pair:

| (a) | predloži pogodbo med državljanom tretje države in družino gostiteljico, v kateri so opredeljene pravice in obveznosti državljana tretje države kot varuške au pair, vključno z določbami o žepnini, ki jo prejme, ustreznimi dogovori, ki varuški au pair omogočajo, da se udeleži tečajev, in največjim številom ur družinskih opravil; |
| --- | --- |

(a)

predloži pogodbo med državljanom tretje države in družino gostiteljico, v kateri so opredeljene pravice in obveznosti državljana tretje države kot varuške au pair, vključno z določbami o žepnini, ki jo prejme, ustreznimi dogovori, ki varuški au pair omogočajo, da se udeleži tečajev, in največjim številom ur družinskih opravil;

| (b) | je star med 18 in 30 let. V izjemnih primerih lahko države članice dovolijo sprejem državljana tretje države kot varuške au pair, ki presega najvišjo starostno mejo; |
| --- | --- |

(b)

je star med 18 in 30 let. V izjemnih primerih lahko države članice dovolijo sprejem državljana tretje države kot varuške au pair, ki presega najvišjo starostno mejo;

| (c) | predloži dokazila, da družina gostiteljica ali posredovalna organizacija za varuške au pair, če je to določeno v nacionalnem pravu, prevzame odgovornost za državljana tretje države med bivanjem na ozemlju zadevne države članice, zlasti glede življenjskih stroškov, nastanitve in tveganja nesreče. |
| --- | --- |

(c)

predloži dokazila, da družina gostiteljica ali posredovalna organizacija za varuške au pair, če je to določeno v nacionalnem pravu, prevzame odgovornost za državljana tretje države med bivanjem na ozemlju zadevne države članice, zlasti glede življenjskih stroškov, nastanitve in tveganja nesreče.

2.   Države članice lahko od državljana tretje države, ki zaprosi za sprejem kot varuška au pair, zahtevajo, da predloži dokazila:

| (a) | o osnovnem znanju jezika zadevne države članice ali |
| --- | --- |

(a)

o osnovnem znanju jezika zadevne države članice ali

| (b) | da je zaključil sekundarno izobraževanje, ima poklicne kvalifikacije ali, kadar je ustrezno, izpolnjuje pogoje za izvajanje reguliranega poklica, kot je zahtevano v nacionalnem pravu. |
| --- | --- |

(b)

da je zaključil sekundarno izobraževanje, ima poklicne kvalifikacije ali, kadar je ustrezno, izpolnjuje pogoje za izvajanje reguliranega poklica, kot je zahtevano v nacionalnem pravu.

3.   Države članice lahko določijo, da nameščanje varušk au pair izvajajo samo posredovalne organizacije za varuške au pair pod pogoji, določenimi v nacionalnem pravu.

4.   Države članice lahko zahtevajo, da imajo člani družine gostiteljice drugačno državljanstvo od državljana tretje države, ki zaprosi za sprejem za namene dela varuške au pair, in nimajo družinskih vezi z zadevnim državljanom tretje države.

5.   Največje število delovnih ur varuške au pair na teden ne presega 25 ur. Varuška au pair je vsaj en dan v tednu oproščena dolžnosti varuške au pair.

6.   Države članice lahko določijo minimalni znesek žepnine, ki jo prejme varuška au pair.

POGLAVJE III

DOVOLJENJA IN TRAJANJE PREBIVANJA

Člen 17

Dovoljenja

1.   Kadar je dovoljenje izdano v obliki dovoljenja za prebivanje, države članice uporabijo format iz Uredbe (ES) št. 1030/2002 in v dovoljenje za prebivanje vpišejo izraz „raziskovalec“, „študent“, „učenec“, „pripravnik“, „prostovoljec“ ali „varuška au pair“.

2.   Kadar je dovoljenje izdano v obliki vizuma za dolgoročno prebivanje, države članice v polju „opombe“ na vizumski nalepki vpišejo „raziskovalec“, „študent“, „učenec“, „pripravnik“, „prostovoljec“ ali „varuška au pair“.

3.   Pri raziskovalcih in študentih, ki prihajajo v Unijo v okviru posebnega evropskega ali večstranskega programa, ki vključuje ukrepe za spodbujanje mobilnosti, ali sporazuma med dvema ali več priznanimi visokošolskimi zavodi, je v dovoljenju naveden ta posebni program ali sporazum.

4.   Kadar se raziskovalcu izda dovoljenje za dolgoročno mobilnost v obliki dovoljenja za prebivanje, države članice uporabijo format iz Uredbe (ES) št. 1030/2002 in v dovoljenje za prebivanje vpišejo „raziskovalec – mobilnost“. Kadar se raziskovalcu izda dovoljenje za dolgoročno mobilnost v obliki vizuma za dolgoročno prebivanje, države članice v polje „opombe“ na vizumski nalepki vpišejo „raziskovalec – mobilnost“.

Člen 18

Trajanje dovoljenja

1.   Dovoljenje za raziskovalce velja najmanj eno leto ali kolikor traja sporazum o gostovanju, kadar je ta krajši. Dovoljenje se podaljša, če se ne uporabi člen 21.

Dovoljenje za raziskovalce, ki sodelujejo v programih Unije ali večstranskih programih, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti, velja najmanj dve leti ali kolikor traja sporazum o gostovanju, kadar je ta krajši. Če splošni pogoji iz člena 7 za izdajo dovoljenja za dveletno obdobje ali obdobje, kolikor traja sporazum o gostovanju, niso izpolnjeni, se uporabi prvi pododstavek tega odstavka. Države članice imajo pravico, da preverijo, ali ne veljajo razlogi za odvzem iz člena 21.

2.   Dovoljenje za študente velja najmanj eno leto ali kolikor traja študij, kadar je ta krajši. Dovoljenje se podaljša, če se ne uporabi člen 21.

Dovoljenje za študente, ki sodelujejo v programih Unije ali večstranskih programih, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti, ali v sporazumu med dvema ali več visokošolskimi zavodi, velja najmanj dve leti ali kolikor traja študij, kadar je ta krajši. Če splošni pogoji iz člena 7 za izdajo dovoljenja za dveletno obdobje ali obdobje, kolikor traja študij, niso izpolnjeni, se uporabi prvi pododstavek tega odstavka. Države članice imajo pravico, da preverijo, ali ne veljajo razlogi za odvzem iz člena 21.

3.   Države članice lahko določijo, da celoten čas prebivanja za namene študija ne presega najdaljšega obdobja študija, kot je določen v nacionalnem pravu.

4.   Dovoljenje za učence velja tako dolgo, kolikor traja program izmenjave učencev ali izobraževalni projekt, kadar sta krajša od enega leta, ali največ eno leto. Države članice se lahko odločijo, da bodo dovolile enkratno podaljšanje dovoljenja za obdobje, potrebno za dokončanje programa izmenjave učencev ali izobraževalnega projekta, če se ne uporabi člen 21.

5.   Dovoljenje za varuške au pair velja tako dolgo, kolikor traja sporazum med varuško au pair in družino gostiteljico, kadar je ta krajši od enega leta, ali največ eno leto. Države članice se lahko odločijo, da bodo dovolile enkratno podaljšanje dovoljenja za največ šest mesecev, potem ko družina gostiteljica vloži utemeljeno prošnjo, če se ne uporabi člen 21.

6.   Dovoljenje za pripravnike velja tako dolgo, kolikor traja sporazum o opravljanju pripravništva, kadar je ta krajši od šestih mesecev, ali največ šest mesecev. Če pogodba traja več kot šest mesecev, lahko dovoljenje velja za obdobje veljavnosti take pogodbe v skladu z nacionalnim pravom.

Države članice se lahko odločijo, da bodo dovolile enkratno podaljšanje dovoljenja za obdobje, potrebno za dokončanje pripravništva, če se ne uporabi člen 21.

7.   Dovoljenje za prostovoljce velja tako dolgo, kolikor traja sporazum iz točke (a) člena 14(1), kadar je ta krajši od enega leta, ali največ eno leto. Če sporazum traja več kot eno leto, lahko dovoljenje velja za zadevno obdobje v skladu z nacionalnim pravom.

8.   Države članice lahko določijo, da dovoljenje ne velja dlje kot potna listina zadevnega državljana tretje države v primeru, ko potna listina velja manj kot eno leto ali manj kot dve leti v primerih iz odstavkov 1 in 2.

9.   Kadar države članice dovolijo vstop in prebivanje v prvem letu na podlagi vizuma za dolgoročno prebivanje, se prošnja za izdajo dovoljenja za prebivanje predloži pred iztekom vizuma za dolgoročno prebivanje. Dovoljenje za prebivanje se izda, če se ne uporabi člen 21.

Člen 19

Dodatne informacije

1.   Države članice lahko navedejo dodatne informacije v papirni obliki ali shranijo takšne informacije v elektronski obliki, kot je navedeno v členu 4 Uredbe (ES) št. 1030/2002 in točki (a)(16) Priloge k navedeni uredbi. Te informacije se lahko nanašajo na prebivanje in, v zadevah, ki jih ureja člen 24 te direktive, gospodarske dejavnosti študenta ter vključujejo zlasti celoten seznam držav članic, v katere namerava v okviru mobilnosti iti raziskovalec ali študent, ali ustrezne informacije o posebnem programu Unije ali večstranskem programu, ki vključuje ukrepe za spodbujanje mobilnosti, ali sporazumu med dvema ali več visokošolskimi zavodi.

2.   Države članice lahko tudi določijo, da se informacije iz odstavka 1 tega člena navedejo na vizumu za dolgoročno prebivanje, kakor je določeno v točki 12 Priloge k Uredbi Sveta (ES) št. 1683/95 (22).

POGLAVJE IV

RAZLOGI ZA ZAVRNITEV, ODVZEM ALI NEPODALJŠANJE DOVOLJENJ

Člen 20

Razlogi za zavrnitev

1.   Države članice zavrnejo prošnjo, kadar:

| (a) | niso izpolnjeni splošni pogoji iz člena 7 ali ustrezni posebni pogoji iz členov 8, 11, 12, 13, 14 ali 16; |
| --- | --- |

(a)

niso izpolnjeni splošni pogoji iz člena 7 ali ustrezni posebni pogoji iz členov 8, 11, 12, 13, 14 ali 16;

| (b) | so bili predloženi dokumenti pridobljeni na nepošten način oziroma so bili ponarejeni ali prirejeni; |
| --- | --- |

(b)

so bili predloženi dokumenti pridobljeni na nepošten način oziroma so bili ponarejeni ali prirejeni;

| (c) | zadevna država članica dovoljuje sprejem le prek odobrenega subjekta gostitelja in subjekt gostitelj ni odobren. |
| --- | --- |

(c)

zadevna država članica dovoljuje sprejem le prek odobrenega subjekta gostitelja in subjekt gostitelj ni odobren.

2.   Države članice lahko zavrnejo prošnjo, kadar:

| (a) | subjekt gostitelj, drug organ iz točke (a) člena 14(1), tretja oseba iz točke (d) člena 12(1), družina gostiteljica ali posredovalna organizacija za varuške au pair ni izpolnil(-a) pravnih obveznosti v zvezi s socialno varnostjo, obdavčitvijo, delavskimi pravicami ali delovnimi pogoji; |
| --- | --- |

(a)

subjekt gostitelj, drug organ iz točke (a) člena 14(1), tretja oseba iz točke (d) člena 12(1), družina gostiteljica ali posredovalna organizacija za varuške au pair ni izpolnil(-a) pravnih obveznosti v zvezi s socialno varnostjo, obdavčitvijo, delavskimi pravicami ali delovnimi pogoji;

| (b) | subjekt gostitelj ali družina gostiteljica, ki bo zaposlil(-a) državljana tretje države, ne izpolnjuje pogojev za zaposlovanje, kot so določeni v nacionalnem pravu, kolektivnih pogodbah ali praksah v zadevni državi članici, kadar je ustrezno; |
| --- | --- |

(b)

subjekt gostitelj ali družina gostiteljica, ki bo zaposlil(-a) državljana tretje države, ne izpolnjuje pogojev za zaposlovanje, kot so določeni v nacionalnem pravu, kolektivnih pogodbah ali praksah v zadevni državi članici, kadar je ustrezno;

| (c) | je bil subjekt gostitelj, drug organ iz točke (a) člena 14(1), tretja oseba iz točke (d) člena 12(1), družina gostiteljica ali posredovalna organizacija za varuške au pair kaznovan(-a) v skladu z nacionalnim pravom zaradi neprijavljenega dela ali nezakonitega zaposlovanja; |
| --- | --- |

(c)

je bil subjekt gostitelj, drug organ iz točke (a) člena 14(1), tretja oseba iz točke (d) člena 12(1), družina gostiteljica ali posredovalna organizacija za varuške au pair kaznovan(-a) v skladu z nacionalnim pravom zaradi neprijavljenega dela ali nezakonitega zaposlovanja;

| (d) | je glavni namen ustanovitve ali delovanja subjekta gostitelja omogočanje vstopa državljanom tretjih držav, ki spadajo na področje uporabe te direktive; |
| --- | --- |

(d)

je glavni namen ustanovitve ali delovanja subjekta gostitelja omogočanje vstopa državljanom tretjih držav, ki spadajo na področje uporabe te direktive;

| (e) | je poslovna dejavnost subjekta gostitelja v postopku likvidacije, če je likvidirana na podlagi nacionalnega prava o plačilni nesposobnosti ali če se ne opravlja nobena gospodarska dejavnost, kadar je ustrezno; |
| --- | --- |

(e)

je poslovna dejavnost subjekta gostitelja v postopku likvidacije, če je likvidirana na podlagi nacionalnega prava o plačilni nesposobnosti ali če se ne opravlja nobena gospodarska dejavnost, kadar je ustrezno;

| (f) | ima država članica dokaze ali resne in objektivne razloge za ugotovitev, da naj bi državljan tretje države v njej prebival za namene, drugačne od tistih, za katere je zaprosil za sprejem. |
| --- | --- |

(f)

ima država članica dokaze ali resne in objektivne razloge za ugotovitev, da naj bi državljan tretje države v njej prebival za namene, drugačne od tistih, za katere je zaprosil za sprejem.

3.   Kadar državljan tretje države vloži prošnjo za sprejem zaradi sklenitve delovnega razmerja v državi članici, lahko ta država članica preveri, ali bi zadevno delovno mesto lahko zasedli državljani te države članice ali drugi državljani Unije ali državljani tretjih držav, ki zakonito prebivajo v tej državi članici, in lahko v takšnem primeru prošnjo zavrne. Ta odstavek se uporablja brez poseganja v načelo, da imajo prednost državljani Unije, kot je določeno v ustreznih določbah zadevnih aktov o pristopu.

4.   Brez poseganja v odstavek 1 se pri vsaki odločitvi o zavrnitvi prošnje upoštevajo posebne okoliščine primera in spoštuje načelo sorazmernosti.

Člen 21

Razlogi za odvzem ali nepodaljšanje dovoljenja

1.   Države članice odvzamejo dovoljenje ali, kadar je ustrezno, zavrnejo njegovo podaljšanje, kadar:

| (a) | državljan tretje države ne izpolnjuje več splošnih pogojev iz člena 7, z izjemo člena 7(6), ali ustreznih posebnih pogojev iz členov 8, 11, 12, 13, 14, 16 ali pogojev iz člena 18; |
| --- | --- |

(a)

državljan tretje države ne izpolnjuje več splošnih pogojev iz člena 7, z izjemo člena 7(6), ali ustreznih posebnih pogojev iz členov 8, 11, 12, 13, 14, 16 ali pogojev iz člena 18;

| (b) | so bili dovoljenje ali predloženi dokumenti pridobljeni na nepošten način oziroma so bili ponarejeni ali prirejeni; |
| --- | --- |

(b)

so bili dovoljenje ali predloženi dokumenti pridobljeni na nepošten način oziroma so bili ponarejeni ali prirejeni;

| (c) | zadevna država članica dovoljuje sprejem le prek odobrenega subjekta gostitelja in subjekt gostitelj ni odobren; |
| --- | --- |

(c)

zadevna država članica dovoljuje sprejem le prek odobrenega subjekta gostitelja in subjekt gostitelj ni odobren;

| (d) | je namen prebivanja državljana tretje države drugačen kot namen, za katerega je pridobil dovoljenje. |
| --- | --- |

(d)

je namen prebivanja državljana tretje države drugačen kot namen, za katerega je pridobil dovoljenje.

2.   Države članice lahko odvzamejo dovoljenje ali zavrnejo njegovo podaljšanje, kadar:

| (a) | subjekt gostitelj ali drug organ iz točke (a) člena 14(1), tretja oseba iz točke (d) člena 12(1), družina gostiteljica ali posredovalna organizacija za varuške au pair ni izpolnil(-a) pravnih obveznosti v zvezi s socialno varnostjo, obdavčitvijo, delavskimi pravicami ali delovnimi pogoji; |
| --- | --- |

(a)

subjekt gostitelj ali drug organ iz točke (a) člena 14(1), tretja oseba iz točke (d) člena 12(1), družina gostiteljica ali posredovalna organizacija za varuške au pair ni izpolnil(-a) pravnih obveznosti v zvezi s socialno varnostjo, obdavčitvijo, delavskimi pravicami ali delovnimi pogoji;

| (b) | subjekt gostitelj ali družina gostiteljica, ki zaposluje državljana tretje države, ne izpolnjuje pogojev za zaposlovanje, kot so določeni v nacionalnem pravu, kolektivnih pogodbah ali praksah v zadevni državi članici, kadar je ustrezno; |
| --- | --- |

(b)

subjekt gostitelj ali družina gostiteljica, ki zaposluje državljana tretje države, ne izpolnjuje pogojev za zaposlovanje, kot so določeni v nacionalnem pravu, kolektivnih pogodbah ali praksah v zadevni državi članici, kadar je ustrezno;

| (c) | je bil(-a) subjekt gostitelj, drug organ iz točke (a) člena 14(1), tretja oseba iz točke (d) člena 12(1), družina gostiteljica ali posredovalna organizacija za varuške au pair kaznovan(-a) v skladu z nacionalnim pravom zaradi neprijavljenega dela ali nezakonitega zaposlovanja; |
| --- | --- |

(c)

je bil(-a) subjekt gostitelj, drug organ iz točke (a) člena 14(1), tretja oseba iz točke (d) člena 12(1), družina gostiteljica ali posredovalna organizacija za varuške au pair kaznovan(-a) v skladu z nacionalnim pravom zaradi neprijavljenega dela ali nezakonitega zaposlovanja;

| (d) | je bil subjekt gostitelj ustanovljen ali deluje z glavnim namenom olajšanja vstopa državljanom tretjih držav, ki spadajo na področje uporabe te direktive; |
| --- | --- |

(d)

je bil subjekt gostitelj ustanovljen ali deluje z glavnim namenom olajšanja vstopa državljanom tretjih držav, ki spadajo na področje uporabe te direktive;

| (e) | je poslovna dejavnost subjekta gostitelja v postopku likvidacije ali je bila likvidirana na podlagi nacionalnega prava o plačilni nesposobnosti ali se ne opravlja nobena gospodarska dejavnost, kadar je ustrezno; |
| --- | --- |

(e)

je poslovna dejavnost subjekta gostitelja v postopku likvidacije ali je bila likvidirana na podlagi nacionalnega prava o plačilni nesposobnosti ali se ne opravlja nobena gospodarska dejavnost, kadar je ustrezno;

| (f) | se v zvezi s študenti roki za dostop do gospodarskih dejavnosti v skladu s členom 24 ne upoštevajo ali študent ne doseže zadostnega napredka pri zadevnem študiju v skladu z nacionalnim pravom ali upravno prakso. |
| --- | --- |

(f)

se v zvezi s študenti roki za dostop do gospodarskih dejavnosti v skladu s členom 24 ne upoštevajo ali študent ne doseže zadostnega napredka pri zadevnem študiju v skladu z nacionalnim pravom ali upravno prakso.

3.   V primeru odvzema, kadar oceni, da gre za pomanjkanje napredka pri zadevnem študiju, kot je navedeno v točki (f) odstavka 2, se lahko država članica posvetuje s subjektom gostiteljem.

4.   Države članice lahko odvzamejo dovoljenje ali zavrnejo njegovo podaljšanje iz razlogov v zvezi z javnim redom, javno varnostjo ali javnim zdravjem.

5.   Kadar državljan tretje države vloži prošnjo za podaljšanje dovoljenja za sklenitev ali nadaljevanje delovnega razmerja v državi članici, razen raziskovalca, ki nadaljuje delovno razmerje z istim subjektom gostiteljem, lahko ta država članica preveri, ali bi to delovno mesto lahko zasedli državljani te države članice ali drugi državljani Unije oziroma državljani tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas v tej državi članici, in v tem primeru lahko zavrne podaljšanje dovoljenja. Ta odstavek se uporablja brez poseganja v načelo, da imajo prednost državljani Unije, kot je določeno v ustreznih določbah zadevnih aktov o pristopu.

6.   Kadar namerava država članica v skladu s točkami (a), (c), (d) ali (e) odstavka 2 študentu odvzeti dovoljenje ali ga ne podaljšati, se študentu dovoli, da predloži prošnjo za sprejem na drugem visokošolskem zavodu za enakovreden študijski program, da bi lahko dokončal študij. Študent sme bivati na ozemlju zadevne države članice, dokler pristojni organi ne sprejmejo odločitve o prošnji.

7.   Brez poseganja v odstavek 1 se pri vsaki odločitvi o odvzemu dovoljenja ali zavrnitvi njegovega podaljšanja upoštevajo posebne okoliščine primera in spoštuje načelo sorazmernosti.

POGLAVJE V

PRAVICE

Člen 22

Enaka obravnava

1.   Raziskovalci so upravičeni do enake obravnave kot državljani zadevne države članice, kot je določeno v členu 12(1) in (4) Direktive 2011/98/EU.

2.   Države članice lahko omejijo enako obravnavo, kar zadeva raziskovalce:

| (a) | na podlagi točke (c) člena 12(1) Direktive 2011/98/EU, z izključitvijo štipendij ter posojil za študij in preživljanje ali drugih štipendij in posojil; |
| --- | --- |

(a)

na podlagi točke (c) člena 12(1) Direktive 2011/98/EU, z izključitvijo štipendij ter posojil za študij in preživljanje ali drugih štipendij in posojil;

| (b) | na podlagi točke (e) člena 12(1) Direktive 2011/98/EU, z nedodelitvijo družinskih prejemkov raziskovalcem, ki so pridobili dovoljenje za prebivanje na ozemlju zadevne države članice za obdobje, ki ne presega šest mesecev; |
| --- | --- |

(b)

na podlagi točke (e) člena 12(1) Direktive 2011/98/EU, z nedodelitvijo družinskih prejemkov raziskovalcem, ki so pridobili dovoljenje za prebivanje na ozemlju zadevne države članice za obdobje, ki ne presega šest mesecev;

| (c) | na podlagi odstavka (f) člena 12(1) Direktive 2011/98/EU, z omejevanjem enake obravnave v primerih, kadar je prijavljeno ali običajno prebivališče družinskih članov raziskovalca, za katere ta zahteva ugodnosti, na ozemlju zadevne države članice; |
| --- | --- |

(c)

na podlagi odstavka (f) člena 12(1) Direktive 2011/98/EU, z omejevanjem enake obravnave v primerih, kadar je prijavljeno ali običajno prebivališče družinskih članov raziskovalca, za katere ta zahteva ugodnosti, na ozemlju zadevne države članice;

| (d) | na podlagi točke (g) člena 12(1) Direktive 2011/98/EU, z omejevanjem dostopa do stanovanj. |
| --- | --- |

(d)

na podlagi točke (g) člena 12(1) Direktive 2011/98/EU, z omejevanjem dostopa do stanovanj.

3.   Pripravniki, prostovoljci in varuške au pair, kadar so obravnavani, kot da so v delovnem razmerju v zadevni državi članici, ter študenti so upravičeni do enake obravnave kot državljani zadevne države članice, kakor je določeno v členu 12(1) in (4) Direktive 2011/98/EU, ob upoštevanju omejitev iz odstavka 2 navedenega člena.

4.   Pripravniki, prostovoljci in varuške au pair, kadar so obravnavani, kot da niso v delovnem razmerju v zadevni državi članici, ter učenci so upravičeni do enake obravnave, kar zadeva dostop do blaga in storitev ter dobavo blaga in opravljanje storitev, dostopnih javnosti, v skladu z nacionalnim pravom, ter, kadar je ustrezno, kar zadeva priznavanje diplom, spričeval in drugih poklicnih kvalifikacij v skladu z ustreznimi nacionalnimi postopki.

Države članice lahko odločijo, da jim v skladu z nacionalnim pravom ne bodo odobrile enake obravnave v zvezi s postopki za pridobitev stanovanja in/ali storitev javnih uradov za zaposlovanje.

Člen 23

Poučevanje, ki ga izvajajo raziskovalci

Raziskovalci lahko ob raziskovalnih dejavnostih poučujejo v skladu z nacionalnim pravom. Države članice lahko določijo največje število ur ali dni poučevanja.

Člen 24

Gospodarske dejavnosti študentov

1.   Ob upoštevanju predpisov in pogojev, ki veljajo za zadevne dejavnosti v zadevni državi članici, imajo študenti pravico, da se ob študiju zaposlijo, lahko pa tudi opravljajo gospodarske dejavnosti kot samozaposlene osebe, ob upoštevanju omejitev iz odstavka 3.

2.   Po potrebi države članice študentom in/ali delodajalcem izdajo predhodno dovoljenje v skladu z nacionalnim pravom.

3.   Vsaka država članica za tako dejavnost določi največje število dovoljenih ur na teden ali dni ali mesecev na leto, ki ne sme biti manj kot 15 ur na teden, ali temu ustrezno število dni ali mesecev na leto. Pri tem se lahko upoštevajo pogoji na trgu delovne sile zadevne države članice.

Člen 25

Bivanje za namen iskanja dela ali podjetništva raziskovalcev in študentov

1.   Po dokončanju raziskovanja ali študija imajo raziskovalci in študenti možnost, da na podlagi dovoljenja za prebivanje iz odstavka 3 tega člena še naprej bivajo na ozemlju države članice, ki je izdala dovoljenje na podlagi člena 17, vsaj devet mesecev zaradi iskanja dela ali ustanovitve podjetja.

2.   Države članice se lahko odločijo, da bodo določile minimalno stopnjo izobrazbe, ki jo morajo študenti doseči, da bi lahko uporabljali ta člen. Ta stopnja ne sme biti višja od sedme stopnje v evropskem ogrodju kvalifikacij (23).

3.   Za namene bivanja iz odstavka 1 države članice na podlagi prošnje raziskovalca ali študenta izdajo dovoljenje za prebivanje temu državljanu tretje države v skladu z Uredbo (ES) št. 1030/2002, kadar so pogoji iz točk (a), (c), (d) in (e) člena 7(1), iz člena 7(6) in, kadar je ustrezno, iz člena 7(2) te direktive še vedno izpolnjeni. Države članice za raziskovalce zahtevajo potrdilo s strani raziskovalne organizacije o dokončanju raziskovalne dejavnosti, za študente pa dokaz o pridobitvi visokošolske diplome, spričevala ali drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah. Kadar je ustrezno in če so določbe člena 26 še vedno izpolnjene, se dovoljenje za prebivanje iz navedenega člena ustrezno podaljša.

4.   Države članice lahko zavrnejo prošnjo na podlagi tega člena, kadar:

| (a) | pogoji iz odstavka 3 in, kadar je ustrezno, iz odstavkov 2 in 5 niso izpolnjeni; |
| --- | --- |

(a)

pogoji iz odstavka 3 in, kadar je ustrezno, iz odstavkov 2 in 5 niso izpolnjeni;

| (b) | so bili predloženi dokumenti pridobljeni na nepošten način oziroma so bili ponarejeni ali prirejeni. |
| --- | --- |

(b)

so bili predloženi dokumenti pridobljeni na nepošten način oziroma so bili ponarejeni ali prirejeni.

5.   Države članice lahko zahtevajo, da se prošnja raziskovalca ali študenta in, kadar je ustrezno, članov družine raziskovalca na podlagi tega člena predloži najmanj 30 dni pred iztekom dovoljenja, izdanega na podlagi člena 17 ali 26.

6.   Če dokazilo o pridobitvi visokošolske diplome, spričevala ali drugih dokazil o formalnih kvalifikacijah ali potrdilo s strani raziskovalne organizacije o dokončanju raziskovalne dejavnosti ni na voljo pred iztekom dovoljenja, izdanega na podlagi člena 17, vsi drugi pogoji pa so izpolnjeni, države članice državljanu tretje države dovolijo bivanje na svojem ozemlju z namenom, da v razumnem roku in v skladu z nacionalnim pravom predloži take dokaze.

7.   Najmanj tri mesece po tem, ko je zadevna država članica izdala dovoljenje za prebivanje na podlagi tega člena, lahko ta od državljanov tretjih držav zahteva, da dokažejo, da imajo dejansko možnost za zaposlitev ali ustanovitev podjetja.

Države članice lahko zahtevajo, da zaposlitev, ki jo išče državljan tretje države, ali podjetje, ki ga ustanavlja, ustreza stopnji dokončanega raziskovanja ali študija.

8.   Če pogoji iz odstavka 3 ali 7 niso več izpolnjeni, lahko države članice državljanu tretje države in, kadar je primerno, njegovim družinskim članom odvzamejo dovoljenje za prebivanje v skladu z nacionalnim pravom.

9.   Druge države članice lahko v skladu s členom 28, 29, 30 ali 31 uporabljajo ta člen za raziskovalce in, kadar je ustrezno, člane družine raziskovalca ali študente, ki prebivajo ali so prebivali v drugi zadevni državi članici.

Člen 26

Družinski člani raziskovalcev

1.   Za namen družinskim članom raziskovalcev dovoliti, da se pridružijo raziskovalcu v prvi državi članici ali, v primeru dolgoročne mobilnosti, v drugi državi članici, države članice uporabljajo določbe Direktive 2003/86/ES z odstopanji, določenimi v tem členu.

2.   Z odstopanjem od člena 3(1) in člena 8 Direktive 2003/86/ES odobritev dovoljenja za prebivanje družinskim članom ni odvisna od zahteve, da mora raziskovalec imeti realne možnosti za pridobitev pravice do stalnega prebivanja in minimalno obdobje prebivanja.

3.   Z odstopanjem od zadnjega pododstavka člena 4(1) in od člena 7(2) Direktive 2003/86/ES se lahko pogoji in merila za integracijo iz teh določb uporabljajo samo po tem, ko se zadevnim osebam odobri dovoljenje za prebivanje.

4.   Z odstopanjem od prvega pododstavka člena 5(4) Direktive 2003/86/ES država članica izda dovoljenja za prebivanje za družinske člane, če so izpolnjeni pogoji za združitev družine, v roku 90 dni od datuma predložitve popolne prošnje. Pristojni organ zadevne države članice prošnjo za družinske člane obravnava istočasno kot prošnjo za sprejem ali dolgoročno mobilnost za raziskovalca, v primeru, ko se prošnja za družinske člane raziskovalca predloži istočasno. Dovoljenje za prebivanje za družinske člane se odobri le, če se raziskovalcu izda dovoljenje na podlagi člena 17.

5.   Z odstopanjem od člena 13(2) in (3) Direktive 2003/86/ES dovoljenje za prebivanje družinskih članov velja, kot splošno pravilo, do dne izteka dovoljenja raziskovalca. Kadar je ustrezno, to vključuje dovoljenja, izdana raziskovalcu za namen iskanja dela ali podjetništva v skladu s členom 25. Države članice lahko zahtevajo, da je obdobje veljavnosti potnih listin družinskih članov vsaj tako dolgo kot načrtovano bivanje.

6.   Z odstopanjem od drugega stavka člena 14(2) Direktive 2003/86/ES prva država članica ali, v primeru dolgoročne mobilnosti, druga država članica ne določi nikakršnega roka za dostop družinskih članov do trga delovne sile, razen v izjemnih okoliščinah, kot so izredno visoke stopnje brezposelnosti.

POGLAVJE VI

MOBILNOST MED DRŽAVAMI ČLANICAMI

Člen 27

Mobilnost znotraj EU

1.   Državljan tretje države, ki ima veljavno dovoljenje, ki ga je izdala prva država članica za namen študija v okviru programa Unije ali večstranskega programa, ki vključuje ukrepe za spodbujanje mobilnosti, ali sporazuma med dvema ali več visokošolskimi zavodi, ali za namen raziskovanja, lahko na podlagi tega dovoljenja in veljavne potne listine pod pogoji iz členov 28, 29 in 31 ter ob upoštevanju člena 32 vstopi v eno ali več drugih držav članic in v njih biva, da opravi del študija ali raziskovanja.

2.   V času mobilnosti iz odstavka 1 lahko raziskovalci ob raziskovalnih dejavnostih poučujejo in študenti ob študiju delajo v eni ali več drugih državah članicah v skladu s pogoji iz člena 23 oziroma 24.

3.   Če raziskovalec odide v drugo državo članico v skladu s členom 28 ali 29, se družinskim članom, ki imajo dovoljenje za prebivanje, izdano v skladu s členom 26, dovoli, da ga pod pogoji iz člena 30 spremljajo v okviru njegove mobilnosti.

Člen 28

Kratkoročna mobilnost raziskovalcev

1.   Raziskovalci, ki imajo veljavno dovoljenje, ki ga je izdala prva država članica, imajo pravico, da zaradi opravljanja dela svojega raziskovanja v kateri koli raziskovalni organizaciji bivajo v eni ali več drugih državah članicah v obdobju do 180 dni v posameznem 360-dnevnem obdobju na posamezno državo članico, pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Druga država članica lahko od raziskovalca, raziskovalne organizacije v prvi državi članici ali raziskovalne organizacije v drugi državi članici zahteva, da uradno obvesti pristojne organe prve in druge države članice o nameri raziskovalca, da del raziskovanja opravi v raziskovalni organizaciji v drugi državi članici.

V takšnih primerih druga država članica dovoli, da se uradno obvestilo pošlje bodisi:

| (a) | ob vložitvi prošnje v prvi državi članici, kadar je mobilnost v drugi državi članici načrtovana že v tej fazi, ali |
| --- | --- |

(a)

ob vložitvi prošnje v prvi državi članici, kadar je mobilnost v drugi državi članici načrtovana že v tej fazi, ali

| (b) | potem ko je raziskovalec sprejet v prvo državo članico, kakor hitro je znana nameravana mobilnost v drugi državi članici. |
| --- | --- |

(b)

potem ko je raziskovalec sprejet v prvo državo članico, kakor hitro je znana nameravana mobilnost v drugi državi članici.

3.   Kadar je bilo uradno obvestilo poslano v skladu s točko (a) odstavka 2 in kadar druga država članica ni nasprotovala prvi državi članici na podlagi odstavka 7, se lahko mobilnost raziskovalca v drugi državi članici izvede kadar koli v obdobju veljavnosti dovoljenja.

4.   Kadar je bilo uradno obvestilo poslano v skladu s točko (b) odstavka 2, se lahko mobilnost začne bodisi takoj po uradnem obvestilu druge države članice ali kadar koli po tem obvestilu v obdobju veljavnosti dovoljenja.

5.   Uradnemu obvestilu sta med drugim priložena veljavna potna listina, kot je določeno v točki (a) člena 7(1), in veljavno dovoljenje, ki ga je izdala prva država članica in zajema obdobje mobilnosti.

6.   Druga država članica lahko zahteva, da se uradnemu obvestilu priložijo naslednji dokumenti in informacije:

| (a) | sporazum o gostovanju v prvi državi članici, kakor je navedeno v členu 10, ali, na zahtevo druge države članice, sporazum o gostovanju, sklenjen z raziskovalno organizacijo v drugi državi članici; |
| --- | --- |

(a)

sporazum o gostovanju v prvi državi članici, kakor je navedeno v členu 10, ali, na zahtevo druge države članice, sporazum o gostovanju, sklenjen z raziskovalno organizacijo v drugi državi članici;

| (b) | predvideno trajanje in datumi mobilnosti, kadar to ni navedeno v sporazumu o gostovanju; |
| --- | --- |

(b)

predvideno trajanje in datumi mobilnosti, kadar to ni navedeno v sporazumu o gostovanju;

| (c) | dokazilo, da je raziskovalec zdravstveno zavarovan za vsa tveganja, za katera so običajno zavarovani državljani zadevne države članice, kot je določeno v točki (c) člena 7(1); |
| --- | --- |

(c)

dokazilo, da je raziskovalec zdravstveno zavarovan za vsa tveganja, za katera so običajno zavarovani državljani zadevne države članice, kot je določeno v točki (c) člena 7(1);

| (d) | dokazilo, da bo imel raziskovalec med bivanjem zagotovljena zadostna sredstva za kritje stroškov preživljanja, ne da bi bremenil sistem socialne pomoči države članice, kot je določeno v točki (e) člena 7(1), ter stroškov potovanja do prve države članice v primerih iz točke (b) člena 32(4). |
| --- | --- |

(d)

dokazilo, da bo imel raziskovalec med bivanjem zagotovljena zadostna sredstva za kritje stroškov preživljanja, ne da bi bremenil sistem socialne pomoči države članice, kot je določeno v točki (e) člena 7(1), ter stroškov potovanja do prve države članice v primerih iz točke (b) člena 32(4).

Druga država članica lahko zahteva, da jo obvestitelj pred začetkom mobilnosti zadevnega raziskovalca obvesti o njegovem naslovu na njenem ozemlju.

Druga država članica lahko zahteva, da obvestitelj predloži dokumente v uradnem jeziku te države članice ali v katerem koli uradnem jeziku Unije, ki ga določi ta država članica.

7.   Na podlagi uradnega obvestila iz odstavka 2 lahko druga država članica v 30 dneh od prejema popolnega uradnega obvestila nasprotuje mobilnosti raziskovalca na svojem ozemlju, kadar:

| (a) | pogoji iz odstavka 5 ali, kadar je ustrezno, odstavka 6 niso izpolnjeni; |
| --- | --- |

(a)

pogoji iz odstavka 5 ali, kadar je ustrezno, odstavka 6 niso izpolnjeni;

| (b) | velja eden od razlogov za zavrnitev, določenih v točki (b) ali (c) člena 20(1) ali v odstavku 2 navedenega člena; |
| --- | --- |

(b)

velja eden od razlogov za zavrnitev, določenih v točki (b) ali (c) člena 20(1) ali v odstavku 2 navedenega člena;

| (c) | je bilo doseženo najdaljše obdobje bivanja iz odstavka 1. |
| --- | --- |

(c)

je bilo doseženo najdaljše obdobje bivanja iz odstavka 1.

8.   Raziskovalcem, ki bi lahko ogrožali javni red, javno varnost ali javno zdravje, se ne dovoli vstop na ozemlje druge države članice ali bivanje na njem.

9.   Pristojni organi druge države članice o nasprotovanju mobilnosti brez odlašanja pisno obvestijo pristojne organe prve države članice in obvestitelja. Kadar druga država članica nasprotuje mobilnosti na podlagi odstavka 7 in se mobilnost še ni začela izvajati, raziskovalec ne sme opravljati dela raziskovanja v raziskovalni organizaciji v drugi državi članici. Kadar se je mobilnost že začela izvajati, se uporabi člen 32(4).

10.   Po izteku roka za nasprotovanje lahko druga država članica raziskovalcu izda dokument, s katerim potrjuje, da je upravičen do bivanja na njenem ozemlju in uveljavljanja pravic iz te direktive.

Člen 29

Dolgoročna mobilnost raziskovalcev

1.   V zvezi z raziskovalci, ki imajo veljavno dovoljenje, ki ga je izdala prva država članica, in ki zaradi opravljanja dela svojega raziskovanja v kateri koli raziskovalni organizaciji nameravajo bivati v eni ali več drugih državah članicah več kot 180 dni na posamezno državo članico, druga država članica:

| (a) | uporabi člen 28 in dovoli, da raziskovalec biva na njenem ozemlju na podlagi dovoljenja, ki ga je izdala prva država članica, in v obdobju njegove veljavnosti, ali |
| --- | --- |

(a)

uporabi člen 28 in dovoli, da raziskovalec biva na njenem ozemlju na podlagi dovoljenja, ki ga je izdala prva država članica, in v obdobju njegove veljavnosti, ali

| (b) | uporabi postopek iz odstavkov 2 do 7. |
| --- | --- |

(b)

uporabi postopek iz odstavkov 2 do 7.

Druga država članica lahko določi najdaljše obdobje dolgoročne mobilnosti raziskovalcev, ki ne sme biti krajše od 360 dni.

2.   Kadar se predloži prošnja za dolgoročno mobilnost:

| (a) | lahko druga država članica od raziskovalca, raziskovalne organizacije v prvi državi članici ali raziskovalne organizacije v drugi državi članici zahteva, da posreduje naslednje dokumente:






  (i) | veljavno potno listino, kot je določeno v točki (a) člena 7(1), in veljavno dovoljenje, ki ga je izdala prva država članica; |
| --- | --- | --- |

(a)

lahko druga država članica od raziskovalca, raziskovalne organizacije v prvi državi članici ali raziskovalne organizacije v drugi državi članici zahteva, da posreduje naslednje dokumente:

(i)

veljavno potno listino, kot je določeno v točki (a) člena 7(1), in veljavno dovoljenje, ki ga je izdala prva država članica;

| (ii) | dokazilo, da je raziskovalec zdravstveno zavarovan za vsa tveganja, za katera so običajno zavarovani državljani zadevne države članice, kot je določeno v točki (c) člena 7(1); |
| --- | --- |

(ii)

dokazilo, da je raziskovalec zdravstveno zavarovan za vsa tveganja, za katera so običajno zavarovani državljani zadevne države članice, kot je določeno v točki (c) člena 7(1);

| (iii) | dokazilo, da bo imel raziskovalec med bivanjem zagotovljena zadostna sredstva za kritje stroškov preživljanja, ne da bi bremenil sistem socialne pomoči države članice, kot je določeno v točki (e) člena 7(1), kot tudi stroškov potovanja do prve države članice v primerih iz točke (b) člena 32(4); |
| --- | --- |

(iii)

dokazilo, da bo imel raziskovalec med bivanjem zagotovljena zadostna sredstva za kritje stroškov preživljanja, ne da bi bremenil sistem socialne pomoči države članice, kot je določeno v točki (e) člena 7(1), kot tudi stroškov potovanja do prve države članice v primerih iz točke (b) člena 32(4);

| (iv) | sporazum o gostovanju v prvi državi članici, kakor je navedeno v členu 10, ali, na zahtevo druge države članice, sporazum o gostovanju, sklenjen z raziskovalno organizacijo v drugi državi članici; |
| --- | --- |

(iv)

sporazum o gostovanju v prvi državi članici, kakor je navedeno v členu 10, ali, na zahtevo druge države članice, sporazum o gostovanju, sklenjen z raziskovalno organizacijo v drugi državi članici;

| (v) | načrtovano trajanje in datumi mobilnosti, kadar to ni navedeno v nobenem dokumentu, ki ga predloži prosilec. |
| --- | --- |

(v)

načrtovano trajanje in datumi mobilnosti, kadar to ni navedeno v nobenem dokumentu, ki ga predloži prosilec.

Druge države članice lahko od prosilca zahtevajo, da jih obvesti o naslovu zadevnega raziskovalca na njenem ozemlju. Kadar je po nacionalnem pravu druge države članice treba ob vložitvi prošnje sporočiti naslov in zadevni raziskovalec še ne pozna svojega prihodnjega naslova, tej državi članici zadošča seznanjenost z začasnim naslovom. V takšnem primeru raziskovalec sporoči svoj stalni naslov najpozneje ob izdaji dovoljenja za dolgoročno mobilnost.

Druga država članica lahko zahteva, da prosilec predloži dokumente v uradnem jeziku te države članice ali v katerem koli uradnem jeziku Unije, ki ga določi ta država članica;

| (b) | druga država članica sprejme odločitev glede prošnje za dolgoročno mobilnost ter o njej čim prej, najpozneje pa v 90 dneh od datuma, ko je bila popolna prošnja predložena pristojnim organom druge države članice, pisno uradno obvesti prosilca; |
| --- | --- |

(b)

druga država članica sprejme odločitev glede prošnje za dolgoročno mobilnost ter o njej čim prej, najpozneje pa v 90 dneh od datuma, ko je bila popolna prošnja predložena pristojnim organom druge države članice, pisno uradno obvesti prosilca;

| (c) | raziskovalcu zaradi predložitve prošnje ni treba zapustiti ozemlja držav članic, prav tako ne potrebuje vizuma; |
| --- | --- |

(c)

raziskovalcu zaradi predložitve prošnje ni treba zapustiti ozemlja držav članic, prav tako ne potrebuje vizuma;

| (d) | raziskovalcu je treba omogočiti, da del raziskovanja opravi v raziskovalni organizaciji v drugi državi članici, dokler pristojni organi ne sprejmejo odločitve o prošnji za dolgoročno mobilnost, pod pogojem, da:






  (i) | se nista iztekli niti obdobje iz člena 28(1) niti obdobje veljavnosti dovoljenja, ki ga je izdala prva država članica, in |
| --- | --- | --- |

(d)

raziskovalcu je treba omogočiti, da del raziskovanja opravi v raziskovalni organizaciji v drugi državi članici, dokler pristojni organi ne sprejmejo odločitve o prošnji za dolgoročno mobilnost, pod pogojem, da:

(i)

se nista iztekli niti obdobje iz člena 28(1) niti obdobje veljavnosti dovoljenja, ki ga je izdala prva država članica, in

| (ii) | je bila drugi državi članici na njeno zahtevo predložena popolna prošnja najmanj 30 dni pred začetkom dolgoročne mobilnosti raziskovalca; |
| --- | --- |

(ii)

je bila drugi državi članici na njeno zahtevo predložena popolna prošnja najmanj 30 dni pred začetkom dolgoročne mobilnosti raziskovalca;

| (e) | prošnje za dolgoročno mobilnost ni mogoče predložiti hkrati s predložitvijo uradnega obvestila o kratkoročni mobilnosti. Kadar se po začetku kratkoročne mobilnosti raziskovalca pojavi potreba po dolgoročni mobilnosti, lahko druga država članica zahteva, da se prošnja za dolgoročno mobilnost predloži najmanj 30 dni pred iztekom kratkoročne mobilnosti. |
| --- | --- |

(e)

prošnje za dolgoročno mobilnost ni mogoče predložiti hkrati s predložitvijo uradnega obvestila o kratkoročni mobilnosti. Kadar se po začetku kratkoročne mobilnosti raziskovalca pojavi potreba po dolgoročni mobilnosti, lahko druga država članica zahteva, da se prošnja za dolgoročno mobilnost predloži najmanj 30 dni pred iztekom kratkoročne mobilnosti.

3.   Druga država članica lahko zavrne prošnjo za dolgoročno mobilnost, kadar:

| (a) | pogoji iz točke (a) odstavka 2 niso izpolnjeni; |
| --- | --- |

(a)

pogoji iz točke (a) odstavka 2 niso izpolnjeni;

| (b) | velja eden od razlogov za zavrnitev, določenih v členu 20, z izjemo točke (a) odstavka 1 navedenega člena; |
| --- | --- |

(b)

velja eden od razlogov za zavrnitev, določenih v členu 20, z izjemo točke (a) odstavka 1 navedenega člena;

| (c) | veljavnost dovoljenja raziskovalca v prvi državi članici poteče med postopkom; ali |
| --- | --- |

(c)

veljavnost dovoljenja raziskovalca v prvi državi članici poteče med postopkom; ali

| (d) | je bilo doseženo najdaljše obdobje bivanja iz drugega pododstavka odstavka 1, kadar je ustrezno. |
| --- | --- |

(d)

je bilo doseženo najdaljše obdobje bivanja iz drugega pododstavka odstavka 1, kadar je ustrezno.

4.   Raziskovalcem, ki bi lahko ogrožali javni red, javno varnost ali javno zdravje, se ne dovoli vstop na ozemlje druge države članice ali bivanje na njem.

5.   Kadar druge države članice ugodijo prošnji za dolgoročno mobilnost iz odstavka 2 tega člena, se raziskovalcu izda dovoljenje v skladu s členom 17(4). Kadar se izda dovoljenje za dolgoročno mobilnost, druga država članica o tem obvesti pristojne organe prve države članice.

6.   Druga država članica lahko odvzame dovoljenje za dolgoročno mobilnost, kadar:

| (a) | pogoji iz točke (a) odstavka 2 ali odstavka 4 tega člena niso ali niso več izpolnjeni; ali |
| --- | --- |

(a)

pogoji iz točke (a) odstavka 2 ali odstavka 4 tega člena niso ali niso več izpolnjeni; ali

| (b) | velja eden od razlogov za odvzem dovoljenja, določenih v členu 21, z izjemo točke (a) odstavka 1, točke (f) odstavka 2 ter odstavkov 3, 5 in 6 navedenega člena. |
| --- | --- |

(b)

velja eden od razlogov za odvzem dovoljenja, določenih v členu 21, z izjemo točke (a) odstavka 1, točke (f) odstavka 2 ter odstavkov 3, 5 in 6 navedenega člena.

7.   Kadar država članica sprejme odločitev o dolgoročni mobilnosti, se ustrezno uporabijo odstavki 2 do 5 člena 34.

Člen 30

Mobilnost družinskih članov raziskovalcev

1.   Družinski člani raziskovalca, ki imajo veljavno dovoljenje za prebivanje, ki ga je izdala prva država članica, imajo pravico vstopiti v eno ali več drugih držav članic in bivati v njih zaradi spremljanja raziskovalca.

2.   Kadar druga država članica uporabi postopek uradnega obveščanja iz člena 28(2), zahteva, da se posredujejo naslednji dokumenti in informacije:

| (a) | dokumenti in informacije, ki se zahtevajo na podlagi odstavka 5 in točk (b), (c) in (d) odstavka 6 člena 28, v zvezi z družinskimi člani, ki spremljajo raziskovalca; |
| --- | --- |

(a)

dokumenti in informacije, ki se zahtevajo na podlagi odstavka 5 in točk (b), (c) in (d) odstavka 6 člena 28, v zvezi z družinskimi člani, ki spremljajo raziskovalca;

| (b) | dokazilo, da je družinski član prebival kot družinski član raziskovalca v prvi državi članici v skladu s členom 26. |
| --- | --- |

(b)

dokazilo, da je družinski član prebival kot družinski član raziskovalca v prvi državi članici v skladu s členom 26.

Druga država članica lahko zahteva, da obvestitelj dokumente predloži v uradnem jeziku te države članice ali v katerem koli uradnem jeziku Unije, ki ga določi ta država članica.

Druga država članica lahko nasprotuje mobilnosti družinskega člana na svojem ozemlju, kadar pogoji iz prvega pododstavka niso izpolnjeni. Za te družinske člane se ustrezno uporabljajo točki (b) in (c) odstavka 7 ter odstavek 9 člena 28.

3.   Kadar druga država članica uporabi postopek iz točke (b) člena 29(1), raziskovalec ali družinski člani raziskovalca pristojnim organom druge države članice predložijo prošnjo. Druga država članica od prosilca zahteva, da posreduje naslednje dokumente in informacije v zvezi z družinskimi člani:

| (a) | dokumente in informacije, ki se zahtevajo na podlagi točk (i), (ii), (iii) in (v) točke (a) člena 29(2), v zvezi z družinskimi člani, ki spremljajo raziskovalca; |
| --- | --- |

(a)

dokumente in informacije, ki se zahtevajo na podlagi točk (i), (ii), (iii) in (v) točke (a) člena 29(2), v zvezi z družinskimi člani, ki spremljajo raziskovalca;

| (b) | dokazilo, da je družinski član prebival kot družinski član raziskovalca v prvi državi članici v skladu s členom 26. |
| --- | --- |

(b)

dokazilo, da je družinski član prebival kot družinski član raziskovalca v prvi državi članici v skladu s členom 26.

Druga država članica lahko zahteva, da prosilec dokumente predloži v uradnem jeziku te države članice ali v katerem koli uradnem jeziku Unije, ki ga določi ta država članica.

Druga država članica lahko zavrne prošnjo za dolgoročno mobilnost družinskega člana na svojem ozemlju, če pogoji iz prvega pododstavka niso izpolnjeni. Za te družinske člane se ustrezno uporabljajo točki (b) in (c) odstavka 2, točke (b), (c) in (d) odstavka 3, odstavek 5, točka (b) odstavka 6 in odstavek 7 člena 29.

Splošno pravilo je, da dovoljenje za dolgoročno mobilnost družinskih članov raziskovalca velja do dne izteka dovoljenja raziskovalca, ki ga je izdala druga država članica.

Dovoljenje za dolgoročno mobilnost družinskih članov se lahko odvzame ali njegovo podaljšanje zavrne, če je dovoljenje za dolgoročno mobilnost raziskovalca, ki ga spremljajo, odvzeto ali je njegova prošnja za podaljšanje zavrnjena in sami nimajo nobene samostojne pravice do prebivanja.

4.   Družinskim članom, ki bi lahko ogrožali javni red, javno varnost ali javno zdravje, se ne dovoli vstop na ozemlje druge države članice ali bivanje na njem.

Člen 31

Mobilnost študentov

1.   Študentje, ki imajo veljavno dovoljenje, ki ga je izdala prva država članica, in sodelujejo v programih Unije ali večstranskih programih, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti, ali v sporazumu med dvema ali več visokošolskimi zavodi, imajo pravico do vstopa v eno ali več drugih držav članic za največ 360 dni na posamezno državo članico in do bivanja v njih, da opravijo del svojega študija na visokošolskem zavodu, pod pogoji, določenimi v odstavkih 2 do 10.

Študent, ki ne sodeluje v programih Unije ali večstranskih programih, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti, ali v sporazumu med dvema ali več visokošolskimi zavodi, predloži prošnjo za dovoljenje za vstop v drugo državo članico in bivanje v njej, da del študija opravi na visokošolskem zavodu, v skladu s členoma 7 in 11.

2.   Druga država članica lahko od visokošolske ustanove v prvi državi članici, visokošolskega zavoda v drugi državi članici ali študenta zahteva, da uradno obvesti pristojne organe prve in druge države članice o nameri študenta, da del študija opravi na visokošolskem zavodu v drugi državi članici.

V takšnih primerih druga država članica dovoli, da se uradno obvestilo pošlje:

| (a) | ob vložitvi prošnje v prvi državi članici, kadar je mobilnost v drugi državi članici predvidena že v tej fazi, ali |
| --- | --- |

(a)

ob vložitvi prošnje v prvi državi članici, kadar je mobilnost v drugi državi članici predvidena že v tej fazi, ali

| (b) | potem ko je študent sprejet v prvo državo članico, kakor hitro je znana nameravana mobilnost v drugi državi članici. |
| --- | --- |

(b)

potem ko je študent sprejet v prvo državo članico, kakor hitro je znana nameravana mobilnost v drugi državi članici.

3.   Kadar je bilo uradno obvestilo poslano v skladu s točko (a) odstavka 2 in kadar druga država članica ni nasprotovala prvi državi članici na podlagi odstavka 7, se lahko mobilnost študenta v drugi državi članici izvede kadar koli v obdobju veljavnosti dovoljenja.

4.   Kadar je bilo uradno obvestilo poslano v skladu s točko (b) odstavka 2 in kadar druga država članica na podlagi odstavkov 7 in 9 ni pisno nasprotovala mobilnosti študenta, se šteje, da je mobilnost odobrena in se lahko izvaja v drugi državi članici.

5.   Uradnemu obvestilu se med drugim priložita veljavna potna listina, kot je določeno v točki (a) člena 7(1), in veljavno dovoljenje, ki ga je izdala prva država članica in zajema celotno obdobje mobilnosti.

6.   Druga država članica lahko zahteva, da se uradnemu obvestilu priložijo naslednji dokumenti in informacije:

| (a) | dokazilo, da študent opravlja del študija v drugi državi članici v okviru programa Unije ali večstranskega programa, ki vključuje ukrepe za spodbujanje mobilnosti, ali sporazuma med dvema ali več visokošolskimi zavodi, in dokazilo, da je študent sprejet na visokošolski zavod v drugi državi članici; |
| --- | --- |

(a)

dokazilo, da študent opravlja del študija v drugi državi članici v okviru programa Unije ali večstranskega programa, ki vključuje ukrepe za spodbujanje mobilnosti, ali sporazuma med dvema ali več visokošolskimi zavodi, in dokazilo, da je študent sprejet na visokošolski zavod v drugi državi članici;

| (b) | predvideno trajanje in datumi mobilnosti, kadar to ni navedeno v točki (a); |
| --- | --- |

(b)

predvideno trajanje in datumi mobilnosti, kadar to ni navedeno v točki (a);

| (c) | dokazilo, da je študent zdravstveno zavarovan za vsa tveganja, za katera so običajno zavarovani državljani zadevne države članice, kot je določeno v točki (c) člena 7(1); |
| --- | --- |

(c)

dokazilo, da je študent zdravstveno zavarovan za vsa tveganja, za katera so običajno zavarovani državljani zadevne države članice, kot je določeno v točki (c) člena 7(1);

| (d) | dokazilo, da bo imel študent med bivanjem zagotovljena zadostna sredstva za kritje stroškov preživljanja, ne da bi bremenil sistem socialne pomoči države članice, kot je določeno v točki (e) člena 7(1), stroškov študija ter stroškov potovanja do prve države članice v primerih iz točke (b) člena 32(4); |
| --- | --- |

(d)

dokazilo, da bo imel študent med bivanjem zagotovljena zadostna sredstva za kritje stroškov preživljanja, ne da bi bremenil sistem socialne pomoči države članice, kot je določeno v točki (e) člena 7(1), stroškov študija ter stroškov potovanja do prve države članice v primerih iz točke (b) člena 32(4);

| (e) | kadar je ustrezno, dokazilo, da so bile pristojbine, ki jih zaračunava visokošolski zavod, plačane. |
| --- | --- |

(e)

kadar je ustrezno, dokazilo, da so bile pristojbine, ki jih zaračunava visokošolski zavod, plačane.

Druga država članica lahko zahteva, da jo obvestitelj pred začetkom mobilnosti zadevnega študenta obvesti o njegovem naslovu na njenem ozemlju.

Druga država članica lahko zahteva, da obvestitelj dokumente predloži v uradnem jeziku te države članice ali v katerem koli uradnem jeziku Unije, ki ga določi ta država članica.

7.   Na podlagi uradnega obvestila iz odstavka 2 lahko druga država članica v 30 dneh od prejema popolnega uradnega obvestila nasprotuje mobilnosti študenta na svojem ozemlju, kadar:

| (a) | pogoji iz odstavkov 5 ali 6 niso izpolnjeni; |
| --- | --- |

(a)

pogoji iz odstavkov 5 ali 6 niso izpolnjeni;

| (b) | velja eden od razlogov za zavrnitev, določenih v točki (b) ali (c) člena 20(1) ali v odstavku 2 navedenega člena; |
| --- | --- |

(b)

velja eden od razlogov za zavrnitev, določenih v točki (b) ali (c) člena 20(1) ali v odstavku 2 navedenega člena;

| (c) | je bilo doseženo najdaljše obdobje bivanja iz odstavka 1. |
| --- | --- |

(c)

je bilo doseženo najdaljše obdobje bivanja iz odstavka 1.

8.   Študentom, ki bi lahko ogrožali javni red, javno varnost ali javno zdravje, se ne dovoli vstop na ozemlje druge države članice ali bivanje na njem.

9.   Pristojni organi druge države članice o nasprotovanju mobilnosti brez odlašanja pisno obvestijo pristojne organe prve države članice in obvestitelja. Kadar druga država članica nasprotuje mobilnosti na podlagi odstavka 7, študent ne sme opravljati dela študija na visokošolskem zavodu v drugi državi članici.

10.   Po izteku roka za nasprotovanje lahko druga država članica študentu izda dokument, s katerim potrjuje, da je upravičen do bivanja na njenem ozemlju in uveljavljanja pravic iz te direktive.

Člen 32

Jamstva in sankcije v primerih mobilnosti

1.   Kadar dovoljenje za namen raziskovanja ali študija izdajo pristojni organi države članice, ki schengenskega pravnega reda ne uporablja v celoti, raziskovalec ali študent pa prečka zunanjo mejo zaradi vstopa v drugo državo članico v okviru mobilnosti, imajo pristojni organi druge države članice kot dokazilo o mobilnosti pravico zahtevati veljavno dovoljenje, ki ga je izdala prva država članica, in:

| (a) | kopijo uradnega obvestila v skladu s členom 28(2) ali členom 31(2), ali |
| --- | --- |

(a)

kopijo uradnega obvestila v skladu s členom 28(2) ali členom 31(2), ali

| (b) | kadar druga država članica dovoljuje mobilnost brez uradnega obvestila, dokazilo, da študent opravlja del študija v drugi državi članici v okviru programa Unije ali večstranskega programa, ki vključuje ukrepe za spodbujanje mobilnosti, ali sporazuma med dvema ali več visokošolskimi zavodi, ali, za raziskovalce, kopijo sporazuma o gostovanju, v katerem so navedene podrobnosti o mobilnosti raziskovalca, ali, kadar podrobnosti o mobilnosti v sporazumu o gostovanju niso navedene, pismo raziskovalne organizacije v drugi državi članici, v katerem sta navedena vsaj trajanje mobilnosti znotraj EU in lokacija raziskovalne organizacije v drugi državi članici. |
| --- | --- |

(b)

kadar druga država članica dovoljuje mobilnost brez uradnega obvestila, dokazilo, da študent opravlja del študija v drugi državi članici v okviru programa Unije ali večstranskega programa, ki vključuje ukrepe za spodbujanje mobilnosti, ali sporazuma med dvema ali več visokošolskimi zavodi, ali, za raziskovalce, kopijo sporazuma o gostovanju, v katerem so navedene podrobnosti o mobilnosti raziskovalca, ali, kadar podrobnosti o mobilnosti v sporazumu o gostovanju niso navedene, pismo raziskovalne organizacije v drugi državi članici, v katerem sta navedena vsaj trajanje mobilnosti znotraj EU in lokacija raziskovalne organizacije v drugi državi članici.

V primeru družinskih članov raziskovalca ima druga država članica pravico kot dokazilo o mobilnosti zahtevati veljavno dovoljenje, ki ga je izdala prva država članica, in kopijo uradnega obvestila v skladu s členom 30(2) ali dokazilo, da spremljajo raziskovalca.

2.   Kadar pristojni organi prve države članice odvzamejo dovoljenje, o tem, kadar je ustrezno, nemudoma obvestijo organe druge države članice.

3.   Druga država članica lahko zahteva, da jo subjekt gostitelj druge države članice ali raziskovalec ali študent obvesti o vsaki spremembi, ki vpliva na pogoje, na podlagi katerih je bila odobrena mobilnost.

4.   Kadar raziskovalec ali, kadar je ustrezno, njegovi družinski člani ali študent ne izpolnjujejo ali ne izpolnjujejo več pogojev za mobilnost:

| (a) | lahko druga država članica zahteva, da raziskovalec ali, kadar je ustrezno, njegovi družinski člani ali študent nemudoma prenehajo izvajati vse dejavnosti in zapustijo ozemlje; |
| --- | --- |

(a)

lahko druga država članica zahteva, da raziskovalec ali, kadar je ustrezno, njegovi družinski člani ali študent nemudoma prenehajo izvajati vse dejavnosti in zapustijo ozemlje;

| (b) | prva država članica na zahtevo druge države članice raziskovalcu in, kadar je ustrezno, njegovim družinskim članom ali študentu brez formalnosti in brez odlašanja dovoli ponovni vstop. To velja tudi, če je dovoljenje, ki ga je izdala prva država članica, poteklo ali je bilo odvzeto v obdobju mobilnosti v drugi državi članici. |
| --- | --- |

(b)

prva država članica na zahtevo druge države članice raziskovalcu in, kadar je ustrezno, njegovim družinskim članom ali študentu brez formalnosti in brez odlašanja dovoli ponovni vstop. To velja tudi, če je dovoljenje, ki ga je izdala prva država članica, poteklo ali je bilo odvzeto v obdobju mobilnosti v drugi državi članici.

5.   Kadar raziskovalec ali njegovi družinski člani ali študent prestopijo zunanjo mejo države članice, ki v celoti uporablja schengenski pravni red, ta država članica opravi poizvedbo v schengenskem informacijskem sistemu. Država članica zavrne vstop ali nasprotuje mobilnosti oseb, za katere je bil v schengenskem informacijskem sistemu razpisan ukrep zaradi zavrnitve vstopa ali bivanja.

POGLAVJE VII

POSTOPEK IN PREGLEDNOST

Člen 33

Sankcije zoper subjekte gostitelje

Države članice lahko predvidijo sankcije zoper subjekte gostitelje ali, v primerih, zajetih v členu 24, delodajalce, ki niso izpolnili svojih obveznosti iz te direktive. Te sankcije morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 34

Postopkovna jamstva in preglednost

1.   Pristojni organi zadevne države članice sprejmejo odločitev o prošnji za dovoljenje ali podaljšanje dovoljenja in v skladu s postopki obveščanja po nacionalnem pravu prosilca pisno uradno obvestijo o odločitvi čim prej, najpozneje pa v 90 dneh od dneva, ko je bila predložena popolna prošnja.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena se v primeru, da je postopek za sprejem povezan z odobrenim subjektom gostiteljem iz členov 9 in 15, odločitev o popolni prošnji sprejme čim prej, najpozneje pa v 60 dneh.

3.   Kadar so informacije ali dokumentacija, priložene v podporo prošnji, pomanjkljive, pristojni organi v razumnem roku uradno obvestijo prosilca o dodatnih informacijah, ki se zahtevajo, in določijo razumen rok za njihovo predložitev. Rok iz odstavkov 1 ali 2 se začasno prekine, dokler pristojni organi ne prejmejo zahtevanih dodatnih informacij. Če dodatne informacije ali dokumenti niso bili predloženi v roku, se lahko prošnja zavrne.

4.   O razlogih za odločitev o nedopustnosti ali zavrnitvi prošnje ali zavrnitvi podaljšanja je pisno obveščen prosilec. O razlogih za odločitev o odvzemu dovoljenja je pisno obveščen državljan tretje države. O razlogih za odločitev o odvzemu dovoljenja je lahko pisno obveščen tudi subjekt gostitelj.

5.   Zoper vse odločitve o nedopustnosti ali zavrnitvi prošnje ali zavrnitvi podaljšanja ali odvzemu dovoljenja je v zadevni državi članici mogoče vložiti pravno sredstvo v skladu z nacionalnim pravom. V pisnem uradnem obvestilu se navede sodišče ali upravni organ, pri katerem je mogoče vložiti pritožbo, in časovni rok za vložitev pritožbe.

Člen 35

Preglednost in dostop do informacij

Države članice prosilcem zagotavljajo lahek dostop do informacij o vseh listinskih dokazih, potrebnih za prošnjo, ter informacij o pogojih vstopa in prebivanja, vključno s pravicami, obveznostmi in procesnimi jamstvi, za državljane tretjih držav, za katere se uporablja ta direktiva, in, kadar je ustrezno, njihove družinske člane. Te informacije, kadar je ustrezno, zajemajo raven zadostnih mesečnih sredstev, vključno z zadostnimi sredstvi, potrebnimi za kritje stroškov študija ali opravljanja pripravništva, kar ne vpliva na preučitev vsakega posameznega primera, in veljavne pristojbine.

Pristojni organi v vseh državah članicah objavljajo seznam subjektov gostiteljev, odobrenih za namene te direktive. Po vsaki morebitni spremembi takšnih seznamov se čim prej objavijo njihove posodobljene različice.

Člen 36

Pristojbine

Države članice lahko zahtevajo, da državljani tretjih držav, vključno z družinskimi člani, kjer je ustrezno, ali subjekti gostitelji plačajo pristojbine za uradna obvestila in obravnavanje prošenj v skladu s to direktivo. Višina takšnih pristojbin ne sme biti nesorazmerna ali prekomerna.

POGLAVJE VIII

KONČNE DOLOČBE

Člen 37

Sodelovanje med kontaktnimi točkami

1.   Države članice imenujejo kontaktne točke, ki uspešno sodelujejo ter so pristojne za prejemanje in pošiljanje informacij, potrebnih za izvajanje členov 28 do 32. Države članice dajejo prednost elektronski izmenjavi informacij.

2.   Vsaka država članica prek nacionalnih kontaktnih točk iz odstavka 1 obvesti drugo državo članico o:

| (a) | postopkih, ki se uporabljajo za mobilnost iz členov 28 do 31; |
| --- | --- |

(a)

postopkih, ki se uporabljajo za mobilnost iz členov 28 do 31;

| (b) | tem, ali zadevna država članica študentom in raziskovalcem dovoljuje vstop le prek odobrenih raziskovalnih organizacij oziroma visokošolskih zavodov; |
| --- | --- |

(b)

tem, ali zadevna država članica študentom in raziskovalcem dovoljuje vstop le prek odobrenih raziskovalnih organizacij oziroma visokošolskih zavodov;

| (c) | večstranskih programih za študente in raziskovalce, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti, ali sporazumih med dvema ali več visokošolskimi zavodi. |
| --- | --- |

(c)

večstranskih programih za študente in raziskovalce, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti, ali sporazumih med dvema ali več visokošolskimi zavodi.

Člen 38

Statistični podatki

1.   Države članice Komisiji sporočijo statistične podatke o številu dovoljenj, izdanih za namene te direktive, in uradnih obvestil, prejetih na podlagi člena 28(2) ali člena 31(2), ter v čim večji meri o številu državljanov tretjih držav, katerih dovoljenja so bila obnovljena ali odvzeta. Na enak način ji sporočijo statistične podatke o sprejetih družinskih članih raziskovalcev. Navedeni statistični podatki so razčlenjeni glede na državljanstvo, in, kolikor je mogoče, glede na obdobje veljavnosti dovoljenj.

2.   Statistični podatki iz odstavka 1 se nanašajo na referenčna obdobja enega koledarskega leta in se sporočijo Komisiji v šestih mesecih od konca referenčnega leta. Prvo referenčno leto je 2019.

3.   Statistični podatki iz odstavka 1 se sporočijo v skladu z Uredbo (ES) št. 862/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (24).

Člen 39

Poročanje

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu redno in prvič 23. maja 2023 predloži poročilo o uporabi te direktive v državah članicah in predlaga morebitne spremembe.

Člen 40

Prenos

1.   Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 23. maja 2018. Komisiji takoj sporočijo besedilo teh predpisov.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Vključijo tudi izjavo, da se v veljavnih zakonih in drugih predpisih sklicevanja na direktivi, razveljavljeni s to direktivo, štejejo kot sklicevanja na to direktivo. Način sklicevanja in obliko izjave določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 41

Razveljavitev

Direktivi 2004/114/ES in 2005/71/ES se za države članice, ki jih ta direktiva zavezuje, razveljavita z učinkom od 24. maja 2018, brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos navedenih direktiv v nacionalno pravo iz dela B Priloge I k tej direktivi.

Za države članice, ki jih ta direktiva zavezuje, se sklicevanja na razveljavljeni direktivi štejejo kot sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijskima tabelama iz Priloge II.

Člen 42

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 43

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice v skladu s Pogodbama.

V Strasbourgu, 11. maja 2016

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednica

J.A. HENNIS-PLASSCHAERT

---

(1)  
  UL C 341, 21.11.2013, str. 50.

1

(2)  
  UL C 114, 15.4.2014, str. 42.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 25. februarja 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta v prvi obravnavi z dne 10. marca 2016 (še ni objavljena v Uradnem listu).

3

(4)  Direktiva Sveta 2004/114/ES z dne 13. decembra 2004 o pogojih za sprejem državljanov tretjih držav za namene študija, izmenjav učencev, neplačanega usposabljanja ali prostovoljnega dela (UL L 375, 23.12.2004, str. 12).

4

(5)  Direktiva Sveta 2005/71/ES z dne 12. oktobra 2005 o posebnem postopku za dovolitev vstopa državljanom tretjih držav za namene znanstvenega raziskovanja (UL L 289, 3.11.2005, str. 15).

5

(6)  Direktiva Sveta 2003/86/ES z dne 22. septembra 2003 o pravici do združitve družine (UL L 251, 3.10.2003, str. 12).

6

(7)  
  UL C 372, 20.12.2011,str. 36.

7

(8)  Direktiva 2014/66/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav v okviru premestitev znotraj podjetja (UL L 157, 27.5.2014, str. 1).

8

(9)  Uredba (EU) 2016/399 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o Zakoniku Unije o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (kodificirano besedilo) (UL L 77, 23.3.2016, str. 1).

9

(10)  Uredba (ES) št. 1987/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vzpostavitvi, delovanju in uporabi druge generacije schengenskega informacijskega sistema (SIS II) (UL L 381, 28.12.2006, str. 4).

10

(11)  Direktiva 2008/115/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o skupnih standardih in postopkih v državah članicah za vračanje nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav (UL L 348, 24.12.2008, str. 98).

11

(12)  Direktiva 2011/98/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o enotnem postopku obravnavanja vloge za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav za prebivanje in delo na ozemlju države članice ter o skupnem nizu pravic za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici (UL L 343, 23.12.2011, str. 1).

12

(13)  Uredba (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (UL L 166, 30.4.2004, str. 1).

13

(14)  Uredba (EU) št. 1231/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o razširitvi uporabe uredb (ES) št. 883/2004 in (ES) št. 987/2009 na državljane tretjih držav, za katere se navedeni uredbi ne uporabljata le na podlagi njihovega državljanstva (UL L 344, 29.12.2010, str. 1).

14

(15)  Uredba Sveta (ES) št. 1030/2002 z dne 13. junija 2002 o enotni obliki dovoljenja za prebivanje za državljane tretjih držav (UL L 157, 15.6.2002, str. 1).

15

(16)  
  UL C 369, 17.12.2011, str. 14.

16

(17)  Direktiva 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da so upravičeni do mednarodne zaščite, glede enotnega statusa beguncev ali oseb, upravičenih do subsidiarne zaščite, in glede vsebine te zaščite (UL L 337, 20.12.2011, str. 9).

17

(18)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

18

(19)  Direktiva Sveta 2003/109/ES z dne 25. novembra 2003 o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas (UL L 16, 23.1.2004, str. 44).

19

(20)  Direktiva Sveta 2009/50/ES z dne 25. maja 2009 o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav za namene visokokvalificirane zaposlitve (UL L 155, 18.6.2009, str. 17).

20

(21)  Konvencija o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluks, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi kontrol na skupnih mejah (UL L 239, 22.9.2000, str. 19).

21

(22)  Uredba Sveta (ES) št. 1683/95 z dne 29. maja 1995 o enotni obliki za vizume (UL L 164, 14.7.1995, str. 1).

22

(23)  Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (UL C 111, 6.5.2008, str. 1).

23

(24)  Uredba (ES) št. 862/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o statistikah Skupnosti o selitvah in mednarodni zaščiti ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 311/76 o zbiranju statističnih podatkov o tujih delavcih (UL L 199, 31.7.2007, str. 23).

24

---

PRILOGA I

Del A

Razveljavljene direktive

(iz člena 41)

| Direktiva Sveta 2004/114/ES | (UL L 375, 23.12.2004, str. 12) |
| --- | --- |
| Direktiva Sveta 2005/71/ES | (UL L 289, 3.11.2005, str. 15) |

Direktiva Sveta 2004/114/ES

(UL L 375, 23.12.2004, str. 12)

Direktiva Sveta 2005/71/ES

(UL L 289, 3.11.2005, str. 15)

Del B

Roki za prenos v nacionalno pravo in začetek uporabe

(iz člena 41)

| Direktiva | Rok za prenos | Datum začetka uporabe |
| --- | --- | --- |
| 2004/114/ES | 12.1.2007 | |
| 2005/71/ES | 12.10.2007 | |

Direktiva

Rok za prenos

Datum začetka uporabe

2004/114/ES

12.1.2007

2005/71/ES

12.10.2007

---

PRILOGA II

Korelacijski tabeli

| Direktiva 2004/114/ES | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1(a) | Člen 1(a) |
| Člen 1(b) | — |
| — | Člen 1(b) |
| Člen 2, uvodno besedilo | Člen 3, uvodno besedilo |
| Člen 2(a) | Člen 3(1) |
| Člen 2(b) | Člen 3(3) |
| Člen 2(c) | Člen 3(4) |
| Člen 2(d) | Člen 3(5) |
| — | Člen 3(6) |
| Člen 2(e) | Člen 3(11) in (13) |
| Člen 2(f) | Člen 3(7) |
| Člen 2(g) | Člen 3(22) |
| — | Člen 3(8) |
| — | Člen 3(12) |
| — | Člen 3(14) do (21) |
| — | Člen 3(23) in (24) |
| Člen 3(1) | Člen 2(1) |
| Člen 3(2)(a) do (d) | Člen 2(2)(a) do (d) |
| Člen 3(2)(e) | — |
| — | Člen 2(2)(e) do (g) |
| Člen 4 | Člen 4 |
| Člen 5 | Člen 5(1) |
| — | Člen 5(2) in (3) |
| — | Člen 6 |
| Člen 6(1)(a) do (c) in (e) | Člen 7(1)(a) do (d) |
| Člen 6(1)(d) | Člen 7(6) |
| Člen 6(2) | — |
| — | Člen 7(2) in (3) |
| Člen 7(1), uvodno besedilo | Člen 11(1), uvodno besedilo |
| Člen 7(1)(a) | Člen 11(1)(a) |
| Člen 7(1)(b) | Člen 7(1)(e) in člen 11(1)(d) |
| Člen 7(1)(c) | Člen 11(1)(c) |
| Člen 7(1)(d) | Člen 11(1)(b) |
| Člen 7(2) | Člen 11(2) |
| — | Člen 11(3) |
| Člen 8 | Člen 31 |
| Člen 9(1) in (2) | Člen 12(1) in (2) |
| Člen 10, uvodno besedilo | Člen 13(1), uvodno besedilo |
| Člen 10(a) | Člen 13(1)(a) |
| — | Člen 13(1)(b) |
| Člen 10(b) | Člen 7(1)(e) in člen 13(1)(c) |
| Člen 10(c) | Člen 13(1)(d) |
| — | Člen 13(1)(e) in (f) |
| — | Člen 13(2) do (4) |
| Člen 11, uvodno besedilo | Člen 14(1), uvodno besedilo |
| Člen 11(a) | Člen 14(2) |
| Člen 11(b) | Člen 14(1)(a) |
| — | Člen 14(1)(b) |
| Člen 11(c) | Člen 14(1)(c) |
| Člen 11(d) | Člen 14(1)(d) |
| Člen 12(1) | Člen 18(2) |
| Člen 12(2) | Člen 21(2)(f) |
| Člen 13 | Člen 18(4) |
| Člen 14 | Člen 18(6) |
| Člen 15 | Člen 18(7) |
| — | Člen 18(3), (5), (8) in (9) |
| — | Členi 16, 17 in 19 |
| Člen 16(1) | Člen 21(1)(a) in (b) |
| — | Člen 21(1)(c) in (d) |
| Člen 16(2) | Člen 21(4) |
| — | Člen 21(2)(a) do (e) |
| — | Člen 21(3) |
| — | Člen 21(5) do (7) |
| — | Člen 22(3) in (4) |
| Člen 17(1), prvi pododstavek, prvi stavek | Člen 24(1) |
| Člen 17(1), prvi pododstavek, drugi stavek | Člen 24(3) |
| Člen 17(1), drugi pododstavek | Člen 24(2) |
| Člen 17(2) | Člen 24(3) |
| Člen 17(3) in (4) | — |
| — | Člen 24 |
| — | Člen 27 |
| — | Člen 30 |
| — | Člena 32 in 33 |
| Člen 18(1) | Člen 34(1) |
| — | Člen 34(2) |
| Člen 18(2), (3) in (4) | Člen 34(3), (4) in (5) |
| Člen 19 | — |
| — | Člen 35, prvi odstavek |
| Člen 20 | Člen 36 |
| — | Člena 37 in 38 |
| Člen 21 | Člen 39 |
| Členi 22 do 25 | — |
| — | Členi 40 do 42 |
| Člen 26 | Člen 43 |
| — | Prilogi I in II |

Direktiva 2004/114/ES

Ta direktiva

Člen 1(a)

Člen 1(a)

Člen 1(b)

—

—

Člen 1(b)

Člen 2, uvodno besedilo

Člen 3, uvodno besedilo

Člen 2(a)

Člen 3(1)

Člen 2(b)

Člen 3(3)

Člen 2(c)

Člen 3(4)

Člen 2(d)

Člen 3(5)

—

Člen 3(6)

Člen 2(e)

Člen 3(11) in (13)

Člen 2(f)

Člen 3(7)

Člen 2(g)

Člen 3(22)

—

Člen 3(8)

—

Člen 3(12)

—

Člen 3(14) do (21)

—

Člen 3(23) in (24)

Člen 3(1)

Člen 2(1)

Člen 3(2)(a) do (d)

Člen 2(2)(a) do (d)

Člen 3(2)(e)

—

—

Člen 2(2)(e) do (g)

Člen 4

Člen 4

Člen 5

Člen 5(1)

—

Člen 5(2) in (3)

—

Člen 6

Člen 6(1)(a) do (c) in (e)

Člen 7(1)(a) do (d)

Člen 6(1)(d)

Člen 7(6)

Člen 6(2)

—

—

Člen 7(2) in (3)

Člen 7(1), uvodno besedilo

Člen 11(1), uvodno besedilo

Člen 7(1)(a)

Člen 11(1)(a)

Člen 7(1)(b)

Člen 7(1)(e) in člen 11(1)(d)

Člen 7(1)(c)

Člen 11(1)(c)

Člen 7(1)(d)

Člen 11(1)(b)

Člen 7(2)

Člen 11(2)

—

Člen 11(3)

Člen 8

Člen 31

Člen 9(1) in (2)

Člen 12(1) in (2)

Člen 10, uvodno besedilo

Člen 13(1), uvodno besedilo

Člen 10(a)

Člen 13(1)(a)

—

Člen 13(1)(b)

Člen 10(b)

Člen 7(1)(e) in člen 13(1)(c)

Člen 10(c)

Člen 13(1)(d)

—

Člen 13(1)(e) in (f)

—

Člen 13(2) do (4)

Člen 11, uvodno besedilo

Člen 14(1), uvodno besedilo

Člen 11(a)

Člen 14(2)

Člen 11(b)

Člen 14(1)(a)

—

Člen 14(1)(b)

Člen 11(c)

Člen 14(1)(c)

Člen 11(d)

Člen 14(1)(d)

Člen 12(1)

Člen 18(2)

Člen 12(2)

Člen 21(2)(f)

Člen 13

Člen 18(4)

Člen 14

Člen 18(6)

Člen 15

Člen 18(7)

—

Člen 18(3), (5), (8) in (9)

—

Členi 16, 17 in 19

Člen 16(1)

Člen 21(1)(a) in (b)

—

Člen 21(1)(c) in (d)

Člen 16(2)

Člen 21(4)

—

Člen 21(2)(a) do (e)

—

Člen 21(3)

—

Člen 21(5) do (7)

—

Člen 22(3) in (4)

Člen 17(1), prvi pododstavek, prvi stavek

Člen 24(1)

Člen 17(1), prvi pododstavek, drugi stavek

Člen 24(3)

Člen 17(1), drugi pododstavek

Člen 24(2)

Člen 17(2)

Člen 24(3)

Člen 17(3) in (4)

—

—

Člen 24

—

Člen 27

—

Člen 30

—

Člena 32 in 33

Člen 18(1)

Člen 34(1)

—

Člen 34(2)

Člen 18(2), (3) in (4)

Člen 34(3), (4) in (5)

Člen 19

—

—

Člen 35, prvi odstavek

Člen 20

Člen 36

—

Člena 37 in 38

Člen 21

Člen 39

Členi 22 do 25

—

—

Členi 40 do 42

Člen 26

Člen 43

—

Prilogi I in II

| Direktiva 2005/71/ES | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1(a) |
| Člen 2, uvodno besedilo | Člen 3, uvodno besedilo |
| Člen 2(a) | Člen 3(1) |
| Člen 2(b) | Člen 3(9) |
| Člen 2(c) | Člen 3(10) |
| Člen 2(d) | Člen 3(2) |
| Člen 2(e) | Člen 3(22) |
| Člen 3(1) | Člen 2(1) |
| Člen 3(2)(a) | Člen 2(2)(a) |
| Člen 3(2)(b) | — |
| Člen 3(2)(c) | Člen 2(2)(b) |
| Člen 3(2)(d) | — |
| Člen 4 | Člen 4 |
| Člen 5(1) | Člen 9(1) |
| Člen 5(2) | Člen 9(2) |
| Člen 5(3) | Člen 8(2) |
| Člen 5(4) | Člen 10(7) |
| Člen 5(5) | Člen 35, drugi odstavek |
| Člen 5(6) | Člen 9(3) |
| Člen 5(7) | Člen 10(8) |
| Člen 6(1) | Člen 10(1) |
| — | Člen 10(2) |
| Člen 6(2)(a) | Člen 10(4) |
| Člen 6(2)(b) | Člen 7(1)(e) |
| Člen 6(2)(c) | Člen 7(1)(c) |
| Člen 6(2)(d) | Člen 10(3) |
| Člen 6(3) | — |
| Člen 6(4) in (5) | Člen 10(5) in (6) |
| Člen 7(1)(a) | Člen 7(1)(a) |
| Člen 7(1)(b) | Člen 8(1) |
| Člen 7(1)(c) | Člen 8(2) |
| Člen 7(1)(d) | Člen 7(6) |
| Člen 7(1), zadnji pododstavek | — |
| Člen 7(2) | — |
| Člen 7(3) | Člen 5(3) |
| Člen 8 | Člen 18(1) |
| Člen 9 | Člen 26 |
| Člen 10(1) | Člen 21(1)(a), (b) in (d) |
| Člen 10(2) | Člen 21(4) |
| Člen 11(1) in (2) | Člen 23 |
| Člen 12 | Člen 22(1) in (2) |
| Člen 13 | Člena 28 in 29 |
| Člen 14(1) | Člen 7(5) |
| Člen 14(2) in (3) | Člen 7(4) |
| Člen 14(4) | Člen 5(3) |
| Člen 15(1) | Člen 34(1) |
| — | Člen 34(2) |
| Člen 15(2) | Člen 34(3) |
| Člen 15(3) | Člen 34(4) |
| Člen 15(4) | Člen 34(5) |
| Člen 16 | Člen 39 |
| Členi 17 do 20 | — |
| Člen 21 | Člen 43 |

Direktiva 2005/71/ES

Ta direktiva

Člen 1

Člen 1(a)

Člen 2, uvodno besedilo

Člen 3, uvodno besedilo

Člen 2(a)

Člen 3(1)

Člen 2(b)

Člen 3(9)

Člen 2(c)

Člen 3(10)

Člen 2(d)

Člen 3(2)

Člen 2(e)

Člen 3(22)

Člen 3(1)

Člen 2(1)

Člen 3(2)(a)

Člen 2(2)(a)

Člen 3(2)(b)

—

Člen 3(2)(c)

Člen 2(2)(b)

Člen 3(2)(d)

—

Člen 4

Člen 4

Člen 5(1)

Člen 9(1)

Člen 5(2)

Člen 9(2)

Člen 5(3)

Člen 8(2)

Člen 5(4)

Člen 10(7)

Člen 5(5)

Člen 35, drugi odstavek

Člen 5(6)

Člen 9(3)

Člen 5(7)

Člen 10(8)

Člen 6(1)

Člen 10(1)

—

Člen 10(2)

Člen 6(2)(a)

Člen 10(4)

Člen 6(2)(b)

Člen 7(1)(e)

Člen 6(2)(c)

Člen 7(1)(c)

Člen 6(2)(d)

Člen 10(3)

Člen 6(3)

—

Člen 6(4) in (5)

Člen 10(5) in (6)

Člen 7(1)(a)

Člen 7(1)(a)

Člen 7(1)(b)

Člen 8(1)

Člen 7(1)(c)

Člen 8(2)

Člen 7(1)(d)

Člen 7(6)

Člen 7(1), zadnji pododstavek

—

Člen 7(2)

—

Člen 7(3)

Člen 5(3)

Člen 8

Člen 18(1)

Člen 9

Člen 26

Člen 10(1)

Člen 21(1)(a), (b) in (d)

Člen 10(2)

Člen 21(4)

Člen 11(1) in (2)

Člen 23

Člen 12

Člen 22(1) in (2)

Člen 13

Člena 28 in 29

Člen 14(1)

Člen 7(5)

Člen 14(2) in (3)

Člen 7(4)

Člen 14(4)

Člen 5(3)

Člen 15(1)

Člen 34(1)

—

Člen 34(2)

Člen 15(2)

Člen 34(3)

Člen 15(3)

Člen 34(4)

Člen 15(4)

Člen 34(5)

Člen 16

Člen 39

Členi 17 do 20

—

Člen 21

Člen 43

---

| 21.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/58 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/58

---

DIREKTIVA (EU) 2016/802 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 11. maja 2016

glede zmanjšanja vsebnosti žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva

(kodificirano besedilo)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 1999/32/ES (3) je bila večkrat bistveno spremenjena (4). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 1999/32/ES (3) je bila večkrat bistveno spremenjena (4). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati.

| (2) | Namen okoljske politike Unije, ki jo določajo okoljski akcijski programi, zlasti šesti okoljski akcijski program, ki je bil sprejet s Sklepom št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), in sedmi okoljski akcijski program, ki je bil sprejet s Sklepom št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6), je med drugim doseči kakovost zraka, ki ne bo imela večjih negativnih učinkov na zdravje ljudi in okolje ter ju ne bo ogrožala. |
| --- | --- |

(2)

Namen okoljske politike Unije, ki jo določajo okoljski akcijski programi, zlasti šesti okoljski akcijski program, ki je bil sprejet s Sklepom št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), in sedmi okoljski akcijski program, ki je bil sprejet s Sklepom št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6), je med drugim doseči kakovost zraka, ki ne bo imela večjih negativnih učinkov na zdravje ljudi in okolje ter ju ne bo ogrožala.

| (3) | Člen 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da je cilj okoljske politike Unije doseči visoko raven varstva, pri čemer se upošteva raznolikost razmer v posameznih regijah Unije. |
| --- | --- |

(3)

Člen 191(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da je cilj okoljske politike Unije doseči visoko raven varstva, pri čemer se upošteva raznolikost razmer v posameznih regijah Unije.

| (4) | Ta direktiva določa najvišjo dovoljeno vsebnost žvepla v težkem kurilnem olju, plinskem olju, plinskem olju za plovila in dizelskem olju za plovila, ki se uporabljajo v Uniji. |
| --- | --- |

(4)

Ta direktiva določa najvišjo dovoljeno vsebnost žvepla v težkem kurilnem olju, plinskem olju, plinskem olju za plovila in dizelskem olju za plovila, ki se uporabljajo v Uniji.

| (5) | Emisije v ladijskem prometu, ki nastajajo pri izgorevanju goriv za plovila z visoko vsebnostjo žvepla, onesnažujejo zrak z žveplovim dioksidom in trdnimi delci, ki škodujejo zdravju ljudi in okolju ter prispevajo k oblikovanju kislih usedlin. Če ne bi izvajali ukrepov iz te direktive, bi bilo emisij v ladijskem prometu kmalu lahko več kot je emisij iz vseh kopenskih virov. |
| --- | --- |

(5)

Emisije v ladijskem prometu, ki nastajajo pri izgorevanju goriv za plovila z visoko vsebnostjo žvepla, onesnažujejo zrak z žveplovim dioksidom in trdnimi delci, ki škodujejo zdravju ljudi in okolju ter prispevajo k oblikovanju kislih usedlin. Če ne bi izvajali ukrepov iz te direktive, bi bilo emisij v ladijskem prometu kmalu lahko več kot je emisij iz vseh kopenskih virov.

| (6) | Zakisljevanje in žveplov dioksid v zraku poškodujeta občutljive ekosisteme, zmanjšata biotsko raznovrstnost in rekreacijsko vrednost ter škodljivo učinkujeta na poljedelsko proizvodnjo in rast gozdov. Kisli dež lahko v mestih povzroči pomembno škodo na zgradbah in arhitekturni dediščini. Onesnaženje z žveplovim dioksidom ima lahko pomemben učinek na zdravje ljudi, zlasti pri tistih delih prebivalstva, ki trpijo zaradi bolezni dihal. |
| --- | --- |

(6)

Zakisljevanje in žveplov dioksid v zraku poškodujeta občutljive ekosisteme, zmanjšata biotsko raznovrstnost in rekreacijsko vrednost ter škodljivo učinkujeta na poljedelsko proizvodnjo in rast gozdov. Kisli dež lahko v mestih povzroči pomembno škodo na zgradbah in arhitekturni dediščini. Onesnaženje z žveplovim dioksidom ima lahko pomemben učinek na zdravje ljudi, zlasti pri tistih delih prebivalstva, ki trpijo zaradi bolezni dihal.

| (7) | Zakisljevanje je čezmejni pojav, ki ga je treba reševati na ravni Unije ter na nacionalni ali lokalni ravni. |
| --- | --- |

(7)

Zakisljevanje je čezmejni pojav, ki ga je treba reševati na ravni Unije ter na nacionalni ali lokalni ravni.

| (8) | Emisije žveplovega dioksida prispevajo k nastanku trdnih delcev v zraku. |
| --- | --- |

(8)

Emisije žveplovega dioksida prispevajo k nastanku trdnih delcev v zraku.

| (9) | Onesnaževanje zraka, ki ga povzročijo zasidrane ladje, je velik izziv za pristaniška mesta pri njihovem prizadevanju za doseganje mejnih vrednosti Unije glede kakovosti zraka. |
| --- | --- |

(9)

Onesnaževanje zraka, ki ga povzročijo zasidrane ladje, je velik izziv za pristaniška mesta pri njihovem prizadevanju za doseganje mejnih vrednosti Unije glede kakovosti zraka.

| (10) | Države članice bi morale podpirati uporabo električne energije z obale, saj jo sodobne ladje ponavadi pridobivajo s pomožnimi motorji. |
| --- | --- |

(10)

Države članice bi morale podpirati uporabo električne energije z obale, saj jo sodobne ladje ponavadi pridobivajo s pomožnimi motorji.

| (11) | Unija in posamezne države članice so pogodbenice Konvencije UN-ECE z dne 13. novembra 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja. Drugi Protokol UN-ECE o čezmejnem onesnaževanju z žveplovim dioksidom določa, da naj bi pogodbenice zmanjšale emisije žveplovega dioksida skladno s 30 % ali večjim zmanjšanjem, določenim v prvem protokolu, in drugi protokol UN-ECE temelji na predpostavki, da se bodo na nekaterih občutljivih območjih kritične obremenitve in ravni še naprej presegale. Nadaljnji ukrepi za zmanjšanje emisij žveplovega dioksida bodo še naprej potrebni. Pogodbenice naj bi torej še nadalje znatno zmanjševale emisije žveplovega dioksida. |
| --- | --- |

(11)

Unija in posamezne države članice so pogodbenice Konvencije UN-ECE z dne 13. novembra 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja. Drugi Protokol UN-ECE o čezmejnem onesnaževanju z žveplovim dioksidom določa, da naj bi pogodbenice zmanjšale emisije žveplovega dioksida skladno s 30 % ali večjim zmanjšanjem, določenim v prvem protokolu, in drugi protokol UN-ECE temelji na predpostavki, da se bodo na nekaterih občutljivih območjih kritične obremenitve in ravni še naprej presegale. Nadaljnji ukrepi za zmanjšanje emisij žveplovega dioksida bodo še naprej potrebni. Pogodbenice naj bi torej še nadalje znatno zmanjševale emisije žveplovega dioksida.

| (12) | Že desetletja je znano, da je žveplo, ki se v majhnih količinah naravno pojavlja v nafti in premogu, prevladujoči vir emisij žveplovega dioksida, ki so eden od glavnih razlogov za „kisli dež“ in eden od glavnih vzrokov onesnaženosti zraka v mnogih urbanih in industrijskih območjih. |
| --- | --- |

(12)

Že desetletja je znano, da je žveplo, ki se v majhnih količinah naravno pojavlja v nafti in premogu, prevladujoči vir emisij žveplovega dioksida, ki so eden od glavnih razlogov za „kisli dež“ in eden od glavnih vzrokov onesnaženosti zraka v mnogih urbanih in industrijskih območjih.

| (13) | Študije so pokazale, da bodo koristi zaradi zmanjševanja emisij žvepla z zniževanjem vsebnosti žvepla v gorivu mnogokrat precej večje od ocenjenih stroškov za industrijo iz te direktive. Tehnologija za zniževanje ravni žvepla v tekočem gorivu je na voljo in je dobro uveljavljena. |
| --- | --- |

(13)

Študije so pokazale, da bodo koristi zaradi zmanjševanja emisij žvepla z zniževanjem vsebnosti žvepla v gorivu mnogokrat precej večje od ocenjenih stroškov za industrijo iz te direktive. Tehnologija za zniževanje ravni žvepla v tekočem gorivu je na voljo in je dobro uveljavljena.

| (14) | Skladno s členom 193 PDEU ta direktiva ne bi smela preprečevati kateri koli državi članici, da ohrani ali uvede strožje varstvene ukrepe, da bi spodbudile zgodnje izvajanje v zvezi z največjo vsebnostjo žvepla v gorivih za plovila, na primer z uporabo metod za zmanjšanje emisij zunaj območij nadzora nad emisijami SOx. Taki ukrepi morajo biti združljivi s Pogodbama in se o njih uradno obvesti Komisijo. |
| --- | --- |

(14)

Skladno s členom 193 PDEU ta direktiva ne bi smela preprečevati kateri koli državi članici, da ohrani ali uvede strožje varstvene ukrepe, da bi spodbudile zgodnje izvajanje v zvezi z največjo vsebnostjo žvepla v gorivih za plovila, na primer z uporabo metod za zmanjšanje emisij zunaj območij nadzora nad emisijami SOx. Taki ukrepi morajo biti združljivi s Pogodbama in se o njih uradno obvesti Komisijo.

| (15) | Države članice naj bi pred uvedbo novih, strožjih varstvenih ukrepov uradno obvestile Komisijo o osnutkih teh ukrepov skladno z Direktivo (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

(15)

Države članice naj bi pred uvedbo novih, strožjih varstvenih ukrepov uradno obvestile Komisijo o osnutkih teh ukrepov skladno z Direktivo (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

| (16) | PDEU zahteva, da se upoštevajo posebne značilnosti najbolj oddaljenih regij Unije, to je francoskih čezmorskih departmajev, Azorov, Madeire in Kanarskih otokov. |
| --- | --- |

(16)

PDEU zahteva, da se upoštevajo posebne značilnosti najbolj oddaljenih regij Unije, to je francoskih čezmorskih departmajev, Azorov, Madeire in Kanarskih otokov.

| (17) | Glede na mejno vrednost vsebnosti žvepla v težkem kurilnem olju je primerno, da se predvidijo odstopanja v državah članicah in regijah, kjer to dopuščajo razmere v okolju. |
| --- | --- |

(17)

Glede na mejno vrednost vsebnosti žvepla v težkem kurilnem olju je primerno, da se predvidijo odstopanja v državah članicah in regijah, kjer to dopuščajo razmere v okolju.

| (18) | Glede na mejno vrednost vsebnosti žvepla v težkem kurilnem olju je primerno tudi, da se predvidijo odstopanja za njegovo uporabo v kurilnih napravah, ki upoštevajo mejne vrednosti emisij iz Direktive 2001/80/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8) ali iz Priloge V k Direktivi 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9). |
| --- | --- |

(18)

Glede na mejno vrednost vsebnosti žvepla v težkem kurilnem olju je primerno tudi, da se predvidijo odstopanja za njegovo uporabo v kurilnih napravah, ki upoštevajo mejne vrednosti emisij iz Direktive 2001/80/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8) ali iz Priloge V k Direktivi 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (9).

| (19) | Za kurilne naprave v rafinerijah, ki ne sodijo v področje uporabe točke (d) člena 3(2) ali točke (c) člena 3(3) te direktive, povprečje emisij žveplovega dioksida iz takih naprav ne bi smelo presegati mejnih vrednosti iz Direktive 2001/80/ES ali Priloge V k Direktivi 2010/75/EU ali iz katere koli prihodnje spremembe teh direktiv. Pri uporabi te direktive naj bi države članice upoštevale, da zamenjava z gorivom, ki ni gorivo iz člena 2, ne bi smela povzročiti povečanih emisij onesnaževal, ki povzročajo zakisljevanje. |
| --- | --- |

(19)

Za kurilne naprave v rafinerijah, ki ne sodijo v področje uporabe točke (d) člena 3(2) ali točke (c) člena 3(3) te direktive, povprečje emisij žveplovega dioksida iz takih naprav ne bi smelo presegati mejnih vrednosti iz Direktive 2001/80/ES ali Priloge V k Direktivi 2010/75/EU ali iz katere koli prihodnje spremembe teh direktiv. Pri uporabi te direktive naj bi države članice upoštevale, da zamenjava z gorivom, ki ni gorivo iz člena 2, ne bi smela povzročiti povečanih emisij onesnaževal, ki povzročajo zakisljevanje.

| (20) | Leta 2008 je Mednarodna pomorska organizacija (IMO) sprejela resolucijo o spremembi Priloge VI k protokolu iz leta 1997 za namen spremembe Mednarodne konvencije o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973, kakor je bila spremenjena s protokolom iz leta 1978 (MARPOL), ki vsebuje določbe o preprečevanju onesnaževanja zraka z ladij. Spremenjena Priloga VI k MARPOL je začela veljati 1. julija 2010. |
| --- | --- |

(20)

Leta 2008 je Mednarodna pomorska organizacija (IMO) sprejela resolucijo o spremembi Priloge VI k protokolu iz leta 1997 za namen spremembe Mednarodne konvencije o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij iz leta 1973, kakor je bila spremenjena s protokolom iz leta 1978 (MARPOL), ki vsebuje določbe o preprečevanju onesnaževanja zraka z ladij. Spremenjena Priloga VI k MARPOL je začela veljati 1. julija 2010.

| (21) | Spremenjena Priloga VI k MARPOL med drugim uvaja strožje mejne vrednosti za žveplo v gorivih za plovila v območjih nadzora nad emisijami SOx (1,0 % od 1. julija 2010 in 0,10 % od 1. januarja 2015) ter morskih območjih zunaj nadzora nad emisijami SOx (3,50 % od 1. januarja 2012 in načeloma 0,50 % od 1. januarja 2020). Večina držav članic mora skladno s svojimi mednarodnimi zavezami od 1. julija 2010 od ladij zahtevati, da v območjih nadzora nad emisijami SOx uporabljajo gorivo z največ 1,00 odstotno vsebnostjo žvepla. Da se zagotovi skladnost z mednarodnim pravom in ustrezno izvrševanje novih svetovnih standardov žvepla v Uniji, bi morala biti ta direktiva usklajena s spremenjeno Prilogo VI k MARPOL. Da se zagotovi minimalna kakovost goriva, ki se uporablja na ladjah za doseganje skladnosti goriv ali tehnološke skladnosti, se v Uniji ne bi smela dovoliti uporaba goriv za plovila, katerih vsebnost žvepla presega splošni standard, tj. 3,50 % mase, razen če se ta goriva uporabljajo v povezavi z ustreznimi tehničnimi metodami za zmanjšanje emisij v zaprtih sistemih. |
| --- | --- |

(21)

Spremenjena Priloga VI k MARPOL med drugim uvaja strožje mejne vrednosti za žveplo v gorivih za plovila v območjih nadzora nad emisijami SOx (1,0 % od 1. julija 2010 in 0,10 % od 1. januarja 2015) ter morskih območjih zunaj nadzora nad emisijami SOx (3,50 % od 1. januarja 2012 in načeloma 0,50 % od 1. januarja 2020). Večina držav članic mora skladno s svojimi mednarodnimi zavezami od 1. julija 2010 od ladij zahtevati, da v območjih nadzora nad emisijami SOx uporabljajo gorivo z največ 1,00 odstotno vsebnostjo žvepla. Da se zagotovi skladnost z mednarodnim pravom in ustrezno izvrševanje novih svetovnih standardov žvepla v Uniji, bi morala biti ta direktiva usklajena s spremenjeno Prilogo VI k MARPOL. Da se zagotovi minimalna kakovost goriva, ki se uporablja na ladjah za doseganje skladnosti goriv ali tehnološke skladnosti, se v Uniji ne bi smela dovoliti uporaba goriv za plovila, katerih vsebnost žvepla presega splošni standard, tj. 3,50 % mase, razen če se ta goriva uporabljajo v povezavi z ustreznimi tehničnimi metodami za zmanjšanje emisij v zaprtih sistemih.

| (22) | Po postopkih IMO je mogoče predlagati spremembe k Prilogi VI k MARPOL glede območij nadzora nad emisijami SOx. Če bodo v zvezi z mejnimi vrednostmi območij nadzora nad emisijami SOx v Prilogo VI k MARPOL dodane nove spremembe in izjeme, bi jih morala Komisija preučiti in po potrebi nemudoma vložiti predlog v skladu s PDEU za uskladitev te direktive s pravili IMO glede območij nadzora nad emisijami SOx. |
| --- | --- |

(22)

Po postopkih IMO je mogoče predlagati spremembe k Prilogi VI k MARPOL glede območij nadzora nad emisijami SOx. Če bodo v zvezi z mejnimi vrednostmi območij nadzora nad emisijami SOx v Prilogo VI k MARPOL dodane nove spremembe in izjeme, bi jih morala Komisija preučiti in po potrebi nemudoma vložiti predlog v skladu s PDEU za uskladitev te direktive s pravili IMO glede območij nadzora nad emisijami SOx.

| (23) | Vsa nova območja nadzora nad emisijami bi se morala uvesti po postopku IMO iz Priloge VI k MARPOL in bi jih bilo treba dobro utemeljiti na podlagi meril te organizacije ter z okoljskimi in gospodarskimi razlogi, ki so podprti z znanstvenimi podatki. |
| --- | --- |

(23)

Vsa nova območja nadzora nad emisijami bi se morala uvesti po postopku IMO iz Priloge VI k MARPOL in bi jih bilo treba dobro utemeljiti na podlagi meril te organizacije ter z okoljskimi in gospodarskimi razlogi, ki so podprti z znanstvenimi podatki.

| (24) | Države članice bi morale v skladu s Pravilom 18 spremenjene Priloge VI k MARPOL zagotoviti, da bodo na voljo goriva za ladje, skladna s to direktivo. |
| --- | --- |

(24)

Države članice bi morale v skladu s Pravilom 18 spremenjene Priloge VI k MARPOL zagotoviti, da bodo na voljo goriva za ladje, skladna s to direktivo.

| (25) | Glede na svetovno razsežnost okoljske politike in emisij v ladijskem prometu bi morali biti na svetovni ravni določeni ambiciozni emisijski standardi. |
| --- | --- |

(25)

Glede na svetovno razsežnost okoljske politike in emisij v ladijskem prometu bi morali biti na svetovni ravni določeni ambiciozni emisijski standardi.

| (26) | Unija bo pri IMO nadaljevala z zagovarjanjem učinkovitejšega varovanja območij, ki so občutljiva na emisije SOx, in zmanjševanja običajne mejne vrednosti za ladijsko kurilno olje. |
| --- | --- |

(26)

Unija bo pri IMO nadaljevala z zagovarjanjem učinkovitejšega varovanja območij, ki so občutljiva na emisije SOx, in zmanjševanja običajne mejne vrednosti za ladijsko kurilno olje.

| (27) | Potniške ladje opravljajo prevoze predvsem v pristaniščih ali blizu obalnih območij, zato močno vplivajo na zdravje ljudi in okolje. Da bi izboljšali kakovost zraka v bližini pristanišč in obale, morajo te ladje uporabljati gorivo za plovila z najvišjo vsebnostjo žvepla 1,50 %, dokler se ne bodo za vse ladje v ozemeljskih vodah držav članic, njihovih izključnih ekonomskih conah in območjih nadzora nad onesnaževanjem uporabljali strožji standardi. |
| --- | --- |

(27)

Potniške ladje opravljajo prevoze predvsem v pristaniščih ali blizu obalnih območij, zato močno vplivajo na zdravje ljudi in okolje. Da bi izboljšali kakovost zraka v bližini pristanišč in obale, morajo te ladje uporabljati gorivo za plovila z najvišjo vsebnostjo žvepla 1,50 %, dokler se ne bodo za vse ladje v ozemeljskih vodah držav članic, njihovih izključnih ekonomskih conah in območjih nadzora nad onesnaževanjem uporabljali strožji standardi.

| (28) | Za lažji prehod na novo tehnologijo motorjev z možnostjo znatnega nadaljnjega zmanjšanja emisij v pomorskem sektorju bi morala Komisija preučiti še druge možnosti, da bi omogočila in spodbudila uporabo motorjev s plinskim pogonom v ladjah. |
| --- | --- |

(28)

Za lažji prehod na novo tehnologijo motorjev z možnostjo znatnega nadaljnjega zmanjšanja emisij v pomorskem sektorju bi morala Komisija preučiti še druge možnosti, da bi omogočila in spodbudila uporabo motorjev s plinskim pogonom v ladjah.

| (29) | Da bo cilje te direktive mogoče doseči, je treba obveznosti glede vsebnosti žvepla v gorivih za plovila pravilno izvrševati. Izkušnje pri izvajanju Direktive 1999/32/ES so pokazale, da je za ustrezno izvajanje te direktive potrebna temeljitejša ureditev spremljanja in izvrševanja. Države članice morajo goriva za plovila, ki so dana v promet ali se uporabljajo na ladjah, dovolj pogosto in natančno vzorčiti ter redno preverjati ladijske dnevnike in dobavnice za gorivo. Države članice morajo določiti tudi sistem učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni za neskladnost z določbami te direktive. Da se zagotovi večja preglednost informacij, je tudi primerno, da se register lokalnih dobaviteljev goriv za plovila objavi. |
| --- | --- |

(29)

Da bo cilje te direktive mogoče doseči, je treba obveznosti glede vsebnosti žvepla v gorivih za plovila pravilno izvrševati. Izkušnje pri izvajanju Direktive 1999/32/ES so pokazale, da je za ustrezno izvajanje te direktive potrebna temeljitejša ureditev spremljanja in izvrševanja. Države članice morajo goriva za plovila, ki so dana v promet ali se uporabljajo na ladjah, dovolj pogosto in natančno vzorčiti ter redno preverjati ladijske dnevnike in dobavnice za gorivo. Države članice morajo določiti tudi sistem učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni za neskladnost z določbami te direktive. Da se zagotovi večja preglednost informacij, je tudi primerno, da se register lokalnih dobaviteljev goriv za plovila objavi.

| (30) | Uskladitev z nizkimi mejnimi vrednostmi žvepla v gorivu za plovila, zlasti v območjih nadzora nad emisijami SOx, lahko vsaj kratkoročno povzroči precejšnje zvišanje cen teh goriv in negativno vpliva na konkurenčnost pomorskega prevoza na kratkih razdaljah v primerjavi z drugimi načini prevoza, pa tudi na konkurenčnost sektorjev v državah, ki mejijo na območja nadzora nad emisijami SOx. Poiskati je treba ustrezne rešitve za zmanjšanje stroškov usklajevanja za zadevne sektorje, kot so alternativne metode za doseganje skladnosti, ki bi bile stroškovno učinkovitejše od doseganja skladnosti goriva, in zagotavljanje podpore, če je to ustrezno. Komisija bi morala med drugim tudi na podlagi poročil držav članic skrbno spremljati, kako upoštevanje novih standardov za kakovost goriva v ladijskem sektorju vpliva na ta sektor, zlasti na morebitni prehod s pomorskega na kopenski prevoz, in bi morala po potrebi sprejeti ustrezne ukrepe proti tovrstnim težnjam. |
| --- | --- |

(30)

Uskladitev z nizkimi mejnimi vrednostmi žvepla v gorivu za plovila, zlasti v območjih nadzora nad emisijami SOx, lahko vsaj kratkoročno povzroči precejšnje zvišanje cen teh goriv in negativno vpliva na konkurenčnost pomorskega prevoza na kratkih razdaljah v primerjavi z drugimi načini prevoza, pa tudi na konkurenčnost sektorjev v državah, ki mejijo na območja nadzora nad emisijami SOx. Poiskati je treba ustrezne rešitve za zmanjšanje stroškov usklajevanja za zadevne sektorje, kot so alternativne metode za doseganje skladnosti, ki bi bile stroškovno učinkovitejše od doseganja skladnosti goriva, in zagotavljanje podpore, če je to ustrezno. Komisija bi morala med drugim tudi na podlagi poročil držav članic skrbno spremljati, kako upoštevanje novih standardov za kakovost goriva v ladijskem sektorju vpliva na ta sektor, zlasti na morebitni prehod s pomorskega na kopenski prevoz, in bi morala po potrebi sprejeti ustrezne ukrepe proti tovrstnim težnjam.

| (31) | Pomembno je omejiti prehod iz pomorskega na kopenski prevoz, saj bi bil porast prevoza blaga po cestah v nasprotju s cilji Unije glede podnebnih sprememb in bi povečal prometne zastoje. |
| --- | --- |

(31)

Pomembno je omejiti prehod iz pomorskega na kopenski prevoz, saj bi bil porast prevoza blaga po cestah v nasprotju s cilji Unije glede podnebnih sprememb in bi povečal prometne zastoje.

| (32) | Stroški novih zahtev za zmanjšanje emisij žveplovega dioksida bi lahko povzročili prehod s pomorskega na kopenski prevoz in bi lahko negativno učinkovali na konkurenčnost nekaterih panog. Komisija bi morala čim bolj izkoristiti obstoječe instrumente, kot sta Marco Polo in vseevropsko prometno omrežje, da bi zagotovila usmerjeno pomoč in čim bolj zmanjšala tveganje prehoda na druge oblike prevoza. Države članice bi lahko menile, da je treba gospodarskim subjektom, na katere vpliva ta direktiva, v skladu z veljavnimi pravili o državni pomoči ponuditi podporo. |
| --- | --- |

(32)

Stroški novih zahtev za zmanjšanje emisij žveplovega dioksida bi lahko povzročili prehod s pomorskega na kopenski prevoz in bi lahko negativno učinkovali na konkurenčnost nekaterih panog. Komisija bi morala čim bolj izkoristiti obstoječe instrumente, kot sta Marco Polo in vseevropsko prometno omrežje, da bi zagotovila usmerjeno pomoč in čim bolj zmanjšala tveganje prehoda na druge oblike prevoza. Države članice bi lahko menile, da je treba gospodarskim subjektom, na katere vpliva ta direktiva, v skladu z veljavnimi pravili o državni pomoči ponuditi podporo.

| (33) | Države članice lahko v skladu z obstoječimi smernicami o državni pomoči za varstvo okolja in brez poseganja v prihodnje spremembe na tem področju zagotovijo državno pomoč gospodarskim subjektom, na katere vpliva ta direktiva, tudi pomoč za posodobitev obstoječih plovil, če so ti ukrepi združljivi z notranjim trgom v skladu s členoma 107 in 108 PDEU, zlasti ob upoštevanju veljavnih smernic o državni pomoči za varstvo okolja. Ob tem lahko Komisija upošteva, da uporaba nekaterih metod za zmanjšanje emisij presega zahteve te direktive, saj ne zmanjšujejo samo emisij žveplovega dioksida, temveč tudi druge emisije. |
| --- | --- |

(33)

Države članice lahko v skladu z obstoječimi smernicami o državni pomoči za varstvo okolja in brez poseganja v prihodnje spremembe na tem področju zagotovijo državno pomoč gospodarskim subjektom, na katere vpliva ta direktiva, tudi pomoč za posodobitev obstoječih plovil, če so ti ukrepi združljivi z notranjim trgom v skladu s členoma 107 in 108 PDEU, zlasti ob upoštevanju veljavnih smernic o državni pomoči za varstvo okolja. Ob tem lahko Komisija upošteva, da uporaba nekaterih metod za zmanjšanje emisij presega zahteve te direktive, saj ne zmanjšujejo samo emisij žveplovega dioksida, temveč tudi druge emisije.

| (34) | Olajšati bi bilo treba dostop do metod za zmanjšanje emisij. Te metode lahko zagotovijo, da bodo zmanjšanja emisij najmanj enaka ali celo večja od tistih, ki jih je mogoče doseči z uporabo goriv z nižjo vsebnostjo žvepla, vendar pod pogojem, da ne bodo negativno vplivala na okolje, na primer na morske ekosisteme, in da se pripravijo ob upoštevanju ustreznih mehanizmov odobritve in nadzora. Unija bi morala priznati že znane alternativne metode, kot je uporaba čistilnih sistemov za pline na ladjah ali mešanice goriv in utekočinjenega zemeljskega plina ali uporaba biogoriv. Pomembno je spodbujati preskušanje in razvoj novih metod za zmanjševanje emisij, da se med drugim prepreči okoljsko škodljivi prehod s pomorskega na kopenski prevoz. |
| --- | --- |

(34)

Olajšati bi bilo treba dostop do metod za zmanjšanje emisij. Te metode lahko zagotovijo, da bodo zmanjšanja emisij najmanj enaka ali celo večja od tistih, ki jih je mogoče doseči z uporabo goriv z nižjo vsebnostjo žvepla, vendar pod pogojem, da ne bodo negativno vplivala na okolje, na primer na morske ekosisteme, in da se pripravijo ob upoštevanju ustreznih mehanizmov odobritve in nadzora. Unija bi morala priznati že znane alternativne metode, kot je uporaba čistilnih sistemov za pline na ladjah ali mešanice goriv in utekočinjenega zemeljskega plina ali uporaba biogoriv. Pomembno je spodbujati preskušanje in razvoj novih metod za zmanjševanje emisij, da se med drugim prepreči okoljsko škodljivi prehod s pomorskega na kopenski prevoz.

| (35) | Metode za zmanjšanje emisij imajo potencial za veliko zmanjšanje emisij. Komisija bi morala zato spodbujati preskušanje in razvoj takih tehnologij, med drugim tako, da bi razmislila o ustanovitvi sofinanciranega skupnega programa s panogo, in sicer na osnovi načel podobnih programov, kot je na primer Čisto nebo. |
| --- | --- |

(35)

Metode za zmanjšanje emisij imajo potencial za veliko zmanjšanje emisij. Komisija bi morala zato spodbujati preskušanje in razvoj takih tehnologij, med drugim tako, da bi razmislila o ustanovitvi sofinanciranega skupnega programa s panogo, in sicer na osnovi načel podobnih programov, kot je na primer Čisto nebo.

| (36) | Komisija bi morala v sodelovanju z državami članicami in zainteresiranimi stranmi nadgraditi ukrepe, navedene v delovnem dokumentu služb Komisije z dne 16. septembra 2011 z naslovom „Zmanjševanje emisij onesnaževal iz pomorskega prometa in zbirka orodij za trajnostni promet po vodnih poteh“. |
| --- | --- |

(36)

Komisija bi morala v sodelovanju z državami članicami in zainteresiranimi stranmi nadgraditi ukrepe, navedene v delovnem dokumentu služb Komisije z dne 16. septembra 2011 z naslovom „Zmanjševanje emisij onesnaževal iz pomorskega prometa in zbirka orodij za trajnostni promet po vodnih poteh“.

| (37) | Komisija lahko v primeru motenj oskrbe s surovo nafto, naftnimi proizvodi ali drugimi ogljikovodiki odobri vlogo za višjo mejno vrednost na ozemlju države članice. |
| --- | --- |

(37)

Komisija lahko v primeru motenj oskrbe s surovo nafto, naftnimi proizvodi ali drugimi ogljikovodiki odobri vlogo za višjo mejno vrednost na ozemlju države članice.

| (38) | Države članice naj bi izdelale ustrezne mehanizme za spremljanje skladnosti z določbami te direktive. Poročila o vsebnosti žvepla v tekočem gorivu naj bi se predložila Komisiji. |
| --- | --- |

(38)

Države članice naj bi izdelale ustrezne mehanizme za spremljanje skladnosti z določbami te direktive. Poročila o vsebnosti žvepla v tekočem gorivu naj bi se predložila Komisiji.

| (39) | Da se zagotovi bolj usklajeno poročanje, bi morale biti v tej direktivi natančnejše določbe o vsebini in obliki poročil. |
| --- | --- |

(39)

Da se zagotovi bolj usklajeno poročanje, bi morale biti v tej direktivi natančnejše določbe o vsebini in obliki poročil.

| (40) | Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembo enakovrednih emisijskih vrednosti in meril za uporabo metod za zmanjšanje emisij iz prilog I in II k tej direktivi, da bi se prilagodili znanstvenemu in tehničnemu napredku ob zagotavljanju strogega spoštovanja zadevnih instrumentov IMO, in v zvezi s spremembo točk (a) do (e) in točke (p) člena 2, točke (b)(i) člena 13(2) in člena 13(3) te direktive, da bi se te določbe prilagodile znanstvenemu in tehničnemu napredku. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se zadevni dokumenti posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu sočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(40)

Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembo enakovrednih emisijskih vrednosti in meril za uporabo metod za zmanjšanje emisij iz prilog I in II k tej direktivi, da bi se prilagodili znanstvenemu in tehničnemu napredku ob zagotavljanju strogega spoštovanja zadevnih instrumentov IMO, in v zvezi s spremembo točk (a) do (e) in točke (p) člena 2, točke (b)(i) člena 13(2) in člena 13(3) te direktive, da bi se te določbe prilagodile znanstvenemu in tehničnemu napredku. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se zadevni dokumenti posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu sočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (41) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (10). |
| --- | --- |

(41)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (10).

| (42) | Primerno je, da Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS), ki je bil ustanovljen z Uredbo (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (11), Komisiji pomaga pri odobritvi metod za zmanjšanje emisij, ki jih Direktiva Sveta 96/98/ES (12) ne ureja. |
| --- | --- |

(42)

Primerno je, da Odbor za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS), ki je bil ustanovljen z Uredbo (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (11), Komisiji pomaga pri odobritvi metod za zmanjšanje emisij, ki jih Direktiva Sveta 96/98/ES (12) ne ureja.

| (43) | Za izvajanje te direktive so pomembne učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni. Države članice bi morale med te kazni vključiti tudi denarne kazni, izračunane tako, da bi prikrajšale vsaj tiste, ki imajo od kršitve gospodarsko korist, in da bi se te kazni za ponovne kršitve postopoma zviševale. Države članice bi morale določbe glede kazni uradno sporočiti Komisiji. |
| --- | --- |

(43)

Za izvajanje te direktive so pomembne učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni. Države članice bi morale med te kazni vključiti tudi denarne kazni, izračunane tako, da bi prikrajšale vsaj tiste, ki imajo od kršitve gospodarsko korist, in da bi se te kazni za ponovne kršitve postopoma zviševale. Države članice bi morale določbe glede kazni uradno sporočiti Komisiji.

| (44) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo direktiv, ki so navedene v delu B Priloge III – |
| --- | --- |

(44)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo direktiv, ki so navedene v delu B Priloge III –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Namen in področje uporabe

1.   Namen te direktive je zmanjšati emisije žveplovega dioksida, ki nastanejo pri sežiganju nekaterih vrst tekočega goriva, in tako zmanjšati škodljive učinke takih emisij na človeka in okolje.

2.   Zmanjšanje emisij žveplovega dioksida, ki nastanejo pri sežiganju nekaterih vrst naftnega tekočega goriva, se doseže, če se kot pogoj za uporabo takega goriva na ozemlju držav članic, v teritorialnem morju in izključnih ekonomskih conah ali conah nadzora onesnaževanja uvedejo mejne vrednosti za vsebnost žvepla v njih.

Omejitve glede vsebnosti žvepla v nekaterih vrstah naftnega tekočega goriva, ki so določene v tej direktivi, se ne uporabljajo za:

| (a) | goriva, namenjena za raziskave in testiranje; |
| --- | --- |

(a)

goriva, namenjena za raziskave in testiranje;

| (b) | goriva, namenjena za predelavo pred končnim sežigom; |
| --- | --- |

(b)

goriva, namenjena za predelavo pred končnim sežigom;

| (c) | goriva, ki se predelajo v rafinerijah; |
| --- | --- |

(c)

goriva, ki se predelajo v rafinerijah;

| (d) | goriva, ki se uporabljajo in dajejo na trgu v najbolj oddaljenih regijah Unije, če zadevne države članice zagotovijo, da se v teh regijah:






  (i) | upoštevajo standardi kakovosti zraka; |
| --- | --- | --- |

(d)

goriva, ki se uporabljajo in dajejo na trgu v najbolj oddaljenih regijah Unije, če zadevne države članice zagotovijo, da se v teh regijah:

(i)

upoštevajo standardi kakovosti zraka;

| (ii) | ne uporablja težko kurilno olje, katerega vsebnost žvepla presega 3 % mase; |
| --- | --- |

(ii)

ne uporablja težko kurilno olje, katerega vsebnost žvepla presega 3 % mase;

| (e) | goriva, ki jih uporabljajo vojne ladje in druga plovila v vojaški službi. Vendar pa si vsaka država članica s sprejetjem ustreznih ukrepov, ki ne ogrožajo delovanja ali operativnih zmogljivosti takih ladij, prizadeva zagotoviti, da ladje v mejah razumnega in izvedljivega ravnajo v skladu s to direktivo; |
| --- | --- |

(e)

goriva, ki jih uporabljajo vojne ladje in druga plovila v vojaški službi. Vendar pa si vsaka država članica s sprejetjem ustreznih ukrepov, ki ne ogrožajo delovanja ali operativnih zmogljivosti takih ladij, prizadeva zagotoviti, da ladje v mejah razumnega in izvedljivega ravnajo v skladu s to direktivo;

| (f) | katero koli rabo goriva na plovilu, ki je potrebna za zagotovitev varnosti ladje ali za reševanje življenja na morju; |
| --- | --- |

(f)

katero koli rabo goriva na plovilu, ki je potrebna za zagotovitev varnosti ladje ali za reševanje življenja na morju;

| (g) | katero koli rabo goriva na ladji, ki je potrebna zaradi škode, nastale njej ali njeni opremi, če se po nastanku škode sprejmejo vsi razumni ukrepi za preprečitev ali zmanjšanje presežnih emisij in če so bili ukrepi za odpravo škode sprejeti, kakor hitro je bilo mogoče. To ne velja, če je lastnik ali poveljnik ladje škodo povzročil naklepno ali iz hude malomarnosti; |
| --- | --- |

(g)

katero koli rabo goriva na ladji, ki je potrebna zaradi škode, nastale njej ali njeni opremi, če se po nastanku škode sprejmejo vsi razumni ukrepi za preprečitev ali zmanjšanje presežnih emisij in če so bili ukrepi za odpravo škode sprejeti, kakor hitro je bilo mogoče. To ne velja, če je lastnik ali poveljnik ladje škodo povzročil naklepno ali iz hude malomarnosti;

| (h) | brez poseganja v člen 5, goriva, ki se uporabljajo na plovilih, ki uporabljajo metode za zmanjšanje emisij v skladu s členoma 8 in 10. |
| --- | --- |

(h)

brez poseganja v člen 5, goriva, ki se uporabljajo na plovilih, ki uporabljajo metode za zmanjšanje emisij v skladu s členoma 8 in 10.

Člen 2

Opredelitve

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „težko kurilno olje“ pomeni:






  (i) | katero koli naftno tekoče gorivo, razen goriv za plovila, ki sodi pod oznake KN 2710 19 51 do 2710 19 68, 2710 20 31, 2710 20 35 ali 2710 20 39, ali |
| --- | --- | --- |

(a)

„težko kurilno olje“ pomeni:

(i)

katero koli naftno tekoče gorivo, razen goriv za plovila, ki sodi pod oznake KN 2710 19 51 do 2710 19 68, 2710 20 31, 2710 20 35 ali 2710 20 39, ali

| (ii) | katero koli naftno tekoče gorivo, razen plinskega olja, kakor je opredeljeno v točki (b) in razen goriv za plovila, kakor je opredeljeno v točkah (c), (d) in (e), ki zaradi svojih destilacijskih mej sodi v razred težkih olj, namenjenih za uporabo kot gorivo, in pri katerem manj kot 65 % prostornine (skupaj z izgubami) destilira pri 250 °C po metodi ASTM D86. Če se destilacija ne more določiti z metodo ASTM D86, se naftni proizvod prav tako razvrsti v razred težkega kurilnega olja; |
| --- | --- |

(ii)

katero koli naftno tekoče gorivo, razen plinskega olja, kakor je opredeljeno v točki (b) in razen goriv za plovila, kakor je opredeljeno v točkah (c), (d) in (e), ki zaradi svojih destilacijskih mej sodi v razred težkih olj, namenjenih za uporabo kot gorivo, in pri katerem manj kot 65 % prostornine (skupaj z izgubami) destilira pri 250 °C po metodi ASTM D86. Če se destilacija ne more določiti z metodo ASTM D86, se naftni proizvod prav tako razvrsti v razred težkega kurilnega olja;

| (b) | „plinsko olje“ pomeni:






  (i) | katero koli naftno tekoče gorivo, razen goriv za plovila, ki sodi pod oznake KN 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 47, 2710 19 48, 2710 20 17 ali 2710 20 19, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

„plinsko olje“ pomeni:

(i)

katero koli naftno tekoče gorivo, razen goriv za plovila, ki sodi pod oznake KN 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 47, 2710 19 48, 2710 20 17 ali 2710 20 19, ali

| (ii) | katero koli naftno tekoče gorivo, razen goriv za plovila, pri katerem manj kot 65 % prostornine (skupaj z izgubami) destilira pri 250 °C in pri katerem vsaj 85 % prostornine (skupaj z izgubami) destilira pri 350 °C po metodi ASTM D86. |
| --- | --- |

(ii)

katero koli naftno tekoče gorivo, razen goriv za plovila, pri katerem manj kot 65 % prostornine (skupaj z izgubami) destilira pri 250 °C in pri katerem vsaj 85 % prostornine (skupaj z izgubami) destilira pri 350 °C po metodi ASTM D86.

Dizelsko gorivo, kakor je določeno v točki 2 člena 2 Direktive 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13), je izključeno iz te opredelitve. Iz te opredelitve je izključeno tudi gorivo za nepremične stroje in naprave ter kmetijske traktorje;

13

| (c) | „gorivo za plovila“ je katero koli naftno tekoče gorivo, namenjeno za uporabo ali v uporabi na plovilih, vključno z gorivi, ki so opredeljena v ISO 8217. To gorivo vključuje vsako naftno tekoče gorivo, ki se uporablja na plovilih za celinske plovne poti ali plovilih za rekreacijo, opredeljenih v členu 2 Direktive 97/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14) oziroma členu 1(3) Direktive 94/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15), kadar se takšna plovila uporabljajo na morju; |
| --- | --- |

(c)

„gorivo za plovila“ je katero koli naftno tekoče gorivo, namenjeno za uporabo ali v uporabi na plovilih, vključno z gorivi, ki so opredeljena v ISO 8217. To gorivo vključuje vsako naftno tekoče gorivo, ki se uporablja na plovilih za celinske plovne poti ali plovilih za rekreacijo, opredeljenih v členu 2 Direktive 97/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14) oziroma členu 1(3) Direktive 94/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15), kadar se takšna plovila uporabljajo na morju;

14

15

| (d) | „dizelsko olje za plovila“ pomeni vsako gorivo za plovila, kakor je opredeljeno za stopnje DMB iz tabele I ISO 8217, razen sklicev na vsebnost žvepla; |
| --- | --- |

(d)

„dizelsko olje za plovila“ pomeni vsako gorivo za plovila, kakor je opredeljeno za stopnje DMB iz tabele I ISO 8217, razen sklicev na vsebnost žvepla;

| (e) | „plinsko olje za plovila“ pomeni vsako gorivo za plovila, kakor je opredeljeno za stopnje DMX, DMA in DMZ iz tabele I ISO 8217, razen sklicev na vsebnost žvepla; |
| --- | --- |

(e)

„plinsko olje za plovila“ pomeni vsako gorivo za plovila, kakor je opredeljeno za stopnje DMX, DMA in DMZ iz tabele I ISO 8217, razen sklicev na vsebnost žvepla;

| (f) | „MARPOLy“ pomeni Mednarodno konvencijo o preprečevanju onesnaževanja z ladij iz leta 1973, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1978 h Konvenciji; |
| --- | --- |

(f)

„MARPOLy“ pomeni Mednarodno konvencijo o preprečevanju onesnaževanja z ladij iz leta 1973, kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 1978 h Konvenciji;

| (g) | „Priloga VI k MARPOL“ pomeni prilogo z naslovom „Pravila za preprečevanje onesnaževanja zraka z ladij“, ki je bila s Protokolom iz leta 1997 dodana k MARPOL; |
| --- | --- |

(g)

„Priloga VI k MARPOL“ pomeni prilogo z naslovom „Pravila za preprečevanje onesnaževanja zraka z ladij“, ki je bila s Protokolom iz leta 1997 dodana k MARPOL;

| (h) | „območja nadzora nad emisijami SOx“ pomenijo morska območja, ki jih je kot taka opredelila Mednarodna pomorska organizacija (IMO) na podlagi Priloge VI k MARPOL; |
| --- | --- |

(h)

„območja nadzora nad emisijami SOx“ pomenijo morska območja, ki jih je kot taka opredelila Mednarodna pomorska organizacija (IMO) na podlagi Priloge VI k MARPOL;

x

| (i) | „potniške ladje“ pomenijo ladje, ki prevažajo več kot 12 potnikov, pri čemer je potnik vsaka oseba, razen:






  (i) | poveljnika ladje in članov posadke ali drugih oseb, ki so na kakršni koli podlagi na krovu zaposleni ali najeti v zvezi z obratovanjem ladje, in |
| --- | --- | --- |

(i)

„potniške ladje“ pomenijo ladje, ki prevažajo več kot 12 potnikov, pri čemer je potnik vsaka oseba, razen:

(i)

poveljnika ladje in članov posadke ali drugih oseb, ki so na kakršni koli podlagi na krovu zaposleni ali najeti v zvezi z obratovanjem ladje, in

| (ii) | otrok, mlajših od enega leta; |
| --- | --- |

(ii)

otrok, mlajših od enega leta;

| (j) | „linijski prevozi“ pomenijo zaporedje plovb ladje med dvema ali več istimi pristanišči ali zaporedje plovb iz istega pristanišča in vanj brez vmesnih postankov:






  (i) | v skladu z objavljenim voznim redom ali |
| --- | --- | --- |

(j)

„linijski prevozi“ pomenijo zaporedje plovb ladje med dvema ali več istimi pristanišči ali zaporedje plovb iz istega pristanišča in vanj brez vmesnih postankov:

(i)

v skladu z objavljenim voznim redom ali

| (ii) | ki so tako redne ali pogoste, da imajo prepoznaven vozni red; |
| --- | --- |

(ii)

ki so tako redne ali pogoste, da imajo prepoznaven vozni red;

| (k) | „vojna ladja“ pomeni ladjo, ki pripada oboroženim silam države in nosi zunanja znamenja, po katerih se prepozna njeno državljanstvo, je pod poveljstvom od vlade ustrezno pooblaščenega častnika, čigar ime se nahaja na ustreznem seznamu častnikov, in za katere posadko velja običajna vojaška disciplina; |
| --- | --- |

(k)

„vojna ladja“ pomeni ladjo, ki pripada oboroženim silam države in nosi zunanja znamenja, po katerih se prepozna njeno državljanstvo, je pod poveljstvom od vlade ustrezno pooblaščenega častnika, čigar ime se nahaja na ustreznem seznamu častnikov, in za katere posadko velja običajna vojaška disciplina;

| (l) | „zasidrane ladje“ pomenijo ladje, ki so varno pritrjene ali zasidrane v pristanišču Unije med natovarjanjem, iztovarjanjem ali oskrbo, vključno s časom, ko ni pretovarjanja; |
| --- | --- |

(l)

„zasidrane ladje“ pomenijo ladje, ki so varno pritrjene ali zasidrane v pristanišču Unije med natovarjanjem, iztovarjanjem ali oskrbo, vključno s časom, ko ni pretovarjanja;

| (m) | „dajanje na trg“ pomeni odplačno ali neodplačno dobavo ali dajanje na voljo goriva za plovila za sežiganje na krovu tretjim osebam, kjer koli znotraj jurisdikcije držav članic. Izključeni sta dobava in dajanje na voljo goriva za plovila za namene izvoza v rezervoarjih za tovor; |
| --- | --- |

(m)

„dajanje na trg“ pomeni odplačno ali neodplačno dobavo ali dajanje na voljo goriva za plovila za sežiganje na krovu tretjim osebam, kjer koli znotraj jurisdikcije držav članic. Izključeni sta dobava in dajanje na voljo goriva za plovila za namene izvoza v rezervoarjih za tovor;

| (n) | „najbolj oddaljene regijey“ pomenijo francoske čezmorske departmaje, Azore, Madeiro in Kanarske otoke, kakor je določeno v členu 349 PDEU; |
| --- | --- |

(n)

„najbolj oddaljene regijey“ pomenijo francoske čezmorske departmaje, Azore, Madeiro in Kanarske otoke, kakor je določeno v členu 349 PDEU;

| (o) | „metoda za zmanjšanje emisij“ pomeni vsako opremo, material, napravo ali aparat, ki se vgradi v ladjo, ali drug postopek, alternativna olja ali metodo za doseganje skladnosti, ki se pri ladijskem gorivu z nizko vsebnostjo žvepla uporablja kot alternativa za doseganje zahtev iz te direktive ter ki jo je mogoče preveriti, količinsko opredeliti in izvršiti; |
| --- | --- |

(o)

„metoda za zmanjšanje emisij“ pomeni vsako opremo, material, napravo ali aparat, ki se vgradi v ladjo, ali drug postopek, alternativna olja ali metodo za doseganje skladnosti, ki se pri ladijskem gorivu z nizko vsebnostjo žvepla uporablja kot alternativa za doseganje zahtev iz te direktive ter ki jo je mogoče preveriti, količinsko opredeliti in izvršiti;

| (p) | „metoda ASTM“ pomeni metode Ameriškega združenja za testiranje in materiale, ki so bile objavljene v standardnih opredelitvah in specifikacijah naftnih proizvodov in maziv leta 1976; |
| --- | --- |

(p)

„metoda ASTM“ pomeni metode Ameriškega združenja za testiranje in materiale, ki so bile objavljene v standardnih opredelitvah in specifikacijah naftnih proizvodov in maziv leta 1976;

| (q) | „kurilna naprava“ pomeni vsako tehnično napravo, v kateri se uporablja z zgorevanjem goriv pridobljena toplota. |
| --- | --- |

(q)

„kurilna naprava“ pomeni vsako tehnično napravo, v kateri se uporablja z zgorevanjem goriv pridobljena toplota.

Člen 3

Največja vsebnost žvepla v težkem kurilnem olju

1.   Države članice zagotovijo, da se na njihovem ozemlju ne uporabljajo težka kurilna olja z vsebnostjo žvepla več kot 1,00 % mase.

2.   Do 31. decembra 2015 se pod pogojem, da pristojni organi emisije ustrezno spremljajo, odstavek 1 ne uporablja za težka kurilna olja, ki se sežigajo:

| (a) | v kurilnih napravah, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2001/80/ES, za katere se uporablja člen 4(1) ali (2) ali točka (a) člena 4(3) navedene direktive ter katerih mejne vrednosti emisij žveplovega dioksida ustrezajo vrednostim za te naprave iz navedene direktive; |
| --- | --- |

(a)

v kurilnih napravah, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2001/80/ES, za katere se uporablja člen 4(1) ali (2) ali točka (a) člena 4(3) navedene direktive ter katerih mejne vrednosti emisij žveplovega dioksida ustrezajo vrednostim za te naprave iz navedene direktive;

| (b) | v kurilnih napravah, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2001/80/ES, za katere se uporabljata točka (b) člena 4(3) in člen 4(6) navedene direktive ter katerih mesečne povprečne emisije žveplovega dioksida pri triodstotnem prostorninskem deležu kisika v suhem odpadnem plinu ne presegajo 1 700 mg/Nm3; |
| --- | --- |

(b)

v kurilnih napravah, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2001/80/ES, za katere se uporabljata točka (b) člena 4(3) in člen 4(6) navedene direktive ter katerih mesečne povprečne emisije žveplovega dioksida pri triodstotnem prostorninskem deležu kisika v suhem odpadnem plinu ne presegajo 1 700 mg/Nm3;

| (c) | v kurilnih napravah, ki ne spadajo v točko (a) ali (b) in katerih mesečne povprečne emisije žveplovega dioksida pri triodstotnem prostorninskem deležu kisika v suhem odpadnem plinu ne presegajo 1 700 mg/Nm3; |
| --- | --- |

(c)

v kurilnih napravah, ki ne spadajo v točko (a) ali (b) in katerih mesečne povprečne emisije žveplovega dioksida pri triodstotnem prostorninskem deležu kisika v suhem odpadnem plinu ne presegajo 1 700 mg/Nm3;

| (d) | v rafinerijah, katerih mesečno povprečje emisij žveplovega dioksida iz vseh naprav v rafineriji, razen naprav, ki spadajo v točki (a) in (b), plinskih turbin in plinskih motorjev, ne glede na uporabljeno vrsto goriva ali kombinacijo goriv pri triodstotnem prostorninskem deležu kisika v suhem odpadnem plinu ne presega 1 700 mg/Nm3. |
| --- | --- |

(d)

v rafinerijah, katerih mesečno povprečje emisij žveplovega dioksida iz vseh naprav v rafineriji, razen naprav, ki spadajo v točki (a) in (b), plinskih turbin in plinskih motorjev, ne glede na uporabljeno vrsto goriva ali kombinacijo goriv pri triodstotnem prostorninskem deležu kisika v suhem odpadnem plinu ne presega 1 700 mg/Nm3.

3.   Od 1. januarja 2016 se pod pogojem, da pristojni organi emisije ustrezno spremljajo, odstavek 1 ne uporablja za težka kurilna olja, ki se sežigajo:

| (a) | v kurilnih napravah, ki spadajo v področje uporabe poglavja III Direktive 2010/75/EU in katerih mejne vrednosti emisij žveplovega dioksida ustrezajo vrednostim za te naprave iz Priloge V k navedeni direktivi ali – kadar se v skladu z navedeno direktivo navedene mejne vrednosti emisij ne uporabljajo – katerih mesečne povprečne emisije žveplovega dioksida pri triodstotnem prostorninskem deležu kisika v suhem odpadnem plinu ne presegajo 1 700 mg/Nm3; |
| --- | --- |

(a)

v kurilnih napravah, ki spadajo v področje uporabe poglavja III Direktive 2010/75/EU in katerih mejne vrednosti emisij žveplovega dioksida ustrezajo vrednostim za te naprave iz Priloge V k navedeni direktivi ali – kadar se v skladu z navedeno direktivo navedene mejne vrednosti emisij ne uporabljajo – katerih mesečne povprečne emisije žveplovega dioksida pri triodstotnem prostorninskem deležu kisika v suhem odpadnem plinu ne presegajo 1 700 mg/Nm3;

| (b) | v kurilnih napravah, ki ne spadajo v točko (a) in katerih mesečne povprečne emisije žveplovega dioksida pri triodstotnem prostorninskem deležu kisika v suhem odpadnem plinu ne presegajo 1 700 mg/Nm3; |
| --- | --- |

(b)

v kurilnih napravah, ki ne spadajo v točko (a) in katerih mesečne povprečne emisije žveplovega dioksida pri triodstotnem prostorninskem deležu kisika v suhem odpadnem plinu ne presegajo 1 700 mg/Nm3;

| (c) | v rafinerijah, katerih mesečno povprečje emisij žveplovega dioksida iz vseh naprav v rafineriji, razen naprav, ki spadajo v točko (a), plinskih turbin in plinskih motorjev, ne glede na uporabljeno vrsto goriva ali kombinacijo goriv pri triodstotnem prostorninskem deležu kisika v suhem odpadnem plinu ne presega 1 700 mg/Nm3. |
| --- | --- |

(c)

v rafinerijah, katerih mesečno povprečje emisij žveplovega dioksida iz vseh naprav v rafineriji, razen naprav, ki spadajo v točko (a), plinskih turbin in plinskih motorjev, ne glede na uporabljeno vrsto goriva ali kombinacijo goriv pri triodstotnem prostorninskem deležu kisika v suhem odpadnem plinu ne presega 1 700 mg/Nm3.

Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da kurilne naprave, v katerih se sežiga težko kurilno olje z vsebnostjo žvepla, večjo od vsebnosti iz odstavka 1, ne obratujejo brez dovoljenja pristojnega organa, v katerem so določene mejne vrednosti emisij.

Člen 4

Največja vsebnost žvepla v plinskem olju

Države članice zagotovijo, da se na njihovem ozemlju ne uporablja plinsko olje z vsebnostjo več kot 0,10 % mase.

Člen 5

Največja vsebnost žvepla v gorivih za plovila

Države članice zagotovijo, da se na njihovem ozemlju ne uporabljajo goriva za plovila z vsebnostjo žvepla več kot 3,50 % mase, razen če so namenjena uporabi na ladjah, ki uporabljajo metode za zmanjšanje emisij iz člena 8 v zaprtih sistemih.

Člen 6

Največja vsebnost žvepla v gorivih za plovila, ki se uporabljajo v teritorialnem morju, izključnih ekonomskih conah in conah nadzora nad onesnaževanjem v državah članicah, vključno z območji nadzora nad emisijami SOx, ter na potniških ladjah v rednem prometu, ki plujejo v pristanišča Unije ali iz njih

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se v območjih njihovega teritorialnega morja, izključnih ekonomskih conah in conah nadzora nad onesnaževanjem ne uporabljajo goriva za plovila, katerih vsebnost žvepla presega:

| (a) | 3,50 % od 18. junija 2014; |
| --- | --- |

(a)

3,50 % od 18. junija 2014;

| (b) | 0,50 % od 1. januarja 2020. |
| --- | --- |

(b)

0,50 % od 1. januarja 2020.

Brez poseganja v odstavka 2 in 5 tega člena ter člen 7 se ta odstavek uporablja za vsa plovila ne glede na zastavo, pod katero plujejo, tudi za plovila, ki so potovanje začela zunaj Unije.

2.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se v območjih njihovega teritorialnega morja, izključnih ekonomskih conah in conah nadzora nad onesnaževanjem, ki spadajo v območja nadzora nad emisijami SOx, ne uporabljajo goriva za plovila, katerih vsebnost žvepla presega:

| (a) | 1,00 % do 31. decembra 2014; |
| --- | --- |

(a)

1,00 % do 31. decembra 2014;

| (b) | 0,10 % od 1. januarja 2015 dalje. |
| --- | --- |

(b)

0,10 % od 1. januarja 2015 dalje.

Ta odstavek se uporablja za vsa plovila ne glede na zastavo, pod katero plujejo, tudi za plovila, ki so potovanje začela zunaj Unije.

Komisija ustrezno upošteva vse prihodnje spremembe glede zahtev iz Priloge VI k MARPOL, ki se nanašajo na območja nadzora nad emisijami SOx, po potrebi pa nemudoma vloži predloge za ustrezno spremembo te direktive.

3.   Datum začetka uporabe odstavka 2 za vsa nova morska območja, vključno s pristanišči, ki jih IMO razglasi za območja nadzora nad emisijami SOx v skladu s Pravilom 14(3)(b) iz Priloge VI k MARPOL, je 12 mesecev po začetku veljavnosti te razglasitve.

4.   Države članice so odgovorne za izvrševanje odstavka 2 vsaj na:

| — | plovilih, ki plujejo pod njihovimi zastavami, in |
| --- | --- |

—

plovilih, ki plujejo pod njihovimi zastavami, in

| — | v primeru držav članic, ki mejijo na območja nadzora nad emisijami SOx, plovilih, ki plujejo pod katero koli zastavo, ko so ta plovila v njihovih pristaniščih. |
| --- | --- |

—

v primeru držav članic, ki mejijo na območja nadzora nad emisijami SOx, plovilih, ki plujejo pod katero koli zastavo, ko so ta plovila v njihovih pristaniščih.

Države članice lahko glede drugih plovil sprejmejo dodatne izvršilne ukrepe v skladu z mednarodnim pomorskim pravom.

5.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se v njihovem teritorialnem morju, izključnih ekonomskih conah in conah nadzora nad onesnaževanjem, ki ne spadajo v območja nadzora nad emisijami SOx, iz potniških ladij v rednem prometu, ki plujejo v pristanišča Unije ali iz njih, ne uporabljajo goriva za plovila, katerih vsebnost žvepla pred 1. januarjem 2020 presega 1,50 % mase.

Države članice so odgovorne za izvrševanje te zahteve vsaj na plovilih, ki plujejo pod njihovo zastavo in na plovilih, ki plujejo pod katero koli zastavo, dokler so v njihovih pristaniščih.

6.   Države članice zahtevajo pravilno izpolnjevanje ladijskih dnevnikov, tudi pri menjavi goriva.

7.   Države članice si prizadevajo zagotoviti, da bodo na voljo goriva za plovila, ki so skladna s to direktivo, ter obvestijo Komisijo o razpoložljivosti tovrstnih goriv za plovila v svojih pristaniščih in na svojih terminalih.

8.   Če država članica ugotovi, da ladja ni skladna s standardi za goriva za plovila, ki so skladna s to direktivo, imajo pristojni organi države članice pravico od ladje zahtevati, da:

| (a) | predloži evidenco izvedenih ukrepov, s katerimi je poskušala doseči skladnost, ter |
| --- | --- |

(a)

predloži evidenco izvedenih ukrepov, s katerimi je poskušala doseči skladnost, ter

| (b) | predloži dokaze, da je skušala kupiti gorivo za plovila, ki je skladno s to direktivo, v skladu s svojim načrtom plovbe in, če ni bilo na voljo, kjer je bilo načrtovano, da je poskusila poiskati alternativne vire za to gorivo za plovila in da kljub prizadevanjem po najboljših močeh, da bi našla gorivo za plovila, ki je skladno s to direktivo, tega ni bilo mogoče kupiti. |
| --- | --- |

(b)

predloži dokaze, da je skušala kupiti gorivo za plovila, ki je skladno s to direktivo, v skladu s svojim načrtom plovbe in, če ni bilo na voljo, kjer je bilo načrtovano, da je poskusila poiskati alternativne vire za to gorivo za plovila in da kljub prizadevanjem po najboljših močeh, da bi našla gorivo za plovila, ki je skladno s to direktivo, tega ni bilo mogoče kupiti.

Od ladje se ne zahteva, da bi odstopala od načrtovane plovbe ali da bi zaradi namena doseči skladnost neupravičeno odložila plovbo.

Če ladja zagotovi informacije, določene v prvem pododstavku, zadevna država članica pri določanju primernega ukrepa, vključno z neizvajanjem ukrepov nadzora, upošteva vse okoliščine in predložene dokaze.

Če ladja ne more kupiti goriva za plovilo, ki je skladno s to direktivo, o tem obvesti svojo državo zastave in pristojni organ zadevnega namembnega pristanišča.

Država članica pristanišča obvesti Komisijo, kadar ladja predloži dokaze, da gorivo za plovila, ki je skladno s to direktivo, ni razpoložljivo.

9.   Države članice v skladu s Pravilom 18 Priloge VI k MARPOL:

| (a) | vodijo objavljen register lokalnih dobaviteljev goriv za plovila; |
| --- | --- |

(a)

vodijo objavljen register lokalnih dobaviteljev goriv za plovila;

| (b) | zagotovijo, da vsebnost žvepla v vseh gorivih za plovila, ki se prodajajo na njihovem ozemlju, dobavitelj zabeleži na dobavnici, ki jo spremlja zapečaten vzorec s podpisom predstavnika namembne ladje; |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo, da vsebnost žvepla v vseh gorivih za plovila, ki se prodajajo na njihovem ozemlju, dobavitelj zabeleži na dobavnici, ki jo spremlja zapečaten vzorec s podpisom predstavnika namembne ladje;

| (c) | ukrepajo proti dobaviteljem goriv za plovila, za katere je bilo ugotovljeno, da dobavljajo gorivo, ki ne ustreza podatkom na dobavnici; |
| --- | --- |

(c)

ukrepajo proti dobaviteljem goriv za plovila, za katere je bilo ugotovljeno, da dobavljajo gorivo, ki ne ustreza podatkom na dobavnici;

| (d) | zagotovijo, da se sprejmejo ukrepi, s katerimi se zagotovi, da se vsa neskladna goriva za plovila uskladijo. |
| --- | --- |

(d)

zagotovijo, da se sprejmejo ukrepi, s katerimi se zagotovi, da se vsa neskladna goriva za plovila uskladijo.

10.   Države članice zagotovijo, da se na njihovem ozemlju ne dajejo na trg ladijska dizelska olja, katerih vsebnost žvepla presega 1,50 % mase.

Člen 7

Največja vsebnost žvepla v gorivih za plovila, ki se uporabljajo na ladjah, zasidranih v pristaniščih Unije

1.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da v pristaniščih Unije zasidrane ladje ne uporabljajo goriv za plovila z vsebnostjo žvepla več kot 0,10 % mase, pri tem da posadki omogočijo dovolj časa, da čim prej po zasidranju in čim pozneje pred odhodom opravi potrebno zamenjavo goriva.

Države članice zahtevajo, da se čas vsake zamenjave goriva zabeleži v ladijskih dnevnikih.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja:

| (a) | za ladje, ki nameravajo glede na objavljeni vozni red ostati zasidrane manj kot dve uri; |
| --- | --- |

(a)

za ladje, ki nameravajo glede na objavljeni vozni red ostati zasidrane manj kot dve uri;

| (b) | za ladje, ki po zasidranju izključijo vse motorje in uporabljajo električno energijo z obale. |
| --- | --- |

(b)

za ladje, ki po zasidranju izključijo vse motorje in uporabljajo električno energijo z obale.

3.   Države članice zagotovijo, da se na njihovem ozemlju ne dajejo na trg plinska olja za plovila, katerih vsebnost žvepla presega 0,10 % mase.

Člen 8

Metode za zmanjšanje emisij

1.   Države članice v svojih pristaniščih, teritorialnem morju, izključnih ekonomskih conah in conah nadzora nad onesnaževanjem omogočijo uporabo metod za zmanjšanje emisij na ladjah ne glede na zastavo, pod katero plujejo, in sicer kot alternativno možnost uporabi goriv za plovila, ki izpolnjujejo zahteve iz členov 6 in 7, ob upoštevanju odstavkov 2 in 4 tega člena.

2.   Ladje, ki uporabljajo metode za zmanjšanje emisij iz odstavka 1, dosegajo zmanjšanje emisij žveplovega dioksida, ki je enakovredno zmanjšanju, ki bi se doseglo z uporabo goriv za plovila, ki izpolnjujejo zahteve iz členov 6 in 7. Enakovredne emisijske vrednosti se določijo v skladu s Prilogo I.

3.   Države članice kot alternativno možnost za zmanjšanje emisij spodbujajo zasidrana plovila, da za oskrbo z električno energijo uporabljajo kopenske sisteme.

4.   Metode za zmanjšanje emisij iz odstavka 1 izpolnjujejo merila, ki so določena v instrumentih iz Priloge II.

5.   Kadar je to utemeljeno z znanstvenim in tehničnim napredkom na področju alternativnih metod za zmanjšanje emisij, in sicer z zagotavljanjem strogega spoštovanja zadevnih instrumentov IMO:

| (a) | se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 16, s katerimi spremeni prilogi I in II; |
| --- | --- |

(a)

se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 16, s katerimi spremeni prilogi I in II;

| (b) | Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi po potrebi določi podrobne zahteve za spremljanje emisij. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 17(2). |
| --- | --- |

(b)

Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi po potrebi določi podrobne zahteve za spremljanje emisij. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 17(2).

Člen 9

Odobritev metod za zmanjšanje emisij za uporabo na ladjah, ki plujejo pod zastavo države članice

1.   Metode za zmanjšanje emisij, ki spadajo v področje uporabe Direktive 96/98/ES, se odobrijo v skladu z navedeno direktivo.

2.   Metode za zmanjšanje emisij, ki niso zajete z odstavkom 1 tega člena, se odobrijo v skladu s postopkom iz člena 3(2) Uredbe (ES) št. 2099/2002, pri čemer se upoštevajo:

| (a) | smernice, ki jih je oblikovala IMO; |
| --- | --- |

(a)

smernice, ki jih je oblikovala IMO;

| (b) | rezultati preskusov, opravljenih na podlagi člena 10; |
| --- | --- |

(b)

rezultati preskusov, opravljenih na podlagi člena 10;

| (c) | učinki na okolje, vključno z dosegljivim zmanjšanjem emisij, in učinki na ekosisteme v zaprtih pristaniščih, lukah in estuarijih, ter |
| --- | --- |

(c)

učinki na okolje, vključno z dosegljivim zmanjšanjem emisij, in učinki na ekosisteme v zaprtih pristaniščih, lukah in estuarijih, ter

| (d) | izvedljivost spremljanja in preverjanja. |
| --- | --- |

(d)

izvedljivost spremljanja in preverjanja.

Člen 10

Preskus novih metod za zmanjšanje emisij

Države članice lahko, po potrebi v sodelovanju z drugimi državami članicami, odobrijo preskus metod za zmanjšanje ladijskih emisij na plovilih, ki plujejo pod njihovo zastavo ali v morskih območjih pod njihovo jurisdikcijo. Med navedenimi preskusi ni obvezna uporaba goriv za plovila, ki izpolnjujejo zahteve členov 6 in 7, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | Komisija in vsa zadevna pristanišča te države so pisno obveščena o teh preskusih vsaj šest mesecev, preden se pričnejo; |
| --- | --- |

(a)

Komisija in vsa zadevna pristanišča te države so pisno obveščena o teh preskusih vsaj šest mesecev, preden se pričnejo;

| (b) | dovoljenja za preskuse ne veljajo več kot 18 mesecev; |
| --- | --- |

(b)

dovoljenja za preskuse ne veljajo več kot 18 mesecev;

| (c) | v vse vključene ladje se vgradi pred nedovoljenimi posegi zavarovana oprema za neprekinjeno spremljanje emisij v izpušnem plinu, ki jo vključene ladje uporabljajo ves čas preskusnega obdobja; |
| --- | --- |

(c)

v vse vključene ladje se vgradi pred nedovoljenimi posegi zavarovana oprema za neprekinjeno spremljanje emisij v izpušnem plinu, ki jo vključene ladje uporabljajo ves čas preskusnega obdobja;

| (d) | vse vključene ladje dosežejo zmanjšanje emisij, ki je vsaj enakovredno tistemu, ki bi bilo doseženo s spoštovanjem mejnih vrednosti žvepla v gorivu, določenih v tej direktivi; |
| --- | --- |

(d)

vse vključene ladje dosežejo zmanjšanje emisij, ki je vsaj enakovredno tistemu, ki bi bilo doseženo s spoštovanjem mejnih vrednosti žvepla v gorivu, določenih v tej direktivi;

| (e) | obstajajo ustrezni sistemi za ravnanje z odpadki, ki jih med preskusnim obdobjem povzročijo tehnologije za zmanjšanje emisij; |
| --- | --- |

(e)

obstajajo ustrezni sistemi za ravnanje z odpadki, ki jih med preskusnim obdobjem povzročijo tehnologije za zmanjšanje emisij;

| (f) | med preskusnim obdobjem se ocenjujejo učinki na morsko okolje, zlasti na ekosisteme v zaprtih pristaniščih, lukah in estuarijih, ter |
| --- | --- |

(f)

med preskusnim obdobjem se ocenjujejo učinki na morsko okolje, zlasti na ekosisteme v zaprtih pristaniščih, lukah in estuarijih, ter

| (g) | vsi rezultati se predložijo Komisiji in najpozneje šest mesecev po koncu preskusov objavijo. |
| --- | --- |

(g)

vsi rezultati se predložijo Komisiji in najpozneje šest mesecev po koncu preskusov objavijo.

Člen 11

Finančni ukrepi

Države članice lahko sprejmejo finančne ukrepe v korist gospodarskih subjektov, ki imajo zaradi te direktive posledice, če so ti finančni ukrepi v skladu z veljavnimi pravili o državni pomoči in pravili, ki jih je treba na tem področju še sprejeti.

Člen 12

Spremembe v preskrbi z gorivom

Če zaradi nenadne spremembe v preskrbi s surovo nafto, naftnimi proizvodi ali drugimi ogljikovodiki država članica težko izpolnjuje mejne vrednosti za največjo vsebnost žvepla iz členov 3 in 4, ta država članica o tem obvesti Komisijo. Komisija lahko odobri, da se na ozemlju te države članice uporablja višja mejna vrednost največ šest mesecev. O svoji odločitvi uradno obvesti Svet in države članice. Katera koli država članica lahko v enem mesecu to odločitev predloži Svetu. Svet lahko s kvalificirano večino v dveh mesecih sprejme drugačno odločitev.

Člen 13

Vzorčenje in analiza

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da z vzorčenjem preverijo, ali je vsebnost žvepla v uporabljenem gorivu v skladu s členi 3 do 7. Vzorčenje se začne na dan začetka veljavnosti ustrezne mejne vrednosti za najvišjo vsebnost žvepla v gorivu. Opravlja se redno, dovolj pogosto in na zadostnih količinah tako, da so vzorci reprezentativni za pregledano gorivo, ter v primeru goriva za plovila se vzorči gorivo, ki ga uporabljajo, ko plujejo v zadevnih morskih območjih in pristaniščih. Vzorci se pregledajo brez nepotrebnega odlašanja.

2.   Uporabijo se naslednji načini vzorčenja, analize in inšpekcijskih pregledov goriv za plovila:

| (a) | inšpekcijski pregled ladijskih dnevnikov in dobavnic o oskrbi ladje z gorivom in |
| --- | --- |

(a)

inšpekcijski pregled ladijskih dnevnikov in dobavnic o oskrbi ladje z gorivom in

| (b) | po potrebi pa naslednji načini vzorčenja in analize:






  (i) | vzorčenje goriva za plovila med dobavo za sežiganje na krovu v skladu s Smernicami za vzorčenje kurilnega olja za namen določitve skladnosti s spremenjeno Prilogo VI k MARPOL, sprejeto 17. julija 2009 z Resolucijo 182(59) Odbora za varstvo morskega okolja MPO, in analiza vsebnosti žvepla v tem gorivu ali |
| --- | --- | --- |

(b)

po potrebi pa naslednji načini vzorčenja in analize:

(i)

vzorčenje goriva za plovila med dobavo za sežiganje na krovu v skladu s Smernicami za vzorčenje kurilnega olja za namen določitve skladnosti s spremenjeno Prilogo VI k MARPOL, sprejeto 17. julija 2009 z Resolucijo 182(59) Odbora za varstvo morskega okolja MPO, in analiza vsebnosti žvepla v tem gorivu ali

| (ii) | vzorčenje in analiza vsebnosti žvepla v gorivu za plovila za sežiganje na krovu v rezervoarjih, kadar je to tehnično in ekonomsko izvedljivo, ter zapečatenih vzorcih na krovu ladij. |
| --- | --- |

(ii)

vzorčenje in analiza vsebnosti žvepla v gorivu za plovila za sežiganje na krovu v rezervoarjih, kadar je to tehnično in ekonomsko izvedljivo, ter zapečatenih vzorcih na krovu ladij.

3.   Sprejeta referenčna metoda za ugotavljanje vsebnosti žvepla je metoda ISO 8754 (2003) ali EN ISO 14596:2007.

Da se ugotovi, ali gorivo za plovila, ki je bilo dobavljeno ladjam in ki ga te uporabljajo, izpolnjuje mejne vrednosti za žveplo iz členov 4 do 7, se uporabi postopek za pregled goriva iz Dodatka VI Priloge VI k MARPOL.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo, da sprejme izvedbene akte glede:

| (a) | pogostosti vzorčenja; |
| --- | --- |

(a)

pogostosti vzorčenja;

| (b) | metod vzorčenja; |
| --- | --- |

(b)

metod vzorčenja;

| (c) | opredelitve reprezentativnega vzorca za pregledano gorivo. |
| --- | --- |

(c)

opredelitve reprezentativnega vzorca za pregledano gorivo.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 17(2).

Člen 14

Poročanje in pregled

1.   Države članice vsako leto do 30. junija na podlagi rezultatov vzorčenja, analize in inšpekcijskih pregledov, opravljenih v skladu s členom 13, Komisiji predložijo poročilo o skladnosti s standardi žvepla iz te direktive za predhodno leto.

Komisija na podlagi poročil, prejetih v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka, in obvestil o tem, da gorivo za plovila, ki je skladno s to direktivo, ni razpoložljivo, ki jih države članice predložijo v skladu s petim pododstavkom člena 6(8), v 12 mesecih od datuma iz prvega pododstavka tega odstavka pripravi in objavi poročilo o izvajanju te direktive. Pri tem Komisija oceni, ali je treba okrepiti zadevne določbe te direktive, in v ta namen pripravi ustrezne zakonodajne predloge.

2.   Komisija do 31. decembra 2013 predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, po potrebi skupaj z zakonodajnimi predlogi. Komisija v poročilu preuči potencial za zmanjšanje onesnaževanja zraka, pri čemer med drugim upošteva tudi: letna poročila, predložena v skladu z odstavkoma 1 in 3, opaženo kakovost zraka in zakisljevanje, stroške goriva, morebitne gospodarske vplive in zaznani prehod na druge oblike prevoza ter napredek pri zmanjšanju ladijskih emisij.

3.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi informacije, ki jih je treba navesti v poročilu, ter obliko poročila iz odstavka 1. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 17(2).

Člen 15

Prilagoditev znanstvenemu in tehničnemu napredku

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 16, s katerimi se točke (a) do (e) in točka (p) člena 2, točka (b)(i) člena 13(2) in člen 13(3) prilagodijo znanstvenemu in tehničnemu napredku. Te prilagoditve ne vplivajo neposredno na spremembe področja uporabe te direktive ali na mejne vrednosti žvepla v gorivih, določene v tej direktivi.

Člen 16

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 8(5) in člena 15 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 17. decembra 2012. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz člena 8(5) in člena 15 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 8(5) in člena 15, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku treh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece.

Člen 17

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in se uporabi tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 18

Kazni

Države članice določijo kazni, ki se uporabljajo za kršitev nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive.

Določene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne in lahko vključujejo denarne kazni, ki se izračunajo na način, da zagotovijo, da se prikrajša vsaj tiste, ki imajo od kršitve nacionalnih določb iz prvega odstavka gospodarsko korist, in da se te denarne kazni za ponovne kršitve postopoma zvišujejo.

Člen 19

Razveljavitev

Direktiva 1999/32/ES, kakor je bila spremenjena z akti iz dela A Priloge III, se razveljavi, brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo direktiv iz dela B Priloge III.

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se štejejo kot sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge IV.

Člen 20

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 21

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 11. maja 2016

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednica

J.A. HENNIS-PLASSCHAERT

---

(1)  
  UL C 12, 15.1.2015, str. 117.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2016 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 11. aprila 2016.

2

(3)  Direktiva Sveta 1999/32/ES z dne 26. aprila 1999 o zmanjšanju deleža žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva, ki spreminja Direktivo 93/12/EGS (UL L 121, 11.5.1999, str. 13).

3

(4)  Glej del A Priloge III.

4

(5)  Sklep št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta In Sveta z dne 22. julija 2002 o šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti (UL L 242, 10.9.2002, str. 1).

5

(6)  Sklep št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“ (UL L 354, 28.12.2013, str. 171).

6

(7)  Direktiva (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. septembra 2015 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih predpisov in pravil za storitve informacijske družbe (UL L 241, 17.9.2015, str. 1).

7

(8)  Direktiva 2001/80/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal v zrak iz velikih kurilnih naprav (UL L 309, 27.11.2001, str. 1).

8

(9)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

9

(10)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

10

(11)  Uredba (ES) št. 2099/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. Novembra 2002 o ustanovitvi Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij (COSS) in o spremembi uredb o pomorski varnosti in preprečevanju onesnaževanja z ladij (UL L 324, 29.11.2002, str. 1).

11

(12)  Direktiva Sveta 96/98/ES z dne 20. Decembra 1996 o pomorski opremi (UL L 46, 17.2.1997, str. 25).

12

(13)  Direktiva 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 93/12/EGS (UL L 350, 28.12.1998, str. 58).

13

(14)  Direktiva 97/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1997 o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti plinastim in trdnim onesnaževalom iz motorjev z notranjim zgorevanjem, namenjenih za vgradnjo v necestno mobilno mehanizacijo (UL L 59, 27.2.1998, str. 1).

14

(15)  Direktiva 94/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 1994 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi s plovili za rekreacijo (UL L 164, 30.6.1994, str. 15).

15

---

PRILOGA I

ENAKOVREDNE VREDNOSTI EMISIJ ZA METODE ZMANJŠANJA EMISIJ IZ ČLENA 8(2)

Mejne vrednosti za žveplo v gorivih za plovila iz člena 6 in 7 te direktive ter pravil 14.1 in 14.4 Priloge VI k MARPOL ter ustrezne vrednosti emisij iz člena 8(2):

| Vsebnost žvepla v gorivih za plovila (% m/m) | Razmerje med emisijami SO2 (ppm)/CO2 (% v/v) |
| --- | --- |
| 3,50 | 151,7 |
| 1,50 | 65,0 |
| 1,00 | 43,3 |
| 0,50 | 21,7 |
| 0,10 | 4,3 |

Vsebnost žvepla v gorivih za plovila (% m/m)

Razmerje med emisijami SO2 (ppm)/CO2 (% v/v)

3,50

151,7

1,50

65,0

1,00

43,3

0,50

21,7

0,10

4,3

Opomba:

| — | Mejne vrednosti za razmerje emisij veljajo samo pri uporabi destilatov ali mazuta na osnovi nafte. |
| --- | --- |

—

| — | V utemeljenih primerih, kadar naprava za čiščenje odpadnih plinov zmanjša koncentracijo CO2, se ta lahko izmeri pri vstopu v napravo, pod pogojem, da je jasno dokazana pravilnost metode. |
| --- | --- |

—

---

PRILOGA II

MERILA ZA UPORABO METOD ZA ZMANJŠANJE EMISIJ IZ ČLENA 8(4)

Metode za zmanjšanje emisij iz člena 8 izpolnjujejo najmanj merila iz naslednjih instrumentov, kakor je primerno:

| Metoda za zmanjšanje emisij | Merila za uporabo |
| --- | --- |
| Mešanica goriva za plovila in uparjenega plina | Sklep Komisije 2010/769/EU (1). |
| Sistemi za čiščenje plinov | Resolucija MEPC.184(59), sprejeta 17. julija 2009
  „Izpiralna voda iz sistemov za čiščenje odpadnih plinov, pri katerih se uporabljajo kemikalije, aditivi, preparati in sproti pripravljene in situ kemikalije“ iz točke 10.1.6.1 Resolucije MEPC.184(59), se ne izpušča v morje – niti v zaprtih pristaniščih, lukah in estuarijih, razen če upravljavec ladje dokaže, da te odplake ne povzročajo velikih negativnih vplivov na zdravje ljudi in na okolje in da zanju ne predstavljajo tveganja. Če je uporabljena kemikalija natrijev hidroksid, zadostuje, da te odplake izpolnjujejo merila iz Resolucije MEPC.184(59) in da pH ne preseže 8,0. |
| Biogorivo | Uporaba biogoriva, kakor je opredeljeno v Direktivi 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), ki je skladno z zadevnimi standardi CEN in ISO.
  Mešanice biogoriva in goriva za plovila so skladne s standardi za emisije žvepla, določenimi v členu 5, členu 6(1), (2) in (5) ter členu 7 te direktive. |

Metoda za zmanjšanje emisij

Merila za uporabo

Mešanica goriva za plovila in uparjenega plina

Sklep Komisije 2010/769/EU (1).

Sistemi za čiščenje plinov

Resolucija MEPC.184(59), sprejeta 17. julija 2009

„Izpiralna voda iz sistemov za čiščenje odpadnih plinov, pri katerih se uporabljajo kemikalije, aditivi, preparati in sproti pripravljene in situ kemikalije“ iz točke 10.1.6.1 Resolucije MEPC.184(59), se ne izpušča v morje – niti v zaprtih pristaniščih, lukah in estuarijih, razen če upravljavec ladje dokaže, da te odplake ne povzročajo velikih negativnih vplivov na zdravje ljudi in na okolje in da zanju ne predstavljajo tveganja. Če je uporabljena kemikalija natrijev hidroksid, zadostuje, da te odplake izpolnjujejo merila iz Resolucije MEPC.184(59) in da pH ne preseže 8,0.

Biogorivo

Uporaba biogoriva, kakor je opredeljeno v Direktivi 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), ki je skladno z zadevnimi standardi CEN in ISO.

Mešanice biogoriva in goriva za plovila so skladne s standardi za emisije žvepla, določenimi v členu 5, členu 6(1), (2) in (5) ter členu 7 te direktive.

---

(1)  Sklep Komisije 2010/769/EU z dne 13. decembra 2010 o določitvi meril za uporabo tehnoloških metod kot alternative uporabi goriva za plovila z nizko vsebnostjo žvepla za prevoznike utekočinjenega zemeljskega plina v skladu z zahtevami iz člena 4b Direktive Sveta 1999/32/ES o zmanjšanju deleža žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2005/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede deleža žvepla v gorivih za plovila (UL L 328, 14.12.2010, str. 15).

(2)  Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16).

---

PRILOGA III

DEL A

Razveljavljena direktiva s seznamom naknadnih sprememb

(iz člena 19)

| Direktiva Sveta 1999/32/ES
  (UL L 121, 11.5.1999, str. 13) | |
| --- | --- |
| Uredba (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 284, 31.10.2003, str. 1) | Samo točka 19 Priloge I |
| Direktiva 2005/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 191, 22.7.2005, str. 59) | |
| Uredba (ES) št. 219/2009 Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 87, 31.3.2009, str. 109) | Samo točka 3.4 Priloge |
| Direktiva 2009/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 140, 5.6.2009, str. 88) | Samo člen 2 |
| Direktiva 2012/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 327, 27.11.2012, str. 1) | |

Direktiva Sveta 1999/32/ES

(UL L 121, 11.5.1999, str. 13)

Uredba (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 284, 31.10.2003, str. 1)

Samo točka 19 Priloge I

Direktiva 2005/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 191, 22.7.2005, str. 59)

Uredba (ES) št. 219/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 87, 31.3.2009, str. 109)

Samo točka 3.4 Priloge

Direktiva 2009/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 140, 5.6.2009, str. 88)

Samo člen 2

Direktiva 2012/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 327, 27.11.2012, str. 1)

DEL B

Roki za prenos v nacionalno pravo

(iz člena 19)

| Direktiva | Rok za prenos |
| --- | --- |
| 1999/32/ES | 1. julij 2000 |
| 2005/33/ES | 11. avgust 2006 |
| 2009/30/ES | 31. december 2010 |
| 2012/33/EU | 18. junij 2014 |

Direktiva

Rok za prenos

1999/32/ES

1. julij 2000

2005/33/ES

11. avgust 2006

2009/30/ES

31. december 2010

2012/33/EU

18. junij 2014

---

PRILOGA IV

KORELACIJSKA TABELA

| Direktiva 1999/32/ES | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1(1) | Člen 1(1) |
| Člen 1(2), pododstavek 2, uvodno besedilo | Člen 1(2), pododstavek 2, uvodno besedilo |
| Člen 1(2), pododstavek 2, (a), (b) in (c) | Člen 1(2), pododstavek 2, (a), (b) in (c) |
| Člen 1(2), pododstavek 2, (d), uvodno besedilo | Člen 1(2), pododstavek 2, (d), uvodno besedilo |
| Člen 1(2), pododstavek 2, (d), prva alinea | Člen 1(2), pododstavek 2, (d)(i) |
| Člen 1(2), pododstavek 2, (d), druga alinea | Člen 1(2), pododstavek 2, (d)(ii) |
| Člen 1(2), pododstavek 2, (e) do (h) | Člen 1(2), pododstavek 2, (e) do (h) |
| Člen 2, uvodno besedilo | Člen 2, uvodno besedilo |
| Člen 2, točka 1 | Člen 2(a) |
| Člen 2, točka 1, prva alinea | Člen 2(a)(i) |
| Člen 2, točka 1, druga alinea | Člen 2(a)(ii) |
| Člen 2, točka 2 | Člen 2(b) |
| Člen 2, točka 2, prva alinea | Člen 2(b)(i) |
| Člen 2, točka 2, druga alinea | Člen 2(b)(ii) |
| Člen 2, točka 2, končno besedilo | Člen 2(b), končno besedilo |
| Člen 2, točka 3 | Člen 2(c) |
| Člen 2, točka 3a | Člen 2(d) |
| Člen 2, točka 3b | Člen 2(e) |
| Člen 2, točka 3c | Člen 2(f) |
| Člen 2, točka 3d | Člen 2(g) |
| Člen 2, točka 3e | Člen 2(h) |
| Člen 2, točka 3f | Člen 2(i) |
| Člen 2, točka 3g | Člen 2(j) |
| Člen 2, točka 3h | Člen 2(k) |
| Člen 2, točka 3i | Člen 2(l) |
| Člen 2, točka 3k | Člen 2(m) |
| Člen 2, točka 3l | Člen 2(n) |
| Člen 2, točka 3m | Člen 2(o) |
| Člen 2, točka 4 | Člen 2(p) |
| Člen 2, točka 5 | Člen 2(q) |
| Člen 3 | Člen 3 |
| Člen 3a | Člen 5 |
| Člen 4 | Člen 4 |
| Člen 4a(1) | Člen 6(2) |
| Člen 4a(1a) | Člen 6(1) |
| Člen 4a(2) | Člen 6(3) |
| Člen 4a(3) | Člen 6(4) |
| Člen 4a(4) | Člen 6(5) |
| Člen 4a(5) | Člen 6(6) |
| Člen 4a(5a) | Člen 6(7) |
| Člen 4a(5b) | Člen 6(8) |
| Člen 4a(6) | Člen 6(9) |
| Člen 4a(7) | Člen 6(10) |
| Člen 4b | Člen 7 |
| Člen 4c(1) in (2) | Člen 8(1) in (2) |
| Člen 4c(2a) | Člen 8(3) |
| Člen 4c(3) | Člen 8(4) |
| Člen 4c(4) | Člen 8(5) |
| Člen 4d | Člen 9 |
| Člen 4e | Člen 10 |
| Člen 4f | Člen 11 |
| Člen 5 | Člen 12 |
| Člen 6(1) | Člen 13(1) |
| Člen 6(1a) | Člen 13(2) |
| Člen 6(2) | Člen 13(3) |
| Člen 6(1b) | Člen 13(4) |
| Člen 7(1) in (2) | Člen 14(1) in (2) |
| Člen 7(1a) | Člen 14(3) |
| Člen 7(3) | — |
| Člen 7(4) | Člen 15 |
| Člen 9 | Člen 17 |
| Člen 9a | Člen 16 |
| Člen 10 | — |
| Člen 11(1) | Člen 18, prvi odstavek |
| Člen 11(2) | Člen 18, drugi odstavek |
| — | Člen 19 |
| Člen 12 | Člen 20 |
| Člen 13 | Člen 21 |
| Prilogi I in II | Prilogi I in II |
| — | Priloga III |
| — | Priloga IV |

Direktiva 1999/32/ES

Ta direktiva

Člen 1(1)

Člen 1(1)

Člen 1(2), pododstavek 2, uvodno besedilo

Člen 1(2), pododstavek 2, uvodno besedilo

Člen 1(2), pododstavek 2, (a), (b) in (c)

Člen 1(2), pododstavek 2, (a), (b) in (c)

Člen 1(2), pododstavek 2, (d), uvodno besedilo

Člen 1(2), pododstavek 2, (d), uvodno besedilo

Člen 1(2), pododstavek 2, (d), prva alinea

Člen 1(2), pododstavek 2, (d)(i)

Člen 1(2), pododstavek 2, (d), druga alinea

Člen 1(2), pododstavek 2, (d)(ii)

Člen 1(2), pododstavek 2, (e) do (h)

Člen 1(2), pododstavek 2, (e) do (h)

Člen 2, uvodno besedilo

Člen 2, uvodno besedilo

Člen 2, točka 1

Člen 2(a)

Člen 2, točka 1, prva alinea

Člen 2(a)(i)

Člen 2, točka 1, druga alinea

Člen 2(a)(ii)

Člen 2, točka 2

Člen 2(b)

Člen 2, točka 2, prva alinea

Člen 2(b)(i)

Člen 2, točka 2, druga alinea

Člen 2(b)(ii)

Člen 2, točka 2, končno besedilo

Člen 2(b), končno besedilo

Člen 2, točka 3

Člen 2(c)

Člen 2, točka 3a

Člen 2(d)

Člen 2, točka 3b

Člen 2(e)

Člen 2, točka 3c

Člen 2(f)

Člen 2, točka 3d

Člen 2(g)

Člen 2, točka 3e

Člen 2(h)

Člen 2, točka 3f

Člen 2(i)

Člen 2, točka 3g

Člen 2(j)

Člen 2, točka 3h

Člen 2(k)

Člen 2, točka 3i

Člen 2(l)

Člen 2, točka 3k

Člen 2(m)

Člen 2, točka 3l

Člen 2(n)

Člen 2, točka 3m

Člen 2(o)

Člen 2, točka 4

Člen 2(p)

Člen 2, točka 5

Člen 2(q)

Člen 3

Člen 3

Člen 3a

Člen 5

Člen 4

Člen 4

Člen 4a(1)

Člen 6(2)

Člen 4a(1a)

Člen 6(1)

Člen 4a(2)

Člen 6(3)

Člen 4a(3)

Člen 6(4)

Člen 4a(4)

Člen 6(5)

Člen 4a(5)

Člen 6(6)

Člen 4a(5a)

Člen 6(7)

Člen 4a(5b)

Člen 6(8)

Člen 4a(6)

Člen 6(9)

Člen 4a(7)

Člen 6(10)

Člen 4b

Člen 7

Člen 4c(1) in (2)

Člen 8(1) in (2)

Člen 4c(2a)

Člen 8(3)

Člen 4c(3)

Člen 8(4)

Člen 4c(4)

Člen 8(5)

Člen 4d

Člen 9

Člen 4e

Člen 10

Člen 4f

Člen 11

Člen 5

Člen 12

Člen 6(1)

Člen 13(1)

Člen 6(1a)

Člen 13(2)

Člen 6(2)

Člen 13(3)

Člen 6(1b)

Člen 13(4)

Člen 7(1) in (2)

Člen 14(1) in (2)

Člen 7(1a)

Člen 14(3)

Člen 7(3)

—

Člen 7(4)

Člen 15

Člen 9

Člen 17

Člen 9a

Člen 16

Člen 10

—

Člen 11(1)

Člen 18, prvi odstavek

Člen 11(2)

Člen 18, drugi odstavek

—

Člen 19

Člen 12

Člen 20

Člen 13

Člen 21

Prilogi I in II

Prilogi I in II

—

Priloga III

—

Priloga IV

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 21.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/79 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/79

---

SKLEP SVETA (EU) 2016/803

z dne 7. maja 2015

o podpisu Protokola o spremembi Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji v imenu Unije in njenih držav članic in o njegovi začasni uporabi

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju Akta o pristopu Hrvaške in zlasti drugega pododstavka člena 6(2) Akta,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 14. septembra 2012 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj v imenu Unije in njenih držav članic ter Republike Hrvaške za sklenitev Protokola o spremembi Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (1) zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Protokol). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 14. septembra 2012 pooblastil Komisijo za začetek pogajanj v imenu Unije in njenih držav članic ter Republike Hrvaške za sklenitev Protokola o spremembi Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (1) zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Protokol).

| (2) | Pogajanja so se uspešno zaključila 24. aprila 2014. |
| --- | --- |

(2)

Pogajanja so se uspešno zaključila 24. aprila 2014.

| (3) | Protokol bi bilo treba podpisati v imenu Unije in njenih držav članic s pridržkom njegove poznejše sklenitve. |
| --- | --- |

(3)

Protokol bi bilo treba podpisati v imenu Unije in njenih držav članic s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

| (4) | Protokol bi bilo treba uporabljati začasno – |
| --- | --- |

(4)

Protokol bi bilo treba uporabljati začasno –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis Protokola o spremembi Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji se odobri v imenu Unije in njenih držav članic s pridržkom sklenitve navedenega protokola.

Besedilo Protokola je priloženo k temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Protokola v imenu Unije in njenih držav članic.

Člen 3

Protokol se začasno uporablja v skladu s členom 3(2) Protokola od njegovega podpisa s strani pogodbenic (2) do začetka njegove veljavnosti.

Člen 4

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 7. maja 2015

Za Svet

Predsednik

E. RINKĒVIČS

---

(1)  Besedilo sporazuma je objavljeno v UL L 334, 6.12.2012, str. 3.

1

(2)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum, od katerega se Protokol začasno uporablja.

2

Uradnem listu Evropske unije

---

| 21.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/81 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/81

---

PROTOKOL

o spremembi Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji

KRALJEVINA BELGIJA,

REPUBLIKA BOLGARIJA,

ČEŠKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA DANSKA,

ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,

REPUBLIKA ESTONIJA,

IRSKA,

HELENSKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA ŠPANIJA,

FRANCOSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA HRVAŠKA,

ITALIJANSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA CIPER,

REPUBLIKA LATVIJA,

REPUBLIKA LITVA,

VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,

MADŽARSKA,

REPUBLIKA MALTA,

KRALJEVINA NIZOZEMSKA,

REPUBLIKA AVSTRIJA,

REPUBLIKA POLJSKA,

PORTUGALSKA REPUBLIKA,

ROMUNIJA,

REPUBLIKA SLOVENIJA,

SLOVAŠKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA FINSKA,

KRALJEVINA ŠVEDSKA,

ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA,

kot pogodbenice Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije ter kot države članice Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: države članice), in

EVROPSKA UNIJA

na eni strani ter

HAŠEMITSKA KRALJEVINA JORDANIJA

na drugi strani SO SE –

OB UPOŠTEVANJU pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji 1. julija 2013 –

DOGOVORILE O NASLEDNJEM:

Člen 1

Republika Hrvaška je pogodbenica Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Hašemitsko kraljevino Jordanijo na drugi strani (1), ki je bil podpisan 15. decembra 2010 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

Člen 2

Besedilo Sporazuma v hrvaškem jeziku (2) je verodostojno pod enakimi pogoji kot druge jezikovne različice.

Člen 3

1.   Ta protokol pogodbenice odobrijo v skladu s svojimi postopki. Veljati začne na dan začetka veljavnosti Sporazuma. Če bi pogodbenice Protokol odobrile po datumu začetka veljavnosti Sporazuma, bi v skladu s členom 29(1) Sporazuma začel veljati en mesec po datumu zadnje od izmenjanih diplomatskih not pogodbenic, v kateri pogodbenice potrjujejo, da so vsi postopki, potrebni za začetek veljavnosti tega protokola, zaključeni.

2.   Ta protokol je sestavni del Sporazuma in se začasno uporablja od podpisa Protokola s strani pogodbenic.

V Bruslju, dne 3. maja 2016, v dvojniku v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in arabskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.

За държавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā –

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

För medlemsstaterna

Image 1

Image 2

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 3

Image 4

За Хашемитското кралство Йордания

Por el Reino Hachemí de Jordania

Za Jordánské hášimovské království

For Det Hashemitiske Kongerige Jordan

Für das Haschemitische Königreich Jordanien

Jordaania Hašimiidi Kuningriigi nimel

Για το Χασεμιτικό Βασίλειο της Ιορδανίας

For the Hashemite Kingdom of Jordan

Pour le Royaume hachémite de Jordanie

Za Hašemitsku Kraljevinu Jordan

Per il Regno hascemita di Giordania

Jordānijas Hāšimītu Karalistes vārdā –

Jordanijos Hašimitų Karalystės vardu

A Jordán Hásimita Királyság részéről

Għar-Renju Ħaxemita tal-Ġordan

Voor het Hasjemitisch Koninkrijk Jordanië

W imieniu Jordańskiego Królestwa Haszymidzkiego

Pelo Reino Hachemita da Jordânia

Pentru Regatul Hașemit al Iordaniei

Za Jordánske hášimovské kráľovstvo

Za Hašemitsko kraljevino Jordanijo

Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan puolesta

För Hashemitiska konungariket Jordanien

Image 5

Image 6

---

(1)  Besedilo sporazuma je objavljeno v UL L 334, 6.12.2012, str. 3.

1

(2)  Posebna izdaja v hrvaščini, poglavje 7, zvezek 24, str. 280.

2

---

UREDBE

| 21.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/85 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/85

---

UREDBA SVETA (EU, Euratom) 2016/804

z dne 17. maja 2016

o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014 o načinih in postopkih za dajanje tradicionalnih lastnih sredstev ter lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND na razpolago ter ukrepih za zagotavljanje denarnih sredstev

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 322(2) navedene Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a navedene Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega računskega sodišča (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 (3) je bila prenovljena z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 (4). Uredba (EU, Euratom) št. 609/2014 začne veljati na dan začetka veljavnosti Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom (5). Navedeni sklep še ni začel veljati. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 (3) je bila prenovljena z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 (4). Uredba (EU, Euratom) št. 609/2014 začne veljati na dan začetka veljavnosti Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom (5). Navedeni sklep še ni začel veljati.

| (2) | Da se Komisiji (Eurostatu) da dovolj časa za oceno ustreznih podatkov o bruto nacionalnem dohodku (BND) in da se Odboru za BND da dovolj časa za oblikovanje mnenja o podatkih o BND, bi morale biti vse spremembe BND v danem proračunskem letu mogoče do 30. novembra četrtega leta po zadevnem proračunskem letu. Rok za hranjenje dokazil v zvezi z lastnimi sredstvi iz naslovov davka na dodano vrednost (DDV) in BND bi bilo zato treba podaljšati s 30. septembra na 30. november četrtega leta po proračunskem letu, na katerega se nanašajo. |
| --- | --- |

(2)

Da se Komisiji (Eurostatu) da dovolj časa za oceno ustreznih podatkov o bruto nacionalnem dohodku (BND) in da se Odboru za BND da dovolj časa za oblikovanje mnenja o podatkih o BND, bi morale biti vse spremembe BND v danem proračunskem letu mogoče do 30. novembra četrtega leta po zadevnem proračunskem letu. Rok za hranjenje dokazil v zvezi z lastnimi sredstvi iz naslovov davka na dodano vrednost (DDV) in BND bi bilo zato treba podaljšati s 30. septembra na 30. november četrtega leta po proračunskem letu, na katerega se nanašajo.

| (3) | V tej uredbi bi se morala odražati obstoječa praksa, po kateri račune Komisije za namene lastnih sredstev iz člena 9 Uredbe št. 609/2014 (v nadaljnjem besedilu: računi Komisije za lastna sredstva) vodijo ministrstva za finance držav članic ali njihove nacionalne centralne banke. Pojem ministrstvo za finance bi moral zajemati tudi druge javne subjekte, ki opravljajo podobne naloge. |
| --- | --- |

(3)

V tej uredbi bi se morala odražati obstoječa praksa, po kateri račune Komisije za namene lastnih sredstev iz člena 9 Uredbe št. 609/2014 (v nadaljnjem besedilu: računi Komisije za lastna sredstva) vodijo ministrstva za finance držav članic ali njihove nacionalne centralne banke. Pojem ministrstvo za finance bi moral zajemati tudi druge javne subjekte, ki opravljajo podobne naloge.

| (4) | Račune Komisije za lastna sredstva bi bilo treba voditi brezplačno in brez obresti. Z obračunavanjem stroškov ali negativnih obresti bi zmanjšali proračun Unije in povzročili neenako obravnavo držav članic. Kadar se torej na račune Komisije za lastna sredstva obračunajo negativne obresti, bi morale zadevne države članice vknjižiti znesek, enak znesku negativnih obresti. Glede na to, da nekatere države članice nimajo možnosti, da bi se izognile finančnim posledicam obveznosti knjiženja takih zneskov negativnih obresti na račune Komisije za lastna sredstva, je primerno, da si Komisija pri zagotavljanju denarnih sredstev prizadeva za zmanjšanje teh posledic tako, da prednostno črpa iz zneskov, knjiženih na zadevne račune. |
| --- | --- |

(4)

Račune Komisije za lastna sredstva bi bilo treba voditi brezplačno in brez obresti. Z obračunavanjem stroškov ali negativnih obresti bi zmanjšali proračun Unije in povzročili neenako obravnavo držav članic. Kadar se torej na račune Komisije za lastna sredstva obračunajo negativne obresti, bi morale zadevne države članice vknjižiti znesek, enak znesku negativnih obresti. Glede na to, da nekatere države članice nimajo možnosti, da bi se izognile finančnim posledicam obveznosti knjiženja takih zneskov negativnih obresti na račune Komisije za lastna sredstva, je primerno, da si Komisija pri zagotavljanju denarnih sredstev prizadeva za zmanjšanje teh posledic tako, da prednostno črpa iz zneskov, knjiženih na zadevne račune.

| (5) | Računi Komisije za lastna sredstva bi se lahko bremenili samo po navodilih Komisije. To ne bi smelo vplivati na obračunavanje negativnih obresti. |
| --- | --- |

(5)

Računi Komisije za lastna sredstva bi se lahko bremenili samo po navodilih Komisije. To ne bi smelo vplivati na obračunavanje negativnih obresti.

| (6) | Zaradi jasnosti in berljivosti bi bilo treba člen 10 Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014 razdeliti na več členov. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi jasnosti in berljivosti bi bilo treba člen 10 Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014 razdeliti na več členov.

| (7) | Komisija bi morala imeti vedno na voljo zadostna denarna sredstva za izpolnjevanje zahtev za plačila, ki izhajajo iz izvrševanja proračuna in so pogosta predvsem v prvih mesecih leta. Komisija ima že možnost, da države članice pozove k zgodnejšemu knjiženju največ dveh dodatnih dvanajstin za posebne potrebe plačevanja odhodkov Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) v skladu z Uredbo (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Da se še bolj zmanjša tveganje zamud pri plačilih zaradi začasnega pomanjkanja denarnih sredstev, bi morala imeti Komisija možnost, da države članice pozove, da prej vknjižijo največ dodatno polovico dvanajstine za posebne potrebe plačevanja odhodkov evropskih strukturnih in investicijskih skladov v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7), če to upravičuje potreba po denarnih sredstvih. Da pa bi se izognili pretiranemu pritisku na državne blagajne, skupni znesek, ki ga je mogoče v istem mesecu vknjižiti prej, ne bi smel presegati dveh dodatnih dvanajstin. Poleg tega se zaradi posebnih zahtev, ki veljajo za plačila EKJS, to ne sme izvajati v škodo EKJS. |
| --- | --- |

(7)

Komisija bi morala imeti vedno na voljo zadostna denarna sredstva za izpolnjevanje zahtev za plačila, ki izhajajo iz izvrševanja proračuna in so pogosta predvsem v prvih mesecih leta. Komisija ima že možnost, da države članice pozove k zgodnejšemu knjiženju največ dveh dodatnih dvanajstin za posebne potrebe plačevanja odhodkov Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) v skladu z Uredbo (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Da se še bolj zmanjša tveganje zamud pri plačilih zaradi začasnega pomanjkanja denarnih sredstev, bi morala imeti Komisija možnost, da države članice pozove, da prej vknjižijo največ dodatno polovico dvanajstine za posebne potrebe plačevanja odhodkov evropskih strukturnih in investicijskih skladov v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7), če to upravičuje potreba po denarnih sredstvih. Da pa bi se izognili pretiranemu pritisku na državne blagajne, skupni znesek, ki ga je mogoče v istem mesecu vknjižiti prej, ne bi smel presegati dveh dodatnih dvanajstin. Poleg tega se zaradi posebnih zahtev, ki veljajo za plačila EKJS, to ne sme izvajati v škodo EKJS.

| (8) | V skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 1150/2000 Komisija izračuna popravke lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND ter o tem pravočasno obvesti države članice, da lahko te popravke na prvi delovni dan decembra vknjižijo na račun Komisije za lastna sredstva. Zneski popravkov, ki jih je bilo treba dati na razpolago prvi delovni dan decembra 2014, so bili po obsegu brez primere. Da bi preprečili pretirane proračunske pritiske na države članice tik pred koncem leta, je bila Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z Uredbo (EU, Euratom) št. 1377/2014 (8) spremenjena tako, da lahko države članice v določenih izjemnih okoliščinah odložijo knjiženje teh popravkov na račun Komisije za lastna sredstva. |
| --- | --- |

(8)

V skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 1150/2000 Komisija izračuna popravke lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND ter o tem pravočasno obvesti države članice, da lahko te popravke na prvi delovni dan decembra vknjižijo na račun Komisije za lastna sredstva. Zneski popravkov, ki jih je bilo treba dati na razpolago prvi delovni dan decembra 2014, so bili po obsegu brez primere. Da bi preprečili pretirane proračunske pritiske na države članice tik pred koncem leta, je bila Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z Uredbo (EU, Euratom) št. 1377/2014 (8) spremenjena tako, da lahko države članice v določenih izjemnih okoliščinah odložijo knjiženje teh popravkov na račun Komisije za lastna sredstva.

| (9) | Tako spremenjena Uredba (ES, Euratom) št. 1150/2000 se bo prenehala uporabljati z začetkom veljavnosti Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014. Vendar pa to ne bi smelo vplivati na veljavnost tistih odložitev knjiženja popravkov, za katere je bila uradna prošnja predložena že na podlagi Uredbe (EU, Euratom) št. 1377/2014, ko je ta še veljala. |
| --- | --- |

(9)

Tako spremenjena Uredba (ES, Euratom) št. 1150/2000 se bo prenehala uporabljati z začetkom veljavnosti Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014. Vendar pa to ne bi smelo vplivati na veljavnost tistih odložitev knjiženja popravkov, za katere je bila uradna prošnja predložena že na podlagi Uredbe (EU, Euratom) št. 1377/2014, ko je ta še veljala.

| (10) | Za poenostavitev in omejitev proračunskih bremen za države članice in Komisijo, zlasti proti koncu leta, bi bilo treba postopek za popravek lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND racionalizirati. Med uradnim obvestilom državam članicam o potrebnih popravkih in njihovo vknjižbo na račun Komisije za lastna sredstva bi moralo biti na voljo več časa. Tako obvestilo in vknjižba bi morala biti izvedena v istem letu, pri čemer je to leto relevantno tudi za evidentiranje vpliva na račune držav ter za namene Pakta za stabilnost in rast. Takoj bi bilo treba prerazporediti celoten znesek popravkov med državami članicami v skladu z njihovimi deleži v lastnih sredstvih iz naslova BND. Na ta način bi odpravili potrebo po odstopanju, uvedenem z Uredbo (EU, Euratom) št. 1377/2014. |
| --- | --- |

(10)

Za poenostavitev in omejitev proračunskih bremen za države članice in Komisijo, zlasti proti koncu leta, bi bilo treba postopek za popravek lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND racionalizirati. Med uradnim obvestilom državam članicam o potrebnih popravkih in njihovo vknjižbo na račun Komisije za lastna sredstva bi moralo biti na voljo več časa. Tako obvestilo in vknjižba bi morala biti izvedena v istem letu, pri čemer je to leto relevantno tudi za evidentiranje vpliva na račune držav ter za namene Pakta za stabilnost in rast. Takoj bi bilo treba prerazporediti celoten znesek popravkov med državami članicami v skladu z njihovimi deleži v lastnih sredstvih iz naslova BND. Na ta način bi odpravili potrebo po odstopanju, uvedenem z Uredbo (EU, Euratom) št. 1377/2014.

| (11) | Za uresničitev ciljev Unije in izvajanje njenih politik bi morali s postopkom za izračun obresti zagotoviti predvsem, da so lastna sredstva pravočasno in v celoti dana na razpolago. |
| --- | --- |

(11)

Za uresničitev ciljev Unije in izvajanje njenih politik bi morali s postopkom za izračun obresti zagotoviti predvsem, da so lastna sredstva pravočasno in v celoti dana na razpolago.

| (12) | Da bi izboljšali pravno varnost in jasnost, bi bilo treba za lastna sredstva iz naslovov DDV in BND opredeliti primere, ko se obračunajo obresti za zamudo pri plačilu. Glede na specifičnost teh lastnih sredstev, pri katerih cikel preverjanja omogoča popravke oziroma prilagoditve v obdobju štirih let, nobena sprememba lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND, ki izhaja iz takih popravkov ali prilagoditev, ne bi smela privesti do retroaktivnega izračuna obresti. Obresti, povezane s temi sredstvi, bi bilo zato treba plačati samo za zamude pri vknjižbah zneskov mesečnih dvanajstin in zneskov, ki izhajajo iz letnega izračuna popravkov za predhodna proračunska leta. Poleg tega bi bilo za ohranitev ustrezne spodbude za korektivno ukrepanje treba obresti obračunati tudi v primeru zamud pri knjiženju zneskov, ki so posledica posebnih popravkov poročil o DDV na datum, določen v skladu z ukrepi, ki jih Komisija sprejme na podlagi drugega pododstavka člena 9(1) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89 (9). Nadalje se v primeru, ko država članica v roku, ki ga izrecno določi Komisija, ne posreduje podatkov o popravkih BND, potrebnih za obravnavo točk, za katere je Komisija ali država članica poslala obvestilo, obresti obračunajo tudi za vsakršno povečanje lastnih sredstev, ki je posledica popravka, opravljenega zaradi obravnavanja priglašene točke. Te obresti bi bilo treba obračunati od trenutka, ko bi bilo treba vknjižiti znesek popravka, tj. prvi delovni dan junija v letu, ki sledi letu, v katerem je izrecno določeni rok potekel, do trenutka, ko se prilagojeni znesek vknjiži na račun. V skladu z obstoječimi pravili in prakso bi bilo treba obresti izračunati v primeru vsakršne zamude pri vknjižbi v zvezi s tradicionalnimi lastnimi sredstvi. |
| --- | --- |

(12)

Da bi izboljšali pravno varnost in jasnost, bi bilo treba za lastna sredstva iz naslovov DDV in BND opredeliti primere, ko se obračunajo obresti za zamudo pri plačilu. Glede na specifičnost teh lastnih sredstev, pri katerih cikel preverjanja omogoča popravke oziroma prilagoditve v obdobju štirih let, nobena sprememba lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND, ki izhaja iz takih popravkov ali prilagoditev, ne bi smela privesti do retroaktivnega izračuna obresti. Obresti, povezane s temi sredstvi, bi bilo zato treba plačati samo za zamude pri vknjižbah zneskov mesečnih dvanajstin in zneskov, ki izhajajo iz letnega izračuna popravkov za predhodna proračunska leta. Poleg tega bi bilo za ohranitev ustrezne spodbude za korektivno ukrepanje treba obresti obračunati tudi v primeru zamud pri knjiženju zneskov, ki so posledica posebnih popravkov poročil o DDV na datum, določen v skladu z ukrepi, ki jih Komisija sprejme na podlagi drugega pododstavka člena 9(1) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89 (9). Nadalje se v primeru, ko država članica v roku, ki ga izrecno določi Komisija, ne posreduje podatkov o popravkih BND, potrebnih za obravnavo točk, za katere je Komisija ali država članica poslala obvestilo, obresti obračunajo tudi za vsakršno povečanje lastnih sredstev, ki je posledica popravka, opravljenega zaradi obravnavanja priglašene točke. Te obresti bi bilo treba obračunati od trenutka, ko bi bilo treba vknjižiti znesek popravka, tj. prvi delovni dan junija v letu, ki sledi letu, v katerem je izrecno določeni rok potekel, do trenutka, ko se prilagojeni znesek vknjiži na račun. V skladu z obstoječimi pravili in prakso bi bilo treba obresti izračunati v primeru vsakršne zamude pri vknjižbi v zvezi s tradicionalnimi lastnimi sredstvi.

| (13) | Sistem obrestnih mer iz člena 12 Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014 vključuje fiksno povečanje osnovne obrestne mere za dve odstotni točki in postopno povečanje za 0,25 odstotne točke za vsak mesec zamude, pri čemer povečana obrestna mera velja za celotno obdobje zamude. Navedeni sistem obrestnih mer je ključnega pomena pri zagotavljanju, da so lastna sredstva pravočasno in v celoti dana na razpolago, zato bi bilo treba ohraniti njegove glavne elemente. |
| --- | --- |

(13)

Sistem obrestnih mer iz člena 12 Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014 vključuje fiksno povečanje osnovne obrestne mere za dve odstotni točki in postopno povečanje za 0,25 odstotne točke za vsak mesec zamude, pri čemer povečana obrestna mera velja za celotno obdobje zamude. Navedeni sistem obrestnih mer je ključnega pomena pri zagotavljanju, da so lastna sredstva pravočasno in v celoti dana na razpolago, zato bi bilo treba ohraniti njegove glavne elemente.

| (14) | Toda obstoječa pravila, ki določajo nenehno povečevanje obrestne mere, so v izjemnih primerih, pri katerih gre včasih za večletne zamude, vodila do zelo visokih obrestnih mer. Da se zagotovi sorazmernost sistema, obenem pa ohrani njegov odvračalni učinek, bi bilo treba skupno povečanje osnovne obrestne mere omejiti na največ 16 odstotnih točk letno. |
| --- | --- |

(14)

Toda obstoječa pravila, ki določajo nenehno povečevanje obrestne mere, so v izjemnih primerih, pri katerih gre včasih za večletne zamude, vodila do zelo visokih obrestnih mer. Da se zagotovi sorazmernost sistema, obenem pa ohrani njegov odvračalni učinek, bi bilo treba skupno povečanje osnovne obrestne mere omejiti na največ 16 odstotnih točk letno.

| (15) | Po drugi strani lahko zlasti pri kratkih obdobjih zamude obstoječe fiksno povečanje osnovne obrestne mere za dve odstotni točki negativno vpliva na pravočasno dajanje na razpolago lastnih sredstev v okoliščinah, ko so stroški refinanciranja na denarnem trgu višji od dolgovanih obresti. Da se dodatno okrepi nemoteno delovanje sistema, bi bilo torej treba fiksno povečanje osnovne obrestne mere povečati na 2,5 odstotne točke, posledična obračunana obrestna mera pa ne bi smela biti nižja od tega odstotka, tudi če je veljavna osnovna obrestna mera negativna. S tem naj bi zlasti preprečili zamude pri dajanju na razpolago mesečnih dvanajstin lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND, ki trenutno predstavljajo več kot 80 % proračunskih prihodkov Unije. |
| --- | --- |

(15)

Po drugi strani lahko zlasti pri kratkih obdobjih zamude obstoječe fiksno povečanje osnovne obrestne mere za dve odstotni točki negativno vpliva na pravočasno dajanje na razpolago lastnih sredstev v okoliščinah, ko so stroški refinanciranja na denarnem trgu višji od dolgovanih obresti. Da se dodatno okrepi nemoteno delovanje sistema, bi bilo torej treba fiksno povečanje osnovne obrestne mere povečati na 2,5 odstotne točke, posledična obračunana obrestna mera pa ne bi smela biti nižja od tega odstotka, tudi če je veljavna osnovna obrestna mera negativna. S tem naj bi zlasti preprečili zamude pri dajanju na razpolago mesečnih dvanajstin lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND, ki trenutno predstavljajo več kot 80 % proračunskih prihodkov Unije.

| (16) | Za spodbujanje učinkovite zaščite finančnih interesov Unije in da se upoštevajo novo uvedene določbe Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10), bi bilo treba omogočiti, da se države članice oprostijo obveznosti, da dajo na razpolago proračunu Unije tiste zneske tradicionalnih lastnih sredstev, ki jih ni mogoče izterjati, ker so bile vknjižbe na račune ali obvestilo o carinskih dolgih odloženi zato, da se ne ogrozijo kazenske preiskave, ki vplivajo na finančne interese Unije. Komisija bi morala državam članicam v najkrajšem možnem času sporočiti in po potrebi posodobiti merila, na podlagi katerih bo izvedena ocena primerov, ki jih ta možnost zadeva. |
| --- | --- |

(16)

Za spodbujanje učinkovite zaščite finančnih interesov Unije in da se upoštevajo novo uvedene določbe Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10), bi bilo treba omogočiti, da se države članice oprostijo obveznosti, da dajo na razpolago proračunu Unije tiste zneske tradicionalnih lastnih sredstev, ki jih ni mogoče izterjati, ker so bile vknjižbe na račune ali obvestilo o carinskih dolgih odloženi zato, da se ne ogrozijo kazenske preiskave, ki vplivajo na finančne interese Unije. Komisija bi morala državam članicam v najkrajšem možnem času sporočiti in po potrebi posodobiti merila, na podlagi katerih bo izvedena ocena primerov, ki jih ta možnost zadeva.

| (17) | Treba bi bilo zvišati prag za poročanje o primerih tradicionalnih lastnih sredstev, ki se razglasijo ali štejejo kot neizterljiva, da se zmanjša upravno breme za države članice in Komisijo. |
| --- | --- |

(17)

Treba bi bilo zvišati prag za poročanje o primerih tradicionalnih lastnih sredstev, ki se razglasijo ali štejejo kot neizterljiva, da se zmanjša upravno breme za države članice in Komisijo.

| (18) | Pojasniti bi bilo treba, da možnost Komisije v skladu s členom 14(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014, da za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti Unije črpa več, kakor znašajo njena sredstva, in sicer izključno v primeru zamude pri vračanju posojil, ki so sklenjena ali za katere je dano jamstvo v skladu z uredbami in sklepi Sveta, zajema tudi uredbe in sklepe, ki jih po Lizbonski pogodbi ne sprejema samo Svet, temveč tudi Evropski parlament in Svet v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(18)

Pojasniti bi bilo treba, da možnost Komisije v skladu s členom 14(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014, da za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti Unije črpa več, kakor znašajo njena sredstva, in sicer izključno v primeru zamude pri vračanju posojil, ki so sklenjena ali za katere je dano jamstvo v skladu z uredbami in sklepi Sveta, zajema tudi uredbe in sklepe, ki jih po Lizbonski pogodbi ne sprejema samo Svet, temveč tudi Evropski parlament in Svet v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije.

| (19) | Komisija bi morala – razen v izjemnih primerih – države članice ali njihove nacionalne centralne banke obvestiti o svojih plačilnih nalogih za gotovinske transakcije, ki vplivajo na račune, odprte za namene lastnih sredstev, najmanj dan pred tem, ko je treba izvršiti te plačilne naloge. |
| --- | --- |

(19)

Komisija bi morala – razen v izjemnih primerih – države članice ali njihove nacionalne centralne banke obvestiti o svojih plačilnih nalogih za gotovinske transakcije, ki vplivajo na račune, odprte za namene lastnih sredstev, najmanj dan pred tem, ko je treba izvršiti te plačilne naloge.

| (20) | Uredbo (EU, Euratom) št. 609/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(20)

Uredbo (EU, Euratom) št. 609/2014 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (21) | Zaradi doslednosti bi morala ta uredba začeti veljati istega dne kot Uredba (EU, Euratom) št. 609/2014. V tej uredbi določena sprememba,člena 18 Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014, bi se morala zaradi zagotovitve neprekinjene uporabe odstopanja, uvedenega z Uredbo (EU, Euratom) št. 1377/2014, uporabljati od 1. januarja 2014 do dneva, ko začne veljati ta uredba. V tej uredbi določena sprememba člena 12 Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014, bi se morala uporabljati, kadar je datum zapadlosti lastnih sredstev po začetku veljavnosti te uredbe. Vendar bi morale biti države članice zaradi sorazmernosti upravičene tudi do omejitve skupnega povečanja obrestne mere, pa tudi do omejitve plačila obresti za lastna sredstva iz naslova DDV zgolj v povezavi z zamudami, opredeljenimi v členu 12 Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014, kot je spremenjena s to uredbo, za lastna sredstva, ki so zapadla pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, kadar so lastna sredstva postala znana po tem datumu – |
| --- | --- |

(21)

Zaradi doslednosti bi morala ta uredba začeti veljati istega dne kot Uredba (EU, Euratom) št. 609/2014. V tej uredbi določena sprememba,člena 18 Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014, bi se morala zaradi zagotovitve neprekinjene uporabe odstopanja, uvedenega z Uredbo (EU, Euratom) št. 1377/2014, uporabljati od 1. januarja 2014 do dneva, ko začne veljati ta uredba. V tej uredbi določena sprememba člena 12 Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014, bi se morala uporabljati, kadar je datum zapadlosti lastnih sredstev po začetku veljavnosti te uredbe. Vendar bi morale biti države članice zaradi sorazmernosti upravičene tudi do omejitve skupnega povečanja obrestne mere, pa tudi do omejitve plačila obresti za lastna sredstva iz naslova DDV zgolj v povezavi z zamudami, opredeljenimi v členu 12 Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014, kot je spremenjena s to uredbo, za lastna sredstva, ki so zapadla pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, kadar so lastna sredstva postala znana po tem datumu –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU, Euratom) št. 609/2014 se spremeni:

| 1. | v členu 3 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Države članice dokazila v zvezi s statističnimi postopki in osnovami iz člena 3 Uredbe (ES, Euratom) št. 1287/2003 hranijo do 30. novembra četrtega leta po zadevnem proračunskem letu. Dokazila v zvezi z osnovo za lastna sredstva iz naslova DDV se hranijo enako dolgo.“; |
| --- | --- |

1.

v členu 3 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Države članice dokazila v zvezi s statističnimi postopki in osnovami iz člena 3 Uredbe (ES, Euratom) št. 1287/2003 hranijo do 30. novembra četrtega leta po zadevnem proračunskem letu. Dokazila v zvezi z osnovo za lastna sredstva iz naslova DDV se hranijo enako dolgo.“;

| 2. | člen 6 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Račune lastnih sredstev vodi ministrstvo za finance posamezne države članice oziroma javni subjekt, ki opravlja podobne naloge (v nadaljnjem besedilu: ministrstvo za finance), ali nacionalna centralna banka posamezne države članice. Ti računi so razčlenjeni po vrstah sredstev.“; |
| --- | --- | --- |

2.

člen 6 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Račune lastnih sredstev vodi ministrstvo za finance posamezne države članice oziroma javni subjekt, ki opravlja podobne naloge (v nadaljnjem besedilu: ministrstvo za finance), ali nacionalna centralna banka posamezne države članice. Ti računi so razčlenjeni po vrstah sredstev.“;

| (b) | tretji pododstavek odstavka 3 se spremeni:






  (i) | v prvi alinei se sklicevanje „člena 10(3)“ nadomesti s sklicevanjem „člena 10a(1)“; |
| --- | --- | --- |

(b)

tretji pododstavek odstavka 3 se spremeni:

(i)

v prvi alinei se sklicevanje „člena 10(3)“ nadomesti s sklicevanjem „člena 10a(1)“;

| (ii) | druga alinea se nadomesti z naslednjim:






  „— | rezultat izračuna iz prvega pododstavka člena 10b(5) se knjiži letno, razen posebnih popravkov iz člena 10b(2)(b), ki se knjižijo na račune prvi delovni dan v mesecu, ki sledi dogovoru med zadevno državo članico in Komisijo.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

druga alinea se nadomesti z naslednjim:

„—

rezultat izračuna iz prvega pododstavka člena 10b(5) se knjiži letno, razen posebnih popravkov iz člena 10b(2)(b), ki se knjižijo na račune prvi delovni dan v mesecu, ki sledi dogovoru med zadevno državo članico in Komisijo.“;

| 3. | člen 9 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se spremeni:






  (i) | prvi in drugi pododstavek se nadomestita z naslednjim:

  „1.   Po postopku iz členov 10, 10a in 10b vsaka država članica lastna sredstva knjiži v dobro računa, ki je v imenu Komisije odprt pri njenem ministrstvu za finance ali nacionalni centralni banki. Ob upoštevanju obračuna negativnih obresti iz tretjega pododstavka se zadevni račun lahko bremeni samo po navodilu Komisije.
  Ta račun se vodi v nacionalni valuti, in sicer brezplačno in brez obresti.“; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

člen 9 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se spremeni:

(i)

prvi in drugi pododstavek se nadomestita z naslednjim:

„1.   Po postopku iz členov 10, 10a in 10b vsaka država članica lastna sredstva knjiži v dobro računa, ki je v imenu Komisije odprt pri njenem ministrstvu za finance ali nacionalni centralni banki. Ob upoštevanju obračuna negativnih obresti iz tretjega pododstavka se zadevni račun lahko bremeni samo po navodilu Komisije.

Ta račun se vodi v nacionalni valuti, in sicer brezplačno in brez obresti.“;

| (ii) | doda se naslednji pododstavek:
  „Kadar se za ta račun obračunajo negativne obresti, vse zadevne države članice v dobro računa knjižijo znesek, ki ustreza znesku takih negativnih obresti, ki se obračunajo za ta račun, in sicer najpozneje na prvi delovni dan drugega meseca po obračunu teh negativnih obresti.“; |
| --- | --- |

(ii)

doda se naslednji pododstavek:

„Kadar se za ta račun obračunajo negativne obresti, vse zadevne države članice v dobro računa knjižijo znesek, ki ustreza znesku takih negativnih obresti, ki se obračunajo za ta račun, in sicer najpozneje na prvi delovni dan drugega meseca po obračunu teh negativnih obresti.“;

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Države članice ali njihove nacionalne centralne banke pošljejo Komisiji v elektronski obliki:






  (a) | na delovni dan, na katerega so lastna sredstva knjižena na račun Komisije, izpisek stanja na računu ali potrdilo o vknjižbi sredstev, iz katerega je razvidno knjiženje lastnih sredstev; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Države članice ali njihove nacionalne centralne banke pošljejo Komisiji v elektronski obliki:

(a)

na delovni dan, na katerega so lastna sredstva knjižena na račun Komisije, izpisek stanja na računu ali potrdilo o vknjižbi sredstev, iz katerega je razvidno knjiženje lastnih sredstev;

| (b) | brez poseganja v točko (a), najpozneje drugi delovni dan po knjiženju lastnih sredstev na račun izpisek stanja na računu, iz katerega je razvidno knjiženje lastnih sredstev.“; |
| --- | --- |

(b)

brez poseganja v točko (a), najpozneje drugi delovni dan po knjiženju lastnih sredstev na račun izpisek stanja na računu, iz katerega je razvidno knjiženje lastnih sredstev.“;

| 4. | člen 10 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 10
  Dajanje na razpolago tradicionalnih lastnih sredstev

  1.   Ko se odštejejo stroški zbiranja v skladu s členoma 2(3) in 10(3) Sklepa 2014/335/EU, Euratom, se tradicionalna lastna sredstva iz člena 2(1)(a) navedenega sklepa vknjižijo najpozneje prvi delovni dan po devetnajstem dnevu drugega meseca, ki sledi mesecu, v katerem je bil določen upravičeni znesek v skladu s členom 2 te uredbe.
  Upravičeni zneski, ki se prikazujejo na posebnih računih na podlagi drugega pododstavka člena 6(3), pa se vknjižijo najpozneje prvi delovni dan po devetnajstem dnevu drugega meseca, ki sledi mesecu, v katerem so bili upravičeni zneski izterjani.


  2.   Po potrebi lahko Komisija pozove države članice, da sredstva, razen lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND, vknjižijo en mesec prej, in sicer na podlagi podatkov, ki jih imajo 15. dan istega meseca.
  Vsaka taka vnaprejšnja vknjižba se uskladi naslednji mesec pri knjiženju zneskov iz odstavka 1. Ta uskladitev pomeni knjiženje negativnega zneska v višini zneska, ki je bil knjižen en mesec prej.



  Člen 10a
  Dajanje na razpolago lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND

  1.   Lastna sredstva iz naslovov DDV in BND se ob upoštevanju vpliva, ki ga imajo nanje popravek proračunskih neravnovesij, odobren Združenemu kraljestvu, ter bruto znižanja, odobrena Danski, Nizozemski, Avstriji in Švedski, knjižijo v dobro prvi delovni dan vsakega meseca v višini, ki pomeni eno dvanajstino ustreznih skupnih zneskov v proračunu, preračunanih v nacionalne valute po zadnjem veljavnem menjalnem tečaju v koledarskem letu pred zadevnim proračunskim letom, objavljenem v seriji C Uradnega lista Evropske unije.


  2.   Komisija lahko za posebne potrebe plačevanja odhodkov EKJS v skladu z Uredbo (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*1) in odvisno od stanja kratkoročnih likvidnostnih sredstev Unije povabi države članice, da v prvem četrtletju proračunskega leta do dva meseca prej knjižijo dvanajstino ali del dvanajstine zneskov v proračunu za lastna sredstva iz naslovov DDV in BND, in sicer ob upoštevanju vpliva, ki ga imajo nanje popravek proračunskih neravnovesij, odobren Združenemu kraljestvu, ter bruto znižanja, odobrena Danski, Nizozemski, Avstriji in Švedski.
  Komisija lahko ob upoštevanju tretjega pododstavka za posebne potrebe plačevanja odhodkov evropskih strukturnih in investicijskih skladov v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*2) ter odvisno od stanja kratkoročnih likvidnostnih sredstev Unije pozove države članice, da v prvih šestih mesecih proračunskega leta največ dodatno polovico ene dvanajstine zneskov v proračunu za lastna sredstva iz naslovov DDV in BND knjižijo prej, in sicer ob upoštevanju vpliva, ki ga imajo nanje popravek proračunskih neravnovesij, odobren Združenemu kraljestvu, ter bruto znižanja, odobrena Danski, Nizozemski, Avstriji in Švedski.
  Skupni znesek, ki ga lahko države članice v skladu s prvim in drugim pododstavkom na poziv Komisije vknjižijo prej v istem mesecu, v nobenem primeru ne presega zneska, ki ustreza dodatnima dvema dvanajstinama.
  Po prvih šestih mesecih zahtevane mesečne vknjižbe ne smejo presegati ene dvanajstine lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND, hkrati pa morajo ostati v mejah zneskov, ki so v ta namen predvideni v proračunu.
  Komisija o tem obvesti države članice vnaprej, in sicer najpozneje dva tedna pred zahtevanim knjiženjem v skladu s prvim in drugim pododstavkom.
  Komisija dovolj zgodaj, in sicer najpozneje šest tednov pred zahtevanim knjiženjem v skladu z drugim pododstavkom obvesti države članice, da namerava zahtevati vknjižbo.
  Za te vnaprejšnje vknjižbe se uporablja odstavek 4, ki se nanaša na znesek, ki se knjiži vsako leto januarja, oziroma odstavek 5, če proračun pred začetkom proračunskega leta še ni dokončno sprejet.


  3.   Za vsako spremembo enotne stopnje lastnih sredstev iz naslova DDV, stopnje lastnih sredstev iz naslova BND ter popravka proračunskih neravnovesij, odobrenega Združenemu kraljestvu, in financiranja tega popravka iz členov 4 in 5 Sklepa 2014/335/EU, Euratom, ter financiranja bruto znižanj, odobrenih Danski, Nizozemski, Avstriji in Švedski, je potrebno dokončno sprejetje spremembe proračuna in zaradi vsake take spremembe se popravijo dvanajstine, knjižene od začetka proračunskega leta.
  Ti popravki se izvedejo pri prvem knjiženju po dokončnem sprejetju spremembe proračuna, če je ta sprejeta pred 16. dnem v mesecu. V nasprotnem primeru se izvedejo pri drugem knjiženju po dokončnem sprejetju spremembe proračuna. Z odstopanjem od člena 11 finančne uredbe se ti popravki knjižijo na računih za proračunsko leto, na katero se nanaša zadevna sprememba proračuna.


  4.   Izračun dvanajstin za januar vsakega proračunskega leta temelji na zneskih iz predloga proračuna iz člena 314(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), preračunanih v nacionalne valute po prvem veljavnem menjalnem tečaju po 15. decembru koledarskega leta pred zadevnim proračunskim letom; popravek se izvede z vknjižbo za naslednji mesec.


  5.   Če najpozneje dva tedna pred vknjižbo za januar naslednjega proračunskega leta proračun še ni dokončno sprejet, države članice prvi delovni dan vsakega meseca, vključno z januarjem, knjižijo eno dvanajstino zneska lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND ob upoštevanju vpliva, ki ga imajo nanje popravek proračunskih neravnovesij, odobren Združenemu kraljestvu, ter bruto znižanja, odobrena Danski, Nizozemski, Avstriji in Švedski, iz zadnjega dokončno sprejetega proračuna; popravek se izvede na prvi datum knjiženja po dokončnem sprejetju proračuna, če je ta sprejet pred 16. dnem v mesecu. V nasprotnem primeru se popravek izvede na drugi datum knjiženja po dokončnem sprejetju proračuna.


  6.   V primeru sprememb podatkov o BND v skladu s členom 2(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1287/2003 se financiranje bruto znižanja, odobrenega Danski, Nizozemski, Avstriji in Švedski, naknadno ne spremeni.



  Člen 10b
  Popravki lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND iz preteklih proračunskih let

  1.   Vsem državam članicam se na podlagi letnega poročila o osnovi za lastna sredstva iz naslova DDV iz člena 7(1) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89 v letu, ki sledi letu, v katerem je bilo to poročilo predloženo, knjiži v breme znesek, izračunan na podlagi podatkov iz navedenega poročila z upoštevanjem enotne stopnje, sprejete za proračunsko leto, na katero se nanaša poročilo, v dobro pa 12 plačil, izvršenih v navedenem proračunskem letu. Vendar pa osnova za lastna sredstva iz naslova DDV posamezne države članice, pri kateri se upošteva navedena stopnja, ne sme presegati odstotka njenega BND, določenega v členu 2(1)(b) Sklepa 2014/335/EU, Euratom, pri čemer se uporablja opredelitev BND iz prvega pododstavka člena 2(7) tega sklepa.


  2.   Ob vsakem popravku osnove za lastna sredstva iz naslova DDV iz člena 9(1) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89 se za vsako zadevno državo članico, katere osnova ob upoštevanju teh popravkov ne presega odstotkov iz člena 2(1)(b) in člena 10(2) Sklepa 2014/335/EU, Euratom, opravijo naslednje prilagoditve, določene v skladu z odstavkom 1 tega člena:






  (a) | popravki po prvem pododstavku člena 9(1) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89, izvedeni do 31. julija, so podlaga za splošni popravek v naslednjem letu; |
| --- | --- | --- |

4.

člen 10 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 10

Dajanje na razpolago tradicionalnih lastnih sredstev

1.   Ko se odštejejo stroški zbiranja v skladu s členoma 2(3) in 10(3) Sklepa 2014/335/EU, Euratom, se tradicionalna lastna sredstva iz člena 2(1)(a) navedenega sklepa vknjižijo najpozneje prvi delovni dan po devetnajstem dnevu drugega meseca, ki sledi mesecu, v katerem je bil določen upravičeni znesek v skladu s členom 2 te uredbe.

Upravičeni zneski, ki se prikazujejo na posebnih računih na podlagi drugega pododstavka člena 6(3), pa se vknjižijo najpozneje prvi delovni dan po devetnajstem dnevu drugega meseca, ki sledi mesecu, v katerem so bili upravičeni zneski izterjani.

2.   Po potrebi lahko Komisija pozove države članice, da sredstva, razen lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND, vknjižijo en mesec prej, in sicer na podlagi podatkov, ki jih imajo 15. dan istega meseca.

Vsaka taka vnaprejšnja vknjižba se uskladi naslednji mesec pri knjiženju zneskov iz odstavka 1. Ta uskladitev pomeni knjiženje negativnega zneska v višini zneska, ki je bil knjižen en mesec prej.

Člen 10a

Dajanje na razpolago lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND

1.   Lastna sredstva iz naslovov DDV in BND se ob upoštevanju vpliva, ki ga imajo nanje popravek proračunskih neravnovesij, odobren Združenemu kraljestvu, ter bruto znižanja, odobrena Danski, Nizozemski, Avstriji in Švedski, knjižijo v dobro prvi delovni dan vsakega meseca v višini, ki pomeni eno dvanajstino ustreznih skupnih zneskov v proračunu, preračunanih v nacionalne valute po zadnjem veljavnem menjalnem tečaju v koledarskem letu pred zadevnim proračunskim letom, objavljenem v seriji C Uradnega lista Evropske unije.

2.   Komisija lahko za posebne potrebe plačevanja odhodkov EKJS v skladu z Uredbo (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*1) in odvisno od stanja kratkoročnih likvidnostnih sredstev Unije povabi države članice, da v prvem četrtletju proračunskega leta do dva meseca prej knjižijo dvanajstino ali del dvanajstine zneskov v proračunu za lastna sredstva iz naslovov DDV in BND, in sicer ob upoštevanju vpliva, ki ga imajo nanje popravek proračunskih neravnovesij, odobren Združenemu kraljestvu, ter bruto znižanja, odobrena Danski, Nizozemski, Avstriji in Švedski.

Komisija lahko ob upoštevanju tretjega pododstavka za posebne potrebe plačevanja odhodkov evropskih strukturnih in investicijskih skladov v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*2) ter odvisno od stanja kratkoročnih likvidnostnih sredstev Unije pozove države članice, da v prvih šestih mesecih proračunskega leta največ dodatno polovico ene dvanajstine zneskov v proračunu za lastna sredstva iz naslovov DDV in BND knjižijo prej, in sicer ob upoštevanju vpliva, ki ga imajo nanje popravek proračunskih neravnovesij, odobren Združenemu kraljestvu, ter bruto znižanja, odobrena Danski, Nizozemski, Avstriji in Švedski.

Skupni znesek, ki ga lahko države članice v skladu s prvim in drugim pododstavkom na poziv Komisije vknjižijo prej v istem mesecu, v nobenem primeru ne presega zneska, ki ustreza dodatnima dvema dvanajstinama.

Po prvih šestih mesecih zahtevane mesečne vknjižbe ne smejo presegati ene dvanajstine lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND, hkrati pa morajo ostati v mejah zneskov, ki so v ta namen predvideni v proračunu.

Komisija o tem obvesti države članice vnaprej, in sicer najpozneje dva tedna pred zahtevanim knjiženjem v skladu s prvim in drugim pododstavkom.

Komisija dovolj zgodaj, in sicer najpozneje šest tednov pred zahtevanim knjiženjem v skladu z drugim pododstavkom obvesti države članice, da namerava zahtevati vknjižbo.

Za te vnaprejšnje vknjižbe se uporablja odstavek 4, ki se nanaša na znesek, ki se knjiži vsako leto januarja, oziroma odstavek 5, če proračun pred začetkom proračunskega leta še ni dokončno sprejet.

3.   Za vsako spremembo enotne stopnje lastnih sredstev iz naslova DDV, stopnje lastnih sredstev iz naslova BND ter popravka proračunskih neravnovesij, odobrenega Združenemu kraljestvu, in financiranja tega popravka iz členov 4 in 5 Sklepa 2014/335/EU, Euratom, ter financiranja bruto znižanj, odobrenih Danski, Nizozemski, Avstriji in Švedski, je potrebno dokončno sprejetje spremembe proračuna in zaradi vsake take spremembe se popravijo dvanajstine, knjižene od začetka proračunskega leta.

Ti popravki se izvedejo pri prvem knjiženju po dokončnem sprejetju spremembe proračuna, če je ta sprejeta pred 16. dnem v mesecu. V nasprotnem primeru se izvedejo pri drugem knjiženju po dokončnem sprejetju spremembe proračuna. Z odstopanjem od člena 11 finančne uredbe se ti popravki knjižijo na računih za proračunsko leto, na katero se nanaša zadevna sprememba proračuna.

4.   Izračun dvanajstin za januar vsakega proračunskega leta temelji na zneskih iz predloga proračuna iz člena 314(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), preračunanih v nacionalne valute po prvem veljavnem menjalnem tečaju po 15. decembru koledarskega leta pred zadevnim proračunskim letom; popravek se izvede z vknjižbo za naslednji mesec.

5.   Če najpozneje dva tedna pred vknjižbo za januar naslednjega proračunskega leta proračun še ni dokončno sprejet, države članice prvi delovni dan vsakega meseca, vključno z januarjem, knjižijo eno dvanajstino zneska lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND ob upoštevanju vpliva, ki ga imajo nanje popravek proračunskih neravnovesij, odobren Združenemu kraljestvu, ter bruto znižanja, odobrena Danski, Nizozemski, Avstriji in Švedski, iz zadnjega dokončno sprejetega proračuna; popravek se izvede na prvi datum knjiženja po dokončnem sprejetju proračuna, če je ta sprejet pred 16. dnem v mesecu. V nasprotnem primeru se popravek izvede na drugi datum knjiženja po dokončnem sprejetju proračuna.

6.   V primeru sprememb podatkov o BND v skladu s členom 2(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1287/2003 se financiranje bruto znižanja, odobrenega Danski, Nizozemski, Avstriji in Švedski, naknadno ne spremeni.

Člen 10b

Popravki lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND iz preteklih proračunskih let

1.   Vsem državam članicam se na podlagi letnega poročila o osnovi za lastna sredstva iz naslova DDV iz člena 7(1) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89 v letu, ki sledi letu, v katerem je bilo to poročilo predloženo, knjiži v breme znesek, izračunan na podlagi podatkov iz navedenega poročila z upoštevanjem enotne stopnje, sprejete za proračunsko leto, na katero se nanaša poročilo, v dobro pa 12 plačil, izvršenih v navedenem proračunskem letu. Vendar pa osnova za lastna sredstva iz naslova DDV posamezne države članice, pri kateri se upošteva navedena stopnja, ne sme presegati odstotka njenega BND, določenega v členu 2(1)(b) Sklepa 2014/335/EU, Euratom, pri čemer se uporablja opredelitev BND iz prvega pododstavka člena 2(7) tega sklepa.

2.   Ob vsakem popravku osnove za lastna sredstva iz naslova DDV iz člena 9(1) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89 se za vsako zadevno državo članico, katere osnova ob upoštevanju teh popravkov ne presega odstotkov iz člena 2(1)(b) in člena 10(2) Sklepa 2014/335/EU, Euratom, opravijo naslednje prilagoditve, določene v skladu z odstavkom 1 tega člena:

(a)

popravki po prvem pododstavku člena 9(1) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89, izvedeni do 31. julija, so podlaga za splošni popravek v naslednjem letu;

| (b) | poseben popravek se lahko knjiži kadar koli, če se tako dogovorita zadevna država članica in Komisija v skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89; |
| --- | --- |

(b)

poseben popravek se lahko knjiži kadar koli, če se tako dogovorita zadevna država članica in Komisija v skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89;

| (c) | kadar je zaradi ukrepov za popravek osnove, ki jih sprejme Komisija v skladu z drugim pododstavkom člena 9(1) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89, potreben poseben popravek vknjižb na računu iz člena 9(1) te uredbe, se popravek knjiži na datum, ki ga določi Komisija v skladu z navedenimi ukrepi. |
| --- | --- |

(c)

kadar je zaradi ukrepov za popravek osnove, ki jih sprejme Komisija v skladu z drugim pododstavkom člena 9(1) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89, potreben poseben popravek vknjižb na računu iz člena 9(1) te uredbe, se popravek knjiži na datum, ki ga določi Komisija v skladu z navedenimi ukrepi.

Prav tako se razlika popravi zaradi sprememb BND iz odstavka 4 tega člena, in sicer za vsako državo članico, katere osnova za lastna sredstva iz naslova DDV je ob upoštevanju popravkov iz prvega pododstavka tega odstavka omejena navzgor z odstotki, določenimi v členu 2(1)(b) in členu 10(2) Sklepa 2014/335/EU, Euratom.

3.   Na podlagi podatkov o skupnem BND po tržnih cenah in o sestavnih delih BND za preteklo leto, ki jih predložijo države članice v skladu s členom 2(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1287/2003, se vsaki državi članici v letu, ki sledi letu, v katerem so bili podatki predloženi, knjiži v breme znesek, izračunan na podlagi njenega BND z upoštevanjem stopnje, sprejete za leto pred letom predložitve podatkov, v dobro pa se ji knjižijo plačila, izvršena v navedenem letu.

4.   Ob vsaki spremembi BND iz preteklih proračunskih let v skladu s členom 2(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1287/2003 ob upoštevanju člena 5 navedene uredbe se za vsako zadevno državo članico popravi razlika, določena v skladu z odstavkom 3 tega člena. Po 30. novembru četrtega leta po danem proračunskem letu sprememb BND ni več mogoče upoštevati, razen v točkah, za katere je v tem roku Komisija ali država članica poslala obvestilo.

5.   Komisija za vsako državo članico izračuna razliko med zneski, ki so rezultat popravkov iz odstavkov 1 do 4, razen posebnih popravkov v skladu z odstavkoma 2(b) in (c), in rezultatom zmnožka skupnih zneskov popravkov z deležem BND te države članice v BND vseh držav članic, kakor se uporablja 15. januarja za veljavni proračun za leto, ki sledi letu, v katerem so bili predloženi podatki za popravke (v nadaljnjem besedilu: neto znesek).

Za namene tega izračuna se zneski preračunavajo med nacionalno valuto in eurom po zadnjih veljavnih menjalnih tečajih v koledarskem letu pred letom vknjižbe, kakor so objavljeni v seriji C Uradnega lista Evropske unije.

Komisija obvesti države članice o zneskih, ki so rezultat tega izračuna, pred 1. februarjem leta, ki sledi letu, v katerem so bili predloženi podatki za popravke. Vsaka država članica vknjiži neto znesek na račun iz člena 9(1) na prvi delovni dan meseca junija tega istega leta.

6.   Postopki iz odstavkov 1 do 5 tega člena pomenijo prihodke za proračunsko leto, v katerem se vknjižijo na račun iz člena 9(1).

(*1)  Uredba (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (UL L 347, 20.12.2013, str. 608)."

*1

(*2)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).“;"

*2

| 5. | v členu 11 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Komisija izračuna popravek v letu, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu.
  Izračun se opravi na podlagi naslednjih podatkov v zvezi z zadevnim proračunskim letom:






  (a) | skupnega BND po tržnih cenah in sestavnih delov BND, ki so jih predložile države članice v skladu s členom 2(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1287/2003; |
| --- | --- | --- |

5.

v členu 11 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Komisija izračuna popravek v letu, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu.

Izračun se opravi na podlagi naslednjih podatkov v zvezi z zadevnim proračunskim letom:

(a)

skupnega BND po tržnih cenah in sestavnih delov BND, ki so jih predložile države članice v skladu s členom 2(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1287/2003;

| (b) | proračunske realizacije odhodkov iz poslovanja zadevnega ukrepa ali politike. |
| --- | --- |

(b)

proračunske realizacije odhodkov iz poslovanja zadevnega ukrepa ali politike.

Popravek je enak zmnožku celotnega zneska zadevnih odhodkov, razen odhodkov, ki jih financirajo sodelujoče tretje države, z deležem BND države članice, ki ima pravico do popravka, v BND vseh držav članic. Popravek financirajo sodelujoče države članice glede na lestvico, določeno z deležem njihovega BND v skupnem znesku BND vseh sodelujočih držav članic. Za izračun popravka se zneski preračunavajo med nacionalno valuto in eurom po zadnjem veljavnem menjalnem tečaju v koledarskem letu pred zadevnim proračunskim letom, objavljenem v seriji C Uradnega lista Evropske unije.

Popravek za vsako zadevno leto se izvede samo enkrat in je v primeru naknadne spremembe BND dokončen.“;

| 6. | člen 12 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 12
  Obresti na zneske, dane na razpolago z zamudo

  1.   Za vsako zamudo pri knjiženju na račun iz člena 9(1) zadevna država članica plača obresti.


  2.   Za lastna sredstva iz naslovov DDV in BND se obresti plačajo samo v zvezi z zamudami pri knjiženju zneskov:






  (a) | iz člena 10a; |
| --- | --- | --- |

6.

člen 12 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 12

Obresti na zneske, dane na razpolago z zamudo

1.   Za vsako zamudo pri knjiženju na račun iz člena 9(1) zadevna država članica plača obresti.

2.   Za lastna sredstva iz naslovov DDV in BND se obresti plačajo samo v zvezi z zamudami pri knjiženju zneskov:

(a)

iz člena 10a;

| (b) | ki so rezultat izračuna iz prvega pododstavka člena 10b(5) v trenutku, določenem v tretjem pododstavku navedenega člena; |
| --- | --- |

(b)

ki so rezultat izračuna iz prvega pododstavka člena 10b(5) v trenutku, določenem v tretjem pododstavku navedenega člena;

| (c) | ki so rezultat posebnih popravkov lastnih sredstev iz naslova DDV iz člena 10b(2)(c) te uredbe na datum, ki ga določi Komisija v skladu z ukrepi, ki jih sprejme na podlagi drugega pododstavka člena 9(1) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89; |
| --- | --- |

(c)

ki so rezultat posebnih popravkov lastnih sredstev iz naslova DDV iz člena 10b(2)(c) te uredbe na datum, ki ga določi Komisija v skladu z ukrepi, ki jih sprejme na podlagi drugega pododstavka člena 9(1) Uredbe (EGS, Euratom) št. 1553/89;

| (d) | ki nastanejo zato, ker država članica ni posredovala podatkov o popravkih BND, potrebnih za obravnavo točk, za katere je Komisija ali država članica poslala obvestilo, kakor je določeno v členu 10b(4), in sicer v roku, ki ga izrecno določi Komisija. Obresti na prilagoditve, ki so rezultat takih popravkov, se računajo od prvega delovnega dne meseca junija v letu, ki sledi letu, v katerem se je iztekel rok, ki ga je izrecno določila Komisija. |
| --- | --- |

(d)

ki nastanejo zato, ker država članica ni posredovala podatkov o popravkih BND, potrebnih za obravnavo točk, za katere je Komisija ali država članica poslala obvestilo, kakor je določeno v členu 10b(4), in sicer v roku, ki ga izrecno določi Komisija. Obresti na prilagoditve, ki so rezultat takih popravkov, se računajo od prvega delovnega dne meseca junija v letu, ki sledi letu, v katerem se je iztekel rok, ki ga je izrecno določila Komisija.

3.   Zneski obresti, nižji od 500 EUR, se ne izterjajo.

4.   Če je država članica v ekonomski in monetarni uniji, je uporabljena obrestna mera enaka meri, objavljeni v seriji C Uradnega lista Evropske unije, ki jo uporablja Evropska centralna banka za refinanciranje glavnice in ki velja na prvi dan meseca, v katerem znesek zapade v plačilo, oziroma 0 odstotkov, pri čemer se upošteva višja mera, povečana za 2,5 odstotne točke.

Ta obrestna mera se poveča za 0,25 odstotne točke za vsak mesec zamude.

Skupno povečanje na podlagi prvega in drugega pododstavka ne presega 16 odstotnih točk. Povečana obrestna mera velja za celotno obdobje zamude.

5.   Če država članica ni v ekonomski in monetarni uniji, je uporabljena obrestna mera enaka meri, ki jo uporabljajo centralne banke za refinanciranje glavnice in ki velja na prvi dan zadevnega meseca, oziroma 0 odstotkov, pri čemer se upošteva višja mera, povečana za 2,5 odstotne točke. Za države članice, za katere obrestna mera centralne banke ni na voljo, je uporabljena obrestna mera enaka najbolj enakovredni meri, ki velja na denarnem trgu te države članice na prvi dan zadevnega meseca, oziroma 0 odstotkov, pri čemer se upošteva višja mera, povečana za 2,5 odstotne točke.

Ta obrestna mera se poveča za 0,25 odstotne točke za vsak mesec zamude.

Skupno povečanje na podlagi prvega in drugega pododstavka ne presega 16 odstotnih točk. Povečana obrestna mera velja za celotno obdobje zamude.

6.   Za plačilo obresti iz odstavkov 1 in 2 tega člena se smiselno uporablja člen 9(2) in (3).“;

| 7. | člen 13 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se vstavi naslednji drugi pododstavek:
  „Države članice se lahko oprostijo obveznosti dajanja na razpolago Komisiji zneskov v višini upravičenih zneskov, določenih v členu 2, če zadevnih zneskov ni mogoče izterjati, ker so bile vknjižbe na račune ali obvestilo o carinskih dolgih odloženi zato, da se ne ogrozi kazenska preiskava, ki vpliva na finančne interese Unije.“; |
| --- | --- | --- |

7.

člen 13 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se vstavi naslednji drugi pododstavek:

„Države članice se lahko oprostijo obveznosti dajanja na razpolago Komisiji zneskov v višini upravičenih zneskov, določenih v členu 2, če zadevnih zneskov ni mogoče izterjati, ker so bile vknjižbe na račune ali obvestilo o carinskih dolgih odloženi zato, da se ne ogrozi kazenska preiskava, ki vpliva na finančne interese Unije.“;

| (b) | v odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „3.   V treh mesecih po upravni odločbi iz odstavka 2 ali v skladu z roki iz navedenega odstavka države članice predložijo Komisiji poročilo s podatki o primerih, ko se je uporabil odstavek 2, če zadevni določeni upravičeni zneski presegajo 100 000 EUR.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„3.   V treh mesecih po upravni odločbi iz odstavka 2 ali v skladu z roki iz navedenega odstavka države članice predložijo Komisiji poročilo s podatki o primerih, ko se je uporabil odstavek 2, če zadevni določeni upravičeni zneski presegajo 100 000 EUR.“;

| 8. | v členu 14 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim:

  „3.   Samo v primeru zamude pri vračanju posojil, ki so sklenjena ali za katera je dano jamstvo v skladu z uredbami in sklepi, ki jih sprejme Svet ali Evropski parlament in Svet, v okoliščinah, ko Komisija ne more pravočasno sprožiti drugih ukrepov, predvidenih s finančnimi aranžmaji za ta posojila, da bi lahko zagotovila izpolnitev pravnih obveznosti Unije do posojilodajalcev, se lahko za servisiranje dolgov Unije začasno uporabljajo določbe odstavkov 2 in 4, ne glede na pogoje iz odstavka 2.


  4.   Razlika med skupnimi sredstvi in potrebami po denarnih sredstvih se ob upoštevanju drugega pododstavka razdeli med države članice, pri čemer se čim bolj upoštevajo njihovi deleži v predvidenih proračunskih prihodkih.
  Komisija si pri zagotavljanju denarnih sredstev prizadeva za zmanjšanje posledic obveznosti držav članic, da morajo knjižiti zneske negativnih obresti v skladu s tretjim pododstavkom člena 9(1), in sicer tako, da prednostno črpa iz zneskov, knjiženih na zadevne račune.“; |
| --- | --- |

8.

v členu 14 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim:

„3.   Samo v primeru zamude pri vračanju posojil, ki so sklenjena ali za katera je dano jamstvo v skladu z uredbami in sklepi, ki jih sprejme Svet ali Evropski parlament in Svet, v okoliščinah, ko Komisija ne more pravočasno sprožiti drugih ukrepov, predvidenih s finančnimi aranžmaji za ta posojila, da bi lahko zagotovila izpolnitev pravnih obveznosti Unije do posojilodajalcev, se lahko za servisiranje dolgov Unije začasno uporabljajo določbe odstavkov 2 in 4, ne glede na pogoje iz odstavka 2.

4.   Razlika med skupnimi sredstvi in potrebami po denarnih sredstvih se ob upoštevanju drugega pododstavka razdeli med države članice, pri čemer se čim bolj upoštevajo njihovi deleži v predvidenih proračunskih prihodkih.

Komisija si pri zagotavljanju denarnih sredstev prizadeva za zmanjšanje posledic obveznosti držav članic, da morajo knjižiti zneske negativnih obresti v skladu s tretjim pododstavkom člena 9(1), in sicer tako, da prednostno črpa iz zneskov, knjiženih na zadevne račune.“;

| 9. | člen 15 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 15
  Izvrševanje plačilnih nalogov

  1.   Države članice ali njihove nacionalne centralne banke izvršijo plačilne naloge Komisije po navodilih Komisije najpozneje v treh delovnih dneh po prejemu. V primeru gotovinskih transakcij države članice ali njihove nacionalne centralne banke izvršijo plačilne naloge v roku, ki ga zahteva Komisija, ta pa jih – razen v izjemnih primerih – obvesti najmanj en dan pred tem, ko je treba izvršiti plačilni nalog.


  2.   Države članice ali njihove nacionalne centralne banke pošljejo Komisiji v elektronski obliki najpozneje drugi delovni dan po zaključku posamezne transakcije izpisek stanja na računu, iz katerega je razviden s transakcijo povezan pretok.“; |
| --- | --- |

9.

člen 15 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 15

Izvrševanje plačilnih nalogov

1.   Države članice ali njihove nacionalne centralne banke izvršijo plačilne naloge Komisije po navodilih Komisije najpozneje v treh delovnih dneh po prejemu. V primeru gotovinskih transakcij države članice ali njihove nacionalne centralne banke izvršijo plačilne naloge v roku, ki ga zahteva Komisija, ta pa jih – razen v izjemnih primerih – obvesti najmanj en dan pred tem, ko je treba izvršiti plačilni nalog.

2.   Države članice ali njihove nacionalne centralne banke pošljejo Komisiji v elektronski obliki najpozneje drugi delovni dan po zaključku posamezne transakcije izpisek stanja na računu, iz katerega je razviden s transakcijo povezan pretok.“;

| 10. | člen 18 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 18
  Razveljavitev

  1.   Ob upoštevanju odstavka 2 se Uredba (ES, Euratom) št. 1150/2000 razveljavi z učinkom od 1. januarja 2014.


  2.   Člen 10(7a) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000 se razveljavi z učinkom od dneva začetka veljavnosti te uredbe.


  3.   Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo kot sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge II.“. |
| --- | --- |

10.

člen 18 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 18

Razveljavitev

1.   Ob upoštevanju odstavka 2 se Uredba (ES, Euratom) št. 1150/2000 razveljavi z učinkom od 1. januarja 2014.

2.   Člen 10(7a) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000 se razveljavi z učinkom od dneva začetka veljavnosti te uredbe.

3.   Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo kot sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge II.“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan začetka veljavnosti Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014.

Ob upoštevanju tretjega in četrtega pododstavka se uporablja od istega datuma.

Točka 6 člena 1 se uporablja za izračun obresti za zamude pri plačilu lastnih sredstev, ki zapadejo po datumu začetka veljavnosti te uredbe. Vendar se omejitev skupnega povečanja obrestne mere na 16 odstotnih točk, pa tudi omejitev plačila obresti za lastna sredstva iz naslova DDV zgolj v povezavi z zamudami pri knjiženju zneskov, ki izhajajo iz posebnih popravkov teh sredstev, na datum, določen na podlagi ukrepov, ki jih sprejme Komisija, uporablja tudi za izračun obresti za zamude pri plačilu lastnih sredstev, ki so zapadla pred datumom začetka veljavnosti te uredbe, če so Komisiji ali zadevni državi članici postala znana šele po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

Točka 10 člena 1 se uporablja od 1. januarja 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. maja 2016

Za Svet

Predsednik

M.H.P. VAN DAM

---

(1)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 15. decembra 2015.

1

(2)  
  UL C 5, 8.1.2016, str. 1.

2

(3)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 o izvajanju Sklepa 2007/436/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (UL L 130, 31.5.2000, str. 1).

3

(4)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 z dne 26. maja 2014 o načinih in postopkih za dajanje tradicionalnih lastnih sredstev ter lastnih sredstev iz naslovov DDV in BND na razpolago ter ukrepih za zagotavljanje denarnih sredstev (UL L 168, 7.6.2014, str. 39).

4

(5)  Sklep Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (UL L 168, 7.6.2014, str. 105).

5

(6)  Uredba (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (UL L 347, 20.12.2013, str. 608).

6

(7)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

7

(8)  Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1377/2014 z dne 18. decembra 2014 o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000 o izvajanju Sklepa 2007/436/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (UL L 367, 23.12.2014, str. 14).

8

(9)  Uredba Sveta (EGS, Euratom) št. 1553/89 z dne 29. maja 1989 o dokončni enotni ureditvi zbiranja lastnih sredstev, pridobljenih iz davka na dodano vrednost (UL L 155, 7.6.1989, str. 9).

9

(10)  Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

10

---

| 21.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/95 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/95

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/805

z dne 20. maja 2016

o spremembi Priloge IV k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede Streptomyces K61 (prej S. griseoviridis), Candida oleophila, sev O, FEN 560 (ki se imenuje tudi sabljasti triplat ali seme sabljastega triplata v prahu), metil dekanoata (CAS 110-42-9), metil oktanoata (CAS 111-11-5) in mešanice terpenoidov QRD 460

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (1) in zlasti člena 5(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za Streptomyces K61 (prej S. griseoviridis), Candida oleophila, sev O, FEN 560 (ki se imenuje tudi sabljasti triplat ali seme sabljastega triplata v prahu) in mešanico terpenoidov QRD 460 niso bile določene nobene specifične MRL. Ker navedene snovi niso bile vključene v Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 396/2005, se zanje uporablja privzeta vrednost 0,01 mg/kg, določena v členu 18(1)(b) navedene uredbe. Metil dekanoat (CAS 110-42-9) in metil oktanoat (CAS 111-11-5) spadata med maščobne kisline C7-C20, ki so vključene v Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 396/2005. |
| --- | --- |

(1)

Za Streptomyces K61 (prej S. griseoviridis), Candida oleophila, sev O, FEN 560 (ki se imenuje tudi sabljasti triplat ali seme sabljastega triplata v prahu) in mešanico terpenoidov QRD 460 niso bile določene nobene specifične MRL. Ker navedene snovi niso bile vključene v Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 396/2005, se zanje uporablja privzeta vrednost 0,01 mg/kg, določena v členu 18(1)(b) navedene uredbe. Metil dekanoat (CAS 110-42-9) in metil oktanoat (CAS 111-11-5) spadata med maščobne kisline C7-C20, ki so vključene v Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 396/2005.

| (2) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je glede aktivne snovi FEN 560 (ki se imenuje tudi sabljasti triplat ali seme sabljastega triplata v prahu) sklenila (2), da je navedeno snov ustrezno vključiti v Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 396/2005. |
| --- | --- |

(2)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je glede aktivne snovi FEN 560 (ki se imenuje tudi sabljasti triplat ali seme sabljastega triplata v prahu) sklenila (2), da je navedeno snov ustrezno vključiti v Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 396/2005.

| (3) | Glede mešanice terpenoidov QRD 460 je Agencija sklenila (3), da je navedeno snov ustrezno vključiti v Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 396/2005. |
| --- | --- |

(3)

Glede mešanice terpenoidov QRD 460 je Agencija sklenila (3), da je navedeno snov ustrezno vključiti v Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 396/2005.

| (4) | Za Streptomyces K61 (prej S. griseoviridis) (4) Agencija ni mogla dokončno oceniti tveganja za potrošnike pri vnosu te snovi s hrano, ker nekatere informacije niso bile na voljo in je bil potreben nadaljnji premislek odgovornih za obvladovanje tveganja. Rezultati tega nadaljnjega premisleka so bili vključeni v zadevno poročilo o pregledu (5), v katerem je bilo ugotovljeno, da je tveganje za človeka prek metabolitov iz te snovi zanemarljivo. Navedeno snov je zato ustrezno vključiti v Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 396/2005. |
| --- | --- |

(4)

Za Streptomyces K61 (prej S. griseoviridis) (4) Agencija ni mogla dokončno oceniti tveganja za potrošnike pri vnosu te snovi s hrano, ker nekatere informacije niso bile na voljo in je bil potreben nadaljnji premislek odgovornih za obvladovanje tveganja. Rezultati tega nadaljnjega premisleka so bili vključeni v zadevno poročilo o pregledu (5), v katerem je bilo ugotovljeno, da je tveganje za človeka prek metabolitov iz te snovi zanemarljivo. Navedeno snov je zato ustrezno vključiti v Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 396/2005.

| (5) | Za Candida oleophila, sev O (6), Agencija ni mogla dokončno oceniti tveganja za potrošnike pri vnosu te snovi s hrano, ker nekatere informacije niso bile na voljo in je bil potreben nadaljnji premislek odgovornih za obvladovanje tveganja. Rezultati tega nadaljnjega premisleka so bili vključeni v zadevno poročilo o pregledu (7), v katerem je bilo ugotovljeno, da je tveganje za človeka prek metabolitov iz te snovi zanemarljivo. Navedeno snov je zato ustrezno vključiti v Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 396/2005. |
| --- | --- |

(5)

Za Candida oleophila, sev O (6), Agencija ni mogla dokončno oceniti tveganja za potrošnike pri vnosu te snovi s hrano, ker nekatere informacije niso bile na voljo in je bil potreben nadaljnji premislek odgovornih za obvladovanje tveganja. Rezultati tega nadaljnjega premisleka so bili vključeni v zadevno poročilo o pregledu (7), v katerem je bilo ugotovljeno, da je tveganje za človeka prek metabolitov iz te snovi zanemarljivo. Navedeno snov je zato ustrezno vključiti v Prilogo IV k Uredbi (ES) št. 396/2005.

| (6) | Aktivna snov metil dekanoat (CAS 110-42-9) je bila z Direktivo Komisije 2008/127/ES (8) vključena v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (9) in velja za odobreno v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (10). Za navedeno snov niso bile ugotovljene relevantne nečistoče. Poleg tega je naravna izpostavljenost metil dekanoatu bistveno večja kot izpostavljenost, povezana z uporabo navedene snovi kot fitofarmacevtskega sredstva. Zato je primerno ohraniti navedeno snov v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 396/2005, vendar ločeno od maščobnih kislin C7-C20, da se zagotovi preglednost. |
| --- | --- |

(6)

Aktivna snov metil dekanoat (CAS 110-42-9) je bila z Direktivo Komisije 2008/127/ES (8) vključena v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (9) in velja za odobreno v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (10). Za navedeno snov niso bile ugotovljene relevantne nečistoče. Poleg tega je naravna izpostavljenost metil dekanoatu bistveno večja kot izpostavljenost, povezana z uporabo navedene snovi kot fitofarmacevtskega sredstva. Zato je primerno ohraniti navedeno snov v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 396/2005, vendar ločeno od maščobnih kislin C7-C20, da se zagotovi preglednost.

| (7) | Aktivna snov metil oktanoat (CAS 111-11-5) je bila z Direktivo 2008/127/ES vključena v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS in velja za odobreno v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009. Za navedeno snov niso bile ugotovljene relevantne nečistoče. Poleg tega je naravna izpostavljenost metil oktanoatu bistveno večja kot izpostavljenost, povezana z uporabo navedene snovi kot fitofarmacevtskega sredstva. Zato je primerno ohraniti navedeno snov v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 396/2005, vendar ločeno od maščobnih kislin C7-C20, da se zagotovi preglednost. |
| --- | --- |

(7)

Aktivna snov metil oktanoat (CAS 111-11-5) je bila z Direktivo 2008/127/ES vključena v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS in velja za odobreno v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009. Za navedeno snov niso bile ugotovljene relevantne nečistoče. Poleg tega je naravna izpostavljenost metil oktanoatu bistveno večja kot izpostavljenost, povezana z uporabo navedene snovi kot fitofarmacevtskega sredstva. Zato je primerno ohraniti navedeno snov v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 396/2005, vendar ločeno od maščobnih kislin C7-C20, da se zagotovi preglednost.

| (8) | Uredbo (ES) št. 396/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Uredbo (ES) št. 396/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 396/2005 se po abecednem vrstnem redu vstavijo naslednji vnosi: „Streptomyces K61 (prej S. griseoviridis)“, „Candida oleophila, sev O“, „FEN 560 (ki se imenuje tudi sabljasti triplat ali seme sabljastega triplata v prahu)“, „metil dekanoat (CAS 110-42-9)“, „metil oktanoat (CAS 111-11-5)“ in „mešanica terpenoidov QRD 460“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. maja 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 70, 16.3.2005, str. 1.

1

(2)  Evropska agencija za varnost hrane; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fenugreek seed powder (FEN 560) (Sklep o strokovnem pregledu ocene tveganja za pesticide z aktivno snovjo seme sabljastega triplata v prahu (FEN 560). EFSA Journal 2010;8(3):1448 [50 str.].

2

EFSA Journal

(3)  EFSA (Evropska agencija za varnost hrane), 2014. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance terpenoid blend QRD-460 (Sklep o strokovnem pregledu ocene tveganja za pesticide z aktivno snovjo mešanica terpenoidov QRD 460). EFSA Journal 2014;12(10):3816 [41 str.].

3

EFSA Journal

(4)  Evropska agencija za varnost hrane; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance Streptomyces K61 (formerly Streptomyces griseoviridis) (Sklep o strokovnem pregledu ocene tveganja za pesticide z aktivno snovjo Streptomyces K61 (prej Streptomyces griseoviridis). EFSA Journal 2013;11(1):3061 [40 str.].

4

Streptomyces

Streptomyces griseoviridis

Streptomyces

Streptomyces griseoviridis

EFSA Journal

(5)  Review report for the active substance Streptomyces K61 (formerly Streptomyces griseoviridis) (Poročilo o pregledu aktivne snovi Streptomyces K61 (prej Streptomyces griseoviridis)), katerega končno različico je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil na seji 11. julija 2008 zaradi vključitve Streptomyces K61 (prej Streptomyces griseoviridis), v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. SANCO/1865/08 – rev. 5, 11. julij 2014.

5

Streptomyces

Streptomyces griseoviridis

Streptomyces

Streptomyces griseoviridis

Streptomyces

Streptomyces griseoviridis

(6)  Evropska agencija za varnost hrane; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance Candida oleophila strain O (Sklep o strokovnem pregledu ocene tveganja za pesticide z aktivno snovjo Candida oleophila, sev O). EFSA Journal 2012;10(11):2944 [27 str.].

6

Candida oleophila

Candida oleophila,

EFSA Journal

(7)  Review report for the active substance Candida oleophila strain O (Poročilo o pregledu aktivne snovi Candida oleophila, sev O), katerega končno različico je Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali pripravil na seji 15. marca 2013 za odobritev Candida oleophila, sev O, kot aktivne snovi v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009. SANCO/10395/2013 – rev. 1, 15. marec 2014.

7

Candida oleophila

Candida oleophila,

Candida oleophila,

(8)  Direktiva Komisije 2008/127/ES z dne 18. decembra 2008 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve nekaterih aktivnih snovi (UL L 344, 20.12.2008, str. 89).

8

(9)  Direktiva Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 230, 19.8.1991, str. 1).

9

(10)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

10

---

| 21.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/97 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/97

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/806

z dne 20. maja 2016

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. maja 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 104,4 |
| TR | 63,7 |
| ZZ | 84,1 |
| 0707 00 05 | TR | 105,8 |
| ZZ | 105,8 |
| 0709 93 10 | TR | 138,4 |
| ZZ | 138,4 |
| 0805 10 20 | EG | 47,0 |
| IL | 62,4 |
| MA | 54,9 |
| TR | 41,8 |
| ZA | 75,5 |
| ZZ | 56,3 |
| 0805 50 10 | AR | 166,2 |
| TR | 143,1 |
| ZA | 190,7 |
| ZZ | 166,7 |
| 0808 10 80 | AR | 111,7 |
| BR | 101,6 |
| CL | 124,4 |
| CN | 107,2 |
| NZ | 157,8 |
| US | 198,5 |
| ZA | 103,2 |
| ZZ | 129,2 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

104,4

TR

63,7

ZZ

84,1

0707 00 05

TR

105,8

ZZ

105,8

0709 93 10

TR

138,4

ZZ

138,4

0805 10 20

EG

47,0

IL

62,4

MA

54,9

TR

41,8

ZA

75,5

ZZ

56,3

0805 50 10

AR

166,2

TR

143,1

ZA

190,7

ZZ

166,7

0808 10 80

AR

111,7

BR

101,6

CL

124,4

CN

107,2

NZ

157,8

US

198,5

ZA

103,2

ZZ

129,2

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 21.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/99 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/99

---

SKLEP SVETA (EU) 2016/807

z dne 15. marca 2016

o stališču, ki se zastopa v imenu Evropske unije v okviru Mednarodne pomorske organizacije (IMO) na 40. zasedanju Odbora za olajšave, 69. zasedanju Odbora za varstvo morskega okolja in 96. zasedanju Odbora za pomorsko varnost glede sprejetja sprememb Konvencije o olajšavah, Priloge IV h konvenciji MARPOL, pravil II-2/13 in II-2/18 konvencije SOLAS, Kodeksa sistemov požarne varnosti in Kodeksa o okrepljenem programu inšpekcij iz leta 2011

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ukrepanje Unije v sektorju pomorskega prometa bi moralo biti namenjeno izboljšanju pomorske varnosti, varstvu morskega okolja in olajševanju mednarodnega pomorskega prometa. |
| --- | --- |

(1)

Ukrepanje Unije v sektorju pomorskega prometa bi moralo biti namenjeno izboljšanju pomorske varnosti, varstvu morskega okolja in olajševanju mednarodnega pomorskega prometa.

| (2) | Odbor IMO za olajšave (odbor FAL) je na 39. zasedanju odobril spremembe Konvencije o olajšavah v mednarodnem pomorskem prometu iz leta 1965 (v nadaljnjem besedilu: konvencija FAL). Te spremembe naj bi bile sprejete na 40. zasedanju odbora FAL aprila 2016. |
| --- | --- |

(2)

Odbor IMO za olajšave (odbor FAL) je na 39. zasedanju odobril spremembe Konvencije o olajšavah v mednarodnem pomorskem prometu iz leta 1965 (v nadaljnjem besedilu: konvencija FAL). Te spremembe naj bi bile sprejete na 40. zasedanju odbora FAL aprila 2016.

| (3) | Odbor IMO za varstvo morskega okolja (v nadaljnjem besedilu: odbor MEPC) je na 68. zasedanju (v nadaljnjem besedilu: zasedanje MEPC 68) sklenil, da je bilo v skladu s pravilom 13 Priloge IV k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morij z ladij (v nadaljnjem besedilu: Priloga IV h konvenciji MARPOL) prejetih dovolj obvestil, da se del Baltskega morja določi kot posebno območje. Za to posebno območje se zato lahko določijo dejanski datumi začetka učinkovanja navedene določitve iz pravila 11.3 Priloge IV h konvenciji MARPOL. Na zasedanju MEPC 68 je bilo sklenjeno, da bi bilo treba za začetek učinkovanja določitve tega območja kot posebnega območja spremeniti pravili 1 in 11 Priloge IV h konvenciji MARPOL ter v ta namen predlagati spremembe Priloge IV h konvenciji MARPOL. Te spremembe naj bi bile sprejete na 69. zasedanju odbora MEPC aprila 2016. |
| --- | --- |

(3)

Odbor IMO za varstvo morskega okolja (v nadaljnjem besedilu: odbor MEPC) je na 68. zasedanju (v nadaljnjem besedilu: zasedanje MEPC 68) sklenil, da je bilo v skladu s pravilom 13 Priloge IV k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morij z ladij (v nadaljnjem besedilu: Priloga IV h konvenciji MARPOL) prejetih dovolj obvestil, da se del Baltskega morja določi kot posebno območje. Za to posebno območje se zato lahko določijo dejanski datumi začetka učinkovanja navedene določitve iz pravila 11.3 Priloge IV h konvenciji MARPOL. Na zasedanju MEPC 68 je bilo sklenjeno, da bi bilo treba za začetek učinkovanja določitve tega območja kot posebnega območja spremeniti pravili 1 in 11 Priloge IV h konvenciji MARPOL ter v ta namen predlagati spremembe Priloge IV h konvenciji MARPOL. Te spremembe naj bi bile sprejete na 69. zasedanju odbora MEPC aprila 2016.

| (4) | Odbor IMO za pomorsko varnost (v nadaljnjem besedilu: odbor MSC) je na 95. zasedanju odobril spremembe pravil II-2/13 in II-2/18 Mednarodne konvencije o varstvu človeškega življenja na morju (v nadaljnjem besedilu: konvencija SOLAS), Mednarodnega kodeksa sistemov požarne varnosti (v nadaljnjem besedilu: kodeks FSS) in Kodeksa o okrepljenem programu inšpekcij iz leta 2011 (v nadaljnjem besedilu: kodeks ESP iz leta 2011). Te spremembe naj bi bile sprejete na 96. zasedanju odbora MSC maja 2016. |
| --- | --- |

(4)

Odbor IMO za pomorsko varnost (v nadaljnjem besedilu: odbor MSC) je na 95. zasedanju odobril spremembe pravil II-2/13 in II-2/18 Mednarodne konvencije o varstvu človeškega življenja na morju (v nadaljnjem besedilu: konvencija SOLAS), Mednarodnega kodeksa sistemov požarne varnosti (v nadaljnjem besedilu: kodeks FSS) in Kodeksa o okrepljenem programu inšpekcij iz leta 2011 (v nadaljnjem besedilu: kodeks ESP iz leta 2011). Te spremembe naj bi bile sprejete na 96. zasedanju odbora MSC maja 2016.

| (5) | V okviru splošnega pregleda konvencije FAL se posodobijo njene določbe, pri čemer se upoštevata razvoj na področju prenosa informacij in podatkov v elektronski obliki ter koncept enotnega okenca. Uvedejo se zlasti ukrepi, ki so pomembni za Unijo in se nanašajo na vključitev številk vizumov na sezname potnikov, vendar ne na sezname članov posadke, in na pravico organov, da uvedejo obvezno uporabo elektronskega pošiljanja obrazcev. V členih 5 in 7 Direktive 2010/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1) je določeno, da se formalnosti poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in izplujejo iz njih, od 1. junija 2015 sprejemajo samo v elektronski obliki prek enotnega okenca ter da države članice do tega datuma sprejemajo obrazce FAL za izpolnitev formalnosti poročanja v papirni obliki. V Direktivi 2010/65/EU je tudi določeno, da je treba informacije, ki so zahtevane v skladu s pravnim aktom Unije, od 1. junija 2015 poslati v elektronski obliki. Zahteva, da se na sezname članov posadke in potnikov po potrebi vključi številka vizuma, izhaja iz točke 3.1.2 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

(5)

V okviru splošnega pregleda konvencije FAL se posodobijo njene določbe, pri čemer se upoštevata razvoj na področju prenosa informacij in podatkov v elektronski obliki ter koncept enotnega okenca. Uvedejo se zlasti ukrepi, ki so pomembni za Unijo in se nanašajo na vključitev številk vizumov na sezname potnikov, vendar ne na sezname članov posadke, in na pravico organov, da uvedejo obvezno uporabo elektronskega pošiljanja obrazcev. V členih 5 in 7 Direktive 2010/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (1) je določeno, da se formalnosti poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in izplujejo iz njih, od 1. junija 2015 sprejemajo samo v elektronski obliki prek enotnega okenca ter da države članice do tega datuma sprejemajo obrazce FAL za izpolnitev formalnosti poročanja v papirni obliki. V Direktivi 2010/65/EU je tudi določeno, da je treba informacije, ki so zahtevane v skladu s pravnim aktom Unije, od 1. junija 2015 poslati v elektronski obliki. Zahteva, da se na sezname članov posadke in potnikov po potrebi vključi številka vizuma, izhaja iz točke 3.1.2 Priloge VI k Uredbi (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| (6) | V skladu z VIII. členom konvencije FAL se zahteva, da podpisnice konvencije FAL, ki menijo, da ni mogoče upoštevati standardov iz konvencije FAL ali je treba zaradi posebnih razlogov sprejeti drugačne dokumentacijske zahteve ali postopke, o teh razlikah uradno obvestijo generalnega sekretarja. Nekatere zahteve iz Direktive 2010/65/EU in Uredbe (ES) št. 562/2006 nalagajo strožje obveznosti kot zadevna pravila iz konvencije FAL in zato predstavljajo razliko v smislu VIII. člena navedene konvencije, o čemer je potrebno uradno obvestilo. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z VIII. členom konvencije FAL se zahteva, da podpisnice konvencije FAL, ki menijo, da ni mogoče upoštevati standardov iz konvencije FAL ali je treba zaradi posebnih razlogov sprejeti drugačne dokumentacijske zahteve ali postopke, o teh razlikah uradno obvestijo generalnega sekretarja. Nekatere zahteve iz Direktive 2010/65/EU in Uredbe (ES) št. 562/2006 nalagajo strožje obveznosti kot zadevna pravila iz konvencije FAL in zato predstavljajo razliko v smislu VIII. člena navedene konvencije, o čemer je potrebno uradno obvestilo.

| (7) | Namen sprememb Priloge IV h konvenciji MARPOL je zagotovitvi pravni okvir za izvajanje dogovora, ki je bil sprejet na zasedanju MEPC 68 in s katerim je bilo sklenjeno, da je bilo prejetih dovolj uradnih obvestil o razpoložljivosti pristaniških sprejemnih zmogljivosti, da se lahko dovoli začetek učinkovanja določb o posebnem območju Baltskega morja in da se lahko v skladu s temi uradnimi obvestili določijo datumi začetka učinkovanja določitve dela Baltskega morja kot posebnega območja. Člen 4 Direktive 2000/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) ureja razpoložljivost pristaniških sprejemnih zmogljivosti, kar ureja tudi pravilo 12a Resolucije IMO MEPC.200(62), in sicer z namenom, da bi se zmanjšalo odlaganje ladijskih odpadkov in ostankov tovora v morje, zlasti nezakonito odlaganje, z ladij, ki uporabljajo pristanišča v Uniji. |
| --- | --- |

(7)

Namen sprememb Priloge IV h konvenciji MARPOL je zagotovitvi pravni okvir za izvajanje dogovora, ki je bil sprejet na zasedanju MEPC 68 in s katerim je bilo sklenjeno, da je bilo prejetih dovolj uradnih obvestil o razpoložljivosti pristaniških sprejemnih zmogljivosti, da se lahko dovoli začetek učinkovanja določb o posebnem območju Baltskega morja in da se lahko v skladu s temi uradnimi obvestili določijo datumi začetka učinkovanja določitve dela Baltskega morja kot posebnega območja. Člen 4 Direktive 2000/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) ureja razpoložljivost pristaniških sprejemnih zmogljivosti, kar ureja tudi pravilo 12a Resolucije IMO MEPC.200(62), in sicer z namenom, da bi se zmanjšalo odlaganje ladijskih odpadkov in ostankov tovora v morje, zlasti nezakonito odlaganje, z ladij, ki uporabljajo pristanišča v Uniji.

| (8) | S spremembami pravila II-2/13 konvencije SOLAS bodo uvedene zahteve za ocenjevanje poti in izhodov v sili z analizo evakuacije v zgodnji fazi projektiranja, ki bodo veljale za nove ro-ro potniške ladje in druge potniške ladje, ki prevažajo več kot 36 potnikov. Direktiva 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) se uporablja za potniške ladje in visokohitrostna potniška plovila, ki opravljajo notranja potovanja. V členu 6(2)(a)(i) navedene direktive je določeno, da so nove potniške ladje razreda A v celoti v skladu z zahtevami konvencije SOLAS iz leta 1974, kakor je bila spremenjena. Poleg tega Direktiva 2009/45/ES določa podrobna pravila o poteh in izhodih v sili na ro-ro potniških ladjah za ladje razreda B, C in D, kakor so določena v odstavku 6-1 dela B poglavja II Priloge I. |
| --- | --- |

(8)

S spremembami pravila II-2/13 konvencije SOLAS bodo uvedene zahteve za ocenjevanje poti in izhodov v sili z analizo evakuacije v zgodnji fazi projektiranja, ki bodo veljale za nove ro-ro potniške ladje in druge potniške ladje, ki prevažajo več kot 36 potnikov. Direktiva 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) se uporablja za potniške ladje in visokohitrostna potniška plovila, ki opravljajo notranja potovanja. V členu 6(2)(a)(i) navedene direktive je določeno, da so nove potniške ladje razreda A v celoti v skladu z zahtevami konvencije SOLAS iz leta 1974, kakor je bila spremenjena. Poleg tega Direktiva 2009/45/ES določa podrobna pravila o poteh in izhodih v sili na ro-ro potniških ladjah za ladje razreda B, C in D, kakor so določena v odstavku 6-1 dela B poglavja II Priloge I.

| (9) | S spremembami pravila II-2/18 konvencije SOLAS v zvezi s ploščadmi za pristajanje helikopterjev na novih ro-ro potniških ladjah bodo določbe okrožnice IMO MSC.1/Circ.1431 z dne 31. maja 2012 o smernicah za odobritev naprav za gašenje požara s peno za helikopterje postale obvezne. V pravilu 18 dela B poglavja II-2 Priloge I k Direktivi 2009/45/ES je določeno, da morajo ladje, ki so opremljene s helikopterskimi ploščadmi, izpolnjevati zahteve pravila SOLAS, ki so bile revidirane 1. januarja 2003 in naj bi bile zdaj spremenjene. |
| --- | --- |

(9)

S spremembami pravila II-2/18 konvencije SOLAS v zvezi s ploščadmi za pristajanje helikopterjev na novih ro-ro potniških ladjah bodo določbe okrožnice IMO MSC.1/Circ.1431 z dne 31. maja 2012 o smernicah za odobritev naprav za gašenje požara s peno za helikopterje postale obvezne. V pravilu 18 dela B poglavja II-2 Priloge I k Direktivi 2009/45/ES je določeno, da morajo ladje, ki so opremljene s helikopterskimi ploščadmi, izpolnjevati zahteve pravila SOLAS, ki so bile revidirane 1. januarja 2003 in naj bi bile zdaj spremenjene.

| (10) | V spremenjenem poglavju 8 kodeksa FSS bo določeno, da je treba posebno pozornost nameniti specifikaciji kakovosti vode, ki jo zagotavlja proizvajalec sistema, da bi preprečili notranjo korozijo in zamašitev brizgalk. V členu 6(2)(a)(i) Direktive 2009/45/ES je določeno, da so nove potniške ladje razreda A v celoti v skladu z zahtevami konvencije SOLAS iz leta 1974, kakor je bila spremenjena, kar vključuje kodeks FSS, ki je s konvencijo SOLAS postal obvezen na podlagi Resolucije IMO MSC.99(73). Poleg tega Direktiva 2009/45/ES določa podrobna pravila o gašenju požara za ladje razreda B, C in D, kakor so določena v odstavkih 4.5 in 4.8 dela A poglavja II-2 Priloge I. |
| --- | --- |

(10)

V spremenjenem poglavju 8 kodeksa FSS bo določeno, da je treba posebno pozornost nameniti specifikaciji kakovosti vode, ki jo zagotavlja proizvajalec sistema, da bi preprečili notranjo korozijo in zamašitev brizgalk. V členu 6(2)(a)(i) Direktive 2009/45/ES je določeno, da so nove potniške ladje razreda A v celoti v skladu z zahtevami konvencije SOLAS iz leta 1974, kakor je bila spremenjena, kar vključuje kodeks FSS, ki je s konvencijo SOLAS postal obvezen na podlagi Resolucije IMO MSC.99(73). Poleg tega Direktiva 2009/45/ES določa podrobna pravila o gašenju požara za ladje razreda B, C in D, kakor so določena v odstavkih 4.5 in 4.8 dela A poglavja II-2 Priloge I.

| (11) | V novem poglavju 17 kodeksa FSS bodo podrobneje določene specifikacije za naprave za gašenje požara s peno za zaščito helikopterske opreme v skladu z zahtevami iz poglavja II-2 konvencije SOLAS. V členu 6(2)(a)(i) Direktive 2009/45/ES je določeno, da so nove potniške ladje razreda A v celoti v skladu z zahtevami Konvencije SOLAS iz leta 1974, kakor je bila spremenjena, kar vključuje kodeks FSS, ki je s konvencijo SOLAS postal obvezen na podlagi Resolucije IMO MSC.99(73). Poleg tega Direktiva 2009/45/ES vsebuje podrobna pravila o posebnih zahtevah za helikoptersko opremo za ladje razreda B, C in D, kakor so določene v točki 18 dela B poglavja II Priloge I. |
| --- | --- |

(11)

V novem poglavju 17 kodeksa FSS bodo podrobneje določene specifikacije za naprave za gašenje požara s peno za zaščito helikopterske opreme v skladu z zahtevami iz poglavja II-2 konvencije SOLAS. V členu 6(2)(a)(i) Direktive 2009/45/ES je določeno, da so nove potniške ladje razreda A v celoti v skladu z zahtevami Konvencije SOLAS iz leta 1974, kakor je bila spremenjena, kar vključuje kodeks FSS, ki je s konvencijo SOLAS postal obvezen na podlagi Resolucije IMO MSC.99(73). Poleg tega Direktiva 2009/45/ES vsebuje podrobna pravila o posebnih zahtevah za helikoptersko opremo za ladje razreda B, C in D, kakor so določene v točki 18 dela B poglavja II Priloge I.

| (12) | Kolikor lahko spremembe pravila II-2/13 in pravila II-2/18 konvencije SOLAS, spremenjeno poglavje 8 kodeksa FSS in novo poglavje 17 kodeksa FSS vplivajo na določbe Direktive 2009/45/ES, kar zadeva potniške ladje in visokohitrostna potniška plovila, ki opravljajo notranje potovanje, te spremembe spadajo v izključno pristojnost Unije. |
| --- | --- |

(12)

Kolikor lahko spremembe pravila II-2/13 in pravila II-2/18 konvencije SOLAS, spremenjeno poglavje 8 kodeksa FSS in novo poglavje 17 kodeksa FSS vplivajo na določbe Direktive 2009/45/ES, kar zadeva potniške ladje in visokohitrostna potniška plovila, ki opravljajo notranje potovanje, te spremembe spadajo v izključno pristojnost Unije.

| (13) | Namen sprememb kodeksa ESP iz leta 2011 je uskladiti uporabo pogojev, povezanih s priznanimi organizacijami. Člena 5 in 6 Uredbe (EU) št. 530/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5) uvajata obvezno uporabo programa ocene stanja, ki ga je razvila IMO, za tankerje z enojnim trupom, starejše od 15 let. V okrepljenem programu inšpekcij med pregledi ladij za prevoz razsutega tovora in naftnih tankerjev ali okrepljenem programu inšpekcij je določen postopek za izvedbo te okrepljene ocene. Ker se v programu ocene stanja kot orodje za dosego njegovega cilja uporablja okrepljeni program inšpekcij, se bodo vse spremembe navedenega programa samodejno uporabljale na podlagi Uredbe (EU) št. 530/2012. |
| --- | --- |

(13)

Namen sprememb kodeksa ESP iz leta 2011 je uskladiti uporabo pogojev, povezanih s priznanimi organizacijami. Člena 5 in 6 Uredbe (EU) št. 530/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5) uvajata obvezno uporabo programa ocene stanja, ki ga je razvila IMO, za tankerje z enojnim trupom, starejše od 15 let. V okrepljenem programu inšpekcij med pregledi ladij za prevoz razsutega tovora in naftnih tankerjev ali okrepljenem programu inšpekcij je določen postopek za izvedbo te okrepljene ocene. Ker se v programu ocene stanja kot orodje za dosego njegovega cilja uporablja okrepljeni program inšpekcij, se bodo vse spremembe navedenega programa samodejno uporabljale na podlagi Uredbe (EU) št. 530/2012.

| (14) | Unija ni članica IMO niti podpisnica zadevnih konvencij in kodeksov. Svet mora zato pooblastiti države članice, da izrazijo stališče Unije in privolijo, da jih te spremembe zavezujejo, kolikor spadajo v izključno pristojnost Unije – |
| --- | --- |

(14)

Unija ni članica IMO niti podpisnica zadevnih konvencij in kodeksov. Svet mora zato pooblastiti države članice, da izrazijo stališče Unije in privolijo, da jih te spremembe zavezujejo, kolikor spadajo v izključno pristojnost Unije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zastopa na 40. zasedanju Odbora IMO za olajšave je, da se strinja s sprejetjem sprememb Konvencije o olajšavah, kakor so navedene v dokumentu IMO FAL 40/3.

Člen 2

Stališče, ki se v imenu Unije zastopa na 69. zasedanju Odbora IMO za varstvo morskega okolja je, da se strinja s sprejetjem sprememb pravil 1 in 11 Priloge IV h konvenciji MARPOL, kakor so določene v Prilogi k dokumentu IMO MEPC 69/3/3.

Člen 3

Stališče, ki se v imenu Unije zastopa na 96. zasedanju Odbora IMO za pomorsko varnost je, da se strinja s sprejetjem naslednjih sprememb:

| — | pravila II-2/13 konvencije SOLAS, kakor je določeno v Prilogi 14 k dokumentu IMO MSC 95/22/add.2, |
| --- | --- |

—

pravila II-2/13 konvencije SOLAS, kakor je določeno v Prilogi 14 k dokumentu IMO MSC 95/22/add.2,

| — | pravila II-2/18 konvencije SOLAS, kakor je določeno v Prilogi 2 k dokumentu IMO SSE 2/20, |
| --- | --- |

—

pravila II-2/18 konvencije SOLAS, kakor je določeno v Prilogi 2 k dokumentu IMO SSE 2/20,

| — | poglavja 8 kodeksa FSS, kakor je določeno v točki 1 Priloge 18 k dokumentu IMO 95/22/add.2, |
| --- | --- |

—

poglavja 8 kodeksa FSS, kakor je določeno v točki 1 Priloge 18 k dokumentu IMO 95/22/add.2,

| — | poglavja 17 kodeksa FSS, kakor je določeno v točki 2 Priloge 18 k dokumentu IMO 95/22/add.2, |
| --- | --- |

—

poglavja 17 kodeksa FSS, kakor je določeno v točki 2 Priloge 18 k dokumentu IMO 95/22/add.2,

| — | kodeksa ESP iz leta 2011, kakor je določeno v Prilogi 15 k dokumentu IMO 95/22/add.2. |
| --- | --- |

—

kodeksa ESP iz leta 2011, kakor je določeno v Prilogi 15 k dokumentu IMO 95/22/add.2.

Člen 4

1.   Stališče, ki se sprejme v imenu Unije in je navedeno v členih 1, 2 in 3, izrazijo države članice, ki so članice IMO, pri čemer ravnajo skupaj v interesu Unije.

2.   Manjše spremembe stališč iz členov 1, 2 in 3 se lahko dogovorijo, ne da bi bila potrebna nadaljnja odločitev Sveta.

Člen 5

Države članice so pooblaščene, da izrazijo privolitev, da jih v interesu Unije zavezujejo spremembe iz členov 1, 2 in 3, kolikor spadajo v izključno pristojnost Unije.

Člen 6

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 15. marca 2016

Za Svet

Predsednik

A.G. KOENDERS

---

(1)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2010/65/EU z dne 20. oktobra 2010 o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in/ali izplujejo iz njih, in o razveljavitvi Direktive 2002/6/ES (UL L 283, 29.10.2010, str. 1).

1

(2)  Uredba (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o Zakoniku Skupnosti o pravilih, ki urejajo gibanje oseb prek meja (Zakonik o schengenskih mejah) (UL L 105, 13.4.2006, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2000/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2000 o pristaniških zmogljivostih za sprejem ladijskih odpadkov in ostankov tovora (UL L 332, 28.12.2000, str. 81).

3

(4)  Direktiva 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje (UL L 163, 25.6.2009, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) št. 530/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. junija 2012 o pospešenem uvajanju zahtev o dvojnem trupu ali enakovrednih konstrukcijskih zahtev za tankerje z enojnim trupom (UL L 172, 30.6.2012, str. 3).

5

---

| 21.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/103 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/103

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA (SZVP) 2016/808

z dne 18. maja 2016

o imenovanju poveljnika operacije EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) (ATALANTA/2/2016)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 38 Pogodbe,

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2008/851/SZVP z dne 10. novembra 2008 o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (1) ter zlasti člena 6 Skupnega ukrepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je v skladu s členom 6(1) Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO) za sprejemanje sklepov o imenovanju poveljnika operacije EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (v nadaljnjem besedilu: poveljnik operacije EU). |
| --- | --- |

(1)

Svet je v skladu s členom 6(1) Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO) za sprejemanje sklepov o imenovanju poveljnika operacije EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (v nadaljnjem besedilu: poveljnik operacije EU).

| (2) | PVO je 3. julija 2014 sprejel Sklep 2014/433/SZVP (2), s katerim je generalmajorja Martina SMITHA imenoval za poveljnika operacije EU. |
| --- | --- |

(2)

PVO je 3. julija 2014 sprejel Sklep 2014/433/SZVP (2), s katerim je generalmajorja Martina SMITHA imenoval za poveljnika operacije EU.

| (3) | Združeno kraljestvo je predlagalo, da generalmajorja Martina SMITHA na mestu poveljnika operacije EU nasledi brigadni general Robert A. MAGOWAN. |
| --- | --- |

(3)

Združeno kraljestvo je predlagalo, da generalmajorja Martina SMITHA na mestu poveljnika operacije EU nasledi brigadni general Robert A. MAGOWAN.

| (4) | Vojaški odbor EU ta predlog podpira. |
| --- | --- |

(4)

Vojaški odbor EU ta predlog podpira.

| (5) | V skladu s členom 5 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo – |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 5 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Brigadni general Robert A. MAGOWAN je od 3. junija 2016 imenovan za poveljnika operacije EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta).

Člen 2

Sklep 2014/433/SZVP se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Uporablja se od 3. junija 2016.

V Bruslju, 18. maja 2016

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

W. STEVENS

---

(1)  
  UL L 301, 12.11.2008, str. 33.

1

(2)  Sklep Političnega in varnostnega odbora ATALANTA/3/2014 z dne 3. julija 2014 o imenovanju poveljnika operacije EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) (2014/433/SZVP) (UL L 198, 5.7.2014, str. 5).

2

---

| 21.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/105 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/105

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/809

z dne 20. maja 2016

o uradnem obvestilu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska, da želi sodelovati pri nekaterih aktih Unije na področju policijskega sodelovanja, sprejetih pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ki niso del schengenskega pravnega reda

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Protokola št. 36 o prehodni ureditvi in zlasti člena 10(5) Protokola v povezavi s členom 4 Protokola št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice ter s členom 331(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 10(4) Protokola št. 36 je Združenemu kraljestvu dopustil, da najpozneje šest mesecev pred iztekom petletnega prehodnega obdobja iz člena 10(3) Protokola št. 36 uradno obvesti Svet, da v zvezi z akti Unije na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, sprejetimi pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ne priznava pristojnosti Komisije in Sodišča, kakor je navedeno v členu 10(1) Protokola št. 36. |
| --- | --- |

(1)

Člen 10(4) Protokola št. 36 je Združenemu kraljestvu dopustil, da najpozneje šest mesecev pred iztekom petletnega prehodnega obdobja iz člena 10(3) Protokola št. 36 uradno obvesti Svet, da v zvezi z akti Unije na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, sprejetimi pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ne priznava pristojnosti Komisije in Sodišča, kakor je navedeno v členu 10(1) Protokola št. 36.

| (2) | Z dopisom predsedniku Sveta z dne 24. julija 2013 je Združeno kraljestvo uporabilo navedeno možnost z uradnim obvestilom, da ne priznava navedenih pristojnosti Komisije in Sodišča, posledično pa so se zadevni akti na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah prenehali uporabljati za Združeno kraljestvo 1. decembra 2014. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom predsedniku Sveta z dne 24. julija 2013 je Združeno kraljestvo uporabilo navedeno možnost z uradnim obvestilom, da ne priznava navedenih pristojnosti Komisije in Sodišča, posledično pa so se zadevni akti na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah prenehali uporabljati za Združeno kraljestvo 1. decembra 2014.

| (3) | Člen 10(5) Protokola št. 36 Združenemu kraljestvu dopušča, da uradno obvesti Svet, da želi sodelovati pri aktih, ki so se zanj prenehali uporabljati. |
| --- | --- |

(3)

Člen 10(5) Protokola št. 36 Združenemu kraljestvu dopušča, da uradno obvesti Svet, da želi sodelovati pri aktih, ki so se zanj prenehali uporabljati.

| (4) | Sklep Komisije 2014/858/EU (1) je potrdil sodelovanje Združenega kraljestva pri številnih aktih. |
| --- | --- |

(4)

Sklep Komisije 2014/858/EU (1) je potrdil sodelovanje Združenega kraljestva pri številnih aktih.

| (5) | Sklep Sveta 2014/836/EU (2) je potrdil, da so se Sklep Sveta 2008/615/PNZ (3), Sklep Sveta 2008/616/PNZ (4) ter Okvirni sklep Sveta 2009/905/PNZ (5) (v nadaljnjem besedilu: sklepi k Prümski pogodbi) prenehali uporabljati za Združeno kraljestvo 1. decembra 2014 in da Združeno kraljestvo ne bo imelo dostopa do podatkovne zbirke Eurodac za namene kazenskega pregona, dokler ne začne ponovno sodelovati pri sklepih k Prümski pogodbi. Sklep 2014/836/EU je vključeval tudi poziv Združenemu kraljestvu, naj izvede celovito presojo posledic, da bi ocenilo prednosti in praktične koristi sodelovanja pri sklepih k Prümski pogodbi. Združeno kraljestvo je izvedlo celovito presojo posledic in parlament Združenega kraljestva je z glasovanjem podprl sodelovanje pri sklepih k Prümski pogodbi. |
| --- | --- |

(5)

Sklep Sveta 2014/836/EU (2) je potrdil, da so se Sklep Sveta 2008/615/PNZ (3), Sklep Sveta 2008/616/PNZ (4) ter Okvirni sklep Sveta 2009/905/PNZ (5) (v nadaljnjem besedilu: sklepi k Prümski pogodbi) prenehali uporabljati za Združeno kraljestvo 1. decembra 2014 in da Združeno kraljestvo ne bo imelo dostopa do podatkovne zbirke Eurodac za namene kazenskega pregona, dokler ne začne ponovno sodelovati pri sklepih k Prümski pogodbi. Sklep 2014/836/EU je vključeval tudi poziv Združenemu kraljestvu, naj izvede celovito presojo posledic, da bi ocenilo prednosti in praktične koristi sodelovanja pri sklepih k Prümski pogodbi. Združeno kraljestvo je izvedlo celovito presojo posledic in parlament Združenega kraljestva je z glasovanjem podprl sodelovanje pri sklepih k Prümski pogodbi.

| (6) | Sklep Sveta 2014/857/EU (6) je potrdil uradno obvestilo Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska, da želi sodelovati pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda iz aktov Unije s področja policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. |
| --- | --- |

(6)

Sklep Sveta 2014/857/EU (6) je potrdil uradno obvestilo Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska, da želi sodelovati pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda iz aktov Unije s področja policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah.

| (7) | Z dopisom predsedniku Sveta z dne 22. januarja 2016 je Združeno kraljestvo ponovno uporabilo člen 10(5) Protokola št. 36, da bi uradno obvestilo, da želi sodelovati pri Sklepu 2008/615/PNZ, Sklepu 2008/616/PNZ in Okvirnem sklepu 2009/905/PNZ. |
| --- | --- |

(7)

Z dopisom predsedniku Sveta z dne 22. januarja 2016 je Združeno kraljestvo ponovno uporabilo člen 10(5) Protokola št. 36, da bi uradno obvestilo, da želi sodelovati pri Sklepu 2008/615/PNZ, Sklepu 2008/616/PNZ in Okvirnem sklepu 2009/905/PNZ.

| (8) | Za akte, ki niso del schengenskega pravnega reda, se člen 10(5) Protokola št. 36 nanaša na Protokol št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice. Člen 4 Protokola št. 21 se nanaša na postopek iz člena 331(1) PDEU. Slednji člen določa, da Komisija potrdi sodelovanje države članice, ki tako sodelovanje želi, in po potrebi potrdi, da so pogoji zanj izpolnjeni. |
| --- | --- |

(8)

Za akte, ki niso del schengenskega pravnega reda, se člen 10(5) Protokola št. 36 nanaša na Protokol št. 21 o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice. Člen 4 Protokola št. 21 se nanaša na postopek iz člena 331(1) PDEU. Slednji člen določa, da Komisija potrdi sodelovanje države članice, ki tako sodelovanje želi, in po potrebi potrdi, da so pogoji zanj izpolnjeni.

| (9) | V skladu s četrtim stavkom člena 10(5) Protokola št. 36 si institucije Unije in Združeno kraljestvo prizadevajo, da v kar največji možni meri ponovno vzpostavijo sodelovanje Združenega kraljestva v pravnem redu Unije v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice, ne da bi pri tem resno ogrozile delovanje različnih delov tega reda v praksi in ob spoštovanju njihove povezanosti. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s četrtim stavkom člena 10(5) Protokola št. 36 si institucije Unije in Združeno kraljestvo prizadevajo, da v kar največji možni meri ponovno vzpostavijo sodelovanje Združenega kraljestva v pravnem redu Unije v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice, ne da bi pri tem resno ogrozile delovanje različnih delov tega reda v praksi in ob spoštovanju njihove povezanosti.

| (10) | V zvezi z akti, za katere je Združeno kraljestvo uradno obvestilo, da želi sodelovati pri njih, so pogoji iz četrtega stavka člena 10(5) Protokola št. 36 izpolnjeni. |
| --- | --- |

(10)

V zvezi z akti, za katere je Združeno kraljestvo uradno obvestilo, da želi sodelovati pri njih, so pogoji iz četrtega stavka člena 10(5) Protokola št. 36 izpolnjeni.

| (11) | Sodelovanje Združenega kraljestva pri aktih iz uvodne izjave 7 bi bilo zato treba potrditi – |
| --- | --- |

(11)

Sodelovanje Združenega kraljestva pri aktih iz uvodne izjave 7 bi bilo zato treba potrditi –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sodelovanje Združenega kraljestva pri sklepih Sveta je potrjeno za naslednje sklepe:

| | Sklep 2008/615/PNZ, |
| --- | --- |

Sklep 2008/615/PNZ,

| | Sklep 2008/616/PNZ, |
| --- | --- |

Sklep 2008/616/PNZ,

| | Okvirni sklep 2009/905/PNZ. |
| --- | --- |

Okvirni sklep 2009/905/PNZ.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Sklep začne veljati 21. maja 2016.

V Bruslju, 20. maja 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Sklep Komisije 2014/858/EU z dne 1. decembra 2014 o uradnem obvestilu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska, da želi sodelovati pri aktih Unije na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, sprejetih pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, ki niso del schengenskega pravnega reda (UL L 345, 1.12.2014, str. 6).

1

(2)  Sklep Sveta 2014/836/EU z dne 27. novembra 2014 o določitvi določene posledične in prehodne ureditve v zvezi s prenehanjem sodelovanja Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska pri nekaterih aktih Unije na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, sprejetih pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe (UL L 343, 28.11.2014, str. 11).

2

(3)  Sklep Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (UL L 210, 6.8.2008, str. 1).

3

(4)  Sklep Sveta 2008/616/PNZ z dne 23. junija 2008 o izvajanju Sklepa 2008/615/PNZ o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (UL L 210, 6.8.2008, str. 12).

4

(5)  Okvirni sklep Sveta 2009/905/PNZ z dne 30. novembra 2009 o akreditaciji izvajalcev forenzičnih dejavnosti, ki opravljajo laboratorijske dejavnosti (UL L 322, 9.12.2009, str. 14).

5

(6)  Sklep Sveta 2014/857/EU z dne 1. decembra 2014 o uradnem obvestilu Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske, da želi sodelovati pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda iz aktov Unije s področja policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ter o spremembi sklepov 2000/365/ES in 2004/926/ES (UL L 345, 1.12.2014, str. 1).

6

---

| 21.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/107 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/107

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2016/810

z dne 28. aprila 2016

o drugi seriji ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja (ECB/2016/10)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti prve alinee člena 3.1, člena 12.1, druge alinee člena 18.1 in druge alinee člena 34.1 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sklep ECB/2014/34 (1) ureja serijo ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja (CUODR), ki se izvajajo v obdobju dveh let od 2014 do 2016. |
| --- | --- |

(1)

Sklep ECB/2014/34 (1) ureja serijo ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja (CUODR), ki se izvajajo v obdobju dveh let od 2014 do 2016.

| (2) | Svet ECB je 10. marca 2016 na podlagi svojega mandata, da ohranja stabilnost cen, odločil začeti novo serijo štirih ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja (CUODR-II) z namenom, da se dodatno sprostijo kreditni pogoji za zasebni sektor in spodbuja ustvarjanje kreditov. Namen operacij CUODR-II je okrepiti transmisijo denarne politike z dodatnim spodbujanjem bančnega kreditiranja nefinančnega zasebnega sektorja, tj. gospodinjstev in nefinančnih družb, v državah članicah, katerih valuta je euro. Namen tega ukrepa ni podpirati bančno posojanje gospodinjstvom za nakup hiše. Primerno posojanje nefinančnemu zasebnemu sektorju v okviru tega ukrepa zato ne zajema posojil gospodinjstvom za nakup hiše. V povezavi z drugimi veljavnimi nestandardnimi ukrepi je namen operacij CUODR-II prispevati k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti. |
| --- | --- |

(2)

Svet ECB je 10. marca 2016 na podlagi svojega mandata, da ohranja stabilnost cen, odločil začeti novo serijo štirih ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja (CUODR-II) z namenom, da se dodatno sprostijo kreditni pogoji za zasebni sektor in spodbuja ustvarjanje kreditov. Namen operacij CUODR-II je okrepiti transmisijo denarne politike z dodatnim spodbujanjem bančnega kreditiranja nefinančnega zasebnega sektorja, tj. gospodinjstev in nefinančnih družb, v državah članicah, katerih valuta je euro. Namen tega ukrepa ni podpirati bančno posojanje gospodinjstvom za nakup hiše. Primerno posojanje nefinančnemu zasebnemu sektorju v okviru tega ukrepa zato ne zajema posojil gospodinjstvom za nakup hiše. V povezavi z drugimi veljavnimi nestandardnimi ukrepi je namen operacij CUODR-II prispevati k vrnitvi stopnje inflacije na raven, ki je v srednjeročnem obdobju pod 2 %, vendar blizu te vrednosti.

| (3) | Kot pri prvi seriji operacij CUODR bo zato, da bi se olajšalo sodelovanje institucij, ki si iz organizacijskih razlogov od Eurosistema izposojajo prek skupine, tudi pri operacijah CUODR-II možno sodelovanje v okviru skupine, kadar obstaja institucionalna podlaga za skupinsko obravnavanje. Sodelovanje skupine bo potekalo prek enega določenega člana skupine in na podlagi izpolnitve predpisanih pogojev. Za obravnavanje vprašanj, povezanih s porazdelitvijo likvidnosti znotraj skupine, bodo morali poleg tega v primeru skupin, oblikovanih na podlagi tesnih povezav med člani, vsi člani skupine formalno pisno potrditi, da sodelujejo v skupini. Skupina za sodelovanje v operacijah CUODR, ki je bila priznana za namene operacij CUODR v skladu s Sklepom ECB/2014/34, lahko sodeluje v operacijah CUODR-II kot skupina za sodelovanje v operacijah CUODR-II ob upoštevanju nekaterih postopkov v zvezi z obveščanjem in priznavanjem. |
| --- | --- |

(3)

Kot pri prvi seriji operacij CUODR bo zato, da bi se olajšalo sodelovanje institucij, ki si iz organizacijskih razlogov od Eurosistema izposojajo prek skupine, tudi pri operacijah CUODR-II možno sodelovanje v okviru skupine, kadar obstaja institucionalna podlaga za skupinsko obravnavanje. Sodelovanje skupine bo potekalo prek enega določenega člana skupine in na podlagi izpolnitve predpisanih pogojev. Za obravnavanje vprašanj, povezanih s porazdelitvijo likvidnosti znotraj skupine, bodo morali poleg tega v primeru skupin, oblikovanih na podlagi tesnih povezav med člani, vsi člani skupine formalno pisno potrditi, da sodelujejo v skupini. Skupina za sodelovanje v operacijah CUODR, ki je bila priznana za namene operacij CUODR v skladu s Sklepom ECB/2014/34, lahko sodeluje v operacijah CUODR-II kot skupina za sodelovanje v operacijah CUODR-II ob upoštevanju nekaterih postopkov v zvezi z obveščanjem in priznavanjem.

| (4) | Celotni znesek, ki se lahko izposodi v okviru vseh operacij CUODR-II, bo določen na podlagi skupnega stanja primernih posojil udeleženca nefinančnemu zasebnemu sektorju na dan 31. januarja 2016, zmanjšano za stanje sredstev, ki si jih je udeleženec v operacijah CUODR-II prej izposodil v prvih dveh operacijah CUODR, izvedenih septembra in decembra 2014 v skladu s Sklepom ECB/2014/34, na datum poravnave operacije CUODR-II. |
| --- | --- |

(4)

Celotni znesek, ki se lahko izposodi v okviru vseh operacij CUODR-II, bo določen na podlagi skupnega stanja primernih posojil udeleženca nefinančnemu zasebnemu sektorju na dan 31. januarja 2016, zmanjšano za stanje sredstev, ki si jih je udeleženec v operacijah CUODR-II prej izposodil v prvih dveh operacijah CUODR, izvedenih septembra in decembra 2014 v skladu s Sklepom ECB/2014/34, na datum poravnave operacije CUODR-II.

| (5) | Obrestna mera za vsako operacijo CUODR-II bo določena na podlagi preteklega posojanja udeleženca v obdobju od 1. februarja 2016 do 31. januarja 2018 v skladu z načeli, določenimi v tem sklepu. |
| --- | --- |

(5)

Obrestna mera za vsako operacijo CUODR-II bo določena na podlagi preteklega posojanja udeleženca v obdobju od 1. februarja 2016 do 31. januarja 2018 v skladu z načeli, določenimi v tem sklepu.

| (6) | Po 24 mesecih po poravnavi vsake operacije CUODR-II bodo imeli udeleženci možnost, da v skladu s predpisanimi postopki četrtletno odplačujejo dodeljene zneske. |
| --- | --- |

(6)

Po 24 mesecih po poravnavi vsake operacije CUODR-II bodo imeli udeleženci možnost, da v skladu s predpisanimi postopki četrtletno odplačujejo dodeljene zneske.

| (7) | Za institucije, ki želijo sodelovati v operacijah CUODR-II, bodo veljale nekatere zahteve za poročanje. Poročani podatki se bodo uporabili: (a) pri določanju možnega obsega izposoje, (b) pri izračunu upoštevnega referenčnega zneska, (c) za ocenjevanje uspešnosti udeležencev v razmerju do njihovih referenčnih zneskov in (d) za druge analitične namene, ki so potrebni za izvajanje nalog Eurosistema. Predvideno je tudi, da lahko nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB), ki prejmejo poročane podatke, te podatke izmenjujejo znotraj Eurosistema, v obsegu in na ravni, ki sta potrebna za ustrezno izvajanje okvira operacij CUODR-II ter za analizo njegove učinkovitosti in druge analitične namene Eurosistema. Poročani podatki se lahko izmenjujejo znotraj Eurosistema za potrebe preverjanja predloženih podatkov. |
| --- | --- |

(7)

Za institucije, ki želijo sodelovati v operacijah CUODR-II, bodo veljale nekatere zahteve za poročanje. Poročani podatki se bodo uporabili: (a) pri določanju možnega obsega izposoje, (b) pri izračunu upoštevnega referenčnega zneska, (c) za ocenjevanje uspešnosti udeležencev v razmerju do njihovih referenčnih zneskov in (d) za druge analitične namene, ki so potrebni za izvajanje nalog Eurosistema. Predvideno je tudi, da lahko nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB), ki prejmejo poročane podatke, te podatke izmenjujejo znotraj Eurosistema, v obsegu in na ravni, ki sta potrebna za ustrezno izvajanje okvira operacij CUODR-II ter za analizo njegove učinkovitosti in druge analitične namene Eurosistema. Poročani podatki se lahko izmenjujejo znotraj Eurosistema za potrebe preverjanja predloženih podatkov.

| (8) | Da bi imele kreditne institucije na voljo dovolj časa za operativno pripravo na prvo operacijo CUODR-II, bi moral ta sklep začeti veljati brez nepotrebnega odlašanja – |
| --- | --- |

(8)

Da bi imele kreditne institucije na voljo dovolj časa za operativno pripravo na prvo operacijo CUODR-II, bi moral ta sklep začeti veljati brez nepotrebnega odlašanja –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „referenčni znesek neto posojanja“ pomeni znesek primernega neto posojanja, ki ga mora udeleženec preseči v obdobju od 1. februarja 2016 do 31. januarja 2018, da bi bil za svoje izposojanje v okviru operacij CUODR-II upravičen do obrestne mere, ki je nižja od uporabljene začetne obrestne mere in se izračuna v skladu z načeli in podrobnimi določbami, določenimi v členu 4 oziroma Prilogi I; |
| --- | --- |

1.

„referenčni znesek neto posojanja“ pomeni znesek primernega neto posojanja, ki ga mora udeleženec preseči v obdobju od 1. februarja 2016 do 31. januarja 2018, da bi bil za svoje izposojanje v okviru operacij CUODR-II upravičen do obrestne mere, ki je nižja od uporabljene začetne obrestne mere in se izračuna v skladu z načeli in podrobnimi določbami, določenimi v členu 4 oziroma Prilogi I;

| 2. | „referenčno stanje“ pomeni vsoto primernih posojil udeleženca, neporavnanih na dan 31. januarja 2016, in referenčnega zneska neto posojanja udeleženca, ki se izračuna v skladu z načeli in podrobnimi določbami, določenimi v členu 4 oziroma Prilogi I; |
| --- | --- |

2.

„referenčno stanje“ pomeni vsoto primernih posojil udeleženca, neporavnanih na dan 31. januarja 2016, in referenčnega zneska neto posojanja udeleženca, ki se izračuna v skladu z načeli in podrobnimi določbami, določenimi v členu 4 oziroma Prilogi I;

| 3. | „zgornja meja protiponudbe“ pomeni najvišji znesek, ki si ga udeleženec lahko izposodi v kateri koli operaciji CUODR-II, izračunan v skladu z načeli in podrobnimi določbami, določenimi v členu 4 oziroma Prilogi I; |
| --- | --- |

3.

„zgornja meja protiponudbe“ pomeni najvišji znesek, ki si ga udeleženec lahko izposodi v kateri koli operaciji CUODR-II, izračunan v skladu z načeli in podrobnimi določbami, določenimi v členu 4 oziroma Prilogi I;

| 4. | „možni obseg izposoje“ pomeni celotni znesek, ki si ga udeleženec lahko izposodi v vseh operacijah CUODR-II, izračunan v skladu z načeli in podrobnimi določbami, določenimi v členu 4 oziroma Prilogi I; |
| --- | --- |

4.

„možni obseg izposoje“ pomeni celotni znesek, ki si ga udeleženec lahko izposodi v vseh operacijah CUODR-II, izračunan v skladu z načeli in podrobnimi določbami, določenimi v členu 4 oziroma Prilogi I;

| 5. | „kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, kakor je opredeljena v točki 14 člena 2 Smernice Evropske centralne banke (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (2); |
| --- | --- |

5.

„kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, kakor je opredeljena v točki 14 člena 2 Smernice Evropske centralne banke (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (2);

2

| 6. | „primerna posojila“ pomenijo posojila nefinančnim družbam in gospodinjstvom (vključno z nepridobitnimi institucijami, ki opravljajo storitve za gospodinjstva), ki so rezidenti, kakor je opredeljeno v točki 4 člena 1 Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 (3), v državah članicah, katerih valuta je euro, razen posojil gospodinjstvom za nakup hiše, kakor je podrobneje opredeljeno v Prilogi II; |
| --- | --- |

6.

„primerna posojila“ pomenijo posojila nefinančnim družbam in gospodinjstvom (vključno z nepridobitnimi institucijami, ki opravljajo storitve za gospodinjstva), ki so rezidenti, kakor je opredeljeno v točki 4 člena 1 Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 (3), v državah članicah, katerih valuta je euro, razen posojil gospodinjstvom za nakup hiše, kakor je podrobneje opredeljeno v Prilogi II;

3

| 7. | „primerno neto posojanje“ pomeni bruto posojanje v obliki primernih posojil v določenem obdobju, zmanjšano za odplačila stanj primernih posojil, kakor je podrobneje opredeljeno v Prilogi II; |
| --- | --- |

7.

„primerno neto posojanje“ pomeni bruto posojanje v obliki primernih posojil v določenem obdobju, zmanjšano za odplačila stanj primernih posojil, kakor je podrobneje opredeljeno v Prilogi II;

| 8. | „prvo referenčno obdobje“ pomeni obdobje od 1. februarja 2015 do 31. januarja 2016; |
| --- | --- |

8.

„prvo referenčno obdobje“ pomeni obdobje od 1. februarja 2015 do 31. januarja 2016;

| 9. | „denarna finančna institucija“ (MFI) pomeni denarno finančno institucijo, kakor je opredeljena v točki (a) člena 1 Uredbe (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/33) (4); |
| --- | --- |

9.

„denarna finančna institucija“ (MFI) pomeni denarno finančno institucijo, kakor je opredeljena v točki (a) člena 1 Uredbe (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/33) (4);

4

| 10. | „koda MFI“ pomeni enolično identifikacijsko kodo za MFI na seznamu MFI, ki ga za statistične namene vodi in objavi Evropska centralna banka (ECB) v skladu s členom 4 Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33); |
| --- | --- |

10.

„koda MFI“ pomeni enolično identifikacijsko kodo za MFI na seznamu MFI, ki ga za statistične namene vodi in objavi Evropska centralna banka (ECB) v skladu s členom 4 Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33);

| 11. | „stanja primernih posojil“ pomenijo neporavnana primerna posojila v bilanci stanja, brez primernih posojil, ki so bila olistinjena ali drugače prenesena in katerih pripoznanje v bilanci stanja ni bilo odpravljeno, kakor je podrobneje opredeljeno v Prilogi II; |
| --- | --- |

11.

„stanja primernih posojil“ pomenijo neporavnana primerna posojila v bilanci stanja, brez primernih posojil, ki so bila olistinjena ali drugače prenesena in katerih pripoznanje v bilanci stanja ni bilo odpravljeno, kakor je podrobneje opredeljeno v Prilogi II;

| 12. | „udeleženec“ pomeni nasprotno stranko, ki je primerna za sodelovanje v operacijah odprtega trga denarne politike Eurosistema v skladu s Smernico (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) in ki predloži protiponudbe v avkcijskih postopkih operacij CUODR-II, bodisi individualno bodisi v okviru skupine kot vodilna institucija, ter ki ima vse pravice in obveznosti, povezane z njenim sodelovanjem v avkcijskih postopkih operacij CUODR-II; |
| --- | --- |

12.

„udeleženec“ pomeni nasprotno stranko, ki je primerna za sodelovanje v operacijah odprtega trga denarne politike Eurosistema v skladu s Smernico (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) in ki predloži protiponudbe v avkcijskih postopkih operacij CUODR-II, bodisi individualno bodisi v okviru skupine kot vodilna institucija, ter ki ima vse pravice in obveznosti, povezane z njenim sodelovanjem v avkcijskih postopkih operacij CUODR-II;

| 13. | „zadevna NCB“ v zvezi s posameznim udeležencem pomeni NCB države članice, v kateri je udeleženec ustanovljen; |
| --- | --- |

13.

„zadevna NCB“ v zvezi s posameznim udeležencem pomeni NCB države članice, v kateri je udeleženec ustanovljen;

| 14. | „drugo referenčno obdobje“ pomeni obdobje od 1. februarja 2016 do 31. januarja 2018. |
| --- | --- |

14.

„drugo referenčno obdobje“ pomeni obdobje od 1. februarja 2016 do 31. januarja 2018.

Člen 2

Druga serija ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja

1.   Eurosistem izvede štiri operacije CUODR-II v skladu z okvirnim koledarjem za operacije CUODR-II, objavljenim na spletni strani ECB.

2.   Vsaka operacija CUODR-II zapade štiri leta po ustreznem datumu poravnave, in sicer na dan, ki se ujema z datumom poravnave operacije glavnega refinanciranja Eurosistema, v skladu z okvirnim koledarjem za operacije CUODR-II, objavljenim na spletni strani ECB.

3.   Operacije CUODR-II:

| (a) | so povratne operacije za povečevanje likvidnosti; |
| --- | --- |

(a)

so povratne operacije za povečevanje likvidnosti;

| (b) | decentralizirano izvajajo NCB; |
| --- | --- |

(b)

decentralizirano izvajajo NCB;

| (c) | se izvajajo v obliki standardnih avkcij in |
| --- | --- |

(c)

se izvajajo v obliki standardnih avkcij in

| (d) | se izvajajo v obliki avkcij s fiksno mero. |
| --- | --- |

(d)

se izvajajo v obliki avkcij s fiksno mero.

4.   Za operacije CUODR-II se uporabljajo standardni pogoji, po katerih so NCB pripravljene skleniti kreditne posle, razen če ta sklep določa drugače. Ti pogoji vključujejo postopke za izvajanje operacij odprtega trga, kriterije za ugotavljanje primernosti nasprotnih strank in zavarovanja za namene kreditnih poslov Eurosistema ter sankcije za primer neizpolnitve obveznosti nasprotne stranke. Vsi ti pogoji so določeni v splošnem in začasnem pravnem okviru, ki se uporablja za operacije refinanciranja, kakor je izveden v nacionalnih pogodbenih dogovorih in/ali predpisih NCB.

5.   V primeru nasprotja med tem sklepom in Smernico (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) ali katerim koli drugim pravnim aktom ECB, ki določa pravni okvir za operacije dolgoročnejšega refinanciranja, in/ali katerim koli nacionalnim ukrepom, ki ta okvir izvaja na nacionalni ravni, prevlada ta sklep.

Člen 3

Sodelovanje

1.   Institucije lahko sodelujejo v operacijah CUODR-II individualno, če so primerne nasprotne stranke za operacije odprtega trga denarne politike Eurosistema.

2.   Institucije lahko sodelujejo v operacijah CUODR-II v okviru skupine, in sicer z oblikovanjem skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II. Sodelovanje v okviru skupine je pomembno za izračunavanje upoštevnega možnega obsega izposoje in referenčnih zneskov, kakor je določeno v členu 4, ter za povezane obveznosti poročanja, kakor je določeno v členu 7. Za sodelovanje v okviru skupine veljajo naslednje omejitve:

| (a) | institucija ne sme biti član več kot ene skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II; |
| --- | --- |

(a)

institucija ne sme biti član več kot ene skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II;

| (b) | institucija, ki v operacijah CUODR-II sodeluje v okviru skupine, ne sme sodelovati individualno; |
| --- | --- |

(b)

institucija, ki v operacijah CUODR-II sodeluje v okviru skupine, ne sme sodelovati individualno;

| (c) | institucija, ki je imenovana kot vodilna institucija, je edini član skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, ki lahko sodeluje v avkcijskih postopkih operacij CUODR-II, in |
| --- | --- |

(c)

institucija, ki je imenovana kot vodilna institucija, je edini član skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, ki lahko sodeluje v avkcijskih postopkih operacij CUODR-II, in

| (d) | sestava skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II in njena vodilna institucija morata ostati nespremenjeni pri vseh operacijah CUODR-II, ob upoštevanju odstavkov 6 in 7 tega člena. |
| --- | --- |

(d)

sestava skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II in njena vodilna institucija morata ostati nespremenjeni pri vseh operacijah CUODR-II, ob upoštevanju odstavkov 6 in 7 tega člena.

3.   Za sodelovanje v operacijah CUODR-II prek skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji.

| (a) | Z učinkom od zadnjega dne v mesecu pred predložitvijo vloge iz točke (d) tega odstavka za vsakega člana določene skupine velja, da:






  (i) | je v tesni povezavi z drugim članom skupine, pri čemer „tesna povezava“ pomeni, kakor je opredeljeno v členu 138 Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60), sklicevanja na „nasprotno stranko“, „garanta“, „izdajatelja“ ali „dolžnika“ v navedenem členu pa se razumejo kot sklicevanja na člana skupine, ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Z učinkom od zadnjega dne v mesecu pred predložitvijo vloge iz točke (d) tega odstavka za vsakega člana določene skupine velja, da:

(i)

je v tesni povezavi z drugim članom skupine, pri čemer „tesna povezava“ pomeni, kakor je opredeljeno v členu 138 Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60), sklicevanja na „nasprotno stranko“, „garanta“, „izdajatelja“ ali „dolžnika“ v navedenem členu pa se razumejo kot sklicevanja na člana skupine, ali

| (ii) | izpolnjuje zahtevane rezerve pri Eurosistemu v skladu z Uredbo (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke (ECB/2003/9) (5) posredno prek drugega člana skupine ali ga drug član skupine uporablja za posredno izpolnjevanje zahtevanih rezerv pri Eurosistemu. |
| --- | --- |

(ii)

izpolnjuje zahtevane rezerve pri Eurosistemu v skladu z Uredbo (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke (ECB/2003/9) (5) posredno prek drugega člana skupine ali ga drug član skupine uporablja za posredno izpolnjevanje zahtevanih rezerv pri Eurosistemu.

| (b) | Skupina imenuje enega člana kot vodilno institucijo za skupino. Vodilna institucija mora biti primerna nasprotna stranka za operacije odprtega trga denarne politike Eurosistema. |
| --- | --- |

(b)

Skupina imenuje enega člana kot vodilno institucijo za skupino. Vodilna institucija mora biti primerna nasprotna stranka za operacije odprtega trga denarne politike Eurosistema.

| (c) | Vsak član skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II mora biti kreditna institucija, ustanovljena v državi članici, katere valuta je euro, in mora izpolnjevati kriterije, določene v točkah (a), (b) in (c) člena 55 Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60). |
| --- | --- |

(c)

Vsak član skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II mora biti kreditna institucija, ustanovljena v državi članici, katere valuta je euro, in mora izpolnjevati kriterije, določene v točkah (a), (b) in (c) člena 55 Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60).

| (d) | Ob upoštevanju točke (e) vodilna institucija predloži vlogo za sodelovanje skupine svoji NCB v skladu z okvirnim koledarjem za operacije CUODR-II, objavljenim na spletni strani ECB. Vloga vsebuje:






  (i) | ime vodilne institucije; |
| --- | --- | --- |

(d)

Ob upoštevanju točke (e) vodilna institucija predloži vlogo za sodelovanje skupine svoji NCB v skladu z okvirnim koledarjem za operacije CUODR-II, objavljenim na spletni strani ECB. Vloga vsebuje:

(i)

ime vodilne institucije;

| (ii) | seznam kod MFI in imen vseh institucij, ki se vključijo v skupino za sodelovanje v operacijah CUODR-II; |
| --- | --- |

(ii)

seznam kod MFI in imen vseh institucij, ki se vključijo v skupino za sodelovanje v operacijah CUODR-II;

| (iii) | obrazložitev podlage za vlogo skupine, ki vključuje seznam tesnih povezav med člani skupine in/ali razmerij med njimi pri posrednem izpolnjevanju obveznih rezerv, pri čemer se vsak član označi s kodo MFI; |
| --- | --- |

(iii)

obrazložitev podlage za vlogo skupine, ki vključuje seznam tesnih povezav med člani skupine in/ali razmerij med njimi pri posrednem izpolnjevanju obveznih rezerv, pri čemer se vsak član označi s kodo MFI;

| (iv) | v primeru članov skupine, ki izpolnjujejo pogoje, določene v točki (a)(ii): pisno potrditev vodilne institucije, da je vsak član njene skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II sprejel formalno odločitev, da bo član te skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II in da ne bo sodeloval v operacijah CUODR-II kot individualna nasprotna stranka ali kot član druge skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, skupaj z ustreznim dokazilom, da so pisno potrditev vodilne institucije podpisali ustrezno pooblaščeni podpisniki. Vodilna institucija lahko da potrebno potrditev v zvezi s člani svoje skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, če obstajajo sporazumi, kakor so tisti za posredno izpolnjevanje obveznih rezerv v skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9), ki izrecno določajo, da zadevni člani skupine sodelujejo v Eurosistemovih operacijah odprtega trga izključno prek vodilne institucije. Zadevna NCB lahko v sodelovanju z NCB zadevnih članov skupine preveri veljavnost pisne potrditve; in |
| --- | --- |

(iv)

v primeru članov skupine, ki izpolnjujejo pogoje, določene v točki (a)(ii): pisno potrditev vodilne institucije, da je vsak član njene skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II sprejel formalno odločitev, da bo član te skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II in da ne bo sodeloval v operacijah CUODR-II kot individualna nasprotna stranka ali kot član druge skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, skupaj z ustreznim dokazilom, da so pisno potrditev vodilne institucije podpisali ustrezno pooblaščeni podpisniki. Vodilna institucija lahko da potrebno potrditev v zvezi s člani svoje skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, če obstajajo sporazumi, kakor so tisti za posredno izpolnjevanje obveznih rezerv v skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9), ki izrecno določajo, da zadevni člani skupine sodelujejo v Eurosistemovih operacijah odprtega trga izključno prek vodilne institucije. Zadevna NCB lahko v sodelovanju z NCB zadevnih članov skupine preveri veljavnost pisne potrditve; in

| (v) | v primeru člana skupine, za katerega velja točka (a)(i): (1) pisno potrditev tega člana skupine o njegovi formalni odločitvi, da bo član zadevne skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II in da ne bo sodeloval v operacijah CUODR-II kot individualna nasprotna stranka ali kot član druge skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, in (2) ustrezno dokazilo, ki ga potrdi NCB tega člana skupine, da je bila ta formalna odločitev sprejeta na najvišji ravni odločanja v korporativni strukturi člana, kot je upravni odbor ali enakovreden organ odločanja, v skladu z veljavnimi predpisi. |
| --- | --- |

(v)

v primeru člana skupine, za katerega velja točka (a)(i): (1) pisno potrditev tega člana skupine o njegovi formalni odločitvi, da bo član zadevne skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II in da ne bo sodeloval v operacijah CUODR-II kot individualna nasprotna stranka ali kot član druge skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, in (2) ustrezno dokazilo, ki ga potrdi NCB tega člana skupine, da je bila ta formalna odločitev sprejeta na najvišji ravni odločanja v korporativni strukturi člana, kot je upravni odbor ali enakovreden organ odločanja, v skladu z veljavnimi predpisi.

| (e) | Skupina za sodelovanje v operacijah CUODR, ki je bila priznana za namene sodelovanja v operacijah CUODR v skladu s Sklepom ECB/2014/34, lahko sodeluje v operacijah CUODR-II kot skupina za sodelovanje v operacijah CUODR-II pod pogojem, da njena vodilna institucija zadevni NCB predloži pisno obvestilo o tem v skladu z okvirnim koledarjem za operacije CUODR-II, objavljenim na spletni strani ECB. Obvestilo vsebuje:






  (i) | seznam članov skupine za sodelovanje v operacijah CUODR, ki so sprejeli formalno odločitev, da bodo člani zadevne skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II in da ne bodo sodelovali v operacijah CUODR-II kot individualne nasprotne stranke ali kot člani drugih skupin za sodelovanje v operacijah CUODR-II. V primeru članov skupine, ki izpolnjujejo pogoje, določene v točki (a)(ii), lahko vodilna institucija predloži potrebno obvestilo, če obstajajo sporazumi, kakor so navedeni v točki (d)(iv), ki izrecno določajo, da zadevni člani skupine sodelujejo v Eurosistemovih operacijah odprtega trga izključno prek vodilne institucije. Zadevna NCB lahko v sodelovanju z NCB zadevnih članov skupine preveri veljavnost tega seznama; in |
| --- | --- | --- |

(e)

Skupina za sodelovanje v operacijah CUODR, ki je bila priznana za namene sodelovanja v operacijah CUODR v skladu s Sklepom ECB/2014/34, lahko sodeluje v operacijah CUODR-II kot skupina za sodelovanje v operacijah CUODR-II pod pogojem, da njena vodilna institucija zadevni NCB predloži pisno obvestilo o tem v skladu z okvirnim koledarjem za operacije CUODR-II, objavljenim na spletni strani ECB. Obvestilo vsebuje:

(i)

seznam članov skupine za sodelovanje v operacijah CUODR, ki so sprejeli formalno odločitev, da bodo člani zadevne skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II in da ne bodo sodelovali v operacijah CUODR-II kot individualne nasprotne stranke ali kot člani drugih skupin za sodelovanje v operacijah CUODR-II. V primeru članov skupine, ki izpolnjujejo pogoje, določene v točki (a)(ii), lahko vodilna institucija predloži potrebno obvestilo, če obstajajo sporazumi, kakor so navedeni v točki (d)(iv), ki izrecno določajo, da zadevni člani skupine sodelujejo v Eurosistemovih operacijah odprtega trga izključno prek vodilne institucije. Zadevna NCB lahko v sodelovanju z NCB zadevnih članov skupine preveri veljavnost tega seznama; in

| (ii) | ustrezno dokazilo, kakor ga lahko zahteva NCB vodilne institucije, da so ga podpisali ustrezno pooblaščeni podpisniki. |
| --- | --- |

(ii)

ustrezno dokazilo, kakor ga lahko zahteva NCB vodilne institucije, da so ga podpisali ustrezno pooblaščeni podpisniki.

| (f) | Vodilna institucija pridobi od svoje NCB potrditev, da je bila skupina za sodelovanje v operacijah CUODR-II priznana. Preden izda potrditev, lahko zadevna NCB od vodilne institucije zahteva vse dodatne informacije, ki so pomembne za njeno oceno potencialne skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II. Zadevna NCB pri svoji oceni vloge skupine upošteva tudi ocene NCB članov skupine, ki so lahko potrebne, kot je preveritev dokumentacije, predložene v skladu s točko (d) ali (e). |
| --- | --- |

(f)

Vodilna institucija pridobi od svoje NCB potrditev, da je bila skupina za sodelovanje v operacijah CUODR-II priznana. Preden izda potrditev, lahko zadevna NCB od vodilne institucije zahteva vse dodatne informacije, ki so pomembne za njeno oceno potencialne skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II. Zadevna NCB pri svoji oceni vloge skupine upošteva tudi ocene NCB članov skupine, ki so lahko potrebne, kot je preveritev dokumentacije, predložene v skladu s točko (d) ali (e).

Za namene tega sklepa se lahko kot primerni vložniki vloge za priznanje skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II obravnavajo tudi kreditne institucije, ki so predmet konsolidiranega nadzora, vključno s podružnicami iste kreditne institucije, in morajo smiselno izpolnjevati pogoje, določene v tem členu. To lajša oblikovanje skupin za sodelovanje v operacijah CUODR-II med takimi institucijami, kadar so del istega pravnega subjekta. Za namene potrditve oblikovanja ali spremembe sestave tovrstne skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II se uporablja odstavek 3(d)(iv) oziroma odstavek 6(b)(ii)(4).

4.   Če institucija ali več institucij, vključenih v vlogo za priznanje skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, ne izpolnjuje pogojev iz odstavka 3, lahko zadevna NCB vlogo predlagane skupine delno zavrne. V tem primeru se institucije, ki so predložile vlogo, lahko odločijo, ali bodo nastopale kot skupina za sodelovanje v operacijah CUODR-II v sestavi, omejeni na člane skupine, ki izpolnjujejo potrebne pogoje, ali bodo vlogo za priznanje skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II umaknile.

5.   V izjemnih primerih, kadar so za to objektivni razlogi, lahko Svet ECB odloči, da odstopi od pogojev, določenih v odstavkih 2 in 3.

6.   Brez poseganja v odstavek 5 se lahko sestava skupine, ki je bila priznana v skladu z odstavkom 3, spremeni v naslednjih okoliščinah:

| (a) | Član skupine se izključi iz skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, če več ne izpolnjuje zahtev iz točke (a) ali (c) odstavka 3. NCB zadevnega člana skupine obvesti vodilno institucijo o tem, da član skupine ne izpolnjuje teh zahtev.
  V takih primerih zadevna vodilna institucija obvesti zadevno NCB o spremembi statusa člana njene skupine. |
| --- | --- |

(a)

Član skupine se izključi iz skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, če več ne izpolnjuje zahtev iz točke (a) ali (c) odstavka 3. NCB zadevnega člana skupine obvesti vodilno institucijo o tem, da član skupine ne izpolnjuje teh zahtev.

V takih primerih zadevna vodilna institucija obvesti zadevno NCB o spremembi statusa člana njene skupine.

| (b) | Če se v zvezi s skupino za sodelovanje v operacijah CUODR-II vzpostavijo dodatne tesne povezave ali posredno izpolnjevanje zahtevanih rezerv pri Eurosistemu po zadnjem dnevu v mesecu pred predložitvijo vloge iz točke (d) odstavka 3, se lahko sestava skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II spremeni, da se upošteva vstop novega člana, pod pogojem, da:






  (i) | vodilna institucija svoji NCB predloži vlogo za priznanje spremembe sestave skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II; |
| --- | --- | --- |

(b)

Če se v zvezi s skupino za sodelovanje v operacijah CUODR-II vzpostavijo dodatne tesne povezave ali posredno izpolnjevanje zahtevanih rezerv pri Eurosistemu po zadnjem dnevu v mesecu pred predložitvijo vloge iz točke (d) odstavka 3, se lahko sestava skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II spremeni, da se upošteva vstop novega člana, pod pogojem, da:

(i)

vodilna institucija svoji NCB predloži vlogo za priznanje spremembe sestave skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II;

| (ii) | vloga iz točke (i) vsebuje:






  (1) | ime vodilne institucije; |
| --- | --- | --- |

(ii)

vloga iz točke (i) vsebuje:

(1)

ime vodilne institucije;

| (2) | seznam kod MFI in imen vseh institucij, ki naj bi bile vključene v novo sestavo skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II; |
| --- | --- |

(2)

seznam kod MFI in imen vseh institucij, ki naj bi bile vključene v novo sestavo skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II;

| (3) | obrazložitev podlage za vlogo, vključno s podrobnostmi o spremembah tesnih povezav med člani skupine in/ali razmerij med njimi pri posrednem izpolnjevanju obveznih rezerv, pri čemer se vsak član označi s kodo MFI; |
| --- | --- |

(3)

obrazložitev podlage za vlogo, vključno s podrobnostmi o spremembah tesnih povezav med člani skupine in/ali razmerij med njimi pri posrednem izpolnjevanju obveznih rezerv, pri čemer se vsak član označi s kodo MFI;

| (4) | v primeru članov skupine, za katere velja točka (ii) odstavka 3(a): pisno potrditev vodilne institucije, da je vsak član njene skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II sprejel formalno odločitev, da bo član zadevne skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II in da ne bo sodeloval v operacijah CUODR-II kot individualna nasprotna stranka ali kot član druge skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II. Vodilna institucija lahko da potrebno potrditev v zvezi s člani svoje skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, če obstajajo sporazumi, kakor so tisti za posredno izpolnjevanje obveznih rezerv v skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9), ki izrecno določajo, da zadevni člani skupine sodelujejo v Eurosistemovih operacijah odprtega trga izključno prek vodilne institucije. Zadevna NCB lahko v sodelovanju z NCB zadevnih članov skupine preveri veljavnost te pisne potrditve; in |
| --- | --- |

(4)

v primeru članov skupine, za katere velja točka (ii) odstavka 3(a): pisno potrditev vodilne institucije, da je vsak član njene skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II sprejel formalno odločitev, da bo član zadevne skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II in da ne bo sodeloval v operacijah CUODR-II kot individualna nasprotna stranka ali kot član druge skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II. Vodilna institucija lahko da potrebno potrditev v zvezi s člani svoje skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, če obstajajo sporazumi, kakor so tisti za posredno izpolnjevanje obveznih rezerv v skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9), ki izrecno določajo, da zadevni člani skupine sodelujejo v Eurosistemovih operacijah odprtega trga izključno prek vodilne institucije. Zadevna NCB lahko v sodelovanju z NCB zadevnih članov skupine preveri veljavnost te pisne potrditve; in

| (5) | v primeru članov skupine, za katere velja točka (i) odstavka 3(a): pisno potrditev vsakega dodatnega člana o njegovi formalni odločitvi, da bo član zadevne skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II in da ne bo sodeloval v operacijah CUODR-II kot individualna nasprotna stranka ali kot član druge skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, ter pisno potrditev vsakega člana skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, vključenega v staro in novo sestavo, o njegovi formalni odločitvi, da soglaša z novo sestavo skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, skupaj z ustreznim dokazilom, ki ga potrdi NCB zadevnega člana skupine, kakor je podrobneje določeno v točki (v) odstavka 3(d); in |
| --- | --- |

(5)

v primeru članov skupine, za katere velja točka (i) odstavka 3(a): pisno potrditev vsakega dodatnega člana o njegovi formalni odločitvi, da bo član zadevne skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II in da ne bo sodeloval v operacijah CUODR-II kot individualna nasprotna stranka ali kot član druge skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, ter pisno potrditev vsakega člana skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, vključenega v staro in novo sestavo, o njegovi formalni odločitvi, da soglaša z novo sestavo skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, skupaj z ustreznim dokazilom, ki ga potrdi NCB zadevnega člana skupine, kakor je podrobneje določeno v točki (v) odstavka 3(d); in

| (iii) | vodilna institucija je od svoje NCB pridobila potrditev, da je bila spremenjena skupina za sodelovanje v operacijah CUODR-II priznana. Preden izda potrditev, lahko zadevna NCB od vodilne institucije zahteva vse dodatne informacije, ki so pomembne za njeno oceno nove sestave skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II. Zadevna NCB mora pri svoji oceni vloge skupine upoštevati tudi potrebne ocene NCB članov skupine, kot je preveritev dokumentacije, predložene v skladu s točko (ii). |
| --- | --- |

(iii)

vodilna institucija je od svoje NCB pridobila potrditev, da je bila spremenjena skupina za sodelovanje v operacijah CUODR-II priznana. Preden izda potrditev, lahko zadevna NCB od vodilne institucije zahteva vse dodatne informacije, ki so pomembne za njeno oceno nove sestave skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II. Zadevna NCB mora pri svoji oceni vloge skupine upoštevati tudi potrebne ocene NCB članov skupine, kot je preveritev dokumentacije, predložene v skladu s točko (ii).

| (c) | Če pride v zvezi s skupino za sodelovanje v operacijah CUODR-II po zadnjem dnevu v mesecu pred predložitvijo vloge iz točke (d) odstavka 3 do združitve, prevzema ali delitve, ki vključuje člane skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, in to dejanje ne povzroči sprememb v sklopu primernih posojil, se lahko sestava skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II spremeni, da se upošteva ta združitev, prevzem ali delitev, pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji iz točke (b). |
| --- | --- |

(c)

Če pride v zvezi s skupino za sodelovanje v operacijah CUODR-II po zadnjem dnevu v mesecu pred predložitvijo vloge iz točke (d) odstavka 3 do združitve, prevzema ali delitve, ki vključuje člane skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, in to dejanje ne povzroči sprememb v sklopu primernih posojil, se lahko sestava skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II spremeni, da se upošteva ta združitev, prevzem ali delitev, pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji iz točke (b).

7.   Kadar Svet ECB sprejme spremembe sestave skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II v skladu z odstavkom 5 ali se sestava skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II spremeni v skladu z odstavkom 6, se uporablja naslednje, razen če Svet ECB odloči drugače:

| (a) | v zvezi s spremembami, za katere velja odstavek 5 ali odstavek 6(b), lahko vodilna institucija prvič sodeluje v operaciji CUODR-II na podlagi nove sestave njene skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II šest tednov po tem, ko je vodilna institucija svoji NCB predložila uspešno vlogo za priznanje nove sestave skupine, in |
| --- | --- |

(a)

v zvezi s spremembami, za katere velja odstavek 5 ali odstavek 6(b), lahko vodilna institucija prvič sodeluje v operaciji CUODR-II na podlagi nove sestave njene skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II šest tednov po tem, ko je vodilna institucija svoji NCB predložila uspešno vlogo za priznanje nove sestave skupine, in

| (b) | institucija, ki ni več član skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, ne sme sodelovati v nobeni nadaljnji operaciji CUODR-II, niti individualno niti kot član druge skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, razen če predloži novo vlogo za sodelovanje v skladu z odstavkom 1, 3 ali 6. |
| --- | --- |

(b)

institucija, ki ni več član skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, ne sme sodelovati v nobeni nadaljnji operaciji CUODR-II, niti individualno niti kot član druge skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, razen če predloži novo vlogo za sodelovanje v skladu z odstavkom 1, 3 ali 6.

8.   Če vodilna institucija ni več primerna nasprotna stranka za sodelovanje v operacijah odprtega trga denarne politike Eurosistema, njena skupina za sodelovanje v operacijah CUODR-II ni več priznana in mora taka vodilna institucija odplačati vse zneske, ki si jih je izposodila v operacijah CUODR-II.

Člen 4

Možni obseg izposoje, zgornja meja protiponudbe in referenčni zneski

1.   Možni obseg izposoje, ki se uporablja za individualnega udeleženca, se izračuna na podlagi podatkov o posojilih, in sicer o stanjih primernih posojil individualnega udeleženca. Možni obseg izposoje, ki se uporablja za udeleženca, ki je vodilna institucija skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, se izračuna na podlagi agregiranih podatkov o posojilih, in sicer o stanjih primernih posojil vseh članov skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II.

2.   Možni obseg izposoje za vsakega udeleženca znaša 30 % njegovega skupnega stanja primernih posojil na dan 31. januarja 2016, zmanjšano za stanje sredstev, ki si jih je ta udeleženec v operacijah CUODR-II prej izposodil v prvih dveh operacijah CUODR, izvedenih septembra in decembra 2014 v skladu s Sklepom ECB/2014/34, na datum poravnave operacije CUODR-II, ob upoštevanju katerega koli pravno zavezujočega obvestila o predčasnem odplačilu, ki ga udeleženec predloži v skladu s členom 6 Sklepa ECB/2014/34, ali katerega koli pravno zavezujočega obvestila zadevne NCB o obveznem predčasnem odplačilu v skladu s členom 7 Sklepa ECB/2014/34. Ustrezni tehnični izračuni so določeni v Prilogi I.

3.   Če član skupine za sodelovanje v operacijah CUODR, priznane za namene operacij CUODR v skladu s Sklepom ECB/2014/34, ne želi biti član ustrezne skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, se za namene izračuna možnega obsega izposoje v operacijah CUODR-II za to kreditno institucijo kot individualnega udeleženca šteje, da si je ta institucija v operacijah CUODR, izvedenih septembra in decembra 2014, izposodila znesek, ki je enak stanju sredstev, ki si jih je v teh dveh operacijah izposodila vodilna institucija skupine za sodelovanje v operacijah CUODR, na datum poravnave operacije CUODR-II, pomnoženemu z deležem primernih posojil člana od primernih posojil skupine za sodelovanje v operacijah CUODR na dan 30. aprila 2014. Ta znesek se bo za namene izračuna možnega obsega izposoje vodilne institucije v operacijah CUODR-II odštel od zneska, za katerega se šteje, da si ga je zadevna skupina za sodelovanje v operacijah CUODR-II izposodila v operacijah CUODR, izvedenih septembra in decembra 2014.

4.   Zgornja meja protiponudbe vsakega udeleženca je enaka njegovemu možnemu obsegu izposoje, zmanjšano za zneske, ki so bili izposojeni v prejšnjih operacijah CUODR-II. Ta znesek se obravnava kot zgornji znesek protiponudbe za vsakega udeleženca in uporabljajo se pravila, ki veljajo za protiponudbe, ki presegajo zgornji znesek protiponudbe, kakor so določena v členu 36 Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60). Ustrezni tehnični izračuni so določeni v Prilogi I.

5.   Referenčni znesek neto posojanja udeleženca se določi na podlagi primernega neto posojanja v prvem referenčnem obdobju, in sicer:

| (a) | za udeležence, ki poročajo, da je bilo primerno neto posojanje v prvem referenčnem obdobju pozitivno ali enako nič, je referenčni znesek neto posojanja enak nič; |
| --- | --- |

(a)

za udeležence, ki poročajo, da je bilo primerno neto posojanje v prvem referenčnem obdobju pozitivno ali enako nič, je referenčni znesek neto posojanja enak nič;

| (b) | za udeležence, ki poročajo, da je bilo primerno neto posojanje v prvem referenčnem obdobju negativno, je referenčni znesek neto posojanja enak primernemu neto posojanju za prvo referenčno obdobje. |
| --- | --- |

(b)

za udeležence, ki poročajo, da je bilo primerno neto posojanje v prvem referenčnem obdobju negativno, je referenčni znesek neto posojanja enak primernemu neto posojanju za prvo referenčno obdobje.

Ustrezni tehnični izračuni so določeni v Prilogi I. Za udeležence, ki so pridobili dovoljenje za opravljanje bančnih storitev po 31. januarju 2015, je referenčni znesek neto posojanja enak nič, razen če Svet ECB, kadar je to objektivno utemeljeno, odloči drugače.

6.   Referenčno stanje udeleženca se določi kot vsota primernih posojil, neporavnanih na dan 31. januarja 2016, in referenčnega zneska neto posojanja. Ustrezni tehnični izračuni so določeni v Prilogi I.

Člen 5

Obresti

1.   Ob upoštevanju odstavka 2 je obrestna mera, ki se uporabi za znesek, izposojen v okviru vsake operacije CUODR-II, enaka obrestni meri za operacije glavnega refinanciranja, ki velja v času dodelitve na avkciji za zadevno operacijo CUODR-II.

2.   Obrestna mera, ki se uporabi za zneske, ki si jih izposodijo udeleženci, katerih primerno neto posojanje v drugem referenčnem obdobju presega njihov referenčni znesek neto posojanja, se poveže tudi z obrestno mero za mejni depozit, ki velja v času dodelitve v posamezni operaciji CUODR-II, v skladu s podrobnimi določbami in izračuni, določenimi v Prilogi I. Obrestna mera se udeležencem sporoči pred prvim datumom predčasnega odplačila v juniju 2018 v skladu z okvirnim koledarjem za operacije CUODR-II, objavljenim na spletni strani ECB.

3.   Obresti se plačajo za nazaj ob zapadlosti vsake operacije CUODR-II oziroma ob predčasnem odplačilu, kakor je določeno v členu 6.

4.   Če mora udeleženec zaradi uporabe pravnih sredstev, ki so na voljo NCB v skladu z njenimi pogodbenimi dogovori ali predpisi, odplačati stanja operacij CUODR-II, preden se temu udeležencu sporoči obrestna mera, ki se uporablja, je obrestna mera, ki se uporabi za zneske, ki si jih je ta udeleženec izposodil v vsaki operaciji CUODR-II, enaka obrestni meri za operacije glavnega refinanciranja, ki velja v času dodelitve na avkciji za zadevno operacijo CUODR-II.

Člen 6

Predčasno odplačilo

1.   Po 24 mesecih po poravnavi posamezne operacije CUODR-II imajo udeleženci vsake tri mesece možnost, da pred zapadlostjo prekinejo to operacijo CUODR-II ali znižajo njen znesek.

2.   Datumi predčasnih odplačil se ujemajo z datumom poravnave operacije glavnega refinanciranja Eurosistema, kakor določi Eurosistem.

3.   Da bi lahko udeleženec izkoristil postopek predčasnega odplačila, mora zadevno NCB obvestiti, da namerava opraviti odplačilo po postopku predčasnega odplačila na datum predčasnega odplačila, najmanj en teden pred tem datumom predčasnega odplačila.

4.   Obvestilo iz odstavka 3 postane za zadevnega udeleženca zavezujoče en teden pred datumom predčasnega odplačila, na katerega se nanaša. Če udeleženec do datuma odplačila v celoti ali delno ne poravna dolgovanega zneska po postopku predčasnega odplačila, ima to lahko za posledico naložitev denarne kazni. Denarna kazen, ki se uporabi, se izračuna v skladu s Prilogo VII k Smernici (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) in ustreza denarni kazni, ki se uporablja za neizpolnitev obveznosti ustreznega zavarovanja in poravnave zneska, ki je bil dodeljen nasprotni stranki v zvezi s povratnimi transakcijami za namene denarne politike. Naložitev denarne kazni ne posega v pravico NCB, da uporabi pravna sredstva, predvidena za pojav primera kršitve, kakor so določena v členu 166 Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60).

Člen 7

Zahteve za poročanje

1.   Vsak udeleženec v operacijah CUODR-II predloži zadevni NCB podatke, ki so navedeni v obrazcu za poročanje, določenem v Prilogi II, in sicer:

| (a) | podatke v zvezi s prvim referenčnim obdobjem za namene določitve možnega obsega izposoje, zgornjih mej protiponudbe in referenčnih zneskov za udeleženca (v nadaljnjem besedilu: prvo poročilo) ter |
| --- | --- |

(a)

podatke v zvezi s prvim referenčnim obdobjem za namene določitve možnega obsega izposoje, zgornjih mej protiponudbe in referenčnih zneskov za udeleženca (v nadaljnjem besedilu: prvo poročilo) ter

| (b) | podatke v zvezi z drugim referenčnim obdobjem za namene določitve obrestnih mer, ki se uporabijo (v nadaljnjem besedilu: drugo poročilo). |
| --- | --- |

(b)

podatke v zvezi z drugim referenčnim obdobjem za namene določitve obrestnih mer, ki se uporabijo (v nadaljnjem besedilu: drugo poročilo).

2.   Podatki se predložijo v skladu z:

| (a) | okvirnim koledarjem za operacije CUODR-II, objavljenim na spletni strani ECB; |
| --- | --- |

(a)

okvirnim koledarjem za operacije CUODR-II, objavljenim na spletni strani ECB;

| (b) | smernicami, določenimi v Prilogi II, in |
| --- | --- |

(b)

smernicami, določenimi v Prilogi II, in

| (c) | minimalnimi standardi za točnost in vsebinsko skladnost, določenimi v Prilogi IV k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). |
| --- | --- |

(c)

minimalnimi standardi za točnost in vsebinsko skladnost, določenimi v Prilogi IV k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33).

3.   Pojmi, uporabljeni v poročilu, ki ga predložijo udeleženci, se razlagajo v skladu z opredelitvami teh pojmov v Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33).

4.   Vodilne institucije skupin za sodelovanje v operacijah CUODR-II predložijo poročila, ki vsebujejo agregirane podatke za vse člane skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II. Poleg tega lahko NCB vodilne institucije ali NCB člana skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II ob uskladitvi z NCB vodilne institucije zahteva, da vodilna institucija predloži razčlenjene podatke za vsakega posameznega člana skupine.

5.   Vsak udeleženec zagotovi, da kakovost podatkov, ki se predložijo v skladu z odstavkoma 1 in 2, oceni zunanji revizor v skladu z naslednjimi pravili:

| (a) | podatke iz prvega poročila lahko revizor oceni v okviru revizije letnih računovodskih izkazov udeleženca in rezultati revizorjeve ocene se predložijo do roka, ki je določen v okvirnem koledarju za operacije CUODR-II, objavljenem na spletni strani ECB; |
| --- | --- |

(a)

podatke iz prvega poročila lahko revizor oceni v okviru revizije letnih računovodskih izkazov udeleženca in rezultati revizorjeve ocene se predložijo do roka, ki je določen v okvirnem koledarju za operacije CUODR-II, objavljenem na spletni strani ECB;

| (b) | rezultati revizorjeve ocene v zvezi z drugim poročilom se predložijo skupaj s tem drugim poročilom, razen če zadevna NCB v izjemnih okoliščinah odobri drugačen rok; v tem primeru se obrestna mera, ki se uporabi za zneske, ki si jih je izposodil udeleženec, ki je zaprosil za podaljšanje, sporoči šele po predložitvi rezultatov revizorjeve ocene; če se udeleženec po odobritvi zadevne NCB odloči za prekinitev ali znižanje zneska operacij CUODR-II, preden predloži rezultate revizorjeve ocene, je obrestna mera, ki se uporabi za zneske, ki jih mora ta udeleženec odplačati, enaka obrestni meri za operacije glavnega refinanciranja, ki velja v času dodelitve na avkciji za zadevno operacijo CUODR-II; |
| --- | --- |

(b)

rezultati revizorjeve ocene v zvezi z drugim poročilom se predložijo skupaj s tem drugim poročilom, razen če zadevna NCB v izjemnih okoliščinah odobri drugačen rok; v tem primeru se obrestna mera, ki se uporabi za zneske, ki si jih je izposodil udeleženec, ki je zaprosil za podaljšanje, sporoči šele po predložitvi rezultatov revizorjeve ocene; če se udeleženec po odobritvi zadevne NCB odloči za prekinitev ali znižanje zneska operacij CUODR-II, preden predloži rezultate revizorjeve ocene, je obrestna mera, ki se uporabi za zneske, ki jih mora ta udeleženec odplačati, enaka obrestni meri za operacije glavnega refinanciranja, ki velja v času dodelitve na avkciji za zadevno operacijo CUODR-II;

| (c) | revizorjeve ocene se osredotočijo na zahteve, določene v odstavkih 2 in 3. Revizor zlasti:






  (i) | oceni točnost predloženih podatkov s preveritvijo, da sklop primernih posojil udeleženca, v primeru vodilne institucije vključno s primernimi posojili članov njene skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, izpolnjuje kriterije primernosti; |
| --- | --- | --- |

(c)

revizorjeve ocene se osredotočijo na zahteve, določene v odstavkih 2 in 3. Revizor zlasti:

(i)

oceni točnost predloženih podatkov s preveritvijo, da sklop primernih posojil udeleženca, v primeru vodilne institucije vključno s primernimi posojili članov njene skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, izpolnjuje kriterije primernosti;

| (ii) | preveri, da so poročani podatki skladni s smernicami, ki so določene v Prilogi II, in s pojmi, ki jih uvaja Uredba (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33); |
| --- | --- |

(ii)

preveri, da so poročani podatki skladni s smernicami, ki so določene v Prilogi II, in s pojmi, ki jih uvaja Uredba (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33);

| (iii) | preveri, da so poročani podatki skladni s podatki, zbranimi na podlagi Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), in |
| --- | --- |

(iii)

preveri, da so poročani podatki skladni s podatki, zbranimi na podlagi Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), in

| (iv) | preveri, ali so vzpostavljene kontrole in postopki za preverjanje celovitosti, točnosti in skladnosti podatkov. |
| --- | --- |

(iv)

preveri, ali so vzpostavljene kontrole in postopki za preverjanje celovitosti, točnosti in skladnosti podatkov.

V primeru sodelovanja v okviru skupine se rezultati revizorjevih ocen izmenjajo z NCB drugih članov skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II. Na zahtevo NCB udeleženca se podrobni rezultati ocen, izvedenih v skladu s tem odstavkom, predložijo tej NCB in v primeru sodelovanja v okviru skupine nato izmenjajo z NCB članov skupine.

Eurosistem lahko določi dodatne usmeritve v zvezi z načinom izvedbe revizorjeve ocene in v tem primeru udeleženci zagotovijo, da revizorji te usmeritve uporabijo pri svoji oceni.

6.   Po spremembi sestave skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II ali reorganizaciji podjetij, kot je združitev, prevzem ali delitev, ki vpliva na sklop primernih posojil udeleženca, se predloži popravljeno prvo poročilo v skladu z navodili, prejetimi od NCB udeleženca. Zadevna NCB oceni vpliv popravka in sprejme ustrezne ukrepe. Taki ukrepi lahko vključujejo zahtevo za odplačilo izposojenih zneskov, ki ob upoštevanju spremembe sestave skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II ali reorganizacije podjetij presegajo zadevni možni obseg izposoje. Zadevni udeleženec (ki je lahko tudi novo ustanovljen subjekt na podlagi reorganizacije podjetij) predloži vse dodatne informacije, ki jih zadevna NCB zahteva za pomoč pri oceni vpliva popravka.

7.   Eurosistem lahko podatke, ki jih udeleženci predložijo v skladu s tem členom, uporabi za izvajanje okvira operacij CUODR-II ter za analizo njegove učinkovitosti in druge analitične namene Eurosistema.

Člen 8

Neizpolnjevanje zahtev za poročanje

1.   Kadar udeleženec ne predloži poročila ali ne izpolni zahtev glede revizije ali kadar se ugotovijo napake v poročanih podatkih, se uporablja naslednje:

| (a) | Če udeleženec do ustreznega roka ne predloži prvega poročila, se določi, da je njegov možni obseg izposoje enak nič. |
| --- | --- |

(a)

Če udeleženec do ustreznega roka ne predloži prvega poročila, se določi, da je njegov možni obseg izposoje enak nič.

| (b) | Če udeleženec do ustreznega roka ne predloži drugega poročila ali ne izpolni obveznosti, določenih v členu 7(5) ali (6), se za zneske, ki si jih ta udeleženec izposodi v okviru operacij CUODR-II, uporabi obrestna mera za operacije glavnega refinanciranja, ki velja v času dodelitve na avkciji za zadevno operacijo CUODR-II. |
| --- | --- |

(b)

Če udeleženec do ustreznega roka ne predloži drugega poročila ali ne izpolni obveznosti, določenih v členu 7(5) ali (6), se za zneske, ki si jih ta udeleženec izposodi v okviru operacij CUODR-II, uporabi obrestna mera za operacije glavnega refinanciranja, ki velja v času dodelitve na avkciji za zadevno operacijo CUODR-II.

| (c) | Če udeleženec v povezavi z revizijo iz člena 7(5) ali kako drugače v podatkih, ki jih je predložil v poročilih, ugotovi napake, vključno z netočnostmi in pomanjkljivostmi, o tem v najkrajšem možnem času obvesti zadevno NCB. Kadar je zadevna NCB obveščena o takih napakah ali jih ugotovi kako drugače: (i) predloži udeleženec vse dodatne informacije, ki jih zadevna NCB zahteva za pomoč pri oceni vpliva določene napake, in (ii) lahko zadevna NCB sprejme ustrezne ukrepe, ki lahko vključujejo prilagoditev obrestne mere, ki se uporablja za izposojena sredstva udeleženca v okviru operacij CUODR-II, in zahtevo za odplačilo izposojenih zneskov, ki zaradi napake presegajo možni obseg izposoje za udeleženca. |
| --- | --- |

(c)

Če udeleženec v povezavi z revizijo iz člena 7(5) ali kako drugače v podatkih, ki jih je predložil v poročilih, ugotovi napake, vključno z netočnostmi in pomanjkljivostmi, o tem v najkrajšem možnem času obvesti zadevno NCB. Kadar je zadevna NCB obveščena o takih napakah ali jih ugotovi kako drugače: (i) predloži udeleženec vse dodatne informacije, ki jih zadevna NCB zahteva za pomoč pri oceni vpliva določene napake, in (ii) lahko zadevna NCB sprejme ustrezne ukrepe, ki lahko vključujejo prilagoditev obrestne mere, ki se uporablja za izposojena sredstva udeleženca v okviru operacij CUODR-II, in zahtevo za odplačilo izposojenih zneskov, ki zaradi napake presegajo možni obseg izposoje za udeleženca.

2.   Odstavek 1 ne posega v sankcije, ki se lahko naložijo v skladu s Sklepom ECB/2010/10 Evropske centralne banke (6) v zvezi z obveznostmi poročanja, določenimi v Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33).

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 3. maja 2016.

V Frankfurtu na Majni, 28. aprila 2016

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Sklep ECB/2014/34 z dne 29. julija 2014 o ukrepih v zvezi s ciljno usmerjenimi operacijami dolgoročnejšega refinanciranja (UL L 258, 29.8.2014, str. 11).

1

(2)  Smernica Evropske centralne banke (EU) 2015/510 z dne 19. decembra 2014 o izvajanju okvira denarne politike Eurosistema (ECB/2014/60) (UL L 91, 2.4.2015, str. 3).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (UL L 318, 27.11.1998, str. 8).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke z dne 24. septembra 2013 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (ECB/2013/33) (UL L 297, 7.11.2013, str. 1).

4

(5)  Uredba (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke z dne 12. septembra 2003 o uporabi obveznih rezerv (ECB/2003/9) (UL L 250, 2.10.2003, str. 10).

5

(6)  Sklep ECB/2010/10 Evropske centralne banke z dne 19. avgusta 2010 o neizpolnjevanju zahtev za statistično poročanje (UL L 226, 28.8.2010, str. 48).

6

---

PRILOGA I

IZVAJANJE DRUGE SERIJE CILJNO USMERJENIH OPERACIJ DOLGOROČNEJŠEGA REFINANCIRANJA

1.   Izračunavanje možnega obsega izposoje in zgornje meje protiponudbe

Za udeležence operacije iz druge serije ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja (CUODR-II), ki nastopajo individualno ali kot vodilna institucija skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, velja možni obseg izposoje. Izračunani možni obseg izposoje se bo zaokrožil navzgor na najbližji večkratnik 10 000 EUR.

Možni obseg izposoje, ki se uporablja za individualnega udeleženca v operacijah CUODR-II, se izračuna na podlagi stanja primernih posojil na dan 31. januarja 2016. Možni obseg izposoje, ki se uporablja za vodilno institucijo skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II, se izračuna na podlagi stanja primernih posojil na dan 31. januarja 2016 v zvezi z vsemi člani te skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II.

Možni obseg izposoje je enak 30 % stanja primernih posojil v zvezi z udeležencem (1) na dan 31. januarja 2016, zmanjšano za stanje sredstev, ki si jih je udeleženec izposodil v ciljno usmerjenih operacijah dolgoročnejšega refinanciranja (CUODR), izvedenih septembra in decembra 2014 v skladu s Sklepom ECB/2014/34, na datum poravnave operacije CUODR-II, tj.:

BAk
  = 0,3 × OLJan2016
  – OBk
  za k = 1, ..., 4.

Tukaj je BAk
  možni obseg izposoje v operaciji CUODR-II k (pri čemer je k = 1, ..., 4), OLJan2016
  je stanje primernih posojil udeleženca na dan 31. januarja 2016 in OBk
  je stanje sredstev, ki si jih je udeleženec izposodil v prvi in drugi operaciji iz prve serije operacij CUODR, na datum poravnave operacije CUODR-II k.

Zgornja meja protiponudbe, ki se uporablja za vsakega udeleženca v zvezi s posamezno operacijo CUODR-II, je možni obseg izposoje, zmanjšan za sredstva, ki si jih je udeleženec izposodil v prejšnjih operacijah CUODR-II.

Naj bodo Ck
  ≥ 0 izposojena sredstva udeleženca v operaciji CUODR-II k. Zgornja meja protiponudbe BLk
  za tega udeleženca v operaciji k je:

| | BL
  1 = BA
  1 in |
| --- | --- |

BL
  1 = BA
  1 in

| | za k = 2, 3, 4. |
| --- | --- |

Formula
  za k = 2, 3, 4.

2.   Izračunavanje referenčnih zneskov

Naj bo NLm
  primerno neto posojanje udeleženca v koledarskem mesecu m, izračunano kot bruto tok novih primernih posojil v navedenem mesecu, zmanjšan za odplačila primernih posojil, kakor je opredeljeno v Prilogi II.

Naj NLB označuje referenčni znesek neto posojanja za tega udeleženca. Ta je opredeljen tako:

NLB = min(NLFeb

  2015 + NLMarch

  2015 + ... + NLJan

  2016,0)

To pomeni, da v primeru, če je primerno neto posojanje udeleženca v prvem referenčnem obdobju pozitivno ali enako nič, velja NLB = 0. Če je primerno neto posojanje udeleženca v prvem referenčnem obdobju negativno, pa velja NLB = NLFeb

  2015 + NLMarch

  2015 + ... + NLJan

  2016.

Naj OAB označuje referenčno stanje udeleženca. To je opredeljeno tako:

OAB = max(OLJan

  2016 + NLB,0)

3.   Izračunavanje obrestne mere

Naj NSJan

  2018 označuje znesek, ki se pridobi s seštetjem primernega neto posojanja v obdobju od 1. februarja 2016 do 31. januarja 2018 in stanja primernih posojil na dan 31. januarja 2016; to se izračuna kot NSJan

  2108 = OLJan

  2016 + NLFeb

  2016 + NLMarch

  2016 + ... + NLJan

  2108.

Naj zdaj EX označuje odstotkovno odstopanje NSJan

  2018 od referenčnega stanja, torej

Formula

Če je OAB enako nič, se šteje, da je EX enako 2,5.

Naj bo rk
  obrestna mera, ki se uporabi za operacijo CUODR-II k. Naj bosta MROk
  in DFk
  obrestna mera v operacijah glavnega refinanciranja oziroma obrestna mera mejnega depozita, izraženi kot letni obrestni meri v odstotkih, ki veljata v času dodelitve v operaciji CUODR-II k. Obrestna mera se določi tako:

| (a) | Če udeleženec na dan 31. januarja 2018 ne preseže referenčnega stanja primernih posojil, je obrestna mera, ki se uporabi za vse zneske, ki si jih je udeleženec izposodil v okviru operacij CUODR-II, enaka obrestni meri v operacijah glavnega refinanciranja, ki se uporablja v času dodelitve v posamezni operaciji CUODR-II, torej:
  če EX ≤ 0, potem rk
  = MROk
  . |
| --- | --- |

(a)

Če udeleženec na dan 31. januarja 2018 ne preseže referenčnega stanja primernih posojil, je obrestna mera, ki se uporabi za vse zneske, ki si jih je udeleženec izposodil v okviru operacij CUODR-II, enaka obrestni meri v operacijah glavnega refinanciranja, ki se uporablja v času dodelitve v posamezni operaciji CUODR-II, torej:

če EX ≤ 0, potem rk
  = MROk
  .

| (b) | Če udeleženec na dan 31. januarja 2018 preseže referenčno stanje primernih posojil za najmanj 2,5 %, je obrestna mera, ki se uporabi za vse zneske, ki si jih je udeleženec izposodil v okviru operacij CUODR-II, enaka obrestni meri mejnega depozita, ki se uporablja v času dodelitve v posamezni operaciji CUODR-II, torej:
  če EX ≥ 2,5, potem rk
  = DFk
  . |
| --- | --- |

(b)

Če udeleženec na dan 31. januarja 2018 preseže referenčno stanje primernih posojil za najmanj 2,5 %, je obrestna mera, ki se uporabi za vse zneske, ki si jih je udeleženec izposodil v okviru operacij CUODR-II, enaka obrestni meri mejnega depozita, ki se uporablja v času dodelitve v posamezni operaciji CUODR-II, torej:

če EX ≥ 2,5, potem rk
  = DFk
  .

| (c) | Če udeleženec na dan 31. januarja 2018 preseže referenčno stanje primernih posojil, vendar za manj kot 2,5 %, se obrestna mera, ki se uporabi za vse zneske, ki si jih je udeleženec izposodil v okviru operacij CUODR-II, linearno poveča v odvisnosti od tega, za koliko odstotkov udeleženec preseže svoje referenčno stanje primernih posojil, torej
  če 0 < EX < 2,5, potem

  .
  Obrestna mera bo izražena kot letna obrestna mera v odstotkih, zaokrožena navzdol na najbližjo četrto decimalko. |
| --- | --- |

(c)

Če udeleženec na dan 31. januarja 2018 preseže referenčno stanje primernih posojil, vendar za manj kot 2,5 %, se obrestna mera, ki se uporabi za vse zneske, ki si jih je udeleženec izposodil v okviru operacij CUODR-II, linearno poveča v odvisnosti od tega, za koliko odstotkov udeleženec preseže svoje referenčno stanje primernih posojil, torej

če 0 < EX < 2,5, potem
  Formula
  .

Obrestna mera bo izražena kot letna obrestna mera v odstotkih, zaokrožena navzdol na najbližjo četrto decimalko.

---

(1)  Sklicevanja na „udeleženca“ je treba razumeti kot sklicevanja na individualne udeležence ali na skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II.

---

PRILOGA II

DRUGA SERIJA CILJNO USMERJENIH OPERACIJ DOLGOROČNEJŠEGA REFINANCIRANJA – SMERNICE ZA PRIPRAVO PODATKOV, KI SE ZAHTEVAJO V OBRAZCU ZA POROČANJE

1.   Uvod (1)

Te smernice vsebujejo navodila za pripravo poročil o podatkih, ki jih morajo udeleženci v operacijah CUODR-II predložiti v skladu s členom 7. Zahteve za poročanje so prikazane v obrazcu za poročanje na koncu te priloge. Te smernice določajo tudi zahteve za poročanje vodilnih institucij skupin za sodelovanje v operacijah CUODR-II, ki sodelujejo v operacijah.

Oddelka 2 in 3 vsebujeta splošne informacije v zvezi s pripravo in pošiljanjem podatkov, oddelek 4 pa pojasnjuje kazalnike, ki se poročajo.

2.   Splošne informacije

Merljivi podatki, ki se uporabijo pri izračunu možnega obsega izposoje, se nanašajo na posojila denarnih finančnih institucij (MFI) nefinančnim družbam v euroobmočju in posojila MFI gospodinjstvom v euroobmočju (2), razen posojil za nakup hiše, v vseh valutah. V skladu s členom 7 je treba poročila o podatkih predložiti za referenčni obdobji, ki sta opredeljeni v členu 1. Informacije o stanju primernih posojil ob koncu meseca pred začetkom obdobja in ob koncu obdobja ter o primernem neto posojanju v obdobju (izračunano kot bruto posojanje, zmanjšano za odplačila posojil) je treba poročati ločeno za nefinančne družbe in za gospodinjstva. Stanja primernih posojil se prilagodijo, da se upoštevajo olistinjena ali drugače prenesena posojila, katerih pripoznanje ni bilo odpravljeno. Podrobne informacije se zahtevajo tudi o upoštevnih sestavinah teh postavk ter o vplivih, ki povzročijo spremembe stanj primernih posojil, niso pa povezani s primernim neto posojanjem (v nadaljnjem besedilu: prilagoditve stanj), kar zajema tudi prodaje in nakupe posojil in druge prenose posojil.

Kar zadeva uporabo zbranih informacij, se bodo podatki o stanjih primernih posojil na dan 31. januarja 2016 uporabili za določitev možnega obsega izposoje. Poleg tega se bodo podatki o primernem neto posojanju v prvem referenčnem obdobju uporabili za izračun referenčnega zneska neto posojanja in referenčnega stanja. Podatki o primernem neto posojanju v drugem referenčnem obdobju pa se bodo uporabili za oceno gibanja posojil in posledično obrestnih mer, ki se uporabijo. Vsi drugi kazalniki, vključeni v obrazec, so potrebni za preverjanje notranje skladnosti informacij in skladnosti informacij s statističnimi podatki, ki se zbirajo v Eurosistemu, ter za poglobljeno spremljanje vpliva programa operacij CUODR-II.

Splošni okvir, ki je podlaga za izpolnjevanje poročil o podatkih, je opredeljen v zahtevah za poročanje MFI v euroobmočju v okviru statistike postavk bilance stanja MFI, kakor je določeno v Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). V zvezi s posojili člen 8(2) Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) zlasti zahteva, da se ta „poročajo v nominalnem znesku, ki je neporavnan ob koncu meseca. Odpisi in delni odpisi, kot so določeni z upoštevno računovodsko prakso, se izključijo iz tega zneska. [...] posojila se ne smejo izravnati z nobenimi drugimi sredstvi ali obveznostmi“. Vendar pa, v nasprotju s pravili, določenimi v členu 8(2), iz katerih tudi sledi, da je treba posojila poročati v bruto zneskih z rezervacijami, člen 8(4) določa, da „NCB lahko dovolijo poročanje posojil, za katere so oblikovane rezervacije, v neto zneskih brez rezervacij in poročanje odkupljenih posojil po ceni, dogovorjeni v času njihove pridobitve [tj. po transakcijski vrednosti], pod pogojem, da tako poročevalsko prakso uporabljajo vse rezidenčne poročevalske enote“. Posledice, ki jih ima to odstopanje od splošne usmeritve v zvezi s postavkami bilance stanja na pripravo poročil o podatkih, so podrobneje predstavljene spodaj.

Uredbo (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) je treba uporabiti tudi kot referenčni dokument v zvezi z opredelitvami pojmov, ki se uporabljajo pri pripravi poročil o podatkih. Glej zlasti člen 1 za splošne opredelitve pojmov ter dela 2 in 3 Priloge II za opredelitev kategorij instrumentov, ki se zajamejo s pojmom „posojila“, oziroma za opredelitev sektorjev udeležencev. Pomembno je, da se v okviru za poročanje postavk bilance stanja terjatve iz obračunanih obresti na posojila praviloma evidentirajo v bilanci stanja, ko se obresti obračunajo (tj. po obračunskem načelu, ne pa ko so dejansko prejete), treba pa jih je izključiti iz podatkov o stanjih posojil. Vendar pa je treba kapitalizirane obresti evidentirati kot del stanj.

Čeprav MFI precej podatkov, ki jih je treba poročati, že zbirajo v skladu z zahtevami Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), je treba od udeležencev, ki vlagajo protiponudbe v operacijah CUODR-II, zbrati nekatere dodatne informacije. Metodološki okvir za statistiko postavk bilance stanja, kakor je določen v Priročniku za statistiko bilance stanja MFI (3), vsebuje vse informacije, ki so potrebne za pripravo teh dodatnih podatkov; nadaljnje podrobnosti so navedene v točki 4 v zvezi z opredelitvami posameznih kazalnikov.

3.   Splošna navodila za poročanje

(a)   Struktura obrazca za poročanje

V obrazcu je predvidena navedba obdobja, na katero se nanašajo podatki, kazalniki pa so razvrščeni v dva sklopa: posojila MFI nefinančnim družbam v euroobmočju in posojila MFI gospodinjstvom v euroobmočju, razen posojil za nakup hiše. Podatki v vseh poljih, označenih z rumeno barvo, se na podlagi vsebovanih formul izračunajo iz podatkov, vnesenih v druga polja. Obrazec vsebuje tudi pravilo za preverjanje, ki preveri skladnost med stanji in transakcijami.

(b)   Opredelitev „obdobja poročanja“

Obdobje poročanja označuje datumski razpon, na katerega se nanašajo podatki. V operacijah CUODR-II sta dve obdobji poročanja, tj. „prvo referenčno obdobje“ od 1. februarja 2015 do 31. januarja 2016 in „drugo referenčno obdobje“ od 1. februarja 2016 do 31. januarja 2018. Kazalnike v zvezi s stanji je treba poročati po stanju ob koncu meseca pred začetkom obdobja poročanja in ob koncu obdobja poročanja; torej je treba stanja za prvo referenčno obdobje poročati po stanju na dan 31. januarja 2015 in 31. januarja 2016, stanja za drugo referenčno obdobje pa je treba poročati po stanju na dan 31. januarja 2016 in 31. januarja 2018. Podatki o transakcijah in prilagoditvah pa morajo zajemati vse upoštevne učinke, ki nastopijo v obdobju poročanja.

(c)   Poročanje v primeru skupin za sodelovanje v operacijah CUODR-II

V primeru sodelovanja skupine v operacijah CUODR-II je podatke praviloma treba poročati na agregirani osnovi. Toda nacionalne centralne banke držav članic, katerih valuta je euro (NCB), imajo možnost, da informacije zbirajo po posameznih institucijah, če je to primerno.

(d)   Pošiljanje poročil o podatkih

Izpolnjena poročila o podatkih je treba poslati zadevni NCB, kakor je opredeljeno v členu 7 in v skladu z okvirnim koledarjem za operacije CUODR-II, objavljenim na spletni strani ECB, ki določa tudi referenčna obdobja, ki jih je treba zajeti pri vsakem pošiljanju, in podatke, ki jih je treba uporabiti za pripravo podatkov.

(e)   Enota podatkov

Podatke je treba poročati v tisočih eurov.

4.   Opredelitev pojmov

Ta oddelek vsebuje opredelitve postavk, ki se poročajo; številčenje, ki je uporabljeno v obrazcu za poročanje, je označeno v oklepajih.

(a)   Stanja primernih posojil (1 in 4)

Podatki v teh poljih se izračunajo na podlagi številk, poročanih v naslednjih postavkah, in sicer „stanja v bilanci stanja“ (1.1 in 4.1) minus „neporavnani zneski olistinjenih ali drugače prenesenih posojil, katerih pripoznanje v bilanci stanja ni bilo odpravljeno“ (1.2 in 4.2) plus „stanja rezervacij za primerna posojila“ (1.3 in 4.3). Zadnji pojem je pomemben samo v primerih, kadar se, v nasprotju s splošno prakso v zvezi s postavkami bilance stanja, posojila poročajo v neto zneskih brez rezervacij.

(i)   Stanja v bilanci stanja (1.1 in 4.1)

Ta postavka zajema stanja posojil, odobrenih nefinančnim družbam in gospodinjstvom v euroobmočju, razen posojil za nakup hiše. Za razliko od kapitaliziranih obresti so obračunane obresti izključene iz kazalnikov.

Ta polja v obrazcu so neposredno povezana z zahtevami iz dela 2 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) (sklop 2 v tabeli 1 o mesečnih stanjih).

Za podrobnejšo opredelitev postavk, ki se vključijo v poročila o podatkih, glej del 2 Priloge II k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) in oddelek 2.1.4 Priročnika za statistiko bilance stanja MFI.

(ii)   Neporavnani zneski olistinjenih ali drugače prenesenih posojil, katerih pripoznanje v bilanci stanja ni bilo odpravljeno (1.2 in 4.2)

Ta postavka zajema neporavnane zneske olistinjenih ali drugače prenesenih posojil, katerih pripoznanje v bilanci stanja ni bilo odpravljeno. Poročati je treba vse dejavnosti listinjenja, ne glede na to, kje so družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev, rezidenti. Posojila, ki se predložijo Eurosistemu kot zavarovanje za kreditne posle denarne politike v obliki bančnih posojil, kar ima za posledico njihov prenos brez odprave pripoznanja v bilanci stanja, so izključena iz te postavke.

Del 5 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) (sklop 5.1 v tabeli 5a o mesečnih podatkih) zajema zahtevane informacije o olistinjenih posojilih nefinančnim družbam in gospodinjstvom, katerih pripoznanje ni bilo odpravljeno, a ne zahteva njihove razčlenitve po namenu. Poleg tega Uredba (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) ne zajema neporavnanih zneskov drugače prenesenih posojil (tj. ne prek listinjenja), katerih pripoznanje ni odpravljeno. Za namene priprave poročil o podatkih je tako treba pridobiti ločene podatke iz notranjih baz podatkov MFI.

Za dodatne podrobnosti o postavkah, ki se vključijo v poročila o podatkih, glej del 5 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) in oddelek 2.3 Priročnika za statistiko bilance stanja MFI.

(iii)   Stanja rezervacij za primerna posojila (1.3 in 4.3)

Ti podatki so pomembni samo za tiste institucije, ki v nasprotju s splošno prakso v zvezi s postavkami bilance stanja posojila poročajo v neto zneskih brez rezervacij. V primeru institucij, ki vlagajo protiponudbe kot skupina za sodelovanje v operacijah CUODR-II, se ta zahteva uporablja samo za tiste institucije v skupini, ki posojila evidentirajo v neto zneskih brez rezervacij.

Ta postavka vključuje posamične in skupinske popravke vrednosti za oslabitve in izgube iz posojil (pred odpisi in delnimi odpisi). Podatki se morajo nanašati na stanja primernih posojil v bilanci stanja, tj. brez olistinjenih ali drugače prenesenih posojil, katerih pripoznanje v bilanci stanja ni bilo odpravljeno.

Kakor je navedeno v tretjem pododstavku točke 2, se posojila pri statistiki postavk bilance stanja praviloma poročajo v neporavnanem nominalnem znesku, ustrezne rezervacije pa se razporedijo v „kapital in rezerve“. V teh primerih se ne poročajo nobene ločene informacije o rezervacijah. Istočasno pa se te dodatne informacije morajo poročati v primerih, kadar se posojila poročajo v neto zneskih brez rezervacij, da bi se zbrali v celoti primerljivi podatki za vse MFI.

Kjer je praksa, da se stanja posojil poročajo v neto zneskih brez rezervacij, imajo NCB možnost določiti, da poročanje teh informacij ni obvezno. Vendar bodo v teh primerih izračuni v okviru operacij CUODR-II temeljili na zneskih neporavnanih posojil v bilanci stanja v neto zneskih brez rezervacij (4).

Za dodatne podrobnosti glej sklicevanja na rezervacije v opredelitvi „kapital in rezerve“ v delu 2 Priloge II k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33).

(b)   Primerno neto posojanje (2)

V teh poljih v obrazcu za poročanje se evidentira neto posojanje (transakcije), odobreno v obdobju poročanja. Podatki se izračunajo na podlagi številk, poročanih za podpostavke, in sicer „bruto posojanje“ (2.1) minus „odplačila“ (2.2).

Posojila, ki so na novo izpogajana v obdobju poročanja, se poročajo kot „odplačila“ in tudi kot „bruto posojanje“ v času, ko pride do novega pogajanja. Podatki o prilagoditvah morajo vključevati učinke v zvezi z novimi pogajanji o posojilih.

Povratne transakcije v obdobju (tj. posojila, ki so bila odobrena in odplačana v obdobju) se načeloma poročajo kot „bruto posojanje“ in tudi kot „odplačila“. Vendar je za MFI, ki vlagajo protiponudbe, dopustno tudi, da te posle pri pripravi poročil o podatkih izključijo, kolikor bi to zmanjšalo njihovo breme poročanja. V tem primeru morajo obvestiti zadevno NCB, podatki o prilagoditvah stanj pa morajo tudi izločiti učinke, ki so povezani s temi povratnimi posli. Ta izjema se ne uporablja za posojila, odobrena v obdobju, ki so olistinjena ali drugače prenesena.

Dolg po kreditnih karticah, posojila revolving in prekoračitve stanja na računih je prav tako treba upoštevati. Pri teh instrumentih je treba kot pokazatelj neto posojanja uporabiti spremembe stanj zaradi zneskov, ki so bili v obdobjih poročanja uporabljeni ali črpani. Pozitivni zneski se poročajo kot „bruto posojanje“ (2.1), negativni zneski pa se poročajo (s pozitivnim predznakom) kot „odplačila“ (2.2).

(i)   Bruto posojanje (2.1)

Ta postavka vključuje tok bruto novih posojil v obdobju poročanja, razen kakršnih koli pridobitev posojil. Odobreni krediti, ki se nanašajo na dolg po kreditnih karticah, posojila revolving in prekoračitve stanj na računih, se prav tako poročajo, kakor je pojasnjeno zgoraj.

Zneske, dodane k stanjem stranke v obdobju zaradi, na primer, kapitalizacije obresti (za razliko od obračunanih obresti) in provizij, je prav tako treba vključiti.

(ii)   Odplačila (2.2)

Ta postavka zajema tok odplačil glavnice v obdobju poročanja, razen tistih, ki se nanašajo na olistinjena ali drugače prenesena posojila, katerih pripoznanje v bilanci stanja ni bilo odpravljeno. Odplačila, ki se nanašajo na dolg po kreditnih karticah, posojila revolving in prekoračitve stanj na računih, se prav tako poročajo, kakor je pojasnjeno zgoraj.

Plačila obresti, ki se nanašajo na obračunane obresti, ki še niso bile kapitalizirane, odsvojitve posojil in druge prilagoditve stanj (vključno z odpisi in delnimi odpisi) se ne poročajo.

(c)   Prilagoditve stanj

Ta polja v obrazcu za poročanje so namenjena poročanju sprememb stanj (zmanjšanja (–) in (povečanja (+)), ki se zgodijo v obdobju poročanja in niso povezane z neto posojanjem. Te spremembe nastanejo pri poslih, kot so listinjenje posojil in drugi prenosi posojil v obdobju poročanja, ter pri drugih prilagoditvah, povezanih s prevrednotenjem zaradi sprememb deviznih tečajev, odpisi in delnimi odpisi posojil in prerazvrstitvami. Podatki v teh poljih se izračunajo samodejno na podlagi številk, poročanih za podpostavke, in sicer „prodaje in nakupi posojil ter drugi prenosi posojil v obdobju poročanja“ (3.1) plus „druge prilagoditve“ (3.2).

(i)   Prodaje in nakupi posojil ter drugi prenosi posojil v obdobju poročanja (3.1)

—   Neto tokovi olistinjenih posojil z učinkom na stanja posojil (3.1A)

Ta postavka zajema neto znesek posojil, ki so olistinjena v obdobju poročanja, z učinkom na sporočena stanja posojil, izračunan kot pridobitve minus odsvojitve (5). Poročati je treba vse dejavnosti listinjenja, ne glede na to, kje so družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev, rezidenti. Prenosi posojil se evidentirajo v nominalnem znesku v času prodaje, v neto zneskih brez odpisov in delnih odpisov. Ti odpisi in delni odpisi se poročajo, kadar jih je mogoče določiti, v postavki 3.2B v obrazcu (glej spodaj). V primeru MFI, ki poročajo posojila v neto zneskih brez rezervacij, se prenosi evidentirajo po vrednosti iz bilance stanja (tj. nominalni znesek brez stanj rezervacij) (6).

Zahteve iz dela 5 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) (sklop 1.1 tabele 5a o mesečnih podatkih in tabele 5b o četrtletnih podatkih) zajemajo te elemente.

Za podrobnejšo opredelitev postavk, ki se poročajo, glej del 5 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) in oddelek 2.3 Priročnika za statistiko bilance stanja MFI.

—   Neto tokovi drugače prenesenih posojil z učinkom na stanja posojil (3.1B)

Ta postavka zajema neto znesek posojil, ki so bila v obdobju odsvojena ali pridobljena s posli, ki niso povezani z dejavnostmi listinjenja, z učinkom na sporočena stanja posojil, izračunan kot pridobitve minus odsvojitve. Prenosi se evidentirajo v nominalnem znesku v času prodaje, v neto zneskih brez odpisov in delnih odpisov. Ti odpisi in delni odpisi se poročajo, kadar jih je mogoče določiti, v postavki 3.2B. V primeru MFI, ki poročajo posojila v neto zneskih brez rezervacij, se prenosi evidentirajo po vrednosti iz bilance stanja (tj. nominalni znesek brez stanj rezervacij).

Zahteve iz dela 5 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) delno zajemajo te elemente. Sklop 1.2 tabele 5a o mesečnih podatkih in tabele 5b o četrtletnih podatkih zajema podatke o neto tokovih drugače prenesenih posojil z učinkom na stanja posojil, a izključuje:

| (1) | posojila, odsvojena drugi domači MFI ali pridobljena od druge domače MFI, vključno s prenosi znotraj skupine zaradi korporativnega prestrukturiranja (npr. prenos nabora posojil s strani domače hčerinske MFI na matično MFI); |
| --- | --- |

(1)

posojila, odsvojena drugi domači MFI ali pridobljena od druge domače MFI, vključno s prenosi znotraj skupine zaradi korporativnega prestrukturiranja (npr. prenos nabora posojil s strani domače hčerinske MFI na matično MFI);

| (2) | prenose posojil v okviru reorganizacij znotraj skupine zaradi združitev, prevzemov in delitev. |
| --- | --- |

(2)

prenose posojil v okviru reorganizacij znotraj skupine zaradi združitev, prevzemov in delitev.

Za namene priprave poročil o podatkih se morajo poročati vsi ti učinki. Za dodatne podrobnosti o postavkah, ki se poročajo, glej del 5 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) in oddelek 2.3 Priročnika za statistiko bilance stanja MFI. V zvezi s spremembami strukture sektorja MFI oddelek 1.6.3.4 Priročnika za statistiko bilance stanja MFI (in povezani oddelek 5.2 Priloge 1.1) vsebuje podroben opis prenosov znotraj skupine ter razlikuje med primeri, kjer do prenosov pride med ločenimi institucionalnimi enotami (npr. preden ena ali več teh enot preneha obstajati v združitvi ali prevzemu), in tistimi, ki se zgodijo v trenutku, ko nekatere enote prenehajo obstajati, in ko je zato treba izvesti statistično prerazvrstitev. Za namene priprave poročil o podatkih so učinki v obeh primerih enaki in podatki se poročajo v postavki 3.1C (in ne v postavki 3.2C).

—   Neto tokovi olistinjenih ali drugače prenesenih posojil brez učinka na stanja posojil (3.1C)

Ta postavka zajema neto znesek posojil, ki so olistinjena ali drugače prenesena v obdobju poročanja in so brez kakršnega koli učinka na sporočena stanja posojil, izračunan kot pridobitve minus odsvojitve. Prenosi se evidentirajo v nominalnem znesku v času prodaje, v neto zneskih brez odpisov in delnih odpisov. Ti odpisi in delni odpisi se poročajo, kadar jih je mogoče določiti, v postavki 3.2B. V primeru MFI, ki poročajo posojila v neto zneskih brez rezervacij, se prenosi evidentirajo po vrednosti iz bilance stanja (tj. nominalni znesek brez stanj rezervacij). Neto tokovi, povezani s predložitvijo posojil Eurosistemu kot zavarovanje za kreditne posle denarne politike v obliki bančnih posojil, kar ima za posledico njihov prenos brez odprave pripoznanja v bilanci stanja, so izključeni iz te postavke.

Zahteve iz dela 5 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) delno zajemajo te elemente. Sklop 2.1 v tabeli 5a o mesečnih podatkih in tabeli 5b o četrtletnih podatkih zajema podatke o neto tokovih olistinjenih ali drugače prenesenih posojil brez kakršnega koli učinka na stanja posojil, toda posojila gospodinjstvom za nakup hiše se ne prikazujejo ločeno in jih je zato treba ločeno pridobiti iz notranjih baz podatkov MFI. Poleg tega, kakor je opredeljeno zgoraj, zahteve izključujejo:

| (1) | posojila, odsvojena drugi domači MFI ali pridobljena od druge domače MFI, vključno s prenosi znotraj skupine zaradi korporativnega prestrukturiranja (npr. ko domača hčerinska MFI prenese nabor posojil na matično MFI); |
| --- | --- |

(1)

posojila, odsvojena drugi domači MFI ali pridobljena od druge domače MFI, vključno s prenosi znotraj skupine zaradi korporativnega prestrukturiranja (npr. ko domača hčerinska MFI prenese nabor posojil na matično MFI);

| (2) | prenose posojil v okviru reorganizacij znotraj skupine zaradi združitev, prevzemov in delitev. |
| --- | --- |

(2)

prenose posojil v okviru reorganizacij znotraj skupine zaradi združitev, prevzemov in delitev.

Za namene priprave poročil o podatkih se morajo poročati vsi ti učinki.

Za dodatne podrobnosti o postavkah, ki se vključijo, glej del 5 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) in oddelek 2.3 Priročnika za statistiko bilance stanja MFI.

(ii)   Druge prilagoditve (3.2)

Podatke o drugih prilagoditvah je treba poročati za stanja primernih posojil v bilanci stanja, razen olistinjenih ali drugače prenesenih posojil, katerih pripoznanje ni bilo odpravljeno.

—   Prevrednotenja zaradi sprememb deviznih tečajev (3.2A)

Gibanja deviznih tečajev v razmerju do eura imajo za posledico spremembe vrednosti posojil, denominiranih v tujih valutah, kadar so izražena v eurih. Podatke o teh učinkih bi bilo treba poročati z negativnim (pozitivnim) predznakom, kadar imajo v neto zneskih za posledico zmanjšanje (povečanje) stanj, potrebni pa so za popolno uskladitev med neto posojanjem in spremembami stanj.

Te prilagoditve niso zajete z zahtevami, določenimi v Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33). Če MFI podatki (ali vsaj ocene) niso takoj dostopni, se lahko za namene poročil o podatkih izračunajo v skladu z usmeritvami v oddelku 4.2.2 Priročnika za statistiko bilance stanja MFI. Predlagani postopek ocenjevanja omejuje obseg izračunavanja na glavne valute in temelji na naslednjih korakih:

| (1) | stanja primernih posojil ob koncu meseca pred začetkom obdobja in ob koncu obdobja (postavki 1 in 4) se razčlenijo po valutah denominacije s poudarkom na naborih posojil, denominiranih v GBP, USD, CHF in JPY. Če ti podatki niso takoj dostopni, se lahko uporabijo podatki o skupnih stanjih v bilanci stanja, vključno z olistinjenimi ali drugače prenesenimi posojili, katerih pripoznanje ni bilo odpravljeno – postavki 1.1 in 4.1; |
| --- | --- |

(1)

stanja primernih posojil ob koncu meseca pred začetkom obdobja in ob koncu obdobja (postavki 1 in 4) se razčlenijo po valutah denominacije s poudarkom na naborih posojil, denominiranih v GBP, USD, CHF in JPY. Če ti podatki niso takoj dostopni, se lahko uporabijo podatki o skupnih stanjih v bilanci stanja, vključno z olistinjenimi ali drugače prenesenimi posojili, katerih pripoznanje ni bilo odpravljeno – postavki 1.1 in 4.1;

| (2) | vsak nabor posojil se obravnava, kakor je navedeno v nadaljevanju. Številke upoštevnih enačb v Priročniku za statistiko bilance stanja MFI so navedene v oklepajih:






  — | stanja ob koncu meseca pred začetkom obdobja poročanja in ob koncu obdobja se preračunajo v izvorno valuto denominacije z uporabo ustreznih nominalnih deviznih tečajev (7) (enačbi (4.2.2) in (4.2.3)), |
| --- | --- | --- |

(2)

vsak nabor posojil se obravnava, kakor je navedeno v nadaljevanju. Številke upoštevnih enačb v Priročniku za statistiko bilance stanja MFI so navedene v oklepajih:

—

stanja ob koncu meseca pred začetkom obdobja poročanja in ob koncu obdobja se preračunajo v izvorno valuto denominacije z uporabo ustreznih nominalnih deviznih tečajev (7) (enačbi (4.2.2) in (4.2.3)),

| — | sprememba stanj v referenčnem obdobju, denominirana v tuji valuti, se izračuna in preračuna nazaj v eure z uporabo povprečne vrednosti dnevnih deviznih tečajev v obdobju poročanja (enačba (4.2.4)), |
| --- | --- |

—

sprememba stanj v referenčnem obdobju, denominirana v tuji valuti, se izračuna in preračuna nazaj v eure z uporabo povprečne vrednosti dnevnih deviznih tečajev v obdobju poročanja (enačba (4.2.4)),

| — | izračuna se razlika med spremembo stanj, preračunano v eure, kot se izračuna v prejšnjem koraku, in spremembo stanj v eurih (enačba (4.2.5) z nasprotnim predznakom); |
| --- | --- |

—

izračuna se razlika med spremembo stanj, preračunano v eure, kot se izračuna v prejšnjem koraku, in spremembo stanj v eurih (enačba (4.2.5) z nasprotnim predznakom);

| (3) | končna prilagoditev deviznega tečaja se oceni kot vsota prilagoditev za vsako valuto. |
| --- | --- |

(3)

končna prilagoditev deviznega tečaja se oceni kot vsota prilagoditev za vsako valuto.

Za dodatne informacije glej oddelka 1.6.3.5 in 4.2.2 Priročnika za statistiko bilance stanja MFI.

—   Odpisi/delni odpisi (3.2B)

V skladu s točko (g) člena 1 Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) „'delni odpis' pomeni neposredno zmanjšanje knjigovodske vrednosti posojila v statistični bilanci stanja zaradi oslabitve posojila“. Podobno v skladu s točko (h) člena 1 iste uredbe „'odpis' pomeni zmanjšanje celotne knjigovodske vrednosti posojila, zaradi česar se to umakne iz bilance stanja“. Učinke delnih odpisov in odpisov je treba poročati z negativnim ali pozitivnim predznakom, kadar imajo v neto zneskih za posledico zmanjšanje oziroma povečanje stanj. Ti podatki so potrebni za popolno uskladitev med neto posojanjem in spremembami stanj.

Glede odpisov in delnih odpisov, povezanih s stanji posojil v bilanci stanja, se lahko uporabijo podatki, ki se pripravijo za izpolnjevanje minimalnih zahtev iz dela 4 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) (tabela 1A o mesečnih prevrednotovalnih popravkih). Vendar pa je treba za ločitev učinka odpisov in delnih odpisov posojil na olistinjena ali drugače prenesena posojila, katerih pripoznanje ni bilo odpravljeno, pridobiti ločene podatke iz notranjih baz podatkov MFI.

Podatke o stanjih primernih posojil (postavki 1 in 4) je treba načeloma popraviti za stanja rezervacij v primerih, kadar se posojila v statistični bilanci stanja evidentirajo v neto zneskih brez rezervacij.

| — | Kadar udeleženci poročajo postavki 1.3 in 4.3, bi morali podatki o odpisih in delnih odpisih posojil vključevati navedbe o preklicu preteklih rezervacij za posojila, ki so postala (delno ali v celoti) neizterljiva, in dodatno tudi kakršne koli izgube, ki presegajo rezervacije, če to pride v poštev. Podobno, kadar se posojilo, za katero je oblikovana rezervacija, olistini ali drugače prenese, je treba evidentirati odpis ali delni odpis, ki je enak stanju rezervacij, z nasprotnim predznakom, da bi se ujemal s spremembo vrednosti v bilanci stanja, popravljeno za zneske rezervacij in vrednost neto toka. Rezervacije se lahko s časom spremenijo zaradi novih popravkov vrednosti za oslabitve in izgube iz posojil (zmanjšano za možne stornacije, vključno s tistimi, ki nastopijo, ko posojilojemalec odplača posojilo). Te spremembe se v poročilih o podatkih ne evidentirajo kot del odpisov/delnih odpisov (saj poročila o podatkih prikazujejo vrednosti v bruto zneskih z rezervacijami) (8).
  Ločitev učinka odpisov in delnih odpisov posojil na olistinjena ali drugače prenesena posojila, katerih pripoznanje ni bilo odpravljeno, se lahko opusti, če iz notranjih baz podatkov MFI ni mogoče pridobiti ločenih podatkov. |
| --- | --- |

—

Kadar udeleženci poročajo postavki 1.3 in 4.3, bi morali podatki o odpisih in delnih odpisih posojil vključevati navedbe o preklicu preteklih rezervacij za posojila, ki so postala (delno ali v celoti) neizterljiva, in dodatno tudi kakršne koli izgube, ki presegajo rezervacije, če to pride v poštev. Podobno, kadar se posojilo, za katero je oblikovana rezervacija, olistini ali drugače prenese, je treba evidentirati odpis ali delni odpis, ki je enak stanju rezervacij, z nasprotnim predznakom, da bi se ujemal s spremembo vrednosti v bilanci stanja, popravljeno za zneske rezervacij in vrednost neto toka. Rezervacije se lahko s časom spremenijo zaradi novih popravkov vrednosti za oslabitve in izgube iz posojil (zmanjšano za možne stornacije, vključno s tistimi, ki nastopijo, ko posojilojemalec odplača posojilo). Te spremembe se v poročilih o podatkih ne evidentirajo kot del odpisov/delnih odpisov (saj poročila o podatkih prikazujejo vrednosti v bruto zneskih z rezervacijami) (8).

Ločitev učinka odpisov in delnih odpisov posojil na olistinjena ali drugače prenesena posojila, katerih pripoznanje ni bilo odpravljeno, se lahko opusti, če iz notranjih baz podatkov MFI ni mogoče pridobiti ločenih podatkov.

| — | Kjer je uveljavljena praksa, da se stanja posojil poročajo v neto zneskih brez rezervacij, upoštevne postavke (1.3 in 4.3) o rezervacijah pa se ne poročajo (glej točko 4(a)), morajo odpisi/delni odpisi vključevati nove popravke vrednosti za oslabitve in izgube iz posojil v porfelju posojil (zmanjšano za možne stornacije, vključno s tistimi, ki nastopijo, ko posojilojemalec odplača posojilo) (9).
  Učinka odpisov in delnih odpisov posojil na olistinjena ali drugače prenesena posojila, katerih pripoznanje ni bilo odpravljeno, ni treba ločiti, če iz notranjih baz podatkov MFI ni mogoče pridobiti ločenih podatkov.
  Te postavke načeloma zajemajo tudi prevrednotenja, ki nastanejo, kadar se posojila olistinijo ali drugače prenesejo, transakcijska vrednost pa se razlikuje od nominalnega zneska, ki je v času prenosa neporavnan. Ta prevrednotenja je treba poročati, kadar jih je mogoče določiti, izračunati pa jih je treba kot razliko med transakcijsko vrednostjo in nominalnim zneskom, ki je v času prodaje neporavnan.
  Za dodatne informacije glej del 4 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) in oddelek 1.6.3.3 Priročnika za statistiko bilance stanja MFI. |
| --- | --- |

—

Kjer je uveljavljena praksa, da se stanja posojil poročajo v neto zneskih brez rezervacij, upoštevne postavke (1.3 in 4.3) o rezervacijah pa se ne poročajo (glej točko 4(a)), morajo odpisi/delni odpisi vključevati nove popravke vrednosti za oslabitve in izgube iz posojil v porfelju posojil (zmanjšano za možne stornacije, vključno s tistimi, ki nastopijo, ko posojilojemalec odplača posojilo) (9).

Učinka odpisov in delnih odpisov posojil na olistinjena ali drugače prenesena posojila, katerih pripoznanje ni bilo odpravljeno, ni treba ločiti, če iz notranjih baz podatkov MFI ni mogoče pridobiti ločenih podatkov.

Te postavke načeloma zajemajo tudi prevrednotenja, ki nastanejo, kadar se posojila olistinijo ali drugače prenesejo, transakcijska vrednost pa se razlikuje od nominalnega zneska, ki je v času prenosa neporavnan. Ta prevrednotenja je treba poročati, kadar jih je mogoče določiti, izračunati pa jih je treba kot razliko med transakcijsko vrednostjo in nominalnim zneskom, ki je v času prodaje neporavnan.

Za dodatne informacije glej del 4 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) in oddelek 1.6.3.3 Priročnika za statistiko bilance stanja MFI.

—   Prerazvrstitve (3.2C)

V prerazvrstitvah se evidentirajo vsi drugi učinki, ki niso povezani z neto posojanjem, kakor je opredeljeno v točki 4(b), imajo pa za posledico spremembe stanj posojil v bilanci stanja, razen olistinjenih ali drugače prenesenih posojil, katerih pripoznanje ni bilo odpravljeno.

Ti učinki niso zajeti z zahtevami, določenimi v Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), njihov vpliv pa se običajno ocenjuje na agregirani osnovi pri pripravljanju makroekonomske statistike. Vendar pa so pomembni na ravni posameznih institucij (ali skupin za sodelovanje v operacijah CUODR-II) za uskladitev med neto posojanjem in spremembami stanj.

Poročati je treba naslednje učinke v zvezi s stanji posojil v bilanci stanja, razen olistinjenih ali drugače prenesenih posojil, katerih pripoznanje ni bilo odpravljeno, pri čemer se uporablja običajni dogovor o evidentiranju učinkov, ki vodijo v zmanjšanje (povečanje) stanj, z negativnim (pozitivnim) predznakom.

| (1) | Spremembe sektorske razvrstitve ali rezidenčnega območja posojilojemalcev, ki imajo za posledico spremembe poročanih stanj, ki ne izhajajo iz neto posojanja, in jih je zaradi tega treba evidentirati. |
| --- | --- |

(1)

Spremembe sektorske razvrstitve ali rezidenčnega območja posojilojemalcev, ki imajo za posledico spremembe poročanih stanj, ki ne izhajajo iz neto posojanja, in jih je zaradi tega treba evidentirati.

| (2) | Spremembe razvrstitve instrumentov. Te spremembe lahko prav tako vplivajo na kazalnike, če se stanja posojil povečajo ali znižajo zaradi, na primer, prerazvrstitve dolžniškega vrednostnega papirja v posojilo ali posojila v dolžniški vrednostni papir. |
| --- | --- |

(2)

Spremembe razvrstitve instrumentov. Te spremembe lahko prav tako vplivajo na kazalnike, če se stanja posojil povečajo ali znižajo zaradi, na primer, prerazvrstitve dolžniškega vrednostnega papirja v posojilo ali posojila v dolžniški vrednostni papir.

| (3) | Prilagoditve, ki izhajajo iz popravka napak pri poročanju, v skladu z navodili, prejetimi od zadevne NCB na podlagi točke (c) člena 8(1). |
| --- | --- |

(3)

Prilagoditve, ki izhajajo iz popravka napak pri poročanju, v skladu z navodili, prejetimi od zadevne NCB na podlagi točke (c) člena 8(1).

V skladu s členom 7(6) je zaradi reorganizacije podjetij in sprememb sestave skupin za sodelovanje v operacijah CUODR-II običajno treba ponovno predložiti prvo poročilo o podatkih, da se upošteva nova struktura podjetij in sestava skupine za sodelovanje v operacijah CUODR-II. Zato se v zvezi s temi dogodki ne uporabljajo nikakršne prerazvrstitve.

Za dodatne informacije glej oddelek 1.6.3.4 Priročnika za statistiko bilance stanja MFI. Vendar je treba za namene izpeljave podatkov o prerazvrstitvah na ravni posameznih institucij upoštevati zgoraj poudarjene konceptualne razlike.

Poročanje o operacijah CUODR-II

| Obdobje poročanja:... |
| --- |
| Posojila nefinančnim družbam in gospodinjstvom, razen posojil gospodinjstvom za nakup hiše (tisoči EUR) |
| | Posojila nefinančnim družbam | Posojila gospodinjstvom (vključno z nepridobitnimi institucijami, ki opravljajo storitve za gospodinjstva), razen posojil za nakup hiše | |
| | postavka | formula | preverjanje |
| Glavni agregati |
| 1 | Stanja primernih posojil ob koncu meseca pred začetkom obdobja poročanja... | 0 | 0 | 1 | 1 = 1.1 – 1.2 (+ 1.3) | |
| 2 | Primerno neto posojanje v obdobju poročanja... | 0 | 0 | 2 | 2 = 2.1 – 2.2 | |
| 3 | Prilagoditve stanj: zmanjšanja (–) in povečanja (+)... | 0 | 0 | 3 | 3 = 3.1 + 3.2 | |
| 4 | Stanja primernih posojil ob koncu obdobja poročanja... | 0 | 0 | 4 | 4 = 4.1 – 4.2 (+ 4.3) | 4 = 1 + 2 + 3 |
| Osnovne postavke |
| Stanja primernih posojil ob koncu meseca pred začetkom obdobja poročanja |
| 1.1 | Stanja v bilanci stanja... | | | 1.1 | | |
| 1.2 | Neporavnani zneski olistinjenih ali drugače prenesenih posojil, katerih pripoznanje v bilanci stanja ni bilo odpravljeno... | | | 1.2 | | |
| 1.3 | Stanja rezervacij za primerna posojila (*1)... | | | 1.3 | | |
| Primerno neto posojanje v obdobju poročanja |
| 2.1 | Bruto posojanje... | | | 2.1 | | |
| 2.2 | Odplačila... | | | 2.2 | | |
| Prilagoditve stanj: zmanjšanja (–) in povečanja (+) |
| 3.1 | Prodaje in nakupi posojil ter drugi prenosi posojil v obdobju poročanja... | 0 | 0 | 3.1 | 3.1 = 3.1A + 3.1B + 3.1C | |
| 3.1A | Neto tokovi olistinjenih posojil z učinkom na stanja posojil... | | | 3.1A | | |
| 3.1B | Neto tokovi drugače prenesenih posojil z učinkom na stanja posojil... | | | 3.1B | | |
| 3.1C | Neto tokovi olistinjenih ali drugače prenesenih posojil brez učinka na stanja posojil... | | | 3.1C | | |
| 3.2 | Druge prilagoditve... | 0 | 0 | 3.2 | 3.2 = 3.2A + 3.2B + 3.2C | |
| 3.2A | Prevrednotenja zaradi sprememb deviznih tečajev... | | | 3.2A | | |
| 3.2B | Odpisi/delni odpisi... | | | 3.2B | | |
| 3.2C | Prerazvrstitve... | | | 3.2C | | |
| Stanja primernih posojil ob koncu obdobja poročanja |
| 4.1 | Stanja v bilanci stanja... | | | 4.1 | | |
| 4.2 | Neporavnani zneski olistinjenih ali drugače prenesenih posojil, katerih pripoznanje v bilanci stanja ni bilo odpravljeno... | | | 4.2 | | |
| 4.3 | Stanja rezervacij za primerna posojila (*1)... | | | 4.3 | | |

Obdobje poročanja:...

Posojila nefinančnim družbam in gospodinjstvom, razen posojil gospodinjstvom za nakup hiše (tisoči EUR)

Posojila nefinančnim družbam

Posojila gospodinjstvom (vključno z nepridobitnimi institucijami, ki opravljajo storitve za gospodinjstva), razen posojil za nakup hiše

postavka

formula

preverjanje

Glavni agregati

1

Stanja primernih posojil ob koncu meseca pred začetkom obdobja poročanja...

0

0

1

1 = 1.1 – 1.2 (+ 1.3)

2

Primerno neto posojanje v obdobju poročanja...

0

0

2

2 = 2.1 – 2.2

3

Prilagoditve stanj: zmanjšanja (–) in povečanja (+)...

0

0

3

3 = 3.1 + 3.2

4

Stanja primernih posojil ob koncu obdobja poročanja...

0

0

4

4 = 4.1 – 4.2 (+ 4.3)

4 = 1 + 2 + 3

Osnovne postavke

Stanja primernih posojil ob koncu meseca pred začetkom obdobja poročanja

1.1

Stanja v bilanci stanja...

1.1

1.2

Neporavnani zneski olistinjenih ali drugače prenesenih posojil, katerih pripoznanje v bilanci stanja ni bilo odpravljeno...

1.2

1.3

Stanja rezervacij za primerna posojila (*1)...

1.3

Primerno neto posojanje v obdobju poročanja

2.1

Bruto posojanje...

2.1

2.2

Odplačila...

2.2

Prilagoditve stanj: zmanjšanja (–) in povečanja (+)

3.1

Prodaje in nakupi posojil ter drugi prenosi posojil v obdobju poročanja...

0

0

3.1

3.1 = 3.1A + 3.1B + 3.1C

3.1A

Neto tokovi olistinjenih posojil z učinkom na stanja posojil...

3.1A

3.1B

Neto tokovi drugače prenesenih posojil z učinkom na stanja posojil...

3.1B

3.1C

Neto tokovi olistinjenih ali drugače prenesenih posojil brez učinka na stanja posojil...

3.1C

3.2

Druge prilagoditve...

0

0

3.2

3.2 = 3.2A + 3.2B + 3.2C

3.2A

Prevrednotenja zaradi sprememb deviznih tečajev...

3.2A

3.2B

Odpisi/delni odpisi...

3.2B

3.2C

Prerazvrstitve...

3.2C

Stanja primernih posojil ob koncu obdobja poročanja

4.1

Stanja v bilanci stanja...

4.1

4.2

Neporavnani zneski olistinjenih ali drugače prenesenih posojil, katerih pripoznanje v bilanci stanja ni bilo odpravljeno...

4.2

4.3

Stanja rezervacij za primerna posojila (*1)...

4.3

---

(1)  Konceptualni okvir, ki je podlaga za zahteve za poročanje, ostaja nespremenjen v primerjavi s tistim, ki je določen v Sklepu ECB/2014/34.

(2)  Za namene poročil o podatkih „gospodinjstva“ vključujejo nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva.

(3)  Glej „
  Manual on MFI balance sheet statistics
  “, ECB, april 2012, dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu. Zlasti se oddelek 2.1.4, str. 76, nanaša na statistično poročanje posojil.

(4)  Ta izjema vpliva tudi na poročanje podatkov o odpisih in delnih odpisih, kakor je pojasnjeno spodaj.

(5)  Ta dogovor o označevanju predznakov (ki je nasproten zahtevam Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33)) je skladen s splošno zahtevo glede podatkov o prilagoditvah, kakor je opredeljeno zgoraj – tj. učinki, ki povzročijo povečanja ali zmanjšanja stanj, se poročajo s pozitivnim oziroma negativnim predznakom.

(6)  Uredba (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) dovoljuje, da MFI poročajo odkupljena posojila po njihovi transakcijski vrednosti pod pogojem, da je to nacionalna praksa, ki jo uporabljajo vse MFI, ki so rezidenti v državi. V teh primerih se morajo prevrednotovalne komponente, ki lahko nastanejo, poročati v postavki 3.2B.

(7)  Uporabiti je treba referenčne devizne tečaje ECB. Glej sporočilo za javnost z dne 8. julija 1998 o vzpostavitvi enotnih tržnih standardov, ki je dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

(8)  Ta zahteva se razlikuje od zahtev za poročanje po Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33).

(9)  Ta zahteva je enaka informacijam, ki jih morajo po Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) poročati MFI, ki posojila evidentirajo v neto zneskih brez rezervacij.

(*1)  Uporablja se samo v tistih primerih, kjer se posojila poročajo v neto zneskih brez rezervacij; za več podrobnosti glej navodila za poročanje.

---

| 21.5.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 132/129 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 132/129

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2016/811

z dne 28. aprila 2016

o spremembi Sklepa ECB/2014/34 o ukrepih v zvezi s ciljno usmerjenimi operacijami dolgoročnejšega refinanciranja (ECB/2016/11)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alinee člena 127(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti prve alinee člena 3.1, člena 12.1, druge alinee člena 18.1 in druge alinee člena 34.1 Statuta,

ob upoštevanju Smernice Evropske centralne banke (EU) 2015/510 z dne 19. decembra 2014 o izvajanju okvira denarne politike Eurosistema (ECB/2014/60) (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 1(4) Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) lahko Svet ECB kadar koli spremeni orodja, instrumente, zahteve, kriterije in postopke za izvajanje operacij denarne politike Eurosistema. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 1(4) Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) lahko Svet ECB kadar koli spremeni orodja, instrumente, zahteve, kriterije in postopke za izvajanje operacij denarne politike Eurosistema.

| (2) | Svet ECB je 29. julija 2014 na podlagi svojega mandata, da ohranja stabilnost cen, in v okviru ukrepov, katerih cilj je izboljšati delovanje transmisijskega mehanizma denarne politike s spodbujanjem kreditiranja realnega gospodarstva, sprejel Sklep ECB/2014/34 (2). Navedeni sklep je predvidel, da se v obdobju dveh let izvede serija ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja (CUODR). |
| --- | --- |

(2)

Svet ECB je 29. julija 2014 na podlagi svojega mandata, da ohranja stabilnost cen, in v okviru ukrepov, katerih cilj je izboljšati delovanje transmisijskega mehanizma denarne politike s spodbujanjem kreditiranja realnega gospodarstva, sprejel Sklep ECB/2014/34 (2). Navedeni sklep je predvidel, da se v obdobju dveh let izvede serija ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja (CUODR).

| (3) | Svet ECB je 10. marca 2016 odločil, da bo z namenom, da okrepi spodbujevalno naravnano denarno politiko ECB in okrepi transmisijo denarne politike z dodatnim spodbujanjem bančnega kreditiranja realnega gospodarstva, izvedel novo serijo štirih ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja (CUODR-II). Pogoji za te operacije CUODR II se določijo v ločenem sklepu. Da bi institucijam omogočil odplačilo zneskov, ki so si jih izposodile v okviru operacij CUODR, in izposojo v okviru operacij CUODR II, je Svet ECB odločil, da v juniju 2016 uvede dodatno možnost prostovoljnega odplačila za vse neodplačane operacije CUODR. |
| --- | --- |

(3)

Svet ECB je 10. marca 2016 odločil, da bo z namenom, da okrepi spodbujevalno naravnano denarno politiko ECB in okrepi transmisijo denarne politike z dodatnim spodbujanjem bančnega kreditiranja realnega gospodarstva, izvedel novo serijo štirih ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja (CUODR-II). Pogoji za te operacije CUODR II se določijo v ločenem sklepu. Da bi institucijam omogočil odplačilo zneskov, ki so si jih izposodile v okviru operacij CUODR, in izposojo v okviru operacij CUODR II, je Svet ECB odločil, da v juniju 2016 uvede dodatno možnost prostovoljnega odplačila za vse neodplačane operacije CUODR.

| (4) | Svet ECB je tudi odločil, da za udeležence, ki so predložili potrebne podatke za izračun obveznega predčasnega odplačila v septembru 2016, ne bo nobenih nadaljnjih obveznosti poročanja. |
| --- | --- |

(4)

Svet ECB je tudi odločil, da za udeležence, ki so predložili potrebne podatke za izračun obveznega predčasnega odplačila v septembru 2016, ne bo nobenih nadaljnjih obveznosti poročanja.

| (5) | Da bi imele kreditne institucije na voljo dovolj časa za operativno pripravo na prvo operacijo CUODR II, bi moral ta sklep začeti veljati brez nepotrebnega odlašanja. |
| --- | --- |

(5)

Da bi imele kreditne institucije na voljo dovolj časa za operativno pripravo na prvo operacijo CUODR II, bi moral ta sklep začeti veljati brez nepotrebnega odlašanja.

| (6) | Zato je treba Sklep ECB/2014/34 ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Zato je treba Sklep ECB/2014/34 ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Spremembe

Sklep ECB/2014/34 se spremeni:

| 1. | člen 6 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 6
  Predčasno odplačilo

  1.   Brez poseganja v odstavek 2 imajo udeleženci po 24 mesecih po vsaki ciljno usmerjeni operaciji dolgoročnejšega refinanciranja vsakega pol leta možnost, da pred zapadlostjo prekinejo ciljno usmerjene operacije dolgoročnejšega refinanciranja ali znižajo njihov znesek. Datumi predčasnih odplačil se ujemajo z datumom poravnave operacije glavnega refinanciranja Eurosistema, kakor ga določi Eurosistem.


  2.   Udeleženci imajo možnost, da pred zapadlostjo prekinejo ciljno usmerjene operacije dolgoročnejšega refinanciranja ali znižajo njihov znesek, tudi na datum, ki se ujema z datumom poravnave prve ciljno usmerjene operacije dolgoročnejšega refinanciranja, ki se izvede v skladu s Sklepom Evropske centralne banke (EU) 2016/810 (ECB/2016/10) (*1). Da bi lahko udeleženec izkoristil postopek predčasnega odplačila na ta prvi datum predčasnega odplačila, mora zadevno NCB obvestiti, da namerava opraviti odplačilo po postopku predčasnega odplačila na datum predčasnega odplačila, najmanj tri tedne pred tem datumom predčasnega odplačila. To obvestilo postane za zadevnega udeleženca zavezujoče tri tedne pred datumom predčasnega odplačila, na katerega se nanaša. Da ne bi bilo dvoma, se dodatni obseg sredstev izposoje, ki je na voljo za ciljno usmerjeno operacijo dolgoročnejšega refinanciranja, ki se izvede v juniju 2016, in se izračuna v skladu s členom 4(3), določi na podlagi zneskov, ki so bili izposojeni v ciljno usmerjenih operacijah dolgoročnejšega refinanciranja, izvedenih od marca 2015, brez odštevanja morebitnih zneskov, ki se odplačajo na prvi datum predčasnega odplačila.


  3.   Da bi lahko udeleženec izkoristil postopek predčasnega odplačila na druge datume predčasnega odplačila, mora zadevno NCB obvestiti, da namerava opraviti odplačilo po postopku predčasnega odplačila na datum predčasnega odplačila, najmanj dva tedna pred tem datumom predčasnega odplačila. To obvestilo postane za zadevnega udeleženca zavezujoče dva tedna pred datumom predčasnega odplačila, na katerega se nanaša.


  4.   Če udeleženec do datuma odplačila v celoti ali delno ne poravna dolgovanega zneska po postopku predčasnega odplačila, se lahko naloži denarna kazen. Denarna kazen, ki se uporabi, se izračuna v skladu s Prilogo VII k Smernici Evropske centralne banke (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (*2) in ustreza denarni kazni, ki se uporablja za neizpolnitev obveznosti ustreznega zavarovanja in poravnave zneska, ki je bil dodeljen nasprotni stranki v zvezi s povratnimi transakcijami za namene denarne politike. Naložitev denarne kazni ne posega v pravico NCB, da uporabi pravna sredstva, predvidena za pojav primera kršitve, kakor so določena v členu 166 Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60).



  (*1)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2016/810 z dne 28. aprila 2016 o drugi seriji ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja (ECB/2016/10) (UL L 132, 21.5.2016, str. 107)."


  (*2)  Smernica Evropske centralne banke (EU) 2015/510 z dne 19. decembra 2014 o izvajanju okvira denarne politike Eurosistema (ECB/2014/60) (UL L 91, 2.4.2015, str. 3).“;" |
| --- | --- |

1.

člen 6 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 6

Predčasno odplačilo

1.   Brez poseganja v odstavek 2 imajo udeleženci po 24 mesecih po vsaki ciljno usmerjeni operaciji dolgoročnejšega refinanciranja vsakega pol leta možnost, da pred zapadlostjo prekinejo ciljno usmerjene operacije dolgoročnejšega refinanciranja ali znižajo njihov znesek. Datumi predčasnih odplačil se ujemajo z datumom poravnave operacije glavnega refinanciranja Eurosistema, kakor ga določi Eurosistem.

2.   Udeleženci imajo možnost, da pred zapadlostjo prekinejo ciljno usmerjene operacije dolgoročnejšega refinanciranja ali znižajo njihov znesek, tudi na datum, ki se ujema z datumom poravnave prve ciljno usmerjene operacije dolgoročnejšega refinanciranja, ki se izvede v skladu s Sklepom Evropske centralne banke (EU) 2016/810 (ECB/2016/10) (*1). Da bi lahko udeleženec izkoristil postopek predčasnega odplačila na ta prvi datum predčasnega odplačila, mora zadevno NCB obvestiti, da namerava opraviti odplačilo po postopku predčasnega odplačila na datum predčasnega odplačila, najmanj tri tedne pred tem datumom predčasnega odplačila. To obvestilo postane za zadevnega udeleženca zavezujoče tri tedne pred datumom predčasnega odplačila, na katerega se nanaša. Da ne bi bilo dvoma, se dodatni obseg sredstev izposoje, ki je na voljo za ciljno usmerjeno operacijo dolgoročnejšega refinanciranja, ki se izvede v juniju 2016, in se izračuna v skladu s členom 4(3), določi na podlagi zneskov, ki so bili izposojeni v ciljno usmerjenih operacijah dolgoročnejšega refinanciranja, izvedenih od marca 2015, brez odštevanja morebitnih zneskov, ki se odplačajo na prvi datum predčasnega odplačila.

3.   Da bi lahko udeleženec izkoristil postopek predčasnega odplačila na druge datume predčasnega odplačila, mora zadevno NCB obvestiti, da namerava opraviti odplačilo po postopku predčasnega odplačila na datum predčasnega odplačila, najmanj dva tedna pred tem datumom predčasnega odplačila. To obvestilo postane za zadevnega udeleženca zavezujoče dva tedna pred datumom predčasnega odplačila, na katerega se nanaša.

4.   Če udeleženec do datuma odplačila v celoti ali delno ne poravna dolgovanega zneska po postopku predčasnega odplačila, se lahko naloži denarna kazen. Denarna kazen, ki se uporabi, se izračuna v skladu s Prilogo VII k Smernici Evropske centralne banke (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (*2) in ustreza denarni kazni, ki se uporablja za neizpolnitev obveznosti ustreznega zavarovanja in poravnave zneska, ki je bil dodeljen nasprotni stranki v zvezi s povratnimi transakcijami za namene denarne politike. Naložitev denarne kazni ne posega v pravico NCB, da uporabi pravna sredstva, predvidena za pojav primera kršitve, kakor so določena v členu 166 Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60).

(*1)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2016/810 z dne 28. aprila 2016 o drugi seriji ciljno usmerjenih operacij dolgoročnejšega refinanciranja (ECB/2016/10) (UL L 132, 21.5.2016, str. 107)."

*1

(*2)  Smernica Evropske centralne banke (EU) 2015/510 z dne 19. decembra 2014 o izvajanju okvira denarne politike Eurosistema (ECB/2014/60) (UL L 91, 2.4.2015, str. 3).“;"

*2

| 2. | v členu 7 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

  „1.   Udeleženci v ciljno usmerjenih operacijah dolgoročnejšega refinanciranja, katerih skupno primerno neto posojanje v obdobju od 1. maja 2014 do 30. aprila 2016 je nižje od njihovega upoštevnega referenčnega zneska na dan 30. aprila 2016, morajo 28. septembra 2016 v celoti odplačati začetna in dodatna sredstva, ki so si jih izposodili v ciljno usmerjenih operacijah dolgoročnejšega refinanciranja, razen če Eurosistem drugače določi drug datum. Priloga I določa tehnične izračune.


  2.   Če skupno izposojena sredstva udeleženca iz njegovega dodatnega obsega sredstev izposoje v ciljno usmerjenih operacijah dolgoročnejšega refinanciranja, izvedenih od marca 2015 do junija 2016, presegajo dodatni obseg sredstev izposoje, izračunan za referenčni mesec dodelitve april 2016, je treba znesek teh presežnih dodatnih izposojenih sredstev plačati 28. septembra 2016, razen če Eurosistem drugače določi drug datum. Priloga I določa tehnične izračune.“; |
| --- | --- |

2.

v členu 7 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„1.   Udeleženci v ciljno usmerjenih operacijah dolgoročnejšega refinanciranja, katerih skupno primerno neto posojanje v obdobju od 1. maja 2014 do 30. aprila 2016 je nižje od njihovega upoštevnega referenčnega zneska na dan 30. aprila 2016, morajo 28. septembra 2016 v celoti odplačati začetna in dodatna sredstva, ki so si jih izposodili v ciljno usmerjenih operacijah dolgoročnejšega refinanciranja, razen če Eurosistem drugače določi drug datum. Priloga I določa tehnične izračune.

2.   Če skupno izposojena sredstva udeleženca iz njegovega dodatnega obsega sredstev izposoje v ciljno usmerjenih operacijah dolgoročnejšega refinanciranja, izvedenih od marca 2015 do junija 2016, presegajo dodatni obseg sredstev izposoje, izračunan za referenčni mesec dodelitve april 2016, je treba znesek teh presežnih dodatnih izposojenih sredstev plačati 28. septembra 2016, razen če Eurosistem drugače določi drug datum. Priloga I določa tehnične izračune.“;

| 3. | v členu 7 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

  „5.   Če udeleženec do datuma odplačila v celoti ali delno ne poravna dolgovanega zneska po postopku obveznega predčasnega odplačila, se lahko naloži denarna kazen. Denarna kazen, ki se uporabi, se izračuna v skladu s Prilogo VII k Smernici (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) in ustreza denarni kazni, ki se uporablja za neizpolnitev obveznosti ustreznega zavarovanja in poravnave zneska, ki je bil dodeljen nasprotni stranki v zvezi s povratnimi transakcijami za namene denarne politike. Naložitev denarne kazni ne posega v pravico NCB, da uporabi pravna sredstva, predvidena za pojav primera kršitve, kakor so določena v členu 166 Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60).“; |
| --- | --- |

3.

v členu 7 se odstavek 5 nadomesti z naslednjim:

„5.   Če udeleženec do datuma odplačila v celoti ali delno ne poravna dolgovanega zneska po postopku obveznega predčasnega odplačila, se lahko naloži denarna kazen. Denarna kazen, ki se uporabi, se izračuna v skladu s Prilogo VII k Smernici (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) in ustreza denarni kazni, ki se uporablja za neizpolnitev obveznosti ustreznega zavarovanja in poravnave zneska, ki je bil dodeljen nasprotni stranki v zvezi s povratnimi transakcijami za namene denarne politike. Naložitev denarne kazni ne posega v pravico NCB, da uporabi pravna sredstva, predvidena za pojav primera kršitve, kakor so določena v členu 166 Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60).“;

| 4. | v členu 8 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

  „4.   Če institucija sodeluje v ciljno usmerjeni operaciji dolgoročnejšega refinanciranja in vse dokler v celoti ne poravna zneskov, izposojenih v ciljno usmerjeni operaciji dolgoročnejšega refinanciranja, mora četrtletno predložiti izpolnjene obrazce za poročanje podatkov v skladu z odstavkom 1, dokler se ne predložijo vsi podatki, ki so potrebni za določitev obveznosti obveznega odplačila v skladu s členom 7.“; |
| --- | --- |

4.

v členu 8 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Če institucija sodeluje v ciljno usmerjeni operaciji dolgoročnejšega refinanciranja in vse dokler v celoti ne poravna zneskov, izposojenih v ciljno usmerjeni operaciji dolgoročnejšega refinanciranja, mora četrtletno predložiti izpolnjene obrazce za poročanje podatkov v skladu z odstavkom 1, dokler se ne predložijo vsi podatki, ki so potrebni za določitev obveznosti obveznega odplačila v skladu s členom 7.“;

| 5. | v členu 8 se odstavek 8 nadomesti z naslednjim:

  „8.   Vsak udeleženec v ciljno usmerjenih operacijah dolgoročnejšega refinanciranja, razen če je v skladu s členom 6(2) odplačal vse zneske, izposojene v ciljno usmerjenih operacijah dolgoročnejšega refinanciranja, mora zagotoviti letno preverjanje točnosti podatkov, poročanih v skladu z odstavkom 1. To nalogo, ki se lahko izvede v okviru letne revizije, lahko opravi zunanji revizor. Udeleženci lahko namesto uporabe zunanjega revizorja načrtujejo enakovredne ureditve, ki jih odobri Eurosistem. NCB udeleženca mora biti obveščena o rezultatih tega preverjanja. V primeru sodelovanja v skupini za sodelovanje v ciljno usmerjenih operacijah dolgoročnejšega refinanciranja se rezultati izmenjajo z NCB članov skupine. Na zahtevo NCB udeleženca se podrobni rezultati preverjanj, opravljenih po tem odstavku, predložijo tej NCB in v primeru sodelovanja v skupini za sodelovanje v ciljno usmerjenih operacijah dolgoročnejšega refinanciranja nato izmenjajo z NCB članov skupine.“ |
| --- | --- |

5.

v členu 8 se odstavek 8 nadomesti z naslednjim:

„8.   Vsak udeleženec v ciljno usmerjenih operacijah dolgoročnejšega refinanciranja, razen če je v skladu s členom 6(2) odplačal vse zneske, izposojene v ciljno usmerjenih operacijah dolgoročnejšega refinanciranja, mora zagotoviti letno preverjanje točnosti podatkov, poročanih v skladu z odstavkom 1. To nalogo, ki se lahko izvede v okviru letne revizije, lahko opravi zunanji revizor. Udeleženci lahko namesto uporabe zunanjega revizorja načrtujejo enakovredne ureditve, ki jih odobri Eurosistem. NCB udeleženca mora biti obveščena o rezultatih tega preverjanja. V primeru sodelovanja v skupini za sodelovanje v ciljno usmerjenih operacijah dolgoročnejšega refinanciranja se rezultati izmenjajo z NCB članov skupine. Na zahtevo NCB udeleženca se podrobni rezultati preverjanj, opravljenih po tem odstavku, predložijo tej NCB in v primeru sodelovanja v skupini za sodelovanje v ciljno usmerjenih operacijah dolgoročnejšega refinanciranja nato izmenjajo z NCB članov skupine.“

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 3. maja 2016.

V Frankfurtu na Majni, 28. aprila 2016

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  
  UL L 91, 2.4.2015, str. 3.

1

(2)  Sklep ECB/2014/34 z dne 29. julija 2014 o ukrepih v zvezi s ciljno usmerjenimi operacijami dolgoročnejšega refinanciranja (UL L 258, 29.8.2014, str. 11).

2

---