# Službeni list L 109/2016

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 109 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 59.26. travnja 2016. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 109

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 59.26. travnja 2016.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2016/646 оd 20. travnja 2016. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 692/2008 u pogledu emisija iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 6) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/647 оd 25. travnja 2016. o 245. izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s organizacijama ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom | 23 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/648 оd 25. travnja 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 25 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2016/649 оd 15. siječnja 2016. o mjeri SA.24123 (12/C) (ex 11/NN) koju je provela Nizozemska – Navodna prodaja zemljišta ispod tržišne cijene koju je izvršila općina Leidschendam-Voorburg
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 85)

   (
  1
  ) | 27 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/650 оd 25. travnja 2016. o utvrđivanju normi za ocjenu sigurnosti kvalificiranih sredstava za izradu potpisa i pečata u skladu s člankom 30. stavkom 3. i člankom 39. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu (
  1
  ) | 40 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2016/646 оd 20. travnja 2016. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 692/2008 u pogledu emisija iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 6) (
  1
  )

1

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/647 оd 25. travnja 2016. o 245. izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s organizacijama ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom

23

Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/648 оd 25. travnja 2016. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

25

ODLUKE

*

Odluka Komisije (EU) 2016/649 оd 15. siječnja 2016. o mjeri SA.24123 (12/C) (ex 11/NN) koju je provela Nizozemska – Navodna prodaja zemljišta ispod tržišne cijene koju je izvršila općina Leidschendam-Voorburg
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 85)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 85)

1

27

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/650 оd 25. travnja 2016. o utvrđivanju normi za ocjenu sigurnosti kvalificiranih sredstava za izradu potpisa i pečata u skladu s člankom 30. stavkom 3. i člankom 39. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu (
  1
  )

1

40

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Uredbe Komisije (EU) 2016/71 оd 26. siječnja 2016. o izmjeni priloga II., III., i V. Uredbi (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu maksimalnih razina ostataka za 1-metilciklopropen, flonikamid, flutriafol, indoliloctenu kiselinu, indolilbutansku kiselinu, petoksamid, pirimikarb, protiokonazol i teflubenzuron u ili na određenim proizvodima ( SL L 20, 27.1.2016. ) | 43 |
| | * | Ispravak Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35 od 10. listopada 2014. o dopuni Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) ( SL L 12, 17.1.2015. ) | 56 |

Ispravci

*

Ispravak Uredbe Komisije (EU) 2016/71 оd 26. siječnja 2016. o izmjeni priloga II., III., i V. Uredbi (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu maksimalnih razina ostataka za 1-metilciklopropen, flonikamid, flutriafol, indoliloctenu kiselinu, indolilbutansku kiselinu, petoksamid, pirimikarb, protiokonazol i teflubenzuron u ili na određenim proizvodima ( SL L 20, 27.1.2016. )

( SL L 20, 27.1.2016. )

43

*

Ispravak Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35 od 10. listopada 2014. o dopuni Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) ( SL L 12, 17.1.2015. )

( SL L 12, 17.1.2015. )

56

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 26.4.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 109/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/646

оd 20. travnja 2016.

o izmjeni Uredbe (EZ) br. 692/2008 u pogledu emisija iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 6)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2007. o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima za popravke i održavanje vozila (1), a posebno njezin članak 5. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Uredba (EZ) br. 715/2007 jedna je od zasebnih regulatornih akata u smislu postupka za homologaciju tipa kako je utvrđen Direktivom 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EZ) br. 715/2007 jedna je od zasebnih regulatornih akata u smislu postupka za homologaciju tipa kako je utvrđen Direktivom 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2).

| (2) | Uredbom (EZ) br. 715/2007 zahtijeva se da se kod novih vozila lake kategorije poštuju određene granične vrijednosti emisija i utvrđuju se dodatni zahtjevi za dostupnost podataka. Točne tehničke odredbe nužne za primjenu te Uredbe utvrđene su Uredbom Komisije (EZ) br. 692/2008 (3). |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EZ) br. 715/2007 zahtijeva se da se kod novih vozila lake kategorije poštuju određene granične vrijednosti emisija i utvrđuju se dodatni zahtjevi za dostupnost podataka. Točne tehničke odredbe nužne za primjenu te Uredbe utvrđene su Uredbom Komisije (EZ) br. 692/2008 (3).

| (3) | Komisija je u tom pogledu provela detaljnu analizu postupaka, ispitivanja i zahtjeva za homologaciju utvrđenih Uredbom (EZ) br. 692/2008 na temelju vlastitih istraživanja i vanjskih informacija te je utvrdila da su emisije koje stvarno nastaju u cestovnom prometu vozila Euro 5/6 znatno veće od emisija izmjerenih u novom regulatornom europskom ciklusu vožnje (NEDC), osobito u pogledu emisija NOx iz dizelskih vozila. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je u tom pogledu provela detaljnu analizu postupaka, ispitivanja i zahtjeva za homologaciju utvrđenih Uredbom (EZ) br. 692/2008 na temelju vlastitih istraživanja i vanjskih informacija te je utvrdila da su emisije koje stvarno nastaju u cestovnom prometu vozila Euro 5/6 znatno veće od emisija izmjerenih u novom regulatornom europskom ciklusu vožnje (NEDC), osobito u pogledu emisija NOx iz dizelskih vozila.

| (4) | Zahtjevi za emisije pri homologaciji motornih vozila postupno su znatno postroženi uvođenjem i kasnijom revizijom normi za emisije Euro. Dok su kod vozila općenito znatno smanjene emisije velikog niza reguliranih onečišćujućih tvari, to nije slučaj za emisije NOx iz dizelskih motora, posebno kod lakih vozila. Stoga su potrebne mjere za poboljšanje te situacije. |
| --- | --- |

(4)

Zahtjevi za emisije pri homologaciji motornih vozila postupno su znatno postroženi uvođenjem i kasnijom revizijom normi za emisije Euro. Dok su kod vozila općenito znatno smanjene emisije velikog niza reguliranih onečišćujućih tvari, to nije slučaj za emisije NOx iz dizelskih motora, posebno kod lakih vozila. Stoga su potrebne mjere za poboljšanje te situacije.

| (5) | „Poremećajne naprave”, kako su opisane u članku 3. stavku 10. Uredbe (EZ) br. 715/2007 i kojima se smanjuje razina kontrole emisija zabranjene su. Nakon nedavnih događaja ističe se potreba za jačanjem provedbe zakonodavstva u tom pogledu. Stoga je primjereno zahtijevati bolji nadzor strategija kontrole emisija koje proizvođač primjenjuje pri homologaciji, na temelju načela koja se već primjenjuju na teška vozila u pogledu normi Euro VI utvrđenih Uredbom (EZ) br. 595/2009 i provedbenim mjerama uz tu uredbu. |
| --- | --- |

(5)

„Poremećajne naprave”, kako su opisane u članku 3. stavku 10. Uredbe (EZ) br. 715/2007 i kojima se smanjuje razina kontrole emisija zabranjene su. Nakon nedavnih događaja ističe se potreba za jačanjem provedbe zakonodavstva u tom pogledu. Stoga je primjereno zahtijevati bolji nadzor strategija kontrole emisija koje proizvođač primjenjuje pri homologaciji, na temelju načela koja se već primjenjuju na teška vozila u pogledu normi Euro VI utvrđenih Uredbom (EZ) br. 595/2009 i provedbenim mjerama uz tu uredbu.

| (6) | Rješavanjem problema emisija NOx iz dizelskih motora trebalo bi se pridonijeti smanjenju trenutačnih koncentracija NO2 u zraku koje su stalno na visokoj razini i vrlo su zabrinjavajuće za zdravlje ljudi. |
| --- | --- |

(6)

Rješavanjem problema emisija NOx iz dizelskih motora trebalo bi se pridonijeti smanjenju trenutačnih koncentracija NO2 u zraku koje su stalno na visokoj razini i vrlo su zabrinjavajuće za zdravlje ljudi.

| (7) | Komisija je u siječnju 2011. uspostavila radnu skupinu, u koju su uključeni svi zainteresirani dionici, za razvoj postupka ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE) koji bi bolje odražavao emisije izmjerene tijekom vožnje na cesti. U tu svrhu, nakon iscrpnih tehničkih rasprava, primijenjena je mogućnost predložena u Uredbi (EZ) br. 715/2007, tj. uporaba prijenosnih sustava za mjerenje emisija (PEMS) i ograničenja prema načelu „ne smije se prekoračiti” (NTE). |
| --- | --- |

(7)

Komisija je u siječnju 2011. uspostavila radnu skupinu, u koju su uključeni svi zainteresirani dionici, za razvoj postupka ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE) koji bi bolje odražavao emisije izmjerene tijekom vožnje na cesti. U tu svrhu, nakon iscrpnih tehničkih rasprava, primijenjena je mogućnost predložena u Uredbi (EZ) br. 715/2007, tj. uporaba prijenosnih sustava za mjerenje emisija (PEMS) i ograničenja prema načelu „ne smije se prekoračiti” (NTE).

| (8) | Kao što je dogovoreno s dionicima tijekom postupka CARS 2020. (4), postupci ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE) trebali bi se uvesti u dvije faze: tijekom prvog prijelaznog razdoblja postupke ispitivanja trebalo bi primjenjivati samo za potrebe praćenja, a kasnije bi ih trebalo primjenjivati, zajedno s obvezujućim kvantitativnim zahtjevima za stvarne emisije tijekom vožnje (RDE), na sve nove homologacije i nova vozila. |
| --- | --- |

(8)

Kao što je dogovoreno s dionicima tijekom postupka CARS 2020. (4), postupci ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE) trebali bi se uvesti u dvije faze: tijekom prvog prijelaznog razdoblja postupke ispitivanja trebalo bi primjenjivati samo za potrebe praćenja, a kasnije bi ih trebalo primjenjivati, zajedno s obvezujućim kvantitativnim zahtjevima za stvarne emisije tijekom vožnje (RDE), na sve nove homologacije i nova vozila.

| (9) | Postupci ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE) uvedeni su Uredbom Komisije (EU) 2016/427 (5). Sada je potrebno uspostaviti kvantitativne zahtjeve za ispitivanje stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE) kako bi se ograničile emisije iz ispušne cijevi u svim uobičajenim uvjetima uporabe u skladu s graničnim vrijednostima emisija iz Uredbe (EZ) br. 715/2007. U tu bi svrhu trebalo voditi računa o statističkim i tehničkim nesigurnostima postupaka mjerenja. |
| --- | --- |

(9)

Postupci ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE) uvedeni su Uredbom Komisije (EU) 2016/427 (5). Sada je potrebno uspostaviti kvantitativne zahtjeve za ispitivanje stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE) kako bi se ograničile emisije iz ispušne cijevi u svim uobičajenim uvjetima uporabe u skladu s graničnim vrijednostima emisija iz Uredbe (EZ) br. 715/2007. U tu bi svrhu trebalo voditi računa o statističkim i tehničkim nesigurnostima postupaka mjerenja.

| (10) | Kako bi se proizvođačima omogućilo da se postupno prilagode pravilima za stvarne emisije tijekom vožnje, konačni kvantitativni zahtjevi za ispitivanje stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE) trebali bi se uvesti u dva uzastopna koraka. U prvom koraku, čija bi primjena trebala početi četiri godine nakon datuma obvezne primjene norme Euro 6, trebao bi se primjenjivati faktor sukladnosti od 2,1. Drugi korak trebao bi uslijediti godinu i četiri mjeseca nakon prvog koraka te bi se od tada trebalo zahtijevati potpunu usklađenost s ograničenjem emisija NOx od 80 mg/km utvrđenim Uredbom (EZ) br. 715/2007 uz toleranciju kojom se uzimaju u obzir dodatne nesigurnosti pri mjerenju povezane s primjenom prenosivih sustava za mjerenje emisija (PEMS). |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se proizvođačima omogućilo da se postupno prilagode pravilima za stvarne emisije tijekom vožnje, konačni kvantitativni zahtjevi za ispitivanje stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE) trebali bi se uvesti u dva uzastopna koraka. U prvom koraku, čija bi primjena trebala početi četiri godine nakon datuma obvezne primjene norme Euro 6, trebao bi se primjenjivati faktor sukladnosti od 2,1. Drugi korak trebao bi uslijediti godinu i četiri mjeseca nakon prvog koraka te bi se od tada trebalo zahtijevati potpunu usklađenost s ograničenjem emisija NOx od 80 mg/km utvrđenim Uredbom (EZ) br. 715/2007 uz toleranciju kojom se uzimaju u obzir dodatne nesigurnosti pri mjerenju povezane s primjenom prenosivih sustava za mjerenje emisija (PEMS).

| (11) | Iako je važno da su svi mogući događaji tijekom vožnje u načelu obuhvaćeni ispitivanjem RDE-a, trebalo bi izbjeći neobjektivan način vožnje ispitivanih vozila, tj. s namjerom da se uspije ili ne uspije na ispitivanju ne zbog tehničkih radnih svojstava vozila nego zbog ekstremnih načina vožnje. Stoga se moraju uvesti dodatne granice za ispitivanje stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE) kako bi se uzele u obzir takve situacije. |
| --- | --- |

(11)

Iako je važno da su svi mogući događaji tijekom vožnje u načelu obuhvaćeni ispitivanjem RDE-a, trebalo bi izbjeći neobjektivan način vožnje ispitivanih vozila, tj. s namjerom da se uspije ili ne uspije na ispitivanju ne zbog tehničkih radnih svojstava vozila nego zbog ekstremnih načina vožnje. Stoga se moraju uvesti dodatne granice za ispitivanje stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE) kako bi se uzele u obzir takve situacije.

| (12) | Zbog svoje prirode, uvjeti vožnje koji mogu postojati tijekom pojedinačne vožnje uz ispitivanje PEMS-om ne moraju u potpunosti odgovarati „uobičajenim uvjetima upotrebe vozila”. Strogost kontrole emisija tijekom takve vožnje stoga može biti različita. Zbog toga te kako bi se uzele u obzir statističke i tehničke nesigurnosti postupaka mjerenja, u budućnosti bi se značajke vožnji uz ispitivanje PEMS-om, opisane mjerljivim parametrima, primjerice parametrima povezanima s dinamičnošću vožnje ili radnim opterećenjem, mogle uzimati u obzir pri određivanju ograničenja NTE primjenjivih na te vožnje. Ako se to načelo primijeni, time se ne bi smjelo prouzročiti smanjenje učinka očuvanja okoliša i djelotvornosti postupaka ispitivanja RDE-a, što bi se trebalo dokazati stručno revidiranom znanstvenom studijom. Osim toga, za ocjenu strogosti kontrole emisija tijekom vožnje uz ispitivanje PEMS-om trebali bi se uzimati u obzir samo parametri koji se mogu opravdati objektivnim znanstvenim razlozima, a ne samo kalibracijom motora ili uređajima za kontrolu onečišćenja ili sustavima za kontrolu emisija. |
| --- | --- |

(12)

Zbog svoje prirode, uvjeti vožnje koji mogu postojati tijekom pojedinačne vožnje uz ispitivanje PEMS-om ne moraju u potpunosti odgovarati „uobičajenim uvjetima upotrebe vozila”. Strogost kontrole emisija tijekom takve vožnje stoga može biti različita. Zbog toga te kako bi se uzele u obzir statističke i tehničke nesigurnosti postupaka mjerenja, u budućnosti bi se značajke vožnji uz ispitivanje PEMS-om, opisane mjerljivim parametrima, primjerice parametrima povezanima s dinamičnošću vožnje ili radnim opterećenjem, mogle uzimati u obzir pri određivanju ograničenja NTE primjenjivih na te vožnje. Ako se to načelo primijeni, time se ne bi smjelo prouzročiti smanjenje učinka očuvanja okoliša i djelotvornosti postupaka ispitivanja RDE-a, što bi se trebalo dokazati stručno revidiranom znanstvenom studijom. Osim toga, za ocjenu strogosti kontrole emisija tijekom vožnje uz ispitivanje PEMS-om trebali bi se uzimati u obzir samo parametri koji se mogu opravdati objektivnim znanstvenim razlozima, a ne samo kalibracijom motora ili uređajima za kontrolu onečišćenja ili sustavima za kontrolu emisija.

| (13) | Konačno, uviđajući potrebu za kontrolu emisija NOx u gradskim uvjetima, hitno će se razmotriti izmjena relativnih ponderiranja gradskih, izvangradskih i autocestovnih dijelova ispitivanja RDE-a kako bi se osiguralo da se u praksi može postići nizak faktor sukladnosti, čime se u trećem regulatornom paketu za RDE utvrđuje dodatna granica koja se odnosi na dinamičnost vožnje, iznad koje se prošireni uvjeti primjenjuju od datuma za uvođenje prvog koraka. |
| --- | --- |

(13)

Konačno, uviđajući potrebu za kontrolu emisija NOx u gradskim uvjetima, hitno će se razmotriti izmjena relativnih ponderiranja gradskih, izvangradskih i autocestovnih dijelova ispitivanja RDE-a kako bi se osiguralo da se u praksi može postići nizak faktor sukladnosti, čime se u trećem regulatornom paketu za RDE utvrđuje dodatna granica koja se odnosi na dinamičnost vožnje, iznad koje se prošireni uvjeti primjenjuju od datuma za uvođenje prvog koraka.

| (14) | Komisija će preispitivati odredbe postupka ispitivanja RDE-a te prilagođavati te odredbe novim tehnologijama vozila i osiguravati njihovu djelotvornost. Slično tomu, Komisija će svake godine preispitivati primjerenu razinu konačnog faktora sukladnosti uzimajući u obzir tehnički napredak. Ona će posebno preispitivati dvije alternativne metode za ocjenjivanje podataka o emisijama dobivenih PEMS-om i utvrđenih u dodacima 5. i 6. Prilogu III.A Uredbi (EZ) br. 692/2008 u cilju razvoja jedinstvene metode. |
| --- | --- |

(14)

Komisija će preispitivati odredbe postupka ispitivanja RDE-a te prilagođavati te odredbe novim tehnologijama vozila i osiguravati njihovu djelotvornost. Slično tomu, Komisija će svake godine preispitivati primjerenu razinu konačnog faktora sukladnosti uzimajući u obzir tehnički napredak. Ona će posebno preispitivati dvije alternativne metode za ocjenjivanje podataka o emisijama dobivenih PEMS-om i utvrđenih u dodacima 5. i 6. Prilogu III.A Uredbi (EZ) br. 692/2008 u cilju razvoja jedinstvene metode.

| (15) | Stoga je primjereno na odgovarajući način izmijeniti Uredbu (EZ) br. 692/2008. |
| --- | --- |

(15)

Stoga je primjereno na odgovarajući način izmijeniti Uredbu (EZ) br. 692/2008.

| (16) | Mjere predviđene ovom Uredbom usklađene su s mišljenjem Tehničkog odbora za motorna vozila, |
| --- | --- |

(16)

Mjere predviđene ovom Uredbom usklađene su s mišljenjem Tehničkog odbora za motorna vozila,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EZ) br. 692/2008 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 2. dodaju se sljedeće točke 43. i 44.:






  „43. | ‚osnovna strategija za ograničenje emisija’ znači strategija za ograničenje emisija koja je aktivna u cjelokupnom radnom opsegu brzine vrtnje motora i opterećenja vozila osim ako se aktivira pomoćna strategija za ograničenje emisija; |
| --- | --- | --- |

1.

u članku 2. dodaju se sljedeće točke 43. i 44.:

„43.

‚osnovna strategija za ograničenje emisija’ znači strategija za ograničenje emisija koja je aktivna u cjelokupnom radnom opsegu brzine vrtnje motora i opterećenja vozila osim ako se aktivira pomoćna strategija za ograničenje emisija;

| 44. | ‚pomoćna strategija za ograničenje emisija’ znači strategija za ograničenje emisija koja se aktivira i kojom se zamjenjuje ili mijenja osnovna strategija za ograničenje emisija s posebnim ciljem i kao odgovor na poseban sklop okolnih uvjeta ili radnih uvjeta te koja djeluje samo dok ti uvjeti postoje.”; |
| --- | --- |

44.

‚pomoćna strategija za ograničenje emisija’ znači strategija za ograničenje emisija koja se aktivira i kojom se zamjenjuje ili mijenja osnovna strategija za ograničenje emisija s posebnim ciljem i kao odgovor na poseban sklop okolnih uvjeta ili radnih uvjeta te koja djeluje samo dok ti uvjeti postoje.”;

| 2. | u članku 3. stavku 10. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:

  „Do isteka tri godine nakon datuma određenih u članku 10. stavku 4. i četiri godine nakon datuma određenih u članku 10. stavku 5. Uredbe (EZ) br. 715/2007 primjenjuju se sljedeće odredbe:”; |
| --- | --- |

2.

u članku 3. stavku 10. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Do isteka tri godine nakon datuma određenih u članku 10. stavku 4. i četiri godine nakon datuma određenih u članku 10. stavku 5. Uredbe (EZ) br. 715/2007 primjenjuju se sljedeće odredbe:”;

| 3. | u članku 3. stavku 10. točka (a) zamjenjuje se sljedećim tekstom:

  „Zahtjevi iz točke 2.1. Priloga III.A ne primjenjuju se.”; |
| --- | --- |

3.

u članku 3. stavku 10. točka (a) zamjenjuje se sljedećim tekstom:

„Zahtjevi iz točke 2.1. Priloga III.A ne primjenjuju se.”;

| 4. | u članku 5. dodaju se sljedeći stavci 11. i 12.:






  „11. | Proizvođač će dostaviti proširenu opisnu dokumentaciju sa sljedećim informacijama:






  (a) | informacije o djelovanju svih pomoćnih i osnovnih strategija za ograničenje emisija koji uključuju opis parametara koji se mijenjaju pomoćnim strategijama za ograničenje emisija i granica u kojima pomoćne strategije djeluju te naznaku koje će pomoćne ili osnovne strategije vjerojatno biti aktivne u uvjetima postupaka ispitivanja utvrđenima ovom Uredbom; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

u članku 5. dodaju se sljedeći stavci 11. i 12.:

„11.

Proizvođač će dostaviti proširenu opisnu dokumentaciju sa sljedećim informacijama:

(a)

informacije o djelovanju svih pomoćnih i osnovnih strategija za ograničenje emisija koji uključuju opis parametara koji se mijenjaju pomoćnim strategijama za ograničenje emisija i granica u kojima pomoćne strategije djeluju te naznaku koje će pomoćne ili osnovne strategije vjerojatno biti aktivne u uvjetima postupaka ispitivanja utvrđenima ovom Uredbom;

| (b) | opis logike nadzora sustava goriva, strategije određivanja vremena i točaka prebacivanja tijekom svih načina rada. |
| --- | --- |

(b)

opis logike nadzora sustava goriva, strategije određivanja vremena i točaka prebacivanja tijekom svih načina rada.

| 12. | Proširena opisna dokumentacija iz stavka 11. ostaje strogo povjerljiva. Može je čuvati tijelo za homologaciju ili je, na temelju prosudbe tijela za homologaciju, može zadržati proizvođač. Ako opisnu dokumentaciju zadrži proizvođač, tijelo za homologaciju mora je označiti i na njoj naznačiti datum nakon što je pregleda i odobri. Dokumentacija je tijelu za homologaciju dostupna za pregled u trenutku homologacije ili u bilo kojem trenutku tijekom valjanosti homologacije.”; |
| --- | --- |

12.

Proširena opisna dokumentacija iz stavka 11. ostaje strogo povjerljiva. Može je čuvati tijelo za homologaciju ili je, na temelju prosudbe tijela za homologaciju, može zadržati proizvođač. Ako opisnu dokumentaciju zadrži proizvođač, tijelo za homologaciju mora je označiti i na njoj naznačiti datum nakon što je pregleda i odobri. Dokumentacija je tijelu za homologaciju dostupna za pregled u trenutku homologacije ili u bilo kojem trenutku tijekom valjanosti homologacije.”;

| 5. | Dodatak 6. Prilogu I. mijenja se u skladu s Prilogom I. ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

5.

Dodatak 6. Prilogu I. mijenja se u skladu s Prilogom I. ovoj Uredbi;

| 6. | Prilog III.A mijenja se u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

6.

Prilog III.A mijenja se u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. travnja 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 171, 29.6.2007., str. 1.

1

(2)  Direktiva 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. rujna 2007. o uspostavi okvira za homologaciju motornih vozila i njihovih prikolica te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila (Okvirna direktiva) (SL L 263, 9.10.2007., str. 1.).

2

(3)  Uredba Komisije (EZ) br. 692/2008 od 18. srpnja 2008. o provedbi i izmjeni Uredbe (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća o homologaciji motornih vozila s obzirom na emisije iz lakih osobnih i teretnih vozila (Euro 5 i Euro 6) i dostupnosti podataka za popravke i održavanje vozila (SL L 199, 28.7.2008., str. 1.).

3

(4)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „CARS 2020.: Akcijski plan za konkurentnu i održivu automobilsku industriju u Europi” (COM(2012) 636 završna verzija).

4

(5)  Uredba Komisije (EU) 2016/427 od 10. ožujka 2016. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 692/2008 s obzirom na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 6) (SL L 82, 31.3.2016., str. 1.).

5

---

PRILOG I.

U Dodatku 6. Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 692/2008 tablica 1. mijenja se kako slijedi:

| (1) | redci ZD, ZE i ZF zamjenjuju se sljedećim:












  „ZD | Euro 6c | Euro 6-2 | M, N1 razred I. | PI, CI | | 1.9.2018. | 31.8.2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZE | Euro 6c | Euro 6-2 | N1 razred II. | PI, CI | | 1.9.2019. | 31.8.2020. |
| ZF | Euro 6c | Euro 6-2 | N1 razred III., N2 | PI, CI | | 1.9.2019. | 31.8.2020.” |

(1)

redci ZD, ZE i ZF zamjenjuju se sljedećim:

„ZD

Euro 6c

Euro 6-2

M, N1 razred I.

PI, CI

1.9.2018.

31.8.2019.

ZE

Euro 6c

Euro 6-2

N1 razred II.

PI, CI

1.9.2019.

31.8.2020.

ZF

Euro 6c

Euro 6-2

N1 razred III., N2

PI, CI

1.9.2019.

31.8.2020.”

| (2) | sljedeći redci umeću se iza retka ZF:












  „ZG | Euro 6d-TEMP | Euro 6-2 | M, N1 razred I. | PI, CI | 1.9.2017. | 1.9.2019. | 31.12.2020. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZH | Euro 6d-TEMP | Euro 6-2 | N1 razred II. | PI, CI | 1.9.2018. | 1.9.2020. | 31.12.2021. |
| ZI | Euro 6d-TEMP | Euro 6-2 | N1 razred III., N2 | PI, CI | 1.9.2018. | 1.9.2020. | 31.12.2021. |
| ZJ | Euro 6d | Euro 6-2 | M, N1 razred I. | PI, CI | 1.1.2020. | 1.1.2021. | |
| ZK | Euro 6d | Euro 6-2 | N1 razred II. | PI, CI | 1.1.2021. | 1.1.2022. | |
| PLN | Euro 6d | Euro 6-2 | N1 razred III., N2 | PI, CI | 1.1.2021. | 1.1.2022.” | |

(2)

sljedeći redci umeću se iza retka ZF:

„ZG

Euro 6d-TEMP

Euro 6-2

M, N1 razred I.

PI, CI

1.9.2017.

1.9.2019.

31.12.2020.

ZH

Euro 6d-TEMP

Euro 6-2

N1 razred II.

PI, CI

1.9.2018.

1.9.2020.

31.12.2021.

ZI

Euro 6d-TEMP

Euro 6-2

N1 razred III., N2

PI, CI

1.9.2018.

1.9.2020.

31.12.2021.

ZJ

Euro 6d

Euro 6-2

M, N1 razred I.

PI, CI

1.1.2020.

1.1.2021.

ZK

Euro 6d

Euro 6-2

N1 razred II.

PI, CI

1.1.2021.

1.1.2022.

PLN

Euro 6d

Euro 6-2

N1 razred III., N2

PI, CI

1.1.2021.

1.1.2022.”

| (3) | u legendi za tu tablicu, sljedeće stavke umeću se nakon stavke o normi za emisije „Euro 6b”:

  „Norma za emisije ‚Euro 6c’= svi zahtjevi za emisije za Euro 6 bez kvantitativnih zahtjeva za ispitivanje stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE), tj. emisijska norma Euro 6b, konačne norme za broj čestica za vozila s vanjskim izvorom paljenja, upotreba referentnih goriva E10 i B7 (gdje je primjenjivo), procijenjeno tijekom regulatornog laboratorijskog ispitnog ciklusa te ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE) isključivo u svrhu praćenja (bez primjene ograničenja NTE);

  Norma za emisije ‚Euro 6d-TEMP’= svi zahtjevi za emisije za Euro 6, tj. emisijska norma Euro 6b, konačne norme za broj čestica za vozila s vanjskim izvorom paljenja, upotreba referentnih goriva E10 i B7 (gdje je primjenjivo), procijenjeno tijekom regulatornog laboratorijskog ispitnog ciklusa i ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE) s obzirom na privremene faktore sukladnosti;”; |
| --- | --- |

(3)

u legendi za tu tablicu, sljedeće stavke umeću se nakon stavke o normi za emisije „Euro 6b”:

„Norma za emisije ‚Euro 6c’= svi zahtjevi za emisije za Euro 6 bez kvantitativnih zahtjeva za ispitivanje stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE), tj. emisijska norma Euro 6b, konačne norme za broj čestica za vozila s vanjskim izvorom paljenja, upotreba referentnih goriva E10 i B7 (gdje je primjenjivo), procijenjeno tijekom regulatornog laboratorijskog ispitnog ciklusa te ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE) isključivo u svrhu praćenja (bez primjene ograničenja NTE);

Norma za emisije ‚Euro 6d-TEMP’= svi zahtjevi za emisije za Euro 6, tj. emisijska norma Euro 6b, konačne norme za broj čestica za vozila s vanjskim izvorom paljenja, upotreba referentnih goriva E10 i B7 (gdje je primjenjivo), procijenjeno tijekom regulatornog laboratorijskog ispitnog ciklusa i ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE) s obzirom na privremene faktore sukladnosti;”;

| (4) | u legendi za tu tablicu, stavka koja počinje s „Norma za emisije ‚Euro 6c’” zamjenjuje se sljedećim:

  „Norma za emisije ‚Euro 6d’= svi zahtjevi za emisije za Euro 6, tj. emisijska norma Euro 6b i konačne norme za broj čestica za vozila s vanjskim izvorom paljenja te upotrebu referentnih goriva E10 i B7 (gdje je primjenjivo), procijenjeno tijekom regulatornog laboratorijskog ispitnog ciklusa i ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE) s obzirom na konačne faktore sukladnosti;”. |
| --- | --- |

(4)

u legendi za tu tablicu, stavka koja počinje s „Norma za emisije ‚Euro 6c’” zamjenjuje se sljedećim:

„Norma za emisije ‚Euro 6d’= svi zahtjevi za emisije za Euro 6, tj. emisijska norma Euro 6b i konačne norme za broj čestica za vozila s vanjskim izvorom paljenja te upotrebu referentnih goriva E10 i B7 (gdje je primjenjivo), procijenjeno tijekom regulatornog laboratorijskog ispitnog ciklusa i ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE) s obzirom na konačne faktore sukladnosti;”.

---

PRILOG II.

Prilog III.A Uredbi (EZ) br. 692/2008 mijenja se kako slijedi:

| (1) | točka 2.1. zamjenjuje se sljedećim:
  „2.1.   Ograničenja emisija koja se ne smiju prekoračiti
  Tijekom uobičajenog vijeka trajanja tipa vozila homologiranog u skladu s Uredbom (EZ) br. 715/2007, njegove emisije, utvrđene u skladu sa zahtjevima iz ovog Priloga i ispuštene tijekom bilo kojeg mogućeg ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE) izvršenog u skladu sa zahtjevima iz ovog Priloga, ne smiju premašiti sljedeće vrijednosti koje ne smiju biti prekoračene (NTE):

  NTEonečišćujuća tvar = CFonečišćujuća tvar × TF(p1, ..., pn) × EURO-6
  pri čemu je EURO-6 primjenjiva granična vrijednost emisija za Euro 6 utvrđena u tablici 2. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 715/2007.”; |
| --- | --- |

(1)

točka 2.1. zamjenjuje se sljedećim:

„2.1.   Ograničenja emisija koja se ne smiju prekoračiti

Tijekom uobičajenog vijeka trajanja tipa vozila homologiranog u skladu s Uredbom (EZ) br. 715/2007, njegove emisije, utvrđene u skladu sa zahtjevima iz ovog Priloga i ispuštene tijekom bilo kojeg mogućeg ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE) izvršenog u skladu sa zahtjevima iz ovog Priloga, ne smiju premašiti sljedeće vrijednosti koje ne smiju biti prekoračene (NTE):

NTEonečišćujuća tvar = CFonečišćujuća tvar × TF(p1, ..., pn) × EURO-6

pri čemu je EURO-6 primjenjiva granična vrijednost emisija za Euro 6 utvrđena u tablici 2. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 715/2007.”;

| (2) | umeću se sljedeće točke 2.1.1., 2.1.2. i 2.1.3.:
  „2.1.1.   Konačni faktori sukladnosti
  Faktor sukladnosti CFonečišćujuća tvar
  za predmetnu onečišćujuću tvar utvrđuje se kako slijedi:










  Onečišćujuća tvar | Masa dušikovih oksida (NOx) | Broj čestica (PN) | Masa ugljikova monoksida (CO) (1) | Masa ukupnih ugljikovodika (THC) | Kombinirana masa ukupnih ugljikovodika i dušikovih oksida (THC + NOx) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFonečišćujuća tvar | 1 + margin pri čemu je margin = 0,5 | potrebno utvrditi | — | — | — |

(2)

umeću se sljedeće točke 2.1.1., 2.1.2. i 2.1.3.:

„2.1.1.   Konačni faktori sukladnosti

Faktor sukladnosti CFonečišćujuća tvar
  za predmetnu onečišćujuću tvar utvrđuje se kako slijedi:

Onečišćujuća tvar

Masa dušikovih oksida (NOx)

Broj čestica (PN)

Masa ugljikova monoksida (CO) (1)

Masa ukupnih ugljikovodika (THC)

Kombinirana masa ukupnih ugljikovodika i dušikovih oksida (THC + NOx)

CFonečišćujuća tvar

1 + margin pri čemu je margin = 0,5

potrebno utvrditi

—

—

—

‚
  margin
  ’ je parametar kojim se uzimaju u obzir dodatne nesigurnosti pri mjerenju povezane s primjenom prenosivih sustava za mjerenje emisija (PEMS) koji se svake godine preispituje zbog poboljšane kvalitete postupka ispitivanja PEMS-om i tehničkog napretka.

2.1.2.   Privremeni faktori sukladnosti

Iznimno od odredbi u točki 2.1.1., do pet godina i četiri mjeseca nakon datuma navedenih u članku 10. stavcima 4. i 5. Uredbe (EZ) 715/2007 i ako to zahtijeva proizvođač mogu se primjenjivati sljedeći faktori sukladnosti:

| Onečišćujuća tvar | Masa dušikovih oksida (NOx) | Broj čestica (PN) | Masa ugljikova monoksida (CO) (2) | Masa ukupnih ugljikovodika (THC) | Kombinirana masa ukupnih ugljikovodika i dušikovih oksida (THC + NOx) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFonečišćujuća tvar | 2,1 | potrebno utvrditi | — | — | — |

Onečišćujuća tvar

Masa dušikovih oksida (NOx)

Broj čestica (PN)

Masa ugljikova monoksida (CO) (2)

Masa ukupnih ugljikovodika (THC)

Kombinirana masa ukupnih ugljikovodika i dušikovih oksida (THC + NOx)

CFonečišćujuća tvar

2,1

potrebno utvrditi

—

—

—

Primjena privremenih faktora sukladnosti bit će naznačena u potvrdi o sukladnosti vozila.

2.1.3.   Prijenosne funkcije

Prijenosnoj funkciji TF(p1, ..., pn) na koju se upućuje u točki 2.1. određuje se vrijednost 1 na cijelom rasponu parametara pi (i = 1, ..., n).

Ako se prijenosna funkcija TF(p1, ..., pn) mijenja, to se čini tako da se ne pogoršava utjecaj na okoliš i učinkovitost ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE). Posebice sljedeći uvjet mora biti ispunjen:

∫ TF (p1,..., pn) * Q (p1,..., pn) dp = ∫ Q (p1,..., pn) dp

pri čemu vrijedi sljedeće:

| — | dp je integral cijelog raspona parametara pi (i = 1, ..., n), |
| --- | --- |

—

dp je integral cijelog raspona parametara pi (i = 1, ..., n),

| — | Q(p1, ..., pn) je vjerojatnost učestalosti događaja povezanog s parametrima pi (i = 1, ..., n) tijekom vožnje u stvarnim uvjetima.”; |
| --- | --- |

—

Q(p1, ..., pn) je vjerojatnost učestalosti događaja povezanog s parametrima pi (i = 1, ..., n) tijekom vožnje u stvarnim uvjetima.”;

| (3) | dodaje se sljedeća točka 3.1.0.:






  „3.1.0. | Zahtjevi iz točke 2.1. moraju biti ispunjeni tijekom gradskog dijela te cijele vožnje uz ispitivanje PEMS-om. Ovisno o izboru proizvođača ispunjavaju se uvjeti iz barem jedne od točaka u nastavku:






  3.1.0.1. | Mplin,d,t
  ≤ NTEonečišćujuća tvar
  i Mplin,d,u
  ≤ NTEonečišćujuća tvar
  , u skladu s definicijama iz točke 2.1. ovog Priloga i točkama 6.1. i 6.3. Dodatka 5., pri čemu je plin = onečišćujuća tvar. |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

dodaje se sljedeća točka 3.1.0.:

„3.1.0.

3.1.0.1.

Mplin,d,t
  ≤ NTEonečišćujuća tvar
  i Mplin,d,u
  ≤ NTEonečišćujuća tvar
  , u skladu s definicijama iz točke 2.1. ovog Priloga i točkama 6.1. i 6.3. Dodatka 5., pri čemu je plin = onečišćujuća tvar.

| 3.1.0.2. | Mw,plin,d
  ≤ NTEonečišćujuća tvar
  i Mw,plin,d,U
  ≤ NTEonečišćujuća tvar
  , u skladu s definicijama iz točke 2.1. ovog Priloga i točke 3.9. Dodatka 6., pri čemu je plin = onečišćujuća tvar.”; |
| --- | --- |

3.1.0.2.

Mw,plin,d
  ≤ NTEonečišćujuća tvar
  i Mw,plin,d,U
  ≤ NTEonečišćujuća tvar
  , u skladu s definicijama iz točke 2.1. ovog Priloga i točke 3.9. Dodatka 6., pri čemu je plin = onečišćujuća tvar.”;

| (4) | briše se točka 5.3.; |
| --- | --- |

(4)

briše se točka 5.3.;

| (5) | točka 5.4. zamjenjuje se sljedećim:
  „5.4.   Dinamični uvjeti
  Dinamičnim uvjetima obuhvaćen je učinak nagiba ceste, čeonog vjetra i dinamike vožnje (ubrzanja, usporenja) te pomoćnih sustava uz potrošnju energije i emisije ispitnog vozila. Provjera normalnosti dinamičnih uvjeta obavlja se nakon dovršetka ispitivanja s pomoću zabilježenih podataka iz prenosivog sustava za mjerenje emisija (PEMS). Ta provjera provodi se u dva koraka:






  5.4.1. | ukupni višak ili nedostatak dinamike vožnje tijekom vožnje provjerava se u skladu s metodama opisanima u Dodatku 7.a ovome Prilogu; |
| --- | --- | --- |

(5)

točka 5.4. zamjenjuje se sljedećim:

„5.4.   Dinamični uvjeti

Dinamičnim uvjetima obuhvaćen je učinak nagiba ceste, čeonog vjetra i dinamike vožnje (ubrzanja, usporenja) te pomoćnih sustava uz potrošnju energije i emisije ispitnog vozila. Provjera normalnosti dinamičnih uvjeta obavlja se nakon dovršetka ispitivanja s pomoću zabilježenih podataka iz prenosivog sustava za mjerenje emisija (PEMS). Ta provjera provodi se u dva koraka:

5.4.1.

ukupni višak ili nedostatak dinamike vožnje tijekom vožnje provjerava se u skladu s metodama opisanima u Dodatku 7.a ovome Prilogu;

| 5.4.2. | ako su rezultati vožnje valjani nakon provjera u skladu s točkom 5.4.1., moraju se primijeniti metode provjere normalnosti dinamičnih uvjeta utvrđene u Dodacima 5. i 6. ovome Prilogu. Svaka metoda obuhvaća referentnu vrijednost za dinamične uvjete, raspone oko referentne vrijednosti i minimalne zahtjeve pokrivenosti nužne za postizanje valjanog ispitivanja.”; |
| --- | --- |

5.4.2.

ako su rezultati vožnje valjani nakon provjera u skladu s točkom 5.4.1., moraju se primijeniti metode provjere normalnosti dinamičnih uvjeta utvrđene u Dodacima 5. i 6. ovome Prilogu. Svaka metoda obuhvaća referentnu vrijednost za dinamične uvjete, raspone oko referentne vrijednosti i minimalne zahtjeve pokrivenosti nužne za postizanje valjanog ispitivanja.”;

| (6) | točka 6.8. zamjenjuje se sljedećim:






  „6.8. | Prosječna je brzina (uključujući zaustavljanja) tijekom gradske vožnje između 15 i 40 km/h. Razdoblja zaustavljanja, koja se definiraju kao razdoblja u kojima je brzina vozila niža od 1 km/h, traju najmanje 6 – 30 % trajanja gradske vožnje. Gradska vožnja obuhvaća nekoliko razdoblja zaustavljanja u trajanju od 10 sekundi ili dulje. Ako razdoblje zaustavljanja traje dulje od 180 sekundi, emisije zabilježene tijekom 180 sekundi nakon takvog izrazito dugog razdoblja zaustavljanja isključuju se iz ocjenjivanja.”; |
| --- | --- | --- |

(6)

točka 6.8. zamjenjuje se sljedećim:

„6.8.

| (7) | u točki 6.11. dodaje se sljedeća rečenica:

  „Usto, razmjerni kumulativni uspon niži je od 1 200 m/100 km i određuje se u skladu s Dodatkom 7.b.”; |
| --- | --- |

(7)

u točki 6.11. dodaje se sljedeća rečenica:

„Usto, razmjerni kumulativni uspon niži je od 1 200 m/100 km i određuje se u skladu s Dodatkom 7.b.”;

| (8) | točka 9.5. zamjenjuje se sljedećim:






  „9.5. | Ako se tijekom određenog vremenskog razdoblja uvjeti okoline prošire u skladu s točkom 5.2., emisije izračunate u skladu s Dodatkom 4. tijekom tog vremenskog razdoblja dijele se s vrijednošću 1,6 prije nego što se procijeni njihova sukladnost sa zahtjevima iz ovog Priloga.”; |
| --- | --- | --- |

(8)

točka 9.5. zamjenjuje se sljedećim:

„9.5.

| (9) | Dodatak 1. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u točki 3.4.6. dodaje se sljedeća rečenica:

  „Dopušteno je iz akumulatora vozila napajati svako sigurnosno osvjetljenje sklopova ili ugradbenih komponenata PEMS-a izvan kabine vozila.”; |
| --- | --- | --- |

(9)

Dodatak 1. mijenja se kako slijedi:

(a)

u točki 3.4.6. dodaje se sljedeća rečenica:

„Dopušteno je iz akumulatora vozila napajati svako sigurnosno osvjetljenje sklopova ili ugradbenih komponenata PEMS-a izvan kabine vozila.”;

| (b) | u točki 4.5. dodaje se sljedeća rečenica:

  „Kako bi se umanjio pomak analizatora, provodi se umjeravanje nulte točke i mjernog raspona pri temperaturi okoline koja koliko je moguće odgovara temperaturi kojoj će ispitna oprema biti izložena pri vožnji za ispitivanje RDE.”; |
| --- | --- |

(b)

u točki 4.5. dodaje se sljedeća rečenica:

„Kako bi se umanjio pomak analizatora, provodi se umjeravanje nulte točke i mjernog raspona pri temperaturi okoline koja koliko je moguće odgovara temperaturi kojoj će ispitna oprema biti izložena pri vožnji za ispitivanje RDE.”;

| (10) | u Dodatku 2. druga bilješka uz tablicu 4. u točki 8. zamjenjuje se sljedećim:






  „(2) | Zahtjev se primjenjuje samo na senzor brzine; ako se brzina vozila upotrebljava za određivanje parametara kao što su ubrzanje, umnožak brzine vozila s pozitivnim ubrzanjem ili RPA, signal brzine mora imati točnost od 0,1 % iznad 3 km/h i učestalost uzorkovanja od 1 Hz. Taj zahtjev točnosti može se ispuniti upotrebom signala senzora brzine vrtnje kotača.”; |
| --- | --- | --- |

(10)

u Dodatku 2. druga bilješka uz tablicu 4. u točki 8. zamjenjuje se sljedećim:

„(2)

| (11) | u Dodatku 6. točki 2. briše se sljedeća definicija:






  „ai | stvarno ubrzanje u vremenskom koraku i određeno jednadžbom:



  , [m/s2]”; |
| --- | --- | --- |

(11)

u Dodatku 6. točki 2. briše se sljedeća definicija:

„ai

stvarno ubrzanje u vremenskom koraku i određeno jednadžbom:

Formula
  , [m/s2]”;

| (12) | u Dodatku 6. točki 2. umeću se sljedeće definicije:





  „ | Ponderirana vrijednost emisije sastavnice ispušnog plina „plin” za poduzorak svih sekundi vremenskog koraka i pri čemu je vi < 60 km/h, g/s |
| --- | --- | --- |
| Mw,plin,d,U | Ponderirana vrijednost po određenoj udaljenosti emisije sastavnice ispušnog plina „plin” za poduzorak svih sekundi vremenskog koraka i pri čemu je vi < 60 km/h, g/km |
| | ponderirana brzina vozila u razredu snage na pogonskim kotačima j, km/h”; |

(12)

u Dodatku 6. točki 2. umeću se sljedeće definicije:

Formula

Ponderirana vrijednost emisije sastavnice ispušnog plina „plin” za poduzorak svih sekundi vremenskog koraka i pri čemu je vi < 60 km/h, g/s

Mw,plin,d,U

Ponderirana vrijednost po određenoj udaljenosti emisije sastavnice ispušnog plina „plin” za poduzorak svih sekundi vremenskog koraka i pri čemu je vi < 60 km/h, g/km

Formula

ponderirana brzina vozila u razredu snage na pogonskim kotačima j, km/h”;

| (13) | u Dodatku 6. točki 3.1. prvi stavak zamjenjuje se sljedećim tekstom:

  „Stvarna snaga na kotačima Pr,i ukupna je snaga za svladavanje zračnog otpora, otpora kotrljanja, nagiba ceste, uzdužne inercije vozila i rotacijske inercije kotača.”; |
| --- | --- |

(13)

u Dodatku 6. točki 3.1. prvi stavak zamjenjuje se sljedećim tekstom:

„Stvarna snaga na kotačima Pr,i ukupna je snaga za svladavanje zračnog otpora, otpora kotrljanja, nagiba ceste, uzdužne inercije vozila i rotacijske inercije kotača.”;

| (14) | u Dodatku 6. točka 3.2. zamjenjuje se sljedećim tekstom:
  „3.2.   Razvrstavanje pomičnih srednjih vrijednosti za gradsku i izvangradsku vožnju te za vožnju autocestom

  Standardne frekvencije snage definirane su za gradsku vožnju i za ukupnu vožnju (vidjeti točku 3.4.) te se provodi odvojeno ocjenjivanje emisija za ukupnu vožnju i za gradski dio vožnje. Trosekundne pomične srednje vrijednosti izračunate u skladu s točkom 3.3. stoga se kasnije pridružuju uvjetima gradske i izvangradske vožnje prema signalu brzine vi. točno od sekunde i kako je navedeno u tablici 1-1.

  Tablica 1-1.


  Rasponi brzina za dodjelu ispitnih podataka uvjetima gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom u sklopu metode razvrstavanja po snazi (power binning) | Gradska vožnja | Izvangradska vožnja | Vožnja autocestom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vi [km/h] | 0 do ≤ 60 | > 60 do ≤ 90 | > 90” |

(14)

u Dodatku 6. točka 3.2. zamjenjuje se sljedećim tekstom:

„3.2.   Razvrstavanje pomičnih srednjih vrijednosti za gradsku i izvangradsku vožnju te za vožnju autocestom

Standardne frekvencije snage definirane su za gradsku vožnju i za ukupnu vožnju (vidjeti točku 3.4.) te se provodi odvojeno ocjenjivanje emisija za ukupnu vožnju i za gradski dio vožnje. Trosekundne pomične srednje vrijednosti izračunate u skladu s točkom 3.3. stoga se kasnije pridružuju uvjetima gradske i izvangradske vožnje prema signalu brzine vi. točno od sekunde i kako je navedeno u tablici 1-1.

Tablica 1-1.

Rasponi brzina za dodjelu ispitnih podataka uvjetima gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom u sklopu metode razvrstavanja po snazi (power binning)

Gradska vožnja

Izvangradska vožnja

Vožnja autocestom

vi [km/h]

0 do ≤ 60

> 60 do ≤ 90

> 90”

| (15) | u Dodatku 6. točka 3.9. zamjenjuje se sljedećim tekstom:
  „3.9   Izračun ponderirane vrijednosti emisija određenih u odnosu na udaljenost

  Ponderirane srednje vrijednosti emisija tijekom ispitivanja određene na temelju vremena pretvaraju se u emisije na temelju udaljenosti jedanput za skup podataka gradske vožnje i jedanput za ukupan skup podataka na sljedeći način: | za ukupnu vožnju: |
| --- | --- | --- |

(15)

u Dodatku 6. točka 3.9. zamjenjuje se sljedećim tekstom:

„3.9   Izračun ponderirane vrijednosti emisija određenih u odnosu na udaljenost

Ponderirane srednje vrijednosti emisija tijekom ispitivanja određene na temelju vremena pretvaraju se u emisije na temelju udaljenosti jedanput za skup podataka gradske vožnje i jedanput za ukupan skup podataka na sljedeći način:

za ukupnu vožnju:
  Formula

| | za gradski dio vožnje: |
| --- | --- |

za gradski dio vožnje:
  Formula

Primjenom tih formula izračunavaju se ponderirane srednje vrijednosti za sljedeće onečišćujuće tvari za cijelu vožnju i za gradski dio vožnje:

| Mw,NOx,d | ponderirani rezultat ispitivanja NOx u [mg/km], |
| --- | --- |
| Mw,NOx,d | ponderirani rezultat ispitivanja NOx u [mg/km], |
| Mw,CO,d | ponderirani rezultat ispitivanja CO u [mg/km], |
| Mw,CO,d,U | ponderirani rezultat ispitivanja CO u [mg/km].”; |

Mw,NOx,d

ponderirani rezultat ispitivanja NOx u [mg/km],

Mw,NOx,d

ponderirani rezultat ispitivanja NOx u [mg/km],

Mw,CO,d

ponderirani rezultat ispitivanja CO u [mg/km],

Mw,CO,d,U

ponderirani rezultat ispitivanja CO u [mg/km].”;

| (16) | umeću se sljedeći dodaci 7.a i 7.b.:


  „Dodatak 7.a

  Provjera ukupne dinamičnosti vožnje

  1.   UVOD
  U ovom Dodatku opisuju se postupci izračunavanja kojima se provjerava ukupna dinamičnost vožnje kako bi se utvrdio ukupni višak ili nedostatak dinamičnosti tijekom gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom.
  2.   SIMBOLI






  RPA | relativno pozitivno ubrzanje |
| --- | --- | --- |
| ‚rezolucija ubrzanja ares
  ’ | minimalno ubrzanje > 0 izmjereno u m/s2 |
| T4253H | filtar za izglađivanje složenog tipa podataka |
| ‚pozitivno ubrzanje apos
  ’ | ubrzanje [m/s2] više od 0,1 m/s2 |

(16)

umeću se sljedeći dodaci 7.a i 7.b.:

„Dodatak 7.a

Provjera ukupne dinamičnosti vožnje

1.   UVOD

U ovom Dodatku opisuju se postupci izračunavanja kojima se provjerava ukupna dinamičnost vožnje kako bi se utvrdio ukupni višak ili nedostatak dinamičnosti tijekom gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom.

2.   SIMBOLI

RPA

relativno pozitivno ubrzanje

‚rezolucija ubrzanja ares
  ’

minimalno ubrzanje > 0 izmjereno u m/s2

T4253H

filtar za izglađivanje složenog tipa podataka

‚pozitivno ubrzanje apos
  ’

ubrzanje [m/s2] više od 0,1 m/s2

Indeks (i) odnosi se na vremenski korak.

Indeks (j) odnosi se na vremenski korak skupova podataka o pozitivnom ubrzanju.

Indeks (k) odnosi se na kategoriju (t = ukupno, u = gradska, r = izvangradska, m = autocestom).

| Δ | – | razlika |
| --- | --- | --- |
| > | – | veće od |
| ≥ | – | veće od ili jednako |
| % | – | postotak |
| < | – | manje od |
| ≤ | – | manje od ili jednako |
| a | – | ubrzanje [m/s2] |
| ai | – | ubrzanje u vremenskom koraku i [m/s2] |
| apos | – | pozitivno ubrzanje više od 0,1 m/s2 [m/s2] |
| apos,i,k | – | pozitivno ubrzanje više od 0,1 m/s2 u vremenskom koraku i uzimajući u obzir dijelove gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom [m/s2] |
| arez. | – | rezolucija ubrzanja [m/s2] |
| di | – | udaljenost prijeđena u vremenskom koraku i [m] |
| di,k | – | udaljenost prijeđena u vremenskom koraku i uzimajući u obzir dijelove gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom [m] |
| Mk | – | broj uzoraka za dijelove gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom s pozitivnim ubrzanjem višim od 0,1 m/s2 |
| Nk | – | ukupni broj uzoraka za dijelove gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom te cijele vožnje |
| RPAk | – | relativno pozitivno ubrzanje tijekom dijelova gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom [m/s2 ili kWs/(kg × km)] |
| tk | – | trajanje dijelova gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom i cijele vožnje [s] |
| v | – | brzina vozila [km/h] |
| vi | – | stvarna brzina vozila u vremenskom koraku i [km/h] |
| vi,k | – | stvarna brzina vozila u vremenskom koraku i uzimajući u obzir dijelove gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom [km/h] |
| (v · a)i | – | umnožak stvarne brzine vozila i ubrzanja tijekom vremenskog koraka i [m2/s3 ili W/kg] |
| (v · apos)j,k | – | umnožak stvarne brzine vozila i pozitivnog ubrzanja višeg od 0,1 m/s2 u vremenskom koraku j uzimajući u obzir dijelove gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom [m2/s3 or W/kg] |
| (v · apos)k
  _[95] | – | 95. percentil umnoška brzine vozila i pozitivnog ubrzanja višeg od 0,1 m/s2 za dijelove gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom [m2/s3 or W/kg] |
| | – | prosječna brzina vozila za dijelove gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom [km/h] |

Δ

–

razlika

>

–

veće od

≥

–

veće od ili jednako

%

–

postotak

<

–

manje od

≤

–

manje od ili jednako

a

–

ubrzanje [m/s2]

ai

–

ubrzanje u vremenskom koraku i [m/s2]

apos

–

pozitivno ubrzanje više od 0,1 m/s2 [m/s2]

apos,i,k

–

pozitivno ubrzanje više od 0,1 m/s2 u vremenskom koraku i uzimajući u obzir dijelove gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom [m/s2]

arez.

–

rezolucija ubrzanja [m/s2]

di

–

udaljenost prijeđena u vremenskom koraku i [m]

di,k

–

udaljenost prijeđena u vremenskom koraku i uzimajući u obzir dijelove gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom [m]

Mk

–

broj uzoraka za dijelove gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom s pozitivnim ubrzanjem višim od 0,1 m/s2

Nk

–

ukupni broj uzoraka za dijelove gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom te cijele vožnje

RPAk

–

relativno pozitivno ubrzanje tijekom dijelova gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom [m/s2 ili kWs/(kg × km)]

tk

–

trajanje dijelova gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom i cijele vožnje [s]

v

–

brzina vozila [km/h]

vi

–

stvarna brzina vozila u vremenskom koraku i [km/h]

vi,k

–

stvarna brzina vozila u vremenskom koraku i uzimajući u obzir dijelove gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom [km/h]

(v · a)i

–

umnožak stvarne brzine vozila i ubrzanja tijekom vremenskog koraka i [m2/s3 ili W/kg]

(v · apos)j,k

–

umnožak stvarne brzine vozila i pozitivnog ubrzanja višeg od 0,1 m/s2 u vremenskom koraku j uzimajući u obzir dijelove gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom [m2/s3 or W/kg]

(v · apos)k
  _[95]

–

95. percentil umnoška brzine vozila i pozitivnog ubrzanja višeg od 0,1 m/s2 za dijelove gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom [m2/s3 or W/kg]

Formula

–

prosječna brzina vozila za dijelove gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom [km/h]

3.   POKAZATELJI VOŽNJE

3.1   Izračuni

3.1.1   Prethodna obrada podataka

Dinamički parametri kao što su ubrzanje, v · apos
  ili RPA određuju se signalom brzine s točnošću od 0,1 % iznad 3 km/h i učestalošću uzorkovanja od 1 Hz. Taj zahtjev točnosti uglavnom se ispunjava upotrebom signala senzora brzine vrtnje kotača.

Zapis brzine provjerava se radi nalaženja pogrešnih ili nemogućih dijelova. Takvi dijelovi zapisa brzine vozila prepoznaju se po koracima, skokovima, stepeničastim zapisima brzine ili vrijednostima koje nedostaju. Kratke se pogrešne dijelove ispravlja, primjerice interpolacijom podataka ili ocjenjivanjem u odnosu na sekundarni signal brzine. Alternativno, kratke vožnje s pogrešnim dijelovima mogle bi se isključiti iz kasnije analize podataka. U drugom koraku vrijednosti ubrzanja moraju biti poredane uzlaznim redom, radi utvrđivanja rezolucije ubrzanja arez
  = (najmanja vrijednost ubrzanja > 0).

Ako je arez.
  ≤ 0,01 m/s
  2, mjerenje brzine vozila dovoljno je točno.

Ako je 0,01 < arez ≤ rmax m/s2, izglađivanje se provodi s pomoću Hanningova filtra T4253.

Ako je ares > rmax m/s2, vožnja nije valjana.

Hanningovim filtrom T4253 izvode se sljedeći izračuni: filtar za izglađivanje počinje primjenom pomičnog medijana 4, koji se usrednjava pomičnim medijanom 2. Te se vrijednosti zatim opet izglađuju primjenom pomičnog medijana 5, pomičnog medijana 3 i Hanningova filtra (pomičnih ponderiranih srednjih vrijednosti). Reziduali se izračunavaju oduzimanjem izglađenog niza od izvornog niza. Taj cijeli postupak zatim se ponavlja na izračunanim rezidualima. Naposljetku, izglađeni reziduali izračunavaju se oduzimanjem izglađenih vrijednosti dobivenih pri prvom izvođenju postupka.

Točan zapis podataka o brzini temelj je za buduće izračune i razvrstavanje kako je opisano u točki 3.1.2.

3.1.2   Izračun udaljenosti, ubrzanja i v · a

Izračuni u nastavku izvode se na cijelom vremenskom zapisu brzine (rezolucija od 1 Hz) od prve sekunde do sekunde tt
  (posljednje sekunde).

Povećanje udaljenosti po uzorku podataka izračunava se kako slijedi:

di
  = vi
  /3,6, i = 1 do
  Nt

pri čemu vrijedi sljedeće:

| di je udaljenost prijeđena u vremenskom koraku i [m], |
| --- |

di je udaljenost prijeđena u vremenskom koraku i [m],

| v
  i je stvarna brzina vozila u vremenskom koraku i [km/h], |
| --- |

v
  i je stvarna brzina vozila u vremenskom koraku i [km/h],

| N
  t je ukupni broj uzoraka. |
| --- |

N
  t je ukupni broj uzoraka.

Ubrzanje se izračunava kako slijedi:

ai
  = (v

  i + 1 – v

  i – 1)/(2 · 3,6), i = 1 do
  Nt

pri čemu vrijedi sljedeće:

ai
  je ubrzanje u vremenskom koraku i [m/s2]. Ako je i = 1: vi – 1 = 0, a ako je i = Nt
  : vi + 1 = 0.

Umnožak brzine vozila i ubrzanja izračunava se kako slijedi:

(v · a)i
  = vi
  · ai
  /3,6, i = 1 do
  Nt

pri čemu vrijedi sljedeće:

(v · a)i
  je umnožak stvarne brzine vozila i ubrzanja u vremenskom koraku i [m2/s3 ili W/kg].

3.1.3   Razvrstavanje rezultata

Nakon izračunavanja ai
  i (v · a)i
  , vrijednosti vi
  , di
  , ai
  i (v · a)i
  bit će poredane uzlaznim redom po brzini vozila.

Svi skupovi podataka u kojima je vi
  ≤ 60 km/h razvrstavaju se u ‚gradsku’ skupinu podataka o brzini, skupovi podataka u kojima je 60 km/h < vi
  ≤ 90 km/h razvrstavaju se u ‚izvangradsku’ skupinu podataka o brzini, a svi skupovi podataka u kojima je vi
  > 90 km/h razvrstavaju se u ‚autocestovnu’ skupinu podataka o brzini.

U svakoj skupini podataka o brzini mora biti najmanje 150 skupova podataka s vrijednostima ubrzanja ai
  > 0,1 m/s
  2.

Za svaku skupinu podataka o brzini prosječna brzina vozila
  Formula
  izračunava se kako slijedi:

Formula
  , i = 1 do
  Nk,k = u,r,m

pri čemu vrijedi sljedeće:

Nk
  je ukupni broj uzoraka dijelova gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom.

3.1.4   Izračun v · apos_[95] po skupini podataka o brzini

Formula za izračun 95. percentila v · apos
  vrijednosti je u nastavku:

vrijednosti (v · a)
  i,k
  u svakoj skupini podataka o brzini redaju se uzlaznim redom u svim skupovima podataka u kojima je ai,k ≥ 0,1 m/s2
  te se određuje ukupni broj tih uzoraka Mk
  .

Vrijednosti percentila zatim se dodjeljuju (v · a)
  j,k
  vrijednostima u kojima je ai,k ≥ 0,1 m/s2
  kako slijedi:

najnižoj v · apos
  vrijednosti dodjeljuje se percentil 1/Mk
  , drugoj najnižoj 2/Mk
  , trećoj najnižoj 3/Mk
  , a najvišoj vrijednosti Mk
  /Mk = 100 %.

(v · apos
  )
  k
  _[95] je vrijednost (v · apos
  )
  j,k
  , u kojoj je j/Mk
  = 95 %. Ako j/Mk
  = 95 % nije moguće ispuniti, (v · apos
  )
  k
  _[95] izračunava se linearnom interpolacijom između uzastopnih uzoraka j i j + 1 u kojima je j/Mk
  < 95 % i (j + 1)/Mk
  > 95 %.

Relativno pozitivno ubrzanje po skupini podataka o brzini izračunava se kako slijedi:

RPAk
  = Σ
  j
  (Δt · (v · apos
  )
  j,k
  )/Σ
  idi,k
  , j = 1 do
  Mk,i = 1 do
  Nk,k = u,r,m

pri čemu vrijedi sljedeće:

RPAk je relativno pozitivno ubrzanje u dijelovima gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom [m/s2 ili kWs/(kg*km)],

| Δt | je vremenska razlika od jedne sekunde, |
| --- | --- |
| Mk | je broj uzoraka dijelova gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom s pozitivnim ubrzanjem, |
| Nk | je ukupni broj uzoraka za dijelove gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom. |

Δt

je vremenska razlika od jedne sekunde,

Mk

je broj uzoraka dijelova gradske i izvangradske vožnje i vožnje autocestom s pozitivnim ubrzanjem,

Nk

je ukupni broj uzoraka za dijelove gradske i izvangradske vožnje te vožnje autocestom.

4.   PROVJERA VALJANOSTI VOŽNJE

4.1.1   Provjera v*apos_[95] po skupini podataka o brzini (pri čemu je v izraženo u [km/h])

Ako je
  Formula

i

Formula
  ,

vožnja nije valjana.

Ako su ispunjeni uvjeti
  Formula
  i
  Formula
  , vožnja nije valjana.

4.1.2   Provjera RPA po skupini podataka o brzini

Ako su ispunjeni uvjeti
  Formula
  i
  Formula
  , vožnja nije valjana.

Ako su ispunjeni uvjeti
  Formula
  i RPAk < 0,025, vožnja nije valjana.

„Dodatak 7.b

Postupak za određivanje ukupnog uspona tijekom vožnje

1.   UVOD

U ovom Dodatku opisuje se postupak određivanje ukupnog uspona tijekom vožnje za ispitivanje stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE).

2.   SIMBOLI

| d(0) | – | udaljenost na početku vožnje [m] |
| --- | --- | --- |
| d | – | ukupna prijeđena udaljenost na razmatranoj izdvojenoj točki puta [m] |
| d0 | – | ukupna udaljenost prijeđena do mjerenja neposredno ispred odgovarajuće točke puta d [m] |
| d1 | – | ukupna udaljenost prijeđena do mjerenja neposredno iza odgovarajuće točke puta d [m] |
| da | – | referentna točka puta na udaljenosti d(0) [m] |
| de | – | ukupna prijeđena udaljenost do zadnje izdvojene točke puta [m] |
| di | – | trenutačna udaljenost [m] |
| dukupna | – | ukupna udaljenost prijeđena tijekom ispitivanja [m] |
| h(0) | – | nadmorska visina vozila nakon pregleda i načelne provjere kvalitete podataka na početku vožnje [m nadmorske visine] |
| h(t) | – | nadmorska visina vozila nakon pregleda i načelne provjere kvalitete podataka na točki t [m nadmorske visine] |
| h(d) | – | nadmorska visina vozila na točki puta d [m nadmorske visine] |
| h(t-1) | – | nadmorska visina vozila nakon pregleda i načelne provjere kvalitete podataka na točki t – 1 [m nadmorske visine] |
| hispr.(0) | – | ispravljena nadmorska visina neposredno ispred odgovarajuće točke puta d [m nadmorske visine] |
| hispr.(1) | – | ispravljena nadmorska visina vozila neposredno iza odgovarajuće točke puta d [m nadmorske visine] |
| hispr.(t) | – | ispravljena trenutačna nadmorska visina vozila na podatkovnoj točki t [m nadmorske visine] |
| hispr.(t-1) | – | ispravljena trenutačna nadmorska visina vozila na podatkovnoj točki t-1 [m nadmorske visine] |
| hGPS,
  i | – | trenutačna nadmorska visina vozila izmjerena GPS-om [m nadmorske visine] |
| hGPS(t) | – | nadmorska visina vozila izmjerena GPS-om na podatkovnoj točki t [m nadmorske visine] |
| hint(d) | – | interpolirana nadmorska visina vozila na razmatranoj izdvojenoj točki puta d [m nadmorske visine] |
| hint,izgl.,1(d) | – | izglađena nadmorska visina vozila nakon prvog izglađivanja na razmatranoj izdvojenoj točki puta d [m nadmorske visine] |
| hkarta(t) | – | nadmorska visina vozila na podatkovnoj točki t na temelju topografske karte [m nadmorske visine] |
| Hz | – | herc |
| km/h | – | kilometar po satu |
| m | – | metar |
| cestanagib,1(d) | – | izglađeni nagib ceste na razmatranoj izdvojenoj točki puta koja se promatra d nakon prvog izglađivanja [m/m] |
| cestanagib,2(d) | – | izglađeni nagib ceste na razmatranoj izdvojenoj točki puta d nakon drugog izglađivanja [m/m] |
| sin | – | trigonometrijska funkcija sinus |
| t | – | vrijeme proteklo od početka ispitivanja [s] |
| t0 | – | vrijeme proteklo pri mjerenju neposredno ispred odgovarajuće točke puta d [s] |
| vi | – | trenutačna brzina vozila [km/h] |
| v(t) | – | brzina vozila na podatkovnoj točki t [km/h] |

d(0)

–

udaljenost na početku vožnje [m]

d

–

ukupna prijeđena udaljenost na razmatranoj izdvojenoj točki puta [m]

d0

–

ukupna udaljenost prijeđena do mjerenja neposredno ispred odgovarajuće točke puta d [m]

d1

–

ukupna udaljenost prijeđena do mjerenja neposredno iza odgovarajuće točke puta d [m]

da

–

referentna točka puta na udaljenosti d(0) [m]

de

–

ukupna prijeđena udaljenost do zadnje izdvojene točke puta [m]

di

–

trenutačna udaljenost [m]

dukupna

–

ukupna udaljenost prijeđena tijekom ispitivanja [m]

h(0)

–

nadmorska visina vozila nakon pregleda i načelne provjere kvalitete podataka na početku vožnje [m nadmorske visine]

h(t)

–

nadmorska visina vozila nakon pregleda i načelne provjere kvalitete podataka na točki t [m nadmorske visine]

h(d)

–

nadmorska visina vozila na točki puta d [m nadmorske visine]

h(t-1)

–

nadmorska visina vozila nakon pregleda i načelne provjere kvalitete podataka na točki t – 1 [m nadmorske visine]

hispr.(0)

–

ispravljena nadmorska visina neposredno ispred odgovarajuće točke puta d [m nadmorske visine]

hispr.(1)

–

ispravljena nadmorska visina vozila neposredno iza odgovarajuće točke puta d [m nadmorske visine]

hispr.(t)

–

ispravljena trenutačna nadmorska visina vozila na podatkovnoj točki t [m nadmorske visine]

hispr.(t-1)

–

ispravljena trenutačna nadmorska visina vozila na podatkovnoj točki t-1 [m nadmorske visine]

hGPS,
  i

–

trenutačna nadmorska visina vozila izmjerena GPS-om [m nadmorske visine]

hGPS(t)

–

nadmorska visina vozila izmjerena GPS-om na podatkovnoj točki t [m nadmorske visine]

hint(d)

–

interpolirana nadmorska visina vozila na razmatranoj izdvojenoj točki puta d [m nadmorske visine]

hint,izgl.,1(d)

–

izglađena nadmorska visina vozila nakon prvog izglađivanja na razmatranoj izdvojenoj točki puta d [m nadmorske visine]

hkarta(t)

–

nadmorska visina vozila na podatkovnoj točki t na temelju topografske karte [m nadmorske visine]

Hz

–

herc

km/h

–

kilometar po satu

m

–

metar

cestanagib,1(d)

–

izglađeni nagib ceste na razmatranoj izdvojenoj točki puta koja se promatra d nakon prvog izglađivanja [m/m]

cestanagib,2(d)

–

izglađeni nagib ceste na razmatranoj izdvojenoj točki puta d nakon drugog izglađivanja [m/m]

sin

–

trigonometrijska funkcija sinus

t

–

vrijeme proteklo od početka ispitivanja [s]

t0

–

vrijeme proteklo pri mjerenju neposredno ispred odgovarajuće točke puta d [s]

vi

–

trenutačna brzina vozila [km/h]

v(t)

–

brzina vozila na podatkovnoj točki t [km/h]

3.   OPĆI ZAHTJEVI

Ukupan pozitivni uspon tijekom vožnje RDE određuje se na temelju tri parametra: trenutačne nadmorske visine vozila hGPS,i
  [m nadmorske visine] mjerene GPS-om, trenutačne brzine vozila v
  i [km/h] mjerene s učestalošću uzorkovanja od 1 Hz i odgovarajućeg vremena t [s] proteklog od početka ispitivanja.

4.   IZRAČUN UKUPNOG POZITIVNOG USPONA

4.1   Općenito

Ukupni pozitivni uspon tijekom vožnje RDE izračunava se postupkom s tri koraka, a to su: i. pregled i načelna provjera kvalitete podataka, ii. ispravak trenutačnih podataka o visini vozila i iii. izračun ukupnog pozitivnog uspona.

4.2   Pregled i načelna provjera kvalitete podataka

Provjerava se cjelovitost podataka o trenutačnoj brzini vozila. Ispravci zbog podataka koji nedostaju dopušteni su ako su dijelovi koji nedostaju u okviru zahtjeva određenih u točki 7. Dodatka 4.; ako nije tako, poništavaju se rezultati ispitivanja. Provjerava se cjelovitost podataka o trenutačnoj brzini vozila. Praznine u podacima nadopunjuju se interpolacijom podataka. Točnost interpoliranih podataka provjerava se topografskom kartom. Preporučuje se ispravljanje interpoliranih podataka ako je sljedeći uvjet ispunjen:

|hGPS(t) – hkarta(t)| > 40 m

Nadmorska visina ispravlja se tako da je:

h(t) = hkarta(t)

pri čemu je:

| h(t) | – | nadmorska visina vozila nakon pregleda i načelne provjere kvalitete podataka na podatkovnoj točki t [m nadmorske visine], |
| --- | --- | --- |
| hGPS(t) | – | nadmorska visina vozila izmjerena GPS-om na podatkovnoj točki t [m nadmorske visine], |
| hkarta(t) | – | nadmorska visina vozila na podatkovnoj točki t na temelju topografske karte [m nadmorske visine]. |

h(t)

–

nadmorska visina vozila nakon pregleda i načelne provjere kvalitete podataka na podatkovnoj točki t [m nadmorske visine],

hGPS(t)

–

nadmorska visina vozila izmjerena GPS-om na podatkovnoj točki t [m nadmorske visine],

hkarta(t)

–

nadmorska visina vozila na podatkovnoj točki t na temelju topografske karte [m nadmorske visine].

4.3   Ispravljanje trenutačnih podataka o nadmorskoj visini vozila

Visina h(0) na početku vožnje na točki d(0) mjeri se GPS-om, a točnost tog mjerenja provjerava se topografskom kartom. Odstupanje ne smije biti više od 40 m. Svaki trenutačni podatak o nadmorskoj visini h(t) ispravlja se ako je ispunjen sljedeći uvjet:

|h(t) – h(t – 1)| > (v(t)/3,6 * sin45°)

Nadmorska visina ispravlja se tako da je:

hispr.(t) = hispr.
  (t-1)

pri čemu je:

| h(t) | – | nadmorska visina vozila nakon pregleda i načelne provjere kvalitete podataka na podatkovnoj točki t [m nadmorske visine], |
| --- | --- | --- |
| h(t-1) | – | nadmorska visina vozila nakon pregleda i načelne provjere kvalitete podataka na podatkovnoj točki t – 1 [m nadmorske visine], |
| v(t) | – | brzina vozila na podatkovnoj točki t [km/h], |
| hispr.(t) | – | ispravljena trenutačna nadmorska visina vozila na podatkovnoj točki t [m nadmorske visine], |
| hispr.(t-1) | – | ispravljena trenutačna nadmorska visina vozila na podatkovnoj točki t – 1 [m nadmorske visine]. |

h(t)

–

nadmorska visina vozila nakon pregleda i načelne provjere kvalitete podataka na podatkovnoj točki t [m nadmorske visine],

h(t-1)

–

nadmorska visina vozila nakon pregleda i načelne provjere kvalitete podataka na podatkovnoj točki t – 1 [m nadmorske visine],

v(t)

–

brzina vozila na podatkovnoj točki t [km/h],

hispr.(t)

–

ispravljena trenutačna nadmorska visina vozila na podatkovnoj točki t [m nadmorske visine],

hispr.(t-1)

–

ispravljena trenutačna nadmorska visina vozila na podatkovnoj točki t – 1 [m nadmorske visine].

Nakon završetka postupka ispravljanja, utvrđuje se valjani skup podataka o nadmorskoj visini. Ovi podaci koriste se za završni izračun ukupnog pozitivnog uspona kako je opisano u točki 4.4.

4.4   Izračun ukupnog pozitivnog uspona

4.4.1   Uspostavljanje jedinstvene prostorne rezolucije

Ukupna udaljenost dukupna
  [m] prijeđena tijekom vožnje određena je kao zbroj trenutačnih udaljenosti d
  i. Trenutačna udaljenost d
  i određena je kao

Formula

pri čemu je:

| di | – | trenutačna udaljenost [m], |
| --- | --- | --- |
| vi | – | trenutačna brzina vozila [km/h]. |

di

–

trenutačna udaljenost [m],

vi

–

trenutačna brzina vozila [km/h].

Ukupni uspon izračunava se s pomoću podataka s ujednačenom prostornom rezolucijom od 1 m prikupljanima od prvog mjerenja na početku vožnje d(0). Izdvojene podatkovne točke s rezolucijom od 1 m nazivaju se točkama puta, a karakterizirane su određenom vrijednošću udaljenosti d (npr., 0, 1, 2, 3 m ...) i odgovarajućom nadmorskom visinom h(d) [m nadmorske visine].

Nadmorska visina svake izdvojene točke puta d izračunava se interpolacijom trenutačne nadmorske visine hispr.(t) kako slijedi:

Formula

pri čemu je:

| hint(d) | – | interpolirana nadmorska visina vozila na razmatranoj izdvojenoj točki puta d [m nadmorske visine] |
| --- | --- | --- |
| hispr.(0) | – | ispravljena nadmorska visina vozila neposredno ispred odgovarajuće točke puta d [m nadmorske visine] |
| hispr.(1) | – | ispravljena nadmorska visina vozila neposredno iza odgovarajuće točke puta d [m nadmorske visine] |
| d | – | ukupna udaljenost prijeđena do razmatrane izdvojene točke puta d [m] |
| d0 | – | ukupna udaljenost prijeđena do mjerenja neposredno ispred odgovarajuće točke puta d [m] |
| d1 | – | ukupna udaljenost prijeđena do mjerenja neposredno iza odgovarajuće točke puta d [m] |

hint(d)

–

interpolirana nadmorska visina vozila na razmatranoj izdvojenoj točki puta d [m nadmorske visine]

hispr.(0)

–

ispravljena nadmorska visina vozila neposredno ispred odgovarajuće točke puta d [m nadmorske visine]

hispr.(1)

–

ispravljena nadmorska visina vozila neposredno iza odgovarajuće točke puta d [m nadmorske visine]

d

–

ukupna udaljenost prijeđena do razmatrane izdvojene točke puta d [m]

d0

–

ukupna udaljenost prijeđena do mjerenja neposredno ispred odgovarajuće točke puta d [m]

d1

–

ukupna udaljenost prijeđena do mjerenja neposredno iza odgovarajuće točke puta d [m]

4.4.2   Dodatno izglađivanje podataka

Podaci o nadmorskoj visini za svaku izdvojenu točku puta izglađuju se primjenom postupka s dva koraka; d
  a i d
  e označavaju prvu odnosno posljednju podatkovnu točku (slika 1.). Prvo izglađivanje primjenjuje se kako slijedi:

Formula

  za d ≤ 200 m

Formula

  za 200 m < d < (de
  – 200 m)

Formula

  za d ≥ (de
  – 200 m)

h

  int,izgl.,1(d) = h

  int,izgl.,1(d – 1 m) + cesta

  nagib,1(d), d = da
  - 1 do de

h

  int,izgl.,1(da
  ) = hint
  (da
  ) + cesta

  nagib,1(da
  )

pri čemu je:

| cestanagib,1(d) | – | izglađeni nagib ceste na razmatranoj izdvojenoj točki puta d nakon prvog izglađivanja [m/m] |
| --- | --- | --- |
| hint(d) | – | interpolirana nadmorska visina vozila na razmatranoj izdvojenoj točki puta d [m nadmorske visine] |
| hint,izgl.,1(d) | – | izglađena interpolirana nadmorska visina vozila na razmatranoj izdvojenoj točki puta d [m nadmorske visine] |
| d | – | ukupna prijeđena udaljenost na razmatranoj izdvojenoj točki puta [m] |
| da | – | referentna točka puta na udaljenosti od nula metara [m] |
| de | – | ukupna prijeđena udaljenost do zadnje izdvojene točke puta [m] |

cestanagib,1(d)

–

izglađeni nagib ceste na razmatranoj izdvojenoj točki puta d nakon prvog izglađivanja [m/m]

hint(d)

–

interpolirana nadmorska visina vozila na razmatranoj izdvojenoj točki puta d [m nadmorske visine]

hint,izgl.,1(d)

–

izglađena interpolirana nadmorska visina vozila na razmatranoj izdvojenoj točki puta d [m nadmorske visine]

d

–

ukupna prijeđena udaljenost na razmatranoj izdvojenoj točki puta [m]

da

–

referentna točka puta na udaljenosti od nula metara [m]

de

–

ukupna prijeđena udaljenost do zadnje izdvojene točke puta [m]

Drugo izglađivanje primjenjuje se kako slijedi:

Formula

  za d ≤ 200 m

Formula

  za 200 m < d < (de
  – 200 m)

Formula

  za d ≥ (de
  – 200 m)

pri čemu je:

| cestanagib,2(d) | – | izglađeni nagib ceste na razmatranoj izdvojenoj točki puta d nakon drugog izglađivanja [m/m] |
| --- | --- | --- |
| hint,izgl.,1(d) | – | izglađena interpolirana nadmorska visina vozila na razmatranoj izdvojenoj točki puta d [m nadmorske visine] |
| d | – | ukupna prijeđena udaljenost na razmatranoj izdvojenoj točki puta [m] |
| da | – | referentna točka puta na udaljenosti od nula metara [m] |
| de | – | ukupna prijeđena udaljenost do zadnje izdvojene točke puta [m] |

cestanagib,2(d)

–

izglađeni nagib ceste na razmatranoj izdvojenoj točki puta d nakon drugog izglađivanja [m/m]

hint,izgl.,1(d)

–

izglađena interpolirana nadmorska visina vozila na razmatranoj izdvojenoj točki puta d [m nadmorske visine]

d

–

ukupna prijeđena udaljenost na razmatranoj izdvojenoj točki puta [m]

da

–

referentna točka puta na udaljenosti od nula metara [m]

de

–

ukupna prijeđena udaljenost do zadnje izdvojene točke puta [m]

Slika 1.

Ilustracija postupka izglađivanja interpoliranih signala nadmorske visine

hint (d – 200m)

ili

hint,izgl.,1 (d – 200m)

hint

ili

hint,izgl.,1

[m nadmorske visine]

cestanagib,1 (d)

ili

cestanagib,2 (d)

hint (d)

ili

hint,izgl.,1 (d)

hint (d + 200m)

ili

hint,izgl.,1 (d + 200m)

d [m]

4.4.3   Izračunavanje konačnog rezultata

Pozitivni ukupni uspon tijekom vožnje izračunava se integracijom svih pozitivnih interpoliranih i izglađenih nagiba ceste, tj. cestanagib,2(d). Rezultat treba biti normaliziran ukupnom udaljenošću prijeđenom tijekom ispitivanja d
  ukupna te biti izražen u metrima ukupnog uspona po sto kilometara prijeđene udaljenosti.

5.   BROJČANI PRIMJER

U tablicama 1. i 2. prikazani su koraci koji se izvode kako bi se izračunao pozitivni uspon na temelju podataka zabilježenih tijekom ispitivanja na cesti upotrebom PEMS-a. Ovdje je zbog sažetosti predstavljen odsječak od 800 m i 160 s.

5.1   Pregled i načelna provjera kvalitete podataka

Pregled i načelna provjera kvalitete podataka provodi se u dva koraka. Prvo, provjerava se cjelovitost podataka o brzini vozila. U prikazanom uzorku podataka nema praznina u podacima o brzini vozila (vidjeti tablicu 1.) Drugo, provjerava se cjelovitost podataka o nadmorskoj visini; u uzorku nedostaju podaci o nadmorskoj visini u drugoj i trećoj sekundi. Praznine se nadomještaju interpoliranjem signala GPS-a. Usto, nadmorska visina izmjerena GPS-om provjerava se topografskom kartom; tako se provjerava i nadmorska visina h(0) na početku vožnje. Podaci o nadmorskoj visini od 112. do 114. sekunde ispravljaju se na temelju topografske karte kako bi se ispunio sljedeći uvjet:

hGPS(t) – hkarta(t) < – 40 m

Kao rezultat primijenjene provjere podataka dobivaju se podaci u petom stupcu h(t).

5.2   Ispravljanje podataka o trenutačnoj nadmorskoj visini vozila

U sljedećem koraku podaci o nadmorskoj visini h(t) u sekundama od 1. do 4., od 111. do 112. te od 159. do 160. ispravljaju se uz pretpostavku o nadmorskoj visini u 0., 110. i 158. sekundi jer se primjenjuje sljedeći uvjet:

|h(t) – h(t – 1)| > (v(t)/3,6 * sin45°)

Kao rezultat primijenjenog ispravka podataka dobivaju se podaci u šestom stupcu hispr.(t). Učinak primijenjenih koraka provjere i ispravka podataka o nadmorskoj visini prikazan je na slici 2.

5.3   Izračun ukupnog pozitivnog uspona

5.3.1   Uspostavljanje jedinstvene prostorne rezolucije

Trenutačna udaljenost di
  računa se dijeljenjem trenutačne brzine vozila mjerene u km/h s 3,6 (stupac 7. u tablici 1.). Ponovnim izračunavanjem podataka o nadmorskoj visini kako bi se dobilo jedinstvena prostorna rezolucija od 1 m dobivaju se izdvojene točke puta d (stupac 1. u tablici 2.) i njihove odgovarajuće vrijednosti nadmorske visine hint(d) (stupac 7. u tablici 2.). Nadmorska visina svake izdvojene točke puta d izračunava se interpolacijom izmjerene trenutačne nadmorske visine hispr.
  kako slijedi:

Formula

Formula

5.3.2   Dodatno izglađivanje podataka

U tablici 2., prva i posljednja izdvojena točka puta su: d
  a = 0 m odnosno d
  e = 799 m. Podaci o nadmorskoj visini za svaku izdvojenu točku puta izglađuju se primjenom postupka s dva koraka. Prvo izglađivanje provodi se kako slijedi:

Formula

izabrano za prikazivanje izglađivanja za d ≤ 200 m

Formula

izabrano za prikazivanje izglađivanja za 200 m < d < (599 m)

Formula

izabrano za prikazivanje izglađivanja za d ≥ (599 m)

Izglađena i interpolirana nadmorska visina izračunavaju se kako slijedi:

h

  int,izgl.,1(0) = hint
  (0) + cesta

  nagib,1(0) = 120,3 + 0,0033 ≈ 120,3033 m

h

  int,izgl.,1(799) = h

  int,izgl.,1(798) + cesta

  nagib,1(799) = 121,2550 – 0,0220 = 121,2330 m

Drugo izglađivanje provodi se kako slijedi:

Formula

izabrano za prikazivanje izglađivanja za d ≤ 200 m

Formula

izabrano za prikazivanje izglađivanja za 200 m < d < (599)

Formula

izabrano za prikazivanje izglađivanja za d ≥ (599 m)

5.3.3   Izračunavanje konačnog rezultata

Pozitivni ukupni uspon tijekom vožnje izračunava se integracijom svih pozitivnih interpoliranih i izglađenih nagiba ceste, tj. cestanagib,2(d). U predstavljenom primjeru ukupna prijeđena vrijednost bila je dukupna = 139,7 km a svi pozitivni interpolirani i izglađeni nagibi ceste bili su 516 m. Stoga je postignut ukupni uspon od 516 × 100/139,7 = 370m/100km.

Tablica 1.

Ispravljanje trenutačnih podataka o nadmorskoj visini vozila

| Vrijeme t [s] | v(t)


  [km/h] | hGPS(t)


  [m] | hkarta(t)


  [m] | h(t)


  [m] | hispr.(t)


  [m] | di



  [m] | Ukup. d


  [m] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | 0,00 | 122,7 | 129,0 | 122,7 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| 1 | 0,00 | 122,8 | 129,0 | 122,8 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,00 | – | 129,1 | 123,6 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,00 | – | 129,2 | 124,3 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,00 | 125,1 | 129,0 | 125,1 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 18 | 0,00 | 120,2 | 129,4 | 120,2 | 120,2 | 0,0 | 0,0 |
| 19 | 0,32 | 120,2 | 129,4 | 120,2 | 120,2 | 0,1 | 0,1 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 37 | 24,31 | 120,9 | 132,7 | 120,9 | 120,9 | 6,8 | 117,9 |
| 38 | 28,18 | 121,2 | 133,0 | 121,2 | 121,2 | 7,8 | 125,7 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 46 | 13,52 | 121,4 | 131,9 | 121,4 | 121,4 | 3,8 | 193,4 |
| 47 | 38,48 | 120,7 | 131,5 | 120,7 | 120,7 | 10,7 | 204,1 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 56 | 42,67 | 119,8 | 125,2 | 119,8 | 119,8 | 11,9 | 308,4 |
| 57 | 41,70 | 119,7 | 124,8 | 119,7 | 119,7 | 11,6 | 320,0 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 110 | 10,95 | 125,2 | 132,2 | 125,2 | 125,2 | 3,0 | 509,0 |
| 111 | 11,75 | 100,8 | 132,3 | 100,8 | 125,2 | 3,3 | 512,2 |
| 112 | 13,52 | 0,0 | 132,4 | 132,4 | 125,2 | 3,8 | 516,0 |
| 113 | 14,01 | 0,0 | 132,5 | 132,5 | 132,5 | 3,9 | 519,9 |
| 114 | 13,36 | 24,30 | 132,6 | 132,6 | 132,6 | 3,7 | 523,6 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | |
| 149 | 39,93 | 123,6 | 129,6 | 123,6 | 123,6 | 11,1 | 719,2 |
| 150 | 39,61 | 123,4 | 129,5 | 123,4 | 123,4 | 11,0 | 730,2 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | |
| 157 | 14,81 | 121,3 | 126,1 | 121,3 | 121,3 | 4,1 | 792,1 |
| 158 | 14,19 | 121,2 | 126,2 | 121,2 | 121,2 | 3,9 | 796,1 |
| 159 | 10,00 | 128,5 | 126,1 | 128,5 | 121,2 | 2,8 | 798,8 |
| 160 | 4,10 | 130,6 | 126,0 | 130,6 | 121,2 | 1,2 | 800,0 |
| – označava praznine u podacima |

Vrijeme t [s]

v(t)

[km/h]

hGPS(t)

[m]

hkarta(t)

[m]

h(t)

[m]

hispr.(t)

[m]

di

[m]

Ukup. d

[m]

0

0,00

122,7

129,0

122,7

122,7

0,0

0,0

1

0,00

122,8

129,0

122,8

122,7

0,0

0,0

2

0,00

–

129,1

123,6

122,7

0,0

0,0

3

0,00

–

129,2

124,3

122,7

0,0

0,0

4

0,00

125,1

129,0

125,1

122,7

0,0

0,0

...

...

...

...

...

...

...

...

18

0,00

120,2

129,4

120,2

120,2

0,0

0,0

19

0,32

120,2

129,4

120,2

120,2

0,1

0,1

...

...

...

...

...

...

...

...

37

24,31

120,9

132,7

120,9

120,9

6,8

117,9

38

28,18

121,2

133,0

121,2

121,2

7,8

125,7

...

...

...

...

...

...

...

...

46

13,52

121,4

131,9

121,4

121,4

3,8

193,4

47

38,48

120,7

131,5

120,7

120,7

10,7

204,1

...

...

...

...

...

...

...

...

56

42,67

119,8

125,2

119,8

119,8

11,9

308,4

57

41,70

119,7

124,8

119,7

119,7

11,6

320,0

...

...

...

...

...

...

...

...

110

10,95

125,2

132,2

125,2

125,2

3,0

509,0

111

11,75

100,8

132,3

100,8

125,2

3,3

512,2

112

13,52

0,0

132,4

132,4

125,2

3,8

516,0

113

14,01

0,0

132,5

132,5

132,5

3,9

519,9

114

13,36

24,30

132,6

132,6

132,6

3,7

523,6

...

...

...

...

...

...

...

149

39,93

123,6

129,6

123,6

123,6

11,1

719,2

150

39,61

123,4

129,5

123,4

123,4

11,0

730,2

...

...

...

...

...

...

...

157

14,81

121,3

126,1

121,3

121,3

4,1

792,1

158

14,19

121,2

126,2

121,2

121,2

3,9

796,1

159

10,00

128,5

126,1

128,5

121,2

2,8

798,8

160

4,10

130,6

126,0

130,6

121,2

1,2

800,0

– označava praznine u podacima

Tablica 2.

Izračun nagiba ceste

| d
  [m] | t0



  [s] | d0



  [m] | d1



  [m] | h0



  [m] | h1



  [m] | hint(d)


  [m] | cestanagib,1(d)


  [m/m] | hint,izgl.,1(d)


  [m] | cestanagib,2(d)


  [m/m] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | 18 | 0,0 | 0,1 | 120,3 | 120,4 | 120,3 | 0,0035 | 120,3 | – 0,0015 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 120 | 37 | 117,9 | 125,7 | 120,9 | 121,2 | 121,0 | – 0,0019 | 120,2 | 0,0035 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 200 | 46 | 193,4 | 204,1 | 121,4 | 120,7 | 121,0 | – 0,0040 | 120,0 | 0,0051 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 320 | 56 | 308,4 | 320,0 | 119,8 | 119,7 | 119,7 | 0,0288 | 121,4 | 0,0088 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 520 | 113 | 519,9 | 523,6 | 132,5 | 132,6 | 132,5 | 0,0097 | 123,7 | 0,0037 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 720 | 149 | 719,2 | 730,2 | 123,6 | 123,4 | 123,6 | – 0,0405 | 122,9 | – 0,0086 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 798 | 158 | 796,1 | 798,8 | 121,2 | 121,2 | 121,2 | – 0,0219 | 121,3 | – 0,0151 |
| 799 | 159 | 798,8 | 800,0 | 121,2 | 121,2 | 121,2 | – 0,0220 | 121,3 | – 0,0152 |

d

[m]

t0

[s]

d0

[m]

d1

[m]

h0

[m]

h1

[m]

hint(d)

[m]

cestanagib,1(d)

[m/m]

hint,izgl.,1(d)

[m]

cestanagib,2(d)

[m/m]

0

18

0,0

0,1

120,3

120,4

120,3

0,0035

120,3

– 0,0015

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

120

37

117,9

125,7

120,9

121,2

121,0

– 0,0019

120,2

0,0035

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

200

46

193,4

204,1

121,4

120,7

121,0

– 0,0040

120,0

0,0051

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

320

56

308,4

320,0

119,8

119,7

119,7

0,0288

121,4

0,0088

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

520

113

519,9

523,6

132,5

132,6

132,5

0,0097

123,7

0,0037

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

720

149

719,2

730,2

123,6

123,4

123,6

– 0,0405

122,9

– 0,0086

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

798

158

796,1

798,8

121,2

121,2

121,2

– 0,0219

121,3

– 0,0151

799

159

798,8

800,0

121,2

121,2

121,2

– 0,0220

121,3

– 0,0152

Slika 2.

Učinak provjere i ispravljanja podataka – profil nadmorske visine mjeren GPS-om hGPS(t), profil nadmorske visine dobiven uvidom u topografsku kartu hkarta(t), profil nadmorske visine dobiven nakon pregleda i načelne provjere kvalitete podataka h(t) i ispravljanja podataka hispr.(t) navedenih u tablici 1.

hkarta(t)

hispr.(t)

h(t)

hGPS(t)

Vrijeme [s]

Nadmorska visina [m]

Slika 3.

Usporedba između ispravljenog profila nadmorske visine hispr.(t) i izglađene i interpolirane nadmorske visine hint,izgl,1

hint,izgl.,1

hispr.(t)

Vrijeme [s]

Nadmorska visina [m]

Tablica 2.

Izračun ukupnog pozitivnog uspona

| d
  [m] | t0



  [s] | d0



  [m] | d1



  [m] | h0



  [m] | h1



  [m] | hint(d)


  [m] | cestanagib,1(d)


  [m/m] | hint,izgl.,1(d)


  [m] | cestanagib,2(d)


  [m/m] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | 18 | 0,0 | 0,1 | 120,3 | 120,4 | 120,3 | 0,0035 | 120,3 | – 0,0015 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 120 | 37 | 117,9 | 125,7 | 120,9 | 121,2 | 121,0 | – 0,0019 | 120,2 | 0,0035 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 200 | 46 | 193,4 | 204,1 | 121,4 | 120,7 | 121,0 | – 0,0040 | 120,0 | 0,0051 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 320 | 56 | 308,4 | 320,0 | 119,8 | 119,7 | 119,7 | 0,0288 | 121,4 | 0,0088 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 520 | 113 | 519,9 | 523,6 | 132,5 | 132,6 | 132,5 | 0,0097 | 123,7 | 0,0037 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 720 | 149 | 719,2 | 730,2 | 123,6 | 123,4 | 123,6 | – 0,0405 | 122,9 | – 0,0086 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 798 | 158 | 796,1 | 798,8 | 121,2 | 121,2 | 121,2 | – 0,0219 | 121,3 | – 0,0151 |
| 799 | 159 | 798,8 | 800,0 | 121,2 | 121,2 | 121,2 | – 0,0220 | 121,3 | – 0,0152 |

d

[m]

t0

[s]

d0

[m]

d1

[m]

h0

[m]

h1

[m]

hint(d)

[m]

cestanagib,1(d)

[m/m]

hint,izgl.,1(d)

[m]

cestanagib,2(d)

[m/m]

0

18

0,0

0,1

120,3

120,4

120,3

0,0035

120,3

– 0,0015

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

120

37

117,9

125,7

120,9

121,2

121,0

– 0,0019

120,2

0,0035

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

200

46

193,4

204,1

121,4

120,7

121,0

– 0,0040

120,0

0,0051

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

320

56

308,4

320,0

119,8

119,7

119,7

0,0288

121,4

0,0088

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

520

113

519,9

523,6

132,5

132,6

132,5

0,0097

123,7

0,0037

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

720

149

719,2

730,2

123,6

123,4

123,6

– 0,0405

122,9

– 0,0086

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

798

158

796,1

798,8

121,2

121,2

121,2

– 0,0219

121,3

– 0,0151

799

159

798,8

800,0

121,2

121,2

121,2

– 0,0220

121,3

– 0,0152

---

(1)  Emisije ugljikova monoksida mjere se i bilježe pri ispitivanjima stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE).

1

(2)  Emisije ugljikova monoksida mjere se i bilježe pri ispitivanjima stvarnih emisija tijekom vožnje (RDE).

2

---

| 26.4.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 109/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 109/23

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/647

оd 25. travnja 2016.

o 245. izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s organizacijama ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 881/2002 od 27. svibnja 2002. o uvođenju određenih posebnih mjera ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s organizacijama ISIL-om (Da'esh) i Al-Qaidom (1), a posebno njezin članak 7. stavak 1. točku (a) i članak 7.a stavak 1.,

budući da:

| (1) | U Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 navode se osobe, skupine i subjekti na koje se odnosi zamrzavanje financijskih sredstava i gospodarskih izvora u skladu s tom Uredbom. |
| --- | --- |

(1)

U Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 navode se osobe, skupine i subjekti na koje se odnosi zamrzavanje financijskih sredstava i gospodarskih izvora u skladu s tom Uredbom.

| (2) | Odbor za sankcije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 20. travnja 2016. odlučio je dodati pet fizičkih osoba na popis osoba, skupina i subjekata na koje se primjenjuje zamrzavanje financijskih sredstava i gospodarskih izvora. Prilog I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 trebalo bi stoga na odgovarajući način ažurirati. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 20. travnja 2016. odlučio je dodati pet fizičkih osoba na popis osoba, skupina i subjekata na koje se primjenjuje zamrzavanje financijskih sredstava i gospodarskih izvora. Prilog I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 trebalo bi stoga na odgovarajući način ažurirati.

| (3) | Kako bi se osigurala učinkovitost mjera predviđenih ovom Uredbom, ova bi Uredba trebala odmah stupiti na snagu, |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se osigurala učinkovitost mjera predviđenih ovom Uredbom, ova bi Uredba trebala odmah stupiti na snagu,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 25. travnja 2016.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Voditelj Službe za instrumente vanjske politike

---

(1)  
  SL L 139, 29.5.2002., str. 9.

1

---

PRILOG

U Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 881/2002 sljedeći se unosi dodaju pod naslov „Fizičke osobe”:

| (a) | „Turki Mubarak Abdullah Ahmad Al-Binali (alias (a) Turki Mubarak Abdullah Al Binali; (b) Turki Mubarak al-Binali; (c) Turki al-Benali; (d) Turki al-Binali; (e) Abu Human Bakr ibn Abd al-Aziz al-Athari; (f) Abu Bakr al-Athari; (g) Abu Hazm al-Salafi, (h) Abu Hudhayfa al-Bahrayni; (i) Abu Khuzayma al-Mudari; (j) Abu Sufyan al-Sulami; (k) Abu Dergham; (l) Abu Human al-Athari). Datum rođenja: 3.9.1984. Mjesto rođenja: Al Muharraq, Bahrein. Državljanstvo: bahreinsko. (državljanstvo ukinuto u siječnju 2015.). Br. putovnice: (a) 2231616 bahreinska putovnica izdana 2.1.2013., istječe 2.1.2023.; (b) 1272611 prethodni broj bahreinske putovnice, izdana 1.4.2003.; (c) 840901356 nacionalni identifikacijski broj. Datum uvrštenja na popis iz članka 7.d stavka 2. točke (i): 20.4.2016.
  ” |
| --- | --- |

(a)

„Turki Mubarak Abdullah Ahmad Al-Binali (alias (a) Turki Mubarak Abdullah Al Binali; (b) Turki Mubarak al-Binali; (c) Turki al-Benali; (d) Turki al-Binali; (e) Abu Human Bakr ibn Abd al-Aziz al-Athari; (f) Abu Bakr al-Athari; (g) Abu Hazm al-Salafi, (h) Abu Hudhayfa al-Bahrayni; (i) Abu Khuzayma al-Mudari; (j) Abu Sufyan al-Sulami; (k) Abu Dergham; (l) Abu Human al-Athari). Datum rođenja: 3.9.1984. Mjesto rođenja: Al Muharraq, Bahrein. Državljanstvo: bahreinsko. (državljanstvo ukinuto u siječnju 2015.). Br. putovnice: (a) 2231616 bahreinska putovnica izdana 2.1.2013., istječe 2.1.2023.; (b) 1272611 prethodni broj bahreinske putovnice, izdana 1.4.2003.; (c) 840901356 nacionalni identifikacijski broj. Datum uvrštenja na popis iz članka 7.d stavka 2. točke (i): 20.4.2016.
  ”

| (b) | „Faysal Ahmad Bin Ali Al-Zahrani (alias (a) Faisal Ahmed Ali Alzahrani; (b) Abu Sarah al-Saudi; (c) Abu Sara Zahrani). Datum rođenja: 19.1.1986. Državljanstvo: saudijsko. Adresa: Sirijska Arapska Republika. Broj putovnice: (a) K142736 (saudijska putovnica izdana 14.7.2011. u Al-Khafjiju, Saudijskoj Arabiji); (b) G579315 (saudijska putovnica). Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 20.4.2016.
  ” |
| --- | --- |

(b)

„Faysal Ahmad Bin Ali Al-Zahrani (alias (a) Faisal Ahmed Ali Alzahrani; (b) Abu Sarah al-Saudi; (c) Abu Sara Zahrani). Datum rođenja: 19.1.1986. Državljanstvo: saudijsko. Adresa: Sirijska Arapska Republika. Broj putovnice: (a) K142736 (saudijska putovnica izdana 14.7.2011. u Al-Khafjiju, Saudijskoj Arabiji); (b) G579315 (saudijska putovnica). Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 20.4.2016.
  ”

| (c) | „Tuah Febriwansyah (alias (a) Tuah Febriwansyah bin Arif Hasrudin; (b) Tuwah Febriwansah; (c) Muhammad Fachri; (d) Muhammad Fachria; (e) Muhammad Fachry). Datum rođenja: 18.2.1968. Mjesto rođenja: Jakarta, Indonezija. Državljanstvo: indonezijsko. Adresa: Jalan Baru LUK, No.1, RT 05/07, Kelurahan Bhakti Jaya, Setu Sub-district, Pamulang District, Tangerang Selatan, Banten Province, Indonezija. Broj indonezijske osobne iskaznice 09.5004.180268.0074. Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 20.4.2016.
  ” |
| --- | --- |

(c)

„Tuah Febriwansyah (alias (a) Tuah Febriwansyah bin Arif Hasrudin; (b) Tuwah Febriwansah; (c) Muhammad Fachri; (d) Muhammad Fachria; (e) Muhammad Fachry). Datum rođenja: 18.2.1968. Mjesto rođenja: Jakarta, Indonezija. Državljanstvo: indonezijsko. Adresa: Jalan Baru LUK, No.1, RT 05/07, Kelurahan Bhakti Jaya, Setu Sub-district, Pamulang District, Tangerang Selatan, Banten Province, Indonezija. Broj indonezijske osobne iskaznice 09.5004.180268.0074. Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 20.4.2016.
  ”

| (d) | „Husayn Juaythini (alias (a) Hussein Mohammed Hussein Aljeithni; (b) Husayn Muhammad al-Juaythini; (c) Husayn Muhammad Husayn al-Juaythini; d) Husayn Muhamad Husayn al-Juaythini; (e) Husayn Muhammad Husayn Juaythini; (f) Abu Muath al-Juaitni). Datum rođenja: 3.5.1977. Mjesto rođenja: Izbjeglički kamp Nuseirat, Pojas Gaze, palestinsko područje. Državljanstvo: palestinsko. Adresa: Pojas Gaze, palestinsko područje. Br. putovnice: 0363464 (izdala Palestinska samouprava). Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 20.4.2016.
  ” |
| --- | --- |

(d)

„Husayn Juaythini (alias (a) Hussein Mohammed Hussein Aljeithni; (b) Husayn Muhammad al-Juaythini; (c) Husayn Muhammad Husayn al-Juaythini; d) Husayn Muhamad Husayn al-Juaythini; (e) Husayn Muhammad Husayn Juaythini; (f) Abu Muath al-Juaitni). Datum rođenja: 3.5.1977. Mjesto rođenja: Izbjeglički kamp Nuseirat, Pojas Gaze, palestinsko područje. Državljanstvo: palestinsko. Adresa: Pojas Gaze, palestinsko područje. Br. putovnice: 0363464 (izdala Palestinska samouprava). Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 20.4.2016.
  ”

| (e) | „Muhammad Sholeh Ibrahim (alias (a) Mohammad Sholeh Ibrahim; (b) Muhammad Sholeh Ibrohim; (c) Muhammad Soleh Ibrahim; (d) Sholeh Ibrahim; (e) Muh Sholeh Ibrahim). Datum rođenja: rujan 1958. Mjesto rođenja: Demak, Indonezija. Državljanstvo: indonezijsko. Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 20.4.2016.
  ” |
| --- | --- |

(e)

„Muhammad Sholeh Ibrahim (alias (a) Mohammad Sholeh Ibrahim; (b) Muhammad Sholeh Ibrohim; (c) Muhammad Soleh Ibrahim; (d) Sholeh Ibrahim; (e) Muh Sholeh Ibrahim). Datum rođenja: rujan 1958. Mjesto rođenja: Demak, Indonezija. Državljanstvo: indonezijsko. Datum uvrštenja na popis u skladu s člankom 7.d stavkom 2. točkom (i): 20.4.2016.
  ”

---

| 26.4.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 109/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 109/25

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/648

оd 25. travnja 2016.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 25. travnja 2016.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | IL | 267,4 |
| MA | 81,7 |
| ZZ | 174,6 |
| 0707 00 05 | MA | 81,5 |
| TR | 118,9 |
| ZZ | 100,2 |
| 0709 93 10 | MA | 99,6 |
| TR | 132,6 |
| ZZ | 116,1 |
| 0805 10 20 | AR | 115,8 |
| EG | 46,4 |
| IL | 79,9 |
| MA | 51,7 |
| TR | 40,9 |
| ZZ | 66,9 |
| 0805 50 10 | MA | 132,7 |
| ZZ | 132,7 |
| 0808 10 80 | AR | 88,6 |
| BR | 100,6 |
| CL | 101,7 |
| CN | 90,8 |
| NZ | 151,9 |
| US | 177,1 |
| ZA | 102,3 |
| ZZ | 116,1 |
| 0808 30 90 | AR | 104,9 |
| CL | 132,0 |
| CN | 76,7 |
| ZA | 112,2 |
| ZZ | 106,5 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

IL

267,4

MA

81,7

ZZ

174,6

0707 00 05

MA

81,5

TR

118,9

ZZ

100,2

0709 93 10

MA

99,6

TR

132,6

ZZ

116,1

0805 10 20

AR

115,8

EG

46,4

IL

79,9

MA

51,7

TR

40,9

ZZ

66,9

0805 50 10

MA

132,7

ZZ

132,7

0808 10 80

AR

88,6

BR

100,6

CL

101,7

CN

90,8

NZ

151,9

US

177,1

ZA

102,3

ZZ

116,1

0808 30 90

AR

104,9

CL

132,0

CN

76,7

ZA

112,2

ZZ

106,5

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 26.4.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 109/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 109/27

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/649

оd 15. siječnja 2016.

o mjeri SA.24123 (12/C) (ex 11/NN) koju je provela Nizozemska – Navodna prodaja zemljišta ispod tržišne cijene koju je izvršila općina Leidschendam-Voorburg

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 85)

(vjerodostojan je samo tekst na nizozemskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon poziva zainteresiranim stranama da u skladu s prethodno navedenim odredbama (1) dostave svoje primjedbe te uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Dopisom od 10. rujna 2007. Stichting Behoud Damplein Leidschendam (dalje u tekstu „Stichting”), zaklada osnovana 2006. za zaštitu interesa stanovnika koji žive u blizini Dampleina u općini Leidschendam (općina Leidschendam-Voorburg, Nizozemska), dostavio je Komisiji pritužbu u pogledu navodne dodjele državne potpore u kontekstu nekretninskog projekta koji je pokrenula općina Leidschendam-Voorburg u suradnji s brojnim privatnim osobama. |
| --- | --- |

(1)

Dopisom od 10. rujna 2007. Stichting Behoud Damplein Leidschendam (dalje u tekstu „Stichting”), zaklada osnovana 2006. za zaštitu interesa stanovnika koji žive u blizini Dampleina u općini Leidschendam (općina Leidschendam-Voorburg, Nizozemska), dostavio je Komisiji pritužbu u pogledu navodne dodjele državne potpore u kontekstu nekretninskog projekta koji je pokrenula općina Leidschendam-Voorburg u suradnji s brojnim privatnim osobama.

| (2) | Dopisom od 12. listopada 2007. Komisija je pritužbu proslijedila nizozemskim nadležnim tijelima radi očitovanja, zajedno sa zahtjevom za dostavljanje odgovora na niz pitanja. Nizozemska nadležna tijela svoj su odgovor dostavila dopisom od 7. prosinca 2007. Komisija je dopisima od 25. travnja 2008., 12. rujna 2008., 14. kolovoza 2009., 12. veljače 2010. i 2. kolovoza 2011. nizozemskim nadležnim tijelima poslala dodatne zahtjeve za dostavljanje informacija. Nizozemska nadležna tijela na te su zahtjeve odgovorila dopisima od 30. svibnja 2008., 7. studenoga 2008., 30. listopada 2009., 12. travnja 2010., 29. rujna 2011., odnosno 3. listopada 2011. Sastanak službi Komisije i nizozemskih nadležnih tijela održan je 12. ožujka 2010. te su, kao rezultat toga, dopisom od 30. kolovoza 2010. Komisiji dostavljene dodatne informacije. |
| --- | --- |

(2)

Dopisom od 12. listopada 2007. Komisija je pritužbu proslijedila nizozemskim nadležnim tijelima radi očitovanja, zajedno sa zahtjevom za dostavljanje odgovora na niz pitanja. Nizozemska nadležna tijela svoj su odgovor dostavila dopisom od 7. prosinca 2007. Komisija je dopisima od 25. travnja 2008., 12. rujna 2008., 14. kolovoza 2009., 12. veljače 2010. i 2. kolovoza 2011. nizozemskim nadležnim tijelima poslala dodatne zahtjeve za dostavljanje informacija. Nizozemska nadležna tijela na te su zahtjeve odgovorila dopisima od 30. svibnja 2008., 7. studenoga 2008., 30. listopada 2009., 12. travnja 2010., 29. rujna 2011., odnosno 3. listopada 2011. Sastanak službi Komisije i nizozemskih nadležnih tijela održan je 12. ožujka 2010. te su, kao rezultat toga, dopisom od 30. kolovoza 2010. Komisiji dostavljene dodatne informacije.

| (3) | Komisija je dopisom od 26. siječnja 2012. obavijestila Nizozemsku da je u pogledu konkretne mjere poduzete u kontekstu nekretninskog projekta odlučila pokrenuti postupak utvrđen člankom 108. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (dalje u tekstu: „UFEU”). Odluka Komisije o pokretanju postupka (dalje u tekstu: „Odluka o pokretanju postupka”) objavljena je u Službenom listu Europske unije (2). U toj Odluci o pokretanju postupka Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe u pogledu njezine privremene procjene mjere. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je dopisom od 26. siječnja 2012. obavijestila Nizozemsku da je u pogledu konkretne mjere poduzete u kontekstu nekretninskog projekta odlučila pokrenuti postupak utvrđen člankom 108. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (dalje u tekstu: „UFEU”). Odluka Komisije o pokretanju postupka (dalje u tekstu: „Odluka o pokretanju postupka”) objavljena je u Službenom listu Europske unije (2). U toj Odluci o pokretanju postupka Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe u pogledu njezine privremene procjene mjere.

Službenom listu Europske unije

2

| (4) | Dopisom od 18. travnja 2012. nizozemska nadležna tijela dostavila su svoja zapažanja u pogledu Odluke o pokretanju postupka nakon što im je dvaput produljen rok za dostavu primjedaba i nakon sastanka sa službama Komisije održanog 12. ožujka 2012. u prisutnosti korisnika mjere. |
| --- | --- |

(4)

Dopisom od 18. travnja 2012. nizozemska nadležna tijela dostavila su svoja zapažanja u pogledu Odluke o pokretanju postupka nakon što im je dvaput produljen rok za dostavu primjedaba i nakon sastanka sa službama Komisije održanog 12. ožujka 2012. u prisutnosti korisnika mjere.

| (5) | Stichting je dopisom od 16. travnja 2012. dostavio Komisiji svoje primjedbe u pogledu Odluke o pokretanju postupka. Verzija tih primjedaba koja nije povjerljiva proslijeđena je nizozemskim nadležnim tijelima dopisom od 16. svibnja 2012. Dopisom od 14. lipnja 2012. nizozemska nadležna tijela dostavila su svoju reakciju na primjedbe zaklade Stichting. |
| --- | --- |

(5)

Stichting je dopisom od 16. travnja 2012. dostavio Komisiji svoje primjedbe u pogledu Odluke o pokretanju postupka. Verzija tih primjedaba koja nije povjerljiva proslijeđena je nizozemskim nadležnim tijelima dopisom od 16. svibnja 2012. Dopisom od 14. lipnja 2012. nizozemska nadležna tijela dostavila su svoju reakciju na primjedbe zaklade Stichting.

| (6) | Komisija je 23. siječnja 2013. donijela konačnu odluku u kojoj je zaključila da je sporni nekretninski projekt sadržavao potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 23. siječnja 2013. donijela konačnu odluku u kojoj je zaključila da je sporni nekretninski projekt sadržavao potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (7) | Nizozemska, općina Leidschendam-Voorburg i korisnik Schouten & de Jong Projectontwikkeling BV uložili su žalbu na odluku od 23. siječnja 2013. U svojoj je presudi od 30. lipnja 2015. Opći sud poništio tu odluku (3). Stoga je Komisija morala ponovno ispitati mjeru i donijeti novu odluku o spornom nekretninskom projektu. |
| --- | --- |

(7)

Nizozemska, općina Leidschendam-Voorburg i korisnik Schouten & de Jong Projectontwikkeling BV uložili su žalbu na odluku od 23. siječnja 2013. U svojoj je presudi od 30. lipnja 2015. Opći sud poništio tu odluku (3). Stoga je Komisija morala ponovno ispitati mjeru i donijeti novu odluku o spornom nekretninskom projektu.

3

2.   OPIS MJERA

OPIS MJERA

2.1.   UKLJUČENE STRANKE

| (8) | Općina Leidschendam-Voorburg (dalje u tekstu: „općina”) nalazi se u pokrajini Južnoj Holandiji, u blizini Den Haaga, u Nizozemskoj. |
| --- | --- |

(8)

Općina Leidschendam-Voorburg (dalje u tekstu: „općina”) nalazi se u pokrajini Južnoj Holandiji, u blizini Den Haaga, u Nizozemskoj.

| (9) | Schouten-de Jong Bouwfonds (dalje u tekstu „SJB”) partnerstvo je koje su Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV (dalje u tekstu „Schouten de Jong”) i Bouwfonds Ontwikkeling BV (dalje u tekstu „Bouwfonds”) uspostavili za potrebe spornog nekretninskog projekta i u skladu s nizozemskim pravom nema pravnu osobnost (4). |
| --- | --- |

(9)

Schouten-de Jong Bouwfonds (dalje u tekstu „SJB”) partnerstvo je koje su Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV (dalje u tekstu „Schouten de Jong”) i Bouwfonds Ontwikkeling BV (dalje u tekstu „Bouwfonds”) uspostavili za potrebe spornog nekretninskog projekta i u skladu s nizozemskim pravom nema pravnu osobnost (4).

4

| (10) | Schouten de Jong, osnovan u Voorburgu, Nizozemska, posluje u području razvoja nekretninskih projekata u Nizozemskoj, a posebno u regiji Leidschendam. Njegov je promet 2011. iznosio 60 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(10)

Schouten de Jong, osnovan u Voorburgu, Nizozemska, posluje u području razvoja nekretninskih projekata u Nizozemskoj, a posebno u regiji Leidschendam. Njegov je promet 2011. iznosio 60 milijuna EUR.

| (11) | Bouwfonds, osnovan u Delftu, Nizozemska, koji je društvo kći grupe Rabo Vastgoed, najveće je društvo za razvoj nekretnina u Nizozemskoj i jedan od tri najveća sudionika na europskom tržištu nekretnina. Bouwfonds najviše posluje u Nizozemskoj, Njemačkoj i Francuskoj. U 2011. imao je promet od 1,6 milijardi EUR. |
| --- | --- |

(11)

Bouwfonds, osnovan u Delftu, Nizozemska, koji je društvo kći grupe Rabo Vastgoed, najveće je društvo za razvoj nekretnina u Nizozemskoj i jedan od tri najveća sudionika na europskom tržištu nekretnina. Bouwfonds najviše posluje u Nizozemskoj, Njemačkoj i Francuskoj. U 2011. imao je promet od 1,6 milijardi EUR.

| (12) | Javno-privatno partnerstvo u obliku vennootschap onder firma (dalje u tekstu: „JPP”) osnovali su općina i SJB u svrhu provedbe faze razvoja građevinskog zemljišta u okviru spornog nekretninskog projekta. Svaka stranka JPP-a trebala je snositi 50 % troškova i rizika povezanih s fazom razvoja građevinskog zemljišta u okviru tog projekta. Odluke JPP-a trebale su se donositi jednoglasno. U skladu s informacijama koje su dostavila nizozemska nadležna tijela Schouten de Jong i Bouwfonds solidarno su odgovorni (hoofdelijk aansprakelijk) za ispunjenje obveza SJB-a na temelju Sporazuma o JPP-u (5). |
| --- | --- |

(12)

Javno-privatno partnerstvo u obliku vennootschap onder firma (dalje u tekstu: „JPP”) osnovali su općina i SJB u svrhu provedbe faze razvoja građevinskog zemljišta u okviru spornog nekretninskog projekta. Svaka stranka JPP-a trebala je snositi 50 % troškova i rizika povezanih s fazom razvoja građevinskog zemljišta u okviru tog projekta. Odluke JPP-a trebale su se donositi jednoglasno. U skladu s informacijama koje su dostavila nizozemska nadležna tijela Schouten de Jong i Bouwfonds solidarno su odgovorni (hoofdelijk aansprakelijk) za ispunjenje obveza SJB-a na temelju Sporazuma o JPP-u (5).

vennootschap onder firma

hoofdelijk aansprakelijk

5

2.2.   NEKRETNINSKI PROJEKT

| (13) | Općinsko vijeće donijelo je 6. travnja 2004. Koncept glavnog plana razvoja građevinskog zemljišta Damcentrum i Koncept glavnog plana za Damcentrum kojima je utvrđen okvirni sporazum usmjeren na revitaliziranje središta grada Leidschendama (dalje u tekstu: „Projekt Leidschendam Centrum”) (6). Projekt Leidschendam Centrum odnosi se na područje od otprilike 20,7 hektara i sastoji se od rušenja otprilike 280 uglavnom socijalnih stanova, obnove javnih površina i infrastrukture (kanalizacije, popločavanja, rasvjete itd.) te izgradnje otprilike 600 novih stambenih jedinica, uključujući socijalne stanove i stanove na slobodnom tržištu, kao i otprilike 3 000 kvadratnih metara poslovnog prostora (trgovine), podzemne garaže na dvije razine te premještanja i ponovne izgradnje škole. Projekt Leidschendam Centrum podijeljen je na različite potprojekte, od kojih je jedan nekretninski projekt koji se odnosi na Damplein (dalje u tekstu: „Projekt Damplein”). |
| --- | --- |

(13)

Općinsko vijeće donijelo je 6. travnja 2004. Koncept glavnog plana razvoja građevinskog zemljišta Damcentrum i Koncept glavnog plana za Damcentrum kojima je utvrđen okvirni sporazum usmjeren na revitaliziranje središta grada Leidschendama (dalje u tekstu: „Projekt Leidschendam Centrum”) (6). Projekt Leidschendam Centrum odnosi se na područje od otprilike 20,7 hektara i sastoji se od rušenja otprilike 280 uglavnom socijalnih stanova, obnove javnih površina i infrastrukture (kanalizacije, popločavanja, rasvjete itd.) te izgradnje otprilike 600 novih stambenih jedinica, uključujući socijalne stanove i stanove na slobodnom tržištu, kao i otprilike 3 000 kvadratnih metara poslovnog prostora (trgovine), podzemne garaže na dvije razine te premještanja i ponovne izgradnje škole. Projekt Leidschendam Centrum podijeljen je na različite potprojekte, od kojih je jedan nekretninski projekt koji se odnosi na Damplein (dalje u tekstu: „Projekt Damplein”).

6

2.2.1.   Faza izgradnje

Faza izgradnje

| (14) | Na temelju Projekta Leidschendam Centrum općina je 9. rujna 2004. sklopila sporazum o suradnji s brojnim privatnim društvima za razvoj projekata, uključujući i SJB (dalje u tekstu: „Sporazum o suradnji iz 2004.”). Sporazumom o suradnji iz 2004. propisano je da će privatna društva za razvoj projekata, za svaki specifični dio Projekta Leidschendam Centrum koji im je dodijeljen, predviđenu nekretninu izgraditi i prodati uz vlastiti rizik i trošak. |
| --- | --- |

(14)

Na temelju Projekta Leidschendam Centrum općina je 9. rujna 2004. sklopila sporazum o suradnji s brojnim privatnim društvima za razvoj projekata, uključujući i SJB (dalje u tekstu: „Sporazum o suradnji iz 2004.”). Sporazumom o suradnji iz 2004. propisano je da će privatna društva za razvoj projekata, za svaki specifični dio Projekta Leidschendam Centrum koji im je dodijeljen, predviđenu nekretninu izgraditi i prodati uz vlastiti rizik i trošak.

| (15) | U skladu sa Sporazumom o suradnji iz 2004. građevinski radovi započeli bi nakon što se zemljište pripremi za izgradnju (vidjeti uvodnu izjavu 23. u nastavku) i nakon što se dobiju potrebne građevinske dozvole. Međutim, u pogledu izgradnje stambenih jedinica na slobodnom tržištu privatna društva mogla su odgoditi izgradnju dok se u predmetnom području potprojekta, u kombinaciji sa socijalnim stanovima ili bez njih, prethodno ne proda 70 % tih jedinica (članak 7. stavak 5. Sporazuma o suradnji iz 2004., dalje u tekstu: „klauzula o 70 %”). Ta je klauzula o 70 % uobičajena u građevinskim ugovorima u Nizozemskoj te se njome nastoje ograničiti rizici društava za razvoj projekata u pogledu izgradnje nekretnina koje se možda neće prodati. Međutim, u tom Sporazumu nije predviđena nikakva mogućnost odgode izgradnje poslovnih prostora i podzemne garaže. |
| --- | --- |

(15)

U skladu sa Sporazumom o suradnji iz 2004. građevinski radovi započeli bi nakon što se zemljište pripremi za izgradnju (vidjeti uvodnu izjavu 23. u nastavku) i nakon što se dobiju potrebne građevinske dozvole. Međutim, u pogledu izgradnje stambenih jedinica na slobodnom tržištu privatna društva mogla su odgoditi izgradnju dok se u predmetnom području potprojekta, u kombinaciji sa socijalnim stanovima ili bez njih, prethodno ne proda 70 % tih jedinica (članak 7. stavak 5. Sporazuma o suradnji iz 2004., dalje u tekstu: „klauzula o 70 %”). Ta je klauzula o 70 % uobičajena u građevinskim ugovorima u Nizozemskoj te se njome nastoje ograničiti rizici društava za razvoj projekata u pogledu izgradnje nekretnina koje se možda neće prodati. Međutim, u tom Sporazumu nije predviđena nikakva mogućnost odgode izgradnje poslovnih prostora i podzemne garaže.

| (16) | U skladu sa Sporazumom o suradnji iz 2004. i dodatnim sporazumom o projektu koji je sklopljen 22. studenoga 2004. (dalje u tekstu: „Sporazum o projektu sa SJB-om”) SJB bi izgradio ukupno 242 stambene jedinice, od kojih su 74 prvotno planirane za izgradnju na Dampleinu (7). SJB je trebao izgraditi i otprilike 2 400 kvadratnih metara poslovnog prostora na Dampleinu te podzemnu garažu koja je osim privatnog dijela (75 parkirnih mjesta) uključivala i javni dio (225 parkirnih mjesta). Poslovni prostori i stambene jedinice izgradili bi se na vrhu podzemne garaže. |
| --- | --- |

(16)

U skladu sa Sporazumom o suradnji iz 2004. i dodatnim sporazumom o projektu koji je sklopljen 22. studenoga 2004. (dalje u tekstu: „Sporazum o projektu sa SJB-om”) SJB bi izgradio ukupno 242 stambene jedinice, od kojih su 74 prvotno planirane za izgradnju na Dampleinu (7). SJB je trebao izgraditi i otprilike 2 400 kvadratnih metara poslovnog prostora na Dampleinu te podzemnu garažu koja je osim privatnog dijela (75 parkirnih mjesta) uključivala i javni dio (225 parkirnih mjesta). Poslovni prostori i stambene jedinice izgradili bi se na vrhu podzemne garaže.

7

| (17) | Općina, kao što su u svojim podnescima izričito naglasila i nizozemska nadležna tijela, nije bila uključena u fazu izgradnje projekta i nije snosila nikakav rizik u pogledu prodaje stambenih jedinica i poslovnog prostora. Moguću dobit od prodaje izravno bi dobila privatna društva. Fazu izgradnje projekta potrebno je razlikovati od takozvane faze razvoja građevinskog zemljišta projekta u kojoj je općina sudjelovala u okviru JPP-a sa SJB-om i snosila 50 % rizika (vidjeti uvodnu izjavu 19. u nastavku). |
| --- | --- |

(17)

Općina, kao što su u svojim podnescima izričito naglasila i nizozemska nadležna tijela, nije bila uključena u fazu izgradnje projekta i nije snosila nikakav rizik u pogledu prodaje stambenih jedinica i poslovnog prostora. Moguću dobit od prodaje izravno bi dobila privatna društva. Fazu izgradnje projekta potrebno je razlikovati od takozvane faze razvoja građevinskog zemljišta projekta u kojoj je općina sudjelovala u okviru JPP-a sa SJB-om i snosila 50 % rizika (vidjeti uvodnu izjavu 19. u nastavku).

2.2.2.   Faza razvoja građevinskog zemljišta

Faza razvoja građevinskog zemljišta

| (18) | Prije početka građevinskih radova u svakom dijelu nekretninskog projekta trebalo je kupiti zemljište, premjestiti javnu infrastrukturu i pripremiti zemljište za izgradnju. Budući da su se u „fazi razvoja građevinskog zemljišta” očekivali visoki troškovi (koji su u to vrijeme procijenjeni na otprilike 30 milijuna EUR) i znatni rizici, općina je za potrebe provedbe tih radova odlučila sa SJB-om osnovati JPP (8). U tu su svrhu općina i SJB 22. studenoga 2004. potpisali Sporazum o razvoju građevinskog zemljišta/JPP-u (dalje u tekstu: „GREX”). |
| --- | --- |

(18)

Prije početka građevinskih radova u svakom dijelu nekretninskog projekta trebalo je kupiti zemljište, premjestiti javnu infrastrukturu i pripremiti zemljište za izgradnju. Budući da su se u „fazi razvoja građevinskog zemljišta” očekivali visoki troškovi (koji su u to vrijeme procijenjeni na otprilike 30 milijuna EUR) i znatni rizici, općina je za potrebe provedbe tih radova odlučila sa SJB-om osnovati JPP (8). U tu su svrhu općina i SJB 22. studenoga 2004. potpisali Sporazum o razvoju građevinskog zemljišta/JPP-u (dalje u tekstu: „GREX”).

8

| (19) | Za svoje sudjelovanje u fazi razvoja građevinskog zemljišta SJB bi stekao udjel u prihodima JPP-a te primio prava na razvoj čestica zemljišta koje su prethodno dodijeljene općini (9). U skladu s GREX-om općina i SJB izravno bi u JPP unijeli financijska sredstva za potrebe izvršenja radova na razvoju građevinskog zemljišta (10). U GREX-u se nadalje navodi da bi općina i SJB snosili po 50 % troškova i rizika iz faze razvoja građevinskog zemljišta (članak 4. stavak 1. GREX-a) i da bi se konačni prihodi/gubitci iz faze razvoja građevinskog zemljišta podijelili prema pravilima utvrđenima u Sporazumu o suradnji iz 2004. (članak 14. stavak 3.). U njemu je propisano da bi se na kraju faze razvoja građevinskog zemljišta negativan ili pozitivan rezultat do 1 milijuna EUR jednako podijelio između općine i SJB-a, dok bi dio pozitivnog rezultata koji premašuje 1 milijun EUR podijelili općina, SJB i druge privatne osobe koje sudjeluju u fazi izgradnje nekretninskog projekta (članak 10. stavak 9. Sporazuma o suradnji iz 2004.). |
| --- | --- |

(19)

Za svoje sudjelovanje u fazi razvoja građevinskog zemljišta SJB bi stekao udjel u prihodima JPP-a te primio prava na razvoj čestica zemljišta koje su prethodno dodijeljene općini (9). U skladu s GREX-om općina i SJB izravno bi u JPP unijeli financijska sredstva za potrebe izvršenja radova na razvoju građevinskog zemljišta (10). U GREX-u se nadalje navodi da bi općina i SJB snosili po 50 % troškova i rizika iz faze razvoja građevinskog zemljišta (članak 4. stavak 1. GREX-a) i da bi se konačni prihodi/gubitci iz faze razvoja građevinskog zemljišta podijelili prema pravilima utvrđenima u Sporazumu o suradnji iz 2004. (članak 14. stavak 3.). U njemu je propisano da bi se na kraju faze razvoja građevinskog zemljišta negativan ili pozitivan rezultat do 1 milijuna EUR jednako podijelio između općine i SJB-a, dok bi dio pozitivnog rezultata koji premašuje 1 milijun EUR podijelili općina, SJB i druge privatne osobe koje sudjeluju u fazi izgradnje nekretninskog projekta (članak 10. stavak 9. Sporazuma o suradnji iz 2004.).

9

10

| (20) | Osim pripreme zemljišta za izgradnju, faza razvoja građevinskog zemljišta uključivala je i izgradnju, privremeni razvoj i preprodaju javnog dijela podzemne garaže te izgradnju škole (članak 4. GREX-a). U tu je svrhu u okviru JPP-a sa SJB-om dogovoreno da će SJB izgraditi podzemnu javnu garažu, koja se smatrala neizostavno povezanom s privatnim dijelom garaže (članak 9. GREX-a), za što bi SJB od JPP-a dobio najviši mogući iznos od otprilike 4,6 milijuna EUR (vrijednost od 1. siječnja 2003.) (članak 6. Sporazuma o projektu sa SJB-om). Izgradnju privatnog dijela garaže financirao bi sam SJB. JPP je namjeravao cijelu garažu prodati trećoj osobi te su se prihodi od te prodaje trebali uplatiti JPP-u koji bi ih podijelio općini i SJB-u. |
| --- | --- |

(20)

Osim pripreme zemljišta za izgradnju, faza razvoja građevinskog zemljišta uključivala je i izgradnju, privremeni razvoj i preprodaju javnog dijela podzemne garaže te izgradnju škole (članak 4. GREX-a). U tu je svrhu u okviru JPP-a sa SJB-om dogovoreno da će SJB izgraditi podzemnu javnu garažu, koja se smatrala neizostavno povezanom s privatnim dijelom garaže (članak 9. GREX-a), za što bi SJB od JPP-a dobio najviši mogući iznos od otprilike 4,6 milijuna EUR (vrijednost od 1. siječnja 2003.) (članak 6. Sporazuma o projektu sa SJB-om). Izgradnju privatnog dijela garaže financirao bi sam SJB. JPP je namjeravao cijelu garažu prodati trećoj osobi te su se prihodi od te prodaje trebali uplatiti JPP-u koji bi ih podijelio općini i SJB-u.

| (21) | Konačno, JPP bi pridonio i podmirenjem 50 % troškova za izgradnju škole u drugom području plana u okviru Projekta Leidschendam Centrum. Preostalih 50 % izravno bi financirala općina (članak 8. GREX-a). |
| --- | --- |

(21)

Konačno, JPP bi pridonio i podmirenjem 50 % troškova za izgradnju škole u drugom području plana u okviru Projekta Leidschendam Centrum. Preostalih 50 % izravno bi financirala općina (članak 8. GREX-a).

| (22) | Kako proizlazi iz prethodnih uvodnih izjava od 18. do 21., troškovi faze razvoja građevinskog zemljišta u biti su se sastojali od troškova kupnje zemljišta ako već nije bilo u vlasništvu općine, troškova pripreme zemljišta za izgradnju, troškova javnog dijela podzemne garaže i 50 % troškova izgradnje škole. |
| --- | --- |

(22)

Kako proizlazi iz prethodnih uvodnih izjava od 18. do 21., troškovi faze razvoja građevinskog zemljišta u biti su se sastojali od troškova kupnje zemljišta ako već nije bilo u vlasništvu općine, troškova pripreme zemljišta za izgradnju, troškova javnog dijela podzemne garaže i 50 % troškova izgradnje škole.

| (23) | JPP bi prihode iz faze razvoja građevinskog zemljišta prije svega ostvario prodajom zemljišta privatnim društvima za razvoj projekata, uključujući SJB, nakon što JPP pripremi zemljište za izgradnju. Svako društvo za razvoj projekata trebalo je kupiti dio zemljišta koji mu je dodijeljen za izgradnju stambenih jedinica i poslovnih prostora. Cijene zemljišta utvrđene su u članku 10. Sporazuma o suradnji iz 2004. i Prilogu 3.a tom Sporazumu. U Sporazumu o suradnji iz 2004. izričito je navedeno da su te cijene bile minimalne cijene koje su se mogle povećati ako se izgradi veća površina od planirane. Te su se cijene temeljile na izvješću neovisnog procjenitelja od 11. ožujka 2003. koji je smatrao da su cijene u skladu s tržištem. Plaćanje cijene zemljišta dospjelo bi u trenutku kad predmetno privatno društvo dobije potrebne građevinske dozvole i izvršilo bi se najkasnije u trenutku pravnog prijenosa zemljišta (članak 10. stavak 5. Sporazuma o suradnji iz 2004.). |
| --- | --- |

(23)

JPP bi prihode iz faze razvoja građevinskog zemljišta prije svega ostvario prodajom zemljišta privatnim društvima za razvoj projekata, uključujući SJB, nakon što JPP pripremi zemljište za izgradnju. Svako društvo za razvoj projekata trebalo je kupiti dio zemljišta koji mu je dodijeljen za izgradnju stambenih jedinica i poslovnih prostora. Cijene zemljišta utvrđene su u članku 10. Sporazuma o suradnji iz 2004. i Prilogu 3.a tom Sporazumu. U Sporazumu o suradnji iz 2004. izričito je navedeno da su te cijene bile minimalne cijene koje su se mogle povećati ako se izgradi veća površina od planirane. Te su se cijene temeljile na izvješću neovisnog procjenitelja od 11. ožujka 2003. koji je smatrao da su cijene u skladu s tržištem. Plaćanje cijene zemljišta dospjelo bi u trenutku kad predmetno privatno društvo dobije potrebne građevinske dozvole i izvršilo bi se najkasnije u trenutku pravnog prijenosa zemljišta (članak 10. stavak 5. Sporazuma o suradnji iz 2004.).

| (24) | Cijena zemljišta koje je JPP prodao SJB-u za ukupni Projekt Leidschendam Centrum određena je na najmanje 18,5 milijuna EUR (vrijednost od 1. siječnja 2003.). Za zemljište u području Damplein koje je JPP prodao SJB-u određena je minimalna cijena od 7,2 milijuna EUR (vrijednost od 1. siječnja 2003.), uz godišnji indeks od 2,5 % do plaćanja. |
| --- | --- |

(24)

Cijena zemljišta koje je JPP prodao SJB-u za ukupni Projekt Leidschendam Centrum određena je na najmanje 18,5 milijuna EUR (vrijednost od 1. siječnja 2003.). Za zemljište u području Damplein koje je JPP prodao SJB-u određena je minimalna cijena od 7,2 milijuna EUR (vrijednost od 1. siječnja 2003.), uz godišnji indeks od 2,5 % do plaćanja.

| (25) | Kao drugo, JPP je trebao ostvariti dodatne prihode naplaćivanjem svakom privatnom društvu za razvoj projekata naknade za razvoj građevinskog zemljišta i naknade za kvalitetu u skladu s člankom 10. stavkom 3. Sporazuma o suradnji iz 2004 (11). Te su naknade izračunane na temelju broja stambenih jedinica koje je trebalo izgraditi privatno društvo za razvoj projekata i mogle su se povećati ili smanjiti ovisno o broju stvarno izgrađenih jedinica. Te su naknade dospjele za plaćanje najkasnije 1. srpnja 2004. i trebalo ih je platiti u jednokratnom iznosu za sve stambene jedinice koje je predmetno privatno društvo izgradilo u okviru Projekta Leidschendam Centrum. |
| --- | --- |

(25)

Kao drugo, JPP je trebao ostvariti dodatne prihode naplaćivanjem svakom privatnom društvu za razvoj projekata naknade za razvoj građevinskog zemljišta i naknade za kvalitetu u skladu s člankom 10. stavkom 3. Sporazuma o suradnji iz 2004 (11). Te su naknade izračunane na temelju broja stambenih jedinica koje je trebalo izgraditi privatno društvo za razvoj projekata i mogle su se povećati ili smanjiti ovisno o broju stvarno izgrađenih jedinica. Te su naknade dospjele za plaćanje najkasnije 1. srpnja 2004. i trebalo ih je platiti u jednokratnom iznosu za sve stambene jedinice koje je predmetno privatno društvo izgradilo u okviru Projekta Leidschendam Centrum.

11

| (26) | U pogledu SJB-a ukupna naknada za razvoj građevinskog zemljišta određena je na otprilike 1,1 milijun EUR, a naknada za kvalitetu na otprilike 0,9 milijuna EUR (vrijednost od 1. siječnja 2003.), uz godišnji indeks od 2,5 % do plaćanja, za sve stambene jedinice koje je planirao izgraditi u centru Leidschendama. Konačna dospjela naknada za razvoj građevinskog zemljišta i naknada za kvalitetu ovisile bi o broju stvarno izgrađenih stambenih jedinica. |
| --- | --- |

(26)

U pogledu SJB-a ukupna naknada za razvoj građevinskog zemljišta određena je na otprilike 1,1 milijun EUR, a naknada za kvalitetu na otprilike 0,9 milijuna EUR (vrijednost od 1. siječnja 2003.), uz godišnji indeks od 2,5 % do plaćanja, za sve stambene jedinice koje je planirao izgraditi u centru Leidschendama. Konačna dospjela naknada za razvoj građevinskog zemljišta i naknada za kvalitetu ovisile bi o broju stvarno izgrađenih stambenih jedinica.

| (27) | U članku 6. stavku 6. (12) Sporazuma o suradnji iz 2004. navedeno je da će, ako se građevinske dozvole ne isporuče na vrijeme, stranke ponovno pregovarati o tom Sporazumu, uključujući izračun cijena zemljišta i podatke na temelju kojih ih je potrebno platiti, pridržavajući se u najvećoj mogućoj mjeri uvjeta tog Sporazuma i bilateralnih sporazuma. |
| --- | --- |

(27)

U članku 6. stavku 6. (12) Sporazuma o suradnji iz 2004. navedeno je da će, ako se građevinske dozvole ne isporuče na vrijeme, stranke ponovno pregovarati o tom Sporazumu, uključujući izračun cijena zemljišta i podatke na temelju kojih ih je potrebno platiti, pridržavajući se u najvećoj mogućoj mjeri uvjeta tog Sporazuma i bilateralnih sporazuma.

12

| (28) | Nadalje, u članku 16. Sporazuma o suradnji iz 2004. propisano je da se taj Sporazum ili bilateralni sporazumi samo u posebno navedenim situacijama mogu potpuno ili djelomično poništiti. Jedna od tih situacija odnosi se na „nepredviđene okolnosti iz članka 6:258 Građanskog zakonika”: ako jedna stranka smatra da druge stranke ne mogu od nje zahtijevati da pod nepromijenjenim uvjetima izvrši sporazum, moraju pokrenuti pregovore kako bi dogovorile uzajamno prihvatljive promijenjene uvjete. |
| --- | --- |

(28)

Nadalje, u članku 16. Sporazuma o suradnji iz 2004. propisano je da se taj Sporazum ili bilateralni sporazumi samo u posebno navedenim situacijama mogu potpuno ili djelomično poništiti. Jedna od tih situacija odnosi se na „nepredviđene okolnosti iz članka 6:258 Građanskog zakonika”: ako jedna stranka smatra da druge stranke ne mogu od nje zahtijevati da pod nepromijenjenim uvjetima izvrši sporazum, moraju pokrenuti pregovore kako bi dogovorile uzajamno prihvatljive promijenjene uvjete.

| (29) | Člankom 18. Sporazuma o suradnji iz 2004 propisano je da će se sporovi koji mogu proizići iz tog Sporazuma ili bilateralnih sporazuma u najvećoj mogućoj mjeri rješavati uz dobru suradnju i povjerenje među strankama. Ako to nije moguće, spor se mora uputiti na arbitražu u skladu s pravilima Nizozemskog instituta za arbitražu u Rotterdamu. Mjesto arbitraže je Den Haag. |
| --- | --- |

(29)

Člankom 18. Sporazuma o suradnji iz 2004 propisano je da će se sporovi koji mogu proizići iz tog Sporazuma ili bilateralnih sporazuma u najvećoj mogućoj mjeri rješavati uz dobru suradnju i povjerenje među strankama. Ako to nije moguće, spor se mora uputiti na arbitražu u skladu s pravilima Nizozemskog instituta za arbitražu u Rotterdamu. Mjesto arbitraže je Den Haag.

2.3.   RETROAKTIVNO SNIŽENJE CIJENE I OTPISANE NAKNADE

| (30) | U skladu s vremenskim rasporedom koji je utvrđen u ožujku 2004. početak građevinskih radova na Dampleinu početno je planiran za studeni 2005. Međutim, zbog nekoliko nacionalnih sudskih postupaka odgođeno je izdavanje građevinskih dozvola koje su SJB-u bile potrebne za početak izgradnje te su na kraju dobivene u studenome 2008. |
| --- | --- |

(30)

U skladu s vremenskim rasporedom koji je utvrđen u ožujku 2004. početak građevinskih radova na Dampleinu početno je planiran za studeni 2005. Međutim, zbog nekoliko nacionalnih sudskih postupaka odgođeno je izdavanje građevinskih dozvola koje su SJB-u bile potrebne za početak izgradnje te su na kraju dobivene u studenome 2008.

| (31) | SJB je u veljači 2007. započeo pretprodaju stambenih jedinica, ali se suočio s poteškoćama u njihovoj prodaji te je na kraju uspio unaprijed prodati samo 20 od 67 planiranih jedinica. S obzirom na kašnjenja u dobivanju potrebnih građevinskih dozvola ti su ugovori o pretprodaji poništeni u rujnu 2008. tako da, kad je SJB konačno dobio dozvole za početak građevinskih radova u studenome te godine, nijedna stambena jedinica koju je SJB trebao izgraditi na Dampleinu nije bila prethodno prodana. U međuvremenu je započela financijska kriza koja je posebno pogodila nizozemsko tržište nekretnina. |
| --- | --- |

(31)

SJB je u veljači 2007. započeo pretprodaju stambenih jedinica, ali se suočio s poteškoćama u njihovoj prodaji te je na kraju uspio unaprijed prodati samo 20 od 67 planiranih jedinica. S obzirom na kašnjenja u dobivanju potrebnih građevinskih dozvola ti su ugovori o pretprodaji poništeni u rujnu 2008. tako da, kad je SJB konačno dobio dozvole za početak građevinskih radova u studenome te godine, nijedna stambena jedinica koju je SJB trebao izgraditi na Dampleinu nije bila prethodno prodana. U međuvremenu je započela financijska kriza koja je posebno pogodila nizozemsko tržište nekretnina.

| (32) | U tom je kontekstu SJB obavijestio općinu da neće započeti nikakve građevinske radove, pozivajući se na klauzulu iz Sporazuma o suradnji iz 2004. prema kojoj je mogao odgoditi izgradnju stambenih jedinica ako je prodano manje od 70 % tih jedinica. |
| --- | --- |

(32)

U tom je kontekstu SJB obavijestio općinu da neće započeti nikakve građevinske radove, pozivajući se na klauzulu iz Sporazuma o suradnji iz 2004. prema kojoj je mogao odgoditi izgradnju stambenih jedinica ako je prodano manje od 70 % tih jedinica.

| (33) | U tom je pogledu SJB uputio na ugovorne odredbe iz Sporazuma o suradnji iz 2004., a posebno na članak 6. stavak 6. Sporazuma o suradnji iz 2004. kojim je predviđena mogućnost ponovnog pregovaranja o cijeni i datumima isporuke ako se građevinske dozvole ne izdaju na vrijeme. SJB je naveo da se, s obzirom na to da su te dozvole isporučene tek tri godine nakon planiranog datuma, od SJB-a nije moglo očekivati da izvrši Sporazum o suradnji pod neizmijenjenim uvjetima. Kao rezultat toga, stranke su odlučile ponovno pregovarati o početnim dogovorima. |
| --- | --- |

(33)

U tom je pogledu SJB uputio na ugovorne odredbe iz Sporazuma o suradnji iz 2004., a posebno na članak 6. stavak 6. Sporazuma o suradnji iz 2004. kojim je predviđena mogućnost ponovnog pregovaranja o cijeni i datumima isporuke ako se građevinske dozvole ne izdaju na vrijeme. SJB je naveo da se, s obzirom na to da su te dozvole isporučene tek tri godine nakon planiranog datuma, od SJB-a nije moglo očekivati da izvrši Sporazum o suradnji pod neizmijenjenim uvjetima. Kao rezultat toga, stranke su odlučile ponovno pregovarati o početnim dogovorima.

| (34) | U jesen 2008. SJB je JPP-u predložio plaćanje 4 milijuna EUR za zemljište na Dampleinu, umjesto 7,2 milijuna EUR (vrijednost od 1. siječnja 2003.) koja su na početku dogovorena, pri čemu bi SJB započeo građevinske radove u travnju 2009. bez obzira na to jesu li stambene jedinice prethodno prodane. U zamjenu za to sniženje cijene SJB je stoga bio spreman odustati od svojeg prava na primjenu klauzule o 70 % iz Sporazuma o suradnji iz 2004. i odštete zbog kašnjenja od tri godine u isporuci građevinskih dozvola. SJB je nadalje predložio uspostavljanje kontakta s ulagačem koji bi jamčio otkup neprodanih stambenih jedinica. Nizozemska nadležna tijela navela su da je to dovelo do cijene koja je bila niža od cijene koja se očekivala od izravne prodaje privatnim osobama. |
| --- | --- |

(34)

U jesen 2008. SJB je JPP-u predložio plaćanje 4 milijuna EUR za zemljište na Dampleinu, umjesto 7,2 milijuna EUR (vrijednost od 1. siječnja 2003.) koja su na početku dogovorena, pri čemu bi SJB započeo građevinske radove u travnju 2009. bez obzira na to jesu li stambene jedinice prethodno prodane. U zamjenu za to sniženje cijene SJB je stoga bio spreman odustati od svojeg prava na primjenu klauzule o 70 % iz Sporazuma o suradnji iz 2004. i odštete zbog kašnjenja od tri godine u isporuci građevinskih dozvola. SJB je nadalje predložio uspostavljanje kontakta s ulagačem koji bi jamčio otkup neprodanih stambenih jedinica. Nizozemska nadležna tijela navela su da je to dovelo do cijene koja je bila niža od cijene koja se očekivala od izravne prodaje privatnim osobama.

| (35) | JPP i SJB načelno su se 18. prosinca 2008. dogovorili da će sniziti cijene, ali prije nego što je zatražila odobrenje Općinskog vijeća, općina je kontaktirala s neovisnim stručnjakom kako bi odredila je li cijena koju je izračunao SJB u skladu s tržištem. U svojem je izvješću od 11. veljače 2009. stručnjak zaključio da bi se cijena od 4 milijuna EUR (vrijednost od 1. siječnja 2010.), na temelju metode preostale vrijednosti, mogla smatrati usklađenom s tržištem za zemljište na Dampleinu 2010., uzimajući u obzir činjenicu da se SJB obvezao ulagaču prodati neprodane stambene jedinice te da je pristao sniziti svoju početno planiranu maržu dobiti i rizika s 5 % na 2 %. U izvješću se nije uzelo u obzir sniženje naknade za razvoj građevinskog zemljišta i naknade za kvalitetu. |
| --- | --- |

(35)

JPP i SJB načelno su se 18. prosinca 2008. dogovorili da će sniziti cijene, ali prije nego što je zatražila odobrenje Općinskog vijeća, općina je kontaktirala s neovisnim stručnjakom kako bi odredila je li cijena koju je izračunao SJB u skladu s tržištem. U svojem je izvješću od 11. veljače 2009. stručnjak zaključio da bi se cijena od 4 milijuna EUR (vrijednost od 1. siječnja 2010.), na temelju metode preostale vrijednosti, mogla smatrati usklađenom s tržištem za zemljište na Dampleinu 2010., uzimajući u obzir činjenicu da se SJB obvezao ulagaču prodati neprodane stambene jedinice te da je pristao sniziti svoju početno planiranu maržu dobiti i rizika s 5 % na 2 %. U izvješću se nije uzelo u obzir sniženje naknade za razvoj građevinskog zemljišta i naknade za kvalitetu.

| (36) | Na temelju tog izvješća i zbog toga što se, kako su navela nizozemska nadležna tijela, općina bojala daljnjih kašnjenja te je smatrala da je od općeg interesa započeti fazu izgradnje u najkraćem mogućem roku, Općinsko vijeće na svojoj je sjednici 10. ožujka 2009. odlučilo da će JPP pristati na sniženje cijene i naknada koje su sa SJB-om početno dogovorene 2004. za zemljište na Dampleinu. Prijedlog općine od 18. veljače 2009., koji je poslan članovima njezina Vijeća, odnosi se na sniženje cijene zemljišta te sniženje naknade za razvoj građevinskog zemljišta i naknade za kvalitetu. U prijedlogu se nadalje navodi da će zbog tog sniženja faza razvoja građevinskog zemljišta, čiji je proračun planiran na razini isplativosti, dovesti do gubitaka. U prijedlogu se od općine zahtijevalo i da osigura potrebno rezerviranje za 50 % gubitaka. U njemu se navodi i da zbog financijske krize SJB nije mogao dobiti potrebno financiranje za razvoj Dampleina. |
| --- | --- |

(36)

Na temelju tog izvješća i zbog toga što se, kako su navela nizozemska nadležna tijela, općina bojala daljnjih kašnjenja te je smatrala da je od općeg interesa započeti fazu izgradnje u najkraćem mogućem roku, Općinsko vijeće na svojoj je sjednici 10. ožujka 2009. odlučilo da će JPP pristati na sniženje cijene i naknada koje su sa SJB-om početno dogovorene 2004. za zemljište na Dampleinu. Prijedlog općine od 18. veljače 2009., koji je poslan članovima njezina Vijeća, odnosi se na sniženje cijene zemljišta te sniženje naknade za razvoj građevinskog zemljišta i naknade za kvalitetu. U prijedlogu se nadalje navodi da će zbog tog sniženja faza razvoja građevinskog zemljišta, čiji je proračun planiran na razini isplativosti, dovesti do gubitaka. U prijedlogu se od općine zahtijevalo i da osigura potrebno rezerviranje za 50 % gubitaka. U njemu se navodi i da zbog financijske krize SJB nije mogao dobiti potrebno financiranje za razvoj Dampleina.

| (37) | Sniženje cijene formalno je utvrđeno u sporazumu koji su 1. ožujka 2010. (dalje u tekstu: „Dopunski sporazum”) sklopili općina, JPP i SJB. Tim su sporazumom izmijenjeni Sporazum o suradnji iz 2004., Sporazum o projektu sa SJB-om i GREX. U članku 2.1.2. prvom stavku, podstavku i. Dopunskog sporazuma navodi se da bi, za razliku od onoga što je dogovoreno u Sporazumu o suradnji iz 2004., cijena zemljišta na Dampleinu koje je trebalo prodati SJB-u, iznosila 4 milijuna EUR. U članku 2.1.2. prvom stavku, podstavku ii. Dopunskog sporazuma navodi se da prethodno dogovorena naknada za razvoj građevinskog zemljišta i naknada za kvalitetu više ne vrijede. U tom drugom podstavku nema nikakvih posebnih upućivanja na zemljište na Dampleinu (13). |
| --- | --- |

(37)

Sniženje cijene formalno je utvrđeno u sporazumu koji su 1. ožujka 2010. (dalje u tekstu: „Dopunski sporazum”) sklopili općina, JPP i SJB. Tim su sporazumom izmijenjeni Sporazum o suradnji iz 2004., Sporazum o projektu sa SJB-om i GREX. U članku 2.1.2. prvom stavku, podstavku i. Dopunskog sporazuma navodi se da bi, za razliku od onoga što je dogovoreno u Sporazumu o suradnji iz 2004., cijena zemljišta na Dampleinu koje je trebalo prodati SJB-u, iznosila 4 milijuna EUR. U članku 2.1.2. prvom stavku, podstavku ii. Dopunskog sporazuma navodi se da prethodno dogovorena naknada za razvoj građevinskog zemljišta i naknada za kvalitetu više ne vrijede. U tom drugom podstavku nema nikakvih posebnih upućivanja na zemljište na Dampleinu (13).

13

| (38) | U Dopunskom sporazumu navodi se i da je SJB započeo građevinske radove na Dampleinu 7. srpnja 2009. i da je te radove morao provesti bez prekida. Radovi su morali biti dovršeni do prosinca 2011. U slučaju kašnjenja SJB je morao vratiti dio snižene cijene. Zemljište bi se isporučilo najkasnije sredinom ožujka 2010., a plaćanje bi se izvršilo najkasnije na dan isporuke. |
| --- | --- |

(38)

U Dopunskom sporazumu navodi se i da je SJB započeo građevinske radove na Dampleinu 7. srpnja 2009. i da je te radove morao provesti bez prekida. Radovi su morali biti dovršeni do prosinca 2011. U slučaju kašnjenja SJB je morao vratiti dio snižene cijene. Zemljište bi se isporučilo najkasnije sredinom ožujka 2010., a plaćanje bi se izvršilo najkasnije na dan isporuke.

| (39) | Nadalje, 13. srpnja 2009. JPP i SJB sklopili su novi sporazum o javnoj podzemnoj garaži (14). U skladu s tim sporazumom SJB bi započeo građevinske radove na javnoj garaži tijekom drugog tromjesečja 2009. i dovršio bi ih u utvrđenom roku. JPP bi SJB-u platio 5,4 milijuna EUR (vrijednost od 1. travnja 2009.) za izgradnju javne garaže (15); taj bi iznos bio fiksan do isporuke i ne bi se indeksirao. |
| --- | --- |

(39)

Nadalje, 13. srpnja 2009. JPP i SJB sklopili su novi sporazum o javnoj podzemnoj garaži (14). U skladu s tim sporazumom SJB bi započeo građevinske radove na javnoj garaži tijekom drugog tromjesečja 2009. i dovršio bi ih u utvrđenom roku. JPP bi SJB-u platio 5,4 milijuna EUR (vrijednost od 1. travnja 2009.) za izgradnju javne garaže (15); taj bi iznos bio fiksan do isporuke i ne bi se indeksirao.

14

15

| (40) | SJB i Wooninvest Projecten BV, društvo povezano s jednim od društava za razvoj projekata koje je potpisalo Sporazum o suradnji iz 2004., potpisali su 15. siječnja 2010. sporazum o kupnji/izgradnji (koop/aannemingsovereenkomst) za kupnju 43 stambene jedinice koje će Wooninvest iznajmljivati privatnim osobama. Ako bi SJB do 29. siječnja 2010. pronašao privatnog kupca za neke od tih stambenih jedinica, stranke su se dogovorile da se te jedinice ne bi prodale društvu Wooninvest. U sporazumu je predviđeno i razdoblje od 29. siječnja 2010. do isporuke jedinica društvu Wooninvest tijekom kojeg SJB može otkupiti jedinice prodane društvu Wooninvest pod istim uvjetima pod kojima su prodane društvu Wooninvest, uvećano za naknadu troškova koje je snosio Wooninvest i kamatu od 6 % godišnje za razdoblje od isplate koju Wooninvest izvrši u korist SJB-a do ponovne isporuke jedinica društva Wooninvest SJB-u (članak 24.). |
| --- | --- |

(40)

SJB i Wooninvest Projecten BV, društvo povezano s jednim od društava za razvoj projekata koje je potpisalo Sporazum o suradnji iz 2004., potpisali su 15. siječnja 2010. sporazum o kupnji/izgradnji (koop/aannemingsovereenkomst) za kupnju 43 stambene jedinice koje će Wooninvest iznajmljivati privatnim osobama. Ako bi SJB do 29. siječnja 2010. pronašao privatnog kupca za neke od tih stambenih jedinica, stranke su se dogovorile da se te jedinice ne bi prodale društvu Wooninvest. U sporazumu je predviđeno i razdoblje od 29. siječnja 2010. do isporuke jedinica društvu Wooninvest tijekom kojeg SJB može otkupiti jedinice prodane društvu Wooninvest pod istim uvjetima pod kojima su prodane društvu Wooninvest, uvećano za naknadu troškova koje je snosio Wooninvest i kamatu od 6 % godišnje za razdoblje od isplate koju Wooninvest izvrši u korist SJB-a do ponovne isporuke jedinica društva Wooninvest SJB-u (članak 24.).

koop/aannemingsovereenkomst

3.   ODLUKA O POKRETANJU POSTUPKA

ODLUKA O POKRETANJU POSTUPKA

| (41) | Odlukom o pokretanju postupka Komisija je pokrenula službeni istražni postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. UFEU-a u pogledu retroaktivnog sniženja cijene zemljišta i otpisa naknade za razvoj građevinskog zemljišta i naknade za kvalitetu koje je JPP proveo u korist SJB-a (dalje u tekstu „sporne mjere”) na temelju činjenice da bi te mjere mogle činiti državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a te je Komisija izrazila sumnje u njihovu spojivost s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(41)

Odlukom o pokretanju postupka Komisija je pokrenula službeni istražni postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. UFEU-a u pogledu retroaktivnog sniženja cijene zemljišta i otpisa naknade za razvoj građevinskog zemljišta i naknade za kvalitetu koje je JPP proveo u korist SJB-a (dalje u tekstu „sporne mjere”) na temelju činjenice da bi te mjere mogle činiti državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a te je Komisija izrazila sumnje u njihovu spojivost s unutarnjim tržištem.

| (42) | Točnije, Komisija je smatrala da nije vjerojatno da bi hipotetski privatni prodavatelj u situaciji sličnoj situaciji u kojoj se nalazila općina pristao na jednako sniženje cijene i otpis naknada, kako se zahtijeva testom ulagača u tržišnom gospodarstvu. Retroaktivnim sniženjem prodajne cijene zemljišta prodanog SJB-u JPP i, stoga, općina, odlučili su preuzeti rizik pogoršanja stanja na tržištu nekretnina. To je ponašanje suprotno tvrdnji nizozemskih nadležnih tijela prema kojoj su rizik i trošak faze izgradnje projekta u cijelosti trebala snositi privatna društva za razvoj projekata, uključujući SJB. Budući da JPP, kao prodavatelj zemljišta, nije bio financijski uključen u toj fazi projekta, nije bilo razloga vjerovati da bi hipotetski privatni prodavatelj, u situaciji sličnoj situaciji u kojoj se nalazila općina, pristao na retroaktivno sniženje dogovorene prodajne cijene čestice zemljišta jer je potencijalni kupac imao problema u prodaji stambenih jedinica koje je planirao izgraditi na tom zemljištu. Osim toga, čini se da ni otpisi naknade za razvoj građevinskog zemljišta i naknade za kvalitetu nisu bili u skladu s testom ulagača u tržišnom gospodarstvu jer nije bilo vjerojatno da bi se privatni ulagač retroaktivno odrekao dogovorene naknade svojih troškova bez protuusluge. |
| --- | --- |

(42)

Točnije, Komisija je smatrala da nije vjerojatno da bi hipotetski privatni prodavatelj u situaciji sličnoj situaciji u kojoj se nalazila općina pristao na jednako sniženje cijene i otpis naknada, kako se zahtijeva testom ulagača u tržišnom gospodarstvu. Retroaktivnim sniženjem prodajne cijene zemljišta prodanog SJB-u JPP i, stoga, općina, odlučili su preuzeti rizik pogoršanja stanja na tržištu nekretnina. To je ponašanje suprotno tvrdnji nizozemskih nadležnih tijela prema kojoj su rizik i trošak faze izgradnje projekta u cijelosti trebala snositi privatna društva za razvoj projekata, uključujući SJB. Budući da JPP, kao prodavatelj zemljišta, nije bio financijski uključen u toj fazi projekta, nije bilo razloga vjerovati da bi hipotetski privatni prodavatelj, u situaciji sličnoj situaciji u kojoj se nalazila općina, pristao na retroaktivno sniženje dogovorene prodajne cijene čestice zemljišta jer je potencijalni kupac imao problema u prodaji stambenih jedinica koje je planirao izgraditi na tom zemljištu. Osim toga, čini se da ni otpisi naknade za razvoj građevinskog zemljišta i naknade za kvalitetu nisu bili u skladu s testom ulagača u tržišnom gospodarstvu jer nije bilo vjerojatno da bi se privatni ulagač retroaktivno odrekao dogovorene naknade svojih troškova bez protuusluge.

| (43) | Konačno, Komisija je izrazila sumnje u pogledu toga bi li se sporne mjere mogle obuhvatiti izuzećima iz članka 107. UFEU-a. |
| --- | --- |

(43)

Konačno, Komisija je izrazila sumnje u pogledu toga bi li se sporne mjere mogle obuhvatiti izuzećima iz članka 107. UFEU-a.

4.   PRIMJEDBE NIZOZEMSKE

PRIMJEDBE NIZOZEMSKE

| (44) | Nizozemska nadležna tijela dopisom su od 18. travnja 2012. dostavila svoje primjedbe u pogledu Komisijine Odluke o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(44)

Nizozemska nadležna tijela dopisom su od 18. travnja 2012. dostavila svoje primjedbe u pogledu Komisijine Odluke o pokretanju postupka.

4.1.   PRIMJEDBE U POGLEDU ČINJENICA

| (45) | Nizozemska nadležna tijela navela su da se, suprotno onome što se može zaključiti iz teksta članka 2.1.2. Dopunskog sporazuma, općina nije odrekla punog iznosa početno dogovorene naknade za razvoj građevinskog zemljišta i naknade za kvalitetu u skladu sa Sporazumom o suradnji iz 2004., nego samo naknada koje je SJB trebao platiti za stambene jedinice koje bi se izgradile na Dampleinu. Nizozemska nadležna tijela smatrala su da su te naknade ukupno iznosile 511 544 EUR (vrijednost od 1. siječnja 2003., što bi 1. siječnja 2010. predstavljalo ukupnu vrijednost od 719 400 EUR). Kako bi potkrijepila svoj stav, nizozemska nadležna tijela uputila su na prijedlog u pogledu sniženja cijene koji je općina poslala svojem Vijeću 18. veljače 2009. i na program izgradnje priložen Sporazumu o suradnji iz 2004. u kojem su za Damplein namijenjene naknada za razvoj građevinskog zemljišta i naknada za kvalitetu u iznosu od 511 544 EUR. |
| --- | --- |

(45)

Nizozemska nadležna tijela navela su da se, suprotno onome što se može zaključiti iz teksta članka 2.1.2. Dopunskog sporazuma, općina nije odrekla punog iznosa početno dogovorene naknade za razvoj građevinskog zemljišta i naknade za kvalitetu u skladu sa Sporazumom o suradnji iz 2004., nego samo naknada koje je SJB trebao platiti za stambene jedinice koje bi se izgradile na Dampleinu. Nizozemska nadležna tijela smatrala su da su te naknade ukupno iznosile 511 544 EUR (vrijednost od 1. siječnja 2003., što bi 1. siječnja 2010. predstavljalo ukupnu vrijednost od 719 400 EUR). Kako bi potkrijepila svoj stav, nizozemska nadležna tijela uputila su na prijedlog u pogledu sniženja cijene koji je općina poslala svojem Vijeću 18. veljače 2009. i na program izgradnje priložen Sporazumu o suradnji iz 2004. u kojem su za Damplein namijenjene naknada za razvoj građevinskog zemljišta i naknada za kvalitetu u iznosu od 511 544 EUR.

| (46) | Nadalje, nizozemska nadležna tijela obavijestila su Komisiju da se o sniženjima cijene u pogledu SJB-a s JPP-om raspravljalo već 2006. i 2008. JPP je navodno 2006. odlučio sniziti prodajnu cijenu zemljišta za poslovne prostore jer se moglo izgraditi manje poslovnih prostora nego što je početno planirano, dok je 2008. JPP navodno odlučio SJB-u odobriti naknadu zbog kašnjenja u izdavanju građevinske dozvole. Ta su se sniženja trebala odobriti pod uvjetom da SJB primi valjanu građevinsku dozvolu do 1. listopada 2008. Budući da se to nije dogodilo, stranke su odlučile ponovno pregovarati o sniženju. Nizozemska nadležna tijela tvrdila su da je sniženje cijene zemljišta na Dampleinu te otpisanih naknada trebalo izračunati kako je navedeno u tablici 1. u nastavku.

  Tablica 1.


  Izračun sniženja cijene i otpisanih naknada prema prijedlogu nizozemskih nadležnih tijela







  Sniženje cijene za Damplein | Vrijednost od 1.1.2010. |
| --- | --- | --- |
| Vrijednost zemljišta | 8 622 480 |
| Naknada za razvoj građevinskog zemljišta i naknada za kvalitetu | 719 400 |
| Ukupna vrijednost zemljišta i naknada | 9 341 880 |
| Sniženja dogovorena 2006. i 2008. | – 1 734 245 |
| Snižena vrijednost | 7 607 635 |
| Vrijednost prema Dopunskom sporazumu iz ožujka 2010. | – 4 000 000 |
| Ukupno sniženje | 3 607 635 |

(46)

Nadalje, nizozemska nadležna tijela obavijestila su Komisiju da se o sniženjima cijene u pogledu SJB-a s JPP-om raspravljalo već 2006. i 2008. JPP je navodno 2006. odlučio sniziti prodajnu cijenu zemljišta za poslovne prostore jer se moglo izgraditi manje poslovnih prostora nego što je početno planirano, dok je 2008. JPP navodno odlučio SJB-u odobriti naknadu zbog kašnjenja u izdavanju građevinske dozvole. Ta su se sniženja trebala odobriti pod uvjetom da SJB primi valjanu građevinsku dozvolu do 1. listopada 2008. Budući da se to nije dogodilo, stranke su odlučile ponovno pregovarati o sniženju. Nizozemska nadležna tijela tvrdila su da je sniženje cijene zemljišta na Dampleinu te otpisanih naknada trebalo izračunati kako je navedeno u tablici 1. u nastavku.

Tablica 1.

Tablica 1.

Izračun sniženja cijene i otpisanih naknada prema prijedlogu nizozemskih nadležnih tijela

Izračun sniženja cijene i otpisanih naknada prema prijedlogu nizozemskih nadležnih tijela

Sniženje cijene za Damplein

Vrijednost od 1.1.2010.

Vrijednost zemljišta

8 622 480

Naknada za razvoj građevinskog zemljišta i naknada za kvalitetu

719 400

Ukupna vrijednost zemljišta i naknada

9 341 880

Sniženja dogovorena 2006. i 2008.

– 1 734 245

Snižena vrijednost

7 607 635

Vrijednost prema Dopunskom sporazumu iz ožujka 2010.

– 4 000 000

Ukupno sniženje

Ukupno sniženje

3 607 635

3 607 635

4.2.   PRIMJEDBE O POSTOJANJU DRŽAVNE POTPORE

| (47) | Nizozemska nadležna tijela ne slažu se da sporne mjere čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Nizozemska nadležna tijela u biti smatraju da se spornim mjerama SJB-u ne dodjeljuje prednost koju ne bi dobio u uobičajenim tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(47)

Nizozemska nadležna tijela ne slažu se da sporne mjere čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Nizozemska nadležna tijela u biti smatraju da se spornim mjerama SJB-u ne dodjeljuje prednost koju ne bi dobio u uobičajenim tržišnim uvjetima.

| (48) | Nasuprot tome, nizozemska nadležna tijela smatraju da je općina postupala u skladu s testom ulagača u tržišnom gospodarstvu jer bi neprovođenje Projekta Damplein utjecalo na cijeli Projekt Leidschendam Centrum te bi dovelo do izravne i neizravne štete za općinu. |
| --- | --- |

(48)

Nasuprot tome, nizozemska nadležna tijela smatraju da je općina postupala u skladu s testom ulagača u tržišnom gospodarstvu jer bi neprovođenje Projekta Damplein utjecalo na cijeli Projekt Leidschendam Centrum te bi dovelo do izravne i neizravne štete za općinu.

| (49) | Kao prvo, kako bi izračunala izravnu štetu, općina je pretpostavila da bi, da nije bilo Dodatnog sporazuma, SJB-u trebale najmanje dvije godine da tijekom razdoblja krize proda 70 % stambenih jedinica i započne građevinske radove. Općina je procijenila da bi izravna šteta za JPP zbog daljnjeg dvogodišnjeg kašnjenja iznosila 2,85 milijuna EUR, od čega bi općina snosila 50 %. Nadalje, procijenila je da bi dodatni izravni trošak održavanja zapuštenog područja za općinu iznosio 50 000 EUR (vidjeti tablicu 2.).

  Tablica 2.


  Izravna šteta koju su izračunala nizozemska nadležna tijela








  Izravne štete tijekom dviju godina | JPP | Općina (50 %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Troškovi kamata na osnovi kreditne linije (5 % tijekom dviju godina za preostali iznos 1.1.2009.: 17 milijuna EUR) | 1 800 000 | 900 000 |
| Privremeno osiguranje ograda, prometnih znakova i održavanja | 60 000 | 30 000 |
| Rezerviranja za povećanje troškova (indeksiranje od 2,5 %) | 385 000 | 192 500 |
| Dodatni troškovi planiranja, tj. troškovi povezani s projektnim uredom, kao što su financijsko upravljanje, osiguranje itd. | 600 000 | 300 000 |
| Održavanje zapuštenog područja | | 50 000 |
| Ukupno | 2 845 000 | 1 472 500 |

(49)

Kao prvo, kako bi izračunala izravnu štetu, općina je pretpostavila da bi, da nije bilo Dodatnog sporazuma, SJB-u trebale najmanje dvije godine da tijekom razdoblja krize proda 70 % stambenih jedinica i započne građevinske radove. Općina je procijenila da bi izravna šteta za JPP zbog daljnjeg dvogodišnjeg kašnjenja iznosila 2,85 milijuna EUR, od čega bi općina snosila 50 %. Nadalje, procijenila je da bi dodatni izravni trošak održavanja zapuštenog područja za općinu iznosio 50 000 EUR (vidjeti tablicu 2.).

Tablica 2.

Tablica 2.

Izravna šteta koju su izračunala nizozemska nadležna tijela

Izravna šteta koju su izračunala nizozemska nadležna tijela

Izravne štete tijekom dviju godina

JPP

Općina (50 %)

Troškovi kamata na osnovi kreditne linije (5 % tijekom dviju godina za preostali iznos 1.1.2009.: 17 milijuna EUR)

1 800 000

900 000

Privremeno osiguranje ograda, prometnih znakova i održavanja

60 000

30 000

Rezerviranja za povećanje troškova (indeksiranje od 2,5 %)

385 000

192 500

Dodatni troškovi planiranja, tj. troškovi povezani s projektnim uredom, kao što su financijsko upravljanje, osiguranje itd.

600 000

300 000

Održavanje zapuštenog područja

50 000

Ukupno

Ukupno

2 845 000

2 845 000

1 472 500

1 472 500

| (50) | Osim toga, nizozemska nadležna tijela tvrde da bi općina pretrpjela neizravnu štetu zbog tog kašnjenja koja bi bila vidljiva u daljnjem pogoršanju stanja javnog prostora, gubitku povjerenja stanovnika i budućih kupaca nekretnina u to područje, troškovima preraspodjele trgovina, zahtjevima poduzeća za naknadu štete, troškovima održavanja i promjenama planova drugih potprojekata. To bi kašnjenje moglo značiti i zatvaranje trgovačkih objekata u razvojnom području, čijom se prisutnosti pridonosi kvaliteti stanovanja u čitavom području. Već je prije pokretanja projekta oko 23 % trgovina bilo prazno, a do 2010. 27 % ih je prestalo poslovati. Bez potrebnog revitaliziranja stanje u čitavom području dodatno bi se pogoršalo. |
| --- | --- |

(50)

Osim toga, nizozemska nadležna tijela tvrde da bi općina pretrpjela neizravnu štetu zbog tog kašnjenja koja bi bila vidljiva u daljnjem pogoršanju stanja javnog prostora, gubitku povjerenja stanovnika i budućih kupaca nekretnina u to područje, troškovima preraspodjele trgovina, zahtjevima poduzeća za naknadu štete, troškovima održavanja i promjenama planova drugih potprojekata. To bi kašnjenje moglo značiti i zatvaranje trgovačkih objekata u razvojnom području, čijom se prisutnosti pridonosi kvaliteti stanovanja u čitavom području. Već je prije pokretanja projekta oko 23 % trgovina bilo prazno, a do 2010. 27 % ih je prestalo poslovati. Bez potrebnog revitaliziranja stanje u čitavom području dodatno bi se pogoršalo.

| (51) | Nizozemska nadležna tijela stoga smatraju da je općina postupala kao privatni ulagač u tržišnom gospodarstvu, uzimajući u obzir financijske prognoze i pokušavajući, u vlastitom interesu, ograničiti izravnu i neizravnu štetu koja je rezultat daljnjeg kašnjenja projekta. Istodobno je dobila jamstvo provedbe građevinskih radova na Dampleinu. |
| --- | --- |

(51)

Nizozemska nadležna tijela stoga smatraju da je općina postupala kao privatni ulagač u tržišnom gospodarstvu, uzimajući u obzir financijske prognoze i pokušavajući, u vlastitom interesu, ograničiti izravnu i neizravnu štetu koja je rezultat daljnjeg kašnjenja projekta. Istodobno je dobila jamstvo provedbe građevinskih radova na Dampleinu.

| (52) | Kao drugo, nizozemska nadležna tijela navela su da je općina postupala kao privatni ulagač jer je sporne mjere odobrila u zamjenu za obvezivanje SJB-a da će odustati od svojeg prava na primjenu klauzule o 70 %. Činjenica da se SJB više nije mogao pozivati na klauzulu o 70 % utjecala je na pretpostavke iznesene u okviru početnog vrednovanja zemljišta 2003. i cijenu dogovorenu u Sporazumu o suradnji iz 2004. Nizozemska nadležna tijela tvrdila su da su sniženje prodajne cijene zemljišta i otpis naknada bili protuusluga koju je općina morala platiti kako bi se SJB pristao odreći svojeg prava na primjenu klauzule o 70 %. Da nije bilo Dopunskog sporazuma, SJB ne bi započeo izgradnju na Dampleinu. |
| --- | --- |

(52)

Kao drugo, nizozemska nadležna tijela navela su da je općina postupala kao privatni ulagač jer je sporne mjere odobrila u zamjenu za obvezivanje SJB-a da će odustati od svojeg prava na primjenu klauzule o 70 %. Činjenica da se SJB više nije mogao pozivati na klauzulu o 70 % utjecala je na pretpostavke iznesene u okviru početnog vrednovanja zemljišta 2003. i cijenu dogovorenu u Sporazumu o suradnji iz 2004. Nizozemska nadležna tijela tvrdila su da su sniženje prodajne cijene zemljišta i otpis naknada bili protuusluga koju je općina morala platiti kako bi se SJB pristao odreći svojeg prava na primjenu klauzule o 70 %. Da nije bilo Dopunskog sporazuma, SJB ne bi započeo izgradnju na Dampleinu.

4.3.   PRIMJEDBE O SPOJIVOSTI DRŽAVNE POTPORE

| (53) | Ako bi Komisija zaključila da sporne mjere čine državnu potporu, nizozemska nadležna tijela tvrde da bi ta potpora bila spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a. |
| --- | --- |

(53)

Ako bi Komisija zaključila da sporne mjere čine državnu potporu, nizozemska nadležna tijela tvrde da bi ta potpora bila spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a.

4.3.1.   Opći interes

Opći interes

| (54) | Nizozemska nadležna tijela tvrde da je općina imala javni interes u ostvarenju tog projekta. Budući da je velik dio zemljišta na Dampleinu bio neiskorišten i da je područje propadalo, općina je smatrala da pokretanje građevinskih radova na Dampleinu nije ključno samo za razvoj Dampleina, nego i za čitavo središte grada Leidschendama. Točnije, odgađanjem izgradnje podzemne garaže ugrozilo bi se ostvarivanje drugih potprojekata. |
| --- | --- |

(54)

Nizozemska nadležna tijela tvrde da je općina imala javni interes u ostvarenju tog projekta. Budući da je velik dio zemljišta na Dampleinu bio neiskorišten i da je područje propadalo, općina je smatrala da pokretanje građevinskih radova na Dampleinu nije ključno samo za razvoj Dampleina, nego i za čitavo središte grada Leidschendama. Točnije, odgađanjem izgradnje podzemne garaže ugrozilo bi se ostvarivanje drugih potprojekata.

4.3.2.   Cilj od zajedničkog interesa

Cilj od zajedničkog interesa

| (55) | Nizozemska nadležna tijela tvrdila su da se revitaliziranjem središta grada Leidschendama pridonosi cilju ekonomske i socijalne kohezije, kako je utvrđen u člancima 3. i 174. UFEU-a. Revitaliziranjem središta grada učinkovitije se iskorištava ograničen prostor za izgradnju novih stambenih jedinica, poslovnih objekata i podzemne garaže u Leidschendamu, dok se sanacijom javne infrastrukture pridonosi koheziji čitavog središta grada. |
| --- | --- |

(55)

Nizozemska nadležna tijela tvrdila su da se revitaliziranjem središta grada Leidschendama pridonosi cilju ekonomske i socijalne kohezije, kako je utvrđen u člancima 3. i 174. UFEU-a. Revitaliziranjem središta grada učinkovitije se iskorištava ograničen prostor za izgradnju novih stambenih jedinica, poslovnih objekata i podzemne garaže u Leidschendamu, dok se sanacijom javne infrastrukture pridonosi koheziji čitavog središta grada.

4.3.3.   Prikladnost Dopunskog sporazuma

Prikladnost Dopunskog sporazuma

| (56) | Nizozemska nadzorna tijela tvrde da se SJB nije moglo prisiliti da započne građevinske radove na Dampleinu zbog klauzule o 70 % iz Sporazuma o suradnji iz 2004. Do trenutka kad je SJB primio valjanu građevinsku dozvolu kreditna kriza utjecala je na nizozemsko tržište nekretnina, zbog čega je bilo još nevjerojatnije da će SJB brzo unaprijed prodati 70 % jedinica na slobodnom tržištu. Stoga se ponovno pregovaralo o Sporazumu o suradnji iz 2004. jer je općina smatrala da je iznimno važno započeti građevinske radove na Dampleinu. Stoga je Dopunski sporazum bio primjeren i nužan kako bi općina postigla svoj cilj revitaliziranja Dampleina. |
| --- | --- |

(56)

Nizozemska nadzorna tijela tvrde da se SJB nije moglo prisiliti da započne građevinske radove na Dampleinu zbog klauzule o 70 % iz Sporazuma o suradnji iz 2004. Do trenutka kad je SJB primio valjanu građevinsku dozvolu kreditna kriza utjecala je na nizozemsko tržište nekretnina, zbog čega je bilo još nevjerojatnije da će SJB brzo unaprijed prodati 70 % jedinica na slobodnom tržištu. Stoga se ponovno pregovaralo o Sporazumu o suradnji iz 2004. jer je općina smatrala da je iznimno važno započeti građevinske radove na Dampleinu. Stoga je Dopunski sporazum bio primjeren i nužan kako bi općina postigla svoj cilj revitaliziranja Dampleina.

4.3.4.   Proporcionalnost

Proporcionalnost

| (57) | Kako bi se ispunio zahtjev općine u pogledu brzog pokretanja građevinskih radova, SJB se morao odreći svojeg prava na primjenu klauzule o 70 % te je morao pokrenuti građevinske radove uz rizik da se stambene jedinice možda neće prodati. Stoga je SJB ponovno izračunao prethodno dogovorenu cijenu. Kasnije je taj izračun provjerio neovisni stručnjak koji je dogovorenu cijenu proglasio usklađenom s tržištem. |
| --- | --- |

(57)

Kako bi se ispunio zahtjev općine u pogledu brzog pokretanja građevinskih radova, SJB se morao odreći svojeg prava na primjenu klauzule o 70 % te je morao pokrenuti građevinske radove uz rizik da se stambene jedinice možda neće prodati. Stoga je SJB ponovno izračunao prethodno dogovorenu cijenu. Kasnije je taj izračun provjerio neovisni stručnjak koji je dogovorenu cijenu proglasio usklađenom s tržištem.

| (58) | Nizozemska nadležna tijela navela su da se činjenicom da je neovisni stručnjak cijenu proglasio usklađenom s tržištem upućuje na to da je sniženje cijene proporcionalno. Time bi se upućivalo i na to da SJB nije primio preveliku naknadu. Sniženje prodajne cijene bilo je protuusluga koju je općina morala platiti kako bi SJB pristao odreći se svojeg prava na primjenu klauzule o 70 %. Da nije bilo Dopunskog sporazuma, SJB ne bi započeo izgradnju na Dampleinu. |
| --- | --- |

(58)

Nizozemska nadležna tijela navela su da se činjenicom da je neovisni stručnjak cijenu proglasio usklađenom s tržištem upućuje na to da je sniženje cijene proporcionalno. Time bi se upućivalo i na to da SJB nije primio preveliku naknadu. Sniženje prodajne cijene bilo je protuusluga koju je općina morala platiti kako bi SJB pristao odreći se svojeg prava na primjenu klauzule o 70 %. Da nije bilo Dopunskog sporazuma, SJB ne bi započeo izgradnju na Dampleinu.

| (59) | Nadalje, u okviru svojeg sudjelovanja u JPP-u SJB će sam snositi 50 % rizika i troškova razvoja građevinskog zemljišta, čime će sudjelovati u dogovorenom sniženju prodajne cijene. Kako bi se u razvoju građevinskog zemljišta postigao prag isplativosti, odlučeno je da bi SJB trebao unijeti 2,6 milijuna EUR u JPP (točka 5.2.1 Glavnog plana razvoja građevinskog zemljišta Damcentrum) te bi, s obzirom na to da je JPP snosio 50 % troškova izgradnje škole, 25 % tih troškova trebao snositi SJB (0,7 milijuna EUR). |
| --- | --- |

(59)

Nadalje, u okviru svojeg sudjelovanja u JPP-u SJB će sam snositi 50 % rizika i troškova razvoja građevinskog zemljišta, čime će sudjelovati u dogovorenom sniženju prodajne cijene. Kako bi se u razvoju građevinskog zemljišta postigao prag isplativosti, odlučeno je da bi SJB trebao unijeti 2,6 milijuna EUR u JPP (točka 5.2.1 Glavnog plana razvoja građevinskog zemljišta Damcentrum) te bi, s obzirom na to da je JPP snosio 50 % troškova izgradnje škole, 25 % tih troškova trebao snositi SJB (0,7 milijuna EUR).

4.3.5.   Narušavanje tržišnog natjecanja

Narušavanje tržišnog natjecanja

| (60) | Konačno, nizozemska nadležna tijela tvrde da se retroaktivno sniženje cijene odnosi na izgradnju 67 stambenih jedinica i 14 poslovnih prostora koji će se prodati po tržišnim cijenama koje je procijenio neovisni stručnjak. Stoga bi narušavanje tržišnog natjecanja bilo ograničeno samo na lokalno područje i ne bi premašilo pozitivne učinke dovršetka projekta. |
| --- | --- |

(60)

Konačno, nizozemska nadležna tijela tvrde da se retroaktivno sniženje cijene odnosi na izgradnju 67 stambenih jedinica i 14 poslovnih prostora koji će se prodati po tržišnim cijenama koje je procijenio neovisni stručnjak. Stoga bi narušavanje tržišnog natjecanja bilo ograničeno samo na lokalno područje i ne bi premašilo pozitivne učinke dovršetka projekta.

5.   PRIMJEDBE TREĆIH OSOBA

PRIMJEDBE TREĆIH OSOBA

| (61) | Samo je Stichting dostavio primjedbe kao odgovor na Odluku o pokretanju postupka. Stichting pozdravlja Odluku o pokretanju postupka, ali smatra da su sporne mjere opisane u toj Odluci dio puno šire mjere potpore te upućuje na svoju pritužbu i dodatne podneske. Točnije, Stichting upućuje na prijenos zemljišta JPP-u koji je općina navodno izvršila bez naknade. |
| --- | --- |

(61)

Samo je Stichting dostavio primjedbe kao odgovor na Odluku o pokretanju postupka. Stichting pozdravlja Odluku o pokretanju postupka, ali smatra da su sporne mjere opisane u toj Odluci dio puno šire mjere potpore te upućuje na svoju pritužbu i dodatne podneske. Točnije, Stichting upućuje na prijenos zemljišta JPP-u koji je općina navodno izvršila bez naknade.

| (62) | Stichting smatra da kašnjenje projekta nije bilo posljedica nacionalnih sudskih postupaka koje je pokrenuo niti da je zbog financijske krize kasnila prodaja stambenih jedinica na Dampleinu. Stichting je naveo da od samog početka projekta 2004. na tržištu nije bilo potražnje za vrstom stambenih jedinica koje su predložene za Damplein. |
| --- | --- |

(62)

Stichting smatra da kašnjenje projekta nije bilo posljedica nacionalnih sudskih postupaka koje je pokrenuo niti da je zbog financijske krize kasnila prodaja stambenih jedinica na Dampleinu. Stichting je naveo da od samog početka projekta 2004. na tržištu nije bilo potražnje za vrstom stambenih jedinica koje su predložene za Damplein.

| (63) | Stichting je tvrdio da vrijednost zemljišta nije ocijenio neovisni stručnjak ni 2003. ni 2009. |
| --- | --- |

(63)

Stichting je tvrdio da vrijednost zemljišta nije ocijenio neovisni stručnjak ni 2003. ni 2009.

6.   PRIMJEDBE NIZOZEMSKIH NADLEŽNIH TIJELA NA PRIMJEDBE TREĆIH OSOBA

PRIMJEDBE NIZOZEMSKIH NADLEŽNIH TIJELA NA PRIMJEDBE TREĆIH OSOBA

| (64) | Nizozemska nadležna tijela navela su da je općina transparentno uspostavila projekt te da je on opisan u „Konceptu glavnog plana Damcentrum” koji je odobren 6. travnja 2004. Samo su financijski osjetljivi sporazumi ili njihovi dijelovi bili povjerljivi. |
| --- | --- |

(64)

Nizozemska nadležna tijela navela su da je općina transparentno uspostavila projekt te da je on opisan u „Konceptu glavnog plana Damcentrum” koji je odobren 6. travnja 2004. Samo su financijski osjetljivi sporazumi ili njihovi dijelovi bili povjerljivi.

| (65) | U pogledu besplatnog prijenosa zemljišta JPP-u koji je izvršila općina, općina je objasnila da to nije dio Odluke o pokretanju postupa te je uputila na svoje podneske Komisiji 2009. u kojima je objasnila da prijenos nije bio bez naknade jer je JPP u zamjenu za to pružio usluge. U svojim prethodnim podnescima općina je naglasila da bi radove koje je obavio JPP obično ona sama trebala izvršiti. |
| --- | --- |

(65)

U pogledu besplatnog prijenosa zemljišta JPP-u koji je izvršila općina, općina je objasnila da to nije dio Odluke o pokretanju postupa te je uputila na svoje podneske Komisiji 2009. u kojima je objasnila da prijenos nije bio bez naknade jer je JPP u zamjenu za to pružio usluge. U svojim prethodnim podnescima općina je naglasila da bi radove koje je obavio JPP obično ona sama trebala izvršiti.

| (66) | Nizozemska nadležna tijela navela su da su i različiti pravni postupci koje je pokrenuo Stichting, a koji su projektu priskrbili veliki negativni publicitet, i kreditna kriza negativno utjecali na prodaju stambenih jedinica na Dampleinu. Međutim, kad je 2007. započela početna prodaja, prodana je gotovo trećina stambenih jedinica. Ti su kupoprodajni ugovori kasnije raskinuti zbog kašnjenja u izdavanju potrebnih građevinskih dozvola. Stoga se može zaključiti da je na početku projekta postojala potražnja za tim jedinicama. |
| --- | --- |

(66)

Nizozemska nadležna tijela navela su da su i različiti pravni postupci koje je pokrenuo Stichting, a koji su projektu priskrbili veliki negativni publicitet, i kreditna kriza negativno utjecali na prodaju stambenih jedinica na Dampleinu. Međutim, kad je 2007. započela početna prodaja, prodana je gotovo trećina stambenih jedinica. Ti su kupoprodajni ugovori kasnije raskinuti zbog kašnjenja u izdavanju potrebnih građevinskih dozvola. Stoga se može zaključiti da je na početku projekta postojala potražnja za tim jedinicama.

| (67) | Nizozemska nadležna tijela nadalje napominju da je neovisne stručnjake odabrala općina kojoj nije bilo u interesu postići nisku vrijednost zemljišta. |
| --- | --- |

(67)

Nizozemska nadležna tijela nadalje napominju da je neovisne stručnjake odabrala općina kojoj nije bilo u interesu postići nisku vrijednost zemljišta.

7.   PROCJENA SPORNIH MJERA

PROCJENA SPORNIH MJERA

7.1.   POSTOJANJE DRŽAVNE POTPORE U SMISLU ČLANKA 107. STAVKA 1. UFEU-A

| (68) | U članku 107. stavku 1. UFEU-a navodi se sljedeće: „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”. |
| --- | --- |

(68)

U članku 107. stavku 1. UFEU-a navodi se sljedeće: „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”.

| (69) | Kao prvo, nije se osporavalo da SJB te Schouten de Jong i Bouwfonds, članovi partnerstva, čine poduzetnike za potrebe te odredbe jer obavljaju gospodarske djelatnosti te na tržištu nude robu i usluge, kako je navedeno u Odluci o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(69)

Kao prvo, nije se osporavalo da SJB te Schouten de Jong i Bouwfonds, članovi partnerstva, čine poduzetnike za potrebe te odredbe jer obavljaju gospodarske djelatnosti te na tržištu nude robu i usluge, kako je navedeno u Odluci o pokretanju postupka.

| (70) | Kao drugo, sporne mjere odobrio je JPP, odnosno odobrene su uz potrebnu suglasnost općine koja drži 50 % udjela u JPP-u. Budući da se odluke JPP-a donose jednoglasno te da se te mjere nisu mogle donijeti bez izričitog odobrenja Općinskog vijeća, odluka JPP-a o odobrenju spornih mjera može se pripisati državi. Nadalje, da se općina nije složila s odobrenjem spornih mjera, opseg njezine financijske izloženosti koja proizlazi iz JPP-a bio bi razmjerno niži. Stoga sniženje cijena i otpisane naknade koje je dogovorio JPP upućuju na gubitak državnih sredstava (16). |
| --- | --- |

(70)

Kao drugo, sporne mjere odobrio je JPP, odnosno odobrene su uz potrebnu suglasnost općine koja drži 50 % udjela u JPP-u. Budući da se odluke JPP-a donose jednoglasno te da se te mjere nisu mogle donijeti bez izričitog odobrenja Općinskog vijeća, odluka JPP-a o odobrenju spornih mjera može se pripisati državi. Nadalje, da se općina nije složila s odobrenjem spornih mjera, opseg njezine financijske izloženosti koja proizlazi iz JPP-a bio bi razmjerno niži. Stoga sniženje cijena i otpisane naknade koje je dogovorio JPP upućuju na gubitak državnih sredstava (16).

16

| (71) | Kao treće, budući da su mjere koristile samo SJB-u te, konačno, društvima Schouten de Jong i Bouwfonds, koja su članovi partnerstva, one se moraju smatrati selektivnima. |
| --- | --- |

(71)

Kao treće, budući da su mjere koristile samo SJB-u te, konačno, društvima Schouten de Jong i Bouwfonds, koja su članovi partnerstva, one se moraju smatrati selektivnima.

| (72) | Međutim, nizozemska nadležna tijela osporavala su tvrdnje da je općina, pristavši na sniženje početno dogovorene prodajne cijene zemljišta prodanog SJB-u i na otpis naknada, SJB-u dodijelila gospodarsku prednost koju inače ne bi dobio u uobičajenim tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(72)

Međutim, nizozemska nadležna tijela osporavala su tvrdnje da je općina, pristavši na sniženje početno dogovorene prodajne cijene zemljišta prodanog SJB-u i na otpis naknada, SJB-u dodijelila gospodarsku prednost koju inače ne bi dobio u uobičajenim tržišnim uvjetima.

| (73) | Zbog razloga utvrđenih u uvodnim izjavama 74. do 83. u nastavku Komisija se u tom pogledu, s obzirom na posebne okolnosti predmeta i konkretan kontekst spornih mjera, može složiti s nizozemskim nadležnim tijelima, osobito uključujući poseban pravni položaj općine na temelju Sporazuma o suradnji iz 2004. i nekoliko bilateralnih sporazuma sa SJB-om. |
| --- | --- |

(73)

Zbog razloga utvrđenih u uvodnim izjavama 74. do 83. u nastavku Komisija se u tom pogledu, s obzirom na posebne okolnosti predmeta i konkretan kontekst spornih mjera, može složiti s nizozemskim nadležnim tijelima, osobito uključujući poseban pravni položaj općine na temelju Sporazuma o suradnji iz 2004. i nekoliko bilateralnih sporazuma sa SJB-om.

7.1.1.   Postojanje prednosti

Postojanje prednosti

| (74) | Ustaljena je sudska praksa da gospodarske transakcije koje je izvršilo javno tijelo ili javno poduzeće ne osiguravaju prednost drugoj strani i zato ne čine potporu ako su provedene u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima (17). Kako bi se odredilo izvršavaju li se gospodarske transakcije u uobičajenim tržišnim uvjetima, ponašanje tijela javne vlasti ili poduzeća trebalo bi usporediti s ponašanjem sličnih privatnih gospodarskih subjekata u uobičajenim tržišnim uvjetima da bi se utvrdilo osigurava li se gospodarskim transakcijama koje izvršavaju takva tijela ili poduzeća prednost njihovim pandanima. To je poznato kao „načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu”. |
| --- | --- |

(74)

Ustaljena je sudska praksa da gospodarske transakcije koje je izvršilo javno tijelo ili javno poduzeće ne osiguravaju prednost drugoj strani i zato ne čine potporu ako su provedene u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima (17). Kako bi se odredilo izvršavaju li se gospodarske transakcije u uobičajenim tržišnim uvjetima, ponašanje tijela javne vlasti ili poduzeća trebalo bi usporediti s ponašanjem sličnih privatnih gospodarskih subjekata u uobičajenim tržišnim uvjetima da bi se utvrdilo osigurava li se gospodarskim transakcijama koje izvršavaju takva tijela ili poduzeća prednost njihovim pandanima. To je poznato kao „načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu”.

17

| (75) | Stoga, kako bi se odredilo je li općina, pristavši na sniženje početno dogovorene prodajne cijene zemljišta prodanog SJB-u i na otpis naknada, SJB-u dodijelila gospodarsku prednost, potrebno je ispitati je li općina poštovala načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu, odnosno, bi li hipotetski privatni prodavatelj, u jednakoj situaciji kao što je situacija u kojoj se nalazila općina, pristao na jednako sniženje cijene i otpis naknada kako bi se isključilo postojanje prednosti kao rezultata spornih mjera. |
| --- | --- |

(75)

Stoga, kako bi se odredilo je li općina, pristavši na sniženje početno dogovorene prodajne cijene zemljišta prodanog SJB-u i na otpis naknada, SJB-u dodijelila gospodarsku prednost, potrebno je ispitati je li općina poštovala načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu, odnosno, bi li hipotetski privatni prodavatelj, u jednakoj situaciji kao što je situacija u kojoj se nalazila općina, pristao na jednako sniženje cijene i otpis naknada kako bi se isključilo postojanje prednosti kao rezultata spornih mjera.

| (76) | U tom je pogledu potrebno uzeti u obzir sve relevantne aspekte spornih mjera i njihov kontekst (18), a posebno pravni položaj općine i SJB-a s obzirom na Sporazum o suradnji iz 2004. i različite bilateralne sporazume te složenost projekta koji je bio dio šireg nekretninskog projekta. |
| --- | --- |

(76)

U tom je pogledu potrebno uzeti u obzir sve relevantne aspekte spornih mjera i njihov kontekst (18), a posebno pravni položaj općine i SJB-a s obzirom na Sporazum o suradnji iz 2004. i različite bilateralne sporazume te složenost projekta koji je bio dio šireg nekretninskog projekta.

18

| (77) | Nizozemska nadležna tijela smatrala su da je općina postupala u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu jer bi neprovođenje Projekta Damplein utjecalo na cijeli Projekt Leidschendam Centrum te bi time općina pretrpjela štetu. U tom su pogledu nizozemska nadležna tijela u biti navela sljedeće. Kao prvo, nizozemska nadležna tijela smatraju da je općina imala važan financijski i društveni interes u pokretanju građevinskih radova na Dampleinu u najkraćem mogućem roku jer bi daljnja kašnjenja dovela do izravne i neizravne štete za općinu te bi ta šteta bila viša od troškova koje bi općina imala zbog donošenja spornih mjera. Zbog tog financijskog interesa općina je odlučila preispitati sporazume koji su sklopljeni sa SJB-om. Kao drugo, nizozemska nadležna tijela tvrde da je općina postupala kao privatni ulagač prihvaćanjem obveze SJB-a da se odrekne svojeg prava na primjenu klauzule o 70 % iz Sporazuma o suradnji iz 2004. u zamjenu za sporne mjere. |
| --- | --- |

(77)

Nizozemska nadležna tijela smatrala su da je općina postupala u skladu s načelom subjekta u tržišnom gospodarstvu jer bi neprovođenje Projekta Damplein utjecalo na cijeli Projekt Leidschendam Centrum te bi time općina pretrpjela štetu. U tom su pogledu nizozemska nadležna tijela u biti navela sljedeće. Kao prvo, nizozemska nadležna tijela smatraju da je općina imala važan financijski i društveni interes u pokretanju građevinskih radova na Dampleinu u najkraćem mogućem roku jer bi daljnja kašnjenja dovela do izravne i neizravne štete za općinu te bi ta šteta bila viša od troškova koje bi općina imala zbog donošenja spornih mjera. Zbog tog financijskog interesa općina je odlučila preispitati sporazume koji su sklopljeni sa SJB-om. Kao drugo, nizozemska nadležna tijela tvrde da je općina postupala kao privatni ulagač prihvaćanjem obveze SJB-a da se odrekne svojeg prava na primjenu klauzule o 70 % iz Sporazuma o suradnji iz 2004. u zamjenu za sporne mjere.

| (78) | Komisija u tom pogledu napominje sljedeće. U ovom se predmetu ne osporava, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 30., da su građevinski radovi na Dampleinu, čiji je početak početno planiran u studenome 2005., kasnili jer su se zbog nekoliko nacionalnih sudskih postupaka potrebne građevinske dozvole mogle dobiti tek u studenome 2008. U tim okolnostima SJB više nije htio provesti Sporazum o suradnji iz 2004. kako je početno dogovoreno te je, na temelju ugovornih odredaba, zatražio od općine ponovne pregovore o početnim dogovorima. |
| --- | --- |

(78)

Komisija u tom pogledu napominje sljedeće. U ovom se predmetu ne osporava, kako je navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi 30., da su građevinski radovi na Dampleinu, čiji je početak početno planiran u studenome 2005., kasnili jer su se zbog nekoliko nacionalnih sudskih postupaka potrebne građevinske dozvole mogle dobiti tek u studenome 2008. U tim okolnostima SJB više nije htio provesti Sporazum o suradnji iz 2004. kako je početno dogovoreno te je, na temelju ugovornih odredaba, zatražio od općine ponovne pregovore o početnim dogovorima.

| (79) | Iz ugovornih odredbi iz Sporazuma o suradnji iz 2004. doista proizlazi da su zbog kašnjenja u izdavanju građevinskih dozvola stranke morale ponovno pregovarati o dogovorima iz 2004. Točnije, u članku 6. stavku 6. Sporazuma o suradnji navodi se da bi stranke u slučaju kašnjenja u izdavanju građevinske dozvole trebale ponovno pregovarati o početno dogovorenoj cijeni zemljišta i rokovima plaćanja. Nadalje, u članku 16. istog Sporazuma propisano je da se taj Sporazum može potpuno ili djelomično poništiti samo u posebno navedenim situacijama. Jedna od navedenih situacija odnosi se na „nepredviđene okolnosti iz članka 6:258 Građanskog zakonika”: ako jedna stranka smatra da druge stranke ne mogu od nje zahtijevati da pod nepromijenjenim uvjetima izvrši sporazum, moraju pokrenuti pregovore kako bi dogovorile uzajamno prihvatljive promijenjene uvjete. Konačno, u članku 18. Sporazuma o suradnji propisano je da se sporovi rješavaju sporazumno ili arbitražom. |
| --- | --- |

(79)

Iz ugovornih odredbi iz Sporazuma o suradnji iz 2004. doista proizlazi da su zbog kašnjenja u izdavanju građevinskih dozvola stranke morale ponovno pregovarati o dogovorima iz 2004. Točnije, u članku 6. stavku 6. Sporazuma o suradnji navodi se da bi stranke u slučaju kašnjenja u izdavanju građevinske dozvole trebale ponovno pregovarati o početno dogovorenoj cijeni zemljišta i rokovima plaćanja. Nadalje, u članku 16. istog Sporazuma propisano je da se taj Sporazum može potpuno ili djelomično poništiti samo u posebno navedenim situacijama. Jedna od navedenih situacija odnosi se na „nepredviđene okolnosti iz članka 6:258 Građanskog zakonika”: ako jedna stranka smatra da druge stranke ne mogu od nje zahtijevati da pod nepromijenjenim uvjetima izvrši sporazum, moraju pokrenuti pregovore kako bi dogovorile uzajamno prihvatljive promijenjene uvjete. Konačno, u članku 18. Sporazuma o suradnji propisano je da se sporovi rješavaju sporazumno ili arbitražom.

| (80) | Iz tih ugovornih odredaba proizlazi da su stranke namjeravale nastaviti svoju suradnju i ograničiti mogući prekid suradnje na situacije u kojima se ne bi mogao postići dogovor ili u kojima stranke nisu ispunile svoje obveze u mjeri u kojoj ponovni pregovori više ne bi bili mogući. S obzirom na to potrebno je uzeti u obzir i da je projekt bio složen, da se sastojao od nekoliko potprojekata koji su bili međusobno povezani i da je širi nekretninski projekt uključivao nekoliko stranaka koje su bile povezane sa Sporazumom o suradnji iz 2004. |
| --- | --- |

(80)

Iz tih ugovornih odredaba proizlazi da su stranke namjeravale nastaviti svoju suradnju i ograničiti mogući prekid suradnje na situacije u kojima se ne bi mogao postići dogovor ili u kojima stranke nisu ispunile svoje obveze u mjeri u kojoj ponovni pregovori više ne bi bili mogući. S obzirom na to potrebno je uzeti u obzir i da je projekt bio složen, da se sastojao od nekoliko potprojekata koji su bili međusobno povezani i da je širi nekretninski projekt uključivao nekoliko stranaka koje su bile povezane sa Sporazumom o suradnji iz 2004.

| (81) | Nadalje, iako je općina bila uključena samo u fazi razvoja građevinskog zemljišta u okviru nekretninskog projekta, dok su rizik i troškove faze izgradnje projekta snosila predmetna privatna društva, uključujući SJB, utvrđeno je da je 2008., kad je SJB obavijestio općinu da ne želi započeti građevinske radove, projekt još uvijek bio u fazi razvoja građevinskog zemljišta. U toj je fazi općina bila financijski uključena u projekt jer je snosila 50 % troškova i rizika. Troškovi faze razvoja građevinskog zemljišta projekta uključivali su troškove pripreme zemljišta za izgradnju, troškove javnog dijela podzemne garaže i 50 % troškova za izgradnju škole. Stoga je bilo u financijskom interesu općine da se radovi na razvoju građevinskog zemljišta brzo provedu kako bi se zemljište moglo isporučiti, a prodajna cijena zemljišta platiti u skladu s člankom 10. stavkom 5. Sporazuma o suradnji iz 2004. U tim konkretnim okolnostima Komisija prihvaća da bi, iako razmatranja tijela javne vlasti u pogledu općine u provedbi projekta nisu relevantna za načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu, hipotetski privatni subjekt, koji bi se nalazio u sličnoj ugovornoj i financijskoj situaciji, zatražio bi ponovne pregovore o cijeni umjesto da odmah raskine sporazum i objavi natječaj, posebno jer je ugovor za izgradnju garaže već bio dodijeljen SJB-u. Komisija u tom pogledu napominje i da je u vrijeme ponovnih pregovora financijska kriza već započela i da je posebno utjecala na nizozemsko tržište nekretnina. |
| --- | --- |

(81)

Nadalje, iako je općina bila uključena samo u fazi razvoja građevinskog zemljišta u okviru nekretninskog projekta, dok su rizik i troškove faze izgradnje projekta snosila predmetna privatna društva, uključujući SJB, utvrđeno je da je 2008., kad je SJB obavijestio općinu da ne želi započeti građevinske radove, projekt još uvijek bio u fazi razvoja građevinskog zemljišta. U toj je fazi općina bila financijski uključena u projekt jer je snosila 50 % troškova i rizika. Troškovi faze razvoja građevinskog zemljišta projekta uključivali su troškove pripreme zemljišta za izgradnju, troškove javnog dijela podzemne garaže i 50 % troškova za izgradnju škole. Stoga je bilo u financijskom interesu općine da se radovi na razvoju građevinskog zemljišta brzo provedu kako bi se zemljište moglo isporučiti, a prodajna cijena zemljišta platiti u skladu s člankom 10. stavkom 5. Sporazuma o suradnji iz 2004. U tim konkretnim okolnostima Komisija prihvaća da bi, iako razmatranja tijela javne vlasti u pogledu općine u provedbi projekta nisu relevantna za načelo subjekta u tržišnom gospodarstvu, hipotetski privatni subjekt, koji bi se nalazio u sličnoj ugovornoj i financijskoj situaciji, zatražio bi ponovne pregovore o cijeni umjesto da odmah raskine sporazum i objavi natječaj, posebno jer je ugovor za izgradnju garaže već bio dodijeljen SJB-u. Komisija u tom pogledu napominje i da je u vrijeme ponovnih pregovora financijska kriza već započela i da je posebno utjecala na nizozemsko tržište nekretnina.

| (82) | Ponovni pregovori između stranaka doveli su u jesen 2008. do prijedloga SJB-a JPP-u u pogledu plaćanja 4 milijuna EUR za zemljište, pri čemu bi SJB građevinske radove započeo u travnju 2009., bez obzira na to jesu li stambene jedinice prethodno prodane. Osim toga, SJB je bio spreman odreći se svojeg prava na primjenu klauzule o 70 % iz Sporazuma o suradnji iz 2004. Nadalje, polovinu sniženih troškova prodajne cijene snosio bi sam SJB u okviru svojeg sudjelovanja u JPP-u. |
| --- | --- |

(82)

Ponovni pregovori između stranaka doveli su u jesen 2008. do prijedloga SJB-a JPP-u u pogledu plaćanja 4 milijuna EUR za zemljište, pri čemu bi SJB građevinske radove započeo u travnju 2009., bez obzira na to jesu li stambene jedinice prethodno prodane. Osim toga, SJB je bio spreman odreći se svojeg prava na primjenu klauzule o 70 % iz Sporazuma o suradnji iz 2004. Nadalje, polovinu sniženih troškova prodajne cijene snosio bi sam SJB u okviru svojeg sudjelovanja u JPP-u.

| (83) | Neovisni stručnjak, društvo Fakton, koje je angažirala općina, u svojem je izvješću od 11. veljače 2009. zaključilo da bi se 4 milijuna EUR (vrijednost od 1. siječnja 2010.) dogovorena kao nova cijena zemljišta mogla smatrati tržišnom cijenom predmetnog zemljišta, uzimajući u obzir i daljnje obveze SJB-a. |
| --- | --- |

(83)

Neovisni stručnjak, društvo Fakton, koje je angažirala općina, u svojem je izvješću od 11. veljače 2009. zaključilo da bi se 4 milijuna EUR (vrijednost od 1. siječnja 2010.) dogovorena kao nova cijena zemljišta mogla smatrati tržišnom cijenom predmetnog zemljišta, uzimajući u obzir i daljnje obveze SJB-a.

| (84) | U tim okolnostima Komisija nema razloga smatrati da ponašanje općine, u smislu dogovaranja cijene od 4 milijuna EUR u konkretnim okolnostima, nije u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(84)

U tim okolnostima Komisija nema razloga smatrati da ponašanje općine, u smislu dogovaranja cijene od 4 milijuna EUR u konkretnim okolnostima, nije u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima.

| (85) | S obzirom na prethodno navedeno Komisija smatra da sniženje prodajne cijene zemljišta te otpis naknade za razvoj građevinskog zemljišta i naknade za kvalitetu koje su u Dopunskom sporazumu dogovorili općina, JPP i SJB ne čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, |
| --- | --- |

(85)

S obzirom na prethodno navedeno Komisija smatra da sniženje prodajne cijene zemljišta te otpis naknade za razvoj građevinskog zemljišta i naknade za kvalitetu koje su u Dopunskom sporazumu dogovorili općina, JPP i SJB ne čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sniženje prodajne cijene zemljišta te otpis naknade za razvoj građevinskog zemljišta i naknade za kvalitetu koje su 1. ožujka 2010. dogovorili općina Leidschendam-Voorburg u korist subjekta Schouten-de Jong Bouwfonds, partnerstva koje čine Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV i Bouwfonds Ontwikkeling BV, ne čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Kraljevini Nizozemskoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. siječnja 2016.

Za Komisiju

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  
  SL C 86, 23.3.2012., str. 12.

1

(2)  Vidjeti bilješku 1.

2

(3)  Presuda Općeg suda od 30. lipnja 2015. u spojenim predmetima T-186/13, T-190/13 i T-193/13, Nizozemska (T-186/13), općina Leidschendam-Voorburg (T-190/13) i Bouwfonds Ontwikkeling BV en Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV (T-193/13) protiv Komisije, ECLI:EU:T:2015:447.

3

Nizozemska

općina Leidschendam-Voorburg

Bouwfonds Ontwikkeling BV en Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV

Komisije

(4)  Upućivanja na SJB u ostatku ove Odluke stoga bi se trebala smatrati upućivanjima i na Schouten de Jong i na Bouwfonds.

4

(5)  U članku 4. stavku 1. Sporazuma o razvoju građevinskog zemljišta/JPP-u od 22. studenoga 2004. navedeno je sljedeće: „Gemeente en SJB vormen met ingang van de datum van ondertekening van deze overeenkomst een VOF. Als zodanig dragen zij met ingang van die datum gezamenlijk op basis van separaat te sluiten project-gronduitgifteovereenkomsten, in goed overleg, zorg voor de uitvoering van de grondexploitatie. De daaraan verbonden kosten en risico's komen voor 50 % voor rekening van SJB en voor 50 % van de Gemeente. Schouten en Bouwfonds zijn ieder hoofdelijk aansprakelijk voor de nakoming door SJB van haar verplichtingen ingevolge deze Overeenkomst (de Sok en de projectovereenkomst).”

5

(6)  Projekt se na početku zvao Projekt Dam Centrum, ali je 2005. preimenovan u Projekt Leidschendam Centrum. U ovoj se Odluci „Projekt Leidschendam Centrum” upotrebljava za opis nekretninskog projekta.

6

(7)  U konačnim planovima za Damplein predviđeno je da će SJB izgraditi samo 67 stambenih jedinica.

7

(8)  U tom pogledu nije proveden nikakav postupak javne nabave. Ovom se Odlukom ne dovodi u pitanje nikakva analiza koju bi Komisija mogla provesti u pogledu aspekata javne nabave koji se odnose na taj projekt.

8

(9)  Točka 5.1.2. Glavnog plana razvoja građevinskog zemljišta Damcentrum od 10. veljače 2004.

9

(10)  U skladu s Glavnim planom razvoja građevinskog zemljišta Damcentrum od 10. veljače 2004. doprinos općine iznosio bi 7,3 milijuna EUR, dok bi doprinos SJB-a iznosio 2,6 milijuna EUR.

10

(11)  U skladu s uredbom „Exploitatieverordening Gemeente Leidschendam-Voorburg 2009” općina može od privatnih osoba zatražiti da pridonesu podmirenju troškova infrastrukturnih radova. U tu je svrhu Sporazumom o suradnji iz 2004. propisano da će privatne osobe JPP-u, uz cijenu zemljišta, platiti i naknadu za razvoj građevinskog zemljišta i, s obzirom na to da je općina odlučila upotrijebiti visokokvalitetne proizvode za razvoj javnog prostora, naknadu za kvalitetu.

11

(12)  U članku 6. stavku 6. Sporazuma o suradnji iz 2004. navedeno je sljedeće: „Indien de vereiste bouwvergunningen als gevolg van niet aan de aanvragende partij toe te rekenen planologische belemmeringen niet binnen de terzake in het ATS voorziene termijn verkregen worden, zullen Partijen dienaangaande – daaronder begrepen aangaande grondprijsberekening en grondprijsbetaaldata – nadere afspraken met elkaar maken die zo dicht mogelijk blijven bij de inhoud van deze SOK, respectievelijk de Bilaterale overeenkomsten.”

12

(13)  U članku 2.1.2. točki 1. Dopunskog sporazuma navodi se sljedeće: „In afwijking van het bepaalde in een of meer van de in de considerans genoemde overeenkomsten i. wordt de koopsom van het Verkochte, welke koper bij levering verschuldigd is aan Verkoper, onder de in deze overeenkomst opgenomen voorwaarden nader bepaald op € 4 000 000,- (zegge: vier miljoen euro) exclusief btw kosten Koper Vermeerderd met 5 % rente vanaf 1 januari 2010. ii. zijn de oorspronkelijk overeengekomen grex en kwaliteitsbijdragen niet verschuldigd, iii. wordt de grond bouwrijp geleverd. De koopsom is gebaseerd op prijspeil 1 januari 2010 en is niet verrekenbaar.”

13

(14)  Taj se novi sporazum odnosi na 208 parkirnih mjesta, tj. manje od početno planiranih 225.

14

(15)  To odgovara prethodno dogovorenom iznosu od 4,6 milijuna EUR (vrijednost od 1. siječnja 2003.), uz indeks od 2,5 % do 1. siječnja 2010.

15

(16)  Kako je potvrdio Opći sud u svojoj presudi od 30. lipnja 2015., vidjeti bilješku 3., točke 62. – 72.

16

(17)  Predmet C-39/94 SFEI i drugi EU:C:1996:285, točke 60. – 61.

17

SFEI i drugi

(18)  Predmet T-244/08 Konsum Nord protiv Komisije EU:T:2011:732, točka 57. i navedena sudska praksa.

18

Konsum Nord

Komisije

---

| 26.4.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 109/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 109/40

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/650

оd 25. travnja 2016.

o utvrđivanju normi za ocjenu sigurnosti kvalificiranih sredstava za izradu potpisa i pečata u skladu s člankom 30. stavkom 3. i člankom 39. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/93/EZ (1), a posebno njezin članak 30. stavak 3. i članak 39. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U Prilogu II. Uredbi (EU) br. 910/2014 utvrđuju se zahtjevi za kvalificirana sredstva za izradu elektroničkih potpisa i kvalificirana sredstva za izradu elektroničkih pečata. |
| --- | --- |

(1)

U Prilogu II. Uredbi (EU) br. 910/2014 utvrđuju se zahtjevi za kvalificirana sredstva za izradu elektroničkih potpisa i kvalificirana sredstva za izradu elektroničkih pečata.

| (2) | Sastavljanje tehničkih specifikacija potrebnih za proizvodnju proizvoda i njihovo stavljanje na tržište u skladu s trenutačnim stanjem tehnologije, zadužene su organizacije nadležne za normizaciju. |
| --- | --- |

(2)

Sastavljanje tehničkih specifikacija potrebnih za proizvodnju proizvoda i njihovo stavljanje na tržište u skladu s trenutačnim stanjem tehnologije, zadužene su organizacije nadležne za normizaciju.

| (3) | ISO/IEC (Međunarodna organizacija za normizaciju/Međunarodna elektrotehnička komisija) utvrđuje opće pojmove i načela sigurnosti informacijske tehnologije te određuje opći model ocjene koji se treba upotrebljavati kao osnova za evaluaciju sigurnosnih značajki proizvoda informacijske tehnologije. |
| --- | --- |

(3)

ISO/IEC (Međunarodna organizacija za normizaciju/Međunarodna elektrotehnička komisija) utvrđuje opće pojmove i načela sigurnosti informacijske tehnologije te određuje opći model ocjene koji se treba upotrebljavati kao osnova za evaluaciju sigurnosnih značajki proizvoda informacijske tehnologije.

| (4) | Europski odbor za normizaciju (CEN) razvio je, u okviru Komisijina zahtjeva za normizaciju M/460, norme za kvalificirana sredstva za izradu elektroničkih potpisa i izradu elektroničkih pečata kada se podaci za izradu elektroničkih potpisa ili izradu elektroničkih pečata drže u okruženju kojim u potpunosti, ali ne nužno isključivo, upravlja korisnik. Te se norme smatraju prikladnima za ocjenu usklađenosti takvih sredstava s odgovarajućim zahtjevima iz Priloga II. Uredbi (EU) br. 910/2014. |
| --- | --- |

(4)

Europski odbor za normizaciju (CEN) razvio je, u okviru Komisijina zahtjeva za normizaciju M/460, norme za kvalificirana sredstva za izradu elektroničkih potpisa i izradu elektroničkih pečata kada se podaci za izradu elektroničkih potpisa ili izradu elektroničkih pečata drže u okruženju kojim u potpunosti, ali ne nužno isključivo, upravlja korisnik. Te se norme smatraju prikladnima za ocjenu usklađenosti takvih sredstava s odgovarajućim zahtjevima iz Priloga II. Uredbi (EU) br. 910/2014.

| (5) | U Prilogu II. Uredbi (EU) br. 910/2014 utvrđuje se da samo kvalificirani pružatelj usluga povjerenja može upravljati podacima za izradu elektroničkih potpisa u ime potpisnika. Sigurnosni zahtjevi i njihove certifikacijske specifikacije razlikuju se ovisno o tome djeluje li kvalificirani pružatelj usluga povjerenja u ime potpisnika ili potpisnik fizički posjeduje proizvod. Kako bi se u obzir uzela oba slučaja i pružila potpora postupnom razvoju proizvoda i normama za ocjenjivanje koji odgovaraju određenim potrebama, u Prilogu ovoj Odluci trebale bi biti navedene norme za oba slučaja. |
| --- | --- |

(5)

U Prilogu II. Uredbi (EU) br. 910/2014 utvrđuje se da samo kvalificirani pružatelj usluga povjerenja može upravljati podacima za izradu elektroničkih potpisa u ime potpisnika. Sigurnosni zahtjevi i njihove certifikacijske specifikacije razlikuju se ovisno o tome djeluje li kvalificirani pružatelj usluga povjerenja u ime potpisnika ili potpisnik fizički posjeduje proizvod. Kako bi se u obzir uzela oba slučaja i pružila potpora postupnom razvoju proizvoda i normama za ocjenjivanje koji odgovaraju određenim potrebama, u Prilogu ovoj Odluci trebale bi biti navedene norme za oba slučaja.

| (6) | U trenutku donošenja ove Komisijine Odluke nekoliko pružatelja usluga povjerenja već nude rješenja za upravljanje podacima za izradu elektroničkih potpisa u ime svojih klijenata. Certificiranja proizvoda trenutačno su ograničena na hardverske sigurnosne module koji su certificirani prema različitim normama, ali još nisu specifično certificirani u skladu sa zahtjevima za kvalificirana sredstva za izradu potpisa i pečata. Međutim objavljene norme poput EN 419 211 (koje se primjenjuju na elektronički potpis izrađen u okruženju kojim u potpunosti, ali ne nužno isključivo, upravlja korisnik) još ne postoje za jednako važno tržište certificiranih daljinskih potpisa. Budući da su norme koje se mogu odnositi na takve namjene tek u razvoju, kada budu dostupne i kada se ocijeni da su u skladu sa zahtjevima iz Priloga II. Uredbi (EU) br. 910/2014, Komisija će nadopuniti ovu Odluku. Do uspostavljanja popisa tih normi, za ocjenu usklađenosti tih proizvoda može se upotrebljavati alternativni postupak u skladu s uvjetima iz članka 30. stavka 3. točke (b) Uredbe (EU) br. 910/2014. |
| --- | --- |

(6)

U trenutku donošenja ove Komisijine Odluke nekoliko pružatelja usluga povjerenja već nude rješenja za upravljanje podacima za izradu elektroničkih potpisa u ime svojih klijenata. Certificiranja proizvoda trenutačno su ograničena na hardverske sigurnosne module koji su certificirani prema različitim normama, ali još nisu specifično certificirani u skladu sa zahtjevima za kvalificirana sredstva za izradu potpisa i pečata. Međutim objavljene norme poput EN 419 211 (koje se primjenjuju na elektronički potpis izrađen u okruženju kojim u potpunosti, ali ne nužno isključivo, upravlja korisnik) još ne postoje za jednako važno tržište certificiranih daljinskih potpisa. Budući da su norme koje se mogu odnositi na takve namjene tek u razvoju, kada budu dostupne i kada se ocijeni da su u skladu sa zahtjevima iz Priloga II. Uredbi (EU) br. 910/2014, Komisija će nadopuniti ovu Odluku. Do uspostavljanja popisa tih normi, za ocjenu usklađenosti tih proizvoda može se upotrebljavati alternativni postupak u skladu s uvjetima iz članka 30. stavka 3. točke (b) Uredbe (EU) br. 910/2014.

| (7) | U Prilogu je navedena norma EN 419 211 koja se sastoji od više dijelova (1. do 6.) koji se odnose na različite slučajeve. U dijelovima 5. i 6. norme EN 419 211 navedena su proširenja za okruženje kvalificiranih sredstava za izradu potpisa, kao što je komunikacija s pouzdanim aplikacijama za izradu potpisa. Proizvođači tih proizvoda mogu primjenjivati ta proširenja. U skladu s uvodnom izjavom 56. Uredbe (EU) br. 910/2014, opseg primjene certifikacije u skladu s člancima 30. i 39. te Uredbe ograničen je na zaštitu podataka za stvaranje potpisa, a aplikacije za izradu potpisa izuzete su iz opsega primjene certifikacije. |
| --- | --- |

(7)

U Prilogu je navedena norma EN 419 211 koja se sastoji od više dijelova (1. do 6.) koji se odnose na različite slučajeve. U dijelovima 5. i 6. norme EN 419 211 navedena su proširenja za okruženje kvalificiranih sredstava za izradu potpisa, kao što je komunikacija s pouzdanim aplikacijama za izradu potpisa. Proizvođači tih proizvoda mogu primjenjivati ta proširenja. U skladu s uvodnom izjavom 56. Uredbe (EU) br. 910/2014, opseg primjene certifikacije u skladu s člancima 30. i 39. te Uredbe ograničen je na zaštitu podataka za stvaranje potpisa, a aplikacije za izradu potpisa izuzete su iz opsega primjene certifikacije.

| (8) | Kako bi se osiguralo da su elektronički potpisi ili pečati, koji se generiraju s pomoću kvalificiranih sredstava za izradu potpisa ili pečata, pouzdano zaštićeni od krivotvorenja, u skladu s Prilogom II. Uredbi (EU) br. 910/2014, preduvjet za sigurnost certificiranih proizvoda odgovarajući su kriptografski algoritmi, dužine ključeva i funkcije sažetaka. Budući da ovo pitanje nije usklađeno na europskoj razini, države članice trebale bi surađivati na dogovoru o kriptografskim algoritmima, dužinama ključeva i funkcijama sažetaka u području elektroničkih potpisa i pečata. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se osiguralo da su elektronički potpisi ili pečati, koji se generiraju s pomoću kvalificiranih sredstava za izradu potpisa ili pečata, pouzdano zaštićeni od krivotvorenja, u skladu s Prilogom II. Uredbi (EU) br. 910/2014, preduvjet za sigurnost certificiranih proizvoda odgovarajući su kriptografski algoritmi, dužine ključeva i funkcije sažetaka. Budući da ovo pitanje nije usklađeno na europskoj razini, države članice trebale bi surađivati na dogovoru o kriptografskim algoritmima, dužinama ključeva i funkcijama sažetaka u području elektroničkih potpisa i pečata.

| (9) | Donošenjem ove Odluke, Odluka Komisije 2003/511/EZ (2) postaje zastarjela. Trebalo bi je stoga staviti izvan snage. |
| --- | --- |

(9)

Donošenjem ove Odluke, Odluka Komisije 2003/511/EZ (2) postaje zastarjela. Trebalo bi je stoga staviti izvan snage.

| (10) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem odbora iz članka 48. Uredbe (EU) br. 910/2014, |
| --- | --- |

(10)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem odbora iz članka 48. Uredbe (EU) br. 910/2014,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

1.   Norme za ocjenu sigurnosti proizvoda informacijske tehnologije koje se primjenjuju na certificiranje kvalificiranih sredstava za izradu elektroničkih potpisa ili kvalificiranih sredstava za izradu elektroničkih pečata u skladu s člankom 30. stavkom 3. točkom (a) ili člankom 39. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 910/2014 ako se podaci za izradu elektroničkih potpisa ili podaci za izradu elektroničkih pečata drže u okruženju kojim u potpunosti, ali ne nužno isključivo, upravlja korisnik, navedene su u Prilogu ovoj Odluci.

2.   Dok Komisija ne utvrdi popis normi za ocjenu sigurnosti proizvoda informacijske tehnologije koje se primjenjuju na certificiranje kvalificiranih sredstava za izradu elektroničkih potpisa ili kvalificiranih sredstava za izradu elektroničkih pečata ako kvalificirani pružatelj usluga povjerenja upravlja podacima za izradu elektroničkih potpisa u ime potpisnika ili autora pečata, certificiranje takvog proizvoda temelji se na postupku u okviru kojeg se, u skladu s člankom 30. stavkom 3. točkom (b) upotrebljavaju razine sigurnosti usporedive s onima iz članka 30. stavka 3. točke (a), a koji je Komisiji priopćilo javno ili privatno tijelo iz članka 30. stavka 1. Uredbe (EU) br. 910/2014.

Članak 2.

Odluka 2003/511/EZ stavlja se izvan snage.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 25. travnja 2016.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 257, 28.8.2014., str. 73.

1

(2)  Odluka Komisije 2003/511/EZ od 14. srpnja 2003. o objavi referentnih brojeva općepriznatih standarda za proizvode za izradu elektroničkog potpisa u skladu s Direktivom 1999/93/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 175, 15.7.2003., str. 45.).

2

---

PRILOG

POPIS NORMI IZ ČLANKA 1. STAVKA 1.

| — | ISO/IEC 15408 – Informacijska tehnologija – Sigurnosne tehnike – Kriteriji za ocjenjivanje sigurnosti informacijske tehnologije, dijelovi 1. do 3. kako je navedeno u nastavku:






  — | ISO/IEC 15408 – 1:2009 – Informacijska tehnologija – Sigurnosne tehnike – Kriteriji za ocjenjivanje sigurnosti informacijske tehnologije – Dio 1. ISO 2009, |
| --- | --- | --- |

—

ISO/IEC 15408 – Informacijska tehnologija – Sigurnosne tehnike – Kriteriji za ocjenjivanje sigurnosti informacijske tehnologije, dijelovi 1. do 3. kako je navedeno u nastavku:

—

ISO/IEC 15408 – 1:2009 – Informacijska tehnologija – Sigurnosne tehnike – Kriteriji za ocjenjivanje sigurnosti informacijske tehnologije – Dio 1. ISO 2009,

| — | ISO/IEC 15408 – 2:2008 – Informacijska tehnologija – Sigurnosne tehnike – Kriteriji za ocjenjivanje sigurnosti informacijske tehnologije – Dio 2. ISO 2008, |
| --- | --- |

—

ISO/IEC 15408 – 2:2008 – Informacijska tehnologija – Sigurnosne tehnike – Kriteriji za ocjenjivanje sigurnosti informacijske tehnologije – Dio 2. ISO 2008,

| — | ISO/IEC 15408 – 3:2008 – Informacijska tehnologija – Sigurnosne tehnike – Kriteriji za ocjenjivanje sigurnosti informacijske tehnologije – Dio 3. ISO 2008, |
| --- | --- |

—

ISO/IEC 15408 – 3:2008 – Informacijska tehnologija – Sigurnosne tehnike – Kriteriji za ocjenjivanje sigurnosti informacijske tehnologije – Dio 3. ISO 2008,

i

| — | ISO/IEC 18045:2008: Informacijska tehnologija – Sigurnosne tehnike – Metodologija za evaluaciju sigurnosti informacijske tehnologije,
  i |
| --- | --- |

—

ISO/IEC 18045:2008: Informacijska tehnologija – Sigurnosne tehnike – Metodologija za evaluaciju sigurnosti informacijske tehnologije,

i

| — | EN 419 211 – Profili zaštite sredstava za sigurnu izradu potpisa, dijelovi 1. do 6. – po potrebi – kako je navedeno u nastavku:






  — | EN 419211 – 1:2014 – Profili zaštite sredstava za sigurnu izradu potpisa – Dio 1.: Pregled, |
| --- | --- | --- |

—

EN 419 211 – Profili zaštite sredstava za sigurnu izradu potpisa, dijelovi 1. do 6. – po potrebi – kako je navedeno u nastavku:

—

EN 419211 – 1:2014 – Profili zaštite sredstava za sigurnu izradu potpisa – Dio 1.: Pregled,

| — | EN 419211 – 2:2013 – Profili zaštite sredstava za sigurnu izradu potpisa – Dio 2.: Sredstvo s generiranjem ključa, |
| --- | --- |

—

EN 419211 – 2:2013 – Profili zaštite sredstava za sigurnu izradu potpisa – Dio 2.: Sredstvo s generiranjem ključa,

| — | EN 419211 – 3:2013 – Profili zaštite sredstava za sigurnu izradu potpisa – Dio 3.: Sredstvo s unosom ključa, |
| --- | --- |

—

EN 419211 – 3:2013 – Profili zaštite sredstava za sigurnu izradu potpisa – Dio 3.: Sredstvo s unosom ključa,

| — | EN 419211 – 4:2013 – Profili zaštite sredstava za sigurnu izradu potpisa – Dio 4.: Proširenje za sredstvo s generiranjem ključa pouzdanim kanalom za certificiranje aplikacije za generiranje, |
| --- | --- |

—

EN 419211 – 4:2013 – Profili zaštite sredstava za sigurnu izradu potpisa – Dio 4.: Proširenje za sredstvo s generiranjem ključa pouzdanim kanalom za certificiranje aplikacije za generiranje,

| — | EN 419211 – 5:2013 – Profili zaštite sredstava za sigurnu izradu potpisa – Dio 5.: Proširenje za sredstvo s generiranjem ključa pouzdanim kanalom za komunikaciju s aplikacijom za izradu potpisa, |
| --- | --- |

—

EN 419211 – 5:2013 – Profili zaštite sredstava za sigurnu izradu potpisa – Dio 5.: Proširenje za sredstvo s generiranjem ključa pouzdanim kanalom za komunikaciju s aplikacijom za izradu potpisa,

| — | EN 419211 – 6:2014 – Profili zaštite sredstava za sigurnu izradu potpisa – Dio 6.: Proširenje za sredstvo s unosom ključa pouzdanim kanalom za komunikaciju s aplikacijom za izradu potpisa. |
| --- | --- |

—

EN 419211 – 6:2014 – Profili zaštite sredstava za sigurnu izradu potpisa – Dio 6.: Proširenje za sredstvo s unosom ključa pouzdanim kanalom za komunikaciju s aplikacijom za izradu potpisa.

---

Ispravci

| 26.4.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 109/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 109/43

---

Ispravak Uredbe Komisije (EU) 2016/71 оd 26. siječnja 2016. o izmjeni priloga II., III., i V. Uredbi (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu maksimalnih razina ostataka za 1-metilciklopropen, flonikamid, flutriafol, indoliloctenu kiselinu, indolilbutansku kiselinu, petoksamid, pirimikarb, protiokonazol i teflubenzuron u ili na određenim proizvodima

(
  Službeni list Europske unije L 20 od 27. siječnja 2016.
  )

Na stranici 17., u Prilogu, točki 1. podtočki (b), tekst tablice zamjenjuje se sljedećim tekstom:

„Ostaci pesticida i maksimalne razine ostataka (mg/kg)

| Brojčana oznaka | Skupine i primjeri pojedinačnih proizvoda na koje se odnose maksimalne razine ostataka (MRO) (a) | Flonikamid: zbroj flonikamida, TFNA-e i TFNG-a, izražen kao flonikamid (R) | Flutriafol | Pirimikarb (R ) | Protiokonazol: protiokonazol-destio (zbroj izomera) (F) | Teflubenzuron (F) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) |
| 0100000 | VOĆE, SVJEŽE ili SMRZNUTO; ORAŠASTI PLODOVI | | | | | |
| 0110000 | Agrumi | 0,15 (+) | 0,01 (*) | 3 | 0,01 (*) | 0,01 (*) |
| 0110010 | Grejp | | | | | |
| 0110020 | Naranča | | | | | |
| 0110030 | Limun | | | | | |
| 0110040 | Limeta | | | | | |
| 0110050 | Mandarina | | | | | |
| 0110990 | Ostalo | | | | | |
| 0120000 | Orašasti plodovi | 0,06 (*) | 0,02 (*) | 0,02 (*) | 0,02 (*) | 0,02 (*) |
| 0120010 | Bademi | | | | | |
| 0120020 | Brazilski orasi | | | | | |
| 0120030 | Indijski oraščići | | | | | |
| 0120040 | Kesteni | | | | | |
| 0120050 | Kokosovi orasi | | | | | |
| 0120060 | Lješnjaci | | | | | |
| 0120070 | Makadamije/australski oraščići | | | | | |
| 0120080 | Pekan orasi | | | | | |
| 0120090 | Pinjoli | | | | | |
| 0120100 | Pistacije | | | | | |
| 0120110 | Orasi | | | | | |
| 0120990 | Ostalo | | | | | |
| 0130000 | Jezgričavo voće | 0,3 | 0,4 (+) | | 0,01 (*) | 1 |
| 0130010 | Jabuka | | | 0,5 (+) | | (+) |
| 0130020 | Kruška | | | 0,5 (+) | | |
| 0130030 | Dunja | | | 1,5 (+) | | |
| 0130040 | Mušmula | | | 1 | | |
| 0130050 | Nešpula/japanska mušmula | | | 1 | | |
| 0130990 | Ostalo | | | 0,01 (*) | | |
| 0140000 | Koštuničavo voće | | | | 0,01 (*) | |
| 0140010 | Marelica | 0,03 (*) | 0,01 (*) | 3 | | 0,01 (*) |
| 0140020 | Trešnja (slatka) | 0,4 (+) | 1 | 5 (+) | | 0,01 (*) |
| 0140030 | Breskva | 0,4 | 0,6 | 1,5 (+) | | 0,01 (*) |
| 0140040 | Šljiva | 0,3 (+) | 0,4 | 3 | | 0,1 (*) |
| 0140990 | Ostalo | 0,03 (*) | 0,01 (*) | 0,01 (*) | | 0,01 (*) |
| 0150000 | Bobičasto i sitno voće | 0,03 (*) | | | | 0,01 (*) |
| 0151000 | (a) | grožđe |

Brojčana oznaka

Skupine i primjeri pojedinačnih proizvoda na koje se odnose maksimalne razine ostataka (MRO) (a)

Flonikamid: zbroj flonikamida, TFNA-e i TFNG-a, izražen kao flonikamid (R)

Flutriafol

Pirimikarb (R )

Protiokonazol: protiokonazol-destio (zbroj izomera) (F)

Teflubenzuron (F)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

0100000

VOĆE, SVJEŽE ili SMRZNUTO; ORAŠASTI PLODOVI

0110000

Agrumi

0,15 (+)

0,01 (*)

3

0,01 (*)

0,01 (*)

0110010

Grejp

0110020

Naranča

0110030

Limun

0110040

Limeta

0110050

Mandarina

0110990

Ostalo

0120000

Orašasti plodovi

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0120010

Bademi

0120020

Brazilski orasi

0120030

Indijski oraščići

0120040

Kesteni

0120050

Kokosovi orasi

0120060

Lješnjaci

0120070

Makadamije/australski oraščići

0120080

Pekan orasi

0120090

Pinjoli

0120100

Pistacije

0120110

Orasi

0120990

Ostalo

0130000

Jezgričavo voće

0,3

0,4 (+)

0,01 (*)

1

0130010

Jabuka

0,5 (+)

(+)

0130020

Kruška

0,5 (+)

0130030

Dunja

1,5 (+)

0130040

Mušmula

1

0130050

Nešpula/japanska mušmula

1

0130990

Ostalo

0,01 (*)

0140000

Koštuničavo voće

0,01 (*)

0140010

Marelica

0,03 (*)

0,01 (*)

3

0,01 (*)

0140020

Trešnja (slatka)

0,4 (+)

1

5 (+)

0,01 (*)

0140030

Breskva

0,4

0,6

1,5 (+)

0,01 (*)

0140040

Šljiva

0,3 (+)

0,4

3

0,1 (*)

0140990

Ostalo

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0150000

Bobičasto i sitno voće

0,03 (*)

0,01 (*)

0151000

(a)

0,01 (*)

0,01 (*)

0151010

Stolno grožđe

0,8

0151020

Vinsko grožđe

1,5 (+)

0152000

| (b) | jagode |
| --- | --- |

(b)

0,5 (+)

1,5

0,01 (*)

0153000

| (c) | jagodičasto voće |
| --- | --- |

(c)

0,01 (*)

4 (+)

0,01 (*)

0153010

Kupine

0153020

Ostružnice

0153030

Maline (crvene i žute)

0153990

Ostalo

0154000

| (d) | drugo sitno voće i bobice |
| --- | --- |

(d)

0,01 (*)

1

0154010

Borovnice

0,01 (*)

0154020

Brusnice

0,15

0154030

Ribiz (bijeli, crni i crveni)

0,01 (*)

0154040

Ogrozd (crveni, zeleni i žuti)

0,01 (*)

0154050

Šipak

0,01 (*)

0154060

Dud (bijeli i crni)

0,01 (*)

0154070

Azarola/mediteranska mušmula/mušmulasti glog

0,01 (*)

0154080

Bobice bazge

0,01 (*)

0154990

Ostalo

0,01 (*)

0160000

Razno voće

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0161000

| (a) | s jestivom korom |
| --- | --- |

(a)

0,01 (*)

0161010

Datulja

0161020

Smokva

0161030

Stolna maslina

0161040

Kumkvat

0161050

Karambola

0161060

Kaki/japanska jabuka

0161070

Jamun

0161990

Ostalo

0162000

| (b) | s nejestivom korom, manje |
| --- | --- |

(b)

0,01 (*)

0162010

Kivi (crveni, zeleni i žuti)

0162020

Liči

0162030

Marakuja

0162040

Indijska smokva/plod kaktusa

0162050

Zvjezdasta jabuka

0162060

Virginijski draguni/Virginijski kaki

0162990

Ostalo

0163000

| (c) | s nejestivom korom, veće |
| --- | --- |

(c)

0163010

Avokado

0,01 (*)

0163020

Banana

0,3

0163030

Mango

0,01 (*)

0163040

Papaja

0,01 (*)

0163050

Nar/šipak

0,01 (*)

0163060

Tropska jabuka

0,01 (*)

0163070

Guava

0,01 (*)

0163080

Ananas

0,01 (*)

0163090

Kruhovac

0,01 (*)

0163100

Durian

0,01 (*)

0163110

Bodljikava anona/guanabana

0,01 (*)

0163990

Ostalo

0,01 (*)

0200000

POVRĆE, SVJEŽE ili SMRZNUTO

0210000

Korjenasto i gomoljasto povrće

0,05

0211000

| (a) | krumpir |
| --- | --- |

(a)

0,09

0,01 (*)

0,02 (*)

0,05

0212000

| (b) | tropsko korjenasto i gomoljasto povrće |
| --- | --- |

(b)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0212010

Kasava/manioka

0212020

Slatki krumpir

0212030

Jam

0212040

Maranta

0212990

Ostalo

0213000

| (c) | ostalo korjenasto i gomoljasto povrće osim šećerne repe |
| --- | --- |

(c)

0,03 (*)

0,01 (*)

0213010

Cikla

0,06 (+)

0,1 (+)

0213020

Mrkva

0,01 (*)

0,1 (+)

0213030

Celer korjenaš

0,01 (*)

0,01 (*)

0213040

Hren

0,01 (*)

0,1 (+)

0213050

Čičoka

0,01 (*)

0,01 (*)

0213060

Pastrnjak

0,01 (*)

0,1 (+)

0213070

Korijen peršina

0,01 (*)

0,1 (+)

0213080

Rotkvica

0,01 (*)

0,01 (*)

0213090

Turovac/bijeli korijen

0,01 (*)

0,1 (+)

0213100

Stočna koraba

0,01 (*)

0,1 (+)

0213110

Repa

0,01 (*)

0,1 (+)

0213990

Ostalo

0,01 (*)

0,01 (*)

0220000

Lukovičasto povrće

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0220010

Češnjak

0,1

0,01 (*)

0220020

Luk

0,1

0,05 (+)

0220030

Ljutika

0,01 (*)

0,05 (+)

0220040

Mladi luk i velški luk

0,01 (*)

0,01 (*)

0220990

Ostalo

0,01 (*)

0,01 (*)

0230000

Plodovito povrće

0231000

| (a) | solanacea (pomoćnice) |
| --- | --- |

(a)

0,5

0,01 (*)

1,5

0231010

Rajčica

0,5 (+)

0,6 (+)

(+)

0231020

Paprika

0,3

1

0231030

Patlidžan

0,5 (+)

0,01 (*)

0231040

Bamija

0,03 (*)

0,01 (*)

0231990

Ostalo

0,03 (*)

0,01 (*)

0232000

| (b) | tikvenjače s jestivom korom |
| --- | --- |

(b)

0,5

0,01 (*)

1

0,01 (*)

0232010

Krastavac

0,5

0232020

Mali krastavac za kiseljenje

1,5

0232030

Tikvice

(+)

0,5

0232990

Ostalo

0,5

0233000

| (c) | tikvenjače s nejestivom korom |
| --- | --- |

(c)

0,4 (+)

0,01 (*)

0,01 (*)

0233010

Dinja

0,2 (+)

0,4 (+)

0233020

Bundeva

0,01 (*)

1

0233030

Lubenica

0,2 (+)

0,5 (+)

0233990

Ostalo

0,01 (*)

0,01 (*)

0234000

| (d) | slatki kukuruz |
| --- | --- |

(d)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,05

0,02

0,01 (*)

0239000

| (e) | ostalo plodovito povrće |
| --- | --- |

(e)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0240000

Kupusnjače (uz izuzetak korijena kupusnjača i kultura kupusnjača s mladim listovima)

0,01 (*)

0241000

| (a) | kupusnjače koje cvjetaju |
| --- | --- |

(a)

0,03 (*)

0,5

0,05 (+)

0,01 (*)

0241010

Brokula

0241020

Cvjetača

0241990

Ostalo

0242000

| (b) | glavate kupusnjače |
| --- | --- |

(b)

0242010

Kelj pupčar

0,6

0,6 (+)

0,1 (+)

0,5 (+)

0242020

Glavati kupus

0,03 (*)

0,5

0,09 (+)

0,2 (+)

0242990

Ostalo

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0243000

| (c) | lisnate kupusnjače |
| --- | --- |

(c)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0243010

Pekinški kupus

0,5

0243020

Kelj

0,3 (+)

0243990

Ostalo

0,01 (*)

0244000

| (d) | korabe |
| --- | --- |

(d)

0,03 (*)

0,5

0,01 (*)

0,01 (*)

0250000

Lisnato povrće, začinsko bilje i jestivi cvjetovi

0251000

| (a) | salate i salatno bilje |
| --- | --- |

(a)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0251010

Matovilac

15

0251020

Salata

1,5

0251030

Širokolisna endivija

1 (+)

0251040

Vrtna grbica te ostale klice i izdanci

15

0251050

Barica

15

0251060

Rikola

15

0251070

Crvena gorušica

15

0251080

Kulture s mladim listovima (uključujući vrste roda Brassica)

15

0251990

Ostalo

0,01 (*)

0252000

| (b) | špinat i slični listovi |
| --- | --- |

(b)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,06

0,01 (*)

0,01 (*)

0252010

Špinat

0252020

Tušt

(+)

0252030

Blitva

(+)

0252990

Ostalo

0253000

| (c) | listovi vinove loze i slične vrste |
| --- | --- |

(c)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0254000

| (d) | potočarke |
| --- | --- |

(d)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0255000

| (e) | cikorije |
| --- | --- |

(e)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,05 (+)

0,01 (*)

0,01 (*)

0256000

| (f) | začinsko bilje i jestivi cvatovi |
| --- | --- |

(f)

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0256010

Vrtna krasuljica

0,8

0256020

Vlasac

0,8

0256030

Lišće celera

3

0256040

Peršin

3

0256050

Kadulja

0,8

0256060

Ružmarin

0,8

0256070

Majčina dušica/timijan

0,8

0256080

Bosiljak i jestivi cvatovi

0,8

0256090

Lovor

0,8

0256100

Estragon

0,8

0256990

Ostalo

0,02 (*)

0260000

Mahunarke

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0260010

Grah (s mahunama)

0,03 (*)

1,5 (+)

0260020

Grah (bez mahuna)

0,03 (*)

0,7

0260030

Grašak (s mahunama)

0,03 (*)

1,5 (+)

0260040

Grašak (bez mahuna)

0,7

0,7

0260050

Leća

0,03 (*)

0,7

0260990

Ostalo

0,03 (*)

0,01 (*)

0270000

Stabljičasto povrće

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0270010

Šparoge

0,01 (*)

0,01 (*)

0270020

Karda

0,2 (+)

0,01 (*)

0270030

Trakasti celer

0,15 (+)

0,01 (*)

0270040

Slatki komorač

2

0,01 (*)

0270050

Artičoka

5

0,01 (*)

0270060

Poriluk

0,01 (*)

0,06 (+)

0270070

Rabarbara

2

0,01 (*)

0270080

Mladice bambusa

0,01 (*)

0,01 (*)

0270090

Palmine srčike

0,01 (*)

0,01 (*)

0270990

Ostalo

0,01 (*)

0,01 (*)

0280000

Gljive, mahovine i lišajevi

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0280010

Kultivirane gljive

0280020

Divlje gljive

0280990

Mahovine i lišajevi

0290000

Alge i prokariotski organizmi

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0300000

MAHUNARKE

0,03 (*)

0,01 (*)

0,2

0,01 (*)

0300010

Grah

0,05 (+)

0300020

Leća

1 (+)

0300030

Grašak

1 (+)

0300040

Lupine

1 (+)

0300990

Ostalo

0,01 (*)

0400000

ULJARICE I PLODOVI ULJARICA

0,02 (*)

0401000

Sjeme uljarica

0401010

Sjemenke lana

0,06 (*)

0,02 (*)

0,05 (+)

0,09 (+)

0401020

Kikiriki

0,06 (*)

0,15

0,02 (*)

0,02 (*) (+)

0401030

Sjemenke maka

0,06 (*)

0,02 (*)

0,05

0,09 (+)

0401040

Sjemenke sezama

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401050

Sjemenke suncokreta

0,06 (*)

0,02 (*)

0,1

0,02 (*)

0401060

Sjemenke uljane repice

0,06 (*)

0,5

0,05 (+)

0,15 (+)

0401070

Soja

0,06 (*)

0,4

0,02 (*)

0,2

0401080

Sjemenke gorušice

0,06 (*)

0,5

0,05 (+)

0,09 (+)

0401090

Sjemenke pamuka

0,2

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401100

Bučine sjemenke

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401110

Sjemenke šafranike

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401120

Sjemenke borača

0,06 (*)

0,02 (*)

0,1 (+)

0,02 (*)

0401130

Sjemenke zubastog lanka

0,06 (*)

0,5

0,05

0,04 (+)

0401140

Sjemenke konoplje

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401150

Ricinus

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401990

Ostalo

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0402000

Plodovi uljarica

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0402010

Masline za proizvodnju ulja

0402020

Koštice uljne palme

0402030

Plodovi uljne palme

0402040

Kapok

0402990

Ostalo

0500000

ŽITARICE

0,05

0,01 (*)

0500010

Ječam

0,4

0,15

0,2 (+)

0500020

Heljda i ostale pseudožitarice

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0500030

Kukuruz

0,03 (*)

0,01 (*)

0,1

0500040

Proso

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0500050

Zob

0,4

0,01 (*)

0,05 (+)

0500060

Riža

0,03 (*)

1,5 (+)

0,01 (*)

0500070

Raž

2 (+)

0,15

0,05 (+)

0500080

Sirak

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0500090

Pšenica

2 (+)

0,15

0,1 (+)

0500990

Ostalo

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0600000

ČAJEVI, KAVA, BILJNE INFUZIJE, KAKAO I ROGAČI

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0610000

Čajevi

0,05 (*)

0,05 (*)

0620000

Zrna kave

0,15

0,05 (*)

0630000

Biljne infuzije

0,05 (*)

0631000

| (a) | iz cvjetova |
| --- | --- |

(a)

10 (+)

0631010

Rimska kamilica

0631020

Hibiskus

0631030

Ruža

0631040

Jasmin

0631050

Lipa

0631990

Ostalo

0632000

| (b) | iz listova i začinskog bilja |
| --- | --- |

(b)

10 (+)

0632010

Jagoda

0632020

Rooibos

0632030

Mate čaj/maté

0632990

Ostalo

0633000

| (c) | iz korijena |
| --- | --- |

(c)

0,05 (*)

0633010

Odoljen

0633020

Ginseng

0633990

Ostalo

0639000

| (d) | iz svih drugih dijelova biljke |
| --- | --- |

(d)

0,05 (*)

0640000

Kakao u zrnu

0,05 (*)

0,05 (*)

0650000

Rogač

0,05 (*)

0,05 (*)

0700000

HMELJ

3 (+)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0800000

ZAČINI

0810000

Začini od sjemenki

0,1 (*)

0,05 (*)

5

0,05 (*)

0,05 (*)

0810010

Anis

0810020

Crni kim

0810030

Celer

0810040

Korijandar

0810050

Kumin

0810060

Kopar

0810070

Komorač

0810080

Grozdasta piskavica/grčka djetelina

0810090

Muškatni oraščić

0810990

Ostalo

0820000

Začini od plodova

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0820010

Piment

0820020

Sečuanski papar

0820030

Kim

0820040

Kardamom

0820050

Bobice kleke/borovice

0820060

Papar (bijeli, crni i zeleni)

0820070

Vanilija

0820080

Tamarind/indijska datulja

0820990

Ostalo

0830000

Začini od kore

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0830010

Cimet

0830990

Ostalo

0840000

Začini od korijena i podanaka (rizoma)

0840010

Slatki korijen

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0840020

Đumbir

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0840030

Kurkuma

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0840040

Hren

(+)

(+)

(+)

(+)

(+)

0840990

Ostalo

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0850000

Začini od pupoljaka

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0850010

Klinčić

0850020

Kapari

0850990

Ostalo

0860000

Začini od tučka

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0860010

Šafran

0860990

Ostalo

0870000

Začini od ljuski

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0870010

Muškatni orah

0870990

Ostalo

0900000

BILJKE BOGATE ŠEĆEROM

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0900010

Korijen šećerne repe

0,06

0900020

Šećerna trska

0,01 (*)

0900030

Korijen cikorije

0,01 (*)

0900990

Ostalo

0,01 (*)

1000000

PROIZVODI ŽIVOTINJSKOG PODRIJETLA – KOPNENE ŽIVOTINJE

(+)

1010000

Tkiva

0,05

1011000

| (a) | svinje |
| --- | --- |

(a)

0,05 (+)

1011010

Mišić

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1011020

Masno tkivo

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1011030

Jetra

0,03

0,1 (+)

0,5 (+)

1011040

Bubreg

0,03

0,01 (*)

0,5 (+)

1011050

Jestive iznutrice (koje nisu jetra i bubreg)

0,03

0,01 (*)

0,5 (+)

1011990

Ostalo

0,03

0,01 (*)

0,5 (+)

1012000

| (b) | goveda |
| --- | --- |

(b)

0,05 (+)

1012010

Mišić

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1012020

Masno tkivo

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1012030

Jetra

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1012040

Bubreg

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1012050

Jestive iznutrice (koje nisu jetra i bubreg)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1012990

Ostalo

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1013000

| (c) | ovce |
| --- | --- |

(c)

0,05 (+)

1013010

Mišić

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1013020

Masno tkivo

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1013030

Jetra

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1013040

Bubreg

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1013050

Jestive iznutrice (koje nisu jetra i bubreg)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1013990

Ostalo

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1014000

| (d) | koze |
| --- | --- |

(d)

0,05 (+)

1014010

Mišić

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1014020

Masno tkivo

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1014030

Jetra

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1014040

Bubreg

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1014050

Jestive iznutrice (koje nisu jetra i bubreg)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1014990

Ostalo

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1015000

| (e) | konja |
| --- | --- |

(e)

0,05 (+)

1015010

Mišić

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1015020

Masno tkivo

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1015030

Jetra

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1015040

Bubreg

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1015050

Jestive iznutrice (koje nisu jetra i bubreg)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1015990

Ostalo

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1016000

| (f) | peradi |
| --- | --- |

(f)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1016010

Mišić

0,03

1016020

Masno tkivo

0,03

1016030

Jetra

0,03

1016040

Bubreg

0,02 (*)

1016050

Jestive iznutrice (koje nisu jetra i bubreg)

0,03

1016990

Ostalo

0,03

1017000

| (g) | ostalih kopnenih životinja iz uzgoja |
| --- | --- |

(g)

0,05 (+)

1017010

Mišić

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1017020

Masno tkivo

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1017030

Jetra

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1017040

Bubreg

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1017050

Jestive iznutrice (koje nisu jetra i bubreg)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1017990

Ostalo

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1020000

Mlijeko

0,02 (*)

0,01 (*)

0,05 (+)

0,01 (*) (+)

0,05

1020010

Krava

1020020

Ovca

1020030

Koza

1020040

Kobila

1020990

Ostalo

1030000

Ptičja jaja

0,04

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,05

1030010

Kokoš

1030020

Patka

1030030

Guska

1030040

Prepelica

1030990

Ostalo

1040000

Med i ostali proizvodi pčelarstva

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

1050000

Vodozemci i gmazovi

0,02 (*)

0,01 (*)

0,05

0,01 (*)

0,05

1060000

Kopneni beskralježnjaci

0,02 (*)

0,01 (*)

0,05

0,01 (*)

0,05

1070000

Divlji kopneni kralježnjaci

0,02 (*)

0,01 (*)

0,05

0,01 (*)

0,05”

---

| 26.4.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 109/56 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 109/56

---

Ispravak Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35 od 10. listopada 2014. o dopuni Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II)

(
  Službeni list Europske unije L 12 od 17. siječnja 2015.
  )

Na stranici 4. u sadržaju, u prvom retku, u naslovu odjeljka 2.:

umjesto:

„Pojedinačno izvješće o solventnosti i financijskom stanju”;

treba stajati:

„Jedinstveno izvješće o solventnosti i financijskom stanju”.

Na stranici 9. u uvodnoj izjavi 46.:

umjesto:

„Radi odražavanja prosječnih svojstava obveza životnog osiguranja, modeliranje masovnog rizika isteka u standardnoj formuli za izračun potrebnog solventnog kapitala trebalo bi se temeljiti na pretpostavci da rizik, koji se odnosi na mogućnosti koje društvo za osiguranje cedent ili društvo za reosiguranje cedent iz ugovora o reosiguranju može obavljati, nije značajan za prihvaćanje društva za osiguranje odnosno društva za reosiguranje.”;

treba stajati:

„Radi odražavanja prosječnih svojstava obveza životnog osiguranja, modeliranje rizika masovnog isteka u standardnoj formuli za izračun potrebnog solventnog kapitala trebalo bi se temeljiti na pretpostavci da rizik, koji se odnosi na mogućnosti koje društvo za osiguranje cedent ili društvo za reosiguranje cedent iz ugovora o reosiguranju može obavljati, nije značajan za prihvaćanje društva za osiguranje odnosno društva za reosiguranje.”.

Na stranici 20. u glavi I. poglavlju I. odjeljku 1. članku 1. stavku 4.:

umjesto:

„
  ‚obveza osiguranja troškova liječenja’ znači obveza osiguranja koja pokriva liječenje ili financijsku naknadu iz točke 3. podtočke i.;”;

treba stajati:

„
  ‚obveza osiguranja medicinskih troškova’ znači obveza osiguranja koja pokriva liječenje ili financijsku naknadu iz točke 3. podtočke i.;”.

Na stranici 21. u glavi I. poglavlju I. odjeljku 1. članku 1. stavku 11.:

umjesto:

„
  ‚zaračunate premije’ znači premije koje se potražuju od društva za osiguranje ili društva za reosiguranje tijekom određenog razdoblja neovisno o tome odnose li se te premije u cijelosti ili djelomično na pokriće osiguranja ili reosiguranja koje se pruža u različitom razdoblju;”;

treba stajati:

„
  ‚zaračunate premije’ znači premije koje društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje potražuje tijekom određenog razdoblja neovisno o tome odnose li se te premije u cijelosti ili djelomično na pokriće osiguranja ili reosiguranja koje se pruža u različitom razdoblju;”.

Na stranici 39. u glavi I. poglavlju III. odjeljku 3. pododjeljku 6. članku 41. stavku 2., u prvoj rečenici:

umjesto:

„Iznosi koji se mogu naplatiti od subjekata posebne namjene, iznosi koji se mogu naplatiti na temelju osiguranja od ograničenog rizika iz članka 210. Direktive 2009/138/EZ te iznosi koji se mogu naplatiti na temelju drugih ugovora o reosiguranju računaju se zasebno.”;

treba stajati:

„Iznosi koji se mogu naplatiti od subjekata posebne namjene, iznosi koji se mogu naplatiti na temelju reosiguranja ograničenog rizika iz članka 210. Direktive 2009/138/EZ te iznosi koji se mogu naplatiti na temelju drugih ugovora o reosiguranju računaju se zasebno.”.

Na stranici 50. u glavi I. poglavlju IV. odjeljku 2. članku 70. stavku 1. točki (b):

umjesto:

„predvidive dividende, prihodi i troškovi;”;

treba stajati:

„predvidive dividende, raspodjele i naknade;”.

Na stranici 54. u glavi I. poglavlju IV. odjeljku 2. članku 72. prvom stavku točki (a) podtočki iii.:

umjesto:

„uplaćeni podređeni računi članova uzajamnog društva;”;

treba stajati:

„podređeni računi članova uzajamnog društva;”.

Na stranici 56. u glavi I. poglavlju IV. odjeljku 2. članku 76. prvom stavku točki (a) podtočki i.:

umjesto:

„uplaćeni podređeni računi članova uzajamnog društva;”;

treba stajati:

„podređeni računi članova uzajamnog društva;”.

Na stranici 90. u glavi I. poglavlju V. odjeljku 3. članku 142. stavku 1. točki (c):

umjesto:

„potrebnog kapitala za masovni rizik isteka.”;

treba stajati:

„potrebnog kapitala za rizik masovnog isteka.”.

Na stranici 90. u glavi I. poglavlju V. odjeljku 3. članku 142. stavku 6.:

umjesto:

„Potrebni kapital za masovni rizik isteka jednak je gubitku osnovnih vlastitih sredstava društva za osiguranje ili društva za reosiguranje koji bi nastao zbog spoja sljedećih istodobnih događaja:”;

treba stajati:

„Potrebni kapital za rizik masovnog isteka jednak je gubitku osnovnih vlastitih sredstava društva za osiguranje ili društva za reosiguranje koji bi nastao zbog spoja sljedećih istodobnih događaja:”.

Na stranici 100. u glavi I. poglavlju V. odjeljku 4. članku 159. stavku 1. točki (c):

umjesto:

„potrebnog kapitala za masovni rizik isteka SLT zdravstvenog osiguranja.”;

treba stajati:

„potrebnog kapitala za rizik masovnog isteka SLT zdravstvenog osiguranja.”.

Na stranici 101. u glavi I. poglavlju V. odjeljku 4. članku 159. stavku 6.:

umjesto:

„Potrebni kapital za masovni rizik isteka SLT zdravstvenog osiguranja jednak je gubitku osnovnih vlastitih sredstava društva za osiguranje ili društva za reosiguranje koji bi nastao zbog spoja sljedećih istodobnih događaja:”;

treba stajati:

„Potrebni kapital za rizik masovnog isteka SLT zdravstvenog osiguranja jednak je gubitku osnovnih vlastitih sredstava društva za osiguranje ili društva za reosiguranje koji bi nastao zbog spoja sljedećih istodobnih događaja:”.

Na stranici 155. u glavi I. poglavlju VII. članku 248. stavku 1. točki (a):

umjesto:

„
  MCRcombined
  označava minimalni potrebni kapital za kombinirano osiguranje;”;

treba stajati:

„
  MCRcombined
  označava kombinirani minimalni potrebni kapital;”.

Na stranici 155. u glavi I. poglavlju VII. članku 248. stavku 2.:

umjesto:

„Minimalni potrebni kapital za kombinirano osiguranje jednak je sljedećem:”;

treba stajati:

„Kombinirani minimalni potrebni kapital jednak je sljedećem:”.

Na stranici 156. u glavi I. poglavlju VII. članku 249. stavku 1. točki (a):

umjesto:

„
  MCR(linear,nl) označava linearnu sastavnicu formule za obveze neživotnog osiguranja i reosiguranja;”;

treba stajati:

„
  MCR(linear,nl) označava sastavnicu linearne formule za obveze neživotnog osiguranja i reosiguranja;”.

Na stranici 156. u glavi I. poglavlju VII. članku 249. stavku 1. točki (b):

umjesto:

„
  MCR(linear,l) označava linearnu sastavnicu formule za obveze životnog osiguranja i reosiguranja.”;

treba stajati:

„
  MCR(linear,l) označava sastavnicu linearne formule za obveze životnog osiguranja i reosiguranja.”.

Na stranici 156. u glavi I. poglavlju VII. u naslovu članka 250.:

umjesto:

„Linearna sastavnica formule za obveze neživotnog osiguranja i reosiguranja”;

treba stajati:

„Sastavnica linearne formule za obveze neživotnog osiguranja i reosiguranja”.

Na stranici 156. u glavi I. poglavlju VII. članku 250. stavku 1.:

umjesto:

„Linearna sastavnica formule za obveze neživotnog osiguranja i reosiguranja jednaka je sljedećem:”;

treba stajati:

„Sastavnica linearne formule za obveze neživotnog osiguranja i reosiguranja jednaka je sljedećem:”.

Na stranici 156. u glavi I. poglavlju VII. u naslovu članka 251.:

umjesto:

„Linearna sastavnica formule za obveze životnog osiguranja i reosiguranja”;

treba stajati:

„Sastavnica linearne formule za obveze životnog osiguranja i reosiguranja”.

Na stranici 156. u glavi I. poglavlju VII. članku 251. stavku 1.:

umjesto:

„Linearna sastavnica formule za obveze životnog osiguranja i reosiguranja jednaka je sljedećem:”;

treba stajati:

„Sastavnica linearne formule za obveze životnog osiguranja i reosiguranja jednaka je sljedećem:”.

Na stranici 157. u glavi I. poglavlju VII. članku 252. stavku 2. točki (a):

umjesto:

„
  NMCR(combined ,nl)
  označava pretpostavljeni minimalni potrebni kapital za kombinirano neživotno osiguranje;”;

treba stajati:

„
  NMCR(combined ,nl)
  označava pretpostavljeni kombinirani minimalni potrebni kapital za neživotno osiguranje;”.

Na stranici 157. u glavi I. poglavlju VII. članku 252. stavku 3.:

umjesto:

„Pretpostavljeni minimalni potrebni kapital za kombinirano neživotno osiguranje jednak je sljedećem:”;

treba stajati:

„Pretpostavljeni kombinirani minimalni potrebni kapital za neživotno osiguranje jednak je sljedećem:”.

Na stranici 158. u glavi I. poglavlju VII. članku 252. stavku 3. točki (b):

umjesto:

„
  NSCRnl
  označava pretpostavljeni potrebni solventni kapital za neživotno djelatnosti neživotnog osiguranja ili reosiguranja;”;

treba stajati:

„
  NSCRnl
  označava pretpostavljeni potrebni solventni kapital za djelatnosti neživotnog osiguranja ili reosiguranja;”.

Na stranici 158. u glavi I. poglavlju VII. članku 252. stavku 4. točki (a):

umjesto:

„
  MCR(nl,nl)
  označava linearnu sastavnicu formule za obveze neživotnog osiguranja i reosiguranja povezane s djelatnosti neživotnog osiguranja ili reosiguranja;”;

treba stajati:

„
  MCR(nl,nl)
  označava sastavnicu linearne formule za obveze neživotnog osiguranja i reosiguranja povezane s djelatnosti neživotnog osiguranja ili reosiguranja;”.

Na stranici 158. u glavi I. poglavlju VII. članku 252. stavku 4. točki (b):

umjesto:

„
  MCR(l,nl)
  označava linearnu sastavnicu formule za obveze životnog osiguranja i reosiguranja povezane s djelatnosti neživotnog osiguranja ili reosiguranja.”;

treba stajati:

„
  MCR(l,nl)
  označava sastavnicu linearne formule za obveze životnog osiguranja i reosiguranja povezane s djelatnosti neživotnog osiguranja ili reosiguranja;”.

Na stranici 158. u glavi I. poglavlju VII. članku 252. stavku 7. točki (a):

umjesto:

„
  NMCR(combined ,l)
  označava pretpostavljeni minimalni potrebni kapital za kombinirano životno osiguranje;”;

treba stajati:

„
  NMCR(combined ,l)
  označava pretpostavljeni kombinirani minimalni potrebni kapital za životno osiguranje;”.

Na stranici 158. u glavi I. poglavlju VII. članku 252. stavku 8.:

umjesto:

„Pretpostavljeni minimalni potrebni kapital za kombinirano životno osiguranje jednak je sljedećem:”;

treba stajati:

„Pretpostavljeni kombinirani minimalni potrebni kapital za životno osiguranje jednak je sljedećem:”.

Na stranici 159. u glavi I. poglavlju VII. članku 252. stavku 9. točki (a):

umjesto:

„
  MCR(nl,l)
  označava linearnu sastavnicu formule za obveze neživotnog osiguranja i reosiguranja povezane životnog osiguranja ili reosiguranja;”;

treba stajati:

„
  MCR(nl,l)
  označava sastavnicu linearne formule za obveze neživotnog osiguranja i reosiguranja povezane s djelatnosti životnog osiguranja ili reosiguranja;”.

Na stranici 159. u glavi I. poglavlju VII. članku 252. stavku 9. točki (b):

umjesto:

„
  MCR(l,l)
  označava linearnu sastavnicu formule za obveze životnog osiguranja i reosiguranja povezane s djelatnosti životnog osiguranja ili reosiguranja.”;

treba stajati:

„
  MCR(l,l)
  označava sastavnicu linearne formule za obveze životnog osiguranja i reosiguranja povezane s djelatnosti životnog osiguranja ili reosiguranja;”.

Na stranici 213. u glavi II. poglavlju IV. odjeljku 2. članku 357. stavku 2. točki (a):

umjesto:

„izvješće o solventnosti i financijskom stanju, osim ako je nadzornik grupe odobrio u skladu s člankom 256. stavkom 2. Direktive 2009/138/EZ uključivanje društava kćeri iz grupe u pojedinačno izvješće o solventnosti i financijskom stanju;”;

treba stajati:

„izvješće o solventnosti i financijskom stanju, osim ako je nadzornik grupe odobrio u skladu s člankom 256. stavkom 2. Direktive 2009/138/EZ uključivanje društava kćeri iz grupe u jedinstveno izvješće o solventnosti i financijskom stanju;”.

Na stranici 216. u glavi II. poglavlju V. u naslovu odjeljka 2.:

umjesto:

„

  Pojedinačno izvješće o solventnosti i financijskom stanju

  ”;

treba stajati:

„

  Jedinstveno izvješće o solventnosti i financijskom stanju

  ”.

Na stranici 216. u glavi II. poglavlju V. odjeljku 2. članku 365. stavku 1.:

umjesto:

„Ako sudjelujuća društva za osiguranje i društva za reosiguranje, osigurateljni holdinzi ili mješoviti financijski holdinzi objavljuju pojedinačno izvješće o solventnosti i financijskom stanju, primjenjuju se zahtjevi iz ovog odjeljka.”;

treba stajati:

„Ako sudjelujuća društva za osiguranje i društva za reosiguranje, osigurateljni holdinzi ili mješoviti financijski holdinzi objavljuju jedinstveno izvješće o solventnosti i financijskom stanju, primjenjuju se zahtjevi iz ovog odjeljka.”.

Na stranici 216. u glavi II. poglavlju V. odjeljku 2. članku 365. stavku 2.:

umjesto:

„Pojedinačno izvješće o solventnosti i financijskom stanju zasebno sadržava informacije koje je potrebno objaviti na razini grupe u skladu s člankom 256. stavkom 1. Direktive 2009/138/EZ te informacije koje je potrebno objaviti u skladu s člancima 51., 53., 54. i 55. te Direktive za svako društvo kćer obuhvaćeno tim izvješćem.”;

treba stajati:

„Jedinstveno izvješće o solventnosti i financijskom stanju zasebno sadržava informacije koje je potrebno objaviti na razini grupe u skladu s člankom 256. stavkom 1. Direktive 2009/138/EZ te informacije koje je potrebno objaviti u skladu s člancima 51., 53., 54. i 55. te Direktive za svako društvo kćer obuhvaćeno tim izvješćem.”.

Na stranici 216. u glavi II. poglavlju V. odjeljku 2. članku 365. stavku 3. u prvoj rečenici:

umjesto:

„Informacije na razini grupe i informacije od svakog društva kćeri obuhvaćenog izvješćem slijede strukturu iz Priloga XX.”;

treba stajati:

„Informacije na razini grupe i informacije o svakom društvu kćeri obuhvaćenom izvješćem slijede strukturu iz Priloga XX.”.

Na stranici 216. u glavi II. poglavlju V. odjeljku 2. članku 366. stavku 1.:

umjesto:

„Sudjelujuća društva za osiguranje i društva za reosiguranje, osigurateljni holdinzi ili mješoviti financijski holdinzi objavljuju svoje pojedinačno izvješće o solventnosti i financijskom stanju na jeziku ili jezicima koje je odredio nadzornik grupe.”;

treba stajati:

„Sudjelujuća društva za osiguranje i društva za reosiguranje, osigurateljni holdinzi ili mješoviti financijski holdinzi objavljuju svoje jedinstveno izvješće o solventnosti i financijskom stanju na jeziku ili jezicima koje je odredio nadzornik grupe.”.

Na stranici 216. u glavi II. poglavlju V. odjeljku 2. članku 368. u prvoj rečenici:

umjesto:

„Članak 300. ove Uredbe primjenjuje se na rokove za objavljivanje pojedinačnog izvješća o solventnosti i financijskom stanju sudjelujućih društava za osiguranje i društava za reosiguranje, osigurateljnih holdinga i mješovitih financijskih holdinga.”;

treba stajati:

„Članak 300. ove Uredbe primjenjuje se na rokove za objavljivanje jedinstvenog izvješća o solventnosti i financijskom stanju sudjelujućih društava za osiguranje i društava za reosiguranje, osigurateljnih holdinga i mješovitih financijskih holdinga.”.

Na stranici 217. u glavi II. poglavlju V. odjeljku 2. članku 369. stavku 1. u prvoj rečenici:

umjesto:

„Ako sudjelujuća društva za osiguranje i društva za reosiguranje, osigurateljni holdinzi ili mješoviti financijski holdinzi moraju objavljivati informacije o prirodi i učincima svakog značajnog događaja koji bitno utječe na relevantnost njihova pojedinačnog izvješća o solventnosti i financijskom stanju, oni osiguravaju ažuriranu verziju tog izvješća.”;

treba stajati:

„Ako sudjelujuća društva za osiguranje i društva za reosiguranje, osigurateljni holdinzi ili mješoviti financijski holdinzi moraju objavljivati informacije o prirodi i učincima svakog značajnog događaja koji bitno utječe na relevantnost njihova jedinstvenog izvješća o solventnosti i financijskom stanju, oni osiguravaju ažuriranu verziju tog izvješća.”.

Na stranici 217. u glavi II. poglavlju V. odjeljku 2. članku 369. stavku 2. u prvoj rečenici:

umjesto:

„Ne dovodeći u pitanje zahtjeve za trenutačno objavljivanje iz članka 54. stavka 1. Direktive 2009/138/EZ, svaka ažurirana verzija pojedinačnog izvješća o solventnosti i financijskom stanju objavljuje se što je prije moguće nakon nekog važnijeg događaja iz stavka 1. ovog članka.”;

treba stajati:

„Ne dovodeći u pitanje zahtjeve za trenutačno objavljivanje iz članka 54. stavka 1. Direktive 2009/138/EZ, svaka ažurirana verzija jedinstvenog izvješća o solventnosti i financijskom stanju objavljuje se što je prije moguće nakon nekog važnijeg događaja iz stavka 1. ovog članka.”.

Na stranici 217. u glavi II. poglavlju V. odjeljku 2. članku 370. stavku 1.:

umjesto:

„Ako sudjelujuća društva za osiguranje i društva za reosiguranje, osigurateljni holdinzi ili mješoviti financijski holdinzi objavljuju pojedinačno izvješće o solventnosti i financijskom stanju samo u odnosu na neka svoja društva kćeri, primjenjuju se sve sljedeće obveze:”;

treba stajati:

„Ako sudjelujuća društva za osiguranje i društva za reosiguranje, osigurateljni holdinzi ili mješoviti financijski holdinzi objavljuju jedinstveno izvješće o solventnosti i financijskom stanju samo u odnosu na neka svoja društva kćeri, primjenjuju se sve sljedeće obveze:”.

Na stranici 217. u glavi II. poglavlju V. odjeljku 2. članku 370. stavku 1. točki (a):

umjesto:

„druga društva za osiguranje i društva za reosiguranje koja su društva kćeri tog sudjelujućeg društva za osiguranje ili društva za reosiguranje, osigurateljnog holdinga ili mješovitog financijskog holdinga uključuju u svoje izvješće o solventnosti i financijskom stanju upućivanje na objavljeno pojedinačno izvješće o solventnosti i financijskom stanju;”;

treba stajati:

„druga društva za osiguranje i društva za reosiguranje koja su društva kćeri tog sudjelujućeg društva za osiguranje ili društva za reosiguranje, osigurateljnog holdinga ili mješovitog financijskog holdinga uključuju u svoje izvješće o solventnosti i financijskom stanju upućivanje na objavljeno jedinstveno izvješće o solventnosti i financijskom stanju;”.

Na stranici 217. u glavi II. poglavlju V. odjeljku 2. članku 370. stavku 1. točki (b):

umjesto:

„pojedinačno izvješće o solventnosti i financijskom stanju objavljeno u skladu s člankom 256. stavkom 2. Direktive 2009/138/EZ uključuje isto i upućivanje na izvješće o solventnosti i financijskom stanju tih drugih društava za osiguranje i društava za reosiguranje.”;

treba stajati:

„jedinstveno izvješće o solventnosti i financijskom stanju objavljeno u skladu s člankom 256. stavkom 2. Direktive 2009/138/EZ uključuje isto i upućivanje na izvješće o solventnosti i financijskom stanju tih drugih društava za osiguranje i društava za reosiguranje.”.

Na stranici 217. u glavi II. poglavlju V. odjeljku 2. članku 370. stavku 2.:

umjesto:

„Ako sudjelujuća društva za osiguranje i društva za reosiguranje, osigurateljni holdinzi ili mješoviti financijski holdinzi ne dostave pojedinačno izvješće o solventnosti i financijskom stanju, društva za osiguranje i društva za reosiguranje koja su društva kćeri tog sudjelujućeg društva za osiguranje ili društva za reosiguranje, osigurateljnog holdinga ili mješovitog financijskog holdinga navode u svom izvješću o solventnosti i financijskom stanju upućivanje na izvješća solventnosti i financijskog stanja grupe objavljena u skladu s člankom 256. stavkom 1. Direktive 2009/138/EZ.”;

treba stajati:

„Ako sudjelujuća društva za osiguranje i društva za reosiguranje, osigurateljni holdinzi ili mješoviti financijski holdinzi ne dostave jedinstveno izvješće o solventnosti i financijskom stanju, društva za osiguranje i društva za reosiguranje koja su društva kćeri tog sudjelujućeg društva za osiguranje ili društva za reosiguranje, osigurateljnog holdinga ili mješovitog financijskog holdinga navode u svom izvješću o solventnosti i financijskom stanju upućivanje na izvješća solventnosti i financijskog stanja grupe objavljena u skladu s člankom 256. stavkom 1. Direktive 2009/138/EZ.”.

---