# Euroopan unionin L 192/2016

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 192 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 59. vuosikerta16. heinäkuu 2016 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 192

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

59. vuosikerta16. heinäkuu 2016

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1157, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2016, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 964/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse rahoitusvälineitä koskevista vakioehdoista ja -edellytyksistä yhteissijoitusvälineen ja kaupunkikehitysrahaston tapauksessa | 1 |
| | * | Komission asetus (EU) 2016/1158, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2016, asetuksen (EU) N:o 452/2014 muuttamisesta kolmansien maiden lentotoiminnan harjoittajille annettua hyväksyntää ja siihen liittyviä ehtoja koskevien mallien poistamiseksi (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1159, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2016, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, yritysten Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited tuottaman natriumsyklamaatin tuonnissa | 23 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1160, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2016, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen | 49 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1161, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 71 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2016/1162, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2016, luottamuksellisten tietojen luovuttamisesta rikostutkinnan yhteydessä (EKP/2016/19) | 73 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätös N:o 3/2016, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016, AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteen III tarkistamisesta [2016/1163] | 77 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1157, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2016, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 964/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse rahoitusvälineitä koskevista vakioehdoista ja -edellytyksistä yhteissijoitusvälineen ja kaupunkikehitysrahaston tapauksessa

1

*

Komission asetus (EU) 2016/1158, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2016, asetuksen (EU) N:o 452/2014 muuttamisesta kolmansien maiden lentotoiminnan harjoittajille annettua hyväksyntää ja siihen liittyviä ehtoja koskevien mallien poistamiseksi (
  1
  )

1

21

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1159, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2016, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, yritysten Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited tuottaman natriumsyklamaatin tuonnissa

23

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1160, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2016, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

49

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1161, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

71

PÄÄTÖKSET

*

Euroopan keskuspankin päätös (EU) 2016/1162, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2016, luottamuksellisten tietojen luovuttamisesta rikostutkinnan yhteydessä (EKP/2016/19)

73

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätös N:o 3/2016, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016, AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteen III tarkistamisesta [2016/1163]

77

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 16.7.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 192/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/1157,

annettu 11 päivänä heinäkuuta 2016,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 964/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse rahoitusvälineitä koskevista vakioehdoista ja -edellytyksistä yhteissijoitusvälineen ja kaupunkikehitysrahaston tapauksessa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1) ja erityisesti sen 38 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kansallisella, alueellisella, valtioiden välisellä tai rajat ylittävällä tasolla perustettujen ja hallintoviranomaisen toimesta tai sen vastuulla asetuksen (EU) N:o 1303/2013 38 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti hallinnoitavien rahoitusvälineiden käytön helpottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 964/2014 (2) vahvistettiin vakioehtoja ja -edellytyksiä koskevat säännöt kolmen rahoitusvälineen eli riskinjakolainan, rajatun portfoliovakuuden ja kunnostuslainan osalta. |
| --- | --- |

(1)

Kansallisella, alueellisella, valtioiden välisellä tai rajat ylittävällä tasolla perustettujen ja hallintoviranomaisen toimesta tai sen vastuulla asetuksen (EU) N:o 1303/2013 38 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti hallinnoitavien rahoitusvälineiden käytön helpottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 964/2014 (2) vahvistettiin vakioehtoja ja -edellytyksiä koskevat säännöt kolmen rahoitusvälineen eli riskinjakolainan, rajatun portfoliovakuuden ja kunnostuslainan osalta.

| (2) | Jotta voitaisiin entisestään helpottaa Euroopan rakenne- ja investointirahastojen varojen ohjaamista loppukäyttäjille, on tarpeen vahvistaa vakioehtoja ja -edellytyksiä koskevat säännöt myös kahden muun rahoitusvälineen eli yhteissijoitusvälineen ja kaupunkikehitysrahaston osalta. |
| --- | --- |

(2)

Jotta voitaisiin entisestään helpottaa Euroopan rakenne- ja investointirahastojen varojen ohjaamista loppukäyttäjille, on tarpeen vahvistaa vakioehtoja ja -edellytyksiä koskevat säännöt myös kahden muun rahoitusvälineen eli yhteissijoitusvälineen ja kaupunkikehitysrahaston osalta.

| (3) | Yhteissijoitusväline on sopiva rahoitusväline, kun halutaan tukea eri kehitysvaiheissa olevien pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) toiminnan kehittämistä. Yhteissijoitusvälineiden avulla olisi kehitettävä paikallisia pääomamarkkinoita ja houkuteltava uusia pääomasijoituksia pk-yrityksiin yksityisten sijoittajien kanssa solmittavien kumppanuuksien puitteissa. |
| --- | --- |

(3)

Yhteissijoitusväline on sopiva rahoitusväline, kun halutaan tukea eri kehitysvaiheissa olevien pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) toiminnan kehittämistä. Yhteissijoitusvälineiden avulla olisi kehitettävä paikallisia pääomamarkkinoita ja houkuteltava uusia pääomasijoituksia pk-yrityksiin yksityisten sijoittajien kanssa solmittavien kumppanuuksien puitteissa.

| (4) | Kaupunkikehitysrahasto on sopiva rahoitusväline, kun halutaan puuttua taloudellisten, ympäristö- ja sosiaalisten ongelmien korkeaan keskittymiseen perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaisilla, aluetukikartassa nimetyillä tukialueilla sijaitseville kaupunkialueille. Kaupunkikehitysrahastoja olisi käytettävä lisäämään yksityisten sijoittajien yhteissijoituksia kaupunkialueiden kehityshankkeiden toteutuksen tukemiseksi, ja niillä olisi pyrittävä puuttumaan markkinoiden toimintapuutteisiin tukemalla kestävää kaupunkikehitystä koskevia strategioita tilanteessa, jossa rahoitusta on saatavilla rajoitetusti tai jossa sijoittajilla on suhteellisen vähän kiinnostusta tukea kaupunkialueiden kehityshankkeita. |
| --- | --- |

(4)

Kaupunkikehitysrahasto on sopiva rahoitusväline, kun halutaan puuttua taloudellisten, ympäristö- ja sosiaalisten ongelmien korkeaan keskittymiseen perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaisilla, aluetukikartassa nimetyillä tukialueilla sijaitseville kaupunkialueille. Kaupunkikehitysrahastoja olisi käytettävä lisäämään yksityisten sijoittajien yhteissijoituksia kaupunkialueiden kehityshankkeiden toteutuksen tukemiseksi, ja niillä olisi pyrittävä puuttumaan markkinoiden toimintapuutteisiin tukemalla kestävää kaupunkikehitystä koskevia strategioita tilanteessa, jossa rahoitusta on saatavilla rajoitetusti tai jossa sijoittajilla on suhteellisen vähän kiinnostusta tukea kaupunkialueiden kehityshankkeita.

| (5) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 964/2014 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 964/2014 olisi muutettava.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yhteensovittamisesta vastaavan komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yhteensovittamisesta vastaavan komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 964/2014 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artikla seuraavasti:

  ”1 artikla
  Kohde
  Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat seuraaviin rahoitusvälineisiin sovellettavia vakioehtoja ja -edellytyksiä:






  a) | riskinjakolaina; |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat seuraaviin rahoitusvälineisiin sovellettavia vakioehtoja ja -edellytyksiä:

a)

riskinjakolaina;

| b) | rajattu portfoliovakuus; |
| --- | --- |

b)

rajattu portfoliovakuus;

| c) | kunnostuslaina; |
| --- | --- |

c)

kunnostuslaina;

| d) | yhteissijoitusväline; |
| --- | --- |

d)

yhteissijoitusväline;

| e) | kaupunkikehitysrahasto.” |
| --- | --- |

e)

kaupunkikehitysrahasto.”

| 2) | Korvataan 3 artiklan otsikko seuraavasti:
  ”3 artikla
  Avustukset vakioehtojen ja -edellytysten mukaisesti”. |
| --- | --- |

2)

Korvataan 3 artiklan otsikko seuraavasti:

”3 artikla

Avustukset vakioehtojen ja -edellytysten mukaisesti”.

| 3) | Lisätään 8 a ja 8 b artikla seuraavasti:

  ”8 a artikla
  Yhteissijoitusväline

  1.   Yhteissijoitusväline on rahoituksen välittäjän hallinnoima pääomasijoitusrahasto, joka sijoittaa Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastojen) ohjelmasta saatavia rahoitusosuuksia pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yrityksiin). Yhteissijoitusväline houkuttelee lisäsijoituksia pk-yrityksiin yksityisten yhteissijoittajien kanssa tapauskohtaisesti solmittavien kumppanuuksien kautta.


  2.   Yhteissijoitusvälineen on vastattava liitteessä V esitettyjä ehtoja ja edellytyksiä.



  8 b artikla
  Kaupunkikehitysrahasto

  1.   Kaupunkikehitysrahasto on rahoituksen välittäjän perustama ja hallinnoima lainarahasto, johon osoitetaan rahoitusosuuksia ERI-rahastojen ohjelmasta ja johon rahoituksen välittäjä ja yhteissijoittajat osallistuvat vähintään 30 prosentin osarahoitusosuudella. Kaupunkikehitysrahasto rahoittaa ja tukee kaupunkialueiden kehittämishankkeiden toteuttamista tukialueilla, jotka on nimetty 1 päivän heinäkuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliselle kaudelle hyväksytyssä aluetukikartassa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti, ja hankkii yhteissijoituksia yksityisistä lähteistä.


  2.   Kaupunkikehitysrahaston on vastattava liitteessä VI esitettyjä ehtoja ja edellytyksiä.” |
| --- | --- |

3)

Lisätään 8 a ja 8 b artikla seuraavasti:

”8 a artikla

Yhteissijoitusväline

1.   Yhteissijoitusväline on rahoituksen välittäjän hallinnoima pääomasijoitusrahasto, joka sijoittaa Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastojen) ohjelmasta saatavia rahoitusosuuksia pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yrityksiin). Yhteissijoitusväline houkuttelee lisäsijoituksia pk-yrityksiin yksityisten yhteissijoittajien kanssa tapauskohtaisesti solmittavien kumppanuuksien kautta.

2.   Yhteissijoitusvälineen on vastattava liitteessä V esitettyjä ehtoja ja edellytyksiä.

8 b artikla

Kaupunkikehitysrahasto

1.   Kaupunkikehitysrahasto on rahoituksen välittäjän perustama ja hallinnoima lainarahasto, johon osoitetaan rahoitusosuuksia ERI-rahastojen ohjelmasta ja johon rahoituksen välittäjä ja yhteissijoittajat osallistuvat vähintään 30 prosentin osarahoitusosuudella. Kaupunkikehitysrahasto rahoittaa ja tukee kaupunkialueiden kehittämishankkeiden toteuttamista tukialueilla, jotka on nimetty 1 päivän heinäkuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliselle kaudelle hyväksytyssä aluetukikartassa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti, ja hankkii yhteissijoituksia yksityisistä lähteistä.

2.   Kaupunkikehitysrahaston on vastattava liitteessä VI esitettyjä ehtoja ja edellytyksiä.”

| 4) | Lisätään liitteet V ja VI tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

4)

Lisätään liitteet V ja VI tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä heinäkuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 964/2014, annettu 11 päivänä syyskuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 soveltamissäännöistä rahoitusvälineitä koskevien vakioehtojen ja -edellytysten osalta (EUVL L 271, 12.9.2014, s. 16).

2

---

LIITE

”LIITE V

YHTEISSIJOITUSVÄLINE

Kaavioesitys yhteissijoitusvälineen toimintaperiaatteesta

Osuus (90 % – 60 % – 40 %) + väh. 1 % rahoituksen välittäjä

Osuus väh. (10 % – 40 % – 60 %) *

Bisnesenkelit ym.

Yritykset ja pankit

Pk-yritys 1

Toimenpideohjelman yksityinen rahoitusosuus ja/tai yksityinen rahoitusosuus (yhteissijoittajat)

- %-osuuteen sisältyy rahoituksen välittäjän 1 %:n vähimmäisosuus

Riskipääoma-rahastot

Tuotot/tappiot

Yksityinen

Pk-yritys 2

Pk-yritys X

Tuotot/tappiot

Tuotot/tappiot

Rahoitusosuus

Rahoituksen välittäjän rahoitusosuus

Ohjelmasta osoitettu rahoitusosuus

Ohjelmasta osoitettu rahoitusosuus

Pk-yrityssalkku

Rahoituksen välittäjän hallinnoima yhteisijoitusväline

Yhteissijoitusvälinettä koskevat ehdot ja edellytykset

| Rahoitusvälineen rakenne | Yhteissijoitusväline tekee pääomasijoituksia pk-yrityksiin ERI-rahaston ohjelmasta osoitettavia rahoitusosuuksia, rahoituksen välittäjän omia varoja ja yksityisten yhteissijoittajien varoja hyödyntäen.
  Rahoituksen välittäjän on oltava yksityinen taho, joka tekee kaikki sijoitus- ja divestointipäätökset ammattimaiselta rahastonhoitajalta edellytetyllä huolellisuudella ja vilpittömässä mielessä. Rahoituksen välittäjän on oltava taloudellisesti ja oikeudellisesti riippumaton hallintoviranomaisesta ja rahasto-osuusrahastosta.
  Yksityiset yhteissijoittajat ovat yksityisiä elimiä, joiden on oltava oikeudellisesti riippumattomia rahoituksen välittäjästä.
  Yhteissijoitusvälinettä on tarkoitus käyttää sellaisen toimen yhteydessä, joka sisältyy ERI-rahastoista rahoitettavassa ohjelmassa määriteltyyn ja asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan mukaisessa ennakkoarvioinnissa tarkoitettuun toimintalinjaan. |
| --- | --- |
| Välineen tavoitteet | Välineen tavoitteena on






  1) | sijoittaa siemen-, käynnistys- ja laajentamisvaiheessa oleviin pk-yrityksiin tai olemassa olevien yritysten uusien hankkeiden toteuttamiseen, uusille markkinoille pääsemiseen tai uusiin kehitystoimiin tekemällä yhteissijoitussopimuksia (kumppanuuteen perustuva lähestymistapa) yhteissijoittajien kanssa tapauskohtaisesti. Tällaiset sijoitukset on tehtävä komission asetuksen (EU) N:o 651/2014 (*1) säännöksiä noudattaen. |

Rahoitusvälineen rakenne

Yhteissijoitusväline tekee pääomasijoituksia pk-yrityksiin ERI-rahaston ohjelmasta osoitettavia rahoitusosuuksia, rahoituksen välittäjän omia varoja ja yksityisten yhteissijoittajien varoja hyödyntäen.

Rahoituksen välittäjän on oltava yksityinen taho, joka tekee kaikki sijoitus- ja divestointipäätökset ammattimaiselta rahastonhoitajalta edellytetyllä huolellisuudella ja vilpittömässä mielessä. Rahoituksen välittäjän on oltava taloudellisesti ja oikeudellisesti riippumaton hallintoviranomaisesta ja rahasto-osuusrahastosta.

Yksityiset yhteissijoittajat ovat yksityisiä elimiä, joiden on oltava oikeudellisesti riippumattomia rahoituksen välittäjästä.

Yhteissijoitusvälinettä on tarkoitus käyttää sellaisen toimen yhteydessä, joka sisältyy ERI-rahastoista rahoitettavassa ohjelmassa määriteltyyn ja asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan mukaisessa ennakkoarvioinnissa tarkoitettuun toimintalinjaan.

Välineen tavoitteet

Välineen tavoitteena on

1)

sijoittaa siemen-, käynnistys- ja laajentamisvaiheessa oleviin pk-yrityksiin tai olemassa olevien yritysten uusien hankkeiden toteuttamiseen, uusille markkinoille pääsemiseen tai uusiin kehitystoimiin tekemällä yhteissijoitussopimuksia (kumppanuuteen perustuva lähestymistapa) yhteissijoittajien kanssa tapauskohtaisesti. Tällaiset sijoitukset on tehtävä komission asetuksen (EU) N:o 651/2014 (*1) säännöksiä noudattaen.

| 2) | tarjota lisää pääomaa pk-yritysten sijoitusvolyymien lisäämiseksi. |
| --- | --- |

2)

tarjota lisää pääomaa pk-yritysten sijoitusvolyymien lisäämiseksi.

Näihin tavoitteisiin sovelletaan seuraavia edellytyksiä.

ERI-rahaston ohjelmasta osoitettava rahoitusosuus yhteissijoitusvälineeseen ei saa syrjäyttää rahoitusta, jota on saatavilla muilta julkisilta tai yksityisiltä sijoittajilta.

Yhteissijoitusvälineellä rahoitettava määrä ja sen rahoitusosuudet vahvistetaan sen perusteella, mitä tarvitaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan mukaisessa rahoitusvälineen ennakkoarvioinnissa todetun pääomavajeen poistamiseksi.

ERI-rahaston ohjelmasta tarjotaan rahoitusta yhteissijoitusvälineeseen pk-yrityksiin tehtävistä sijoituksista koostuvan salkun perustamista varten. Yhteissijoitusväline tekee yhteistyötä rahoituksen välittäjän ja yhteissijoittajien kanssa tapauskohtaisesti.

Jos järjestelyyn sisältyy rahasto-osuusrahasto, rahasto siirtää ERI-rahaston ohjelmasta myönnetyn rahoitusosuuden yhteissijoitusvälinettä hallinnoivalle rahoituksen välittäjälle.

ERI-rahaston ohjelmasta osoitettavan rahoitusosuuden lisäksi rahasto-osuusrahasto voi tarjota omia varojaan. Jos rahasto-osuusrahastosta myönnetyt varat ovat peräisin valtion varoista, on noudatettava valtiontukisääntöjä. Jos rahasto-osuusrahaston varoihin on yhdistetty muita valtion varoja, on noudatettava myös asetuksen (EU) N:o 651/2014 21 artiklan säännöksiä.

Mahdollinen valtiontuki

Yhteissijoitusvälineen sijoitukset toteutetaan valtiontukea sisältävänä välineenä. Ne katsotaan sisämarkkinoille soveltuviksi eikä niistä tarvitse tehdä tapauskohtaista ilmoitusta, jos asetuksen (EU) N:o 651/2014 21 artiklassa säädetyt sisämarkkinoille soveltuvuuden edellytykset täyttyvät.

Valtiontuen olemassaoloa on arvioitava rahasto-osuusrahaston, rahoituksen välittäjän, yksityisten sijoittajien ja loppukäyttäjien tasolla.

Yksityisen rahoituksen yhteenlasketun osuuden on pk-yrityksen tasolla saavutettava tapauskohtaisesti vähintään seuraavat kynnysarvot:

| a) | 10 prosenttia tukikelpoisille yrityksille myönnetystä riskirahoituksesta ennen yritysten toteuttamaa ensimyyntiä markkinoilla; |
| --- | --- |

a)

10 prosenttia tukikelpoisille yrityksille myönnetystä riskirahoituksesta ennen yritysten toteuttamaa ensimyyntiä markkinoilla;

| b) | 40 prosenttia tukikelpoisille yrityksille myönnetystä riskirahoituksesta, kun yritykset ovat toimineet markkinoilla alle seitsemän vuoden ajan ensimyynnistä markkinoilla; |
| --- | --- |

b)

40 prosenttia tukikelpoisille yrityksille myönnetystä riskirahoituksesta, kun yritykset ovat toimineet markkinoilla alle seitsemän vuoden ajan ensimyynnistä markkinoilla;

| c) | 60 prosenttia joko riskirahoituksesta tukikelpoisille yrityksille, joiden tarvitsema ensimmäinen riskirahoitussijoitus on uusille tuote- tai maantieteellisille markkinoille tuloa koskevan liiketoimintasuunnitelman perusteella yli 50 prosenttia niiden keskimääräisestä vuotuisesta liikevaihdosta edeltävien viiden vuoden aikana, tai riskirahoituksesta, joka myönnetään tukikelpoisiin yrityksiin tehtäviin lisäsijoituksiin, kun ensimyynnistä markkinoilla on yli seitsemän vuotta. |
| --- | --- |

c)

60 prosenttia joko riskirahoituksesta tukikelpoisille yrityksille, joiden tarvitsema ensimmäinen riskirahoitussijoitus on uusille tuote- tai maantieteellisille markkinoille tuloa koskevan liiketoimintasuunnitelman perusteella yli 50 prosenttia niiden keskimääräisestä vuotuisesta liikevaihdosta edeltävien viiden vuoden aikana, tai riskirahoituksesta, joka myönnetään tukikelpoisiin yrityksiin tehtäviin lisäsijoituksiin, kun ensimyynnistä markkinoilla on yli seitsemän vuotta.

Yksityisellä rahoituksella tarkoitetaan tässä yksityisten elinten tekemiä sijoituksia.

Yhteissijoitusvälineen tapauksessa tuki on sallittua loppukäyttäjien tasolla, jos

| a) | tuki yksityisille yhteissijoittajille on sallittua; |
| --- | --- |

a)

tuki yksityisille yhteissijoittajille on sallittua;

| b) | rahoituksen välittäjää johdetaan liiketaloudellisin perustein ja sen rahoituspäätökset ovat riippumattomia ja perustuvat tuotto-odotuksiin; |
| --- | --- |

b)

rahoituksen välittäjää johdetaan liiketaloudellisin perustein ja sen rahoituspäätökset ovat riippumattomia ja perustuvat tuotto-odotuksiin;

| c) | yksityisen rahoitusosuuden määrää koskevat ehdot täyttyvät asetuksen (EU) N:o 651/2014 21 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

yksityisen rahoitusosuuden määrää koskevat ehdot täyttyvät asetuksen (EU) N:o 651/2014 21 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

Kustannukset, jotka liittyvät sijoitushankkeiden kehittämiseen, due diligence -prosessiin ja loppukäyttäjien seurantaan, katetaan yhteissijoitusvälinettä hallinnoivan rahoituksen välittäjän hallintokustannuksista ja -palkkioista.

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta tuettaviin toimiin sovelletaan yleisiä valtiontukisääntöjä.

Sijoituspolitiikka

a)   Hallintoviranomaisen tai rahasto-osuusrahaston suorittamat maksut yhteissijoitusvälineeseen

Sen jälkeen kun hallintoviranomainen tai rahasto-osuusrahasto ja rahoituksen välittäjä ovat allekirjoittaneet rahoitussopimuksen, hallintoviranomainen tai rahasto-osuusrahasto siirtää ohjelmasta osoitettavat rahoitusosuudet yhteissijoitusvälineeseen. Siirrettävän määrän on katettava sijoituksista ja hallintokustannuksista ja -palkkioista aiheutuvat tarpeet. Siirrot tehdään erissä.

Tavoitteena oleva sijoitusvolyymi vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan mukaisessa ennakkoarvioinnissa.

Yhteissijoitusvälinettä koskevaan sijoituspolitiikkaan on kuuluttava selkeä irtautumisstrategia. Tämä strategia on esitettävä rahoitussopimuksessa.

b)   Yhteissijoitusvälineestä tukikelpoisille pk-yrityksille suoritettavat maksut

Yhteissijoitusväline tekee yhteissijoituksia rahoituksen välittäjän ja muiden yksityisten sijoittajien kanssa ennalta määrätyn ajanjakson kuluessa.

Valitun rahoituksen välittäjän on hankittava tapauskohtaisesti vähintään yksi prosentti lisärahoitusta rahoituksen välittäjältä tai siihen sidoksissa olevalta sijoitusvälineeltä etujen yhteensovittamisen varmistamiseksi sekä lisärahoitusta yhteissijoittajilta eli yksityisiltä sijoittajilta.

Sijoituspäätösten on perustuttava tuotto-odotuksiin. Jotta sijoitusten voidaan katsoa perustuvan tuotto-odotuksiin, niiden on täytettävä seuraavat edellytykset:

| i) | rahoituksen välittäjä on perustettu sovellettavan lainsäädännön mukaisesti ja sen toteuttamalla due diligence -prosessilla varmistetaan liiketaloudellisesti järkevä sijoituspolitiikka, mukaan lukien asianmukaiset riskienhajautusperiaatteet, joilla pyritään taloudelliseen kannattavuuteen ja tehokkuuteen sijoitussalkun koon ja maantieteellisen kattavuuden suhteen; |
| --- | --- |

i)

rahoituksen välittäjä on perustettu sovellettavan lainsäädännön mukaisesti ja sen toteuttamalla due diligence -prosessilla varmistetaan liiketaloudellisesti järkevä sijoituspolitiikka, mukaan lukien asianmukaiset riskienhajautusperiaatteet, joilla pyritään taloudelliseen kannattavuuteen ja tehokkuuteen sijoitussalkun koon ja maantieteellisen kattavuuden suhteen;

| ii) | tukikelpoisiin pk-yrityksiin tehtävät sijoitukset perustuvat toteuttamiskelpoiseen liiketoimintasuunnitelmaan, joka sisältää yksityiskohtaiset tiedot tuotteesta, myynnistä ja kannattavuuden kehityksestä ja jossa sijoitusten kannattavuutta arvioidaan ennakolta; |
| --- | --- |

ii)

tukikelpoisiin pk-yrityksiin tehtävät sijoitukset perustuvat toteuttamiskelpoiseen liiketoimintasuunnitelmaan, joka sisältää yksityiskohtaiset tiedot tuotteesta, myynnistä ja kannattavuuden kehityksestä ja jossa sijoitusten kannattavuutta arvioidaan ennakolta;

| iii) | kunkin sijoituksen osalta on tehty selkeä ja realistinen irtautumisstrategia. |
| --- | --- |

iii)

kunkin sijoituksen osalta on tehty selkeä ja realistinen irtautumisstrategia.

Rahoituksen välittäjän on noudatettava johdonmukaista sijoituspolitiikkaa, joka vastaa alalla sovellettavia standardeja ja on hallintoviranomaisen taloudellisten etujen ja toimintapoliittisten tavoitteiden mukainen.

c)   Yhteissijoittajien suorittamat maksut tukikelpoisille pk-yrityksille

Rahoituksen välittäjän on kartoitettava, seulottava ja arvioitava loppukäyttäjiin mahdollisesti tehtävät yhteissijoitukset ja mahdolliset yhteissijoittajat. Rahoituksen välittäjän on suoritettava due diligence -arviointi tapauskohtaisesti. Due diligence -prosessissa arvioidaan erilaisia keskeisiä tekijöitä, kuten liiketoimintasuunnitelmaa, sijoituksen kannattavuutta ja irtautumisstrategiaa. Liiketoimintasuunnitelmassa on esitettävä yksityiskohtaiset tiedot tuotteesta, myynnistä ja kannattavuuden kehityksestä.

Tukikelpoisten pk-yritysten yksityisen rahoituksen osuuden on vastattava asetuksen (EU) N:o 651/2014 21 artiklan säädettyä vähimmäisarvoa.

Rahoituksen välittäjän ja yhteissijoittajien välisessä yhteissijoitussopimuksessa on vahvistettava loppukäyttäjiin tehtäviä sijoituksia koskevat ehdot ja edellytykset ja sen osalta on noudatettava komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 821/2014 (*2) 1 artiklan 3 kohtaa, jos kyseistä säännöstä sovelletaan.

Rahastosta rahoitusvälineeseen osoitettava rahoitusosuus: määrä ja osuus (tuotteen yksityiskohtaiset tiedot)

Yhteissijoitusväline tarjoaa pääomaa julkisesti noteeraamattomille pk-yrityksille, jotka täyttävät vähintään yhden seuraavista edellytyksistä:

| a) | pk-yritykset eivät ole harjoittaneet toimintaa millään markkinoilla; |
| --- | --- |

a)

pk-yritykset eivät ole harjoittaneet toimintaa millään markkinoilla;

| b) | pk-yritykset ovat toimineet markkinoilla alle seitsemän vuoden ajan ensimyynnistä markkinoilla; |
| --- | --- |

b)

pk-yritykset ovat toimineet markkinoilla alle seitsemän vuoden ajan ensimyynnistä markkinoilla;

| c) | pk-yritysten tarvitsema ensimmäinen riskirahoitussijoitus on uusille tuote- tai maantieteellisille markkinoille tuloa koskevan liiketoimintasuunnitelman perusteella yli 50 prosenttia niiden keskimääräisestä vuotuisesta liikevaihdosta edeltävien viiden vuoden aikana; |
| --- | --- |

c)

pk-yritysten tarvitsema ensimmäinen riskirahoitussijoitus on uusille tuote- tai maantieteellisille markkinoille tuloa koskevan liiketoimintasuunnitelman perusteella yli 50 prosenttia niiden keskimääräisestä vuotuisesta liikevaihdosta edeltävien viiden vuoden aikana;

| d) | pk-yritykset tarvitsevat tukikelpoisiin yrityksiin tehtäviä lisäsijoituksia, myös siinä tapauksessa, että ensimyynnistä markkinoilla on yli seitsemän vuotta. |
| --- | --- |

d)

pk-yritykset tarvitsevat tukikelpoisiin yrityksiin tehtäviä lisäsijoituksia, myös siinä tapauksessa, että ensimyynnistä markkinoilla on yli seitsemän vuotta.

Yksittäisen yhteissijoituksen määrää ja rahoitusosuuksia määritettäessä on otettava huomioon ainakin seuraavat tekijät:

| a) | yhteissijoitusvälineen koko ja painopisteet; |
| --- | --- |

a)

yhteissijoitusvälineen koko ja painopisteet;

| b) | yhteissijoittajien osallistuminen; |
| --- | --- |

b)

yhteissijoittajien osallistuminen;

| c) | yhteissijoitusvälineen odotettu katalyyttinen vaikutus; asetuksen (EU) N:o 651/2014 21 artiklan 10 kohdassa vahvistettujen rajojen noudattaminen. |
| --- | --- |

c)

yhteissijoitusvälineen odotettu katalyyttinen vaikutus; asetuksen (EU) N:o 651/2014 21 artiklan 10 kohdassa vahvistettujen rajojen noudattaminen.

Sijoituksista saadut määrät, jotka palautetaan yhteissijoitusvälineeseen rahoitussopimuksessa määrätyn sijoitusajanjakson aikana, on käytettävä uudelleen asetuksen (EU) N:o 1303/2013 44 ja 45 artiklan mukaisesti.

Yksityisille sijoittajille maksettava erityiskorvaus, jonka yksinomaisena tarkoituksena on epäsymmetrinen voitonjako, vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 44 artiklan 1 kohdan ja asetuksen (EU) N:o 651/2014 21 artiklan 13 kohdan b alakohdan mukaisesti.

Ohjelmasta rahoitusvälineeseen osoitettava rahoitusosuus (toimet)

Yhteissijoitusvälineestä rahoitettavan kohdesalkun on sisällettävä loppukäyttäjien hyväksi tehtäviä sijoituksia.

Salkkuun sisällyttämistä koskevat kriteerit määräytyvät unionin lainsäädännön, ERI-rahaston ohjelman sääntöjen ja kansallisten tukikelpoisuussääntöjen sekä rahoituksen välittäjän soveltaman käytännön mukaisesti. Rahoituksen välittäjän on esitettävä perusteltu arvio salkun riskiprofiilista.

Yhteissijoitukset loppukäyttäjiin on tehtävä sovituksi ajaksi ennen irtautumista sijoituspolitiikan mukaisesti.

Hallintoviranomaisen vastuu

Hallintoviranomaisen vastuu rahoitusvälineen osalta määräytyy komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 (*3) 6 artiklan mukaisesti.

Yhteissijoitusvälineen purkamisen yhteydessä rahoituksen välittäjän on tehtävä perusteellinen arviointi välineeseen kohdistuvien vaateiden riskistä ja varmistettava, että sulkutileillä pidetään riittävästi varoja tällaisten vaateiden varalta.

Kesto

Yhteissijoitusvälineen ohjeellinen kesto on kymmenen vuotta, ja sitä voidaan pidentää hallintoviranomaisen suostumuksella.

Rahoitusvälineen sijoitusajanjaksoa määritettäessä on varmistettava, että asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklassa tarkoitettu ohjelmasta osoitettava rahoitusosuus käytetään loppukäyttäjiin tehtäviin sijoituksiin viimeistään 31. joulukuuta 2023.

Joulukuun 31 päivän 2020 jälkeen tehtyjen sijoitusten osalta on arvioitava, ovatko ne kyseisen ajankohdan jälkeen voimaan tulevien valtiontukisääntöjen mukaisia.

Sijoitukset ja riskinjako rahoituksen välittäjän tasolla (etujen yhteensovittaminen)

Hallintoviranomaisen ja rahoituksen välittäjän edut sovitetaan yhteen seuraavasti:

| — | Delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 12 ja 13 artiklassa tarkoitetut suoriteperusteiset palkkiot. |
| --- | --- |

—

Delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 12 ja 13 artiklassa tarkoitetut suoriteperusteiset palkkiot.

| — | Rahoituksen välittäjän korvaus, joka vastaa yleistä markkinakorvausta vastaavassa tilanteessa, mahdollinen voitonjako-osuus mukaan luettuna. |
| --- | --- |

—

Rahoituksen välittäjän korvaus, joka vastaa yleistä markkinakorvausta vastaavassa tilanteessa, mahdollinen voitonjako-osuus mukaan luettuna.

| — | Yksityisten yhteissijoittajien osarahoitusosuus, jonka on vastattava asetuksen (EU) N:o 651/2014 21 artiklan 10 kohdan mukaista vähimmäistasoa. |
| --- | --- |

—

Yksityisten yhteissijoittajien osarahoitusosuus, jonka on vastattava asetuksen (EU) N:o 651/2014 21 artiklan 10 kohdan mukaista vähimmäistasoa.

| — | Rahoituksen välittäjän omista varoistaan tapauskohtaisesti rahoittama vähintään yhden prosentin suuruinen osarahoitusosuus, jota koskevat samat ehdot kuin yhteissijoitusvälinettä; rahoituksen välittäjän tämän lisäksi tekemiä yhteissijoituksia koskevat samat ehdot kuin yhteissijoitusvälinettä. |
| --- | --- |

—

Rahoituksen välittäjän omista varoistaan tapauskohtaisesti rahoittama vähintään yhden prosentin suuruinen osarahoitusosuus, jota koskevat samat ehdot kuin yhteissijoitusvälinettä; rahoituksen välittäjän tämän lisäksi tekemiä yhteissijoituksia koskevat samat ehdot kuin yhteissijoitusvälinettä.

| — | Muiden yhteissijoittajien osarahoitusosuus, jota koskevat samat ehdot ja edellytykset kuin yhteissijoitusvälinettä, paitsi jos asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetun ennakkoarvioinnin perusteella katsotaan että julkisten ja yksityisten sijoittajien välillä on noudatettava epäsymmetristä voitonjakoa; tällaiset järjestelyt on tehtävä asetuksen (EU) N:o 651/2014 21 artiklan 13 kohdan b alakohdan säännöksiä noudattaen. |
| --- | --- |

—

Muiden yhteissijoittajien osarahoitusosuus, jota koskevat samat ehdot ja edellytykset kuin yhteissijoitusvälinettä, paitsi jos asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetun ennakkoarvioinnin perusteella katsotaan että julkisten ja yksityisten sijoittajien välillä on noudatettava epäsymmetristä voitonjakoa; tällaiset järjestelyt on tehtävä asetuksen (EU) N:o 651/2014 21 artiklan 13 kohdan b alakohdan säännöksiä noudattaen.

| — | Rahoituksen välittäjä ei saa osallistua samantyyppisiin loppukäyttäjiin kohdennetun uuden sijoitusvälineen puitteissa tapahtuvaan sijoitustoimintaan ennen kuin joko 75 prosenttia yhteissijoitusvälineeseen sidotuista varoista on sijoitettu ja loppujen 25 prosentin sijoittamisesta on sovittu tai yhteissijoitusvälineen sijoitusajanjakso on päättynyt, jos tämä ajankohta on aikaisempi. |
| --- | --- |

—

Rahoituksen välittäjä ei saa osallistua samantyyppisiin loppukäyttäjiin kohdennetun uuden sijoitusvälineen puitteissa tapahtuvaan sijoitustoimintaan ennen kuin joko 75 prosenttia yhteissijoitusvälineeseen sidotuista varoista on sijoitettu ja loppujen 25 prosentin sijoittamisesta on sovittu tai yhteissijoitusvälineen sijoitusajanjakso on päättynyt, jos tämä ajankohta on aikaisempi.

Rahoituksen välittäjän, yhteissijoittajien ja sijoituskohteiden välisten eturistiriitojen välttämiseksi on vahvistettava menettelyt, ennen kuin valittu rahoituksen välittäjä tekee mitään sijoituksia loppukäyttäjään.

Tukikelpoiset rahoituksen välittäjät ja yhteissijoittajat

Valitun rahoituksen välittäjän (yhteissijoitusvälineen rahastonhoitajan) on oltava jäsenvaltioihin sijoittautunut yksityinen elin, joka toimii kansainvälisellä, kansallisella tai alueellisella tasolla. Kyseisellä elimellä on oltava lailliset valtuudet tarjota pääomaa jäsenvaltioihin sijoittautuneille yrityksille. Se voi olla rahoituslaitos tai muu laitos, jolla on lupa tarjota rahoitusvälineitä.

Yksityiset elimet katsotaan omalla riskillään ja omin varoin sijoittavien yksityisten tai julkisten sijoittajien omistamiksi yksityisiksi oikeushenkilöiksi.

Hallintoviranomaisen ja rahasto-osuusrahaston on noudatettava unionin lainsäädäntöä rahoituksen välittäjiä valitessaan. Rahoituksenvälittäjät on valittava avoimin, läpinäkyvin ja syrjimättömin perustein. Rahoituksen välittäjien valinnan yhteydessä on vahvistettava asianmukaiset riskinjakojärjestelyt mahdollisen erityiskorvauksen osalta ja määritettävä mahdollinen voitonjako-osuus.

Rahoituksen välittäjän on valintansa yhteydessä esitettävä yhteissijoittajien arvioinnissa sovellettavat edellytykset ja perusteet. Niiden on oltava selkeitä ja potentiaalisten yhteissijoittajien saatavilla. Rahoituksen välittäjän on noudatettava syrjimätöntä lähestymistapaa yhteissijoittajia etsiessään ja tehdessään sijoituksia näiden kanssa. Yhteissijoittajia koskeva arviointi voidaan tarkastaa jälkikäteen. Rahoituksen välittäjiä on johdettava liiketaloudellisin perustein. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos asetuksen (EU) N:o 651/2014 21 artiklan 15 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

Yhteissijoitusväline pyrkii saamaan mukaan parhaita käytäntöjä noudattavia yhteissijoittajia. Niiden on oltava pitkäaikaisia yksityisiä sijoittajia, jotka sijoittavat omia varoja, mukaan lukien riskipääomarahastot, bisnesenkelit, varakkaat yksityishenkilöt, perheiden sijoituksia hoitavat yritykset (family offices) ja yritykset, joilla on todistetusti asiantuntemusta ja toimintakykyä.

Yhteissijoittajina pidetään kaikkia sijoittajia, jotka rahoituksen välittäjän perustellun arvion mukaan toimivat markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaisissa olosuhteissa vapaassa markkinataloudessa, siitä riippumatta, millainen oikeudellinen muoto tai omistusrakenne niillä on.

Yhteissijoittajien ja rahoituksen välittäjän on oltava riippumattomia sijoitettavien varojen loppukäyttäjästä, paitsi jos kyse on sellaisiin loppukäyttäjiin tehtävistä lisäsijoituksista, jotka jo kuuluvat yhteissijoitusvälineen piiriin.

Loppukäyttäjien tukikelpoisuus

Loppukäyttäjien tukikelpoisuus määräytyy EU:n ja jäsenvaltioiden lainsäädännön, asianomaisen ERI-rahaston ohjelman ja rahoitussopimuksen mukaisesti sekä asetuksen (EU) N:o 651/2014 21 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun edellytyksen perusteella. Loppukäyttäjän on täytettävä seuraavat tukikelpoisuuskriteerit sijoituksesta tehtävän sopimuksen allekirjoitushetkellä:

| a) | loppukäyttäjä on mikroyritys, pienyritys tai keskisuuri yritys (pk-yritys) (mukaan lukien yksityisyrittäjät / itsenäiset ammatinharjoittajat) komission suosituksen 2003/361/EY mukaisesti (*4); |
| --- | --- |

a)

loppukäyttäjä on mikroyritys, pienyritys tai keskisuuri yritys (pk-yritys) (mukaan lukien yksityisyrittäjät / itsenäiset ammatinharjoittajat) komission suosituksen 2003/361/EY mukaisesti (*4);

| b) | loppukäyttäjä ei kuulu asetuksen (EU) N:o 651/2014 1 artiklan 2–5 kohdassa tarkoitettujen poikkeusten soveltamisalaan; |
| --- | --- |

b)

loppukäyttäjä ei kuulu asetuksen (EU) N:o 651/2014 1 artiklan 2–5 kohdassa tarkoitettujen poikkeusten soveltamisalaan;

| c) | loppukäyttäjä ei toimi yhdellä tai useammalla rajoitetulla alalla (*5); |
| --- | --- |

c)

loppukäyttäjä ei toimi yhdellä tai useammalla rajoitetulla alalla (*5);

| d) | loppukäyttäjä ei ole asetuksen (EU) N:o 651/2014 2 artiklan 18 kohdassa määritelty vaikeuksissa oleva yritys; |
| --- | --- |

d)

loppukäyttäjä ei ole asetuksen (EU) N:o 651/2014 2 artiklan 18 kohdassa määritelty vaikeuksissa oleva yritys;

| e) | loppukäyttäjä ei ole laiminlyönyt rahoituksen välittäjän tai jonkin muun rahoituslaitoksen myöntämää toista lainaa tai leasing-järjestelyä rahoituksen välittäjän sisäisten suuntaviivojen ja tavanomaisen luottopolitiikan mukaisten tarkastusten perusteella; |
| --- | --- |

e)

loppukäyttäjä ei ole laiminlyönyt rahoituksen välittäjän tai jonkin muun rahoituslaitoksen myöntämää toista lainaa tai leasing-järjestelyä rahoituksen välittäjän sisäisten suuntaviivojen ja tavanomaisen luottopolitiikan mukaisten tarkastusten perusteella;

| f) | loppukäyttäjä on sijoittautunut ja toimii asianomaisella ERI-rahaston ohjelman soveltamisalaan kuuluvalla alueella/toiminta-alueella; |
| --- | --- |

f)

loppukäyttäjä on sijoittautunut ja toimii asianomaisella ERI-rahaston ohjelman soveltamisalaan kuuluvalla alueella/toiminta-alueella;

| g) | valtiontukinäkökohtiin liittyvistä syistä investointeja ei tehdä julkisesti noteerattuihin yhtiöihin (vaihtoehtoisella kauppapaikalla noteerattuja pk-yrityksiä ei katsota tämän välineen yhteydessä julkisesti noteeratuiksi); |
| --- | --- |

g)

valtiontukinäkökohtiin liittyvistä syistä investointeja ei tehdä julkisesti noteerattuihin yhtiöihin (vaihtoehtoisella kauppapaikalla noteerattuja pk-yrityksiä ei katsota tämän välineen yhteydessä julkisesti noteeratuiksi);

| h) | loppukäyttäjä ei saa sijoituksia jälkirahoituksena (toimivan johdon ja ulkopuolisen ryhmän yritysostot mukaan lukien); |
| --- | --- |

h)

loppukäyttäjä ei saa sijoituksia jälkirahoituksena (toimivan johdon ja ulkopuolisen ryhmän yritysostot mukaan lukien);

| i) | jos loppukäyttäjä on kalastus- ja vesiviljelyalalla toimiva pk-yritys, se noudattaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 (*6) 10 ja 11 artiklan säännöksiä. |
| --- | --- |

i)

jos loppukäyttäjä on kalastus- ja vesiviljelyalalla toimiva pk-yritys, se noudattaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 (*6) 10 ja 11 artiklan säännöksiä.

Tuotteen ominaisuudet loppukäyttäjien kannalta

Yhteissijoitusvälineellä rahoitettava määrä ja sen rahoitusosuudet vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ennakkoarvioinnin tulosten perusteella, ja niiden on oltava asetuksen (EU) N:o 651/2014 mukaisia.

Rahoituksen välittäjä tekee pk-yrityksiin oman pääoman ehtoisia tai oman pääoman luonteisia sijoituksia, jotka yhteisrahoitetaan ohjelmasta osoitettavalla julkisella rahoitusosuudella, rahoituksen välittäjän omalla rahoitusosuudella ja yhteissijoittajien rahoitusosuuksilla (yksityinen rahoitusosuus voidaan sisällyttää ERI-rahastojen yhteisrahoitukseen ohjelman yksityisenä rahoitusosuutena) rahoituksen välittäjän ja yhteissijoittajien välillä allekirjoitetun yhteissijoitussopimuksen mukaisesti. Näillä yhteissijoitusvälineestä tehtävillä sijoituksilla on pyrittävä edistämään ERI-rahaston ohjelman tavoitteita.

Julkisia ja yksityisiä varoja yhdistämällä toteutettujen sijoitusten kokonaismäärä (eli yksi tai useampi sijoituskierros ja lisäsijoitukset) voi olla enintään 15 000 000  euroa tukikelpoista loppukäyttäjää kohti, kuten asetuksen (EU) N:o 651/2014 21 artiklan 9 kohdassa säädetään. Laskettaessa sijoitusten sallittua kokonaismäärää tukikelpoista loppukäyttäjää kohti otetaan huomioon myös muiden riskirahoitustoimenpiteiden puitteissa tehdyt riskirahoitussijoitukset.

Raportointi ja tulostavoitteet

Rahoituksen välittäjän on toimitettava hallintoviranomaiselle tai rahasto-osuusrahastolle vakiomuodossa tietyt perustiedot vähintään neljännesvuosittain.

Raportissa on esitettävä kaikki keskeiset seikat, joita hallintoviranomainen tarvitsee asetuksen (EU) N:o 1303/2013 46 artiklan säännösten noudattamiseksi.

Myös jäsenvaltioiden on noudatettava asetuksen (EU) N:o 651/2014 mukaisia raportointi- ja avoimuusvelvoitteitaan.

Indikaattoreiden on vastattava rahoitusvälineen rahoitukseen osallistuvan ERI-rahaston ohjelman asianomaisen prioriteetin erityistavoitteita sekä ennakkoarvioinnissa eriteltyjä odotettavissa olevia tuloksia. Ne on mitattava ja niistä on raportoitava vähintään neljännesvuosittain yhteissijoitusvälineen osalta, ja niiden on vastattava vähintään asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 asetettuja vaatimuksia. ERI-rahaston ohjelmaan sisältyvän toimintalinjan yhteisten indikaattoreiden lisäksi sovelletaan seuraavia indikaattoreita:

| a) | pk-yrityksiin sijoitettu määrä (eriteltynä); |
| --- | --- |

a)

pk-yrityksiin sijoitettu määrä (eriteltynä);

| b) | rahoitusta saaneiden pk-yritysten lukumäärä; |
| --- | --- |

b)

rahoitusta saaneiden pk-yritysten lukumäärä;

| c) | rahoitettujen sijoitusten arvo; |
| --- | --- |

c)

rahoitettujen sijoitusten arvo;

| d) | sijoituksista aiheutuneet tuotot tai tappiot (tarvittaessa); |
| --- | --- |

d)

sijoituksista aiheutuneet tuotot tai tappiot (tarvittaessa);

| e) | tukea saavien pk-yritysten työntekijöiden määrä sijoitusta tehtäessä ja työntekijöiden määrä irtautumishetkellä. |
| --- | --- |

e)

tukea saavien pk-yritysten työntekijöiden määrä sijoitusta tehtäessä ja työntekijöiden määrä irtautumishetkellä.

Ohjelmasta osoitettavasta rahoitusosuudesta saatavan taloudellisen hyödyn arvioiminen

Ohjelmasta rahoitusvälineeseen osoitettavan julkisen rahoitusosuuden kautta myönnettävä rahoitustuki on siirrettävä loppukäyttäjille. Tämä periaate on otettava huomioon hallintoviranomaisen tai rahasto-osuusrahaston ja rahoituksen välittäjän välillä tehtävässä rahoitussopimuksessa.

”LIITE VI

KAUPUNKIKEHITYSRAHASTO

Kaavioesitys kaupunkikehitysrahaston toimintaperiaatteesta

Kaupunkikehitysrahaston lainoista koostuva uusi salkku

Rahoituksen välittäjän hallinnoima kaupunkikehitysrahasto

Kaupunkihanke X

Kaupunkihank-keisiin markkinakorkoa edullisemmin myönnetyt lainat

Yhteissijoittajilta saadut lainat hanketasolla

Yhteissijoitussopimus

- Muut yhteissijoittajat hanketasolla

Kaupunkihanke 1

Kaupunkihanke 2

Kaupunkihanke 3

Tappiot

Lainat

Salkun tappiot

Takaisinperintä

Osuus kaupunkikehi-tyslainasta (riskiosuuden mukaisesti)

Rahoituksen välittäjän ja yhteissijoittajien rahoitusosuudet rahastotasolla

Ohjelmasta osoitettu rahoitusosuus

Ohjelmasta osoitettu rahoitusosuus

Kaupunkikehitysrahastoa koskevat ehdot ja edellytykset

| Rahoitusvälineen rakenne | Kaupunkikehitysrahasto on rahoituksen välittäjän perustama ja hallinnoima lainarahasto, johon osoitetaan rahoitusosuuksia ohjelmasta, rahoituksen välittäjältä ja yhteissijoittajilta. Tarkoituksena on rahoittaa kaupunkikehityshankkeille myönnettäviä uusia lainoja.
  Kaupunkikehitysrahastoa on tarkoitus käyttää sellaisen toimen yhteydessä, joka sisältyy asianomaisesta Euroopan rakenne- ja investointirahastosta (ERI-rahastosta) osarahoitettavassa ohjelmassa määriteltyyn ja asetuksen (EU) N:o 1303/2013 artiklan mukaisessa ennakkoarvioinnissa tarkoitettuun toimintalinjaan. |
| --- | --- |
| Välineen tavoite | Välineen tavoitteena on






  1) | yhdistää ERI-rahaston ohjelmasta saatavat varat ja rahoituksen välittäjän ja yhteissijoittajien tarjoamat varat, jotta voidaan tukea kaupunkikehityshankkeiden rahoittamista; |

Rahoitusvälineen rakenne

Kaupunkikehitysrahasto on rahoituksen välittäjän perustama ja hallinnoima lainarahasto, johon osoitetaan rahoitusosuuksia ohjelmasta, rahoituksen välittäjältä ja yhteissijoittajilta. Tarkoituksena on rahoittaa kaupunkikehityshankkeille myönnettäviä uusia lainoja.

Kaupunkikehitysrahastoa on tarkoitus käyttää sellaisen toimen yhteydessä, joka sisältyy asianomaisesta Euroopan rakenne- ja investointirahastosta (ERI-rahastosta) osarahoitettavassa ohjelmassa määriteltyyn ja asetuksen (EU) N:o 1303/2013 artiklan mukaisessa ennakkoarvioinnissa tarkoitettuun toimintalinjaan.

Välineen tavoite

Välineen tavoitteena on

1)

yhdistää ERI-rahaston ohjelmasta saatavat varat ja rahoituksen välittäjän ja yhteissijoittajien tarjoamat varat, jotta voidaan tukea kaupunkikehityshankkeiden rahoittamista;

| 2) | helpottaa rahoituksen saantia kaupunkialueiden kehittämishankkeille tukialueilla, jotka on nimetty perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a ja c alakohtaa soveltaen 1. heinäkuuta 2014 ja 31. joulukuuta 2020 väliselle kaudelle hyväksytyssä aluetukikartassa, tarjoamalla hankkeisiin varoja edullisin ehdoin. Tällaiset sijoitukset on tehtävä asetuksen (EU) N:o 651/2014 säännöksiä noudattaen. |
| --- | --- |

2)

helpottaa rahoituksen saantia kaupunkialueiden kehittämishankkeille tukialueilla, jotka on nimetty perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a ja c alakohtaa soveltaen 1. heinäkuuta 2014 ja 31. joulukuuta 2020 väliselle kaudelle hyväksytyssä aluetukikartassa, tarjoamalla hankkeisiin varoja edullisin ehdoin. Tällaiset sijoitukset on tehtävä asetuksen (EU) N:o 651/2014 säännöksiä noudattaen.

Näihin tavoitteisiin sovelletaan seuraavia edellytyksiä.

Kaupunkikehitysrahasto on osa kestävää kaupunkikehitystä koskevaa strategiaa varten vahvistetussa yhdennetyssä lähestymistavassa suunniteltujen toimien toteuttamista.

ERI-rahaston ohjelmasta rahoituksen välittäjälle osoitettava rahoitusosuus ei saa syrjäyttää rahoitusta, jota on saatavilla muilta yksityisiltä tai julkisilta sijoittajilta.

ERI-rahaston ohjelmasta tarjotaan rahoitusta rahoituksen välittäjälle, jotta se voi perustaa kaupunkikehityshankkeille myönnettävistä lainoista koostuvan salkun. Lisäksi ohjelma osallistuu salkkuun sisältyviin kaupunkikehitysrahaston lainoihin liittyvien tappioiden ja maksulaiminlyöntien kattamiseen sekä tuottoihin ja takaisinperintään lainakohtaisesti.

ERI-rahaston ohjelman osarahoituksen muodostaa jokin seuraavista: hallintoviranomaisen ohjelmasta osoittama rahoitusosuus, rahoituksen välittäjän rahoitusosuus ja yhteissijoittajien rahoitusosuudet rahastoon tehtävien yhteissijoitusten, kaupunkikehityshankkeisiin myönnettyinä lainoina tehtävien yhteissijoitusten ja muiden yhteissijoittajien tekemien yhteissijoitusten tasolla.

Jos järjestelyyn sisältyy rahasto-osuusrahasto, rahasto siirtää ERI-rahaston ohjelmasta myönnetyn rahoitusosuuden rahoituksen välittäjälle.

ERI-rahaston ohjelmasta osoitettavan rahoitusosuuden lisäksi rahasto-osuusrahasto voi tarjota omia varojaan, jotka yhdistetään rahoituksen välittäjän tarjoamiin varoihin. Siinä tapauksessa rahasto-osuusrahasto osallistuu lainasalkun eri rahoitusosuuksien väliseen riskinjakoon. Jos rahasto-osuusrahastosta myönnetyt varat ovat peräisin valtion varoista tai niihin on yhdistetty muita valtion varoja, on noudatettava asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklan säännöksiä.

Kaupunkikehityshanke

Kaupunkikehityshanke on osa kestävää kaupunkikehitystä koskevaa strategiaa varten vahvistetussa yhdennetyssä lähestymistavassa suunniteltujen toimien toteuttamista ja auttaa saavuttamaan siinä määritellyt tavoitteet.

Kaikkien kaupunkikehityshankkeiden on lisäksi noudatettava seuraavia parametreja:

Rahoituksen kestävyys:

| — | Kaupunkikehityshankkeiden on perustuttava liiketoimintamalliin, jossa arvioidaan rahavirrat ja jonka kohderyhmänä ovat mahdolliset yksityiset sijoittajat. |
| --- | --- |

—

Kaupunkikehityshankkeiden on perustuttava liiketoimintamalliin, jossa arvioidaan rahavirrat ja jonka kohderyhmänä ovat mahdolliset yksityiset sijoittajat.

| — | Kaupunkikehityshankkeet on suunniteltava rakenteeltaan sellaisiksi, että ne tuottavat tuloja tai vähentävät menoja riittävästi kaupunkikehitysrahastolta saadun lainan takaisinmaksamiseksi. Lisäksi ne on suunniteltava siten, että kaikki mahdollinen valtiontuki on rajattu hankkeen toteuttamiseksi tarvittavaan vähimmäismäärään, jotta kilpailu ei vääristyisi. Hankkeiden sisäisen korkokannan (IRR) on oltava sellainen, ettei se riitä houkuttelemaan rahoitusta puhtaasti liiketaloudellisin perustein. |
| --- | --- |

—

Kaupunkikehityshankkeet on suunniteltava rakenteeltaan sellaisiksi, että ne tuottavat tuloja tai vähentävät menoja riittävästi kaupunkikehitysrahastolta saadun lainan takaisinmaksamiseksi. Lisäksi ne on suunniteltava siten, että kaikki mahdollinen valtiontuki on rajattu hankkeen toteuttamiseksi tarvittavaan vähimmäismäärään, jotta kilpailu ei vääristyisi. Hankkeiden sisäisen korkokannan (IRR) on oltava sellainen, ettei se riitä houkuttelemaan rahoitusta puhtaasti liiketaloudellisin perustein.

Strateginen kohdentaminen:

| — | Kaupunkikehityshankkeiden on oltava osa kaupunkialueiden kestävän kehittämisen yhdennettyä strategiaa, ja niiden avulla on voitava houkutella lisärahoitusta muilta julkisilta ja yksityisiltä sijoittajilta. |
| --- | --- |

—

Kaupunkikehityshankkeiden on oltava osa kaupunkialueiden kestävän kehittämisen yhdennettyä strategiaa, ja niiden avulla on voitava houkutella lisärahoitusta muilta julkisilta ja yksityisiltä sijoittajilta.

| — | Kaupunkikehityshankkeiden on oltava ERI-rahaston ohjelman tavoitteiden ja sen puitteissa suunniteltujen tukitoimien mukaisia ja edistettävä osaltaan ERI-rahaston ohjelman asiaankuuluvien tuotosindikaattoreiden saavuttamista. |
| --- | --- |

—

Kaupunkikehityshankkeiden on oltava ERI-rahaston ohjelman tavoitteiden ja sen puitteissa suunniteltujen tukitoimien mukaisia ja edistettävä osaltaan ERI-rahaston ohjelman asiaankuuluvien tuotosindikaattoreiden saavuttamista.

| — | Kaupunkikehityshankkeet on toteutettava ERI-rahaston ohjelman soveltamisalaan kuuluvalla alueella/toiminta-alueella, ja niiden on edistettävä ohjelmassa määriteltyjen tavoitteiden (myös määrällisten tuotosten) saavuttamista. |
| --- | --- |

—

Kaupunkikehityshankkeet on toteutettava ERI-rahaston ohjelman soveltamisalaan kuuluvalla alueella/toiminta-alueella, ja niiden on edistettävä ohjelmassa määriteltyjen tavoitteiden (myös määrällisten tuotosten) saavuttamista.

Kaupunkikehitysrahastosta voidaan tukea seuraavia investointiprioriteetteja:

| — | investoinnit kaupunkialueiden vähähiilisiin strategioihin, |
| --- | --- |

—

investoinnit kaupunkialueiden vähähiilisiin strategioihin,

| — | investoinnit katastrofitilanteisiin liittyvän selviytymis- ja palautumiskyvyn varmistamiseksi, |
| --- | --- |

—

investoinnit katastrofitilanteisiin liittyvän selviytymis- ja palautumiskyvyn varmistamiseksi,

| — | investoinnit ilmastonmuutokseen sopeutumiseen, |
| --- | --- |

—

investoinnit ilmastonmuutokseen sopeutumiseen,

| — | investoinnit kaupunkiympäristön kehittämiseen, muun muassa ympäristövaurioalueiden kunnostamiseen ja ilmansaasteiden vähentämiseen, |
| --- | --- |

—

investoinnit kaupunkiympäristön kehittämiseen, muun muassa ympäristövaurioalueiden kunnostamiseen ja ilmansaasteiden vähentämiseen,

| — | investoinnit kestävään kaupunkiliikenteeseen, |
| --- | --- |

—

investoinnit kestävään kaupunkiliikenteeseen,

| — | investointituki itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi ryhtymiselle ja yritysten perustamiselle, |
| --- | --- |

—

investointituki itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi ryhtymiselle ja yritysten perustamiselle,

| — | investoinnit julkisten työvoimapalveluiden infrastruktuuriin, |
| --- | --- |

—

investoinnit julkisten työvoimapalveluiden infrastruktuuriin,

| — | investoinnit terveydenhuolto- ja sosiaalialaan, muun muassa infrastruktuuriin, T&K:hon tai innovatiivisiin palveluihin, jotka edistävät osaltaan paikallista kehitystä ja siirtymistä laitoshoidosta avohuollon palveluihin ja perusterveydenhuollon piiriin sekä parantavat terveys- ja sosiaalipalvelujen saatavuutta, |
| --- | --- |

—

investoinnit terveydenhuolto- ja sosiaalialaan, muun muassa infrastruktuuriin, T&K:hon tai innovatiivisiin palveluihin, jotka edistävät osaltaan paikallista kehitystä ja siirtymistä laitoshoidosta avohuollon palveluihin ja perusterveydenhuollon piiriin sekä parantavat terveys- ja sosiaalipalvelujen saatavuutta,

| — | investoinnit heikommassa asemassa olevien kaupunki- ja maaseutuyhteisöjen fyysisen elinympäristön ja talouden elvyttämistä varten, |
| --- | --- |

—

investoinnit heikommassa asemassa olevien kaupunki- ja maaseutuyhteisöjen fyysisen elinympäristön ja talouden elvyttämistä varten,

| — | investoinnit kulttuuriperinnön säilyttämiseen, suojeluun, edistämiseen ja kehittämiseen, |
| --- | --- |

—

investoinnit kulttuuriperinnön säilyttämiseen, suojeluun, edistämiseen ja kehittämiseen,

| — | investoinnit korkea-asteen koulutukseen, mukaan lukien yhteistyö yritysten kanssa, |
| --- | --- |

—

investoinnit korkea-asteen koulutukseen, mukaan lukien yhteistyö yritysten kanssa,

| — | investoinnit tieto- ja viestintätekniikan kehittämiseen. |
| --- | --- |

—

investoinnit tieto- ja viestintätekniikan kehittämiseen.

Mahdollinen valtiontuki

Investoinnit katsotaan sisämarkkinoille soveltuviksi eikä niistä tarvitse tehdä tapauskohtaista ilmoitusta, jos ne ovat asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklan säännösten mukaisia.

Valtiontuen olemassaoloa on arvioitava rahasto-osuusrahaston, rahoituksen välittäjän, yksityisten sijoittajien ja loppukäyttäjien tasolla. Rahoituksen välittäjän ja rahasto-osuusrahaston on tältä osin täytettävä seuraavat edellytykset:

| a) | rahoituksen välittäjän ja rahasto-osuusrahaston hallintokulut ja/tai -palkkiot vastaavat yleistä markkinakorvausta vastaavassa tilanteessa. Tämä edellytys täyttyy, jos rahasto-osuusrahasto on valittu avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä menettelyllä tai jos korvaus on delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 12 ja 13 artiklan mukainen eikä valtio myönnä muita etuja. Jos rahasto-osuusrahasto ainoastaan siirtää ERI-rahaston rahoitusosuuden rahoituksen välittäjälle ja hoitaa yleisen edun mukaista tehtävää eikä toimenpidettä toteuttaessaan harjoita kaupallista toimintaa tai sijoita toimenpiteeseen omia varojaan, jolloin sitä ei katsota tuensaajaksi, riittää, että rahasto-osuusrahastolle ei makseta liian suuria palkkioita; |
| --- | --- |

a)

rahoituksen välittäjän ja rahasto-osuusrahaston hallintokulut ja/tai -palkkiot vastaavat yleistä markkinakorvausta vastaavassa tilanteessa. Tämä edellytys täyttyy, jos rahasto-osuusrahasto on valittu avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä menettelyllä tai jos korvaus on delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 12 ja 13 artiklan mukainen eikä valtio myönnä muita etuja. Jos rahasto-osuusrahasto ainoastaan siirtää ERI-rahaston rahoitusosuuden rahoituksen välittäjälle ja hoitaa yleisen edun mukaista tehtävää eikä toimenpidettä toteuttaessaan harjoita kaupallista toimintaa tai sijoita toimenpiteeseen omia varojaan, jolloin sitä ei katsota tuensaajaksi, riittää, että rahasto-osuusrahastolle ei makseta liian suuria palkkioita;

| b) | kunkin kaupunkikehityshankkeen yksityinen rahoitusosuus on vähintään 30 prosenttia hankkeen kokonaisrahoituksesta asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklan 6 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

kunkin kaupunkikehityshankkeen yksityinen rahoitusosuus on vähintään 30 prosenttia hankkeen kokonaisrahoituksesta asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklan 6 kohdan mukaisesti;

| c) | kaupunkikehitysrahastoa hoidetaan liiketaloudellisin perustein, ja sen rahoituspäätökset perustuvat tuotto-odotuksiin. |
| --- | --- |

c)

kaupunkikehitysrahastoa hoidetaan liiketaloudellisin perustein, ja sen rahoituspäätökset perustuvat tuotto-odotuksiin.

Yksityisellä rahoitusosuudella tarkoitetaan tässä yksityisten elinten tekemiä sijoituksia.

Kaupunkikehityshankkeiden due diligence -prosessiin liittyvät kustannukset katetaan kaupunkikehitysrahastoa hoitavan rahoituksen välittäjän hallintokustannuksista ja -palkkioista.

Erityiskorvaus (epäsymmetriset riskinjakojärjestelyt) rahasto-osuusrahaston, rahoituksen välittäjän rahoitusosuuden ja yhteissijoittajien rahoitusosuuksien osalta rahasto- ja hanketasolla, kun kyse on lainoista, vahvistetaan tarvittaessa asetuksen (EU) N:o 1303/2013 44 artiklan 1 kohdan ja asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklan 8 kohdan b ja c alakohdan mukaisesti sekä hinnoitteluperiaatteissa esitettyjä tarkempia erittelyjä noudattaen.

Epäsymmetriset järjestelyt eivät ole mahdollisia muiden yhteissijoittajien osalta hanketasolla, sillä niiden rahoitusosuuksia ei sijoiteta lainoihin eivätkä ne liity kaupunkikehitysrahastoon.

Lainanantopolitiikka

a)   Hallintoviranomaisen tai rahasto-osuusrahaston suorittamat maksut rahoituksen välittäjälle

Sen jälkeen kun hallintoviranomainen tai rahasto-osuusrahasto ja rahoituksen välittäjä ovat allekirjoittaneet rahoitussopimuksen, hallintoviranomainen tai rahasto-osuusrahasto siirtää ohjelmasta osoitettavat julkiset rahoitusosuudet rahoituksen välittäjälle, joka sijoittaa ne erilliseen kaupunkikehitysrahastoon. Siirrot tehdään erissä, ja niissä noudatetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 41 artiklassa vahvistettuja enimmäismääriä.

Tavoitteena oleva lainavolyymi ja korkotaso vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan mukaisessa ennakkoarvioinnissa, ja ne otetaan huomioon määritettäessä rahoitusvälineen luonnetta (uusiutuva vai uusiutumaton lainainstrumentti).

b)   Lainasalkun alulle paneminen

Rahoituksen välittäjän on luotava ennalta määrätyn ajanjakson kuluessa kaupunkikehityshankkeille myönnettävistä tukikelpoisista lainoista koostuva salkku, joka täydentää sen olemassa olevaa lainanantotoimintaa ja joka rahoitetaan osittain ohjelmasta maksetuilla varoilla rahoitussopimuksessa sovitun riskiosuuden mukaisesti.

Rahoituksen välittäjän on noudatettava johdonmukaista lainanantopolitiikkaa, joka perustuu sovittuun sijoitusstrategiaan, mahdollistaa asianmukaisen luottosalkun hallinnan ja vastaa alalla sovellettavia standardeja sekä on hallintoviranomaisen taloudellisen etujen ja toimintapoliittisten tavoitteiden mukainen. Sijoitusstrategia on määriteltävä kaupunkialueiden kestävän kehittämisen yhdennetyn strategian puitteissa kohteena olevan toiminnan ja maantieteellisten alueiden sekä tukikelpoisten menojen tasolla.

Rahoituksen välittäjä vastaa lainojen kartoituksesta, valinnasta, due diligence -prosessista, dokumentaatiosta ja lainojen myöntämisestä loppukäyttäjille tavanomaisten menettelyjensä sekä asianomaisessa rahoitussopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

Jos kyse on yhteissijoittajien kaupunkikehityshankkeisiin suoraan myöntämistä lainoista, rahoituksen välittäjän ja yhteissijoittajien välillä on allekirjoitettava yhteissijoitussopimus. Tällaisessa sopimuksessa määritellään loppukäyttäjiin tehtäviä sijoituksia koskevat ehdot ja edellytykset ja sen osalta on noudatettava komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 821/2014 (*7) 1 artiklan 3 kohtaa, jos kyseistä säännöstä sovelletaan. Yhteissijoitussopimuksessa on eriteltävä mahdolliset riskinjakojärjestelyt.

c)   Rahoitusvälineeseen takaisin maksettujen varojen uudelleenkäyttö

Rahoitusvälineeseen takaisin maksetut varat on joko käytettävä uudelleen saman rahoitusvälineen puitteissa tai ne maksetaan takaisin hallintoviranomaiselle tai rahasto-osuusrahastoon, minkä jälkeen ne käytetään asetuksen (EU) N:o 1303/2013 44 ja 45 artiklan mukaisesti.

Tämä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 44 ja 45 artiklassa tarkoitettu varojen kierrättämisen periaate on sisällytettävä rahoitussopimukseen.

Jos varat käytetään uudelleen saman rahoitusvälineen puitteissa, ERI-rahaston tuesta johtuvat määrät, jotka rahoituksen välittäjä maksaa ja/tai perii takaisin loppukäyttäjille myönnettävistä lainoista sijoitusten aikana, on periaatteessa asetettava saataville käytettäväksi uudelleen saman rahoitusvälineen puitteissa.

Jos sen sijaan varat maksetaan suoraan takaisin hallintoviranomaiselle tai rahasto-osuusrahastoon, takaisinmaksu on suoritettava säännöllisin välein, ja siinä on otettava huomioon lainoihin liittyvät i) pääoman takaisinmaksut ja ii) mahdollisesti takaisin perityt määrät ja tappioiden vähennykset sekä iii) mahdolliset koronmaksut. Nämä varat on käytettävä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 44 ja 45 artiklan mukaisesti.

d)   Tappioiden takaisinperintä

Rahoituksen välittäjän on toteutettava perintätoimia jokaisen laiminlyödyn kaupunkikehitysrahastosta rahoitetun lainan osalta omien sisäisten ohjeidensa ja menettelyjensä mukaisesti.

Rahoituksen välittäjän takaisin perimät määrät (ilman mahdollisia perintä- ja ulosmittauskuluja) jaetaan rahoituksen välittäjän, hallintoviranomaisen ja rahasto-osuusrahaston kesken.

e)   Korko- ja muut tuotot

ERI-rahastoista rahoitusvälineeseen osoitetusta tuesta johtuvat korko- ja muut tuotot käytetään asetuksen (EU) N:o 1303/2013 43 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

Hinnoitteluperiaatteet

Rahoituksen välittäjän on hinnoitteluehdotuksessaan alennettava kaikkien salkkuun sisältyvien lainojen osalta vaadittuja vakuuksia ja korkoa siten, että niissä otetaan huomioon ohjelman julkisesta rahoitusosuudesta peräisin oleva rahoitus ja sovitut riskinjakojärjestelyt.

Hinnoitteluperiaatteiden on sisällettävä vähintään seuraavat seikat:

| 1) | Rahoituksen välittäjän osallistumisesta perittävä korko on markkinaehtoinen (rahoituksen välittäjän oman toimintapolitiikan mukaisesti). |
| --- | --- |

1)

Rahoituksen välittäjän osallistumisesta perittävä korko on markkinaehtoinen (rahoituksen välittäjän oman toimintapolitiikan mukaisesti).

| 2) | Salkkuun sisältyvistä, tukikelpoisiin kaupunkikehityshankkeisiin myönnettävistä lainoista perittävää kokonaiskorkoa on alennettava suhteessa ohjelman julkisesta rahoitusosuudesta peräisin olevaan rahoitukseen. Alennuksessa otetaan huomioon palkkiot, joita hallintoviranomainen saattaa periä ohjelmasta osoitettavasta rahoitusosuudesta, sekä riskinjakojärjestelyt. |
| --- | --- |

2)

Salkkuun sisältyvistä, tukikelpoisiin kaupunkikehityshankkeisiin myönnettävistä lainoista perittävää kokonaiskorkoa on alennettava suhteessa ohjelman julkisesta rahoitusosuudesta peräisin olevaan rahoitukseen. Alennuksessa otetaan huomioon palkkiot, joita hallintoviranomainen saattaa periä ohjelmasta osoitettavasta rahoitusosuudesta, sekä riskinjakojärjestelyt.

| 3) | Hinnoitteluperiaatteiden on säilyttävä muuttumattomina tukikelpoisuuskaudella. |
| --- | --- |

3)

Hinnoitteluperiaatteiden on säilyttävä muuttumattomina tukikelpoisuuskaudella.

Ohjelmasta rahoitusvälineeseen osoitettava rahoitusosuus: määrä ja osuus (tuotteen yksityiskohtaiset tiedot)

Todellinen riskiosuus, ohjelman julkinen rahoitusosuus, erityiskorvaus sekä lainoista perittävä korko määritetään ennakkoarvioinnin tulosten pohjalta, ja niiden avulla on varmistettava, että loppukäyttäjille aiheutuva hyöty on asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklan 8 kohdan b alakohdan mukainen.

Kaupunkikehitysrahaston kohdesalkun koko vahvistetaan rahoitusvälineelle myönnettävän tuen tarpeellisuutta koskevan, asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan mukaisesti tehtävän ennakkoarvioinnin puitteissa ja ottaen tarvittaessa huomioon rahoitusvälineeseen sisältyvä varojen kierrättämisen periaate.

Kaupunkikehitysrahaston rahoituksen määrän ja riskiosuuden määrittämisen tavoitteena on varmistaa ennakkoarvioinnissa havaitun markkinapuutteen poistaminen, minkä lisäksi niiden on vastattava tässä liitteessä vahvistettuja edellytyksiä.

Rahoituksen välittäjän kanssa sovittu osarahoitusosuuden vähimmäismäärä määritetään kunkin salkkuun sisältyvän tukikelpoisen lainan osalta, ja se vastaa sitä enimmäisosuutta lainapääomasta, joka rahoitetaan ohjelmasta. Rahoituksen välittäjän kanssa sovittu riskiosuus määrittää muiden järjestelyjen puuttuessa osuuden tappioista, jotka jaetaan rahoituksen välittäjän, yhteissijoittajien (rahasto- ja hanketasolla) ja ohjelmasta osoitettavan rahoitusosuuden kesken.

Kaupunkikehitysrahastosta myönnettävää rahoitusta koskevat yksityiskohtaiset ehdot ja edellytykset on määritettävä jokaisen kaupunkikehityshankkeen osalta ennen sijoituksen tekemistä hanketta varten laadittujen ja rahoituksen välittäjän tarkistamien talousennusteiden pohjalta.

Ohjelmasta rahoitusvälineeseen osoitettava rahoitusosuus (toimet)

Kaupunkikehitysrahastosta rahoitettavan kohdesalkun on sisällettävä kaupunkikehityshankkeisiin tarkoitettuja lainoja.

Salkkuun sisällyttämistä koskevat kriteerit määräytyvät unionin lainsäädännön, ERI-rahaston ohjelman sääntöjen, kansallisten tukikelpoisuussääntöjen ja sijoitusstrategian (joka on osa kestävää kaupunkikehitystä koskevaa strategiaa varten vahvistettua yhdennettyä lähestymistapaa) sekä rahoituksen välittäjän soveltaman käytännön mukaisesti. Rahoituksen välittäjän on esitettävä perusteltu arvio salkun riskiprofiilista.

Rahoituksen välittäjän on ennakkoarvioinnissa vahvistetun sijoitusstrategian pohjalta määritettävä kaupunkikehityshankkeista koostuva salkku, sijoitettava siihen ja hoidettava sitä kestävällä tavalla. Rahoituksen välittäjä hoitaa sellaisista kaupunkikehityshankkeista koostuvaa salkkua, jotka ovat osa kestävää kaupunkikehitystä koskevaa strategiaa varten vahvistetussa yhdennetyssä lähestymistavassa suunniteltujen toimien toteuttamista.

Rahoituksen välittäjän on annettava kustakin kaupunkikehityshankkeesta ainakin seuraavat tiedot:

| a) | yleiskuvaus hankkeesta ja sen aikataulusta, mukaan lukien kuvaus osarahoituskumppaneista ja osakkaista sekä hankkeen yksityiskohtainen rahoitussuunnitelma; |
| --- | --- |

a)

yleiskuvaus hankkeesta ja sen aikataulusta, mukaan lukien kuvaus osarahoituskumppaneista ja osakkaista sekä hankkeen yksityiskohtainen rahoitussuunnitelma;

| b) | perustelut hankkeen valinnalle ohjelman edunsaajaksi, mukaan lukien alustava arvio hankkeen elinkelpoisuudesta ja tarpeesta saada myöhemmin lisärahoitusta kaupunkikehitysrahastosta; |
| --- | --- |

b)

perustelut hankkeen valinnalle ohjelman edunsaajaksi, mukaan lukien alustava arvio hankkeen elinkelpoisuudesta ja tarpeesta saada myöhemmin lisärahoitusta kaupunkikehitysrahastosta;

| c) | selvitys riskeistä; |
| --- | --- |

c)

selvitys riskeistä;

| d) | asianomaisessa ohjelmassa kuvattujen tavoitteiden noudattaminen. Tämä tarkoittaa sitä, että valittujen kaupunkikehityshankkeiden on edistettävä ohjelman asianomaisissa toimintalinjoissa määrättyjen tavoitteiden, myös määrällisten tuotosten, saavuttamista. |
| --- | --- |

d)

asianomaisessa ohjelmassa kuvattujen tavoitteiden noudattaminen. Tämä tarkoittaa sitä, että valittujen kaupunkikehityshankkeiden on edistettävä ohjelman asianomaisissa toimintalinjoissa määrättyjen tavoitteiden, myös määrällisten tuotosten, saavuttamista.

Salkun muodostamisen yhteydessä rahoituksen välittäjän on erityisesti

| a) | yksilöitävä asianomaiseen ohjelmaan sovellettavien vaatimusten ja kriteerien mukaiset elinkelpoiset kaupunkikehityshankkeet, sijoitettava niihin ja johdettava näistä sijoituksista käytäviä neuvotteluja ja niiden rakenteen suunnittelua; |
| --- | --- |

a)

yksilöitävä asianomaiseen ohjelmaan sovellettavien vaatimusten ja kriteerien mukaiset elinkelpoiset kaupunkikehityshankkeet, sijoitettava niihin ja johdettava näistä sijoituksista käytäviä neuvotteluja ja niiden rakenteen suunnittelua;

| b) | arvioitava sekä sijoituksia että sijoitusstrategian vaatimusten noudattamista. Elinkelpoisuutta mittaavan testin on osoitettava, että hanketta ei toteutettaisi ilman kaupunkikehitysrahastosta tehtyä sijoitusta; |
| --- | --- |

b)

arvioitava sekä sijoituksia että sijoitusstrategian vaatimusten noudattamista. Elinkelpoisuutta mittaavan testin on osoitettava, että hanketta ei toteutettaisi ilman kaupunkikehitysrahastosta tehtyä sijoitusta;

| c) | raportoitava kaupunkikehityshankkeista asetuksen (EU) N:o 1303/2013 46 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

raportoitava kaupunkikehityshankkeista asetuksen (EU) N:o 1303/2013 46 artiklan mukaisesti;

| d) | varmistettava, että vähintään 30 prosenttia kaupunkikehityshankkeen saamasta kokonaisrahoituksesta on peräisin yksityisistä lähteistä ja että yksityisiä varoja saadaan hankittua mahdollisimman paljon. |
| --- | --- |

d)

varmistettava, että vähintään 30 prosenttia kaupunkikehityshankkeen saamasta kokonaisrahoituksesta on peräisin yksityisistä lähteistä ja että yksityisiä varoja saadaan hankittua mahdollisimman paljon.

Hallintoviranomaisen vastuu

Hallintoviranomaisen vastuu rahoitusvälineen osalta määräytyy delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 6 artiklan mukaisesti.

Katettaviin tappioihin sisältyvät erääntyneet ja maksamatta olevat pääomasaamiset sekä vakiokorko (niihin eivät sisälly viivästysmaksut tai muut kustannukset).

Kesto

Rahoitusvälineen lainakautta määritettäessä on varmistettava, että asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklassa tarkoitettu ohjelmasta osoitettava rahoitusosuus käytetään lainoihin, jotka maksetaan loppukäyttäjille viimeistään 31. joulukuuta 2023.

Joulukuun 31 päivän 2020 jälkeen tehtyjen sijoitusten osalta on tarkistettava, ovatko ne kyseisen ajankohdan jälkeen voimaan tulevien valtiontukisääntöjen mukaisia.

Lainananto ja riskinjako rahoituksen välittäjän tasolla (etujen yhteensovittaminen)

Hallintoviranomaisen, yhteissijoittajien ja rahoituksen välittäjän edut sovitetaan yhteen seuraavasti:

| — | Delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 12 ja 13 artiklassa tarkoitetut suoriteperusteiset palkkiot. |
| --- | --- |

—

Delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 12 ja 13 artiklassa tarkoitetut suoriteperusteiset palkkiot.

| — | Rahoituksen välittäjän korvaus, joka vastaa yleistä markkinakorvausta vastaavassa tilanteessa. |
| --- | --- |

—

Rahoituksen välittäjän korvaus, joka vastaa yleistä markkinakorvausta vastaavassa tilanteessa.

| — | Rahoituksen välittäjä osoittaa vähintään 30 prosenttia kokonaisrahoitussitoumuksesta, joka tarvitaan kaupunkikehityshankkeille myönnettäville lainoille. Tästä kullekin hankkeelle myönnetystä kaupunkikehitysrahaston kokonaisrahoitussitoumuksen 30 prosentin osuudesta vähintään yksi prosentti on peräisin rahoituksen välittäjän omista varoista, ja sitä koskevat samat ehdot ja edellytykset kuin ohjelmasta myönnettävää rahoitusosuutta. Loput vähintään 29 prosenttia saadaan rahoituksen välittäjän, yhteissijoittajien rahastotasolla tai yhteissijoittajien hanketasolla myöntämistä lainoista. |
| --- | --- |

—

Rahoituksen välittäjä osoittaa vähintään 30 prosenttia kokonaisrahoitussitoumuksesta, joka tarvitaan kaupunkikehityshankkeille myönnettäville lainoille. Tästä kullekin hankkeelle myönnetystä kaupunkikehitysrahaston kokonaisrahoitussitoumuksen 30 prosentin osuudesta vähintään yksi prosentti on peräisin rahoituksen välittäjän omista varoista, ja sitä koskevat samat ehdot ja edellytykset kuin ohjelmasta myönnettävää rahoitusosuutta. Loput vähintään 29 prosenttia saadaan rahoituksen välittäjän, yhteissijoittajien rahastotasolla tai yhteissijoittajien hanketasolla myöntämistä lainoista.

| — | Yksityisen osarahoituksen kokonaismäärä on vähintään 30 prosenttia kaupunkikehityshankkeelle myönnetystä kokonaisrahoituksesta. |
| --- | --- |

—

Yksityisen osarahoituksen kokonaismäärä on vähintään 30 prosenttia kaupunkikehityshankkeelle myönnetystä kokonaisrahoituksesta.

| — | Yhteissijoittajien osarahoitusta voitaisiin pitää joko ERI-rahaston kansallisena osarahoituksena, kunhan se ei ole peräisin loppukäyttäjien omista varoista (kun tällainen osarahoitus käytetään tämän jälkeen hankkeen tukikelpoisiin menoihin), tai täydennyksenä ohjelman julkiseen rahoitusosuuteen. |
| --- | --- |

—

Yhteissijoittajien osarahoitusta voitaisiin pitää joko ERI-rahaston kansallisena osarahoituksena, kunhan se ei ole peräisin loppukäyttäjien omista varoista (kun tällainen osarahoitus käytetään tämän jälkeen hankkeen tukikelpoisiin menoihin), tai täydennyksenä ohjelman julkiseen rahoitusosuuteen.

| — | Riskit jaetaan rahoituksen välittäjän ja yhteissijoittajien kanssa (rahastotasolla tai kaupunkikehityshankkeen tasolla) määräsuhteessa, kuten ohjelmasta myönnettävän rahoitusosuuden tapauksessakin, paitsi jos asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa ennakkoarvioinnissa katsotaan, että tarvitaan erityiskorvausta, joka toteutetaan julkisten ja yksityisten yhteissijoittajien välisenä epäsymmetrisenä riskinjakona. Tällaiset järjestelyt on tehtävä asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklan 8 kohdan b ja c alakohdan säännöksiä noudattaen ja sisällytettävä osapuolten väliseen yhteissijoitussopimukseen. Näitä järjestelyjä ei sovelleta siihen yhden prosentin osuuteen, jonka rahoituksen välittäjä on edellä vaaditun mukaisesti sijoittanut omista varoistaan etujen yhteensovittamiseksi. |
| --- | --- |

—

Riskit jaetaan rahoituksen välittäjän ja yhteissijoittajien kanssa (rahastotasolla tai kaupunkikehityshankkeen tasolla) määräsuhteessa, kuten ohjelmasta myönnettävän rahoitusosuuden tapauksessakin, paitsi jos asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa ennakkoarvioinnissa katsotaan, että tarvitaan erityiskorvausta, joka toteutetaan julkisten ja yksityisten yhteissijoittajien välisenä epäsymmetrisenä riskinjakona. Tällaiset järjestelyt on tehtävä asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklan 8 kohdan b ja c alakohdan säännöksiä noudattaen ja sisällytettävä osapuolten väliseen yhteissijoitussopimukseen. Näitä järjestelyjä ei sovelleta siihen yhden prosentin osuuteen, jonka rahoituksen välittäjä on edellä vaaditun mukaisesti sijoittanut omista varoistaan etujen yhteensovittamiseksi.

Tukikelpoiset rahoituksen välittäjät

Valittu rahoituksen välittäjä on jäsenvaltioon sijoittautunut julkinen tai yksityinen elin, jolla on lailliset valtuudet tarjota lainoja rahoitusvälinettä tukevan ohjelman kattamalla toiminta-alueella toteutettavia kaupunkikehityshankkeita varten. Tukikelpoisen rahoituksen välittäjän on myös osoitettava, että sillä on valmiudet hoitaa kaupunkikehitysrahastoa ja valvoa kaupunkikehityshankkeista koostuvaa salkkua. Tämä koskee delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 7 artiklassa edellytettyjä osatekijöitä. Tukikelpoisen rahoituksen välittäjän on myös osoitettava, että sillä on kokemusta toiminnasta asianomaisilla kohdemarkkinoilla ja lisäksi soveltuvaa kokemusta vastaavien hankkeiden tai sellaisten rahoitusvälineiden hallinnoinnista, joista on sijoitettu kaupunkikehitysrahaston puitteissa suunniteltuja hankkeita vastaaviin hankkeisiin. Tämä käsittää myös ERI-rahastojen käyttöön liittyvän kokemuksen.

Rahoituksen välittäjän on kuuluttava rahoituspalvelujen kansallisen sääntelyelimen asianmukaisen sääntelyn piiriin, ja sen on noudatettava ammattimaisen rahastonhoidon parhaita käytänteitä.

Rahoituksen välittäjää on johdettava liiketaloudellisin perustein. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklan 9 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

Yksityiset elimet katsotaan omalla riskillään ja omin varoin sijoittavien yksityisten tai julkisten sijoittajien omistamiksi yksityisiksi oikeushenkilöiksi.

Kaupunkikehitysrahaston oikeudellisen rakenteen on mahdollistettava vivuttaminen hankkimalla lisärahoitusta muilta sijoittajilta ohjelman mukaisiin kaupunkikehityshankkeisiin.

Hallintoviranomaisen ja rahasto-osuusrahaston on noudatettava unionin lainsäädäntöä rahoituksen välittäjiä valitessaan. Rahoituksenvälittäjät on valittava avoimin, läpinäkyvin ja syrjimättömin perustein. Rahoituksen välittäjien valinnan yhteydessä on pyrittävä vahvistamaan asianmukaiset riskinjakojärjestelyt mahdollisen erityiskorvauksen osalta.

Rahoituksen välittäjän valintamenettelyssä on arvioitava kaupunkikehitysrahaston sijoitusstrategiaa, päätöksentekoa ja yleistä hallintotapaa, hallinnollisia valmiuksia ja rahoituksen välittäjän osallistumista kaupunkikehitysrahaston rahoittamiseen omista varoistaan. Yksi rahoituksen välittäjän valinnassa sovellettavista kelpoisuusperusteista on sen valmius ehdottaa ja kehittää rahoitettavista kaupunkikehityshankkeista koostuvaa salkkua, missä yhteydessä otetaan huomioon kaikkein kilpailukykyisimmät valintamenettelyyn osallistuvan rahoituksen välittäjän esittämät hinnoitteluperiaatteet.

Rahoituksen välittäjä vastaa kaupunkikehityshankkeiden yksilöinnistä ja arvioinnista. Valintansa jälkeen rahoituksen välittäjä hallinnoi kaupunkikehityshankkeiden jatkumoa.

Kaupunkikehityshankkeiden jatkumoon on kuuluttava hankkeita, jotka rahoituksen välittäjä sitoutuu kyseisenä aikana käytettävissä olleiden tietojen perusteella rahoittamaan.

Sijoittajina pidetään kaikkia sijoittajia, jotka rahoituksen välittäjän perustellun arvion mukaan toimivat markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaisissa olosuhteissa vapaassa markkinataloudessa, siitä riippumatta, millainen oikeudellinen muoto tai omistusrakenne niillä on.

Rahoituksen välittäjän on valintansa yhteydessä esitettävä yhteissijoittajien arvioinnissa sovellettavat edellytykset ja perusteet. Niiden on oltava selkeitä ja potentiaalisten yhteissijoittajien saatavilla. Rahoituksen välittäjän on noudatettava syrjimätöntä lähestymistapaa yhteissijoittajia etsiessään ja tehdessään sijoituksia näiden kanssa. Yhteissijoittajia koskeva arviointi voidaan tarkastaa jälkikäteen.

Loppukäyttäjien tukikelpoisuus

Loppukäyttäjien tukikelpoisuus määräytyy EU:n ja jäsenvaltioiden lainsäädännön, asianomaisen ERI-rahaston ohjelman ja rahoitussopimuksen mukaisesti sekä asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklassa tarkoitetun edellytyksen perusteella. Loppukäyttäjän on täytettävä seuraavat tukikelpoisuuskriteerit lainan allekirjoitushetkellä:

| a) | loppukäyttäjä on kaupunkikehitysalan toimija eli yritys, jonka oikeudellinen muoto mahdollistaa velan ottamisen ja kaupunkikehityshankkeiden toteuttamisen ja jonka omistusrakenne voi vaihdella ja perustua esimerkiksi yksityisen ja julkisen pääoman yhdistelmään; |
| --- | --- |

a)

loppukäyttäjä on kaupunkikehitysalan toimija eli yritys, jonka oikeudellinen muoto mahdollistaa velan ottamisen ja kaupunkikehityshankkeiden toteuttamisen ja jonka omistusrakenne voi vaihdella ja perustua esimerkiksi yksityisen ja julkisen pääoman yhdistelmään;

| b) | loppukäyttäjä on alue- ja paikallisviranomaisten aktiivinen yhteistyökumppani, joka edistää kaupunkikehitystä sijoittamalla kaupunkikehityshankkeisiin. Sillä on oltava soveltuva oikeudellinen intressi siihen omaisuuserään, johon sijoitus tehdään; |
| --- | --- |

b)

loppukäyttäjä on alue- ja paikallisviranomaisten aktiivinen yhteistyökumppani, joka edistää kaupunkikehitystä sijoittamalla kaupunkikehityshankkeisiin. Sillä on oltava soveltuva oikeudellinen intressi siihen omaisuuserään, johon sijoitus tehdään;

| c) | loppukäyttäjä ei kuulu asetuksen (EU) N:o 651/2014 1 artiklan 2–5 kohdassa tarkoitettujen poikkeusten soveltamisalaan; |
| --- | --- |

c)

loppukäyttäjä ei kuulu asetuksen (EU) N:o 651/2014 1 artiklan 2–5 kohdassa tarkoitettujen poikkeusten soveltamisalaan;

| d) | loppukäyttäjä ei toimi yhdellä tai useammalla rajoitetulla alalla (*8); |
| --- | --- |

d)

loppukäyttäjä ei toimi yhdellä tai useammalla rajoitetulla alalla (*8);

| e) | loppukäyttäjä ei ole asetuksen (EU) N:o 651/2014 2 artiklan 18 kohdassa määritelty vaikeuksissa oleva yritys; |
| --- | --- |

e)

loppukäyttäjä ei ole asetuksen (EU) N:o 651/2014 2 artiklan 18 kohdassa määritelty vaikeuksissa oleva yritys;

| f) | loppukäyttäjä ei ole jättänyt maksamatta tai laiminlyönyt rahoituksen välittäjän tai jonkin muun rahoituslaitoksen myöntämää toista lainaa tai leasing-järjestelyä rahoituksen välittäjän sisäisten ohjeiden ja tavanomaisen luottopolitiikan mukaisten tarkastusten perusteella; |
| --- | --- |

f)

loppukäyttäjä ei ole jättänyt maksamatta tai laiminlyönyt rahoituksen välittäjän tai jonkin muun rahoituslaitoksen myöntämää toista lainaa tai leasing-järjestelyä rahoituksen välittäjän sisäisten ohjeiden ja tavanomaisen luottopolitiikan mukaisten tarkastusten perusteella;

| g) | loppukäyttäjä sijoittaa kaupunkikehityshankkeisiin, joita toteutetaan perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a ja c alakohtaa soveltaen kaudeksi 1.7.2014–31.12.2020 hyväksytyssä aluetukikartassa nimetyillä tukialueilla. |
| --- | --- |

g)

loppukäyttäjä sijoittaa kaupunkikehityshankkeisiin, joita toteutetaan perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a ja c alakohtaa soveltaen kaudeksi 1.7.2014–31.12.2020 hyväksytyssä aluetukikartassa nimetyillä tukialueilla.

Lisäksi loppukäyttäjillä on oltava sijoituksen tekohetkellä sekä lainan maksuhetkellä rekisteröity toimipaikka jäsenvaltiossa, ja lainan kohteena olevan toiminnan on tapahduttava ERI-rahaston ohjelman soveltamisalaan kuuluvassa jäsenvaltiossa ja/tai kuuluvalla alueella/toiminta-alueella.

Tuotteen ominaisuudet loppukäyttäjien kannalta

Kaupunkikehitysrahasto myöntää loppukäyttäjille lainoja, joilla edistetään ohjelman tavoitetta ja joita varten myönnetään osarahoitusta ohjelmasta. Kaupunkikehitysrahaston määrä ja osuudet vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ennakkoarvioinnin tulosten perusteella, ja niiden on oltava asetuksen (EU) N:o 651/2014 mukaisia.

Lainat on käytettävä yksinomaan seuraavassa lueteltuja, sallittuja tarkoituksia varten:

| a) | investoinnit aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen; |
| --- | --- |

a)

investoinnit aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen;

| b) | edellä a alakohdassa tarkoitettua toimintaa täydentäviin (ja niihin liittyviin) kehitys- tai laajentamistoimiin liittyvä käyttöpääoma (täydentävyydestä on osoituksena muun muassa kaupunkikehityshanketta koskeva liiketoimintasuunnitelma ja rahoituksen määrä). |
| --- | --- |

b)

edellä a alakohdassa tarkoitettua toimintaa täydentäviin (ja niihin liittyviin) kehitys- tai laajentamistoimiin liittyvä käyttöpääoma (täydentävyydestä on osoituksena muun muassa kaupunkikehityshanketta koskeva liiketoimintasuunnitelma ja rahoituksen määrä).

Salkkuun sisältyvien kaupunkikehitysrahaston lainojen on joka hetki täytettävä seuraavat tukikelpoisuuskriteerit:

| c) | Lainat ovat uusia lainoja, eikä voimassa olevien lainojen jälleenrahoitus tai päätökseen saatettujen hankkeiden rahoitus ole mahdollista. |
| --- | --- |

c)

Lainat ovat uusia lainoja, eikä voimassa olevien lainojen jälleenrahoitus tai päätökseen saatettujen hankkeiden rahoitus ole mahdollista.

| d) | Kaupunkikehitysrahastosta kaupunkikehityshankkeeseen tehtävän sijoituksen kokonaismäärä voi olla enintään 20 000 000 euroa, kuten asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklan 3 kohdassa säädetään. |
| --- | --- |

d)

Kaupunkikehitysrahastosta kaupunkikehityshankkeeseen tehtävän sijoituksen kokonaismäärä voi olla enintään 20 000 000 euroa, kuten asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklan 3 kohdassa säädetään.

| e) | Lainoilla tarjotaan rahoitusta yhtä tai useampaa sallittua tarkoitusta varten, ja ne myönnetään euroissa ja/tai kyseisen alueen kansallisessa valuutassa ja/tai tarvittaessa muussa valuutassa. |
| --- | --- |

e)

Lainoilla tarjotaan rahoitusta yhtä tai useampaa sallittua tarkoitusta varten, ja ne myönnetään euroissa ja/tai kyseisen alueen kansallisessa valuutassa ja/tai tarvittaessa muussa valuutassa.

| f) | Lainat eivät voi olla mezzanine-lainoja, toissijaisia lainoja eivätkä oman pääoman luonteista rahoitusta. |
| --- | --- |

f)

Lainat eivät voi olla mezzanine-lainoja, toissijaisia lainoja eivätkä oman pääoman luonteista rahoitusta.

| g) | Lainat eivät voi olla jatkuvia luottojärjestelyjä. |
| --- | --- |

g)

Lainat eivät voi olla jatkuvia luottojärjestelyjä.

| h) | Lainoille on määritettävä takaisinmaksuaikataulu, joka sisältää säännölliset takaisinmaksut ja/tai kertaluonteisen takaisinmaksun. |
| --- | --- |

h)

Lainoille on määritettävä takaisinmaksuaikataulu, joka sisältää säännölliset takaisinmaksut ja/tai kertaluonteisen takaisinmaksun.

| i) | Lainoilla ei saa rahoittaa pelkästään taloudellista toimintaa, eikä niillä myöskään saa rahoittaa kuluttajarahoituksen tarjoamista. |
| --- | --- |

i)

Lainoilla ei saa rahoittaa pelkästään taloudellista toimintaa, eikä niillä myöskään saa rahoittaa kuluttajarahoituksen tarjoamista.

| j) | Maturiteetti: Lainojen vähimmäismaturiteetti on 12 kuukautta (johon tarvittaessa sisältyy lyhennysvapaa), ja enimmäismaturiteetti on 360 kuukautta. |
| --- | --- |

j)

Maturiteetti: Lainojen vähimmäismaturiteetti on 12 kuukautta (johon tarvittaessa sisältyy lyhennysvapaa), ja enimmäismaturiteetti on 360 kuukautta.

Raportointi ja tulostavoitteet

Rahoituksen välittäjän on toimitettava hallintoviranomaiselle tai rahasto-osuusrahastolle vakiomuodossa tietyt perustiedot vähintään neljännesvuosittain.

Raportissa on esitettävä kaikki keskeiset seikat, joita hallintoviranomainen tarvitsee asetuksen (EU) N:o 1303/2013 46 artiklan säännösten noudattamiseksi.

Myös jäsenvaltioiden on noudatettava asetuksen (EU) N:o 651/2014 mukaisia raportointi- ja avoimuusvelvoitteitaan.

Indikaattoreiden on vastattava rahoitusvälineen rahoitukseen osallistuvan ERI-rahaston ohjelman asianomaisen prioriteetin erityistavoitteita sekä ennakkoarvioinnissa eriteltyjä odotettavissa olevia tuloksia. Ne on mitattava ja niistä on raportoitava vähintään neljännesvuosittain kaupunkikehitysrahaston osalta, ja niiden on vastattava vähintään asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 asetettuja vaatimuksia. ERI-rahaston ohjelmaan sisältyvän toimintalinjan yhteisten indikaattoreiden lisäksi sovelletaan seuraavia indikaattoreita:

| a) | rahoitettavien lainojen/hankkeiden lukumäärä; |
| --- | --- |

a)

rahoitettavien lainojen/hankkeiden lukumäärä;

| b) | rahoitettavien lainojen määrät; |
| --- | --- |

b)

rahoitettavien lainojen määrät;

| c) | maksulaiminlyönnit (lukumäärä ja arvo); |
| --- | --- |

c)

maksulaiminlyönnit (lukumäärä ja arvo);

| d) | takaisin maksetut varat ja tuotot. |
| --- | --- |

d)

takaisin maksetut varat ja tuotot.

Ohjelman rahoitusosuudesta saatavan taloudellisen hyödyn arvioiminen

Ohjelmasta rahoitusvälineeseen myönnettävästä julkisesta rahoitusosuudesta aiheutuva taloudellinen hyöty siirretään loppukäyttäjille, missä yhteydessä otetaan tarvittaessa huomioon kaupunkikehitysrahastoon osoitettavasta julkisesta rahoitusosuudesta johtuvat suotuisat rahoitusehdot.

Rahoituksen välittäjän on alennettava loppukäyttäjiltä kustakin salkkuun sisältyvästä tukikelpoisesta lainasta perittävää todellista kokonaiskorkoa sekä tarvittaessa vähennettävä vaadittavia vakuuksia ottaen huomioon ohjelmasta kaupunkikehitysrahastoon osoitetusta rahoitusosuudesta johtuvat suotuisat rahoitusehdot.

Tämä periaate on otettava huomioon hallintoviranomaisen tai rahasto-osuusrahaston ja rahoituksen välittäjän välillä tehtävässä rahoitussopimuksessa.

---

(*1)  Komission asetus (EU) N:o 651/2014, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2014, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti (EUVL L 187, 26.6.2014, s. 1).

*1

(*2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 821/2014, annettu 28 päivänä heinäkuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 soveltamissäännöistä ohjelman rahoitusosuuksien siirtämisen ja hallinnon yksityiskohtaisten järjestelyjen, rahoitusvälineistä toimitettavien tietojen, toimien tiedotus- ja viestintätoimenpiteiden teknisten ominaisuuksien sekä datan tallennus- ja säilyttämisjärjestelmän osalta (EUVL L 223, 29.7.2014, s. 7).

*2

(*3)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 480/2014, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2014, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 täydentämisestä (EUVL L 138, 13.5.2014, s. 5).

*3

(*4)  Komission suositus, annettu 6 päivänä toukokuuta 2003, mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36).

*4

Näitä ovat yritykset, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää ja joiden vuosiliikevaihto on alle 50 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma on alle 43 miljoonaa euroa. Yritys ei myöskään saa kuulua yritysryhmään, joka ylittää edellä mainitut raja-arvot. Komission suosituksen mukaan ”yrityksiksi katsotaan niiden oikeudellisesta muodosta riippumatta kaikki yksiköt, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa”.

(*5)  Seuraavat talouden alat yhdessä ovat rajoitettuja aloja:

*5

| a) | laiton taloudellinen toiminta: tuotanto, kauppa tai muu toiminta, joka on kyseiseen tuotantoon, kauppaan tai toimintaan sovellettavien lakien tai asetusten mukaan laitonta; |
| --- | --- |

a)

laiton taloudellinen toiminta: tuotanto, kauppa tai muu toiminta, joka on kyseiseen tuotantoon, kauppaan tai toimintaan sovellettavien lakien tai asetusten mukaan laitonta;

| b) | tupakka ja tislatut alkoholijuomat: tupakan, tislattujen alkoholijuomien ja niihin liittyvien tuotteiden tuotanto ja kauppa; |
| --- | --- |

b)

tupakka ja tislatut alkoholijuomat: tupakan, tislattujen alkoholijuomien ja niihin liittyvien tuotteiden tuotanto ja kauppa;

| c) | aseiden ja ampumatarvikkeiden tuotanto ja kauppa: kaikenlaisten aseiden ja ampumatarvikkeiden tuotannon ja kaupan rahoittaminen. Tätä rajoitusta ei sovelleta silloin, jos toiminta liittyy Euroopan unionin politiikkaan tai täydentää sitä; |
| --- | --- |

c)

aseiden ja ampumatarvikkeiden tuotanto ja kauppa: kaikenlaisten aseiden ja ampumatarvikkeiden tuotannon ja kaupan rahoittaminen. Tätä rajoitusta ei sovelleta silloin, jos toiminta liittyy Euroopan unionin politiikkaan tai täydentää sitä;

| d) | kasinot: pelikasinot ja vastaavat yritykset; |
| --- | --- |

d)

kasinot: pelikasinot ja vastaavat yritykset;

| e) | tietotekniikka-alaa koskevat rajoitukset: sähköisiin tieto-ohjelmiin tai -ratkaisuihin liittyvät tutkimus-, kehitys- ja tekniset sovellukset, joiden i) tarkoituksena on: a) tukea edellä a–d alakohdassa tarkoitettuihin rajoitettuihin aloihin liittyvää toimintaa; b) rahapelit internetissä ja online-kasinoissa; tai c) pornografia, tai joilla ii) on tarkoitus mahdollistaa a) laiton pääsy sähköisiin tietoverkkoihin; tai b) laiton sähköisen tiedon lataaminen. |
| --- | --- |

e)

tietotekniikka-alaa koskevat rajoitukset: sähköisiin tieto-ohjelmiin tai -ratkaisuihin liittyvät tutkimus-, kehitys- ja tekniset sovellukset, joiden i) tarkoituksena on: a) tukea edellä a–d alakohdassa tarkoitettuihin rajoitettuihin aloihin liittyvää toimintaa; b) rahapelit internetissä ja online-kasinoissa; tai c) pornografia, tai joilla ii) on tarkoitus mahdollistaa a) laiton pääsy sähköisiin tietoverkkoihin; tai b) laiton sähköisen tiedon lataaminen.

| f) | biotieteitä koskevat rajoitukset: tuki seuraaviin seikkoihin liittyvien tutkimus-, kehitys- ja teknisten sovellusten rahoittamiseen: i) tutkimus- tai hoitotarkoituksessa tapahtuva ihmisen kloonaaminen; tai ii) muuntogeeniset organismit. |
| --- | --- |

f)

biotieteitä koskevat rajoitukset: tuki seuraaviin seikkoihin liittyvien tutkimus-, kehitys- ja teknisten sovellusten rahoittamiseen: i) tutkimus- tai hoitotarkoituksessa tapahtuva ihmisen kloonaaminen; tai ii) muuntogeeniset organismit.

(*6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 508/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2328/2003, (EY) N:o 861/2006, (EY) N:o 1198/2006 ja (EY) N:o 791/2007 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1255/2011 kumoamisesta (EUVL L 149, 20.5.2014, s. 1).

*6

(*7)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 821/2014, annettu 28 päivänä heinäkuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 soveltamissäännöistä ohjelman rahoitusosuuksien siirtämisen ja hallinnon yksityiskohtaisten järjestelyjen, rahoitusvälineistä toimitettavien tietojen, toimien tiedotus- ja viestintätoimenpiteiden teknisten ominaisuuksien sekä datan tallennus- ja säilyttämisjärjestelmän osalta (EUVL L 223, 29.7.2014, s. 7).

*7

(*8)  Seuraavat talouden alat yhdessä ovat rajoitettuja aloja:

*8

| a) | laiton taloudellinen toiminta: tuotanto, kauppa tai muu toiminta, joka on kyseiseen tuotantoon, kauppaan tai toimintaan sovellettavien lakien tai asetusten mukaan laitonta; |
| --- | --- |

a)

laiton taloudellinen toiminta: tuotanto, kauppa tai muu toiminta, joka on kyseiseen tuotantoon, kauppaan tai toimintaan sovellettavien lakien tai asetusten mukaan laitonta;

| b) | tupakka ja tislatut alkoholijuomat: tupakan, tislattujen alkoholijuomien ja niihin liittyvien tuotteiden tuotanto ja kauppa; |
| --- | --- |

b)

tupakka ja tislatut alkoholijuomat: tupakan, tislattujen alkoholijuomien ja niihin liittyvien tuotteiden tuotanto ja kauppa;

| c) | aseiden ja ampumatarvikkeiden tuotanto ja kauppa: kaikenlaisten aseiden ja ampumatarvikkeiden tuotannon ja kaupan rahoittaminen. Tätä rajoitusta ei sovelleta silloin, jos toiminta liittyy Euroopan unionin politiikkaan tai täydentää sitä; |
| --- | --- |

c)

aseiden ja ampumatarvikkeiden tuotanto ja kauppa: kaikenlaisten aseiden ja ampumatarvikkeiden tuotannon ja kaupan rahoittaminen. Tätä rajoitusta ei sovelleta silloin, jos toiminta liittyy Euroopan unionin politiikkaan tai täydentää sitä;

| d) | kasinot: pelikasinot ja vastaavat yritykset; |
| --- | --- |

d)

kasinot: pelikasinot ja vastaavat yritykset;

| e) | tietotekniikka-alaa koskevat rajoitukset: sähköisiin tieto-ohjelmiin tai -ratkaisuihin liittyvät tutkimus-, kehitys- ja tekniset sovellukset, joiden i) tarkoituksena on: a) tukea edellä a–d alakohdassa tarkoitettuihin rajoitettuihin aloihin liittyvää toimintaa; b) rahapelit internetissä ja online-kasinoissa; tai c) pornografia, tai joilla ii) on tarkoitus mahdollistaa a) laiton pääsy sähköisiin tietoverkkoihin; tai b) laiton sähköisen tiedon lataaminen. |
| --- | --- |

e)

tietotekniikka-alaa koskevat rajoitukset: sähköisiin tieto-ohjelmiin tai -ratkaisuihin liittyvät tutkimus-, kehitys- ja tekniset sovellukset, joiden i) tarkoituksena on: a) tukea edellä a–d alakohdassa tarkoitettuihin rajoitettuihin aloihin liittyvää toimintaa; b) rahapelit internetissä ja online-kasinoissa; tai c) pornografia, tai joilla ii) on tarkoitus mahdollistaa a) laiton pääsy sähköisiin tietoverkkoihin; tai b) laiton sähköisen tiedon lataaminen.

| f) | biotieteitä koskevat rajoitukset: tuki seuraaviin seikkoihin liittyvien tutkimus-, kehitys- ja teknisten sovellusten rahoittamiseen: i) tutkimus- tai hoitotarkoituksessa tapahtuva ihmisen kloonaaminen; tai ii) muuntogeeniset organismit. |
| --- | --- |

f)

biotieteitä koskevat rajoitukset: tuki seuraaviin seikkoihin liittyvien tutkimus-, kehitys- ja teknisten sovellusten rahoittamiseen: i) tutkimus- tai hoitotarkoituksessa tapahtuva ihmisen kloonaaminen; tai ii) muuntogeeniset organismit.

---

| 16.7.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 192/21 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 192/21

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2016/1158,

annettu 15 päivänä heinäkuuta 2016,

asetuksen (EU) N:o 452/2014 muuttamisesta kolmansien maiden lentotoiminnan harjoittajille annettua hyväksyntää ja siihen liittyviä ehtoja koskevien mallien poistamiseksi

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta sekä neuvoston direktiivin 91/670/ETY, asetuksen (EY) N:o 1592/2002 ja direktiivin 2004/36/EY kumoamisesta 20 päivänä helmikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EU) N:o 452/2014 (2) vahvistetaan miten asetuksen (EY) N:o 216/2008 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetut kolmansien maiden lentotoiminnan harjoittajat, jotka harjoittavat kaupallista ilmakuljetustoimintaa perussopimuksen määräysten alaisella alueella, tälle alueelle tai tältä alueelta sen ulkopuolelle, hyväksytään Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) sovellettavien standardien mukaisesti. Kyseisen asetuksen liitteen 2 (osa ART) lisäyksessä I ja II esitetään tällaista hyväksyntää ja siihen liittyviä ehtoja koskevat mallit. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EU) N:o 452/2014 (2) vahvistetaan miten asetuksen (EY) N:o 216/2008 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetut kolmansien maiden lentotoiminnan harjoittajat, jotka harjoittavat kaupallista ilmakuljetustoimintaa perussopimuksen määräysten alaisella alueella, tälle alueelle tai tältä alueelta sen ulkopuolelle, hyväksytään Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) sovellettavien standardien mukaisesti. Kyseisen asetuksen liitteen 2 (osa ART) lisäyksessä I ja II esitetään tällaista hyväksyntää ja siihen liittyviä ehtoja koskevat mallit.

| (2) | Asetuksen (EU) N:o 452/2014 soveltamisesta saatu kokemus on osoittanut, että edellä tarkoitettuja malleja on muutettava säännöllisesti, jotta ne vastaisivat oikea-aikaisesti usein muuttuvia ICAOn standardeja, mikä on aiheuttanut tarpeetonta hallinnollista rasitetta. Kyseisten mallien käyttöä koskeva vaatimus ei ole perusteltu, kun otetaan huomioon, että Euroopan lentoturvallisuusvirasto voi luoda tarvittavat mallit itse ja pitää ne ajan tasalla, jos tällaista vaatimusta ei olisi. Sen vuoksi kyseinen vaatimus ja kyseiset mallit olisi poistettava asetuksesta (EU) N:o 452/2014. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) N:o 452/2014 soveltamisesta saatu kokemus on osoittanut, että edellä tarkoitettuja malleja on muutettava säännöllisesti, jotta ne vastaisivat oikea-aikaisesti usein muuttuvia ICAOn standardeja, mikä on aiheuttanut tarpeetonta hallinnollista rasitetta. Kyseisten mallien käyttöä koskeva vaatimus ei ole perusteltu, kun otetaan huomioon, että Euroopan lentoturvallisuusvirasto voi luoda tarvittavat mallit itse ja pitää ne ajan tasalla, jos tällaista vaatimusta ei olisi. Sen vuoksi kyseinen vaatimus ja kyseiset mallit olisi poistettava asetuksesta (EU) N:o 452/2014.

| (3) | Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 452/2014 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 452/2014 olisi muutettava.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 216/2008 65 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 216/2008 65 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 452/2014 liite 2 tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä heinäkuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 79, 19.3.2008, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 452/2014, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2014, kolmansien maiden lentotoiminnan harjoittajien lentotoimintaan liittyvien teknisten vaatimusten ja hallinnollisten menettelyjen vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (EUVL L 133, 6.5.2014, s. 12).

2

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 452/2014 liite 2 seuraavasti:

| 1) | Korvataan osa ART.210(a) seuraavasti:






  ”a) | Virasto myöntää hyväksynnän ja siihen liittyvät toimintaehdot, kun






  1) | se on vakuuttunut siitä, että kolmannen maan lentotoiminnan harjoittajalla on voimassa oleva lentotoimintalupa tai vastaava asiakirja ja siihen liittyvät toimintaehdot, jotka lentotoiminnan harjoittajan kotivaltio on myöntänyt; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Korvataan osa ART.210(a) seuraavasti:

”a)

1)

se on vakuuttunut siitä, että kolmannen maan lentotoiminnan harjoittajalla on voimassa oleva lentotoimintalupa tai vastaava asiakirja ja siihen liittyvät toimintaehdot, jotka lentotoiminnan harjoittajan kotivaltio on myöntänyt;

| 2) | se on vakuuttunut siitä, että kolmannen maan lentotoiminnan harjoittaja on saanut kotivaltioltaan luvan harjoittaa toimintaa EU:ssa; |
| --- | --- |

2)

se on vakuuttunut siitä, että kolmannen maan lentotoiminnan harjoittaja on saanut kotivaltioltaan luvan harjoittaa toimintaa EU:ssa;

| 3) | se on vakuuttunut siitä, että kolmannen maan lentotoiminnan harjoittaja on






  i) | täyttänyt osan TCO sovellettavat vaatimukset; |
| --- | --- | --- |

3)

se on vakuuttunut siitä, että kolmannen maan lentotoiminnan harjoittaja on

i)

täyttänyt osan TCO sovellettavat vaatimukset;

| ii) | antanut avoimen, riittävän ja oikea-aikaisen vastauksen viraston mahdollisesti toteuttaman tarkemman arvioinnin tai auditoinnin johdosta; sekä |
| --- | --- |

ii)

antanut avoimen, riittävän ja oikea-aikaisen vastauksen viraston mahdollisesti toteuttaman tarkemman arvioinnin tai auditoinnin johdosta; sekä

| iii) | toteuttanut oikea-aikaisesti ja onnistuneesti korjaavan toimen mahdollisesti todetun poikkeaman korjaamiseksi; |
| --- | --- |

iii)

toteuttanut oikea-aikaisesti ja onnistuneesti korjaavan toimen mahdollisesti todetun poikkeaman korjaamiseksi;

| 4) | lentotoiminnan harjoittajan kotivaltion tai rekisteröintivaltion kyvyssä sertifioida lentotoiminnan harjoittaja ja/tai ilma-alus ja valvoa niitä sovellettavien ICAO:n standardien mukaisesti ei ole todettu merkittäviä puutteita; sekä |
| --- | --- |

4)

lentotoiminnan harjoittajan kotivaltion tai rekisteröintivaltion kyvyssä sertifioida lentotoiminnan harjoittaja ja/tai ilma-alus ja valvoa niitä sovellettavien ICAO:n standardien mukaisesti ei ole todettu merkittäviä puutteita; sekä

| 5) | hakijaa ei ole asetettu toimintakieltoon asetuksen (EY) N:o 2111/2005 nojalla.” |
| --- | --- |

5)

hakijaa ei ole asetettu toimintakieltoon asetuksen (EY) N:o 2111/2005 nojalla.”

| 2) | Poistetaan lisäys I ja II. |
| --- | --- |

2)

Poistetaan lisäys I ja II.

---

| 16.7.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 192/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 192/23

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/1159,

annettu 15 päivänä heinäkuuta 2016,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, yritysten Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited tuottaman natriumsyklamaatin tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1) (’perusasetus’) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1.   Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Sen jälkeen kun oli suoritettu perusasetuksen 5 artiklan mukainen polkumyyntitutkimus, neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 435/2004 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa. |
| --- | --- |

(1)

Sen jälkeen kun oli suoritettu perusasetuksen 5 artiklan mukainen polkumyyntitutkimus, neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 435/2004 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa.

2

| (2) | Tämän jälkeen toimenpiteiden voimassaoloaikaa pidennettiin ensin viideksi vuodeksi kesäkuussa 2010 (3) ja osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen toukokuussa 2012 muutettiin yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntitullin määrää (4). Tämän seurauksena Indonesiaan sovellettavan tullin määrä oli 0,24–0,27 euroa/kg ja Kiinaan sovellettavan tullin määrä oli 0,23–0,26 euroa/kg, jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’. |
| --- | --- |

(2)

Tämän jälkeen toimenpiteiden voimassaoloaikaa pidennettiin ensin viideksi vuodeksi kesäkuussa 2010 (3) ja osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen toukokuussa 2012 muutettiin yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntitullin määrää (4). Tämän seurauksena Indonesiaan sovellettavan tullin määrä oli 0,24–0,27 euroa/kg ja Kiinaan sovellettavan tullin määrä oli 0,23–0,26 euroa/kg, jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’.

3

4

| (3) | Voimassa olevia toimenpiteitä sovellettiin kaikkeen Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontiin, lukuun ottamatta kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited valmistaman natriumsyklamaatin tuontia. Näille yrityksille määrättiin alun perin nollatulli, koska polkumyyntiä ei todettu (asetus (EY) N:o 435/2004). |
| --- | --- |

(3)

Voimassa olevia toimenpiteitä sovellettiin kaikkeen Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontiin, lukuun ottamatta kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited valmistaman natriumsyklamaatin tuontia. Näille yrityksille määrättiin alun perin nollatulli, koska polkumyyntiä ei todettu (asetus (EY) N:o 435/2004).

| (4) | WTO:n valituselimen asiassa ”Mexico – Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice” antaman raportin (5), jäljempänä ’WTO:n valituselimen raportti’, mukaisesti kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited ei tarkasteltu asetuksella (EY) N:o 435/2004 käyttöön otettujen toimenpiteiden myöhempien tarkistusten yhteydessä, eikä niihin sovelleta voimassa olevia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(4)

WTO:n valituselimen asiassa ”Mexico – Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice” antaman raportin (5), jäljempänä ’WTO:n valituselimen raportti’, mukaisesti kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited ei tarkasteltu asetuksella (EY) N:o 435/2004 käyttöön otettujen toimenpiteiden myöhempien tarkistusten yhteydessä, eikä niihin sovelleta voimassa olevia toimenpiteitä.

5

| (5) | Aiempi yrityksiin Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited rajoittunut tutkimus käynnistettiin 17 päivänä helmikuuta 2011 (6). Koska tehty valitus peruttiin, menettely lopetettiin komission 5 päivänä huhtikuuta 2012 hyväksymällä päätöksellä (7), eikä toimenpiteitä otettu käyttöön. |
| --- | --- |

(5)

Aiempi yrityksiin Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited rajoittunut tutkimus käynnistettiin 17 päivänä helmikuuta 2011 (6). Koska tehty valitus peruttiin, menettely lopetettiin komission 5 päivänä huhtikuuta 2012 hyväksymällä päätöksellä (7), eikä toimenpiteitä otettu käyttöön.

6

7

| (6) | Toinen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu aloitettiin kesäkuussa 2015 (8) perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(6)

Toinen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu aloitettiin kesäkuussa 2015 (8) perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla.

8

1.2.   Tutkimuksen vireillepano

Tutkimuksen vireillepano

| (7) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 12 päivänä elokuuta 2015 vireille polkumyyntitutkimuksen, joka koski Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontia unioniin. Tutkimus rajoittui yrityksiin Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Additive (Yang Quan) Limited, jotka molemmat kuuluvat samaan konserniin (molemmista yrityksistä käytetään ilmaisua ’asianomaiset vientiä harjoittavat tuottajat’ tai ’Fang Da’). Tutkimus tehtiin perusasetuksen 5 artiklan perusteella. Menettelyn vireillepanoa koskeva ilmoitus, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (9). |
| --- | --- |

(7)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 12 päivänä elokuuta 2015 vireille polkumyyntitutkimuksen, joka koski Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontia unioniin. Tutkimus rajoittui yrityksiin Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Additive (Yang Quan) Limited, jotka molemmat kuuluvat samaan konserniin (molemmista yrityksistä käytetään ilmaisua ’asianomaiset vientiä harjoittavat tuottajat’ tai ’Fang Da’). Tutkimus tehtiin perusasetuksen 5 artiklan perusteella. Menettelyn vireillepanoa koskeva ilmoitus, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (9).

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

9

| (8) | Komissio pani tutkimuksen vireille saatuaan valituksen 30 päivänä kesäkuuta 2015 yritykseltä Productos Aditivos S.A., jäljempänä ’valituksen tekijä’ tai ’unionin tuottaja’, joka on ainoa natriumsyklamaatin tuottaja unionissa ja edustaa siis 100:aa prosenttia unionin kokonaistuotannosta. Valituksessa esitetty näyttö polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta oli riittävä tutkimuksen vireillepanoa varten. |
| --- | --- |

(8)

Komissio pani tutkimuksen vireille saatuaan valituksen 30 päivänä kesäkuuta 2015 yritykseltä Productos Aditivos S.A., jäljempänä ’valituksen tekijä’ tai ’unionin tuottaja’, joka on ainoa natriumsyklamaatin tuottaja unionissa ja edustaa siis 100:aa prosenttia unionin kokonaistuotannosta. Valituksessa esitetty näyttö polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta oli riittävä tutkimuksen vireillepanoa varten.

| (9) | Vireillepanosta ilmoittamisen jälkeen Fang Da väitti, että valituksessa esitetty näyttö vahingosta oli riittämätöntä ja että uusien tutkimusten aloittaminen kerta toisensa jälkeen yritystä Fang Da vasten oli loukkaavaa. Se myös ilmoitti tämän osoittavan, että käsiteltävänä olevan asian vireillepano perusasetuksen 5 artiklan nojalla ei ole tarkoituksenmukaista. Se myös halusi selvennyksiä tietyistä avoimessa asiakirja-aineistossa mainituista kehityssuuntauksista. |
| --- | --- |

(9)

Vireillepanosta ilmoittamisen jälkeen Fang Da väitti, että valituksessa esitetty näyttö vahingosta oli riittämätöntä ja että uusien tutkimusten aloittaminen kerta toisensa jälkeen yritystä Fang Da vasten oli loukkaavaa. Se myös ilmoitti tämän osoittavan, että käsiteltävänä olevan asian vireillepano perusasetuksen 5 artiklan nojalla ei ole tarkoituksenmukaista. Se myös halusi selvennyksiä tietyistä avoimessa asiakirja-aineistossa mainituista kehityssuuntauksista.

| (10) | Kuten jo on selitetty johdanto-osan 8 kappaleessa, komissio katsoo, että valitus sisälsi riittävästi näyttöä tutkimuksen vireillepanon perusteluksi. Vireillepanoa koskevan päätöksen perusteena on pelkästään näyttö, ei aiempien tutkimusten olemassaolo tai tulokset. Valituksen erillinen vahinkoanalyysi on itse asiassa osoittanut, että on riittävästi näyttöä, joka viittaa yrityksestä Fang Da tulevan tuonnin merkittävään pääsyyn EU:n markkinoille hinnoin, jotka selkeästi alittavat unionin tuotannonalan omat hinnat, ja tuotteiden myyntiin alemmalla hinnalla. Kaikkien seikkojen ei myöskään tarvitse osoittaa heikkenemistä, jotta merkittävä vahinko voidaan todeta. Muiden sellaisten seikkojen olemassaolo, joilla saattaa olla vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, ei myöskään välttämättä tarkoita, etteikö polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus tähän tuotannonalaan olisi merkittävä. Näin ollen tämän tutkimuksen vireillepanoon on oikeudelliset perusteet. Toimitettujen huomautusten mukaan avoimessa asiakirja-aineistossa on mahdollista ristiriitaa kolmessa indikaattorissa. Tämä selittyy sillä, että laskelmiin sisältyvien määrien suuruudessa on huomattavaa eroa ja että käytettyjä luottamuksellisia tietoja on pyöristetty (ylös- tai alaspäin vuodesta riippuen). |
| --- | --- |

(10)

Kuten jo on selitetty johdanto-osan 8 kappaleessa, komissio katsoo, että valitus sisälsi riittävästi näyttöä tutkimuksen vireillepanon perusteluksi. Vireillepanoa koskevan päätöksen perusteena on pelkästään näyttö, ei aiempien tutkimusten olemassaolo tai tulokset. Valituksen erillinen vahinkoanalyysi on itse asiassa osoittanut, että on riittävästi näyttöä, joka viittaa yrityksestä Fang Da tulevan tuonnin merkittävään pääsyyn EU:n markkinoille hinnoin, jotka selkeästi alittavat unionin tuotannonalan omat hinnat, ja tuotteiden myyntiin alemmalla hinnalla. Kaikkien seikkojen ei myöskään tarvitse osoittaa heikkenemistä, jotta merkittävä vahinko voidaan todeta. Muiden sellaisten seikkojen olemassaolo, joilla saattaa olla vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, ei myöskään välttämättä tarkoita, etteikö polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus tähän tuotannonalaan olisi merkittävä. Näin ollen tämän tutkimuksen vireillepanoon on oikeudelliset perusteet. Toimitettujen huomautusten mukaan avoimessa asiakirja-aineistossa on mahdollista ristiriitaa kolmessa indikaattorissa. Tämä selittyy sillä, että laskelmiin sisältyvien määrien suuruudessa on huomattavaa eroa ja että käytettyjä luottamuksellisia tietoja on pyöristetty (ylös- tai alaspäin vuodesta riippuen).

| (11) | Oikeudellisesti on myös mahdollista panna perusasetuksen 5 artiklan mukainen tutkimus vireille silloinkin, kun se koskee vain yhtä yritystä, kuten oikeuskäytännöstä käy ilmi (10). |
| --- | --- |

(11)

Oikeudellisesti on myös mahdollista panna perusasetuksen 5 artiklan mukainen tutkimus vireille silloinkin, kun se koskee vain yhtä yritystä, kuten oikeuskäytännöstä käy ilmi (10).

10

1.3.   Myöhempi menettely

Myöhempi menettely

| (12) | Komissio ei ottanut tässä tutkimuksessa käyttöön väliaikaisia polkumyyntitoimenpiteitä, jotta tämän menettelyn lopulliset päätelmät pystyttiin ajoittamaan ajallisesti yhteen johdanto-osan 6 kappaleessa mainitun toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun kanssa. |
| --- | --- |

(12)

Komissio ei ottanut tässä tutkimuksessa käyttöön väliaikaisia polkumyyntitoimenpiteitä, jotta tämän menettelyn lopulliset päätelmät pystyttiin ajoittamaan ajallisesti yhteen johdanto-osan 6 kappaleessa mainitun toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun kanssa.

1.4.   Asianomaiset osapuolet

Asianomaiset osapuolet

| (13) | Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan yhteyttä komissioon tutkimukseen osallistumiseksi. Lisäksi komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta erityisesti valituksen tekijälle, asianomaisille kahdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle ja Kiinan viranomaisille, tiedossa oleville tuojille sekä toimittajille, käyttäjille ja kauppiaille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan. |
| --- | --- |

(13)

Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan yhteyttä komissioon tutkimukseen osallistumiseksi. Lisäksi komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta erityisesti valituksen tekijälle, asianomaisille kahdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle ja Kiinan viranomaisille, tiedossa oleville tuojille sekä toimittajille, käyttäjille ja kauppiaille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan.

| (14) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(14)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

1.5.   Vertailumaan tuottajat

Vertailumaan tuottajat

| (15) | Komissio ilmoitti myös Indonesiassa oleville tuottajille vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan. Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se harkitsi Indonesian käyttämistä markkinataloutta harjoittavana kolmantena maana, jäljempänä ’vertailumaa’, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Asiakirja-aineistossa ei ollut tietoja, jotka olisivat viitanneet natriumsyklamaatin mahdolliseen tuotantoon muissa kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

(15)

Komissio ilmoitti myös Indonesiassa oleville tuottajille vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan. Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se harkitsi Indonesian käyttämistä markkinataloutta harjoittavana kolmantena maana, jäljempänä ’vertailumaa’, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Asiakirja-aineistossa ei ollut tietoja, jotka olisivat viitanneet natriumsyklamaatin mahdolliseen tuotantoon muissa kolmansissa maissa.

1.6.   Otanta

Otanta

| (16) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin tuojiin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(16)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin tuojiin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

| (17) | Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. |
| --- | --- |

(17)

Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot.

| (18) | Kolme etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Tuojien vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen. |
| --- | --- |

(18)

Kolme etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Tuojien vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen.

1.7.   Markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevat lomakkeet

Markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevat lomakkeet

| (19) | Komissio lähetti perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti markkinatalouskohtelun pyytämiseen tarkoitetun lomakkeen asianomaisille kahdelle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle. |
| --- | --- |

(19)

Komissio lähetti perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti markkinatalouskohtelun pyytämiseen tarkoitetun lomakkeen asianomaisille kahdelle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle.

1.8.   Vastaukset kyselyyn

Vastaukset kyselyyn

| (20) | Komissio lähetti kyselylomakkeet unionin ainoalle tuottajalle, asianomaisille kahdelle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle sekä kolmelle etuyhteydettömälle tuojalle. |
| --- | --- |

(20)

Komissio lähetti kyselylomakkeet unionin ainoalle tuottajalle, asianomaisille kahdelle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle sekä kolmelle etuyhteydettömälle tuojalle.

| (21) | Vastaukset saatiin unionin ainoalta tuottajalta, toiselta kahdesta asianomaisesta kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta (myös kahdelta siihen yhteydessä olevalta vientimyyntitoimistolta Hongkongissa) ja kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta. Toinen asianomainen kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja oli lopettanut tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon ja myynnin ennen tutkimusajanjaksoa, eikä tutkimusajanjaksoon liittyvä kyselylomake sen vuoksi koskenut sitä. |
| --- | --- |

(21)

Vastaukset saatiin unionin ainoalta tuottajalta, toiselta kahdesta asianomaisesta kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta (myös kahdelta siihen yhteydessä olevalta vientimyyntitoimistolta Hongkongissa) ja kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta. Toinen asianomainen kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja oli lopettanut tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon ja myynnin ennen tutkimusajanjaksoa, eikä tutkimusajanjaksoon liittyvä kyselylomake sen vuoksi koskenut sitä.

1.9.   Tarkastuskäynnit

Tarkastuskäynnit

| (22) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: | Unionin tuottaja







  — | Productos Aditivos S.A., Barcelona, Espanja |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

Unionin tuottaja

Unionin tuottaja

—

Productos Aditivos S.A., Barcelona, Espanja

| | Tuojat







  — | DKSH GmbH, Hampuri, Saksa |
| --- | --- | --- |

Tuojat

Tuojat

—

DKSH GmbH, Hampuri, Saksa

| — | Emilio Peña S.A., Torrente (Valencia), Espanja |
| --- | --- |

—

Emilio Peña S.A., Torrente (Valencia), Espanja

| | Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat







  — | Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Yang Quan, Kiina |
| --- | --- | --- |

Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat

Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat

—

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Yang Quan, Kiina

| | Vientimyyntitoimisto (joka on yhteydessä yritykseen Fang Da) Hongkongissa







  — | Zhong Hua Fang Da Ltd., Hongkong |
| --- | --- | --- |

Vientimyyntitoimisto (joka on yhteydessä yritykseen Fang Da) Hongkongissa

Vientimyyntitoimisto (joka on yhteydessä yritykseen Fang Da) Hongkongissa

—

Zhong Hua Fang Da Ltd., Hongkong

1.10.   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (23) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2014 ja 31 päivän maaliskuuta 2015 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2011 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(23)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2014 ja 31 päivän maaliskuuta 2015 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2011 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1.   Tarkasteltavana oleva tuote

Tarkasteltavana oleva tuote

| (24) | Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva natriumsyklamaatti, jota asianomaiset kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa tuottavat ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2929 90 00 (Taric-koodi 2929900010), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. |
| --- | --- |

(24)

Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva natriumsyklamaatti, jota asianomaiset kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa tuottavat ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2929 90 00 (Taric-koodi 2929900010), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

| (25) | Natriumsyklamaatti on elintarvikkeiden lisäaineena käytettävä hyödyketuote, jota käytetään laajalti elintarviketeollisuudessa makeutusaineena sekä pöytäkäyttöön tarkoitettujen vähäenergisten ja erikoisruokavalioissa käytettävien makeutusaineiden tuotannossa. Lisäksi sitä käytetään vähäisessä määrin lääketeollisuudessa. |
| --- | --- |

(25)

Natriumsyklamaatti on elintarvikkeiden lisäaineena käytettävä hyödyketuote, jota käytetään laajalti elintarviketeollisuudessa makeutusaineena sekä pöytäkäyttöön tarkoitettujen vähäenergisten ja erikoisruokavalioissa käytettävien makeutusaineiden tuotannossa. Lisäksi sitä käytetään vähäisessä määrin lääketeollisuudessa.

| (26) | Natriumsyklamaatti on kemiallisesti puhdas aine. Kuten mikä tahansa puhdas kemiallinen aine, se saattaa kuitenkin sisältää epäpuhtauksia pieniä määriä eli milligrammoja kilogrammassa tuotetta. Epäpuhtauksien pitoisuus, joka määrittyy unionin lainsäädännön mukaan, määrittää natriumsyklamaatin laadun. Natriumsyklamaatilla on kaksi esiintymismuotoa: hydraatti, jonka kosteuspitoisuus on 15 prosenttia, sekä vedetön muoto, jonka kosteuspitoisuus on enintään 1 prosentti. Näillä natriumsyklamaatin kahdella esiintymismuodolla on samat pääasialliset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset; ainoa ero on makeusasteessa; hydraatti ei ole niin makea vesipitoisuuden vuoksi. Hinnat vaihtelevat samasta syystä. Vedetön muoto on kalliimpi kuin hydraatti. Tässä menettelyssä siis kummatkin natriumsyklamaatin muodot olisi katsottava yhdeksi tuotteeksi. |
| --- | --- |

(26)

Natriumsyklamaatti on kemiallisesti puhdas aine. Kuten mikä tahansa puhdas kemiallinen aine, se saattaa kuitenkin sisältää epäpuhtauksia pieniä määriä eli milligrammoja kilogrammassa tuotetta. Epäpuhtauksien pitoisuus, joka määrittyy unionin lainsäädännön mukaan, määrittää natriumsyklamaatin laadun. Natriumsyklamaatilla on kaksi esiintymismuotoa: hydraatti, jonka kosteuspitoisuus on 15 prosenttia, sekä vedetön muoto, jonka kosteuspitoisuus on enintään 1 prosentti. Näillä natriumsyklamaatin kahdella esiintymismuodolla on samat pääasialliset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset; ainoa ero on makeusasteessa; hydraatti ei ole niin makea vesipitoisuuden vuoksi. Hinnat vaihtelevat samasta syystä. Vedetön muoto on kalliimpi kuin hydraatti. Tässä menettelyssä siis kummatkin natriumsyklamaatin muodot olisi katsottava yhdeksi tuotteeksi.

2.2.   Samankaltainen tuote

Samankaltainen tuote

| (27) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset:






  — | tarkasteltavana oleva tuote; |
| --- | --- | --- |

(27)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset:

—

tarkasteltavana oleva tuote;

| — | vientiä harjoittavan tuottajan tuottama, Kiinan kansantasavallan kotimarkkinoilla myymä tuote; |
| --- | --- |

—

vientiä harjoittavan tuottajan tuottama, Kiinan kansantasavallan kotimarkkinoilla myymä tuote;

| — | unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote. |
| --- | --- |

—

unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

| (28) | Komissio päätteli sen vuoksi, että kyseiset tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(28)

Komissio päätteli sen vuoksi, että kyseiset tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3.   POLKUMYYNTI

POLKUMYYNTI

3.1.   Alustavat huomautukset

Alustavat huomautukset

| (29) | Toinen asianomaisista kahdesta vientiä harjoittavasta tuottajasta eli Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited lopetti tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon vuonna 2012. Sen vuoksi ainoastaan Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited toimitti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen ja vastauksen kyselyyn. |
| --- | --- |

(29)

Toinen asianomaisista kahdesta vientiä harjoittavasta tuottajasta eli Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited lopetti tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon vuonna 2012. Sen vuoksi ainoastaan Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited toimitti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen ja vastauksen kyselyyn.

| (30) | Komission virkamiehet vierailivat yrityksessä Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited todentaakseen, että yritys oli lopettanut tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon ja myynnin. Asian havaittiinkin olevan näin. Sen vuoksi polkumyyntiä koskeva analyysi perustui yrityksen Fang Da Food Additive (Yang Quan) toimittamiin tietoihin. |
| --- | --- |

(30)

Komission virkamiehet vierailivat yrityksessä Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited todentaakseen, että yritys oli lopettanut tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon ja myynnin. Asian havaittiinkin olevan näin. Sen vuoksi polkumyyntiä koskeva analyysi perustui yrityksen Fang Da Food Additive (Yang Quan) toimittamiin tietoihin.

| (31) | Kun kuitenkin otetaan huomioon näiden kahden yrityksen välinen yhteys, sillä ne molemmat kuuluvat Fang Da -konserniin ja ovat saman emoyrityksen omistuksessa, päätelmiä voidaan soveltaa molempiin yrityksiin, jotka muodostavat Fang Da -konsernin. |
| --- | --- |

(31)

Kun kuitenkin otetaan huomioon näiden kahden yrityksen välinen yhteys, sillä ne molemmat kuuluvat Fang Da -konserniin ja ovat saman emoyrityksen omistuksessa, päätelmiä voidaan soveltaa molempiin yrityksiin, jotka muodostavat Fang Da -konsernin.

3.2.   Markkinatalouskohtelu

Markkinatalouskohtelu

| (32) | Komissio arvioi asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan markkinatalouskohtelua koskevan pyynnön ja suoritti myös tarkastuskäynnin sen tiloihin. |
| --- | --- |

(32)

Komissio arvioi asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan markkinatalouskohtelua koskevan pyynnön ja suoritti myös tarkastuskäynnin sen tiloihin.

| (33) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut edellytykset. |
| --- | --- |

(33)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut edellytykset.

| (34) | Tutkimus osoitti, ettei markkinatalouskohtelua pyytänyt vientiä harjoittava tuottaja pystynyt osoittamaan täyttävänsä kaikki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt perusteet. |
| --- | --- |

(34)

Tutkimus osoitti, ettei markkinatalouskohtelua pyytänyt vientiä harjoittava tuottaja pystynyt osoittamaan täyttävänsä kaikki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt perusteet.

| (35) | Tarkemmin sanottuna todettiin, ettei perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetty toinen peruste täyttynyt, sillä kirjanpitotapahtumia ei kirjattu suoriteperusteisesti. Yrityksen taloudellisesta tilanteesta ei myöskään annettu selkää kuvaa. Komissio myös havaitsi ongelman aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden kirjanpitokäsittelyssä. Lisäksi todettiin, ettei tietyistä menoista kirjattu alustavia varauksia. Havaittiin myös, ettei tilinpäätöksiä konsolidoitu asianmukaisella (emoyhtiön) tasolla. |
| --- | --- |

(35)

Tarkemmin sanottuna todettiin, ettei perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetty toinen peruste täyttynyt, sillä kirjanpitotapahtumia ei kirjattu suoriteperusteisesti. Yrityksen taloudellisesta tilanteesta ei myöskään annettu selkää kuvaa. Komissio myös havaitsi ongelman aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden kirjanpitokäsittelyssä. Lisäksi todettiin, ettei tietyistä menoista kirjattu alustavia varauksia. Havaittiin myös, ettei tilinpäätöksiä konsolidoitu asianmukaisella (emoyhtiön) tasolla.

| (36) | Komissio ilmoitti markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä vientiä harjoittavalle tuottajalle, asianomaisen maan viranomaisille ja unionin tuotannonalalle. Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia päätelmistä ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(36)

Komissio ilmoitti markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä vientiä harjoittavalle tuottajalle, asianomaisen maan viranomaisille ja unionin tuotannonalalle. Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia päätelmistä ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

| (37) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomainen vientiä harjoittava tuottaja toimitti huomautuksia ja kiisti kaikki edellä mainitut päätelmät. Saadut huomautukset arvioitiin asianmukaisesti, mutta ne eivät olleet senkaltaisia, että ne olisivat muuttaneet komission alustavia päätelmiä. Tästä ilmoitettiin vientiä harjoittavalle tuottajalle 11 päivänä huhtikuuta 2016. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen vientiä harjoittava tuottaja pitäytyi vastalauseissaan toimittamatta uutta näyttöä tai perusteluja. |
| --- | --- |

(37)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomainen vientiä harjoittava tuottaja toimitti huomautuksia ja kiisti kaikki edellä mainitut päätelmät. Saadut huomautukset arvioitiin asianmukaisesti, mutta ne eivät olleet senkaltaisia, että ne olisivat muuttaneet komission alustavia päätelmiä. Tästä ilmoitettiin vientiä harjoittavalle tuottajalle 11 päivänä huhtikuuta 2016. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen vientiä harjoittava tuottaja pitäytyi vastalauseissaan toimittamatta uutta näyttöä tai perusteluja.

| (38) | Lyhyesti sanottuna voidaan todeta, ettei asianomainen vientiä harjoittava tuottaja pystynyt osoittamaan, että se täyttää kaikki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt perusteet, ja sen vuoksi tuottajan hakemus markkinatalouskohtelusta hylättiin. |
| --- | --- |

(38)

Lyhyesti sanottuna voidaan todeta, ettei asianomainen vientiä harjoittava tuottaja pystynyt osoittamaan, että se täyttää kaikki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt perusteet, ja sen vuoksi tuottajan hakemus markkinatalouskohtelusta hylättiin.

3.3.   Vertailumaa

Vertailumaa

| (39) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo oli määritettävä asianmukaisessa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, käytettävien hintojen perusteella tai tällaisesta kolmannesta maasta muihin maihin, myös unioniin, suuntautuvan viennin hinnan perusteella taikka, jos tämä ei ole mahdollista, millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, mukaan lukien samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettu tai maksettava hinta, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla. |
| --- | --- |

(39)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo oli määritettävä asianmukaisessa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, käytettävien hintojen perusteella tai tällaisesta kolmannesta maasta muihin maihin, myös unioniin, suuntautuvan viennin hinnan perusteella taikka, jos tämä ei ole mahdollista, millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, mukaan lukien samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettu tai maksettava hinta, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla.

| (40) | Asianmukaisella huolellisuudella täsmennettiin markkinataloutta harjoittava kolmas maa hintojen tai laskennallisen arvon vahvistamiseksi, jotta voitiin määrittää normaaliarvo. |
| --- | --- |

(40)

Asianmukaisella huolellisuudella täsmennettiin markkinataloutta harjoittava kolmas maa hintojen tai laskennallisen arvon vahvistamiseksi, jotta voitiin määrittää normaaliarvo.

| (41) | Kuten johdanto-osan 15 kappaleessa todetaan, komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se piti Indonesiaa asianmukaisena vertailumaana ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Huomautuksia ei esitetty. Komissio selvitti Indonesiassa olevien tuottajien halukkuutta yhteistyöhön. Kaikille kolmelle tiedossa olevalle indonesialaisille vientiä harjoittaville tuottajalle lähetettiin kirjeet ja kyselylomakkeet. |
| --- | --- |

(41)

Kuten johdanto-osan 15 kappaleessa todetaan, komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se piti Indonesiaa asianmukaisena vertailumaana ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Huomautuksia ei esitetty. Komissio selvitti Indonesiassa olevien tuottajien halukkuutta yhteistyöhön. Kaikille kolmelle tiedossa olevalle indonesialaisille vientiä harjoittaville tuottajalle lähetettiin kirjeet ja kyselylomakkeet.

| (42) | Yksi vientiä harjoittava indonesialainen tuottaja ilmoittautui ensin ja osoitti halukkuutta yhteistyöhön. Komissio pyysi kyseistä yritystä täyttämään vertailumaassa sijaitseville natriumsyklamaatin tuottajille tarkoitetun kyselylomakkeen. Vastausta ei saatu. |
| --- | --- |

(42)

Yksi vientiä harjoittava indonesialainen tuottaja ilmoittautui ensin ja osoitti halukkuutta yhteistyöhön. Komissio pyysi kyseistä yritystä täyttämään vertailumaassa sijaitseville natriumsyklamaatin tuottajille tarkoitetun kyselylomakkeen. Vastausta ei saatu.

| (43) | Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantoa on vain unionissa, Kiinassa ja Indonesiassa. Asiakirja-aineistossa ei ollut tietoja, jotka olisivat viitanneet natriumsyklamaatin mahdolliseen tuotantoon muissa kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

(43)

Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantoa on vain unionissa, Kiinassa ja Indonesiassa. Asiakirja-aineistossa ei ollut tietoja, jotka olisivat viitanneet natriumsyklamaatin mahdolliseen tuotantoon muissa kolmansissa maissa.

3.4.   Normaaliarvo

Normaaliarvo

| (44) | Kuten edellä johdanto-osan 40–43 kappaleessa selitetään, yksikään mahdollinen vertailumaan tuottaja ei toiminut yhteistyössä. |
| --- | --- |

(44)

Kuten edellä johdanto-osan 40–43 kappaleessa selitetään, yksikään mahdollinen vertailumaan tuottaja ei toiminut yhteistyössä.

| (45) | Näin ollen perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo oli vahvistettava millä tahansa hyväksyttävällä perusteella. Tämän vuoksi komissio katsoi hyväksyttäväksi sen, että normaaliarvo perustuisi todennettuihin unionin tuottajan hinta- ja kustannustietoihin. |
| --- | --- |

(45)

Näin ollen perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo oli vahvistettava millä tahansa hyväksyttävällä perusteella. Tämän vuoksi komissio katsoi hyväksyttäväksi sen, että normaaliarvo perustuisi todennettuihin unionin tuottajan hinta- ja kustannustietoihin.

| (46) | Unionin tuotannonala myi samankaltaista tuotetta edustavassa määrin. Unionin tuotannonalan kotimarkkinoiden myynti oli kuitenkin tappiollista. Siksi normaaliarvon perustana käytettiin unionin tuotannonalan valmistuskustannuksia, joihin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voitto. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset määritettiin unionin tuottajan toimittamien todennettujen tietojen perusteella. Lisätty voittoprosentti oli sama kuin tavoitevoitto, jota käytettiin unionin tuotannonalan vahinkoa aiheuttamattoman hinnan määrittämiseksi (ks. jäljempänä johdanto-osan 174–177 kappale). |
| --- | --- |

(46)

Unionin tuotannonala myi samankaltaista tuotetta edustavassa määrin. Unionin tuotannonalan kotimarkkinoiden myynti oli kuitenkin tappiollista. Siksi normaaliarvon perustana käytettiin unionin tuotannonalan valmistuskustannuksia, joihin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voitto. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset määritettiin unionin tuottajan toimittamien todennettujen tietojen perusteella. Lisätty voittoprosentti oli sama kuin tavoitevoitto, jota käytettiin unionin tuotannonalan vahinkoa aiheuttamattoman hinnan määrittämiseksi (ks. jäljempänä johdanto-osan 174–177 kappale).

3.5.   Vientihinta

Vientihinta

| (47) | Kaikki asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan vienti unioniin tapahtui tuottajan Hongkongissa sijaitsevien vientikauppaa harjoittavien yritysten välityksellä ja kaikki unionin myynti tapahtui etuyhteydettömille unionin asiakkaille. Näin ollen vientihinta määritettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, joilla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan riippumattomille asiakkaille unionissa. Hintaan tehtiin tarkoituksenmukaiset oikaisut kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten, myös myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten, sekä voittojen, jotka määritettiin kahden etuyhteydettömän tuojan todennettujen tietojen perusteella, huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(47)

Kaikki asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan vienti unioniin tapahtui tuottajan Hongkongissa sijaitsevien vientikauppaa harjoittavien yritysten välityksellä ja kaikki unionin myynti tapahtui etuyhteydettömille unionin asiakkaille. Näin ollen vientihinta määritettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, joilla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan riippumattomille asiakkaille unionissa. Hintaan tehtiin tarkoituksenmukaiset oikaisut kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten, myös myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten, sekä voittojen, jotka määritettiin kahden etuyhteydettömän tuojan todennettujen tietojen perusteella, huomioon ottamiseksi.

3.6.   Vertailu

Vertailu

| (48) | Komissio vertaili normaaliarvoa ja yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(48)

Komissio vertaili normaaliarvoa ja yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (49) | Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(49)

Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

| (50) | Asianmukaiset oikaisut tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten ja pankkimaksujen perusteella aina, kun ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja niistä esitettiin todennettu näyttö. |
| --- | --- |

(50)

Asianmukaiset oikaisut tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten ja pankkimaksujen perusteella aina, kun ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja niistä esitettiin todennettu näyttö.

3.7.   Päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomaisilta osapuolilta saadut polkumyyntiä koskevat huomautukset

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomaisilta osapuolilta saadut polkumyyntiä koskevat huomautukset

| (51) | Komissio ilmoitti kaikille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ottaa käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, yritysten Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited tuottaman natriumsyklamaatin tuonnissa. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa lopullisista päätelmistä. Asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia tarkasteltiin ja ne otettiin soveltuvin osin huomioon. |
| --- | --- |

(51)

Komissio ilmoitti kaikille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ottaa käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, yritysten Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited tuottaman natriumsyklamaatin tuonnissa. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa lopullisista päätelmistä. Asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia tarkasteltiin ja ne otettiin soveltuvin osin huomioon.

| (52) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Fang Da väitti, että oli syrjivää määrittää sen normaaliarvo unionin tuottajan toimittamien tietojen perusteella, sillä yhdessä edellisistä muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontia koskeneista tutkimuksista normaaliarvo oli perustettu Indonesiasta eli vertailumaasta saatuihin tietoihin (11). Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa säädetään molemmista menetelmistä hierarkkisessa järjestyksessä riippuen kunkin tutkimuksen tosiasiallisista olosuhteista. Vertailumaan menetelmä on tosiaankin ensisijainen. Kuten johdanto-osan 40–43 kappaleessa selitetään, komission tuntuvista ponnisteluista huolimatta yksikään vertailumaan tuottajista ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa, kun taas edellisessä tutkimuksessa Indonesia toimi yhteistyössä. Sen vuoksi, kuten johdanto-osan 45 kappaleessa todetaan, normaaliarvo piti perustaa unionin tietoihin, jotka muodostivat hyväksyttävän perusteen perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Sen vuoksi väite on torjuttava tämän tutkimuksen tosiasiallisten olosuhteiden perusteella. |
| --- | --- |

(52)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Fang Da väitti, että oli syrjivää määrittää sen normaaliarvo unionin tuottajan toimittamien tietojen perusteella, sillä yhdessä edellisistä muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontia koskeneista tutkimuksista normaaliarvo oli perustettu Indonesiasta eli vertailumaasta saatuihin tietoihin (11). Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa säädetään molemmista menetelmistä hierarkkisessa järjestyksessä riippuen kunkin tutkimuksen tosiasiallisista olosuhteista. Vertailumaan menetelmä on tosiaankin ensisijainen. Kuten johdanto-osan 40–43 kappaleessa selitetään, komission tuntuvista ponnisteluista huolimatta yksikään vertailumaan tuottajista ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa, kun taas edellisessä tutkimuksessa Indonesia toimi yhteistyössä. Sen vuoksi, kuten johdanto-osan 45 kappaleessa todetaan, normaaliarvo piti perustaa unionin tietoihin, jotka muodostivat hyväksyttävän perusteen perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Sen vuoksi väite on torjuttava tämän tutkimuksen tosiasiallisten olosuhteiden perusteella.

11

| (53) | Fang Da myös väitti, että normaaliarvo, joka perustui unionin tuottajan toimittamiin tietoihin, johti korkeampaan polkumyyntimarginaaliin (88,7 %), kun taas normaaliarvo, joka perustui Indonesiaan vertailumaana yhdessä edellisistä tutkimuksista (12), johti matalampaan polkumyyntimarginaaliin (eli 14,2 % eikä 88,7 %, yrityksen Fang Da osalta). Normaaliarvon määritys katsottiin kohtuuttomaksi tässä tapauksessa, sillä vientihinnoissa ei näissä kahdessa tapauksessa ollut tuntuvaa eroa. |
| --- | --- |

(53)

Fang Da myös väitti, että normaaliarvo, joka perustui unionin tuottajan toimittamiin tietoihin, johti korkeampaan polkumyyntimarginaaliin (88,7 %), kun taas normaaliarvo, joka perustui Indonesiaan vertailumaana yhdessä edellisistä tutkimuksista (12), johti matalampaan polkumyyntimarginaaliin (eli 14,2 % eikä 88,7 %, yrityksen Fang Da osalta). Normaaliarvon määritys katsottiin kohtuuttomaksi tässä tapauksessa, sillä vientihinnoissa ei näissä kahdessa tapauksessa ollut tuntuvaa eroa.

12

| (54) | Ensinnäkin, Fang Da ei toimittanut väitteensä perusteeksi vientihintavertailua. Nämä kaksi tapausta koskevat joka tapauksessa kahta eri tutkimusajanjaksoa, minkä vuoksi vientihintojen vertailu on harhaanjohtavaa. Toiseksi, kuten edellä johdanto-osan 52 kappaleessa selitetään, koska yksikään vertailumaa ei toiminut yhteistyössä, normaaliarvo määritettiin käyttäen mitä tahansa hyväksyttävää perustetta ja erityisesti unionin tuottajan toimittamia tietoja perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Väite on torjuttava tämän tutkimuksen tosiasiallisten olosuhteiden perusteella. |
| --- | --- |

(54)

Ensinnäkin, Fang Da ei toimittanut väitteensä perusteeksi vientihintavertailua. Nämä kaksi tapausta koskevat joka tapauksessa kahta eri tutkimusajanjaksoa, minkä vuoksi vientihintojen vertailu on harhaanjohtavaa. Toiseksi, kuten edellä johdanto-osan 52 kappaleessa selitetään, koska yksikään vertailumaa ei toiminut yhteistyössä, normaaliarvo määritettiin käyttäen mitä tahansa hyväksyttävää perustetta ja erityisesti unionin tuottajan toimittamia tietoja perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Väite on torjuttava tämän tutkimuksen tosiasiallisten olosuhteiden perusteella.

| (55) | Lisäksi asianomainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että on syrjivää asettaa sille tulli (1,17 euroa/kg) vahinkomarginaalin perusteella, kun muiden kiinalaisten tuojien tulli (0,23–0,26 euroa/kg) (13) puolestaan perustuu polkumyyntimarginaaliin. Se väitti uudelleen, ettei tällaista eroa tullin määrässä voida perustella sillä, että keskimääräisissä tuontihinnoissa olisi huomattavaa eroa, ja että näin palkittiin sellaisia muita kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka kuuluivat toisen samaa tuotetta koskeneen menettelyn piiriin, eivätkä olleet tehneet yhteistyötä. |
| --- | --- |

(55)

Lisäksi asianomainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että on syrjivää asettaa sille tulli (1,17 euroa/kg) vahinkomarginaalin perusteella, kun muiden kiinalaisten tuojien tulli (0,23–0,26 euroa/kg) (13) puolestaan perustuu polkumyyntimarginaaliin. Se väitti uudelleen, ettei tällaista eroa tullin määrässä voida perustella sillä, että keskimääräisissä tuontihinnoissa olisi huomattavaa eroa, ja että näin palkittiin sellaisia muita kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka kuuluivat toisen samaa tuotetta koskeneen menettelyn piiriin, eivätkä olleet tehneet yhteistyötä.

13

| (56) | Ensinnäkin muistutetaan mieliin, että se seikka, perustuuko tulli polkumyynti- vai vahinkomarginaaliin, määritellään perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti (ks. jäljempänä johdanto-osan 182 kappale). Siksi se ei riipu normaaliarvon määritysmenetelmästä. Toiseksi on jo selitetty johdanto-osan 52 ja 54 kappaleessa, että vertailumaan käyttö yhdessä tutkimuksessa ja unionin tietojen käyttö toisessa tutkimuksessa ei merkitse syrjivää kohtelua. Kolmanneksi ero asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan ja muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien, yhteistyötä tekemättömien tuottajien tulleissa johtuu perusasetuksen edellytysten mukaisesti siitä, että kyseessä ovat eri menettelyt, jotka liittyvät eri ajanjaksoihin. Tämän vuoksi väite hylätään. |
| --- | --- |

(56)

Ensinnäkin muistutetaan mieliin, että se seikka, perustuuko tulli polkumyynti- vai vahinkomarginaaliin, määritellään perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti (ks. jäljempänä johdanto-osan 182 kappale). Siksi se ei riipu normaaliarvon määritysmenetelmästä. Toiseksi on jo selitetty johdanto-osan 52 ja 54 kappaleessa, että vertailumaan käyttö yhdessä tutkimuksessa ja unionin tietojen käyttö toisessa tutkimuksessa ei merkitse syrjivää kohtelua. Kolmanneksi ero asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan ja muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien, yhteistyötä tekemättömien tuottajien tulleissa johtuu perusasetuksen edellytysten mukaisesti siitä, että kyseessä ovat eri menettelyt, jotka liittyvät eri ajanjaksoihin. Tämän vuoksi väite hylätään.

| (57) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen saadut huomautukset eivät edellä esitetyn vuoksi johtaneet muutoksiin polkumyyntiä koskevissa päätelmissä. |
| --- | --- |

(57)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen saadut huomautukset eivät edellä esitetyn vuoksi johtaneet muutoksiin polkumyyntiä koskevissa päätelmissä.

3.8.   Polkumyyntimarginaali

Polkumyyntimarginaali

| (58) | Komissio vertasi tuotelajikohtaista painotettua keskimääräistä vientihintaa tuotelajikohtaiseen painotettuun keskimääräiseen normaaliarvoon perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(58)

Komissio vertasi tuotelajikohtaista painotettua keskimääräistä vientihintaa tuotelajikohtaiseen painotettuun keskimääräiseen normaaliarvoon perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (59) | Painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF-hinnoista unionin rajalla tullaamattomana, ja ne ovat seuraavat:






  Yritys | Lopullinen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited ja Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited | 88,7 % |

(59)

Painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF-hinnoista unionin rajalla tullaamattomana, ja ne ovat seuraavat:

Yritys

Lopullinen polkumyyntimarginaali

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited ja Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited

88,7 %

4.   VAHINKO

VAHINKO

4.1.   Alustava huomio

Alustava huomio

| (60) | Koska unionin tuotannonala koostuu yhdestä ainoasta tuottajasta ja tämä menettely koskee ainoastaan yhtä vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien ryhmää, vahinkoindikaattorit ja tuontitiedot piti indeksoida liiketoiminnan kannalta arkaluonteisten tietojen luottamuksellisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(60)

Koska unionin tuotannonala koostuu yhdestä ainoasta tuottajasta ja tämä menettely koskee ainoastaan yhtä vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien ryhmää, vahinkoindikaattorit ja tuontitiedot piti indeksoida liiketoiminnan kannalta arkaluonteisten tietojen luottamuksellisuuden varmistamiseksi.

4.2.   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (61) | Samankaltaista tuotetta valmisti tutkimusajanjaksolla unionissa ainoastaan yksi tuottaja, joka näin ollen muodostaa unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(61)

Samankaltaista tuotetta valmisti tutkimusajanjaksolla unionissa ainoastaan yksi tuottaja, joka näin ollen muodostaa unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

4.3.   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| (62) | Natriumsyklamaattia tuotetaan ainoastaan unionissa, Kiinassa ja Indonesiassa. Komissio määritti unionin kulutuksen ottamalla huomioon unionin tuotannonalan myyntimäärän unionin markkinoilla ja lisäämällä siihen natriumsyklamaatin tuontimäärät Kiinasta ja Indonesiasta. Koska natriumsyklamaatin tuontiin kyseisistä kahdesta maasta sovellettiin tarkastelujaksolla toimenpiteitä, komissio käytti perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti (’14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta’) kerättyjä tilastotietoja määrittääkseen kyseisistä kahdesta maasta tulevan tuonnin määrän ja keskimääräiset hinnat tarkastelujaksolla (14), sillä tietokannassa oli riittävästi yksityiskohtaista tietoa, joka perustui 10-numeroisiin Taric-koodeihin ja Taric-lisäkoodeihin. |
| --- | --- |

(62)

Natriumsyklamaattia tuotetaan ainoastaan unionissa, Kiinassa ja Indonesiassa. Komissio määritti unionin kulutuksen ottamalla huomioon unionin tuotannonalan myyntimäärän unionin markkinoilla ja lisäämällä siihen natriumsyklamaatin tuontimäärät Kiinasta ja Indonesiasta. Koska natriumsyklamaatin tuontiin kyseisistä kahdesta maasta sovellettiin tarkastelujaksolla toimenpiteitä, komissio käytti perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti (’14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta’) kerättyjä tilastotietoja määrittääkseen kyseisistä kahdesta maasta tulevan tuonnin määrän ja keskimääräiset hinnat tarkastelujaksolla (14), sillä tietokannassa oli riittävästi yksityiskohtaista tietoa, joka perustui 10-numeroisiin Taric-koodeihin ja Taric-lisäkoodeihin.

14

| (63) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomainen vientiä harjoittava tuottaja toimitti Kiinasta tapahtuvaa vientiä koskevia uusia tietoja, jotka osoittaisivat, että muilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta kuin yritykseltä Fang Da tulevat vientimäärät tarkastelujaksolla olivat suuremmat kuin 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saadut tiedot osoittivat. Vientiä harjoittava tuottaja ei kuitenkaan paljastanut näiden uusien tietojen tarkkaa lähdettä eikä, erilaisten numerotietojen esittämistä lukuun ottamatta, esittänyt perusteita sille, miksi olisi jätettävä huomiotta tosiasiallista tuontia koskevat 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tiedot, joita tässä tutkimuksessa käytettiin. Komissio ei siksi muuttanut tässä tutkimuksessa käytettyjen tietojen lähdettä. |
| --- | --- |

(63)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomainen vientiä harjoittava tuottaja toimitti Kiinasta tapahtuvaa vientiä koskevia uusia tietoja, jotka osoittaisivat, että muilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta kuin yritykseltä Fang Da tulevat vientimäärät tarkastelujaksolla olivat suuremmat kuin 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saadut tiedot osoittivat. Vientiä harjoittava tuottaja ei kuitenkaan paljastanut näiden uusien tietojen tarkkaa lähdettä eikä, erilaisten numerotietojen esittämistä lukuun ottamatta, esittänyt perusteita sille, miksi olisi jätettävä huomiotta tosiasiallista tuontia koskevat 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tiedot, joita tässä tutkimuksessa käytettiin. Komissio ei siksi muuttanut tässä tutkimuksessa käytettyjen tietojen lähdettä.

| (64) | Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 1


  Unionin kulutus












  Indeksi (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kulutus yhteensä | 100 | 103 | 93 | 97 | 101 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta. |

(64)

Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 1

Taulukko 1

Unionin kulutus

Unionin kulutus

Indeksi (2011 = 100)

Indeksi (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Unionin kulutus yhteensä

100

103

93

97

101

Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

Lähde:

| (65) | Natriumsyklamaatin kulutus unionissa laski ensin 7 prosenttia vuosina 2011–2013 ja kasvoi sen jälkeen. Kulutus oli tutkimusajanjaksolla suunnilleen samalla tasolla kuin vuonna 2011. |
| --- | --- |

(65)

Natriumsyklamaatin kulutus unionissa laski ensin 7 prosenttia vuosina 2011–2013 ja kasvoi sen jälkeen. Kulutus oli tutkimusajanjaksolla suunnilleen samalla tasolla kuin vuonna 2011.

4.4.   Tuonti yrityksestä Fang Da

Tuonti yrityksestä Fang Da

| (66) | Varmistaakseen tietojen johdonmukaisuuden koko tarkastelujaksolla komissio käytti samaa tietolähdettä kuin edellä on mainittu eli 14 artiklan 6 kohdan mukaista tietokantaa määrittääkseen yrityksestä Fang Da tulevan tuonnin määrän ja hintakehityksen. Nämä tiedot ristiintarkastettiin niiden tietojen kanssa, jotka yritys Fang Da toimitti vastauksessaan kyselylomakkeeseen, ja niiden havaittiin olevan yhdenmukaisia. |
| --- | --- |

(66)

Varmistaakseen tietojen johdonmukaisuuden koko tarkastelujaksolla komissio käytti samaa tietolähdettä kuin edellä on mainittu eli 14 artiklan 6 kohdan mukaista tietokantaa määrittääkseen yrityksestä Fang Da tulevan tuonnin määrän ja hintakehityksen. Nämä tiedot ristiintarkastettiin niiden tietojen kanssa, jotka yritys Fang Da toimitti vastauksessaan kyselylomakkeeseen, ja niiden havaittiin olevan yhdenmukaisia.

4.4.1.   Määrä ja markkinaosuus

Määrä ja markkinaosuus

| (67) | Yrityksen Fang Da tuonti unioniin kehittyi seuraavalla tavalla:

  Taulukko 2


  Tuontimäärä ja markkinaosuus












  Indeksi (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonnin määrä | 100 | 84 | 111 | 156 | 161 |
| Markkinaosuus | 100 | 82 | 119 | 161 | 160 |
| Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta. |

(67)

Yrityksen Fang Da tuonti unioniin kehittyi seuraavalla tavalla:

Taulukko 2

Taulukko 2

Tuontimäärä ja markkinaosuus

Tuontimäärä ja markkinaosuus

Indeksi (2011 = 100)

Indeksi (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Tuonnin määrä

100

84

111

156

161

Markkinaosuus

100

82

119

161

160

Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

Lähde:

| (68) | Tarkastelujaksolla polkumyynnillä tapahtuva tuonti yrityksestä Fang Da kasvoi 61 prosenttia. Ensiksi tuonti laski 16 prosenttia vuodesta 2011 vuoteen 2012, mutta sitten tuonti lähes kaksinkertaistui vuodesta 2012 tutkimusajanjaksoon. Markkinaosuudet noudattivat samaa kehityssuuntausta, ja kaiken kaikkiaan ne kasvoivat tuntuvasti eli 60 prosenttia. |
| --- | --- |

(68)

Tarkastelujaksolla polkumyynnillä tapahtuva tuonti yrityksestä Fang Da kasvoi 61 prosenttia. Ensiksi tuonti laski 16 prosenttia vuodesta 2011 vuoteen 2012, mutta sitten tuonti lähes kaksinkertaistui vuodesta 2012 tutkimusajanjaksoon. Markkinaosuudet noudattivat samaa kehityssuuntausta, ja kaiken kaikkiaan ne kasvoivat tuntuvasti eli 60 prosenttia.

| (69) | Vuonna 2014 ja tutkimusajanjaksolla yrityksestä Fang Da tuli suurin toimittaja unionin markkinoilla, ja sen markkinaosuus oli hieman suurempi kuin kaiken muun tuonnin yhteensä ja paljon suurempi kuin unionin tuotannonalan markkinaosuus. |
| --- | --- |

(69)

Vuonna 2014 ja tutkimusajanjaksolla yrityksestä Fang Da tuli suurin toimittaja unionin markkinoilla, ja sen markkinaosuus oli hieman suurempi kuin kaiken muun tuonnin yhteensä ja paljon suurempi kuin unionin tuotannonalan markkinaosuus.

| (70) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomainen vientiä harjoittava tuottaja väitti Kiinasta tapahtuvaa vientiä koskevien uusien tietojen perusteella, että se lisäys, jota sen omassa viennissä unioniin oli tapahtunut, enemmän kuin korvaantui muiden kiinalaisten viejien myynnin laskulla, mikä olisi ristiriidassa 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan sisältämiin tietoihin perustuvan tutkimuksen kanssa. Kuten edellä johdanto-osan 63 kappaleessa selitetään, asianomainen vientiä harjoittava tuottaja ei osoittanut, että uudet tiedot, jotka se oli esittänyt muista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista kuin Fang Da, olisivat luotettavampia kuin tässä tutkimuksessa käytetyt tiedot. Tämän vuoksi nämä väitteet hylättiin. |
| --- | --- |

(70)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomainen vientiä harjoittava tuottaja väitti Kiinasta tapahtuvaa vientiä koskevien uusien tietojen perusteella, että se lisäys, jota sen omassa viennissä unioniin oli tapahtunut, enemmän kuin korvaantui muiden kiinalaisten viejien myynnin laskulla, mikä olisi ristiriidassa 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan sisältämiin tietoihin perustuvan tutkimuksen kanssa. Kuten edellä johdanto-osan 63 kappaleessa selitetään, asianomainen vientiä harjoittava tuottaja ei osoittanut, että uudet tiedot, jotka se oli esittänyt muista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista kuin Fang Da, olisivat luotettavampia kuin tässä tutkimuksessa käytetyt tiedot. Tämän vuoksi nämä väitteet hylättiin.

4.4.2.   Yrityksestä Fang Da tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

Yrityksestä Fang Da tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

| (71) | Yrityksestä Fang Da unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 3


  Tuontihinnat (euroa/kg)












  Indeksi (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fang Da | 100 | 110 | 105 | 96 | 99 |
| Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta. |

(71)

Yrityksestä Fang Da unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 3

Taulukko 3

Tuontihinnat (euroa/kg)

Tuontihinnat (euroa/kg)

Indeksi (2011 = 100)

Indeksi (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Fang Da

100

110

105

96

99

Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

Lähde:

| (72) | Yrityksestä Fang Da tuotavan tarkasteltavana olevan tuotteen keskituontihinta laski yhden prosentin tarkastelujaksolla. Se kuitenkin ensin nousi 10 prosenttia vuodesta 2011 vuoteen 2012, laski sitten 14 indeksipistettä vuodesta 2012 vuoteen 2014 ja nousi lopulta 3 indeksipistettä vuoden 2014 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. |
| --- | --- |

(72)

Yrityksestä Fang Da tuotavan tarkasteltavana olevan tuotteen keskituontihinta laski yhden prosentin tarkastelujaksolla. Se kuitenkin ensin nousi 10 prosenttia vuodesta 2011 vuoteen 2012, laski sitten 14 indeksipistettä vuodesta 2012 vuoteen 2014 ja nousi lopulta 3 indeksipistettä vuoden 2014 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

| (73) | Vuosina 2011 ja 2012 yrityksen Fang Da tuontihinnat olivat keskimäärin korkeammat kuin muut tuontihinnat (jotka perustuivat samaan tietolähteeseen ja sisälsivät polkumyyntitullit), mutta laskivat muiden tuontihintojen tasolle vuonna 2013 ja niitä alhaisemmiksi vuonna 2014 ja tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(73)

Vuosina 2011 ja 2012 yrityksen Fang Da tuontihinnat olivat keskimäärin korkeammat kuin muut tuontihinnat (jotka perustuivat samaan tietolähteeseen ja sisälsivät polkumyyntitullit), mutta laskivat muiden tuontihintojen tasolle vuonna 2013 ja niitä alhaisemmiksi vuonna 2014 ja tutkimusajanjaksolla.

| (74) | Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjaksolla FDYQ:n tietojen ja unionin tuottajan tietojen perusteella vertaamalla






  — | etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloitettuja unionin tuottajan tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, sekä |
| --- | --- | --- |

(74)

Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjaksolla FDYQ:n tietojen ja unionin tuottajan tietojen perusteella vertaamalla

—

etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloitettuja unionin tuottajan tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, sekä

| — | vastaavia FDYQ:lta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuja tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä hintoja, jotka on määritetty CIF-tasolla (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) unionin rajalla ja oikaistu asianmukaisesti tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

—

vastaavia FDYQ:lta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuja tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä hintoja, jotka on määritetty CIF-tasolla (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) unionin rajalla ja oikaistu asianmukaisesti tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

| (75) | Hintavertailu tehtiin tuotelajeittain ja asianmukaiset oikaisut tehtiin tarvittaessa. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina unionin tuottajan liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla. Tulos osoitti painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 19,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(75)

Hintavertailu tehtiin tuotelajeittain ja asianmukaiset oikaisut tehtiin tarvittaessa. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina unionin tuottajan liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla. Tulos osoitti painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 19,1 prosenttia.

4.5.   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.5.1.   Yleisiä huomioita

Yleisiä huomioita

| (76) | Natriumsyklamaatin tuotannossa on kaksi keskeistä tuotantovaihetta. Ensimmäinen vaihe edellyttää reaktoreiden käyttöä, ja sen aikana raaka-aineet muutetaan raa'aksi (epäpuhtaaksi) natriumsyklamaatiksi. Toisen tuotantovaiheen aikana raaka natriumsyklamaatti on puhdistettava ennen kuin sitä voidaan käyttää, asiaan liittyvät säännökset huomioon ottaen, tuotantoketjun loppupään elintarvike-, juoma- ja lääketeollisuudessa. |
| --- | --- |

(76)

Natriumsyklamaatin tuotannossa on kaksi keskeistä tuotantovaihetta. Ensimmäinen vaihe edellyttää reaktoreiden käyttöä, ja sen aikana raaka-aineet muutetaan raa'aksi (epäpuhtaaksi) natriumsyklamaatiksi. Toisen tuotantovaiheen aikana raaka natriumsyklamaatti on puhdistettava ennen kuin sitä voidaan käyttää, asiaan liittyvät säännökset huomioon ottaen, tuotantoketjun loppupään elintarvike-, juoma- ja lääketeollisuudessa.

| (77) | Heinäkuussa 2011 tapahtuneen teknisen häiriön vuoksi (räjähdys tehtaalla) unionin tuotannonala ei voinut toteuttaa ensimmäistä tuotantovaihetta eli reaktoriprosessia elokuusta 2011 toukokuuhun 2012, ja sen oli väliaikaisesti turvauduttava tuotuun natriumsyklamaattiin, jonka puhdistusta jatkettiin, jotta se pystyi ylläpitämään kaupallista toimintaansa. |
| --- | --- |

(77)

Heinäkuussa 2011 tapahtuneen teknisen häiriön vuoksi (räjähdys tehtaalla) unionin tuotannonala ei voinut toteuttaa ensimmäistä tuotantovaihetta eli reaktoriprosessia elokuusta 2011 toukokuuhun 2012, ja sen oli väliaikaisesti turvauduttava tuotuun natriumsyklamaattiin, jonka puhdistusta jatkettiin, jotta se pystyi ylläpitämään kaupallista toimintaansa.

| (78) | Koska unionin tuottajalla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin turvautua väliaikaisesti tuontiin ja kun otetaan huomioon tuonnin rajallinen kesto ja vähäiset tuontimäärät tarkastelujaksolla, tämä häiriötilanne ja sen seuraukset eivät mitätöi edellä esitettyjä päätelmiä unionin tuotannonalan määritelmästä. Sillä oli kuitenkin tuntuva vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen vuosina 2011–2012 eli tarkastelujakson alussa erityisesti kapasiteetin, tuotannon ja myyntimäärien sekä tuotavuusindikaattoreiden osalta. Sillä oli myös jonkin verran – vaikkakin vain vähän – vaikutusta tuonnin kehitykseen. Nämä tekijät otetaan huomioon arvioitaessa vahinkoindikaattoreiden kehitystä. |
| --- | --- |

(78)

Koska unionin tuottajalla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin turvautua väliaikaisesti tuontiin ja kun otetaan huomioon tuonnin rajallinen kesto ja vähäiset tuontimäärät tarkastelujaksolla, tämä häiriötilanne ja sen seuraukset eivät mitätöi edellä esitettyjä päätelmiä unionin tuotannonalan määritelmästä. Sillä oli kuitenkin tuntuva vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen vuosina 2011–2012 eli tarkastelujakson alussa erityisesti kapasiteetin, tuotannon ja myyntimäärien sekä tuotavuusindikaattoreiden osalta. Sillä oli myös jonkin verran – vaikkakin vain vähän – vaikutusta tuonnin kehitykseen. Nämä tekijät otetaan huomioon arvioitaessa vahinkoindikaattoreiden kehitystä.

| (79) | Tässä yhteydessä ja tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. Vahingon määrittämistä varten komissio arvioi taloudellisia indikaattoreita niiden tietojen perusteella, jotka koskevat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti muodostavaa unionin ainoaa tuottajaa. |
| --- | --- |

(79)

Tässä yhteydessä ja tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. Vahingon määrittämistä varten komissio arvioi taloudellisia indikaattoreita niiden tietojen perusteella, jotka koskevat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti muodostavaa unionin ainoaa tuottajaa.

| (80) | Komission arvioimat unionin ainoaa tuottajaa koskevat taloudelliset indikaattorit olivat seuraavat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, työvoimakustannukset, polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä, keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. |
| --- | --- |

(80)

Komission arvioimat unionin ainoaa tuottajaa koskevat taloudelliset indikaattorit olivat seuraavat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, työvoimakustannukset, polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä, keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

4.5.2.   Vahinkoindikaattorit

Vahinkoindikaattorit

4.5.2.1.   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (81) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 4


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste












  Indeksi (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä | 100 | 104 | 189 | 159 | 157 |
| Tuotantokapasiteetti | 100 | 114 | 171 | 171 | 171 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 100 | 91 | 110 | 93 | 92 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot. |

(81)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 4

Taulukko 4

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Indeksi (2011 = 100)

Indeksi (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä

100

104

189

159

157

Tuotantokapasiteetti

100

114

171

171

171

Kapasiteetin käyttöaste

100

91

110

93

92

Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot.

Lähde:

| (82) | Tuotanto kasvoi kaiken kaikkiaan tarkastelujaksolla 57 prosenttia. Kuten edellä johdanto-osan 77 kappaleessa ja jäljempänä 83 kappaleessa selitetään, unionin tuotannonalan tuotanto oli kuitenkin epätavallisen vähäistä vuosina 2011–2012. Vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä tuotantotaso laski jyrkästi, 32 indeksipistettä. |
| --- | --- |

(82)

Tuotanto kasvoi kaiken kaikkiaan tarkastelujaksolla 57 prosenttia. Kuten edellä johdanto-osan 77 kappaleessa ja jäljempänä 83 kappaleessa selitetään, unionin tuotannonalan tuotanto oli kuitenkin epätavallisen vähäistä vuosina 2011–2012. Vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä tuotantotaso laski jyrkästi, 32 indeksipistettä.

| (83) | Tuotantokapasiteetti puolestaan nousi tuntuvasti tarkastelujaksolla (71 %), mutta tämän kehityksen selittää vuosien 2011 ja 2012 epätavallisen alhainen taso, joka johtui edellä mainitusta häiriöstä tuotantolaitoksessa. Tuotantokapasiteetti laskettiin niiden kuukausien lukumäärän perusteella, joina unionin tuotannonala pystyi tuottamaan itse natriumsyklamaattia, eli vain 7 kuukautta vuonna 2011, 8 kuukautta vuonna 2012 ja 12 kuukautta muina ajanjaksoina. Tuotantokapasiteetti pysyi vakaana vuodesta 2013 tutkimusajanjaksoon saakka. |
| --- | --- |

(83)

Tuotantokapasiteetti puolestaan nousi tuntuvasti tarkastelujaksolla (71 %), mutta tämän kehityksen selittää vuosien 2011 ja 2012 epätavallisen alhainen taso, joka johtui edellä mainitusta häiriöstä tuotantolaitoksessa. Tuotantokapasiteetti laskettiin niiden kuukausien lukumäärän perusteella, joina unionin tuotannonala pystyi tuottamaan itse natriumsyklamaattia, eli vain 7 kuukautta vuonna 2011, 8 kuukautta vuonna 2012 ja 12 kuukautta muina ajanjaksoina. Tuotantokapasiteetti pysyi vakaana vuodesta 2013 tutkimusajanjaksoon saakka.

| (84) | Kapasiteetin käyttöaste aleni 8 prosenttia vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä. Vuodesta 2013 lasku oli huomattavaa tuotantomäärän alenemisen myötä. |
| --- | --- |

(84)

Kapasiteetin käyttöaste aleni 8 prosenttia vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä. Vuodesta 2013 lasku oli huomattavaa tuotantomäärän alenemisen myötä.

4.5.2.2.   Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (85) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 5


  Myyntimäärä ja markkinaosuus












  Indeksi (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä | 100 | 69 | 146 | 108 | 104 |
| Markkinaosuus | 100 | 67 | 157 | 111 | 104 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot ja 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta. |

(85)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 5

Taulukko 5

Myyntimäärä ja markkinaosuus

Myyntimäärä ja markkinaosuus

Indeksi (2011 = 100)

Indeksi (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Myyntimäärä

100

69

146

108

104

Markkinaosuus

100

67

157

111

104

Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot ja 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

Lähde:

| (86) | Myyntimäärä unionin markkinoilla ja vastaava markkinaosuus noudattivat samaa kehityssuuntausta tarkastelujaksolla. Ne kasvoivat yleisesti ottaen 4 prosenttia. |
| --- | --- |

(86)

Myyntimäärä unionin markkinoilla ja vastaava markkinaosuus noudattivat samaa kehityssuuntausta tarkastelujaksolla. Ne kasvoivat yleisesti ottaen 4 prosenttia.

| (87) | Koska näissä luvuissa näkyy ainoastaan unionin tuotannonalan itse tuottama natriumsyklamaatti, vuosien 2011 ja 2012 tasot olivat epätavallisen alhaiset, mikä johtui edellä johdanto-osan 77 ja 83 kappaleessa mainituista syistä. Vuodesta 2013 lähtien, jolloin unionin tuotannonalan oma natriumsyklamaatin tuotanto oli taas käynnissä, unionin tuotannonalan myynti laski 42 indeksipistettä tilausten menettämisen vuoksi. |
| --- | --- |

(87)

Koska näissä luvuissa näkyy ainoastaan unionin tuotannonalan itse tuottama natriumsyklamaatti, vuosien 2011 ja 2012 tasot olivat epätavallisen alhaiset, mikä johtui edellä johdanto-osan 77 ja 83 kappaleessa mainituista syistä. Vuodesta 2013 lähtien, jolloin unionin tuotannonalan oma natriumsyklamaatin tuotanto oli taas käynnissä, unionin tuotannonalan myynti laski 42 indeksipistettä tilausten menettämisen vuoksi.

| (88) | Myös markkinaosuus aleni tuntuvasti vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä. Sen sijaan unionin kulutus kasvoi 8 indeksipistettä ja tuonti yrityksestä Fang Da myös yhä lisääntyi ja yritys kasvatti markkinaosuuttaan kyseisten kolmen vuoden aikana. |
| --- | --- |

(88)

Myös markkinaosuus aleni tuntuvasti vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä. Sen sijaan unionin kulutus kasvoi 8 indeksipistettä ja tuonti yrityksestä Fang Da myös yhä lisääntyi ja yritys kasvatti markkinaosuuttaan kyseisten kolmen vuoden aikana.

4.5.2.3.   Kasvu

| (89) | Unionin tuotannonalan tilanne parani vuosina 2011–2013, kun tuotannonala pystyi lisäämään tuotantoaan, tuotantokapasiteettiaan, myyntiään ja markkinaosuuttaan. Kasvu johtui kahdesta seikasta i) polkumyyntitullien korotuksesta tiettyjen vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien osalta, sillä tullit kaksinkertaistettiin toukokuussa 2012 ja ii) siitä seikasta, että unionin tuotannonala pystyi taas itse tuottamaan natriumsyklamaattia 12 kuukautta vuonna 2013 verrattuna vain 7 kuukauteen vuonna 2011 ja 8 kuukauteen vuonna 2012. |
| --- | --- |

(89)

Unionin tuotannonalan tilanne parani vuosina 2011–2013, kun tuotannonala pystyi lisäämään tuotantoaan, tuotantokapasiteettiaan, myyntiään ja markkinaosuuttaan. Kasvu johtui kahdesta seikasta i) polkumyyntitullien korotuksesta tiettyjen vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien osalta, sillä tullit kaksinkertaistettiin toukokuussa 2012 ja ii) siitä seikasta, että unionin tuotannonala pystyi taas itse tuottamaan natriumsyklamaattia 12 kuukautta vuonna 2013 verrattuna vain 7 kuukauteen vuonna 2011 ja 8 kuukauteen vuonna 2012.

| (90) | Jos räjähdystä ei olisi tapahtunut heinäkuussa 2011, tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, myynti ja markkinaosuudet olisivat olleet paljon suuremmat vuosina 2011 ja 2012, koska unionin tuotannonala olisi voinut toimittaa asiakkailleen itse tuottamaansa natriumsyklamaattia sen sijaan, että se toi natriumsyklamaattia ja jatkojalosti (puhdisti) sitä elokuusta 2011 toukokuuhun 2012. Tämän seurauksena tuotannon, myynnin ja markkinaosuuksien kasvu vuosina 2011–2013 olisi ollut paljon vähäisempää. Tuotantokapasiteetti puolestaan olisi jopa jäänyt vuoden 2013 tasolleen koko tarkastelujakson ajaksi. Vuodesta 2013 alkaen tutkimusajanjaksoon saakka kaikki edellä mainitut määrään liittyvät kehityssuuntaukset, lukuun ottamatta tuotantokapasiteettia, kääntyivät täysin päinvastaisiksi. Vaikka unionin kulutus seurasi kasvavaa suuntausta vuodesta 2013 alkaen, unionin tuotannonala itse asiassa koki taloudellista laskua. Samaan aikaan unionin tuotannonalan kannattavuus pysytteli vahvasti negatiivisena koko tarkastelujakson, mikä rajoitti unionin tuotannonalan kasvunäkymiä. |
| --- | --- |

(90)

Jos räjähdystä ei olisi tapahtunut heinäkuussa 2011, tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, myynti ja markkinaosuudet olisivat olleet paljon suuremmat vuosina 2011 ja 2012, koska unionin tuotannonala olisi voinut toimittaa asiakkailleen itse tuottamaansa natriumsyklamaattia sen sijaan, että se toi natriumsyklamaattia ja jatkojalosti (puhdisti) sitä elokuusta 2011 toukokuuhun 2012. Tämän seurauksena tuotannon, myynnin ja markkinaosuuksien kasvu vuosina 2011–2013 olisi ollut paljon vähäisempää. Tuotantokapasiteetti puolestaan olisi jopa jäänyt vuoden 2013 tasolleen koko tarkastelujakson ajaksi. Vuodesta 2013 alkaen tutkimusajanjaksoon saakka kaikki edellä mainitut määrään liittyvät kehityssuuntaukset, lukuun ottamatta tuotantokapasiteettia, kääntyivät täysin päinvastaisiksi. Vaikka unionin kulutus seurasi kasvavaa suuntausta vuodesta 2013 alkaen, unionin tuotannonala itse asiassa koki taloudellista laskua. Samaan aikaan unionin tuotannonalan kannattavuus pysytteli vahvasti negatiivisena koko tarkastelujakson, mikä rajoitti unionin tuotannonalan kasvunäkymiä.

4.5.2.4.   Työllisyys ja tuottavuus

| (91) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 6


  Työllisyys ja tuottavuus












  Indeksi (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | 100 | 100 | 105 | 105 | 105 |
| Tuottavuus | 100 | 104 | 180 | 151 | 150 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot. |

(91)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 6

Taulukko 6

Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

Indeksi (2011 = 100)

Indeksi (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

100

100

105

105

105

Tuottavuus

100

104

180

151

150

Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot.

Lähde:

| (92) | Vaikka unionin tuotannonala ei pystynyt itse tuottamaan natriumsyklamaattia elokuusta 2011 toukokuuhun 2012, se päätti säilyttää työllisyyden vakaana tuolla ajanjaksolla, koska vähennyksiä pidettiin liian kalliina ja tarpeettomina. Vaikka yksi työntekijä irtisanottiin vuonna 2012, työllisyyden taso ei muuttunut vuosina 2011–2012, sillä unionin tuotannonala palkkasi uuden työntekijän samana vuonna. Työntekijöiden lukumäärä kasvoi hieman vuonna 2013 ja pysytteli sen jälkeen vakaana tutkimusajanjaksoon saakka. |
| --- | --- |

(92)

Vaikka unionin tuotannonala ei pystynyt itse tuottamaan natriumsyklamaattia elokuusta 2011 toukokuuhun 2012, se päätti säilyttää työllisyyden vakaana tuolla ajanjaksolla, koska vähennyksiä pidettiin liian kalliina ja tarpeettomina. Vaikka yksi työntekijä irtisanottiin vuonna 2012, työllisyyden taso ei muuttunut vuosina 2011–2012, sillä unionin tuotannonala palkkasi uuden työntekijän samana vuonna. Työntekijöiden lukumäärä kasvoi hieman vuonna 2013 ja pysytteli sen jälkeen vakaana tutkimusajanjaksoon saakka.

| (93) | Tehtaalla tapahtuneen räjähdyksen vuoksi unionin tuotannonalan kannattavuuteen kohdistui samanlaisia vaikutuksia kuin edellä on esitetty muiden taloudellisten indikaattoreiden osalta. Samaan tapaan kuin tuotanto, tuottavuus oli poikkeuksellisen alhaisella tasolla vuosina 2011 ja 2012 ja kasvoi sitten jyrkästi lähes 80 indeksipistettä vuonna 2013. Tämän jälkeen se tilausten menettämisen vuoksi kuitenkin aleni 30 indeksipistettä vuonna 2014 ja pysytteli tällä tasolla tutkimusajanjaksoon saakka. |
| --- | --- |

(93)

Tehtaalla tapahtuneen räjähdyksen vuoksi unionin tuotannonalan kannattavuuteen kohdistui samanlaisia vaikutuksia kuin edellä on esitetty muiden taloudellisten indikaattoreiden osalta. Samaan tapaan kuin tuotanto, tuottavuus oli poikkeuksellisen alhaisella tasolla vuosina 2011 ja 2012 ja kasvoi sitten jyrkästi lähes 80 indeksipistettä vuonna 2013. Tämän jälkeen se tilausten menettämisen vuoksi kuitenkin aleni 30 indeksipistettä vuonna 2014 ja pysytteli tällä tasolla tutkimusajanjaksoon saakka.

4.5.2.5.   Polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (94) | Polkumyyntimarginaali oli merkittävästi vähimmäistasoa korkeampi. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruuden vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon yrityksestä Fang Da tulevan tuonnin määrä ja hinnat. |
| --- | --- |

(94)

Polkumyyntimarginaali oli merkittävästi vähimmäistasoa korkeampi. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruuden vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon yrityksestä Fang Da tulevan tuonnin määrä ja hinnat.

| (95) | Käytössä on ollut polkumyyntitoimenpiteitä, jotka on suunnattu muiden kiinalaisten sekä indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien harjoittamaa tuontia vastaan vuodesta 2004 alkaen. Tässä yhteydessä on mainittava, että alkuperäisessä tutkimuksessa kahdelle muulle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle kuin yritykselle Fang Da asetettu polkumyyntitulli havaittiin riittämättömäksi tasapainottamaan polkumyyntiä, joka aiheutti vahinkoa unionin tuotannonalalle. Tämän seurauksena kyseisille kahdelle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle asetettu polkumyyntitulli yli kaksinkertaistettiin toukokuussa 2012, kuten edellä johdanto-osan 2 kappaleessa selitetään. Nyt tehty analyysi huomioon ottaen on selvää, että polkumyynti tapahtuu edelleen. |
| --- | --- |

(95)

Käytössä on ollut polkumyyntitoimenpiteitä, jotka on suunnattu muiden kiinalaisten sekä indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien harjoittamaa tuontia vastaan vuodesta 2004 alkaen. Tässä yhteydessä on mainittava, että alkuperäisessä tutkimuksessa kahdelle muulle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle kuin yritykselle Fang Da asetettu polkumyyntitulli havaittiin riittämättömäksi tasapainottamaan polkumyyntiä, joka aiheutti vahinkoa unionin tuotannonalalle. Tämän seurauksena kyseisille kahdelle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle asetettu polkumyyntitulli yli kaksinkertaistettiin toukokuussa 2012, kuten edellä johdanto-osan 2 kappaleessa selitetään. Nyt tehty analyysi huomioon ottaen on selvää, että polkumyynti tapahtuu edelleen.

4.5.2.6.   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (96) | Unionin ainoan tuottajan keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 7


  Myyntihinnat unionissa












  Indeksi (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen yksikkömyyntihinta | 100 | 105 | 103 | 107 | 106 |
| Keskimääräiset yksikkökohtaiset tuotantokustannukset | 100 | 107 | 97 | 95 | 96 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot. |

(96)

Unionin ainoan tuottajan keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 7

Taulukko 7

Myyntihinnat unionissa

Myyntihinnat unionissa

Indeksi (2011 = 100)

Indeksi (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta

100

105

103

107

106

Keskimääräiset yksikkökohtaiset tuotantokustannukset

100

107

97

95

96

Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot.

Lähde:

| (97) | Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta nousi 6 prosenttia tarkastelujaksolla. Se kasvoi ensin 5 indeksipistettä vuosina 2011–2012 ja pysytteli sitten vakaana tutkimusajanjaksoon saakka. |
| --- | --- |

(97)

Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta nousi 6 prosenttia tarkastelujaksolla. Se kasvoi ensin 5 indeksipistettä vuosina 2011–2012 ja pysytteli sitten vakaana tutkimusajanjaksoon saakka.

| (98) | Unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikkötuotantokustannukset nousivat 7 indeksipistettä vuosina 2011–2012 ja sitten laskivat 10 indeksipistettä vuonna 2013 verrattuna vuoteen 2012. Vuodesta 2013 alkaen ne pysyttelivät vakaana tutkimusajanjaksoon saakka. Nämä muutokset johtuivat lähinnä raaka-ainekustannusten heilahtelusta. |
| --- | --- |

(98)

Unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikkötuotantokustannukset nousivat 7 indeksipistettä vuosina 2011–2012 ja sitten laskivat 10 indeksipistettä vuonna 2013 verrattuna vuoteen 2012. Vuodesta 2013 alkaen ne pysyttelivät vakaana tutkimusajanjaksoon saakka. Nämä muutokset johtuivat lähinnä raaka-ainekustannusten heilahtelusta.

| (99) | Edellä esitetyn osalta olisi mainittava, ettei unionin tuotannonala pystynyt tarkasti erottelemaan puhdistuskustannuksia kaikista tuotantokustannuksista. Tämän seurauksena vuosien 2011 ja 2012 indekseissä, toisin kuin vuosien 2013 ja 2014 sekä tutkimusajanjakson indekseissä, näkyvät myös unionin tuotannonalan tuoman natriumsyklamaatin puhdistuskustannukset. |
| --- | --- |

(99)

Edellä esitetyn osalta olisi mainittava, ettei unionin tuotannonala pystynyt tarkasti erottelemaan puhdistuskustannuksia kaikista tuotantokustannuksista. Tämän seurauksena vuosien 2011 ja 2012 indekseissä, toisin kuin vuosien 2013 ja 2014 sekä tutkimusajanjakson indekseissä, näkyvät myös unionin tuotannonalan tuoman natriumsyklamaatin puhdistuskustannukset.

| (100) | Edellä esitetty huomioon ottaen olisi tulkittava varovasti vuosien 2011–2012 ja myöhempien ajanjaksojen kehityssuuntauksia, sillä kehitykseen on vaikuttanut – vaikkakin vain vähän – se seikka, että vuosien 2011–2012 indeksit perustuivat erilaisiin tietosarjoihin. |
| --- | --- |

(100)

Edellä esitetty huomioon ottaen olisi tulkittava varovasti vuosien 2011–2012 ja myöhempien ajanjaksojen kehityssuuntauksia, sillä kehitykseen on vaikuttanut – vaikkakin vain vähän – se seikka, että vuosien 2011–2012 indeksit perustuivat erilaisiin tietosarjoihin.

| (101) | Joka tapauksessa keskimääräiset yksikkömyyntihinnat jäivät koko tarkastelujakson ajan keskeytyksettä alle edellä olevassa taulukossa ilmoitettujen unionin tuotannonalan keskimääräisten yksikkökohtaisten tuotantokustannusten. |
| --- | --- |

(101)

Joka tapauksessa keskimääräiset yksikkömyyntihinnat jäivät koko tarkastelujakson ajan keskeytyksettä alle edellä olevassa taulukossa ilmoitettujen unionin tuotannonalan keskimääräisten yksikkökohtaisten tuotantokustannusten.

4.5.2.7.   Työvoimakustannukset

| (102) | Unionin ainoan tuottajan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti












  Indeksi (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | 100 | 127 | 115 | 102 | 95 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot. |

(102)

Unionin ainoan tuottajan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Taulukko 8

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

Indeksi (2011 = 100)

Indeksi (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

100

127

115

102

95

Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot.

Lähde:

| (103) | Keskimääräiset työvoimakustannukset alenivat 5 prosenttia koko tarkastelujaksolla. Kustannukset kuitenkin ensin nousivat 27 prosenttia vuonna 2012 – lähinnä tämä johtui irtisanotulle työntekijälle maksetuista korvauksista – ja alenivat tämän jälkeen tasaisesti tutkimusajanjaksoon saakka, jolloin ne laskivat 5 prosenttia alle niiden vuoden 2011 tason. |
| --- | --- |

(103)

Keskimääräiset työvoimakustannukset alenivat 5 prosenttia koko tarkastelujaksolla. Kustannukset kuitenkin ensin nousivat 27 prosenttia vuonna 2012 – lähinnä tämä johtui irtisanotulle työntekijälle maksetuista korvauksista – ja alenivat tämän jälkeen tasaisesti tutkimusajanjaksoon saakka, jolloin ne laskivat 5 prosenttia alle niiden vuoden 2011 tason.

4.5.2.8.   Varastot

| (104) | Unionin ainoan tuottajan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 9


  Varastot












  Indeksi (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot | 100 | 258 | 339 | 406 | 708 |
| Loppuvarastot prosentteina tuotannosta | 100 | 249 | 179 | 255 | 451 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot. |

(104)

Unionin ainoan tuottajan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Taulukko 9

Varastot

Varastot

Indeksi (2011 = 100)

Indeksi (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot

100

258

339

406

708

Loppuvarastot prosentteina tuotannosta

100

249

179

255

451

Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot.

Lähde:

| (105) | Tarkastelujaksolla loppuvarastot ilmaistuna prosenttiosuutena tuotannosta vaihtelivat tuntuvasti. Ensin ne kasvoivat vuosina 2011–2012, jonka jälkeen ne seuraavana vuonna laskivat ja lopulta kasvoivat huomattavasti tutkimusajanjaksoon saakka. Kaiken kaikkiaan ne kasvoivat tarkastelujaksolla 351 indeksipistettä. Tämä kasvu johtui osittain siitä, ettei unionin tuottaja pystynyt myymään tuotteitaan, koska se joutui kilpailemaan alhaisin hinnoin tapahtuvan tuonnin kanssa, mutta se johtui myös siitä, että varastot olivat vuonna 2011 epätavallisen pienet johtuen edellä johdanto-osan 77 kappaleessa selitetystä teknisestä häiriöstä. |
| --- | --- |

(105)

Tarkastelujaksolla loppuvarastot ilmaistuna prosenttiosuutena tuotannosta vaihtelivat tuntuvasti. Ensin ne kasvoivat vuosina 2011–2012, jonka jälkeen ne seuraavana vuonna laskivat ja lopulta kasvoivat huomattavasti tutkimusajanjaksoon saakka. Kaiken kaikkiaan ne kasvoivat tarkastelujaksolla 351 indeksipistettä. Tämä kasvu johtui osittain siitä, ettei unionin tuottaja pystynyt myymään tuotteitaan, koska se joutui kilpailemaan alhaisin hinnoin tapahtuvan tuonnin kanssa, mutta se johtui myös siitä, että varastot olivat vuonna 2011 epätavallisen pienet johtuen edellä johdanto-osan 77 kappaleessa selitetystä teknisestä häiriöstä.

4.5.2.9.   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (106) | Unionin ainoan tuottajan kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto












  Indeksi (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kannattavuus | – 100 | – 111 | – 82 | – 61 | – 69 |
| Kassavirta | 100 | – 500 | – 1 107 | – 559 | – 766 |
| Investoinnit | 100 | 203 | 15 | 0 | 0 |
| Investointien tuotto | – 100 | – 42 | – 104 | – 79 | – 77 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot. |

(106)

Unionin ainoan tuottajan kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Taulukko 10

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Indeksi (2011 = 100)

Indeksi (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Kannattavuus

– 100

– 111

– 82

– 61

– 69

Kassavirta

100

– 500

– 1 107

– 559

– 766

Investoinnit

100

203

15

0

0

Investointien tuotto

– 100

– 42

– 104

– 79

– 77

Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot.

Lähde:

| (107) | Komissio määritti unionin tuotannonalan kannattavuuden ilmaisemalla natriumsyklamaatin myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Kuten edellä johdanto-osan 99 kappaleessa mainitaan, tuotantokustannukset, joiden perusteella määritettiin vuosien 2011–2012 voiton/tappion taso, pystyttiin vahvistamaan vain yleisesti ottaen, eli ne sisältävät myös tuotuun natriumsyklamaattiin liittyvät kustannukset. Tämä huomioon ottaen kannattavuuslukujen arviointi osoitti, että unionin tuotannonala kärsi huomattavia tappioita koko tarkastelujakson ajan. Tappiot olivat erityisen suuria vuosina 2011–2012, mutta tilanne koheni vuoden 2013 jälkeen. |
| --- | --- |

(107)

Komissio määritti unionin tuotannonalan kannattavuuden ilmaisemalla natriumsyklamaatin myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Kuten edellä johdanto-osan 99 kappaleessa mainitaan, tuotantokustannukset, joiden perusteella määritettiin vuosien 2011–2012 voiton/tappion taso, pystyttiin vahvistamaan vain yleisesti ottaen, eli ne sisältävät myös tuotuun natriumsyklamaattiin liittyvät kustannukset. Tämä huomioon ottaen kannattavuuslukujen arviointi osoitti, että unionin tuotannonala kärsi huomattavia tappioita koko tarkastelujakson ajan. Tappiot olivat erityisen suuria vuosina 2011–2012, mutta tilanne koheni vuoden 2013 jälkeen.

| (108) | Nettokassavirta osoittaa unionin tuotannonalan kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirran kehitys ilmaistuna suhteessa natriumsyklamaatin kokonaismyyntiin (15) oli positiivinen vuonna 2011 ja kääntyi sitten hyvin negatiiviseksi vuoden 2012 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(108)

Nettokassavirta osoittaa unionin tuotannonalan kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirran kehitys ilmaistuna suhteessa natriumsyklamaatin kokonaismyyntiin (15) oli positiivinen vuonna 2011 ja kääntyi sitten hyvin negatiiviseksi vuoden 2012 ja tutkimusajanjakson välillä.

15

| (109) | Ainoat merkittävät investoinnit tehtiin vuosina 2011–2013, ja ne liittyvät yksinomaan vuonna 2011 tapahtuneen räjähdyksen vahingoittamien tuotantovälineiden korvaamiseen uusilla. Vakuutus kattoi investoinnit kokonaan. |
| --- | --- |

(109)

Ainoat merkittävät investoinnit tehtiin vuosina 2011–2013, ja ne liittyvät yksinomaan vuonna 2011 tapahtuneen räjähdyksen vahingoittamien tuotantovälineiden korvaamiseen uusilla. Vakuutus kattoi investoinnit kokonaan.

| (110) | Investointien tuotto koostuu voitosta, joka ilmaistaan prosentteina käyttöomaisuuden nettokirjanpitoarvosta. Se oli hyvin negatiivinen koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(110)

Investointien tuotto koostuu voitosta, joka ilmaistaan prosentteina käyttöomaisuuden nettokirjanpitoarvosta. Se oli hyvin negatiivinen koko tarkastelujakson ajan.

| (111) | Kun otetaan huomioon unionin tuotannonalan kärsimät tappiot, tuotannonalan kyky hankkia pääomaa heikkeni vakavasti. |
| --- | --- |

(111)

Kun otetaan huomioon unionin tuotannonalan kärsimät tappiot, tuotannonalan kyky hankkia pääomaa heikkeni vakavasti.

4.5.3.   Vahinkoa koskevat päätelmät

Vahinkoa koskevat päätelmät

| (112) | Vaikka jotkin unionin tuotannonalan tilanteeseen liittyvät taloudelliset indikaattorit, kuten tuotanto, tuotantokapasiteetti, myynti, markkinaosuus ja kannattavuus, paranivat vuosina 2011–2012 ja vuonna 2013, tähän kehitykseen vaikutti vain osittain aito markkinakehitys, joka oli seurausta siitä, että joillekin vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille asetettiin korkeammat polkumyyntitullit toukokuussa 2012. |
| --- | --- |

(112)

Vaikka jotkin unionin tuotannonalan tilanteeseen liittyvät taloudelliset indikaattorit, kuten tuotanto, tuotantokapasiteetti, myynti, markkinaosuus ja kannattavuus, paranivat vuosina 2011–2012 ja vuonna 2013, tähän kehitykseen vaikutti vain osittain aito markkinakehitys, joka oli seurausta siitä, että joillekin vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille asetettiin korkeammat polkumyyntitullit toukokuussa 2012.

| (113) | Itse asiassa, kuten edellä johdanto-osan 89 kappaleessa todetaan, kyseisiä parannuksia voi huomattavassa määrin selittää myös i) tehtaalla heinäkuussa 2011 tapahtunut räjähdys, ii) se seikka, ettei unionin tuotannonala pystynyt tuottamaan natriumsyklamaattia itse kyseisen räjähdyksen seurauksena elokuun 2011 ja toukokuun 2012 välisenä aikana, ja iii) tuotannonalan paluu täyteen 12 kuukauden tuotantoprosessiin vuonna 2013 sen jälkeen, kun tuhoutuneet tuotantolinjat oli korvattu uusilla. Näiden indikaattoreiden kasvu vuoteen 2013 mennessä olisi selvästi ollut huomattavasti vähäisempää, jos räjähdystä ei olisi tapahtunut. |
| --- | --- |

(113)

Itse asiassa, kuten edellä johdanto-osan 89 kappaleessa todetaan, kyseisiä parannuksia voi huomattavassa määrin selittää myös i) tehtaalla heinäkuussa 2011 tapahtunut räjähdys, ii) se seikka, ettei unionin tuotannonala pystynyt tuottamaan natriumsyklamaattia itse kyseisen räjähdyksen seurauksena elokuun 2011 ja toukokuun 2012 välisenä aikana, ja iii) tuotannonalan paluu täyteen 12 kuukauden tuotantoprosessiin vuonna 2013 sen jälkeen, kun tuhoutuneet tuotantolinjat oli korvattu uusilla. Näiden indikaattoreiden kasvu vuoteen 2013 mennessä olisi selvästi ollut huomattavasti vähäisempää, jos räjähdystä ei olisi tapahtunut.

| (114) | Edellä mainittu myönteinen kehitys muuttui selkeästi vuodesta 2013 alkaen, sillä unionin tuotannonalan tuotanto, myynti, tuottavuus ja markkinaosuus heikkenivät tuntuvasti. |
| --- | --- |

(114)

Edellä mainittu myönteinen kehitys muuttui selkeästi vuodesta 2013 alkaen, sillä unionin tuotannonalan tuotanto, myynti, tuottavuus ja markkinaosuus heikkenivät tuntuvasti.

| (115) | Lisäksi unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne pysytteli koko tarkastelujakson ajan keskeytyksettä vaikeana. Erityisesti unionin tuotannonalan indikaattorit, kuten kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto, osoittivat kaiken kaikkiaan hyvin negatiivisia tuloksia. |
| --- | --- |

(115)

Lisäksi unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne pysytteli koko tarkastelujakson ajan keskeytyksettä vaikeana. Erityisesti unionin tuotannonalan indikaattorit, kuten kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto, osoittivat kaiken kaikkiaan hyvin negatiivisia tuloksia.

| (116) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(116)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

| (117) | Asianomainen vientiä harjoittava tuottaja kiisti lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa johdanto-osan 115 kappaleessa esitetyn päätelmän, jonka mukaan vahinko näkyi kannattavuudessa, kassavirrassa ja investointien tuotossa, sillä ne olivat kehittyneet positiivisella tavalla vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(117)

Asianomainen vientiä harjoittava tuottaja kiisti lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa johdanto-osan 115 kappaleessa esitetyn päätelmän, jonka mukaan vahinko näkyi kannattavuudessa, kassavirrassa ja investointien tuotossa, sillä ne olivat kehittyneet positiivisella tavalla vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä.

| (118) | Komissio panee merkille, että vaikka tappion taso, negatiivinen kassavirta ja investointien tuotto tosiaankin paranivat tarkastelujaksolla hieman, niiden taso oli silti hyvin negatiivinen vuosina 2013 ja 2014 sekä tutkimusajanjaksolla. Mikään vahinkotekijöistä ei perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaan ole myöskään yksinään ratkaiseva vaan kaikki näitä tekijöitä on arvioitava yhdessä. Näin ollen väite hylätään. |
| --- | --- |

(118)

Komissio panee merkille, että vaikka tappion taso, negatiivinen kassavirta ja investointien tuotto tosiaankin paranivat tarkastelujaksolla hieman, niiden taso oli silti hyvin negatiivinen vuosina 2013 ja 2014 sekä tutkimusajanjaksolla. Mikään vahinkotekijöistä ei perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaan ole myöskään yksinään ratkaiseva vaan kaikki näitä tekijöitä on arvioitava yhdessä. Näin ollen väite hylätään.

| (119) | Lisäksi Fang Da väitti, ettei tarkastelujakso ollut edustava, sillä siihen vaikutti kaksi seikkaa eli se, että kaikki vuosien 2011 ja 2012 tiedot olivat vääristyneitä, ja se, että loppuaika vuodesta 2013 tutkimusajanjaksoon saakka oli liian lyhyt. |
| --- | --- |

(119)

Lisäksi Fang Da väitti, ettei tarkastelujakso ollut edustava, sillä siihen vaikutti kaksi seikkaa eli se, että kaikki vuosien 2011 ja 2012 tiedot olivat vääristyneitä, ja se, että loppuaika vuodesta 2013 tutkimusajanjaksoon saakka oli liian lyhyt.

| (120) | Ensimmäisen seikan osata Fang Da väitti, että kaikki vuosien 2011 ja 2012 tiedot olivat tilastollisesti hyödyttömiä ja ne on jätettävä huomioimatta vahinkoanalyysissa seuraavin perustein:






  i) | näiden kahden vuoden aikana oli käynnissä natriumsyklamaatin tuontia yrityksestä Fang Da koskeva tutkimus ja tämä riitti vääristämään tiedot ja muuttamaan nämä ajanjaksot epäluotettaviksi vertailukohdaksi, jonka perusteella tulevaa kehitystä voitaisiin analysoida; |
| --- | --- | --- |

(120)

Ensimmäisen seikan osata Fang Da väitti, että kaikki vuosien 2011 ja 2012 tiedot olivat tilastollisesti hyödyttömiä ja ne on jätettävä huomioimatta vahinkoanalyysissa seuraavin perustein:

i)

näiden kahden vuoden aikana oli käynnissä natriumsyklamaatin tuontia yrityksestä Fang Da koskeva tutkimus ja tämä riitti vääristämään tiedot ja muuttamaan nämä ajanjaksot epäluotettaviksi vertailukohdaksi, jonka perusteella tulevaa kehitystä voitaisiin analysoida;

| ii) | näihin kahteen vuoteen aiheutui huomattavat vaikutukset unionin tuottajan tehtaalla tapahtuneesta räjähdyksestä. |
| --- | --- |

ii)

näihin kahteen vuoteen aiheutui huomattavat vaikutukset unionin tuottajan tehtaalla tapahtuneesta räjähdyksestä.

| (121) | Edellä olevan i alakohdan osalta on todettava, ettei Fang Da osoittanut, miksi tai miten edellinen tutkimus oli vääristänyt kyseistä ajanjaksoa koskevia unionin tuotannonalan tietoja. Näin ollen komission oli hylättävä tämä peruste edellä mainittuja väitteitä arvioidessaan. |
| --- | --- |

(121)

Edellä olevan i alakohdan osalta on todettava, ettei Fang Da osoittanut, miksi tai miten edellinen tutkimus oli vääristänyt kyseistä ajanjaksoa koskevia unionin tuotannonalan tietoja. Näin ollen komission oli hylättävä tämä peruste edellä mainittuja väitteitä arvioidessaan.

| (122) | Edellä olevan ii alakohdan osalta on todettava, että komissio selkeästi otti huomioon sen, että räjähdys oli vaikuttanut unionin tuotannonalan taloudellisiin indikaattoreihin vuosina 2011–2012, ja, kuten edellä johdanto-osan 78 kappaleessa mainitaan, nämä seikat oli otettu asianmukaisesti huomioon, kun arvioitiin vahinkoindikaattoreiden kehitystä. Muistutetaan myös mieliin, että komissio totesi edellä johdanto-osan 114 kappaleessa, että unionin tuotannonalan tilanne selkeästi yhä heikkeni vuoden 2013 jälkeen (eli vuosien 2011–2012 jälkeen). Näin ollen tämä väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(122)

Edellä olevan ii alakohdan osalta on todettava, että komissio selkeästi otti huomioon sen, että räjähdys oli vaikuttanut unionin tuotannonalan taloudellisiin indikaattoreihin vuosina 2011–2012, ja, kuten edellä johdanto-osan 78 kappaleessa mainitaan, nämä seikat oli otettu asianmukaisesti huomioon, kun arvioitiin vahinkoindikaattoreiden kehitystä. Muistutetaan myös mieliin, että komissio totesi edellä johdanto-osan 114 kappaleessa, että unionin tuotannonalan tilanne selkeästi yhä heikkeni vuoden 2013 jälkeen (eli vuosien 2011–2012 jälkeen). Näin ollen tämä väite oli hylättävä.

| (123) | Toisen seikan osalta Fang Da väitti, että tarkastelujakson loppuaika eli vuodet 2013–2014 ja tutkimusajanjakso, ei ollut riittävä vahinkoa koskevien mielekkäiden päätelmien tekemiseksi. Asianomainen vientiä harjoittava tuottaja ei perustellut väitettään. Tutkimusajanjakson osalta tehdään vahinkoa koskeva päätelmä analysoimalla vahinkoindikaattoreiden kehitystä tarkastelujaksolla. Näin ollen myös tämä väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(123)

Toisen seikan osalta Fang Da väitti, että tarkastelujakson loppuaika eli vuodet 2013–2014 ja tutkimusajanjakso, ei ollut riittävä vahinkoa koskevien mielekkäiden päätelmien tekemiseksi. Asianomainen vientiä harjoittava tuottaja ei perustellut väitettään. Tutkimusajanjakson osalta tehdään vahinkoa koskeva päätelmä analysoimalla vahinkoindikaattoreiden kehitystä tarkastelujaksolla. Näin ollen myös tämä väite oli hylättävä.

| (124) | Edellä esitetyn lisäksi Fang Da väitti, ettei vuotta 2013 voitu käyttää vertailukohtana vahingon arvioimiseksi, koska vuoden 2013 luvut olivat poikkeuksellisen korkeita. Tämän se katsoi johtuvan unionin tuotannonalan asiakkaista, jotka eivät pystyneet ostamaan natriumsyklamaattia räjähdyksen jälkeen ja, kun tuotanto oli taas käynnistynyt, kääntyivät taas voimakkaasti unionin tuotannonalan puoleen varastojaan täydentääkseen. |
| --- | --- |

(124)

Edellä esitetyn lisäksi Fang Da väitti, ettei vuotta 2013 voitu käyttää vertailukohtana vahingon arvioimiseksi, koska vuoden 2013 luvut olivat poikkeuksellisen korkeita. Tämän se katsoi johtuvan unionin tuotannonalan asiakkaista, jotka eivät pystyneet ostamaan natriumsyklamaattia räjähdyksen jälkeen ja, kun tuotanto oli taas käynnistynyt, kääntyivät taas voimakkaasti unionin tuotannonalan puoleen varastojaan täydentääkseen.

| (125) | Ensinnäkin tämä toteamus perustuu yksinkertaiseen vailla pohjaa olevaan väitteeseen, sillä Fang Da ei toimittanut mitään näyttöä siitä, että unionin tuotannonala menetti räjähdyksen seurauksena huomattavasti asiakkaitaan, jotka päättivät sitten palata sen asiakkaiksi ja lisätä tilauksiaan vuonna 2013. Toiseksi saatavilla oleva näyttö ei tue tätä väittämää. Päinvastoin, näyttö osoittaa, että vuosina 2011–2012 ajanjaksolla, jona unionin tuotannonala ei voinut itse tuottaa natriumsyklamaattia, se säilytti asiakkaansa ja toimitti niille tuotua ja jatkojalostettua natriumsyklamaattia, kuten edellä johdanto-osan 77 kappaleessa todetaan. Sen vuoksi tämä väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(125)

Ensinnäkin tämä toteamus perustuu yksinkertaiseen vailla pohjaa olevaan väitteeseen, sillä Fang Da ei toimittanut mitään näyttöä siitä, että unionin tuotannonala menetti räjähdyksen seurauksena huomattavasti asiakkaitaan, jotka päättivät sitten palata sen asiakkaiksi ja lisätä tilauksiaan vuonna 2013. Toiseksi saatavilla oleva näyttö ei tue tätä väittämää. Päinvastoin, näyttö osoittaa, että vuosina 2011–2012 ajanjaksolla, jona unionin tuotannonala ei voinut itse tuottaa natriumsyklamaattia, se säilytti asiakkaansa ja toimitti niille tuotua ja jatkojalostettua natriumsyklamaattia, kuten edellä johdanto-osan 77 kappaleessa todetaan. Sen vuoksi tämä väite oli hylättävä.

5.   SYY-YHTEYS

SYY-YHTEYS

| (126) | Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tullut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti komissio tutki myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, että muiden tekijöiden kuin yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa ei pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. |
| --- | --- |

(126)

Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tullut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti komissio tutki myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, että muiden tekijöiden kuin yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa ei pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana.

5.1.   Yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

Yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

| (127) | Tutkimuksessa on käynyt ilmi vahva yhteys yrityksen Fang Da tuontihintojen ja markkinaosuuden sekä unionin tuotannonalan tilanteen välillä. Sitä kuvataan seuraavassa taulukossa:

  Taulukko 11


  Tuontihinnat ja markkinaosuus












  Indeksi (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yrityksen Fang Da tuontihinnat | 100 | 110 | 105 | 96 | 99 |
| Yrityksen Fang Da markkinaosuus | 100 | 82 | 119 | 161 | 160 |
| Unionin tuotannonalan markkinaosuus | 100 | 67 | 157 | 111 | 104 |
| Kiinalaiset tuontihinnat (mukaan lukien polkumyyntitullit), ei kuitenkaan Fang Da | 100 | 109 | 112 | 108 | 111 |
| Kiinalainen markkinaosuus, ei kuitenkaan Fang Da | 100 | 110 | 79 | 73 | 77 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta. |

(127)

Tutkimuksessa on käynyt ilmi vahva yhteys yrityksen Fang Da tuontihintojen ja markkinaosuuden sekä unionin tuotannonalan tilanteen välillä. Sitä kuvataan seuraavassa taulukossa:

Taulukko 11

Taulukko 11

Tuontihinnat ja markkinaosuus

Tuontihinnat ja markkinaosuus

Indeksi (2011 = 100)

Indeksi (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Yrityksen Fang Da tuontihinnat

100

110

105

96

99

Yrityksen Fang Da markkinaosuus

100

82

119

161

160

Unionin tuotannonalan markkinaosuus

100

67

157

111

104

Kiinalaiset tuontihinnat (mukaan lukien polkumyyntitullit), ei kuitenkaan Fang Da

100

109

112

108

111

Kiinalainen markkinaosuus, ei kuitenkaan Fang Da

100

110

79

73

77

Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

Lähde:

| (128) | Vuosina 2011–2012 unioniin suuntautuvat yrityksen Fang Da tuontihinnat nousivat 10 prosenttia ja yrityksen markkinaosuus kasvoi 18 prosenttia. Tämän jälkeen vuodesta 2013 tutkimusajanjaksoon Fang Da kuitenkin onnistui kaksinkertaistamaan markkinaosuutensa laskemalla hintojaan tuntuvasti. |
| --- | --- |

(128)

Vuosina 2011–2012 unioniin suuntautuvat yrityksen Fang Da tuontihinnat nousivat 10 prosenttia ja yrityksen markkinaosuus kasvoi 18 prosenttia. Tämän jälkeen vuodesta 2013 tutkimusajanjaksoon Fang Da kuitenkin onnistui kaksinkertaistamaan markkinaosuutensa laskemalla hintojaan tuntuvasti.

| (129) | Vuodesta 2012 vuoteen 2013 Fang Da ensin laski hintojaan 5 prosenttia samalle tasolle muiden kiinalaisten tuontihintojen kanssa. Muihin kiinalaisiin tuontihintoihin vaikutti myös toukokuusta 2012 alkaen se, että yhden keskeisen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntitulleja korotettiin tuntuvasti. Tämä kehitys käy ilmi edellä olevasta taulukosta, jossa esitetään kiinalaiset tuontihinnat polkumyyntitullit mukaan lukien. Vuodesta 2012 vuoteen 2013 tämä hintojen yhtenäistäminen johti yrityksen Fang Da markkinaosuuden tuntuvaan kasvuun 37 indeksipisteellä. Tämä tapahtui ennen kaikkea muun kiinalaisen viennin kustannuksella, sillä sen markkinaosuus aleni 31 indeksipistettä. |
| --- | --- |

(129)

Vuodesta 2012 vuoteen 2013 Fang Da ensin laski hintojaan 5 prosenttia samalle tasolle muiden kiinalaisten tuontihintojen kanssa. Muihin kiinalaisiin tuontihintoihin vaikutti myös toukokuusta 2012 alkaen se, että yhden keskeisen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntitulleja korotettiin tuntuvasti. Tämä kehitys käy ilmi edellä olevasta taulukosta, jossa esitetään kiinalaiset tuontihinnat polkumyyntitullit mukaan lukien. Vuodesta 2012 vuoteen 2013 tämä hintojen yhtenäistäminen johti yrityksen Fang Da markkinaosuuden tuntuvaan kasvuun 37 indeksipisteellä. Tämä tapahtui ennen kaikkea muun kiinalaisen viennin kustannuksella, sillä sen markkinaosuus aleni 31 indeksipistettä.

| (130) | Vuodesta 2013 vuoteen 2014 Fang Da edelleen alensi hintojaan vielä 9 indeksipistettä, joten hinnat laskivat Kiinasta tulevaa muuta tuontia alhaisemmalle tasolle. Tämä johti asianomaisen yrityksen markkinaosuuden uuteen merkittävään kasvuun 42 indeksipisteellä. Tällä kertaa tämä tapahtui unionin tuotannonalan kustannuksella, sillä unionin tuotannonalan markkinaosuus laski 53 indeksipistettä samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(130)

Vuodesta 2013 vuoteen 2014 Fang Da edelleen alensi hintojaan vielä 9 indeksipistettä, joten hinnat laskivat Kiinasta tulevaa muuta tuontia alhaisemmalle tasolle. Tämä johti asianomaisen yrityksen markkinaosuuden uuteen merkittävään kasvuun 42 indeksipisteellä. Tällä kertaa tämä tapahtui unionin tuotannonalan kustannuksella, sillä unionin tuotannonalan markkinaosuus laski 53 indeksipistettä samalla ajanjaksolla.

| (131) | Kuten edellä johdanto-osan 75 kappaleessa todetaan, yrityksen Fang Da aikaansaama hinnan alittavuuden marginaali oli tuntuva. Koska polkumyynnillä yrityksestä Fang Da selvästi unionin tuotannonalan hinnat alittavin hinnoin tulleen tuonnin määrä kasvoi koko ajan, unionin tuotannonala ei pystynyt hyötymään eräälle toiselle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle asetetun polkumyyntitullin vuonna 2012 tehdystä korotuksesta, eikä se pystynyt hankkimaan markkinaosuuttaan takaisin. |
| --- | --- |

(131)

Kuten edellä johdanto-osan 75 kappaleessa todetaan, yrityksen Fang Da aikaansaama hinnan alittavuuden marginaali oli tuntuva. Koska polkumyynnillä yrityksestä Fang Da selvästi unionin tuotannonalan hinnat alittavin hinnoin tulleen tuonnin määrä kasvoi koko ajan, unionin tuotannonala ei pystynyt hyötymään eräälle toiselle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle asetetun polkumyyntitullin vuonna 2012 tehdystä korotuksesta, eikä se pystynyt hankkimaan markkinaosuuttaan takaisin.

| (132) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että polkumyynnillä yrityksestä Fang Da tuleva tuonti on lisännyt huomattavasti unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä aiheutunutta merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(132)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että polkumyynnillä yrityksestä Fang Da tuleva tuonti on lisännyt huomattavasti unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä aiheutunutta merkittävää vahinkoa.

5.2.   Muiden tekijöiden vaikutukset

Muiden tekijöiden vaikutukset

5.2.1.   Muilta vientiä harjoittavilta tuottajilta kuin yrityksestä Fang Da tuleva tuonti

Muilta vientiä harjoittavilta tuottajilta kuin yrityksestä Fang Da tuleva tuonti

| (133) | Muilta vientiä harjoittavilta tuottajilta kuin yrityksestä Fang Da tulevan tuonnin määrä kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 12


  Tuontimäärä (indeksi)












  Indeksi (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina (paitsi Fang Da) | 100 | 114 | 73 | 71 | 77 |
| Indonesia | 100 | 225 | 31 | 18 | 9 |
| Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta. |

(133)

Muilta vientiä harjoittavilta tuottajilta kuin yrityksestä Fang Da tulevan tuonnin määrä kehittyi seuraavasti:

Taulukko 12

Taulukko 12

Tuontimäärä (indeksi)

Tuontimäärä (indeksi)

Indeksi (2011 = 100)

Indeksi (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Kiina (paitsi Fang Da)

100

114

73

71

77

Indonesia

100

225

31

18

9

Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

Lähde:

| (134) | Tuonti Indonesiasta oli vähäistä vuosina 2011 ja 2012, hyvin vähäistä vuonna 2013 ja vähäpätöistä vuonna 2014 ja tutkimusajanjaksolla. Joten vaikka tuonnin määrä vaihteli paljon tarkastelujaksolla, tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan voidaan pitää hyvin vähäisenä vuodesta 2011 vuoteen 2012 ja merkityksettömänä vuodesta 2013 tutkimusajanjaksoon saakka. |
| --- | --- |

(134)

Tuonti Indonesiasta oli vähäistä vuosina 2011 ja 2012, hyvin vähäistä vuonna 2013 ja vähäpätöistä vuonna 2014 ja tutkimusajanjaksolla. Joten vaikka tuonnin määrä vaihteli paljon tarkastelujaksolla, tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan voidaan pitää hyvin vähäisenä vuodesta 2011 vuoteen 2012 ja merkityksettömänä vuodesta 2013 tutkimusajanjaksoon saakka.

| (135) | Muilta kiinalaisilta tuottajilta kuin Fang Da tulevan tuonnin määrä väheni 23 prosenttia tarkastelujaksolla. Tuonti kasvoi ensin 14 prosenttia vuosina 2011–2012 ja laski sen jälkeen hyvin jyrkästi, eritoten 41 indeksipistettä vuodesta 2012 vuoteen 2013. |
| --- | --- |

(135)

Muilta kiinalaisilta tuottajilta kuin Fang Da tulevan tuonnin määrä väheni 23 prosenttia tarkastelujaksolla. Tuonti kasvoi ensin 14 prosenttia vuosina 2011–2012 ja laski sen jälkeen hyvin jyrkästi, eritoten 41 indeksipistettä vuodesta 2012 vuoteen 2013.

| (136) | Vaikka muu tuonti Kiinasta näin ollen kaiken kaikkiaan väheni, se oli edelleen huomattavaa, hyvin lähellä yrityksen Fang Da tasoa. Vaikka muun tuonnin keskimääräiset hinnat – mukaan lukien muuhun tuontiin sovelletut polkumyyntitullit – olivat keskimäärin hieman yrityksen Fang Da hintoja korkeammat, ne olivat silti alhaiset ja paljon alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat. Siksi voidaan päätellä, että tarkastelujaksolla alhaisin hinnoin muilta kiinalaisilta tuottajilta kuin Fang Da tapahtuva tuonti pahensi unionin tuotannonalan vahingollista tilannetta. |
| --- | --- |

(136)

Vaikka muu tuonti Kiinasta näin ollen kaiken kaikkiaan väheni, se oli edelleen huomattavaa, hyvin lähellä yrityksen Fang Da tasoa. Vaikka muun tuonnin keskimääräiset hinnat – mukaan lukien muuhun tuontiin sovelletut polkumyyntitullit – olivat keskimäärin hieman yrityksen Fang Da hintoja korkeammat, ne olivat silti alhaiset ja paljon alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat. Siksi voidaan päätellä, että tarkastelujaksolla alhaisin hinnoin muilta kiinalaisilta tuottajilta kuin Fang Da tapahtuva tuonti pahensi unionin tuotannonalan vahingollista tilannetta.

| (137) | Kuten edellä 5.1 kohdassa on selitetty, unionin tuotannonala tilanteen heikkeneminen edelleen vuodesta 2013 alkaen johtui ennen kaikkea polkumyynnillä ja alhaisin hinnoin yrityksestä Fang Da tapahtuvan tuonnin kasvavista määristä. Näin ollen muilta tuottajilta kuin Fang Da tulevan tuonnin vaikutukset, vaikkakin ne pahensivat vahinkoa, eivät sinällään poistaneet syy-seurausyhteyttä, joka vallitsee polkumyynnillä yrityksestä Fang Da tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalan kärsimän merkittävän vahingon välillä. |
| --- | --- |

(137)

Kuten edellä 5.1 kohdassa on selitetty, unionin tuotannonala tilanteen heikkeneminen edelleen vuodesta 2013 alkaen johtui ennen kaikkea polkumyynnillä ja alhaisin hinnoin yrityksestä Fang Da tapahtuvan tuonnin kasvavista määristä. Näin ollen muilta tuottajilta kuin Fang Da tulevan tuonnin vaikutukset, vaikkakin ne pahensivat vahinkoa, eivät sinällään poistaneet syy-seurausyhteyttä, joka vallitsee polkumyynnillä yrityksestä Fang Da tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalan kärsimän merkittävän vahingon välillä.

5.2.2.   Tekninen häiriö (räjähdys) unionin tuotannonalan tehtaalla

Tekninen häiriö (räjähdys) unionin tuotannonalan tehtaalla

| (138) | Kuten on jo selitetty edellä johdanto-osan 77 ja 83 kappaleessa, unionin tuotannonalan tehtaalla tapahtui räjähdys heinäkuussa 2011, minkä seurauksena unionin tuotannonala ei voinut suorittaa reaktioprosessia eikä siis tuottaa ja myydä omaa natriumsyklamaattia elokuun 2011 ja toukokuun 2012 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(138)

Kuten on jo selitetty edellä johdanto-osan 77 ja 83 kappaleessa, unionin tuotannonalan tehtaalla tapahtui räjähdys heinäkuussa 2011, minkä seurauksena unionin tuotannonala ei voinut suorittaa reaktioprosessia eikä siis tuottaa ja myydä omaa natriumsyklamaattia elokuun 2011 ja toukokuun 2012 välisenä aikana.

| (139) | Kyvyttömyydellä tuottaa itse natriumsyklamaattia oli negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan taloudellisiin indikaattoreihin elokuun 2011 ja toukokuun 2012 välillä. Esimerkiksi tuotantoon, kapasiteetin käyttöasteeseen, myyntiin, markkinaosuuteen ja tuottavuuteen liittyvät luvut olisivat toden totta voineet olla paremmat kyseisellä ajanjaksolla, jos onnettomuutta ei olisi tapahtunut, sillä unionin tuotannonala ei pystynyt toimittamaan asiakkailleen itse tuottamaansa natriumsyklamaattia, vaan sen piti tuoda natriumsyklamaattia, puhdistaa ja jälleenmyydä se elokuun 2011 ja toukokuun 2012 välisellä ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(139)

Kyvyttömyydellä tuottaa itse natriumsyklamaattia oli negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan taloudellisiin indikaattoreihin elokuun 2011 ja toukokuun 2012 välillä. Esimerkiksi tuotantoon, kapasiteetin käyttöasteeseen, myyntiin, markkinaosuuteen ja tuottavuuteen liittyvät luvut olisivat toden totta voineet olla paremmat kyseisellä ajanjaksolla, jos onnettomuutta ei olisi tapahtunut, sillä unionin tuotannonala ei pystynyt toimittamaan asiakkailleen itse tuottamaansa natriumsyklamaattia, vaan sen piti tuoda natriumsyklamaattia, puhdistaa ja jälleenmyydä se elokuun 2011 ja toukokuun 2012 välisellä ajanjaksolla.

| (140) | Vaikka edellä mainittuihin unionin tuotannonalan taloudellisiin indikaattoreihin vaikutti se, ettei unionin tuotannonala itse pystynyt tuottamaan natriumsyklamaattia elokuun 2011 ja toukokuun 2012 välillä, komissio tuli siihen tulokseen, ettei tehtaalla tapahtunut räjähdys merkittävästi vaikuttanut unionin tuotannonalan vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä kärsimään vahinkoon. |
| --- | --- |

(140)

Vaikka edellä mainittuihin unionin tuotannonalan taloudellisiin indikaattoreihin vaikutti se, ettei unionin tuotannonala itse pystynyt tuottamaan natriumsyklamaattia elokuun 2011 ja toukokuun 2012 välillä, komissio tuli siihen tulokseen, ettei tehtaalla tapahtunut räjähdys merkittävästi vaikuttanut unionin tuotannonalan vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä kärsimään vahinkoon.

| (141) | Unionin tuotannonala toden totta sai oman natriumsyklamaatin tuotantonsa taas täyteen vauhtiin jo toukokuussa 2012, eikä räjähdys sen jälkeen enää vaikuttanut unionin tuotannonalan taloudelliseen toimintaan. Itse asiassa nimenomaan polkumyynnillä tapahtunut tuonti yrityksestä Fang Da alkoi vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä ajanjaksolla vaikuttaa vahingollisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. On tärkeää panna merkille, että tämä negatiivinen vaikutus alkoi ilmetä useita kuukausia sen jälkeen, kun unionin tuotannonala oli korvannut tuotantolinjat uusilla ja natriumsyklamaatin tuotanto oli päässyt taas täyteen vauhtiin. Laskelmat perustuvat 12 kuukauden jaksoihin vuosina 2013, 2014 ja tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(141)

Unionin tuotannonala toden totta sai oman natriumsyklamaatin tuotantonsa taas täyteen vauhtiin jo toukokuussa 2012, eikä räjähdys sen jälkeen enää vaikuttanut unionin tuotannonalan taloudelliseen toimintaan. Itse asiassa nimenomaan polkumyynnillä tapahtunut tuonti yrityksestä Fang Da alkoi vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä ajanjaksolla vaikuttaa vahingollisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. On tärkeää panna merkille, että tämä negatiivinen vaikutus alkoi ilmetä useita kuukausia sen jälkeen, kun unionin tuotannonala oli korvannut tuotantolinjat uusilla ja natriumsyklamaatin tuotanto oli päässyt taas täyteen vauhtiin. Laskelmat perustuvat 12 kuukauden jaksoihin vuosina 2013, 2014 ja tutkimusajanjaksolla.

| (142) | Edellinen huomioon ottaen komissio katsoo, että tekninen häiriö, joka vaikutti unionin tuotannonalan liiketoimiin elokuun 2011 ja toukokuun 2012 välisellä ajanjaksolla, ei poistanut syy-seurausyhteyttä, joka vallitsee polkumyynnillä yrityksestä Fang Da tapahtuneen tuonnin ja kyseisen tuonnin unionin tuotannonalalle vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välisellä ajalla aiheuttaman vahingollisen tilanteen välillä. |
| --- | --- |

(142)

Edellinen huomioon ottaen komissio katsoo, että tekninen häiriö, joka vaikutti unionin tuotannonalan liiketoimiin elokuun 2011 ja toukokuun 2012 välisellä ajanjaksolla, ei poistanut syy-seurausyhteyttä, joka vallitsee polkumyynnillä yrityksestä Fang Da tapahtuneen tuonnin ja kyseisen tuonnin unionin tuotannonalalle vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välisellä ajalla aiheuttaman vahingollisen tilanteen välillä.

5.2.3.   Unionin tuotannonalan vientitulos

Unionin tuotannonalan vientitulos

| (143) | Unionin tuottajan viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 13


  Unionin tuotannonalan vientitulos












  Indeksi (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vientimäärä | 100 | 118 | 198 | 212 | 180 |
| Keskimääräinen hinta | 100 | 102 | 106 | 106 | 108 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot. |

(143)

Unionin tuottajan viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 13

Taulukko 13

Unionin tuotannonalan vientitulos

Unionin tuotannonalan vientitulos

Indeksi (2011 = 100)

Indeksi (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Tutkimusajanjakso

Vientimäärä

100

118

198

212

180

Keskimääräinen hinta

100

102

106

106

108

Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot.

Lähde:

| (144) | Vientimyynnin osuus unionin tuotannonalan kokonaismyyntimäärästä tarkastelujaksolla on huomattava, vaihdellen noin 30 prosentista noin 50 prosenttiin. Vuosien 2011–2012 alhaiset myyntimäärät on tulkittava sitä taustaa vasten, että unionin tuotannonala ei pystynyt tuottamaan omaa natriumsyklamaattia elokuun 2011 ja toukokuun 2012 välillä. Tämän jälkeen, kun oman natriumsyklamaatin tuotanto taas alkoi, vientimyynti kasvoi ensin 14 indeksipistettä vuosina 2013–2014 ja laski sen jälkeen 32 indeksipistettä tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(144)

Vientimyynnin osuus unionin tuotannonalan kokonaismyyntimäärästä tarkastelujaksolla on huomattava, vaihdellen noin 30 prosentista noin 50 prosenttiin. Vuosien 2011–2012 alhaiset myyntimäärät on tulkittava sitä taustaa vasten, että unionin tuotannonala ei pystynyt tuottamaan omaa natriumsyklamaattia elokuun 2011 ja toukokuun 2012 välillä. Tämän jälkeen, kun oman natriumsyklamaatin tuotanto taas alkoi, vientimyynti kasvoi ensin 14 indeksipistettä vuosina 2013–2014 ja laski sen jälkeen 32 indeksipistettä tutkimusajanjaksolla.

| (145) | Vientimyynnin keskimääräiset hinnat nousivat tarkastelujaksolla ja olivat tutkimusajanjaksolla 8 prosenttia korkeammat kuin vuonna 2011. Vaikka ne olivat järjestelmällisesti unionin tuotannonalan keskimääräisiä yksikkötuotantokustannuksia alhaisemmat, vientihinnat olivat korkeammat kuin unionin tuotannonalan keskimääräiset unionin markkinoiden myyntihinnat, minkä vuoksi ne tuottivat paljon vähemmän tappiota kuin myynti unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(145)

Vientimyynnin keskimääräiset hinnat nousivat tarkastelujaksolla ja olivat tutkimusajanjaksolla 8 prosenttia korkeammat kuin vuonna 2011. Vaikka ne olivat järjestelmällisesti unionin tuotannonalan keskimääräisiä yksikkötuotantokustannuksia alhaisemmat, vientihinnat olivat korkeammat kuin unionin tuotannonalan keskimääräiset unionin markkinoiden myyntihinnat, minkä vuoksi ne tuottivat paljon vähemmän tappiota kuin myynti unionin markkinoilla.

| (146) | Siitä seikasta huolimatta, että vientimyynti tuotti jonkin verran tappiota, komissio päätteli, ettei vientimyynti vaikuttanut merkittävästi unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Tämä johtuu seuraavista syistä. Ensinnäkin vientimyynnin määrät alenivat paljon vähemmän, niin absoluuttisesti kuin suhteellisesti, kuin myynti unionin markkinoilla vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä. Myyntiin unionin markkinoilla kyseisellä ajanjaksolla vaikutti voimakkaasti se, että yrityksestä Fang Da tuotiin alhaisin hinnoin ja polkumyynnillä huomattavia määriä. Toiseksi vientimyynnin ansiosta unionin tuotannonala pystyi vähentämään samankaltaisen tuotteen myynnistä aiheutuvia kokonaistappioitaan, sillä vientimyyntihinnat olivat korkeammat ja tappiomarginaalit olivat siten alhaisemmat. |
| --- | --- |

(146)

Siitä seikasta huolimatta, että vientimyynti tuotti jonkin verran tappiota, komissio päätteli, ettei vientimyynti vaikuttanut merkittävästi unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Tämä johtuu seuraavista syistä. Ensinnäkin vientimyynnin määrät alenivat paljon vähemmän, niin absoluuttisesti kuin suhteellisesti, kuin myynti unionin markkinoilla vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä. Myyntiin unionin markkinoilla kyseisellä ajanjaksolla vaikutti voimakkaasti se, että yrityksestä Fang Da tuotiin alhaisin hinnoin ja polkumyynnillä huomattavia määriä. Toiseksi vientimyynnin ansiosta unionin tuotannonala pystyi vähentämään samankaltaisen tuotteen myynnistä aiheutuvia kokonaistappioitaan, sillä vientimyyntihinnat olivat korkeammat ja tappiomarginaalit olivat siten alhaisemmat.

| (147) | Näin ollen komission kannan mukaan unionin tuotannonalan vientimyynti ei poistanut syy-seurausyhteyttä, joka vallitsee polkumyynnillä yrityksestä Fang Da tapahtuneen tuonnin ja kyseisen tuonnin unionin tuotannonalalle aiheuttaman vahingollisen tilanteen välillä. |
| --- | --- |

(147)

Näin ollen komission kannan mukaan unionin tuotannonalan vientimyynti ei poistanut syy-seurausyhteyttä, joka vallitsee polkumyynnillä yrityksestä Fang Da tapahtuneen tuonnin ja kyseisen tuonnin unionin tuotannonalalle aiheuttaman vahingollisen tilanteen välillä.

5.2.4.   Kulutus

Kulutus

| (148) | Vahinkoa ei voi aiheutua kulutustapojen muutoksesta, sillä kysyntä kasvoi hieman vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä. Vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välisellä ajanjaksolla, kun yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tulevan vahingollinen vaikutus oli erityisen selvä, kulutus kasvoi jopa 8 prosenttia, eli tämä kehityssuuntaus vahvistaa edellä esitetyn päätelmän. |
| --- | --- |

(148)

Vahinkoa ei voi aiheutua kulutustapojen muutoksesta, sillä kysyntä kasvoi hieman vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä. Vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välisellä ajanjaksolla, kun yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tulevan vahingollinen vaikutus oli erityisen selvä, kulutus kasvoi jopa 8 prosenttia, eli tämä kehityssuuntaus vahvistaa edellä esitetyn päätelmän.

5.3.   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (149) | Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonala selvästi kärsi merkittävää vahinkoa tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonala teki tappiota koko tarkastelujakson ajan. Lisäksi vuodesta 2013 alkaen, kun unionin tuotannonala pystyi aloittamaan tavanomaiseen tuotannon tuotantolinjoihinsa vaikuttaneen häiriön jälkeen, määrän vahinkoindikaattorit, kuten tuotanto, myynti ja markkinaosuus, osoittivat selkeitä heikkenemisen merkkejä. |
| --- | --- |

(149)

Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonala selvästi kärsi merkittävää vahinkoa tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonala teki tappiota koko tarkastelujakson ajan. Lisäksi vuodesta 2013 alkaen, kun unionin tuotannonala pystyi aloittamaan tavanomaiseen tuotannon tuotantolinjoihinsa vaikuttaneen häiriön jälkeen, määrän vahinkoindikaattorit, kuten tuotanto, myynti ja markkinaosuus, osoittivat selkeitä heikkenemisen merkkejä.

| (150) | Tämä tapahtui samaan aikaan, kun tuonti polkumyyntihinnoin ja alhaisin hinnoin yrityksestä Fang Da. Tämä tuonti korvasi ensin muun tuonnin Kiinasta ja omi sitten itselleen unionin tuotannonalan markkinaosuuden. Sen vuoksi unionin tuotannonalan kärsimän vahingon ja yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin välillä on selkeä syy-seurausyhteys. |
| --- | --- |

(150)

Tämä tapahtui samaan aikaan, kun tuonti polkumyyntihinnoin ja alhaisin hinnoin yrityksestä Fang Da. Tämä tuonti korvasi ensin muun tuonnin Kiinasta ja omi sitten itselleen unionin tuotannonalan markkinaosuuden. Sen vuoksi unionin tuotannonalan kärsimän vahingon ja yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin välillä on selkeä syy-seurausyhteys.

| (151) | Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen. Vahinkoon vaikuttivat myös jotkin muut tekijät, kuten unionin tuotannonalan vientitulos ja tehtaalla tapahtunut tekninen häiriö. Yhdistettyinäkin nämä vaikutukset katsottiin merkityksettömiksi verrattuna polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukseen. Muista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista tuleva tuonti kuitenkin vaikutti vahinkoon tuntuvasti, kun otetaan huomioon tämän tuonnin määrä ja hintataso. |
| --- | --- |

(151)

Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen. Vahinkoon vaikuttivat myös jotkin muut tekijät, kuten unionin tuotannonalan vientitulos ja tehtaalla tapahtunut tekninen häiriö. Yhdistettyinäkin nämä vaikutukset katsottiin merkityksettömiksi verrattuna polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukseen. Muista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista tuleva tuonti kuitenkin vaikutti vahinkoon tuntuvasti, kun otetaan huomioon tämän tuonnin määrä ja hintataso.

| (152) | Komissio kuitenkin päätteli edellä esitetyn perusteella, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tapahtuva tuonti, eivätkä muut tekijät poistaneet syy-yhteyttä yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalan kärsimän vahingon välillä. Lähinnä vahinko koostuu tuotannon, myyntimäärän ja markkinaosuuden menetyksistä, erityisesti vuodesta 2013 lähtien, sekä taloudellisista tappioista ja kaikkien muiden taloudellisten indikaattoreiden, kuten kassavirta ja investointien tuotto, heikosta tuloksesta. |
| --- | --- |

(152)

Komissio kuitenkin päätteli edellä esitetyn perusteella, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tapahtuva tuonti, eivätkä muut tekijät poistaneet syy-yhteyttä yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalan kärsimän vahingon välillä. Lähinnä vahinko koostuu tuotannon, myyntimäärän ja markkinaosuuden menetyksistä, erityisesti vuodesta 2013 lähtien, sekä taloudellisista tappioista ja kaikkien muiden taloudellisten indikaattoreiden, kuten kassavirta ja investointien tuotto, heikosta tuloksesta.

| (153) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen yritykseltä Fang Da saatujen huomautusten mukaan syy-seurausyhteyttä koskenut komission analyysi oli riittämätön, epätäydellinen, sisälsi pelkkiä oletuksia eikä perustunut asiatietoihin. Tässä yhteydessä Fang Da erityisesti väitti, että muilta kiinalaisilta tuottajilta kuin Fang Da alhaisin hinnoin tapahtunut tuonti ja tehtaalla tapahtuneen räjähdyksen vuoksi itse aiheutettu vahinko poistivat kokonaan yhteyden yrityksestä Fang Da tapahtuneen tuonnin ja tästä tuonnista unionin tuotannonalalle tapahtuneen vahingon välillä. |
| --- | --- |

(153)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen yritykseltä Fang Da saatujen huomautusten mukaan syy-seurausyhteyttä koskenut komission analyysi oli riittämätön, epätäydellinen, sisälsi pelkkiä oletuksia eikä perustunut asiatietoihin. Tässä yhteydessä Fang Da erityisesti väitti, että muilta kiinalaisilta tuottajilta kuin Fang Da alhaisin hinnoin tapahtunut tuonti ja tehtaalla tapahtuneen räjähdyksen vuoksi itse aiheutettu vahinko poistivat kokonaan yhteyden yrityksestä Fang Da tapahtuneen tuonnin ja tästä tuonnista unionin tuotannonalalle tapahtuneen vahingon välillä.

| (154) | Tämän väitteen perusteluiksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä siitä, ettei komissio riittävällä tavalla erottanut polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutuksia, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen. Komissio on analysoinut muilta tuottajilta kuin yrityksestä Fang Da tulevan tuonnin vaikutukset asianmukaisesti, kuten 5.2.1 kohdassa selitetään. Lisäksi johdanto-osan 63 ja 70 kappaleessa on jo käsitelty sitä, että on käytetty 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatuja tietoja sen sijaan, että olisi käytetty päätelmien ilmoittamisen jälkeen toimitettuja, vientiä Kiinasta koskevia uusia tietoja. Kyseisen 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tiedot eivät tue yrityksen Fang Da väitettä siitä, että yrityksestä Fang Da unioniin suuntautuvan viennin kasvu enemmän kuin korvaantui muiden kiinalaisten viejien myynnin laskulla. Näin ollen on hylättävä edellä mainitut väitteet muilta vientiä harjoittavilta tuottajilta kuin Fang Da tulevan tuonnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(154)

Tämän väitteen perusteluiksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä siitä, ettei komissio riittävällä tavalla erottanut polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutuksia, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen. Komissio on analysoinut muilta tuottajilta kuin yrityksestä Fang Da tulevan tuonnin vaikutukset asianmukaisesti, kuten 5.2.1 kohdassa selitetään. Lisäksi johdanto-osan 63 ja 70 kappaleessa on jo käsitelty sitä, että on käytetty 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatuja tietoja sen sijaan, että olisi käytetty päätelmien ilmoittamisen jälkeen toimitettuja, vientiä Kiinasta koskevia uusia tietoja. Kyseisen 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tiedot eivät tue yrityksen Fang Da väitettä siitä, että yrityksestä Fang Da unioniin suuntautuvan viennin kasvu enemmän kuin korvaantui muiden kiinalaisten viejien myynnin laskulla. Näin ollen on hylättävä edellä mainitut väitteet muilta vientiä harjoittavilta tuottajilta kuin Fang Da tulevan tuonnin vaikutuksista.

| (155) | Komissio analysoi asianmukaisesti edellä 5.2.2 kohdassa mainitun unionin tuotannonalan tehtaalla tapahtuneen räjähdyksen seuraukset ja tuli siihen lopputulokseen, että vaikka räjähdys vaikutti unionin tuotannonalaan vuosina 2011 ja 2012, se ei poistanut yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle tapahtuneen vahingon välistä syy-yhteyttä. Tämän vuoksi väite on hylättävä. |
| --- | --- |

(155)

Komissio analysoi asianmukaisesti edellä 5.2.2 kohdassa mainitun unionin tuotannonalan tehtaalla tapahtuneen räjähdyksen seuraukset ja tuli siihen lopputulokseen, että vaikka räjähdys vaikutti unionin tuotannonalaan vuosina 2011 ja 2012, se ei poistanut yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle tapahtuneen vahingon välistä syy-yhteyttä. Tämän vuoksi väite on hylättävä.

| (156) | Fang Da myös väitti, että muiden voimakkaiden makeutusaineiden, kuten asesulfaamikaliumin ja aspartaamin, vaikutus oli jo yksinään todellinen syy natriumsyklamaatin unionin markkinoiden negatiiviseen kehitykseen ja pahensi huomattavasti unionin tuotannonalan mahdollisesti kärsimää vahinkoa, ja että komission olisi pitänyt analysoida tätä seikkaa. Näiden väitteiden tueksi ei esitetty mitään muuta näyttöä kuin viittauksia komission päätelmiin menettelyissä, jotka koskivat asesulfaamikaliumin ja aspartaamin tuontia (16). |
| --- | --- |

(156)

Fang Da myös väitti, että muiden voimakkaiden makeutusaineiden, kuten asesulfaamikaliumin ja aspartaamin, vaikutus oli jo yksinään todellinen syy natriumsyklamaatin unionin markkinoiden negatiiviseen kehitykseen ja pahensi huomattavasti unionin tuotannonalan mahdollisesti kärsimää vahinkoa, ja että komission olisi pitänyt analysoida tätä seikkaa. Näiden väitteiden tueksi ei esitetty mitään muuta näyttöä kuin viittauksia komission päätelmiin menettelyissä, jotka koskivat asesulfaamikaliumin ja aspartaamin tuontia (16).

16

| (157) | Olisi muistutettava mieliin, että unionin ainoa natriumsyklamaatin tuottaja ei valmista asesulfaamikaliumia eikä aspartaamia, joten unionin tuottaja ei ollut osa unionin tuotannonalaa, sellaisena kuin se on määriteltynä kahdessa muussa makeutusaineita koskevassa polkumyynnin vastaisessa menettelyssä. Näin ollen päätelmillä, jotka koskevat asesulfaamikaliumin ja aspartaamin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksia unionin asesulfaamikaliumin ja aspartaamin tuottajiin, ei ole merkitystä ajatellen unionin tuotannonalan tilannetta tässä menettelyssä. Joka tapauksessa sen vailla pohjaa olevan väitteen, että asesulfaamikalium on natriumsyklamaatin parhaana pidetty kilpaileva vaihtoehto ja unionin tuotannonalan mahdollisesti kärsimän vahingon huomattava lisääjä, tulisi tavanomaisesti ilmetä natriumsyklamaatin unionin kulutuksen vähentymisenä. Kuten johdanto-osan 64–65 kappaleessa kuvataan, tarkastelujaksolla unionin natriumsyklamaatin kulutus oli suunnilleen samalla tasolla kuin vuonna 2011. Näin ei olisi tapahtunut, jos, kuten on väitetty, asesulfaamikalium olisi korvannut natriumsyklamaatin parhaana pidettynä kilpailevana tuotteena. Näin ollen, koska ei ole perusteltua näyttöä, joka olisi ristiriidassa komission johdanto-osan 148 kappaleessa esittämien päätelmien kanssa, yrityksen Fang Da väite on hylättävä. |
| --- | --- |

(157)

Olisi muistutettava mieliin, että unionin ainoa natriumsyklamaatin tuottaja ei valmista asesulfaamikaliumia eikä aspartaamia, joten unionin tuottaja ei ollut osa unionin tuotannonalaa, sellaisena kuin se on määriteltynä kahdessa muussa makeutusaineita koskevassa polkumyynnin vastaisessa menettelyssä. Näin ollen päätelmillä, jotka koskevat asesulfaamikaliumin ja aspartaamin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksia unionin asesulfaamikaliumin ja aspartaamin tuottajiin, ei ole merkitystä ajatellen unionin tuotannonalan tilannetta tässä menettelyssä. Joka tapauksessa sen vailla pohjaa olevan väitteen, että asesulfaamikalium on natriumsyklamaatin parhaana pidetty kilpaileva vaihtoehto ja unionin tuotannonalan mahdollisesti kärsimän vahingon huomattava lisääjä, tulisi tavanomaisesti ilmetä natriumsyklamaatin unionin kulutuksen vähentymisenä. Kuten johdanto-osan 64–65 kappaleessa kuvataan, tarkastelujaksolla unionin natriumsyklamaatin kulutus oli suunnilleen samalla tasolla kuin vuonna 2011. Näin ei olisi tapahtunut, jos, kuten on väitetty, asesulfaamikalium olisi korvannut natriumsyklamaatin parhaana pidettynä kilpailevana tuotteena. Näin ollen, koska ei ole perusteltua näyttöä, joka olisi ristiriidassa komission johdanto-osan 148 kappaleessa esittämien päätelmien kanssa, yrityksen Fang Da väite on hylättävä.

6.   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

| (158) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, voisiko se selkeästi todeta toimenpiteiden käyttöönoton unionin edun vastaiseksi tässä tapauksessa siitä huolimatta, että vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin esiintyminen on määritetty. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(158)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, voisiko se selkeästi todeta toimenpiteiden käyttöönoton unionin edun vastaiseksi tässä tapauksessa siitä huolimatta, että vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin esiintyminen on määritetty. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.

6.1.   Unionin tuotannonalan etu

Unionin tuotannonalan etu

| (159) | Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonala kärsi merkittävää vahinkoa yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vuoksi. Unionin tuotannonala ei pystynyt täysin hyötymään siitä, että Indonesiaa ja muita kiinalaisia viejiä vastaan oli asetettu polkumyyntitullit ja niitä oli myös korotettu vuonna 2012. Yrityksen Fang Da aggressiivinen hinnoittelu ja siitä seuraava markkinaosuuden kasvu vuodesta 2013 alkaen johtivat siihen, että unionin tuotannonalan myyntimäärät ja markkinaosuus laskivat tuntuvasti siitä huolimatta, että Kiinasta ja Indonesiasta tulevaa tuontia vastaan oli otettu käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(159)

Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonala kärsi merkittävää vahinkoa yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vuoksi. Unionin tuotannonala ei pystynyt täysin hyötymään siitä, että Indonesiaa ja muita kiinalaisia viejiä vastaan oli asetettu polkumyyntitullit ja niitä oli myös korotettu vuonna 2012. Yrityksen Fang Da aggressiivinen hinnoittelu ja siitä seuraava markkinaosuuden kasvu vuodesta 2013 alkaen johtivat siihen, että unionin tuotannonalan myyntimäärät ja markkinaosuus laskivat tuntuvasti siitä huolimatta, että Kiinasta ja Indonesiasta tulevaa tuontia vastaan oli otettu käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä.

| (160) | Yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia vastaan käyttöön otettavien toimenpiteiden odotetaan antavan unionin tuotannonalalle mahdollisuuden kilpailla tuonnin kanssa tasapuolisissa markkinaolosuhteissa. Tämä vapauttaisi tuotannonalan tuntuvista hintapaineista, joita nykyisin aiheutuu yrityksestä Fang Da unionin markkinoille tulevan tuonnin huomattavista määristä. Ainoastaan tällaisissa olosuhteissa unionin tuotannonala pystyisi nostamaan hintojaan, tuotantoaan ja myyntimääriään. |
| --- | --- |

(160)

Yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia vastaan käyttöön otettavien toimenpiteiden odotetaan antavan unionin tuotannonalalle mahdollisuuden kilpailla tuonnin kanssa tasapuolisissa markkinaolosuhteissa. Tämä vapauttaisi tuotannonalan tuntuvista hintapaineista, joita nykyisin aiheutuu yrityksestä Fang Da unionin markkinoille tulevan tuonnin huomattavista määristä. Ainoastaan tällaisissa olosuhteissa unionin tuotannonala pystyisi nostamaan hintojaan, tuotantoaan ja myyntimääriään.

| (161) | Jos toimenpiteitä ei toteutettaisi, polkumyynnillä yrityksestä Fang Da tulevan tuonnin aiheuttaman hintapaineen odotetaan heikentävän entisestään unionin tuotannonalan jo nykyisin hyvin vaikeaa tilannetta. Lopulta tämä pakottaisi unionin tuotannonalan lopettamaan natriumsyklamaatin tuotannon kokonaan, mikä johtaisi työpaikkojen ja vaihtoehtoisten toimituslähteiden menetykseen unionissa. |
| --- | --- |

(161)

Jos toimenpiteitä ei toteutettaisi, polkumyynnillä yrityksestä Fang Da tulevan tuonnin aiheuttaman hintapaineen odotetaan heikentävän entisestään unionin tuotannonalan jo nykyisin hyvin vaikeaa tilannetta. Lopulta tämä pakottaisi unionin tuotannonalan lopettamaan natriumsyklamaatin tuotannon kokonaan, mikä johtaisi työpaikkojen ja vaihtoehtoisten toimituslähteiden menetykseen unionissa.

| (162) | Komissio tuli sen vuoksi siihen tulokseen, että polkumyyntitullien asettaminen yrityksestä Fang Da tulevalle tuonnille olisi unionin tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(162)

Komissio tuli sen vuoksi siihen tulokseen, että polkumyyntitullien asettaminen yrityksestä Fang Da tulevalle tuonnille olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.

6.2.   Etuyhteydettömien tuojien etu

Etuyhteydettömien tuojien etu

| (163) | Komissio vastaanotti vastaukset kyselylylomakkeeseen kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta, joiden osuus yrityksestä Fang Da tulevasta tuonnista oli vain vähäinen tutkimusajanjaksolla. Yksi näistä tuojista on myös käyttäjä, joka käyttää joitakin määriä tuotua natriumsyklamaattia tuottaakseen omia makeutusainesekoituksia, jotka puolestaan myydään edelleen elintarvike- ja juoma-alan yrityksille. |
| --- | --- |

(163)

Komissio vastaanotti vastaukset kyselylylomakkeeseen kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta, joiden osuus yrityksestä Fang Da tulevasta tuonnista oli vain vähäinen tutkimusajanjaksolla. Yksi näistä tuojista on myös käyttäjä, joka käyttää joitakin määriä tuotua natriumsyklamaattia tuottaakseen omia makeutusainesekoituksia, jotka puolestaan myydään edelleen elintarvike- ja juoma-alan yrityksille.

| (164) | Yrityksestä Fang Da tuodun natriumsyklamaatin uudelleenmyynnin osalta komissio totesi, että kahden etuyhteydettömän tuojan voittomarginaalit ovat alhaiset. Sen vuoksi odotetaan, että toimenpiteiden käyttöönotto muuttaa tämän toiminnan kannattamattomaksi ja että tuojat todennäköisesti joko vaihtavat toimittajaa tai jopa lopettavat asiaan liittyvän toimintansa. Komissio kuitenkin myös havaitsi, että natriumsyklamaatti vastasi molemmissa yrityksissä vain hyvin pienestä osasta yritysten kokonaisliikevaihtoa. Toimenpiteiden käyttöönoton vaikutus näiden yritysten kokonaistoimintaan ei siten olisi merkittävä. Yhdessä yhteistyössä toimineessa yrityksessä voittomarginaalit olivat myös hyvät sekoitustoiminnassa, mikä saattaisi lieventää polkumyyntitullien vaikutusta. |
| --- | --- |

(164)

Yrityksestä Fang Da tuodun natriumsyklamaatin uudelleenmyynnin osalta komissio totesi, että kahden etuyhteydettömän tuojan voittomarginaalit ovat alhaiset. Sen vuoksi odotetaan, että toimenpiteiden käyttöönotto muuttaa tämän toiminnan kannattamattomaksi ja että tuojat todennäköisesti joko vaihtavat toimittajaa tai jopa lopettavat asiaan liittyvän toimintansa. Komissio kuitenkin myös havaitsi, että natriumsyklamaatti vastasi molemmissa yrityksissä vain hyvin pienestä osasta yritysten kokonaisliikevaihtoa. Toimenpiteiden käyttöönoton vaikutus näiden yritysten kokonaistoimintaan ei siten olisi merkittävä. Yhdessä yhteistyössä toimineessa yrityksessä voittomarginaalit olivat myös hyvät sekoitustoiminnassa, mikä saattaisi lieventää polkumyyntitullien vaikutusta.

6.3.   Käyttäjien etu

Käyttäjien etu

| (165) | Lukuun ottamatta edellä mainittua tuojaa, joka on myös natriumsyklamaatin käyttäjä, komissio ei saanut käyttäjiltä vastauksia kyselylomakkeeseen. |
| --- | --- |

(165)

Lukuun ottamatta edellä mainittua tuojaa, joka on myös natriumsyklamaatin käyttäjä, komissio ei saanut käyttäjiltä vastauksia kyselylomakkeeseen.

| (166) | Tarkasteltavana olevan tuotteen / samankaltaisen tuotteen tärkeimmät loppukäyttäjät unionissa ovat elintarvike-, juoma- ja lääketeollisuudessa. Edellisissä tutkimuksissa, jotka koskivat natriumsyklamaatin tuontia muilta tuottajilta kuin yrityksestä Fang Da, havaittiin, että natriumsyklamaatin osuus tuotantokustannuksista oli hyvin pieni. Polkumyyntitullein käyttöönoton vaikutus katsottiin sen vuoksi vähäiseksi. Ei ole viitteitä siitä, että merkittävä osuus yrityksestä Fang Da tuodusta natriumsyklamaatista päätyisi erilaiseen loppukäyttöön kuin muista vientiä harjoittavista tuottajista tuotu natriumsyklamaatti. Koska elintarvike-, juoma- ja lääketeollisuus eivät osallistuneet tähän tutkimukseen, on kohtuullista päätellä, ettei yrityksestä Fang Da tulevaa tuontia koskevien toimenpiteiden vaikutus olisi merkittävä. |
| --- | --- |

(166)

Tarkasteltavana olevan tuotteen / samankaltaisen tuotteen tärkeimmät loppukäyttäjät unionissa ovat elintarvike-, juoma- ja lääketeollisuudessa. Edellisissä tutkimuksissa, jotka koskivat natriumsyklamaatin tuontia muilta tuottajilta kuin yrityksestä Fang Da, havaittiin, että natriumsyklamaatin osuus tuotantokustannuksista oli hyvin pieni. Polkumyyntitullein käyttöönoton vaikutus katsottiin sen vuoksi vähäiseksi. Ei ole viitteitä siitä, että merkittävä osuus yrityksestä Fang Da tuodusta natriumsyklamaatista päätyisi erilaiseen loppukäyttöön kuin muista vientiä harjoittavista tuottajista tuotu natriumsyklamaatti. Koska elintarvike-, juoma- ja lääketeollisuus eivät osallistuneet tähän tutkimukseen, on kohtuullista päätellä, ettei yrityksestä Fang Da tulevaa tuontia koskevien toimenpiteiden vaikutus olisi merkittävä.

| (167) | Kun otetaan huomioon edellä esitetty havainto, että unionin tuotannonala saattaa joutua lopettamaan natriumsyklamaatin tuotannon, jos toimenpiteitä ei toteuteta, ja koska natriumsyklamaatin tuottajia on vain muutamia koko maailmassa, toimenpiteet jopa todennäköisesti hyödyttävät käyttäjiä, sillä niillä säilytetään natriumsyklamaatin tuotanto unionissa ja vapaus valita natriumsyklamaatin hankintalähde natriumsyklamaatin kilpailevien eri tuottajien keskuudesta. |
| --- | --- |

(167)

Kun otetaan huomioon edellä esitetty havainto, että unionin tuotannonala saattaa joutua lopettamaan natriumsyklamaatin tuotannon, jos toimenpiteitä ei toteuteta, ja koska natriumsyklamaatin tuottajia on vain muutamia koko maailmassa, toimenpiteet jopa todennäköisesti hyödyttävät käyttäjiä, sillä niillä säilytetään natriumsyklamaatin tuotanto unionissa ja vapaus valita natriumsyklamaatin hankintalähde natriumsyklamaatin kilpailevien eri tuottajien keskuudesta.

| (168) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Fang Da väitti, että ehdotettujen lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto antaisi unionin ainoalle tuottajalle määräävän markkina-aseman, jota se voisi hyödyntää täysimääräisesti. |
| --- | --- |

(168)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Fang Da väitti, että ehdotettujen lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto antaisi unionin ainoalle tuottajalle määräävän markkina-aseman, jota se voisi hyödyntää täysimääräisesti.

| (169) | Tässä yhteydessä olisi korostettava, että unionin etua koskevan analyysin yhteydessä asianomaisilta osapuolilta ei saatu lainkaan kilpailuseikkoihin liittyviä huomautuksia perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti. Varsinkaan unionin käyttäjät eivät lähettäneet asian osalta lainkaan huomautuksia. |
| --- | --- |

(169)

Tässä yhteydessä olisi korostettava, että unionin etua koskevan analyysin yhteydessä asianomaisilta osapuolilta ei saatu lainkaan kilpailuseikkoihin liittyviä huomautuksia perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti. Varsinkaan unionin käyttäjät eivät lähettäneet asian osalta lainkaan huomautuksia.

| (170) | Vaikka käytössä on muita kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia kuin Fang Da koskevia polkumyyntitoimenpiteitä, tällainen tuonti on jatkunut huomattavana ja sen markkinaosuus on yhä paljon suurempi kuin unionin tuotannonalan markkinaosuus. Näin ollen on epätodennäköistä, että unionin tuotannonala pystyisi saavuttamaan määräävän markkina-aseman unionissa tai hyödyntämään tällaista markkina-asemaa. Sen vuoksi edellä mainitut yrityksen Fang Da esittämät väitteet on hylätty. |
| --- | --- |

(170)

Vaikka käytössä on muita kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia kuin Fang Da koskevia polkumyyntitoimenpiteitä, tällainen tuonti on jatkunut huomattavana ja sen markkinaosuus on yhä paljon suurempi kuin unionin tuotannonalan markkinaosuus. Näin ollen on epätodennäköistä, että unionin tuotannonala pystyisi saavuttamaan määräävän markkina-aseman unionissa tai hyödyntämään tällaista markkina-asemaa. Sen vuoksi edellä mainitut yrityksen Fang Da esittämät väitteet on hylätty.

6.4.   Unionin etua koskevat päätelmät

Unionin etua koskevat päätelmät

| (171) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ollut olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella ei olisi unionin edun mukaista ottaa käyttöön toimenpiteitä yrityksestä Fang Da peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa. |
| --- | --- |

(171)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ollut olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella ei olisi unionin edun mukaista ottaa käyttöön toimenpiteitä yrityksestä Fang Da peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa.

7.   LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (172) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön lopulliset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa. |
| --- | --- |

(172)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön lopulliset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.

7.1.   Vahingon korjaava taso (vahinkomarginaali)

Vahingon korjaava taso (vahinkomarginaali)

| (173) | Toimenpiteiden tason määrittämiseksi komissio määritti ensin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrän. |
| --- | --- |

(173)

Toimenpiteiden tason määrittämiseksi komissio määritti ensin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrän.

| (174) | Vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala pystyisi kattamaan tuotantokustannuksensa ja saamaan samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla sellaisen voiton (ennen veroja), jonka tällainen tuotannonala voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. |
| --- | --- |

(174)

Vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala pystyisi kattamaan tuotantokustannuksensa ja saamaan samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla sellaisen voiton (ennen veroja), jonka tällainen tuotannonala voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta.

| (175) | Koko tarkastelujaksolla ei ollut yhtään vuotta, jona tällaiset edellytykset olisivat vallinneet. Koska unionin tuotannonalan on lähes kymmenen vuoden ajan kärsinyt yli 10 prosentin tappioita, sama pätee tarkastelujaksoa edeltäneeseen aikaan. |
| --- | --- |

(175)

Koko tarkastelujaksolla ei ollut yhtään vuotta, jona tällaiset edellytykset olisivat vallinneet. Koska unionin tuotannonalan on lähes kymmenen vuoden ajan kärsinyt yli 10 prosentin tappioita, sama pätee tarkastelujaksoa edeltäneeseen aikaan.

| (176) | Unionin tuottaja oli esittänyt 10 prosentin tavoitevoittoa. Kyseistä lukua ei voitu hyväksyä tavoitevoitoksi ottaen huomioon edellä johdanto-osan 175 kappaleessa mainitut päätelmät ja se, ettei unionin tuottaja voinut osoittaa, että tähän lukuun voitaisiin päästä natriumsyklamaatin markkinoiden tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, sillä natriumsyklamaatti on hyödyke, jonka markkinat ovat kehittyneet. |
| --- | --- |

(176)

Unionin tuottaja oli esittänyt 10 prosentin tavoitevoittoa. Kyseistä lukua ei voitu hyväksyä tavoitevoitoksi ottaen huomioon edellä johdanto-osan 175 kappaleessa mainitut päätelmät ja se, ettei unionin tuottaja voinut osoittaa, että tähän lukuun voitaisiin päästä natriumsyklamaatin markkinoiden tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, sillä natriumsyklamaatti on hyödyke, jonka markkinat ovat kehittyneet.

| (177) | Sen vuoksi komissio turvautui tavoitevoittoihin, joita on käytetty muissa tämän alan samantyyppisiä tuotannonaloja koskeneissa tutkimuksissa. Toista makeutusainetta eli aspartaamia koskeneessa hiljattaisessa polkumyyntitutkimuksessa komissio totesi alustavassa vaiheessa (17), että 5–10 prosentin (vaihteluväliä käytettiin tietojen luottamuksellisuuden vuoksi) tavoitevoitto vastaa sitä tasoa, jonka unionin tuotannonala voi saavuttaa tavanomaisissa markkinaolosuhteissa ja toimivassa kilpailussa. Siksi komissio katsoo, että kyseinen tavoitevoitto on kohtuullinen käytettäväksi myös tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(177)

Sen vuoksi komissio turvautui tavoitevoittoihin, joita on käytetty muissa tämän alan samantyyppisiä tuotannonaloja koskeneissa tutkimuksissa. Toista makeutusainetta eli aspartaamia koskeneessa hiljattaisessa polkumyyntitutkimuksessa komissio totesi alustavassa vaiheessa (17), että 5–10 prosentin (vaihteluväliä käytettiin tietojen luottamuksellisuuden vuoksi) tavoitevoitto vastaa sitä tasoa, jonka unionin tuotannonala voi saavuttaa tavanomaisissa markkinaolosuhteissa ja toimivassa kilpailussa. Siksi komissio katsoo, että kyseinen tavoitevoitto on kohtuullinen käytettäväksi myös tässä tutkimuksessa.

17

| (178) | Tämän perusteella komissio laski unionin tuotannonalalle samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattoman hinnan lisäämällä tavoitevoittomarginaalin unionin tuottajan tutkimusajanjakson aikaisiin tuotantokustannuksiin. |
| --- | --- |

(178)

Tämän perusteella komissio laski unionin tuotannonalalle samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattoman hinnan lisäämällä tavoitevoittomarginaalin unionin tuottajan tutkimusajanjakson aikaisiin tuotantokustannuksiin.

| (179) | Sen jälkeen komissio määritti vahingon korjaavan tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa, jota oikaistiin asianmukaisesti tuontikustannusten ja tullien huomioon ottamiseksi, unionin tuottajan unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. Vahinkomarginaali todettiin vientiä harjoittavien tuottajien osalta näin ollen 61,6 prosentiksi. |
| --- | --- |

(179)

Sen jälkeen komissio määritti vahingon korjaavan tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa, jota oikaistiin asianmukaisesti tuontikustannusten ja tullien huomioon ottamiseksi, unionin tuottajan unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. Vahinkomarginaali todettiin vientiä harjoittavien tuottajien osalta näin ollen 61,6 prosentiksi.

| (180) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, ettei vahingon korjaamisen laskennassa käytettyä tavoitevoittoa ollut ilmoitettu. Komissio oli kuitenkin selkeästi selittänyt päätelmistä ilmoittaessaan, että johdanto-osan 177 kappaleessa kuvattu tavoitevoitto voitiin tietojen luottamuksellisuuden vuoksi ilmoittaa vain vaihteluvälinä, ja kertonut, missä säädöksessä tätä seikkaa kuvataan yksityiskohtaisemmin. Tavoitevoitto ilmoitettiin mielekkäänä vaihteluvälinä, sillä tarkan tavoitevoiton mainitseminen olisi paljastanut luottamuksellista tietoa aspartaamin ainoasta tuottajasta unionissa. Tämän vuoksi yrityksen Fang Da väite on hylättävä. |
| --- | --- |

(180)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, ettei vahingon korjaamisen laskennassa käytettyä tavoitevoittoa ollut ilmoitettu. Komissio oli kuitenkin selkeästi selittänyt päätelmistä ilmoittaessaan, että johdanto-osan 177 kappaleessa kuvattu tavoitevoitto voitiin tietojen luottamuksellisuuden vuoksi ilmoittaa vain vaihteluvälinä, ja kertonut, missä säädöksessä tätä seikkaa kuvataan yksityiskohtaisemmin. Tavoitevoitto ilmoitettiin mielekkäänä vaihteluvälinä, sillä tarkan tavoitevoiton mainitseminen olisi paljastanut luottamuksellista tietoa aspartaamin ainoasta tuottajasta unionissa. Tämän vuoksi yrityksen Fang Da väite on hylättävä.

| (181) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Fang Da väitti, että koska unionin tuotannonala oli kärsinyt yli kymmenen prosentin tappiota lähes kymmenen vuoden ajan, tavoitevoitto tai voiton enimmäismäärä, johon unionin tuottaja voisi odottaa pääsevänsä, oli –10 prosenttia, jos väitettyä polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia ei olisi. Olisi todettava, ettei –10 prosenttia ole voitto, vaan tappio, joten olisi epäloogista ja kaiken taloudellisen ajattelun vastaista käyttää tappiota tavoitevoittona, sillä tämä ei lopettaisi tai poistaisi vahinkoa. Lisäksi se seikka, että unionin tuotannonala oli kärsinyt tappioita pitkän aikaa senkin vuoksi, että polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia tulee muistakin vientiä harjoittavista tuottajista kuin Fang Da, tekee perustelluksi sen, että käytetään alalle hiljattain määritettyä voittomarginaalia, kuten johdanto-osan 177 kappaleessa selitetään. Komissio on jo selittänyt johdanto-osan 174–177 kappaleessa, miksi se käytti tässä tutkimuksessa tavoitevoittoa, joka oli alhaisempi kuin sekä unionin tuottajan esittämä tavoitevoitto että tavoitevoitto, jota käytettiin muita natriumsyklamaattia vieviä tuottajia koskevassa polkumyynnin vastaisessa menettelyssä. Edellisen perusteella on todettava, ettei ole mitään näyttöä siitä, että komission valitsema tavoitevoitto oli kohtuuton, joten yrityksen Fang Da väite on hylättävä. |
| --- | --- |

(181)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Fang Da väitti, että koska unionin tuotannonala oli kärsinyt yli kymmenen prosentin tappiota lähes kymmenen vuoden ajan, tavoitevoitto tai voiton enimmäismäärä, johon unionin tuottaja voisi odottaa pääsevänsä, oli –10 prosenttia, jos väitettyä polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia ei olisi. Olisi todettava, ettei –10 prosenttia ole voitto, vaan tappio, joten olisi epäloogista ja kaiken taloudellisen ajattelun vastaista käyttää tappiota tavoitevoittona, sillä tämä ei lopettaisi tai poistaisi vahinkoa. Lisäksi se seikka, että unionin tuotannonala oli kärsinyt tappioita pitkän aikaa senkin vuoksi, että polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia tulee muistakin vientiä harjoittavista tuottajista kuin Fang Da, tekee perustelluksi sen, että käytetään alalle hiljattain määritettyä voittomarginaalia, kuten johdanto-osan 177 kappaleessa selitetään. Komissio on jo selittänyt johdanto-osan 174–177 kappaleessa, miksi se käytti tässä tutkimuksessa tavoitevoittoa, joka oli alhaisempi kuin sekä unionin tuottajan esittämä tavoitevoitto että tavoitevoitto, jota käytettiin muita natriumsyklamaattia vieviä tuottajia koskevassa polkumyynnin vastaisessa menettelyssä. Edellisen perusteella on todettava, ettei ole mitään näyttöä siitä, että komission valitsema tavoitevoitto oli kohtuuton, joten yrityksen Fang Da väite on hylättävä.

7.2.   Lopulliset toimenpiteet

Lopulliset toimenpiteet

| (182) | Yrityksen Fang Da tuottaman ja viemän natriumsyklamaatin tuonnissa olisi otettava käyttöön polkumyyntitoimenpiteet perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi vahinkomarginaaleja ja polkumyyntimarginaaleja. Tullien määrä olisi asetettava polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisiksi. |
| --- | --- |

(182)

Yrityksen Fang Da tuottaman ja viemän natriumsyklamaatin tuonnissa olisi otettava käyttöön polkumyyntitoimenpiteet perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi vahinkomarginaaleja ja polkumyyntimarginaaleja. Tullien määrä olisi asetettava polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisiksi.

| (183) | Toimenpiteiden muodon osalta katsottiin, että polkumyyntitullin tulisi olla samassa muodossa kuin tullien, jotka on asetettu vientiä harjoittavilta muilta kiinalaisilta sekä indonesialaisilta tuottajilta tulevasta tuonnista annetussa täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2016/1160 (18). Toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi ja hintakeinottelun ehkäisemiseksi katsottiin aiheelliseksi ottaa tulli käyttöön tiettynä euromääränä kilogramma kohti. |
| --- | --- |

(183)

Toimenpiteiden muodon osalta katsottiin, että polkumyyntitullin tulisi olla samassa muodossa kuin tullien, jotka on asetettu vientiä harjoittavilta muilta kiinalaisilta sekä indonesialaisilta tuottajilta tulevasta tuonnista annetussa täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2016/1160 (18). Toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi ja hintakeinottelun ehkäisemiseksi katsottiin aiheelliseksi ottaa tulli käyttöön tiettynä euromääränä kilogramma kohti.

18

| (184) | Edellä esitetyn perusteella polkumyyntitullit – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – olisi perustettava vahinkomarginaaliin ja niiden olisi oltava seuraavat:









  Yritys | Polkumyyntimarginaali | Vahinkomarginaali | Lopullinen polkumyyntitulli | Lopullinen polkumyyntitulli (euroa tonnilta) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Kiinan kansantasavalta | 88,7 % | 61,6 % | 61,6 % | 1,17 euroa |
| Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Kiinan kansantasavalta | 88,7 % | 61,6 % | 61,6 % | 1,17 euroa |

(184)

Edellä esitetyn perusteella polkumyyntitullit – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – olisi perustettava vahinkomarginaaliin ja niiden olisi oltava seuraavat:

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Vahinkomarginaali

Lopullinen polkumyyntitulli

Lopullinen polkumyyntitulli (euroa tonnilta)

Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Kiinan kansantasavalta

88,7 %

61,6 %

61,6 %

1,17 euroa

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Kiinan kansantasavalta

88,7 %

61,6 %

61,6 %

1,17 euroa

| (185) | Tässä asetuksessa yritykselle vahvistettu yksilöllinen polkumyyntitulli määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen se kuvastaa kyseisen yrityksen tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseistä tullia voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan ja nimetyn oikeushenkilön tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuun yritykseen etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi edelleen sovellettava täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1160 1 artiklassa lueteltuja tulleja. |
| --- | --- |

(185)

Tässä asetuksessa yritykselle vahvistettu yksilöllinen polkumyyntitulli määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen se kuvastaa kyseisen yrityksen tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseistä tullia voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan ja nimetyn oikeushenkilön tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuun yritykseen etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi edelleen sovellettava täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1160 1 artiklassa lueteltuja tulleja.

| (186) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(186)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, yritysten Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited tuottaman, tällä hetkellä CN-koodiin ex 2929 90 00 (Taric-koodi 2929900010) luokitellun natriumsyklamaatin tuonnissa.

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavat lopulliset polkumyyntitullit ovat seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraavat:

| Yritys | Lopullinen polkumyyntitulli (euroa tonnilta) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Kiinan kansantasavalta | 1,17 euroa | A471 |
| Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Kiinan kansantasavalta | 1,17 euroa | A472 |

Yritys

Lopullinen polkumyyntitulli (euroa tonnilta)

Taric-lisäkoodi

Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Kiinan kansantasavalta

1,17 euroa

A471

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Kiinan kansantasavalta

1,17 euroa

A472

3.   Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2447 (19) 131 artiklan mukaisesti, polkumyyntitullia, joka lasketaan tämän artiklan 2 kohdan perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia asiaankuuluvia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä heinäkuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 435/2004, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2004, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 72, 11.3.2004, s. 1).

2

(3)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 492/2010, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 140, 8.6.2010, s. 2).

3

(4)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 398/2012, annettu 7 päivänä toukokuuta 2012, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 492/2010 muuttamisesta (EUVL L 124, 11.5.2012, s. 1).

4

(5)  WT/DS295/AB/R, 29.11.2005, AB-2005-6.

5

(6)  Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta kahden kiinalaisen vientiä harjoittavaan tuottajan, Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, osalta sekä Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 50, 17.2.2011, s. 9).

6

(7)  Komission päätös, annettu 4 päivänä huhtikuuta 2012, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä kahden kiinalaisen vientiä harjoittavaan tuottajan, Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, osalta (2012/185/EU) (EUVL L 99, 5.4.2012, s. 33).

7

(8)  Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 189, 6.6.2015, s. 2).

8

(9)  Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta yritysten Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited osalta (EUVL C 264, 12.8.2015, s. 32).

9

(10)  Unionin yleisen tuomioistuimen 18.9.2012 asiassa T-156/11 Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd v. Euroopan unionin neuvosto, antama tuomio, EU:T:2012:431, 84 kohta.

10

(11)  Ks. alaviite 4.

11

(12)  Ks. alaviite 4.

12

(13)  Ks. alaviite 3.

13

(14)  Edellä mainittu 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta sisältää tietoja polkumyynti- tai tasoitustoimenpiteiden tai -tutkimusten kohteena olevien tuotteiden tuonnista niin menettelyn kohteena olevista maista ja vientiä harjoittavilta tuottajilta kuin muista kolmansista maista ja muilta vientiä harjoittavilta tuottajilta perustuen 10-numeroisiin Taric-koodeihin ja Taric-lisäkoodeihin.

14

(15)  Päinvastoin kuin taulukossa 5 ilmoitettu myynti tässä johdanto-osan kappaleessa tarkoitettu kokonaismyynti kattaa unionin tuotannonalan oman natriumsyklamaatin myynnin ja vuosina 2011 ja 2012 tuotuun ainekseen perustuvan natriumsyklamaatin myynnin niin unionin markkinoilla kuin vientimarkkinoilla.

15

(16)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1963, annettu 30 päivänä lokakuuta 2015, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan asesulfaamikaliumin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 287, 31.10.2015, s. 52); ja komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/262, annettu 25 päivänä helmikuuta 2016, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan aspartaamin tuonnissa (EUVL L 50, 26.2.2016, s. 4).

16

(17)  Täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/262.

17

(18)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1160, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2016, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (ks. tämän virallisen lehden s. 49).

18

(19)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2447, annettu 24 päivänä marraskuuta 2015, unionin tullikoodeksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 tiettyjen säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 343, 29.12.2015, s. 558).

19

---

| 16.7.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 192/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 192/49

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/1160,

annettu 15 päivänä heinäkuuta 2016,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1) (’perusasetus’) ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1.   Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Sen jälkeen kun oli suoritettu perusasetuksen 5 artiklan mukainen polkumyyntitutkimus, neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 435/2004 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa. Alkuperäisiin toimenpiteisiin kohdistui myöhemmin erilaisia tarkastelua koskevia tutkimuksia (3). Tämän seurauksena tullin määrä on 0,24 euroa/kg nimeltä mainitun indonesialaisen tuottajan osalta, ja muiden indonesialaisten tuottajien valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovelletaan jäännöstullia, joka on 0,27 euroa/kg, kun tullin määrä puolestaan on 0–0,23 euroa/kg nimeltä mainittujen kiinalaisten tuottajien osalta, ja muiden kiinalaisten tuottajien valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovelletaan jäännöstullia, joka on 0,26 euroa/kg, jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’. |
| --- | --- |

(1)

Sen jälkeen kun oli suoritettu perusasetuksen 5 artiklan mukainen polkumyyntitutkimus, neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 435/2004 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa. Alkuperäisiin toimenpiteisiin kohdistui myöhemmin erilaisia tarkastelua koskevia tutkimuksia (3). Tämän seurauksena tullin määrä on 0,24 euroa/kg nimeltä mainitun indonesialaisen tuottajan osalta, ja muiden indonesialaisten tuottajien valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovelletaan jäännöstullia, joka on 0,27 euroa/kg, kun tullin määrä puolestaan on 0–0,23 euroa/kg nimeltä mainittujen kiinalaisten tuottajien osalta, ja muiden kiinalaisten tuottajien valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovelletaan jäännöstullia, joka on 0,26 euroa/kg, jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’.

2

3

| (2) | Voimassa olevia toimenpiteitä sovelletaan kaikkeen Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontiin, lukuun ottamatta kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited valmistaman natriumsyklamaatin tuontia. Näille yrityksille määrättiin alun perin nollatulli, koska polkumyyntiä ei todettu (4). |
| --- | --- |

(2)

Voimassa olevia toimenpiteitä sovelletaan kaikkeen Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontiin, lukuun ottamatta kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited valmistaman natriumsyklamaatin tuontia. Näille yrityksille määrättiin alun perin nollatulli, koska polkumyyntiä ei todettu (4).

4

| (3) | WTO:n valituselimen asiassa ”Mexico — Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice” antaman raportin, jäljempänä ’WTO:n valituselimen raportti’, mukaisesti kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited ei tarkasteltu asetuksella (EY) N:o 435/2004 käyttöön otettujen toimenpiteiden myöhempien tarkistusten yhteydessä, eikä niihin sovelleta voimassa olevia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(3)

WTO:n valituselimen asiassa ”Mexico — Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice” antaman raportin, jäljempänä ’WTO:n valituselimen raportti’, mukaisesti kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited ei tarkasteltu asetuksella (EY) N:o 435/2004 käyttöön otettujen toimenpiteiden myöhempien tarkistusten yhteydessä, eikä niihin sovelleta voimassa olevia toimenpiteitä.

1.2.   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

| (4) | Julkaistuaan ilmoituksen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (5) komissio vastaanotti 6 päivänä maaliskuuta 2015 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen pyynnön näiden toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta. Pyynnön esitti Productos Aditivos S.A., joka on natriumsyklamaatin ainoa tuottaja unionissa ja joka siten edustaa 100:aa prosenttia unionin kokonaistuotannosta. |
| --- | --- |

(4)

Julkaistuaan ilmoituksen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (5) komissio vastaanotti 6 päivänä maaliskuuta 2015 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen pyynnön näiden toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta. Pyynnön esitti Productos Aditivos S.A., joka on natriumsyklamaatin ainoa tuottaja unionissa ja joka siten edustaa 100:aa prosenttia unionin kokonaistuotannosta.

5

| (5) | Pyyntö perustui siihen, että lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja toistumiseen sekä unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen ja toistumiseen. |
| --- | --- |

(5)

Pyyntö perustui siihen, että lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja toistumiseen sekä unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen ja toistumiseen.

| (6) | Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 6 päivänä kesäkuuta 2015 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä (6). |
| --- | --- |

(6)

Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 6 päivänä kesäkuuta 2015 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä (6).

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

6

| (7) | Komissio myös pani vireille 12 päivänä elokuuta 2015 perusasetuksen 5 artiklan mukaisen tutkimuksen, joka koski yritysten Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited (molempiin yrityksiin viitataan nimellä ’Fang Da’) valmistaman ja unioniin viemän kyseisen tuotteen tuontia, jäljempänä ’5 artiklan mukainen rinnakkainen tutkimus’ (7). Tuonti yrityksestä Fang Dan ei kuulu tämän voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(7)

Komissio myös pani vireille 12 päivänä elokuuta 2015 perusasetuksen 5 artiklan mukaisen tutkimuksen, joka koski yritysten Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited (molempiin yrityksiin viitataan nimellä ’Fang Da’) valmistaman ja unioniin viemän kyseisen tuotteen tuontia, jäljempänä ’5 artiklan mukainen rinnakkainen tutkimus’ (7). Tuonti yrityksestä Fang Dan ei kuulu tämän voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun soveltamisalaan.

7

1.3.   Asianomaiset osapuolet

Asianomaiset osapuolet

| (8) | Komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ilmoittautumaan tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta erityisesti valituksen tekijälle, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan ja Indonesian viranomaisille, tiedossa oleville tuojille sekä toimittajille, käyttäjille ja kauppiaille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan. |
| --- | --- |

(8)

Komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ilmoittautumaan tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta erityisesti valituksen tekijälle, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan ja Indonesian viranomaisille, tiedossa oleville tuojille sekä toimittajille, käyttäjille ja kauppiaille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan.

| (9) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(9)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

1.3.1.   Vertailumaan tuottajat

Vertailumaan tuottajat

| (10) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että Kiinasta peräisin olevan tuonnin osalta se harkitsi Indonesian käyttämistä markkinataloutta harjoittavana kolmantena maana, jäljempänä ’vertailumaa’, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että Kiinasta peräisin olevan tuonnin osalta se harkitsi Indonesian käyttämistä markkinataloutta harjoittavana kolmantena maana, jäljempänä ’vertailumaa’, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (11) | Kun kuitenkin otetaan huomioon käytettävissä olevat tilastotiedot (ks. jäljempänä johdanto-osan 32 kappale) komissio ilmoitti myös Amerikan yhdysvaltojen, jäljempänä ’Yhdysvallat’, viranomaisille tutkimuksen vireillepanosta ja kehotti niitä ilmoittamaan mahdollisten yhdysvaltalaisten natriumsyklamaatin tuottajien nimet ja tunnistetiedot. Yhdysvaltalaisista natriumsyklamaatin tuottajista ei saatu tietoa. Asiakirja-aineistossa ei ollut tietoa, jotka olisivat viitanneet natriumsyklamaatin mahdolliseen tuotantoon muissa kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

(11)

Kun kuitenkin otetaan huomioon käytettävissä olevat tilastotiedot (ks. jäljempänä johdanto-osan 32 kappale) komissio ilmoitti myös Amerikan yhdysvaltojen, jäljempänä ’Yhdysvallat’, viranomaisille tutkimuksen vireillepanosta ja kehotti niitä ilmoittamaan mahdollisten yhdysvaltalaisten natriumsyklamaatin tuottajien nimet ja tunnistetiedot. Yhdysvaltalaisista natriumsyklamaatin tuottajista ei saatu tietoa. Asiakirja-aineistossa ei ollut tietoa, jotka olisivat viitanneet natriumsyklamaatin mahdolliseen tuotantoon muissa kolmansissa maissa.

1.3.2.   Otanta

Otanta

| (12) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

—   Unionin tuottajia koskeva otanta

| (13) | Vireillepanoilmoituksessa komissio totesi, että Productos Aditivos S.A. on natriumsyklamaatin ainoa tuottaja unionissa ja se edustaa siten 100:aa prosenttia unionin kokonaistuotannosta. Näin ollen otanta ei ollut tarpeen. |
| --- | --- |

(13)

Vireillepanoilmoituksessa komissio totesi, että Productos Aditivos S.A. on natriumsyklamaatin ainoa tuottaja unionissa ja se edustaa siten 100:aa prosenttia unionin kokonaistuotannosta. Näin ollen otanta ei ollut tarpeen.

—   Tuojien otanta

| (14) | Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. |
| --- | --- |

(14)

Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot.

| (15) | Koska ainoastaan yksi etuyhteydetön tuoja toimitti pyydetyt tiedot, etuyhteydettömiin tuojiin ei ollut tarpeen soveltaa otantaa. |
| --- | --- |

(15)

Koska ainoastaan yksi etuyhteydetön tuoja toimitti pyydetyt tiedot, etuyhteydettömiin tuojiin ei ollut tarpeen soveltaa otantaa.

—   Kiinalaisia ja indonesialaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (16) | Koska tiedossa ei ole, että vientiä harjoittavia tuottajia olisi asianomaisissa maissa useita, vientiä harjoittaviin tuojiin ei ollut tarkoitus soveltaa otantaa. |
| --- | --- |

(16)

Koska tiedossa ei ole, että vientiä harjoittavia tuottajia olisi asianomaisissa maissa useita, vientiä harjoittaviin tuojiin ei ollut tarkoitus soveltaa otantaa.

1.3.3.   Kyselylomakevastaukset ja tarkastuskäynnit

Kyselylomakevastaukset ja tarkastuskäynnit

| (17) | Komissio lähetti kyselylomakkeet unionin ainoalle tuottajalle, kaikille tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa ja Indonesiassa sekä yhdelle etuyhteydettömälle unionin tuojalle ja yhdelle unionin käyttäjille, jotka olivat ilmaisseet kiinnostuksensa tutkimukseen. |
| --- | --- |

(17)

Komissio lähetti kyselylomakkeet unionin ainoalle tuottajalle, kaikille tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa ja Indonesiassa sekä yhdelle etuyhteydettömälle unionin tuojalle ja yhdelle unionin käyttäjille, jotka olivat ilmaisseet kiinnostuksensa tutkimukseen.

| (18) | Unionin ainoa tuottaja vastasi kyselyyn, ja osittain vastaus saatiin myös yhdeltä unionin käyttäjältä. Kyselyyn ei saatu vastauksia unionin etuyhteydettömiltä tuojilta eikä kiinalaisilta tai indonesialaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta. |
| --- | --- |

(18)

Unionin ainoa tuottaja vastasi kyselyyn, ja osittain vastaus saatiin myös yhdeltä unionin käyttäjältä. Kyselyyn ei saatu vastauksia unionin etuyhteydettömiltä tuojilta eikä kiinalaisilta tai indonesialaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta.

| (19) | Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: | Unionin tuottaja







  — | Productos Aditivos S.A., Barcelona, Espanja. |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

Unionin tuottaja

Unionin tuottaja

—

Productos Aditivos S.A., Barcelona, Espanja.

1.4.   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (20) | Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän huhtikuuta 2014 ja 31 päivän maaliskuuta 2015 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2011 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(20)

Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän huhtikuuta 2014 ja 31 päivän maaliskuuta 2015 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2011 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.5.   Ilmoittaminen osapuolille

Ilmoittaminen osapuolille

| (21) | Kaikille asianomaisille osapuolille on ilmoitettu ne olennaiset tosiseikat ja huomiot, joiden perusteella lopulliset polkumyyntitoimenpiteet oli tarkoitus pitää voimassa. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. Osapuolet eivät toimittaneet huomautuksia sen jälkeen, kun ilmoitus oli tehty. |
| --- | --- |

(21)

Kaikille asianomaisille osapuolille on ilmoitettu ne olennaiset tosiseikat ja huomiot, joiden perusteella lopulliset polkumyyntitoimenpiteet oli tarkoitus pitää voimassa. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. Osapuolet eivät toimittaneet huomautuksia sen jälkeen, kun ilmoitus oli tehty.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1.   Tarkasteltavana oleva tuote

Tarkasteltavana oleva tuote

| (22) | Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin oleva natriumsyklamaatti, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2929 90 00 (Taric-koodi 2929900010), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. |
| --- | --- |

(22)

Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin oleva natriumsyklamaatti, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2929 90 00 (Taric-koodi 2929900010), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

| (23) | Natriumsyklamaatti on elintarvikkeiden lisäaineena käytettävä hyödyketuote, jota käytetään laajalti elintarviketeollisuudessa makeutusaineena sekä pöytäkäyttöön tarkoitettujen vähäenergisten ja erikoisruokavalioissa käytettävien makeutusaineiden tuotannossa. Lisäksi sitä käytetään vähäisessä määrin lääketeollisuudessa. |
| --- | --- |

(23)

Natriumsyklamaatti on elintarvikkeiden lisäaineena käytettävä hyödyketuote, jota käytetään laajalti elintarviketeollisuudessa makeutusaineena sekä pöytäkäyttöön tarkoitettujen vähäenergisten ja erikoisruokavalioissa käytettävien makeutusaineiden tuotannossa. Lisäksi sitä käytetään vähäisessä määrin lääketeollisuudessa.

| (24) | Natriumsyklamaatti on kemiallisesti puhdas aine. Kuten mikä tahansa puhdas kemiallinen aine, se saattaa kuitenkin sisältää epäpuhtauksia pieniä määriä eli milligrammoja kilogrammassa tuotetta. Epäpuhtauksien pitoisuus, joka määrittyy unionin lainsäädännön mukaan, määrittää natriumsyklamaatin laadun. Natriumsyklamaatilla on kaksi esiintymismuotoa: hydraatti, jonka kosteuspitoisuus on 15 prosenttia, sekä vedetön muoto, jonka kosteuspitoisuus on enintään 1 prosentti. Näillä natriumsyklamaatin kahdella esiintymismuodolla on samat pääasialliset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset; ainoa ero on makeusasteessa; hydraatti ei ole niin makea vesipitoisuuden vuoksi. Hinnat vaihtelevat samasta syystä. Vedetön muoto on kalliimpi kuin hydraatti. Tässä menettelyssä siis kummatkin natriumsyklamaatin muodot olisi katsottava yhdeksi tuotteeksi. |
| --- | --- |

(24)

Natriumsyklamaatti on kemiallisesti puhdas aine. Kuten mikä tahansa puhdas kemiallinen aine, se saattaa kuitenkin sisältää epäpuhtauksia pieniä määriä eli milligrammoja kilogrammassa tuotetta. Epäpuhtauksien pitoisuus, joka määrittyy unionin lainsäädännön mukaan, määrittää natriumsyklamaatin laadun. Natriumsyklamaatilla on kaksi esiintymismuotoa: hydraatti, jonka kosteuspitoisuus on 15 prosenttia, sekä vedetön muoto, jonka kosteuspitoisuus on enintään 1 prosentti. Näillä natriumsyklamaatin kahdella esiintymismuodolla on samat pääasialliset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset; ainoa ero on makeusasteessa; hydraatti ei ole niin makea vesipitoisuuden vuoksi. Hinnat vaihtelevat samasta syystä. Vedetön muoto on kalliimpi kuin hydraatti. Tässä menettelyssä siis kummatkin natriumsyklamaatin muodot olisi katsottava yhdeksi tuotteeksi.

2.2.   Samankaltainen tuote

Samankaltainen tuote

| (25) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset:






  — | tarkasteltavana oleva tuote; |
| --- | --- | --- |

(25)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset:

—

tarkasteltavana oleva tuote;

| — | vientiä harjoittavien tuottajien tuottama, Kiinan ja Indonesian kotimarkkinoilla myymä tuote; |
| --- | --- |

—

vientiä harjoittavien tuottajien tuottama, Kiinan ja Indonesian kotimarkkinoilla myymä tuote;

| — | unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote. |
| --- | --- |

—

unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

| (26) | Komissio päätteli sen vuoksi, että kyseiset tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(26)

Komissio päätteli sen vuoksi, että kyseiset tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

3.1.   Kiina

Kiina

3.1.1.   Alustavat huomautukset

Alustavat huomautukset

| (27) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä ja johtaisiko voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(27)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä ja johtaisiko voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

| (28) | Vaikka tarkasteltavana olevan tuotteen tuontimäärät olivat huomattavia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, yksikään toimenpiteiden piiriin kuuluvista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei tehnyt yhteistyötä tutkimuksen aikana. Jäljempänä esitettävät päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä perustuivat sen vuoksi tilastotietoihin ja toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin. |
| --- | --- |

(28)

Vaikka tarkasteltavana olevan tuotteen tuontimäärät olivat huomattavia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, yksikään toimenpiteiden piiriin kuuluvista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei tehnyt yhteistyötä tutkimuksen aikana. Jäljempänä esitettävät päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä perustuivat sen vuoksi tilastotietoihin ja toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin.

3.1.2.   Polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

Polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

3.1.2.1.   Vertailumaa

| (29) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti asianmukaisella huolellisuudella täsmennettiin markkinataloutta harjoittava kolmas maa hintojen tai laskennallisen arvon vahvistamiseksi, jotta voitiin määrittää normaaliarvo. |
| --- | --- |

(29)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti asianmukaisella huolellisuudella täsmennettiin markkinataloutta harjoittava kolmas maa hintojen tai laskennallisen arvon vahvistamiseksi, jotta voitiin määrittää normaaliarvo.

| (30) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se piti Indonesiaa asianmukaisena vertailumaana ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Huomautuksia ei esitetty. Komissio selvitti Indonesiassa olevien tuottajien halukkuutta yhteistyöhön. Kaikille tiedossa oleville indonesialaisille vientiä harjoittaville tuottajille lähetettiin kirjeet ja kyselylomakkeet. |
| --- | --- |

(30)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se piti Indonesiaa asianmukaisena vertailumaana ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Huomautuksia ei esitetty. Komissio selvitti Indonesiassa olevien tuottajien halukkuutta yhteistyöhön. Kaikille tiedossa oleville indonesialaisille vientiä harjoittaville tuottajille lähetettiin kirjeet ja kyselylomakkeet.

| (31) | Yksi vientiä harjoittava indonesialainen tuottaja ilmoittautui ja toimitti hyvin vajavaisesti täytetyn lomakkeen. Komissio ei saanut vastauksia tämän jälkeen lähettämiinsä kirjeisiin, joissa se pyysi yritystä täydentämään vastaustaan. Saadut tiedot olivat kaiken kaikkiaan niin vajavaiset, ettei niitä voitu käyttää normaaliarvon määrittämiseksi. Kyseistä indonesialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ei tämän seurauksena voitu enää pitää yhteistyötä tekevänä. Näin ollen Indonesian puolelta kukaan ei toiminut yhteistyössä. |
| --- | --- |

(31)

Yksi vientiä harjoittava indonesialainen tuottaja ilmoittautui ja toimitti hyvin vajavaisesti täytetyn lomakkeen. Komissio ei saanut vastauksia tämän jälkeen lähettämiinsä kirjeisiin, joissa se pyysi yritystä täydentämään vastaustaan. Saadut tiedot olivat kaiken kaikkiaan niin vajavaiset, ettei niitä voitu käyttää normaaliarvon määrittämiseksi. Kyseistä indonesialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ei tämän seurauksena voitu enää pitää yhteistyötä tekevänä. Näin ollen Indonesian puolelta kukaan ei toiminut yhteistyössä.

| (32) | Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotetaan vain unionin alueella sekä kyseisissä kahdessa maassa. Eurostatin tilastotietojen perusteella vaikutti kuitenkin siltä, että tarkasteltavana olevaa tuotetta vientiin vähäisiä määriä Yhdysvalloista unioniin tarkastelujaksolla. Koska natriumsyklamaatin käyttö on kiellettyä Yhdysvalloissa, kyseessä oli luultavasti luokitteluvirhe, mutta komissio otti kuitenkin yhteyttä Yhdysvaltojen viranomaisiin saadakseen selville, ketkä tuottajat mahdollisesti tuottavat tarkasteltavana olevaa tuotetta Yhdysvalloissa. Tietoja tällaisten tuottajien olemassaolosta ei kuitenkaan saatu. |
| --- | --- |

(32)

Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotetaan vain unionin alueella sekä kyseisissä kahdessa maassa. Eurostatin tilastotietojen perusteella vaikutti kuitenkin siltä, että tarkasteltavana olevaa tuotetta vientiin vähäisiä määriä Yhdysvalloista unioniin tarkastelujaksolla. Koska natriumsyklamaatin käyttö on kiellettyä Yhdysvalloissa, kyseessä oli luultavasti luokitteluvirhe, mutta komissio otti kuitenkin yhteyttä Yhdysvaltojen viranomaisiin saadakseen selville, ketkä tuottajat mahdollisesti tuottavat tarkasteltavana olevaa tuotetta Yhdysvalloissa. Tietoja tällaisten tuottajien olemassaolosta ei kuitenkaan saatu.

| (33) | Näin ollen yksikään mahdollinen vertailumaan tuottaja ei toiminut yhteistyössä. |
| --- | --- |

(33)

Näin ollen yksikään mahdollinen vertailumaan tuottaja ei toiminut yhteistyössä.

3.1.2.2.   Normaaliarvo

| (34) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo oli määritettävä asianmukaisessa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, jäljempänä ’vertailumaa’, käytettävien hintojen perusteella tai tällaisesta kolmannesta maasta muihin maihin, myös unioniin, suuntautuvan viennin hinnan perusteella taikka, jos tämä ei ole mahdollista, millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, mukaan lukien samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettu tai maksettava hinta, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla. |
| --- | --- |

(34)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo oli määritettävä asianmukaisessa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, jäljempänä ’vertailumaa’, käytettävien hintojen perusteella tai tällaisesta kolmannesta maasta muihin maihin, myös unioniin, suuntautuvan viennin hinnan perusteella taikka, jos tämä ei ole mahdollista, millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, mukaan lukien samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettu tai maksettava hinta, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla.

| (35) | Kuten edellä johdanto-osan 30–32 kappaleessa selitetään, yksikään mahdollinen vertailumaan tuottaja ei toiminut yhteistyössä. Näin ollen perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo oli vahvistettava hyväksyttävällä perusteella. Tämän vuoksi komissio katsoi kohtuulliseksi sen, että normaaliarvo perustuisi todennettuihin unionin tuottajan hinta- ja kustannustietoihin. |
| --- | --- |

(35)

Kuten edellä johdanto-osan 30–32 kappaleessa selitetään, yksikään mahdollinen vertailumaan tuottaja ei toiminut yhteistyössä. Näin ollen perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo oli vahvistettava hyväksyttävällä perusteella. Tämän vuoksi komissio katsoi kohtuulliseksi sen, että normaaliarvo perustuisi todennettuihin unionin tuottajan hinta- ja kustannustietoihin.

| (36) | Unionin tuotannonala myi samankaltaista tuotetta edustavassa määrin. Unionin tuotannonalan kotimarkkinoiden myynti oli kuitenkin tappiollista. Siksi normaaliarvo määritettiin laskennallisesti käyttäen unionin tuotannonalan valmistuskustannuksia, joihin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voitto. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset perustuivat unionin tuottajan toimittamiin tosiasiallisiin tietoihin. Lisätty voittoprosentti perustui kohtuulliseksi arvioituun voittomarginaaliin, jota käytettiin hiljattaisessa polkumyyntitutkimuksessa, joka koski toista makeutusainetta, aspartaamia. Kyseisessä tutkimuksessa komissio totesi alustavassa vaiheessa (8), että 5–10 prosentin (vaihteluväli esitetään tietojen luottamuksellisuuden vuoksi) voitto vastaa kohtuullista voittoa. Siksi komissio katsoo, että kyseinen voitto on kohtuullinen käytettäväksi myös tässä tutkimuksessa normaaliarvon määrittämiseksi laskennallisesti. Perustana käytettiin unionin tuottajan tuottamien ja myymien kahden tuotelajin painotettuja keskimääräisiä kustannustietoja, koska tietoja ei ollut yhteistyön puuttumisen vuoksi käytettävissä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien myymistä tuotelajeista. |
| --- | --- |

(36)

Unionin tuotannonala myi samankaltaista tuotetta edustavassa määrin. Unionin tuotannonalan kotimarkkinoiden myynti oli kuitenkin tappiollista. Siksi normaaliarvo määritettiin laskennallisesti käyttäen unionin tuotannonalan valmistuskustannuksia, joihin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voitto. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset perustuivat unionin tuottajan toimittamiin tosiasiallisiin tietoihin. Lisätty voittoprosentti perustui kohtuulliseksi arvioituun voittomarginaaliin, jota käytettiin hiljattaisessa polkumyyntitutkimuksessa, joka koski toista makeutusainetta, aspartaamia. Kyseisessä tutkimuksessa komissio totesi alustavassa vaiheessa (8), että 5–10 prosentin (vaihteluväli esitetään tietojen luottamuksellisuuden vuoksi) voitto vastaa kohtuullista voittoa. Siksi komissio katsoo, että kyseinen voitto on kohtuullinen käytettäväksi myös tässä tutkimuksessa normaaliarvon määrittämiseksi laskennallisesti. Perustana käytettiin unionin tuottajan tuottamien ja myymien kahden tuotelajin painotettuja keskimääräisiä kustannustietoja, koska tietoja ei ollut yhteistyön puuttumisen vuoksi käytettävissä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien myymistä tuotelajeista.

8

3.1.2.3.   Vientihinta

| (37) | Koska yksikään kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä, vientihinta perustettiin perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan (9) mukaisesti kerättyihin tilastotietoihin, jäljempänä ’14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta’, kaiken tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen, tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta unioniin suuntautuneen viennin osalta (pois luettuna Fang Da). Koska tietoja ei ollut saatavilla siitä, missä muodossa tuote oli myyty (tuotelaji), vientihinnan laskennassa käytettiin yksinkertaista keskiarvoa. |
| --- | --- |

(37)

Koska yksikään kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä, vientihinta perustettiin perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan (9) mukaisesti kerättyihin tilastotietoihin, jäljempänä ’14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta’, kaiken tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen, tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta unioniin suuntautuneen viennin osalta (pois luettuna Fang Da). Koska tietoja ei ollut saatavilla siitä, missä muodossa tuote oli myyty (tuotelaji), vientihinnan laskennassa käytettiin yksinkertaista keskiarvoa.

9

3.1.2.4.   Vertailu

| (38) | Komissio vertaili laskennallista normaaliarvoa ja kiinalaisten viejien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(38)

Komissio vertaili laskennallista normaaliarvoa ja kiinalaisten viejien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (39) | Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(39)

Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

| (40) | Asianmukaiset oikaisut tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten ja pankkimaksujen perusteella aina, kun ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja niistä esitettiin todennettu näyttö. Koska tarkempia tietoja ei ollut käytettävissä, nämä oikaisut perustuivat yritystä Fang Da koskeviin tosiasiallisiin tietoihin 5 artiklan mukaisessa rinnakkaisessa tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(40)

Asianmukaiset oikaisut tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten ja pankkimaksujen perusteella aina, kun ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja niistä esitettiin todennettu näyttö. Koska tarkempia tietoja ei ollut käytettävissä, nämä oikaisut perustuivat yritystä Fang Da koskeviin tosiasiallisiin tietoihin 5 artiklan mukaisessa rinnakkaisessa tutkimuksessa.

3.1.2.5.   Polkumyyntimarginaali

| (41) | Polkumyyntimarginaali määriteltiin määräksi, jolla keskimääräinen normaaliarvo ylitti keskimääräisen vientihinnan. Näin saadut tulokset viittaavat yleiseen polkumyyntimarginaaliin, joka on yli 100 prosenttia. Selville saatu polkumyyntimarginaali on huomattavasti korkeampi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa todetut polkumyyntimarginaalit. |
| --- | --- |

(41)

Polkumyyntimarginaali määriteltiin määräksi, jolla keskimääräinen normaaliarvo ylitti keskimääräisen vientihinnan. Näin saadut tulokset viittaavat yleiseen polkumyyntimarginaaliin, joka on yli 100 prosenttia. Selville saatu polkumyyntimarginaali on huomattavasti korkeampi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa todetut polkumyyntimarginaalit.

3.1.3.   Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

| (42) | Komissio tutki, onko polkumyynnin jatkuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tässä yhteydessä tutkittiin seuraavia tekijöitä: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, vientihinnat muihin määräpaikkoihin ja muiden kolmansien maiden markkinoiden vienninvastaanottokyky. |
| --- | --- |

(42)

Komissio tutki, onko polkumyynnin jatkuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tässä yhteydessä tutkittiin seuraavia tekijöitä: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, vientihinnat muihin määräpaikkoihin ja muiden kolmansien maiden markkinoiden vienninvastaanottokyky.

| (43) | Arviointi perustui ennen kaikkea tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin sekä julkisesti saatavilla oleviin ja/tai tämän tutkimuksen yhteydessä toimitettuihin tietoihin. Muitakin tietolähteitä käytettiin, kuten Eurostatin tuontitilastoja ja asianomaisen maan vientitilastoja. |
| --- | --- |

(43)

Arviointi perustui ennen kaikkea tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin sekä julkisesti saatavilla oleviin ja/tai tämän tutkimuksen yhteydessä toimitettuihin tietoihin. Muitakin tietolähteitä käytettiin, kuten Eurostatin tuontitilastoja ja asianomaisen maan vientitilastoja.

3.1.3.1.   Käyttämätön kapasiteetti

| (44) | Koska yhteistyötä ei tapahtunut, käytettiin tarkastelupyynnössä esitettyjä tietoja, 14 artiklan 6 kohdan mukaista tietokantaa ja Kiinan vientitilastoja. Kiinalainen kapasiteetti arvioitiin varovaisesti käyttäen kapasiteettia koskevia julkisesti saatavilla olevia tietoja ainoastaan yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta (10). Tulokseksi saatiin vähintään 40 000 tonnin kapasiteetti, mutta asiakirja-aineistossa olevien tietojen mukaan on ainakin kaksi muuta kiinalaista tuottajaa (pois luettuna Fang Da) ja sen vuoksi kyseisessä varovaisessa arviossa aliarvioidaan Kiinassa oleva tosiasiallinen kapasiteetti. |
| --- | --- |

(44)

Koska yhteistyötä ei tapahtunut, käytettiin tarkastelupyynnössä esitettyjä tietoja, 14 artiklan 6 kohdan mukaista tietokantaa ja Kiinan vientitilastoja. Kiinalainen kapasiteetti arvioitiin varovaisesti käyttäen kapasiteettia koskevia julkisesti saatavilla olevia tietoja ainoastaan yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta (10). Tulokseksi saatiin vähintään 40 000 tonnin kapasiteetti, mutta asiakirja-aineistossa olevien tietojen mukaan on ainakin kaksi muuta kiinalaista tuottajaa (pois luettuna Fang Da) ja sen vuoksi kyseisessä varovaisessa arviossa aliarvioidaan Kiinassa oleva tosiasiallinen kapasiteetti.

10

| (45) | Hyödyntäen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevia Kiinan vientitilastoja ja 14 artiklan 6 kohdan mukaisia unioniin tuontia koskevia tilastoja (pois luettuna Fang Da) edellä esitetty arvio viittaa lähes 17 000 tonnin vapaaseen kapasiteettiin Kiinan ja unionin markkinoilla yhteensä tai käyttämättömään kapasiteettiin, joka on yli kolminkertainen unionin markkinoiden kokoon verrattuna. |
| --- | --- |

(45)

Hyödyntäen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevia Kiinan vientitilastoja ja 14 artiklan 6 kohdan mukaisia unioniin tuontia koskevia tilastoja (pois luettuna Fang Da) edellä esitetty arvio viittaa lähes 17 000 tonnin vapaaseen kapasiteettiin Kiinan ja unionin markkinoilla yhteensä tai käyttämättömään kapasiteettiin, joka on yli kolminkertainen unionin markkinoiden kokoon verrattuna.

3.1.3.2.   Vientihinnat kolmansiin maihin

| (46) | Kiinan vientitilastojen perusteella kiinalaisten tuottajien muille keskeisille markkinoille (kuten Etelä-Afrikka, Brasilia, Argentiina ja Turkki) suuntaamat hinnat ovat samalla tasolla tai joskus jopa alhaisempia kuin tuottajien unioniin suuntaamat myyntihinnat. |
| --- | --- |

(46)

Kiinan vientitilastojen perusteella kiinalaisten tuottajien muille keskeisille markkinoille (kuten Etelä-Afrikka, Brasilia, Argentiina ja Turkki) suuntaamat hinnat ovat samalla tasolla tai joskus jopa alhaisempia kuin tuottajien unioniin suuntaamat myyntihinnat.

| (47) | Edellisen perusteella tarkasteltavana olevaa tuotetta myydään polkuhinnoin myös muilla kolmansilla markkinoilla ja unioni olisi jatkossakin houkutteleva markkina-alue kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jos toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(47)

Edellisen perusteella tarkasteltavana olevaa tuotetta myydään polkuhinnoin myös muilla kolmansilla markkinoilla ja unioni olisi jatkossakin houkutteleva markkina-alue kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jos toimenpiteet kumottaisiin.

3.1.3.3.   Kolmansien markkinoiden vienninvastaanottokyky

| (48) | Natriumsyklamaatin käyttö on kiellettyä elintarvikkeissa, juomissa ja lääkkeissä useilla suurilla kolmansien maiden markkinoilla, myös Yhdysvalloissa. Mikään asiakirja-aineistossa ei viitannut natriumsyklamaatin markkinoiden odotettuun kasvuun muissa kolmansissa maissa, eikä siinä ollut tietoja Kiinan kotimaanmarkkinoiden koosta tai odotetusta kasvusta. |
| --- | --- |

(48)

Natriumsyklamaatin käyttö on kiellettyä elintarvikkeissa, juomissa ja lääkkeissä useilla suurilla kolmansien maiden markkinoilla, myös Yhdysvalloissa. Mikään asiakirja-aineistossa ei viitannut natriumsyklamaatin markkinoiden odotettuun kasvuun muissa kolmansissa maissa, eikä siinä ollut tietoja Kiinan kotimaanmarkkinoiden koosta tai odotetusta kasvusta.

| (49) | Siksi arvioidaan, että muiden kuin unionin markkinoiden vienninvastaanottokyky on melko alhainen ja unioni olisi näin ollen houkutteleva markkina-alue, jos toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(49)

Siksi arvioidaan, että muiden kuin unionin markkinoiden vienninvastaanottokyky on melko alhainen ja unioni olisi näin ollen houkutteleva markkina-alue, jos toimenpiteet kumottaisiin.

3.1.4.   Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

| (50) | Edellä esitettyjen tekijöiden arviointi osoittaa, että tarkastelun kohteena olevat viejät ovat edelleen vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta erittäin merkittäviä määriä unioniin polkumyyntihinnoin. Kiinan vienti muihin kolmansiin maihin tapahtuu myös polkuhinnoin. Kun otetaan huomioon kiinalaisten viejien suuri käytettävissä oleva kapasiteetti, muiden mittavien markkinoiden puute tällaiselle kapasiteetille sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus, kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on näin ollen kannustin suunnata jopa suurempia määriä polkumyyntihinnoin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(50)

Edellä esitettyjen tekijöiden arviointi osoittaa, että tarkastelun kohteena olevat viejät ovat edelleen vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta erittäin merkittäviä määriä unioniin polkumyyntihinnoin. Kiinan vienti muihin kolmansiin maihin tapahtuu myös polkuhinnoin. Kun otetaan huomioon kiinalaisten viejien suuri käytettävissä oleva kapasiteetti, muiden mittavien markkinoiden puute tällaiselle kapasiteetille sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus, kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on näin ollen kannustin suunnata jopa suurempia määriä polkumyyntihinnoin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin.

| (51) | Edellä esitetyt tiedot huomioon ottaen päätellään, että polkumyynti Kiinasta todennäköisesti jatkuu, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(51)

Edellä esitetyt tiedot huomioon ottaen päätellään, että polkumyynti Kiinasta todennäköisesti jatkuu, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

3.2.   Indonesia

Indonesia

3.2.1.   Alustavat huomautukset

Alustavat huomautukset

| (52) | Menettelyn vireillepanon jälkeen yksi indonesialainen tuottaja ilmoittautui. Se toimitti vajavaisen vastauksen kyselyyn, minkä jälkeen komissio pyysi yritystä täydentämään kyselylomaketta osana vastauksen puutteellisuutta koskevaa menettelyä. Tähän pyyntöön ei saatu vastausta, joten yhdenkään indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan ei voitu katsoa toimivan yhteistyössä. |
| --- | --- |

(52)

Menettelyn vireillepanon jälkeen yksi indonesialainen tuottaja ilmoittautui. Se toimitti vajavaisen vastauksen kyselyyn, minkä jälkeen komissio pyysi yritystä täydentämään kyselylomaketta osana vastauksen puutteellisuutta koskevaa menettelyä. Tähän pyyntöön ei saatu vastausta, joten yhdenkään indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan ei voitu katsoa toimivan yhteistyössä.

| (53) | Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti Indonesian kotimarkkinahintoja, muihin maihin suuntautuvan viennin hintoja, tuotantoa ja kapasiteettia koskevat tiedot yhteistyötä tekemättömien indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta perustuvat käytettävissä oleviin tietoihin, myös tarkastelupyyntöön ja julkisesti saatavilla oleviin tietoihin. |
| --- | --- |

(53)

Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti Indonesian kotimarkkinahintoja, muihin maihin suuntautuvan viennin hintoja, tuotantoa ja kapasiteettia koskevat tiedot yhteistyötä tekemättömien indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta perustuvat käytettävissä oleviin tietoihin, myös tarkastelupyyntöön ja julkisesti saatavilla oleviin tietoihin.

3.2.2.   Polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

Polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

3.2.2.1.   Normaaliarvo

| (54) | Koska yhteistyötä ei tapahtunut Indonesian puolelta, käytettiin tarkastelupyynnössä ilmoitettua indonesialaista normaaliarvoa, sillä asiakirja-aineistossa ei ollut saatavilla muita tietoja. Tarkastelupyynnössä indonesialainen normaaliarvo määritettiin laskennallisesti käyttämällä unionin tuottajan kustannusrakennetta mukauttaen kaikki kustannustekijät Indonesian tasolle. Kustannustekijöitä olivat raaka-aineet, henkilöstö, energia ja vesi, huolto, poistot ja yleiskustannukset. Tarkastelupyynnössä tehdyt oikaisut havaittiin kohtuullisiksi. Koska saatavilla ei ollut muita tietoja, tarkastelupyynnössä esitetyt tiedot katsottiin parhaaksi arvioksi indonesialaisesta normaaliarvosta. |
| --- | --- |

(54)

Koska yhteistyötä ei tapahtunut Indonesian puolelta, käytettiin tarkastelupyynnössä ilmoitettua indonesialaista normaaliarvoa, sillä asiakirja-aineistossa ei ollut saatavilla muita tietoja. Tarkastelupyynnössä indonesialainen normaaliarvo määritettiin laskennallisesti käyttämällä unionin tuottajan kustannusrakennetta mukauttaen kaikki kustannustekijät Indonesian tasolle. Kustannustekijöitä olivat raaka-aineet, henkilöstö, energia ja vesi, huolto, poistot ja yleiskustannukset. Tarkastelupyynnössä tehdyt oikaisut havaittiin kohtuullisiksi. Koska saatavilla ei ollut muita tietoja, tarkastelupyynnössä esitetyt tiedot katsottiin parhaaksi arvioksi indonesialaisesta normaaliarvosta.

3.2.2.2.   Vientihinta

| (55) | Koska yksikään indonesialaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä, vientihintojen vahvistamiseksi oli käytettävä muita saatavilla olevia tietoja. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuonti Indonesiasta unioniin lähes tyrehtyi. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaisen tuonnin havaittiin olevan vähäpätöistä (noin 19 tonnia), ja siksi ei voitu käyttää 14 artiklan 6 kohdan mukaisia, tuontia unioniin koskevia tilastoja. Sen sijaan käytettiin Indonesian vientitilastoja vientihintojen vahvistamiseksi. Viennin määräpaikkoja havaittiin olevan 12. Kaikkiin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin keskihintoja käytettiin vertailukohtana vientihinnoille unioniin sitä tilannetta ajatellen, että toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(55)

Koska yksikään indonesialaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä, vientihintojen vahvistamiseksi oli käytettävä muita saatavilla olevia tietoja. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuonti Indonesiasta unioniin lähes tyrehtyi. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaisen tuonnin havaittiin olevan vähäpätöistä (noin 19 tonnia), ja siksi ei voitu käyttää 14 artiklan 6 kohdan mukaisia, tuontia unioniin koskevia tilastoja. Sen sijaan käytettiin Indonesian vientitilastoja vientihintojen vahvistamiseksi. Viennin määräpaikkoja havaittiin olevan 12. Kaikkiin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin keskihintoja käytettiin vertailukohtana vientihinnoille unioniin sitä tilannetta ajatellen, että toimenpiteet kumottaisiin.

3.2.2.3.   Vertailu

| (56) | Komissio vertaili laskennallista normaaliarvoa ja indonesialaisten viejien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(56)

Komissio vertaili laskennallista normaaliarvoa ja indonesialaisten viejien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (57) | Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(57)

Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

| (58) | Oikaisut tehtiin FOB-vientihintojen muuttamiseksi noudettuna lähettäjältä -tasolle. Koska tarkempia tietoja ei ollut käytettävissä, nämä oikaisut perustuivat yritystä Fang Da koskeviin tosiasiallisiin tietoihin 5 artiklan mukaisessa rinnakkaisessa tutkimuksessa, jota komissio pitää tarkoituksenmukaisena vertailukohtana oikaisujen laskemiseksi. Asianmukaiset oikaisut tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten ja pankkimaksujen perusteella aina, kun ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja niistä esitettiin todennettu näyttö. |
| --- | --- |

(58)

Oikaisut tehtiin FOB-vientihintojen muuttamiseksi noudettuna lähettäjältä -tasolle. Koska tarkempia tietoja ei ollut käytettävissä, nämä oikaisut perustuivat yritystä Fang Da koskeviin tosiasiallisiin tietoihin 5 artiklan mukaisessa rinnakkaisessa tutkimuksessa, jota komissio pitää tarkoituksenmukaisena vertailukohtana oikaisujen laskemiseksi. Asianmukaiset oikaisut tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten ja pankkimaksujen perusteella aina, kun ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja niistä esitettiin todennettu näyttö.

3.2.2.4.   Polkumyyntimarginaali

| (59) | Polkumyyntimarginaaliksi laskettiin määrä, jolla johdanto-osan 54 kappaleen mukaisesti laskettu normaaliarvo ylitti johdanto-osan 55 kappaleessa vahvistetun vientihinnan. Tämä johti 33,6 prosentin polkumyyntimarginaaliin, joka on korkeampi kuin korkein alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu polkumyyntimarginaali (18,1 %). Tämä osoittaa, että vaikka tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti unioniin oli lähes tyrehtynyt, indonesialaisten yritysten harjoittama kolmansiin maihin suuntautuva vienti polkuhinnoin oli jatkunut tasolla, joka on korkeampi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu taso. |
| --- | --- |

(59)

Polkumyyntimarginaaliksi laskettiin määrä, jolla johdanto-osan 54 kappaleen mukaisesti laskettu normaaliarvo ylitti johdanto-osan 55 kappaleessa vahvistetun vientihinnan. Tämä johti 33,6 prosentin polkumyyntimarginaaliin, joka on korkeampi kuin korkein alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu polkumyyntimarginaali (18,1 %). Tämä osoittaa, että vaikka tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti unioniin oli lähes tyrehtynyt, indonesialaisten yritysten harjoittama kolmansiin maihin suuntautuva vienti polkuhinnoin oli jatkunut tasolla, joka on korkeampi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu taso.

3.2.3.   Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

| (60) | Komissio tutki, onko polkumyynnin toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tässä yhteydessä tutkittiin seuraavia tekijöitä: vientihinnat muihin määräpaikkoihin, tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Indonesiassa sekä muiden kolmansien maiden markkinoiden vienninvastaanottokyky. |
| --- | --- |

(60)

Komissio tutki, onko polkumyynnin toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tässä yhteydessä tutkittiin seuraavia tekijöitä: vientihinnat muihin määräpaikkoihin, tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Indonesiassa sekä muiden kolmansien maiden markkinoiden vienninvastaanottokyky.

3.2.3.1.   Käyttämätön kapasiteetti

| (61) | Koska yhteistyötä ei tapahtunut, komission oli turvauduttava tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin, Eurostatin tietokantaan ja Indonesian vientitilastoihin. Perustuen yhden indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta saatavilla oleviin tietoihin Indonesian kapasiteetti arvioidaan vähintään 10 000 tonniksi. Indonesian vientitilastojen perusteella voitiin todeta, että Indonesian vienti kolmansiin maihin oli 4 700 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kotimaanmarkkinoille ja unionin markkinoille suuntautuva Indonesian vapaa kapasiteetti voidaan tämän perusteella varovaisesti arvioida 5 300 tonniksi. Olisi pantava merkille, että edellisessä toimenpiteiden päättymistä koskeneessa tarkastelussa (11) Indonesian kokonaiskapasiteetti arvioitiin 18 000 tonniksi vuonna 2008. |
| --- | --- |

(61)

Koska yhteistyötä ei tapahtunut, komission oli turvauduttava tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin, Eurostatin tietokantaan ja Indonesian vientitilastoihin. Perustuen yhden indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta saatavilla oleviin tietoihin Indonesian kapasiteetti arvioidaan vähintään 10 000 tonniksi. Indonesian vientitilastojen perusteella voitiin todeta, että Indonesian vienti kolmansiin maihin oli 4 700 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kotimaanmarkkinoille ja unionin markkinoille suuntautuva Indonesian vapaa kapasiteetti voidaan tämän perusteella varovaisesti arvioida 5 300 tonniksi. Olisi pantava merkille, että edellisessä toimenpiteiden päättymistä koskeneessa tarkastelussa (11) Indonesian kokonaiskapasiteetti arvioitiin 18 000 tonniksi vuonna 2008.

11

| (62) | Koska saatavilla ei ole tietoja kyseisten kahden indonesialaisen tuottajan kotimaanmyynnistä, vapaa (käytettävissä oleva) kapasiteetti, joka voitaisiin suunnata unionin markkinoille, voidaan arvioida vain summittaisesti. Edellisestä toimenpiteiden päättymistä koskeneesta tarkastelusta saatujen tietojen perusteella kyseisten kahden indonesialaisen yrityksen kotimaanmyynti oli kuitenkin noin 2 000 tonnia, mikä nykyinen kapasiteettiarvio huomioon ottaen jättäisi edelleen 3 300 tonnin kapasiteetin vapaaksi unionin markkinoille. Tämä olisi yli 80 prosenttia unionin markkinoista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(62)

Koska saatavilla ei ole tietoja kyseisten kahden indonesialaisen tuottajan kotimaanmyynnistä, vapaa (käytettävissä oleva) kapasiteetti, joka voitaisiin suunnata unionin markkinoille, voidaan arvioida vain summittaisesti. Edellisestä toimenpiteiden päättymistä koskeneesta tarkastelusta saatujen tietojen perusteella kyseisten kahden indonesialaisen yrityksen kotimaanmyynti oli kuitenkin noin 2 000 tonnia, mikä nykyinen kapasiteettiarvio huomioon ottaen jättäisi edelleen 3 300 tonnin kapasiteetin vapaaksi unionin markkinoille. Tämä olisi yli 80 prosenttia unionin markkinoista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3.2.3.2.   Vientihinnat kolmansiin maihin

| (63) | Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaista vientiä muihin kolmansiin maihin koskevien Indonesian vientitilastojen perusteella voidaan havaita, että keskimääräiset myyntihinnat kaksilla tärkeimmillä vientimarkkinoilla (Pakistan ja Filippiinit, joiden osuus on yli 50 % Indonesian vientimyynnistä kolmansiin maihin) ovat huomattavasti alhaisemmat kuin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaiset keskimääräiset myyntihinnat unionissa. Kuten johdanto-osan 55–59 kappaleessa selitetään, polkumyyntimarginaalin havaittiin olevan 33,6 prosenttia, kun Indonesian vientihinnan perustaksi otettiin kaikki vientihinnat kolmansiin maihin. Sen vuoksi unioni olisi houkutteleva markkina-alue vientiä harjoittaville indonesialaisille tuottajille, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(63)

Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaista vientiä muihin kolmansiin maihin koskevien Indonesian vientitilastojen perusteella voidaan havaita, että keskimääräiset myyntihinnat kaksilla tärkeimmillä vientimarkkinoilla (Pakistan ja Filippiinit, joiden osuus on yli 50 % Indonesian vientimyynnistä kolmansiin maihin) ovat huomattavasti alhaisemmat kuin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaiset keskimääräiset myyntihinnat unionissa. Kuten johdanto-osan 55–59 kappaleessa selitetään, polkumyyntimarginaalin havaittiin olevan 33,6 prosenttia, kun Indonesian vientihinnan perustaksi otettiin kaikki vientihinnat kolmansiin maihin. Sen vuoksi unioni olisi houkutteleva markkina-alue vientiä harjoittaville indonesialaisille tuottajille, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

3.2.3.3.   Kolmansien markkinoiden vienninvastaanottokyky

| (64) | Kuten johdanto-osan 48 ja 49 kappaleessa selitetään, muiden kuin unionin markkinoiden vienninvastaanottokyky katsotaan alhaiseksi. Yhteistyön puuttumisen vuoksi asiakirja-aineistossa ei ole tietoja tarkasteltavana olevan tuotteen kulutuksesta Indonesian kotimarkkinoilla, mutta koska vapaa kapasiteetti on arviolta 5 300 tonnia sekä Indonesian että unionin markkinoilla ottaen huomioon muiden markkinoiden alhainen vienninvastaanottokyky, on selvää, että Indonesialla olisi runsaasti vapaata kapasiteettia kattamaan unionin markkinat. |
| --- | --- |

(64)

Kuten johdanto-osan 48 ja 49 kappaleessa selitetään, muiden kuin unionin markkinoiden vienninvastaanottokyky katsotaan alhaiseksi. Yhteistyön puuttumisen vuoksi asiakirja-aineistossa ei ole tietoja tarkasteltavana olevan tuotteen kulutuksesta Indonesian kotimarkkinoilla, mutta koska vapaa kapasiteetti on arviolta 5 300 tonnia sekä Indonesian että unionin markkinoilla ottaen huomioon muiden markkinoiden alhainen vienninvastaanottokyky, on selvää, että Indonesialla olisi runsaasti vapaata kapasiteettia kattamaan unionin markkinat.

| (65) | Näin ollen ei voida odottaa, että Indonesian ylikapasiteetti suunnattaisiin muille kuin unionin markkinoille mitenkään huomattavissa määrin. |
| --- | --- |

(65)

Näin ollen ei voida odottaa, että Indonesian ylikapasiteetti suunnattaisiin muille kuin unionin markkinoille mitenkään huomattavissa määrin.

3.2.4.   Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

| (66) | Edellä mainittujen seikkojen arviointi osoitti, että Indonesian vienti muille kuin unionin markkinoille on tapahtunut hinnoin, jotka ovat selvästi alle keskimääräisen hintatason unionissa. Kun otetaan huomioon indonesialaisten viejien suuri käytettävissä oleva kapasiteetti ja se, ettei muita mittavia markkinoita tällaiselle kapasiteetille ole, indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat suuntaisivat todennäköisesti suuria määriä polkumyyntihinnoin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(66)

Edellä mainittujen seikkojen arviointi osoitti, että Indonesian vienti muille kuin unionin markkinoille on tapahtunut hinnoin, jotka ovat selvästi alle keskimääräisen hintatason unionissa. Kun otetaan huomioon indonesialaisten viejien suuri käytettävissä oleva kapasiteetti ja se, ettei muita mittavia markkinoita tällaiselle kapasiteetille ole, indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat suuntaisivat todennäköisesti suuria määriä polkumyyntihinnoin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin.

| (67) | Edellä esitetyt tiedot huomioon ottaen päätellään, että polkumyynti Indonesiasta todennäköisesti toistuu, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(67)

Edellä esitetyt tiedot huomioon ottaen päätellään, että polkumyynti Indonesiasta todennäköisesti toistuu, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

4.   VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

4.1.   Alustava huomio

Alustava huomio

| (68) | Koska unionin tuotannonala koostuu yhdestä ainoasta tuottajasta ja polkumyynnillä tapahtuva tuonti koskee vähäistä määrää vientiä harjoittavia kiinalaisia ja indonesialaisia tuottajia, vahinkoindikaattorit ja tuontitiedot piti indeksoida liiketoiminnan kannalta arkaluonteisten tietojen luottamuksellisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(68)

Koska unionin tuotannonala koostuu yhdestä ainoasta tuottajasta ja polkumyynnillä tapahtuva tuonti koskee vähäistä määrää vientiä harjoittavia kiinalaisia ja indonesialaisia tuottajia, vahinkoindikaattorit ja tuontitiedot piti indeksoida liiketoiminnan kannalta arkaluonteisten tietojen luottamuksellisuuden varmistamiseksi.

4.2.   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (69) | Samankaltaista tuotetta valmisti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionissa ainoastaan yksi tuottaja, joka näin ollen muodostaa unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(69)

Samankaltaista tuotetta valmisti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionissa ainoastaan yksi tuottaja, joka näin ollen muodostaa unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

4.3.   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| (70) | Natriumsyklamaattia tuotetaan ainoastaan unionissa, Kiinassa ja Indonesiassa. Komissio määritti unionin kulutuksen ottamalla huomioon unionin tuotannonalan myyntimäärän unionin markkinoilla ja lisäämällä siihen natriumsyklamaatin tuontimäärät Kiinasta ja Indonesiasta, siten määriteltyinä kuin johdanto-osan 73 kappaleessa selitetään. |
| --- | --- |

(70)

Natriumsyklamaattia tuotetaan ainoastaan unionissa, Kiinassa ja Indonesiassa. Komissio määritti unionin kulutuksen ottamalla huomioon unionin tuotannonalan myyntimäärän unionin markkinoilla ja lisäämällä siihen natriumsyklamaatin tuontimäärät Kiinasta ja Indonesiasta, siten määriteltyinä kuin johdanto-osan 73 kappaleessa selitetään.

| (71) | Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 1


  Unionin kulutus












  Indeksi (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kulutus yhteensä | 100 | 103 | 93 | 97 | 101 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta. |

(71)

Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 1

Taulukko 1

Unionin kulutus

Unionin kulutus

Indeksi (2011 = 100)

Indeksi (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin kulutus yhteensä

100

103

93

97

101

Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

Lähde:

| (72) | Natriumsyklamaatin kulutus unionissa laski ensin 7 prosenttia vuosina 2011–2013 ja kasvoi sen jälkeen. Kulutus oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suunnilleen samalla tasolla kuin vuonna 2011. |
| --- | --- |

(72)

Natriumsyklamaatin kulutus unionissa laski ensin 7 prosenttia vuosina 2011–2013 ja kasvoi sen jälkeen. Kulutus oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suunnilleen samalla tasolla kuin vuonna 2011.

4.4.   Tuonti asianomaisista maista

Tuonti asianomaisista maista

| (73) | Tässä tutkimuksessa tuonti Kiinasta on koko tuonti Kiinasta, lukuun ottamatta tuontia yrityksestä Fang Da, jota tämä tarkastelu ei koske. Tuonti yrityksestä Fang Da otetaan huomioon ainoastaan unionin koko kulutuksen määrittämiseksi. Yksikään kiinalaisista ja indonesialaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa, joten komissio käytti 14 artiklan 6 kohdan mukaisessa tietokannassa olevia tietoja määrittääkseen kyseisistä kahdesta maasta tulevan tuonnin määrän ja hinnat tarkastelujaksolla, sillä tietokannassa oli riittävästi yksityiskohtaista tietoa, joka perustui 10-numeroisiin Taric-koodeihin ja Taric-lisäkoodeihin. |
| --- | --- |

(73)

Tässä tutkimuksessa tuonti Kiinasta on koko tuonti Kiinasta, lukuun ottamatta tuontia yrityksestä Fang Da, jota tämä tarkastelu ei koske. Tuonti yrityksestä Fang Da otetaan huomioon ainoastaan unionin koko kulutuksen määrittämiseksi. Yksikään kiinalaisista ja indonesialaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa, joten komissio käytti 14 artiklan 6 kohdan mukaisessa tietokannassa olevia tietoja määrittääkseen kyseisistä kahdesta maasta tulevan tuonnin määrän ja hinnat tarkastelujaksolla, sillä tietokannassa oli riittävästi yksityiskohtaista tietoa, joka perustui 10-numeroisiin Taric-koodeihin ja Taric-lisäkoodeihin.

| (74) | Kun otetaan huomioon, että tuonnin määrä Indonesiasta on hyvin vähäpätöinen perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisessa merkityksessä, tuontia asianomaisista maista arvioitiin erikseen. |
| --- | --- |

(74)

Kun otetaan huomioon, että tuonnin määrä Indonesiasta on hyvin vähäpätöinen perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisessa merkityksessä, tuontia asianomaisista maista arvioitiin erikseen.

4.4.1.   Kiina

Kiina

4.4.1.1.   Määrä ja markkinaosuus

Taulukko 2

Taulukko 2

Tuontimäärä ja markkinaosuudet

Tuontimäärä ja markkinaosuudet

| Indeksi (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonnin määrä | 100 | 114 | 73 | 71 | 77 |
| Markkinaosuus | 100 | 110 | 79 | 73 | 77 |
| Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta. |

Indeksi (2011 = 100)

Indeksi (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuonnin määrä

100

114

73

71

77

Markkinaosuus

100

110

79

73

77

Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

Lähde:

| (75) | Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni tarkastelujaksolla 23 prosenttia. Tuonnin määrä kasvoi ensin vuosina 2011–2012 ja laski sitten tuntuvasti, varsinkin erityisen jyrkästi 41 indeksipistettä vuosina 2012–2013. Tämän jälkeen laskua oli edelleen hieman vuosina 2013–2014, minkä jälkeen tuonnin määrä kasvoi 6 indeksipistettä vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(75)

Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni tarkastelujaksolla 23 prosenttia. Tuonnin määrä kasvoi ensin vuosina 2011–2012 ja laski sitten tuntuvasti, varsinkin erityisen jyrkästi 41 indeksipistettä vuosina 2012–2013. Tämän jälkeen laskua oli edelleen hieman vuosina 2013–2014, minkä jälkeen tuonnin määrä kasvoi 6 indeksipistettä vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

| (76) | Vastaava markkinaosuus tarkastelujaksolla noudatti samanlaista kehitystä, ja laskua oli kaiken kaikkiaan 23 prosenttia. |
| --- | --- |

(76)

Vastaava markkinaosuus tarkastelujaksolla noudatti samanlaista kehitystä, ja laskua oli kaiken kaikkiaan 23 prosenttia.

4.4.1.2.   Tuontihinnat

| (77) | Kiinalaisen tuontihintojen kehitys on määritetty ja kehitystä arvioitu erikseen polkumyyntitullien kanssa ja ilman niitä. Tässä tapauksessa tehtiin näin, sillä tullien tasoa muutettiin vuonna 2012, kuten edellä johdanto-osan 1 kappaleessa selitetään, ja hintakehityksen esittäminen polkumyyntitullit mukaan sisällytettyinä mahdollisti näiden muutosten vaikutuksen osoittamisen.

  Taulukko 3


  Tuontihinnat (euroa/kg) Indeksi












  Indeksi (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pois luettuna polkumyyntitullit | 100 | 105 | 105 | 101 | 104 |
| mukaan lukien polkumyyntitullit | 100 | 109 | 112 | 108 | 111 |
| Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta. |

(77)

Kiinalaisen tuontihintojen kehitys on määritetty ja kehitystä arvioitu erikseen polkumyyntitullien kanssa ja ilman niitä. Tässä tapauksessa tehtiin näin, sillä tullien tasoa muutettiin vuonna 2012, kuten edellä johdanto-osan 1 kappaleessa selitetään, ja hintakehityksen esittäminen polkumyyntitullit mukaan sisällytettyinä mahdollisti näiden muutosten vaikutuksen osoittamisen.

Taulukko 3

Taulukko 3

Tuontihinnat (euroa/kg) Indeksi

Tuontihinnat (euroa/kg) Indeksi

Indeksi (2011 = 100)

Indeksi (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

pois luettuna polkumyyntitullit

100

105

105

101

104

mukaan lukien polkumyyntitullit

100

109

112

108

111

Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

Lähde:

| (78) | Tarkastelujaksolla Kiinasta tulevan tuonnin (muut tuottajat kuin Fang Da) keskimääräiset CIF-hinnat unionin rajalla (hinnat ilman polkumyyntitulleja) nousivat 4 prosenttia. |
| --- | --- |

(78)

Tarkastelujaksolla Kiinasta tulevan tuonnin (muut tuottajat kuin Fang Da) keskimääräiset CIF-hinnat unionin rajalla (hinnat ilman polkumyyntitulleja) nousivat 4 prosenttia.

| (79) | Kun otetaan huomioon polkumyyntitullien vaikutus, tuontihinnat kasvoivat 11 prosenttia tarkastelujaksolla. Olisi muistutettava mieliin, että toukokuussa 2012 polkumyyntitullit yli kaksinkertaistettiin Rainbow Rich -konserniin kuuluvien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta, mikä ilmenee keskimääräisten tuontihintojen nousuna (polkumyyntitullit mukaan lukien) vuodesta 2011 vuoteen 2012. |
| --- | --- |

(79)

Kun otetaan huomioon polkumyyntitullien vaikutus, tuontihinnat kasvoivat 11 prosenttia tarkastelujaksolla. Olisi muistutettava mieliin, että toukokuussa 2012 polkumyyntitullit yli kaksinkertaistettiin Rainbow Rich -konserniin kuuluvien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta, mikä ilmenee keskimääräisten tuontihintojen nousuna (polkumyyntitullit mukaan lukien) vuodesta 2011 vuoteen 2012.

4.4.1.3.   Hinnan alittavuus

| (80) | Koska tämän tarkastelun kohteena olevat kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio määritti hinnan alittavuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vertaamalla unionin markkinoiden riippumattomilta asiakkailta veloitettuja painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, 14 artiklan 6 kohdan mukaiseen tietokantaan perustuviin keskimääräisiin kiinalaisiin tuontihintoihin. Koska tietoja ei ollut saatavilla siitä, missä muodossa tuonti Kiinasta tapahtui (tuotelaji), keskimääräisen kiinalaisen tuontihinnan laskennassa käytettiin yksinkertaista keskiarvoa. |
| --- | --- |

(80)

Koska tämän tarkastelun kohteena olevat kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio määritti hinnan alittavuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vertaamalla unionin markkinoiden riippumattomilta asiakkailta veloitettuja painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, 14 artiklan 6 kohdan mukaiseen tietokantaan perustuviin keskimääräisiin kiinalaisiin tuontihintoihin. Koska tietoja ei ollut saatavilla siitä, missä muodossa tuonti Kiinasta tapahtui (tuotelaji), keskimääräisen kiinalaisen tuontihinnan laskennassa käytettiin yksinkertaista keskiarvoa.

| (81) | Vertailusta ilmeni, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali ilmaistuna prosentteina unionin tuotannonalan myyntihinnoista oli 22,8 prosenttia, kun otetaan huomioon tuontiin Kiinasta sovellettujen polkumyyntitullien vaikutus. Jos toimenpiteiden piiriin kuuluviin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavat polkumyyntitullit lasketaan pois, alittavuuden marginaali olisi 32,3 prosenttia. |
| --- | --- |

(81)

Vertailusta ilmeni, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali ilmaistuna prosentteina unionin tuotannonalan myyntihinnoista oli 22,8 prosenttia, kun otetaan huomioon tuontiin Kiinasta sovellettujen polkumyyntitullien vaikutus. Jos toimenpiteiden piiriin kuuluviin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavat polkumyyntitullit lasketaan pois, alittavuuden marginaali olisi 32,3 prosenttia.

4.4.2.   Indonesia

Indonesia

4.4.2.1.   Määrä ja markkinaosuus

Taulukko 4

Taulukko 4

Tuontimäärä ja markkinaosuudet

Tuontimäärä ja markkinaosuudet

| Indeksi (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonnin määrä | 100 | 225 | 31 | 18 | 9 |
| Markkinaosuus | 100 | 218 | 34 | 19 | 9 |
| Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta. |

Indeksi (2011 = 100)

Indeksi (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuonnin määrä

100

225

31

18

9

Markkinaosuus

100

218

34

19

9

Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

Lähde:

| (82) | Tarkastelujaksolla Indonesiasta unioniin tapahtuvan natriumsyklamaatin tuonnin määrä ja markkinaosuus laskivat 91 prosenttia. Olisi pantava merkille, että tuonnin absoluuttinen määrä Indonesiasta oli alhainen vuosina 2011 ja 2012, hyvin alhainen vuonna 2013 ja vähäpätöinen vuonna 2014 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vaikka tuonti Indonesiasta vaihteli paljon tarkastelujaksolla, tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan voidaan pitää hyvin vähäisenä vuodesta 2011 vuoteen 2012 ja jopa merkityksettömänä vuodesta 2013 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka. |
| --- | --- |

(82)

Tarkastelujaksolla Indonesiasta unioniin tapahtuvan natriumsyklamaatin tuonnin määrä ja markkinaosuus laskivat 91 prosenttia. Olisi pantava merkille, että tuonnin absoluuttinen määrä Indonesiasta oli alhainen vuosina 2011 ja 2012, hyvin alhainen vuonna 2013 ja vähäpätöinen vuonna 2014 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vaikka tuonti Indonesiasta vaihteli paljon tarkastelujaksolla, tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan voidaan pitää hyvin vähäisenä vuodesta 2011 vuoteen 2012 ja jopa merkityksettömänä vuodesta 2013 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka.

4.4.2.2.   Tuontihinnat

Taulukko 5

Taulukko 5

Tuontihinnat (euroa/kg) Indeksi

Tuontihinnat (euroa/kg) Indeksi

| Indeksi (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pois luettuna polkumyyntitullit | 100 | 104 | 107 | 105 | 106 |
| Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta. |

Indeksi (2011 = 100)

Indeksi (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Pois luettuna polkumyyntitullit

100

104

107

105

106

Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

Lähde:

| (83) | Tarkastelujaksolla Indonesiasta tulevan tuonnin keskimääräiset CIF-hinnat unionin rajalla kasvoivat 6 prosenttia. |
| --- | --- |

(83)

Tarkastelujaksolla Indonesiasta tulevan tuonnin keskimääräiset CIF-hinnat unionin rajalla kasvoivat 6 prosenttia.

4.4.2.3.   Hinnan alittavuus

| (84) | Koska indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio määritti hinnan alittavuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vertaamalla unionin markkinoiden riippumattomilta asiakkailta veloitettuja painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, 14 artiklan 6 kohdan mukaiseen tietokantaan perustuviin keskimääräisiin indonesialaisiin tuontihintoihin. Koska tietoja ei ollut saatavilla siitä, missä muodossa tuonti Indonesiasta tapahtui (tuotelaji), keskimääräisen indonesialaisen tuontihinnan laskennassa käytettiin yksinkertaista keskiarvoa. |
| --- | --- |

(84)

Koska indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio määritti hinnan alittavuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vertaamalla unionin markkinoiden riippumattomilta asiakkailta veloitettuja painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, 14 artiklan 6 kohdan mukaiseen tietokantaan perustuviin keskimääräisiin indonesialaisiin tuontihintoihin. Koska tietoja ei ollut saatavilla siitä, missä muodossa tuonti Indonesiasta tapahtui (tuotelaji), keskimääräisen indonesialaisen tuontihinnan laskennassa käytettiin yksinkertaista keskiarvoa.

| (85) | Vertailusta ilmeni, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali ilmaistuna prosentteina unionin tuotannonalan myyntihinnoista oli 24,1 prosenttia. Jos toimenpiteiden piiriin kuuluviin indonesialaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavat polkumyyntitullit lasketaan pois, alittavuuden marginaali olisi 33,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(85)

Vertailusta ilmeni, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali ilmaistuna prosentteina unionin tuotannonalan myyntihinnoista oli 24,1 prosenttia. Jos toimenpiteiden piiriin kuuluviin indonesialaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavat polkumyyntitullit lasketaan pois, alittavuuden marginaali olisi 33,6 prosenttia.

4.5.   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.5.1.   Yleisiä huomioita

Yleisiä huomioita

| (86) | Natriumsyklamaatin tuotannossa on kaksi keskeistä tuotantovaihetta. Ensimmäinen vaihe edellyttää reaktoreiden käyttöä, ja sen aikana raaka-aineet muutetaan raa'aksi (epäpuhtaaksi) natriumsyklamaatiksi. Toisen tuotantovaiheen aikana raaka natriumsyklamaatti on puhdistettava ennen kuin sitä voidaan käyttää, asiaan liittyvät säännökset huomioon ottaen, tuotantoketjun loppupään elintarvike-, juoma- ja lääketeollisuudessa. |
| --- | --- |

(86)

Natriumsyklamaatin tuotannossa on kaksi keskeistä tuotantovaihetta. Ensimmäinen vaihe edellyttää reaktoreiden käyttöä, ja sen aikana raaka-aineet muutetaan raa'aksi (epäpuhtaaksi) natriumsyklamaatiksi. Toisen tuotantovaiheen aikana raaka natriumsyklamaatti on puhdistettava ennen kuin sitä voidaan käyttää, asiaan liittyvät säännökset huomioon ottaen, tuotantoketjun loppupään elintarvike-, juoma- ja lääketeollisuudessa.

| (87) | Heinäkuussa 2011 tapahtuneen teknisen häiriön vuoksi (räjähdys tehtaalla) unionin tuotannonala ei voinut toteuttaa ensimmäistä tuotantovaihetta eli reaktoriprosessia elokuusta 2011 toukokuuhun 2012, ja sen oli väliaikaisesti turvauduttava tuotuun natriumsyklamaattiin, jonka puhdistusta jatkettiin, jotta se pystyi ylläpitämään kaupallista toimintaansa. |
| --- | --- |

(87)

Heinäkuussa 2011 tapahtuneen teknisen häiriön vuoksi (räjähdys tehtaalla) unionin tuotannonala ei voinut toteuttaa ensimmäistä tuotantovaihetta eli reaktoriprosessia elokuusta 2011 toukokuuhun 2012, ja sen oli väliaikaisesti turvauduttava tuotuun natriumsyklamaattiin, jonka puhdistusta jatkettiin, jotta se pystyi ylläpitämään kaupallista toimintaansa.

| (88) | Koska unionin tuottajalla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin turvautua väliaikaisesti tuontiin ja kun otetaan huomioon tuonnin rajallinen kesto ja vähäiset tuontimäärät tarkastelujaksolla, tämä häiriötilanne ja sen seuraukset eivät mitätöi edellä esitettyjä päätelmiä unionin tuotannonalan määritelmästä. Sillä oli kuitenkin tuntuva vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen vuosina 2011–2012 eli tarkastelujakson alussa erityisesti kapasiteetin, tuotannon ja myyntimäärien sekä tuotavuusindikaattoreiden osalta. Sillä oli myös jonkin verran – vaikkakin vain vähän – vaikutusta tuonnin kehitykseen. Nämä tekijät otetaan huomioon arvioitaessa vahinkoindikaattoreiden kehitystä. |
| --- | --- |

(88)

Koska unionin tuottajalla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin turvautua väliaikaisesti tuontiin ja kun otetaan huomioon tuonnin rajallinen kesto ja vähäiset tuontimäärät tarkastelujaksolla, tämä häiriötilanne ja sen seuraukset eivät mitätöi edellä esitettyjä päätelmiä unionin tuotannonalan määritelmästä. Sillä oli kuitenkin tuntuva vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen vuosina 2011–2012 eli tarkastelujakson alussa erityisesti kapasiteetin, tuotannon ja myyntimäärien sekä tuotavuusindikaattoreiden osalta. Sillä oli myös jonkin verran – vaikkakin vain vähän – vaikutusta tuonnin kehitykseen. Nämä tekijät otetaan huomioon arvioitaessa vahinkoindikaattoreiden kehitystä.

| (89) | Tässä yhteydessä ja tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. Vahingon määrittämistä varten komissio arvioi taloudellisia indikaattoreita niiden tietojen perusteella, jotka koskevat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti muodostavaa unionin ainoaa tuottajaa. |
| --- | --- |

(89)

Tässä yhteydessä ja tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. Vahingon määrittämistä varten komissio arvioi taloudellisia indikaattoreita niiden tietojen perusteella, jotka koskevat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti muodostavaa unionin ainoaa tuottajaa.

| (90) | Komission arvioimat unionin ainoaa tuottajaa koskevat taloudelliset indikaattorit olivat seuraavat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, työvoimakustannukset, polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä, keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. |
| --- | --- |

(90)

Komission arvioimat unionin ainoaa tuottajaa koskevat taloudelliset indikaattorit olivat seuraavat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, työvoimakustannukset, polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä, keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

4.5.2.   Vahinkoindikaattorit

Vahinkoindikaattorit

4.5.2.1.   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (91) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 6


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste












  Indeksi (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä | 100 | 104 | 189 | 159 | 157 |
| Tuotantokapasiteetti | 100 | 114 | 171 | 171 | 171 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 100 | 91 | 110 | 93 | 92 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot. |

(91)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 6

Taulukko 6

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Indeksi (2011 = 100)

Indeksi (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä

100

104

189

159

157

Tuotantokapasiteetti

100

114

171

171

171

Kapasiteetin käyttöaste

100

91

110

93

92

Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot.

Lähde:

| (92) | Tuotanto kasvoi kaiken kaikkiaan tarkastelujaksolla 57 prosenttia. Kuten edellä johdanto-osan 87 kappaleessa ja jäljempänä 93 kappaleessa selitetään, unionin tuotannonalan tuotanto oli kuitenkin epätavallisen vähäistä vuosina 2011–2012. Vuoden 2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä tuotantotaso laski jyrkästi, 32 indeksipistettä. |
| --- | --- |

(92)

Tuotanto kasvoi kaiken kaikkiaan tarkastelujaksolla 57 prosenttia. Kuten edellä johdanto-osan 87 kappaleessa ja jäljempänä 93 kappaleessa selitetään, unionin tuotannonalan tuotanto oli kuitenkin epätavallisen vähäistä vuosina 2011–2012. Vuoden 2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä tuotantotaso laski jyrkästi, 32 indeksipistettä.

| (93) | Tuotantokapasiteetti puolestaan nousi tuntuvasti tarkastelujaksolla (71 %), mutta tämän kehityksen selittää vuosien 2011 ja 2012 epätavallisen alhainen taso, joka johtui edellä mainitusta häiriöstä tuotantolaitoksessa. Tuotantokapasiteetti laskettiin niiden kuukausien lukumäärän perusteella, joina unionin tuotannonala pystyi tuottamaan itse natriumsyklamaattia, eli vain 7 kuukautta vuonna 2011, 8 kuukautta vuonna 2012 ja 12 kuukautta muina ajanjaksoina. Tuotantokapasiteetti pysyi vakaana vuodesta 2013 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka. |
| --- | --- |

(93)

Tuotantokapasiteetti puolestaan nousi tuntuvasti tarkastelujaksolla (71 %), mutta tämän kehityksen selittää vuosien 2011 ja 2012 epätavallisen alhainen taso, joka johtui edellä mainitusta häiriöstä tuotantolaitoksessa. Tuotantokapasiteetti laskettiin niiden kuukausien lukumäärän perusteella, joina unionin tuotannonala pystyi tuottamaan itse natriumsyklamaattia, eli vain 7 kuukautta vuonna 2011, 8 kuukautta vuonna 2012 ja 12 kuukautta muina ajanjaksoina. Tuotantokapasiteetti pysyi vakaana vuodesta 2013 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka.

| (94) | Kapasiteetin käyttöaste aleni 8 prosenttia vuoden 2011 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Vuodesta 2013 lasku oli huomattavaa tuotantomäärän alenemisen myötä. |
| --- | --- |

(94)

Kapasiteetin käyttöaste aleni 8 prosenttia vuoden 2011 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Vuodesta 2013 lasku oli huomattavaa tuotantomäärän alenemisen myötä.

4.5.2.2.   Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (95) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 7


  Myyntimäärä ja markkinaosuus












  Indeksi (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä | 100 | 69 | 146 | 108 | 104 |
| Markkinaosuus | 100 | 67 | 157 | 111 | 104 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot ja 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta. |

(95)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 7

Taulukko 7

Myyntimäärä ja markkinaosuus

Myyntimäärä ja markkinaosuus

Indeksi (2011 = 100)

Indeksi (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Myyntimäärä

100

69

146

108

104

Markkinaosuus

100

67

157

111

104

Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot ja 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

Lähde:

| (96) | Myyntimäärä unionin markkinoilla ja vastaava markkinaosuus noudattivat samaa kehityssuuntausta tarkastelujaksolla. Ne kasvoivat yleisesti ottaen 4 prosenttia. |
| --- | --- |

(96)

Myyntimäärä unionin markkinoilla ja vastaava markkinaosuus noudattivat samaa kehityssuuntausta tarkastelujaksolla. Ne kasvoivat yleisesti ottaen 4 prosenttia.

| (97) | Koska näissä luvuissa näkyy ainoastaan unionin tuotannonalan itse tuottama natriumsyklamaatti, vuosien 2011 ja 2012 tasot olivat epätavallisen alhaiset, mikä johtui edellä johdanto-osan 87 ja 93 kappaleessa mainituista syistä. Vuodesta 2013 lähtien, jolloin unionin tuotannonalan oma natriumsyklamaatin tuotanto oli taas käynnissä, unionin tuotannonalan myynti laski 42 indeksipistettä tilausten menettämisen vuoksi. |
| --- | --- |

(97)

Koska näissä luvuissa näkyy ainoastaan unionin tuotannonalan itse tuottama natriumsyklamaatti, vuosien 2011 ja 2012 tasot olivat epätavallisen alhaiset, mikä johtui edellä johdanto-osan 87 ja 93 kappaleessa mainituista syistä. Vuodesta 2013 lähtien, jolloin unionin tuotannonalan oma natriumsyklamaatin tuotanto oli taas käynnissä, unionin tuotannonalan myynti laski 42 indeksipistettä tilausten menettämisen vuoksi.

| (98) | Myös markkinaosuus aleni tuntuvasti vuoden 2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Unionin kulutus sitä vastoin kasvoi 8 indeksipistettä. |
| --- | --- |

(98)

Myös markkinaosuus aleni tuntuvasti vuoden 2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Unionin kulutus sitä vastoin kasvoi 8 indeksipistettä.

4.5.2.3.   Kasvu

| (99) | Unionin tuotannonalan tilanne parani vuosina 2011–2013, kun tuotannonala pystyi lisäämään tuotantoaan, tuotantokapasiteettiaan, myyntiään ja markkinaosuuttaan. Kasvu johtui kahdesta seikasta i) polkumyyntitullien korotuksesta tiettyjen vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien osalta, sillä tullit kaksinkertaistettiin toukokuussa 2012 ja ii) siitä seikasta, että unionin tuotannonala pystyi taas itse tuottamaan natriumsyklamaattia 12 kuukautta vuonna 2013 verrattuna vain 7 kuukauteen vuonna 2011 ja 8 kuukauteen vuonna 2012. |
| --- | --- |

(99)

Unionin tuotannonalan tilanne parani vuosina 2011–2013, kun tuotannonala pystyi lisäämään tuotantoaan, tuotantokapasiteettiaan, myyntiään ja markkinaosuuttaan. Kasvu johtui kahdesta seikasta i) polkumyyntitullien korotuksesta tiettyjen vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien osalta, sillä tullit kaksinkertaistettiin toukokuussa 2012 ja ii) siitä seikasta, että unionin tuotannonala pystyi taas itse tuottamaan natriumsyklamaattia 12 kuukautta vuonna 2013 verrattuna vain 7 kuukauteen vuonna 2011 ja 8 kuukauteen vuonna 2012.

| (100) | Jos räjähdystä ei olisi tapahtunut heinäkuussa 2011, tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, myynti ja markkinaosuudet olisivat olleet paljon suuremmat vuosina 2011 ja 2012, koska unionin tuotannonala olisi voinut toimittaa asiakkailleen itse tuottamaansa natriumsyklamaattia sen sijaan, että se toi natriumsyklamaattia ja jatkojalosti (puhdisti) sitä elokuusta 2011 toukokuuhun 2012. Tämän seurauksena tuotannon, myynnin ja markkinaosuuksien kasvu vuosina 2011–2013 olisi ollut paljon vähäisempää. Tuotantokapasiteetti puolestaan olisi jopa jäänyt vuoden 2013 tasolleen koko tarkastelujakson ajaksi. Vuodesta 2013 alkaen tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka kaikki edellä mainitut määrään liittyvät kehityssuuntaukset, lukuun ottamatta tuotantokapasiteettia, kääntyivät täysin päinvastaisiksi. Vaikka unionin kulutus seurasi kasvavaa suuntausta vuodesta 2013 alkaen, unionin tuotannonala itse asiassa koki taloudellista laskua. Samaan aikaan unionin tuotannonalan kannattavuus pysytteli vahvasti negatiivisena koko tarkastelujakson, mikä rajoitti unionin tuotannonalan kasvunäkymiä. |
| --- | --- |

(100)

Jos räjähdystä ei olisi tapahtunut heinäkuussa 2011, tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, myynti ja markkinaosuudet olisivat olleet paljon suuremmat vuosina 2011 ja 2012, koska unionin tuotannonala olisi voinut toimittaa asiakkailleen itse tuottamaansa natriumsyklamaattia sen sijaan, että se toi natriumsyklamaattia ja jatkojalosti (puhdisti) sitä elokuusta 2011 toukokuuhun 2012. Tämän seurauksena tuotannon, myynnin ja markkinaosuuksien kasvu vuosina 2011–2013 olisi ollut paljon vähäisempää. Tuotantokapasiteetti puolestaan olisi jopa jäänyt vuoden 2013 tasolleen koko tarkastelujakson ajaksi. Vuodesta 2013 alkaen tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka kaikki edellä mainitut määrään liittyvät kehityssuuntaukset, lukuun ottamatta tuotantokapasiteettia, kääntyivät täysin päinvastaisiksi. Vaikka unionin kulutus seurasi kasvavaa suuntausta vuodesta 2013 alkaen, unionin tuotannonala itse asiassa koki taloudellista laskua. Samaan aikaan unionin tuotannonalan kannattavuus pysytteli vahvasti negatiivisena koko tarkastelujakson, mikä rajoitti unionin tuotannonalan kasvunäkymiä.

4.5.2.4.   Työllisyys ja tuottavuus

| (101) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8


  Työllisyys ja tuottavuus












  Indeksi (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | 100 | 100 | 105 | 105 | 105 |
| Tuottavuus (tuotantomäärä verrattuna työntekijöiden määrään) | 100 | 104 | 180 | 151 | 150 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot. |

(101)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Taulukko 8

Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

Indeksi (2011 = 100)

Indeksi (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

100

100

105

105

105

Tuottavuus (tuotantomäärä verrattuna työntekijöiden määrään)

100

104

180

151

150

Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot.

Lähde:

| (102) | Vaikka unionin tuotannonala ei pystynyt itse tuottamaan natriumsyklamaattia elokuusta 2011 toukokuuhun 2012, se päätti säilyttää työllisyyden vakaana tuolla ajanjaksolla, koska vähennyksiä pidettiin liian kalliina ja tarpeettomina. Vaikka yksi työntekijä irtisanottiin vuonna 2012, työllisyyden taso ei muuttunut vuosina 2011–2012, sillä unionin tuotannonala palkkasi uuden työntekijän samana vuonna. Työntekijöiden lukumäärä kasvoi hieman vuonna 2013 ja pysytteli sen jälkeen vakaana tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka. |
| --- | --- |

(102)

Vaikka unionin tuotannonala ei pystynyt itse tuottamaan natriumsyklamaattia elokuusta 2011 toukokuuhun 2012, se päätti säilyttää työllisyyden vakaana tuolla ajanjaksolla, koska vähennyksiä pidettiin liian kalliina ja tarpeettomina. Vaikka yksi työntekijä irtisanottiin vuonna 2012, työllisyyden taso ei muuttunut vuosina 2011–2012, sillä unionin tuotannonala palkkasi uuden työntekijän samana vuonna. Työntekijöiden lukumäärä kasvoi hieman vuonna 2013 ja pysytteli sen jälkeen vakaana tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka.

| (103) | Tehtaalla tapahtuneen räjähdyksen vuoksi unionin tuotannonalan kannattavuuteen kohdistui samanlaisia vaikutuksia kuin edellä on esitetty muiden taloudellisten indikaattoreiden osalta. Samaan tapaan kuin tuotanto, tuottavuus oli poikkeuksellisen alhaisella tasolla vuosina 2011 ja 2012 ja kasvoi sitten jyrkästi lähes 80 indeksipistettä vuonna 2013. Tämän jälkeen se tilausten menettämisen vuoksi kuitenkin aleni 30 indeksipistettä vuonna 2014 ja pysytteli tällä tasolla tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka. |
| --- | --- |

(103)

Tehtaalla tapahtuneen räjähdyksen vuoksi unionin tuotannonalan kannattavuuteen kohdistui samanlaisia vaikutuksia kuin edellä on esitetty muiden taloudellisten indikaattoreiden osalta. Samaan tapaan kuin tuotanto, tuottavuus oli poikkeuksellisen alhaisella tasolla vuosina 2011 ja 2012 ja kasvoi sitten jyrkästi lähes 80 indeksipistettä vuonna 2013. Tämän jälkeen se tilausten menettämisen vuoksi kuitenkin aleni 30 indeksipistettä vuonna 2014 ja pysytteli tällä tasolla tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka.

4.5.2.5.   Polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (104) | Käytössä on ollut polkumyyntitoimenpiteitä, jotka on suunnattu indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien harjoittamaa tuontia vastaan ja kaikkien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien, lukuun ottamatta yritystä Fang Da, harjoittamaa tuontia vastaan vuodesta 2004 alkaen. |
| --- | --- |

(104)

Käytössä on ollut polkumyyntitoimenpiteitä, jotka on suunnattu indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien harjoittamaa tuontia vastaan ja kaikkien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien, lukuun ottamatta yritystä Fang Da, harjoittamaa tuontia vastaan vuodesta 2004 alkaen.

| (105) | Kuten edellä on todettu, indonesialaisten ja kiinalaisten (yritystä Fang Da lukuun ottamatta) polkumyyntimarginaalit tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen on merkittävä, kun otetaan huomioon huomattavien natriumsyklamaattimäärien tuonnin jatkuminen polkumyyntihinnoin kiinalaisilta tuottajilta. |
| --- | --- |

(105)

Kuten edellä on todettu, indonesialaisten ja kiinalaisten (yritystä Fang Da lukuun ottamatta) polkumyyntimarginaalit tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen on merkittävä, kun otetaan huomioon huomattavien natriumsyklamaattimäärien tuonnin jatkuminen polkumyyntihinnoin kiinalaisilta tuottajilta.

4.5.2.6.   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (106) | Unionin ainoan tuottajan keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 9


  Myyntihinnat unionissa












  Indeksi (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen yksikkömyyntihinta | 100 | 105 | 103 | 107 | 106 |
| Keskimääräiset yksikkökohtaiset tuotanto-kustannukset | 100 | 107 | 97 | 95 | 96 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot. |

(106)

Unionin ainoan tuottajan keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Taulukko 9

Myyntihinnat unionissa

Myyntihinnat unionissa

Indeksi (2011 = 100)

Indeksi (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta

100

105

103

107

106

Keskimääräiset yksikkökohtaiset tuotanto-kustannukset

100

107

97

95

96

Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot.

Lähde:

| (107) | Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta nousi 6 prosenttia tarkastelujaksolla. Se kasvoi ensin 5 indeksipistettä vuosina 2011–2012 ja pysytteli sitten vakaana tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka. |
| --- | --- |

(107)

Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta nousi 6 prosenttia tarkastelujaksolla. Se kasvoi ensin 5 indeksipistettä vuosina 2011–2012 ja pysytteli sitten vakaana tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka.

| (108) | Unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikkötuotantokustannukset nousivat 7 indeksipistettä vuosina 2011–2012 ja sitten laskivat 10 indeksipistettä vuonna 2013 verrattuna vuoteen 2011. Vuodesta 2013 alkaen ne pysyttelivät vakaana tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka. Nämä muutokset johtuivat lähinnä raaka-ainekustannusten heilahtelusta. |
| --- | --- |

(108)

Unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikkötuotantokustannukset nousivat 7 indeksipistettä vuosina 2011–2012 ja sitten laskivat 10 indeksipistettä vuonna 2013 verrattuna vuoteen 2011. Vuodesta 2013 alkaen ne pysyttelivät vakaana tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka. Nämä muutokset johtuivat lähinnä raaka-ainekustannusten heilahtelusta.

| (109) | Edellä esitetyn osalta olisi mainittava, ettei unionin tuotannonala pystynyt tarkasti erottelemaan puhdistuskustannuksia kaikista tuotantokustannuksista. Tämän seurauksena vuosien 2011 ja 2012 indekseissä, toisin kuin vuosien 2013 ja 2014 sekä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson indekseissä, näkyvät myös unionin tuotannonalan tuoman natriumsyklamaatin puhdistuskustannukset. |
| --- | --- |

(109)

Edellä esitetyn osalta olisi mainittava, ettei unionin tuotannonala pystynyt tarkasti erottelemaan puhdistuskustannuksia kaikista tuotantokustannuksista. Tämän seurauksena vuosien 2011 ja 2012 indekseissä, toisin kuin vuosien 2013 ja 2014 sekä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson indekseissä, näkyvät myös unionin tuotannonalan tuoman natriumsyklamaatin puhdistuskustannukset.

| (110) | Edellä esitetty huomioon ottaen olisi tulkittava varovasti vuosien 2011–2012 ja myöhempien ajanjaksojen kehityssuuntauksia, sillä kehitykseen on vaikuttanut – vaikkakin vain vähän – se seikka, että vuosien 2011–2012 indeksit perustuivat erilaisiin tietosarjoihin. |
| --- | --- |

(110)

Edellä esitetty huomioon ottaen olisi tulkittava varovasti vuosien 2011–2012 ja myöhempien ajanjaksojen kehityssuuntauksia, sillä kehitykseen on vaikuttanut – vaikkakin vain vähän – se seikka, että vuosien 2011–2012 indeksit perustuivat erilaisiin tietosarjoihin.

| (111) | Joka tapauksessa keskimääräiset yksikkömyyntihinnat jäivät koko tarkastelujakson ajan keskeytyksettä alle edellä olevassa taulukossa ilmoitettujen unionin tuotannonalan keskimääräisten yksikkökohtaisten tuotantokustannusten. |
| --- | --- |

(111)

Joka tapauksessa keskimääräiset yksikkömyyntihinnat jäivät koko tarkastelujakson ajan keskeytyksettä alle edellä olevassa taulukossa ilmoitettujen unionin tuotannonalan keskimääräisten yksikkökohtaisten tuotantokustannusten.

4.5.2.7.   Työvoimakustannukset

| (112) | Unionin ainoan tuottajan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti












  Indeksi (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | 100 | 127 | 115 | 102 | 95 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot. |

(112)

Unionin ainoan tuottajan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Taulukko 10

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

Indeksi (2011 = 100)

Indeksi (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

100

127

115

102

95

Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot.

Lähde:

| (113) | Keskimääräiset työvoimakustannukset alenivat 5 prosenttia koko tarkastelujaksolla. Kustannukset kuitenkin ensin kasvoivat 27 prosenttia vuonna 2012 – lähinnä tämä johtui irtisanotulle työntekijälle maksetuista korvauksista – ja alenivat tämän jälkeen tasaisesti tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka, jolloin ne laskivat 5 prosenttia alle niiden vuoden 2011 tason. |
| --- | --- |

(113)

Keskimääräiset työvoimakustannukset alenivat 5 prosenttia koko tarkastelujaksolla. Kustannukset kuitenkin ensin kasvoivat 27 prosenttia vuonna 2012 – lähinnä tämä johtui irtisanotulle työntekijälle maksetuista korvauksista – ja alenivat tämän jälkeen tasaisesti tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka, jolloin ne laskivat 5 prosenttia alle niiden vuoden 2011 tason.

4.5.2.8.   Varastot

| (114) | Unionin ainoan tuottajan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 11


  Varastot












  Indeksi (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot | 100 | 258 | 339 | 406 | 708 |
| Loppuvarastot prosentteina tuotannosta | 100 | 249 | 179 | 255 | 451 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot. |

(114)

Unionin ainoan tuottajan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 11

Taulukko 11

Varastot

Varastot

Indeksi (2011 = 100)

Indeksi (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Loppuvarastot

100

258

339

406

708

Loppuvarastot prosentteina tuotannosta

100

249

179

255

451

Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot.

Lähde:

| (115) | Tarkastelujaksolla loppuvarastot ilmaistuna prosenttiosuutena tuotannosta vaihtelivat tuntuvasti. Ensin ne kasvoivat vuosina 2011–2012, jonka jälkeen ne seuraavana vuonna laskivat ja lopulta kasvoivat huomattavasti tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka. Kaiken kaikkiaan ne kasvoivat tarkastelujaksolla 351 indeksipistettä. Tämä kasvu johtui osittain siitä, ettei unionin tuottaja pystynyt myymään tuotteitaan, koska se joutui kilpailemaan alhaisin hinnoin tapahtuvan tuonnin kanssa, mutta se johtui myös siitä, että varastot olivat vuonna 2011 epätavallisen pienet johtuen edellä johdanto-osan 87 kappaleessa selitetystä teknisestä häiriöstä. |
| --- | --- |

(115)

Tarkastelujaksolla loppuvarastot ilmaistuna prosenttiosuutena tuotannosta vaihtelivat tuntuvasti. Ensin ne kasvoivat vuosina 2011–2012, jonka jälkeen ne seuraavana vuonna laskivat ja lopulta kasvoivat huomattavasti tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka. Kaiken kaikkiaan ne kasvoivat tarkastelujaksolla 351 indeksipistettä. Tämä kasvu johtui osittain siitä, ettei unionin tuottaja pystynyt myymään tuotteitaan, koska se joutui kilpailemaan alhaisin hinnoin tapahtuvan tuonnin kanssa, mutta se johtui myös siitä, että varastot olivat vuonna 2011 epätavallisen pienet johtuen edellä johdanto-osan 87 kappaleessa selitetystä teknisestä häiriöstä.

4.5.2.9.   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (116) | Unionin ainoan tuottajan kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 12


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto












  Indeksi (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kannattavuus | – 100 | – 111 | – 82 | – 61 | – 69 |
| Kassavirta | 100 | – 500 | – 1 107 | – 559 | – 766 |
| Investoinnit | 100 | 203 | 15 | 0 | 0 |
| Investointien tuotto | – 100 | – 42 | – 104 | – 79 | – 77 |
| Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot. |

(116)

Unionin ainoan tuottajan kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 12

Taulukko 12

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Indeksi (2011 = 100)

Indeksi (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kannattavuus

– 100

– 111

– 82

– 61

– 69

Kassavirta

100

– 500

– 1 107

– 559

– 766

Investoinnit

100

203

15

0

0

Investointien tuotto

– 100

– 42

– 104

– 79

– 77

Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot.

Lähde:

| (117) | Komissio määritti unionin tuotannonalan kannattavuuden ilmaisemalla natriumsyklamaatin myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Kuten edellä johdanto-osan 109 kappaleessa mainitaan, tuotantokustannukset, joiden perusteella määritettiin vuosien 2011–2012 voiton/tappion taso, pystyttiin vahvistamaan vain yleisesti ottaen, eli ne sisältävät myös tuotuun natriumsyklamaattiin liittyvät kustannukset. Tämä huomioon ottaen kannattavuuslukujen arviointi osoitti, että unionin tuotannonala kärsi huomattavia tappioita koko tarkastelujakson ajan. Tappiot olivat erityisen suuria vuosina 2011–2012, mutta tilanne koheni vuoden 2013 jälkeen. |
| --- | --- |

(117)

Komissio määritti unionin tuotannonalan kannattavuuden ilmaisemalla natriumsyklamaatin myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Kuten edellä johdanto-osan 109 kappaleessa mainitaan, tuotantokustannukset, joiden perusteella määritettiin vuosien 2011–2012 voiton/tappion taso, pystyttiin vahvistamaan vain yleisesti ottaen, eli ne sisältävät myös tuotuun natriumsyklamaattiin liittyvät kustannukset. Tämä huomioon ottaen kannattavuuslukujen arviointi osoitti, että unionin tuotannonala kärsi huomattavia tappioita koko tarkastelujakson ajan. Tappiot olivat erityisen suuria vuosina 2011–2012, mutta tilanne koheni vuoden 2013 jälkeen.

| (118) | Nettokassavirta osoittaa unionin tuotannonalan kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirran kehitys ilmaistuna suhteessa natriumsyklamaatin kokonaismyyntiin (12) oli positiivinen vuonna 2011 ja kääntyi sitten hyvin negatiiviseksi vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(118)

Nettokassavirta osoittaa unionin tuotannonalan kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirran kehitys ilmaistuna suhteessa natriumsyklamaatin kokonaismyyntiin (12) oli positiivinen vuonna 2011 ja kääntyi sitten hyvin negatiiviseksi vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

12

| (119) | Ainoan merkittävät investoinnit tehtiin vuosina 2011–2013, ja ne liittyvät yksinomaan vuonna 2011 tapahtuneen räjähdyksen vahingoittamien tuotantovälineiden korvaamiseen uusilla. Vakuutus kattoi investoinnit kokonaan. |
| --- | --- |

(119)

Ainoan merkittävät investoinnit tehtiin vuosina 2011–2013, ja ne liittyvät yksinomaan vuonna 2011 tapahtuneen räjähdyksen vahingoittamien tuotantovälineiden korvaamiseen uusilla. Vakuutus kattoi investoinnit kokonaan.

| (120) | Investointien tuotto koostuu voitosta, joka ilmaistaan prosentteina käyttöomaisuuden nettokirjanpitoarvosta. Se oli hyvin negatiivinen koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(120)

Investointien tuotto koostuu voitosta, joka ilmaistaan prosentteina käyttöomaisuuden nettokirjanpitoarvosta. Se oli hyvin negatiivinen koko tarkastelujakson ajan.

| (121) | Kun otetaan huomioon unionin tuotannonalan kärsimät tappiot, tuotannonalan kyky hankkia pääomaa heikkeni vakavasti. |
| --- | --- |

(121)

Kun otetaan huomioon unionin tuotannonalan kärsimät tappiot, tuotannonalan kyky hankkia pääomaa heikkeni vakavasti.

4.5.3.   Vahinkoa koskevat päätelmät

Vahinkoa koskevat päätelmät

| (122) | Vaikka jotkin unionin tuotannonalan tilanteeseen liittyvät taloudelliset indikaattorit, kuten tuotanto, tuotantokapasiteetti, myynti, markkinaosuus ja kannattavuus, paranivat vuosina 2011–2012 ja vuonna 2013, tähän kehitykseen vaikutti vain osittain aito markkinakehitys, joka oli seurausta siitä, että joillekin vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille asetettiin korkeammat polkumyyntitullit toukokuussa 2012. |
| --- | --- |

(122)

Vaikka jotkin unionin tuotannonalan tilanteeseen liittyvät taloudelliset indikaattorit, kuten tuotanto, tuotantokapasiteetti, myynti, markkinaosuus ja kannattavuus, paranivat vuosina 2011–2012 ja vuonna 2013, tähän kehitykseen vaikutti vain osittain aito markkinakehitys, joka oli seurausta siitä, että joillekin vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille asetettiin korkeammat polkumyyntitullit toukokuussa 2012.

| (123) | Itse asiassa, kuten johdanto-osan 99 kappaleessa todetaan, kyseistä parannusta voi huomattavassa määrin selittää myös i) tehtaalla heinäkuussa 2011 tapahtunut räjähdys, ii) se seikka, ettei unionin tuotannonala pystynyt tuottamaan natriumsyklamaattia itse kyseisen räjähdyksen seurauksena elokuun 2011 ja toukokuun 2012 välisenä aikana, ja iii) tuotannonalan paluu täyteen 12 kuukauden tuotantoprosessiin vuonna 2013 sen jälkeen, kun tuhoutuneet tuotantolinjat oli korvattu uusilla. Näiden indikaattoreiden kasvu vuoteen 2013 mennessä olisi selvästi ollut huomattavasti vähäisempää, jos räjähdystä ei olisi tapahtunut. |
| --- | --- |

(123)

Itse asiassa, kuten johdanto-osan 99 kappaleessa todetaan, kyseistä parannusta voi huomattavassa määrin selittää myös i) tehtaalla heinäkuussa 2011 tapahtunut räjähdys, ii) se seikka, ettei unionin tuotannonala pystynyt tuottamaan natriumsyklamaattia itse kyseisen räjähdyksen seurauksena elokuun 2011 ja toukokuun 2012 välisenä aikana, ja iii) tuotannonalan paluu täyteen 12 kuukauden tuotantoprosessiin vuonna 2013 sen jälkeen, kun tuhoutuneet tuotantolinjat oli korvattu uusilla. Näiden indikaattoreiden kasvu vuoteen 2013 mennessä olisi selvästi ollut huomattavasti vähäisempää, jos räjähdystä ei olisi tapahtunut.

| (124) | Edellä mainittu myönteinen kehitys muuttui selkeästi vuodesta 2013 alkaen, sillä unionin tuotannonalan tuotanto, myynti, tuottavuus ja markkinaosuus heikkenivät tuntuvasti. |
| --- | --- |

(124)

Edellä mainittu myönteinen kehitys muuttui selkeästi vuodesta 2013 alkaen, sillä unionin tuotannonalan tuotanto, myynti, tuottavuus ja markkinaosuus heikkenivät tuntuvasti.

| (125) | Lisäksi unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne pysytteli koko tarkastelujakson ajan keskeytyksettä vaikeana. Erityisesti unionin tuotannonalan indikaattorit, kuten kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto, osoittivat kaiken kaikkiaan hyvin negatiivisia tuloksia. |
| --- | --- |

(125)

Lisäksi unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne pysytteli koko tarkastelujakson ajan keskeytyksettä vaikeana. Erityisesti unionin tuotannonalan indikaattorit, kuten kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto, osoittivat kaiken kaikkiaan hyvin negatiivisia tuloksia.

| (126) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(126)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

4.6.   Vahingon jatkumisen todennäköisyys

Vahingon jatkumisen todennäköisyys

4.6.1.   Alustava huomio

Alustava huomio

| (127) | Kuten edellä johdanto-osan 122–126 kappaleessa päätellään, unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tuonti Kiinasta pysyi tuntuvana, mutta tuonti Indonesiasta oli lähes olematonta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(127)

Kuten edellä johdanto-osan 122–126 kappaleessa päätellään, unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tuonti Kiinasta pysyi tuntuvana, mutta tuonti Indonesiasta oli lähes olematonta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (128) | Sen arvioimiseksi, miten todennäköisesti vahinko jatkuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, arvioitiin toisaalta Kiinasta ja toisaalta Indonesiasta tapahtuvan tuonnin tosiasiallisia ja mahdollisia vaikutuksia unionin tuotannonalaan perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuonnin mahdollinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen määritettiin i) viejien käyttämättömän kapasiteetin perusteella; ii) polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrän todennäköisen kehityksen perusteella sekä iii) Kiinasta ja Indonesiasta tapahtuvan tuonnin hintatason perusteella. |
| --- | --- |

(128)

Sen arvioimiseksi, miten todennäköisesti vahinko jatkuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, arvioitiin toisaalta Kiinasta ja toisaalta Indonesiasta tapahtuvan tuonnin tosiasiallisia ja mahdollisia vaikutuksia unionin tuotannonalaan perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuonnin mahdollinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen määritettiin i) viejien käyttämättömän kapasiteetin perusteella; ii) polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrän todennäköisen kehityksen perusteella sekä iii) Kiinasta ja Indonesiasta tapahtuvan tuonnin hintatason perusteella.

4.6.2.   Kiina

Kiina

| (129) | Vaikka tuonti Kiinasta väheni tarkastelujaksolla (ks. edellä taulukko 2), se pysyi huomattavana markkinaosuuden ollessa 40–60 prosenttia. Kuten edellä johdanto-osan 81 kappaleessa mainitaan, vastaavat hinnat alittavat merkittävästi unionin hinnat: 23 prosenttia, kun huomioon otetaan voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden vaikutus. Ei ole epäilystäkään siitä, että tuontimäärien ja hintatason ollessa tällaiset polkumyynnillä tapahtuvalla tuonnilla Kiinasta on hintoja alentava vaikutus unionin markkinoilla, mikä myös lisää unionin tuotannonalan kärsimää vahinkoa. |
| --- | --- |

(129)

Vaikka tuonti Kiinasta väheni tarkastelujaksolla (ks. edellä taulukko 2), se pysyi huomattavana markkinaosuuden ollessa 40–60 prosenttia. Kuten edellä johdanto-osan 81 kappaleessa mainitaan, vastaavat hinnat alittavat merkittävästi unionin hinnat: 23 prosenttia, kun huomioon otetaan voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden vaikutus. Ei ole epäilystäkään siitä, että tuontimäärien ja hintatason ollessa tällaiset polkumyynnillä tapahtuvalla tuonnilla Kiinasta on hintoja alentava vaikutus unionin markkinoilla, mikä myös lisää unionin tuotannonalan kärsimää vahinkoa.

| (130) | Kun arvioidaan Kiinasta tulevan tuonnin mahdollista vaikutusta, jos toimenpiteet kumottaisiin, olisi ensin muistutettava mieliin edellä esitetyn arvioinnin Kiinassa käytettävissä olevasta kapasiteetista (ks. edellä johdanto-osan 45 kappale) osoittaneen, että tarkastelun piiriin kuuluvien kiinalaisten yritysten vapaa kapasiteetti on ainakin kolme kertaa unionin markkinoiden kokoinen. Lisäksi todettiin, että unioni on edelleen houkutteleva markkina-alue kiinalaisille viejille – minkä osoittaa myös tuonnin nykyinen taso – ja että ainakin osa lisänä olevasta ylikapasiteetista vietäisiin unioniin, jos toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(130)

Kun arvioidaan Kiinasta tulevan tuonnin mahdollista vaikutusta, jos toimenpiteet kumottaisiin, olisi ensin muistutettava mieliin edellä esitetyn arvioinnin Kiinassa käytettävissä olevasta kapasiteetista (ks. edellä johdanto-osan 45 kappale) osoittaneen, että tarkastelun piiriin kuuluvien kiinalaisten yritysten vapaa kapasiteetti on ainakin kolme kertaa unionin markkinoiden kokoinen. Lisäksi todettiin, että unioni on edelleen houkutteleva markkina-alue kiinalaisille viejille – minkä osoittaa myös tuonnin nykyinen taso – ja että ainakin osa lisänä olevasta ylikapasiteetista vietäisiin unioniin, jos toimenpiteet kumottaisiin.

| (131) | Kun otetaan huomioon polkumyynnin ja hintojen alittavuuden tuntuvat tasot – varsinkin kun lasketaan pois voimassa olevien polkumyyntitullien vaikutus – edellä mainitut unioniin suuntautuvat viennin lisämäärät toteutettaisiin polkuhinnoin ja alittaisivat huomattavasti unionin tuottajan hinnat ja kustannukset. |
| --- | --- |

(131)

Kun otetaan huomioon polkumyynnin ja hintojen alittavuuden tuntuvat tasot – varsinkin kun lasketaan pois voimassa olevien polkumyyntitullien vaikutus – edellä mainitut unioniin suuntautuvat viennin lisämäärät toteutettaisiin polkuhinnoin ja alittaisivat huomattavasti unionin tuottajan hinnat ja kustannukset.

| (132) | Tällaisten määrien ja hintojen yhteisvaikutus todennäköisesti edelleen aiheuttaisi ja jopa lisäisi vahinkoa unionin tuotannonalalle, joka on jo nykyään vaikeassa asemassa. |
| --- | --- |

(132)

Tällaisten määrien ja hintojen yhteisvaikutus todennäköisesti edelleen aiheuttaisi ja jopa lisäisi vahinkoa unionin tuotannonalalle, joka on jo nykyään vaikeassa asemassa.

4.6.3.   Indonesia

Indonesia

| (133) | Tuonti Indonesiasta unionin markkinoille oli lähes olematonta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja siksi arvioinnissa keskitytään tuonnin todennäköiseen kehitykseen, jos toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(133)

Tuonti Indonesiasta unionin markkinoille oli lähes olematonta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja siksi arvioinnissa keskitytään tuonnin todennäköiseen kehitykseen, jos toimenpiteet kumottaisiin.

| (134) | Edellä mainittu arviointi on osoittanut, että Indonesialla olisi käyttämätöntä kapasiteettia, joka kattaisi natriumsyklamaatin unionin markkinat lähes kokonaisuudessaan. Perustuen kolmansien maiden markkinoille suuntautuviin indonesialaisiin vientihintoihin ja ottaen huomioon, että natriumsyklamaatin käyttö on kiellettyä elintarvikkeissa, juomissa ja lääkkeissä useilla isoilla kolmansien maiden markkinoilla, on hyvin todennäköistä, että Indonesia aloittaisi uudelleen vientinsä unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(134)

Edellä mainittu arviointi on osoittanut, että Indonesialla olisi käyttämätöntä kapasiteettia, joka kattaisi natriumsyklamaatin unionin markkinat lähes kokonaisuudessaan. Perustuen kolmansien maiden markkinoille suuntautuviin indonesialaisiin vientihintoihin ja ottaen huomioon, että natriumsyklamaatin käyttö on kiellettyä elintarvikkeissa, juomissa ja lääkkeissä useilla isoilla kolmansien maiden markkinoilla, on hyvin todennäköistä, että Indonesia aloittaisi uudelleen vientinsä unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin.

| (135) | Hintojen osalta tutkimus on osoittanut, että vienti Indonesiasta kolmansiin maihin tapahtui polkumyyntihinnoin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja hinnat olivat yleisesti ottaen alhaisia ja paljon alhaisempia kuin unionin tuottajan hinnat ja kustannukset. |
| --- | --- |

(135)

Hintojen osalta tutkimus on osoittanut, että vienti Indonesiasta kolmansiin maihin tapahtui polkumyyntihinnoin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja hinnat olivat yleisesti ottaen alhaisia ja paljon alhaisempia kuin unionin tuottajan hinnat ja kustannukset.

| (136) | Edellisen perusteella voidaan päätellä olevan hyvin todennäköistä, että Indonesia alkaisi uudelleen viedä huomattavat määrät natriumsyklamaattia unioniin polkumyyntihinnoin ja alhaisin hinnoin, jotka alittaisivat unionin tuotannonalan hinnan, jos toimenpiteet kumottaisiin. Tällä olisi hyvin todennäköisesti se seuraus, että unionin tuotannonalan nykyisellään kärsimä merkittävä vahinko jatkuisi ja tuotannonalan tilanne jopa heikkenisi. |
| --- | --- |

(136)

Edellisen perusteella voidaan päätellä olevan hyvin todennäköistä, että Indonesia alkaisi uudelleen viedä huomattavat määrät natriumsyklamaattia unioniin polkumyyntihinnoin ja alhaisin hinnoin, jotka alittaisivat unionin tuotannonalan hinnan, jos toimenpiteet kumottaisiin. Tällä olisi hyvin todennäköisesti se seuraus, että unionin tuotannonalan nykyisellään kärsimä merkittävä vahinko jatkuisi ja tuotannonalan tilanne jopa heikkenisi.

4.7.   Päätelmät

Päätelmät

| (137) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että vahingon jatkuminen on todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(137)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että vahingon jatkuminen on todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan.

5.   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

| (138) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, olisiko Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevaan tuontiin kohdistuvien voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien/kauppiaiden ja käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(138)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, olisiko Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevaan tuontiin kohdistuvien voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien/kauppiaiden ja käyttäjien edut.

| (139) | Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(139)

Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (140) | Tällä perusteella komissio tutki, onko olemassa pakottavia syitä, joiden mukaisesti olisi pääteltävä, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista edellä esitetyistä päätelmistä huolimatta. |
| --- | --- |

(140)

Tällä perusteella komissio tutki, onko olemassa pakottavia syitä, joiden mukaisesti olisi pääteltävä, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista edellä esitetyistä päätelmistä huolimatta.

5.1.   Unionin tuotannonalan etu

Unionin tuotannonalan etu

| (141) | Tutkimuksessa tultiin siihen tulokseen, että huolimatta voimassa olevista Indonesiaan ja Kiinaan (lukuun ottamatta yritystä Fang Da) kohdistuvista toimenpiteistä unionin tuotannonala säilyi koko tarkastelujakson ajan tappiollisena ja menetti tuotantoa, myyntimääriä ja markkinaosuutta unionin markkinoilla. Samalla ajanjaksolla tuonti Kiinasta pysytteli huomattavana ja alitti unionin tuotannonalan hinnat. Kuten edellä on selitetty, jos toimenpiteet kumottaisiin, on hyvin todennäköistä, että tuonti Kiinasta (yritys Fang Da pois lukien) kasvaa edelleen ja tuonti Indonesiasta alkaa uudelleen polkumyyntihinnoin ja alhaisin hinnoin. Edellä todettiin voimassa olevien toimenpiteiden päättymisen johtavan todennäköisesti siihen, että unionin tuotannonalan jo ennestään vaikea tilanne heikkenisi edelleen ja lopulta tuotannonala ehkä joutuisi lopettamaan natriumsyklamaatin tuotannon kokonaan, mikä johtaisi työpaikkojen ja vaihtoehtoisten toimituslähteiden menetykseen unionissa. |
| --- | --- |

(141)

Tutkimuksessa tultiin siihen tulokseen, että huolimatta voimassa olevista Indonesiaan ja Kiinaan (lukuun ottamatta yritystä Fang Da) kohdistuvista toimenpiteistä unionin tuotannonala säilyi koko tarkastelujakson ajan tappiollisena ja menetti tuotantoa, myyntimääriä ja markkinaosuutta unionin markkinoilla. Samalla ajanjaksolla tuonti Kiinasta pysytteli huomattavana ja alitti unionin tuotannonalan hinnat. Kuten edellä on selitetty, jos toimenpiteet kumottaisiin, on hyvin todennäköistä, että tuonti Kiinasta (yritys Fang Da pois lukien) kasvaa edelleen ja tuonti Indonesiasta alkaa uudelleen polkumyyntihinnoin ja alhaisin hinnoin. Edellä todettiin voimassa olevien toimenpiteiden päättymisen johtavan todennäköisesti siihen, että unionin tuotannonalan jo ennestään vaikea tilanne heikkenisi edelleen ja lopulta tuotannonala ehkä joutuisi lopettamaan natriumsyklamaatin tuotannon kokonaan, mikä johtaisi työpaikkojen ja vaihtoehtoisten toimituslähteiden menetykseen unionissa.

| (142) | Jos toimenpiteet säilytettäisiin voimassa, odotetaan, että unionin tuotannonala pystyisi nostamaan hintojaan, lisäämään tuotantoaan ja määriään sekä asteittain palaamaan kannattavaksi. |
| --- | --- |

(142)

Jos toimenpiteet säilytettäisiin voimassa, odotetaan, että unionin tuotannonala pystyisi nostamaan hintojaan, lisäämään tuotantoaan ja määriään sekä asteittain palaamaan kannattavaksi.

| (143) | Sen vuoksi komissio katsoi, että Kiinaan ja Indonesiaan kohdistuvien toimenpiteiden voimassa pitäminen olisi unionin tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(143)

Sen vuoksi komissio katsoi, että Kiinaan ja Indonesiaan kohdistuvien toimenpiteiden voimassa pitäminen olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.

5.2.   Tuojien/kauppiaiden etu

Tuojien/kauppiaiden etu

| (144) | Tuojat/kauppiaat eivät toimineet yhteistyössä. Koska yhteistyötä ei tapahtunut, on kohtuullista otaksua, ettei tarkasteltavana oleva tuote muodosta pääosaa tuojien/kauppiaiden liikevaihdosta ja ettei ole seikkoja, jotka viittaisivat siihen, että tuojiin/kauppiaisiin kohdistuisi suhteettomia vaikutuksia, jos toimenpiteet säilytettäisiin voimassa. |
| --- | --- |

(144)

Tuojat/kauppiaat eivät toimineet yhteistyössä. Koska yhteistyötä ei tapahtunut, on kohtuullista otaksua, ettei tarkasteltavana oleva tuote muodosta pääosaa tuojien/kauppiaiden liikevaihdosta ja ettei ole seikkoja, jotka viittaisivat siihen, että tuojiin/kauppiaisiin kohdistuisi suhteettomia vaikutuksia, jos toimenpiteet säilytettäisiin voimassa.

5.3.   Käyttäjien etu

Käyttäjien etu

| (145) | Tässä tutkimuksessa ainoastaan yksi käyttäjä toimi osittain yhteistyössä. |
| --- | --- |

(145)

Tässä tutkimuksessa ainoastaan yksi käyttäjä toimi osittain yhteistyössä.

| (146) | Tarkasteltavana olevan tuotteen tärkeimmät loppukäyttäjät unionissa toimivat elintarvike-, juoma- ja lääketeollisuudessa. Natriumsyklamaatin tuontia koskeneissa aiemmissa tutkimuksissa todettiin, että natriumsyklamaatin osuus tuotantokustannuksista oli niin alhainen, ettei polkumyyntitullien asettamisella ollut merkitystä. Tälle antoi vahvistuksen kyselyyn annettu osittainen vastaus, jonka komissio sai edellä mainitulta käyttäjältä. Koska tässä tutkimuksessa ei saatu muita vastauksia elintarvike-, juoma- ja lääketeollisuudelta, on kohtuullista otaksua, että vaikutus käyttäjiin ei olisi tuntuva, jos toimenpiteiden voimassaoloa pidennettäisiin. |
| --- | --- |

(146)

Tarkasteltavana olevan tuotteen tärkeimmät loppukäyttäjät unionissa toimivat elintarvike-, juoma- ja lääketeollisuudessa. Natriumsyklamaatin tuontia koskeneissa aiemmissa tutkimuksissa todettiin, että natriumsyklamaatin osuus tuotantokustannuksista oli niin alhainen, ettei polkumyyntitullien asettamisella ollut merkitystä. Tälle antoi vahvistuksen kyselyyn annettu osittainen vastaus, jonka komissio sai edellä mainitulta käyttäjältä. Koska tässä tutkimuksessa ei saatu muita vastauksia elintarvike-, juoma- ja lääketeollisuudelta, on kohtuullista otaksua, että vaikutus käyttäjiin ei olisi tuntuva, jos toimenpiteiden voimassaoloa pidennettäisiin.

| (147) | Kun otetaan huomioon edellä esitetty havainto, jonka mukaan unionin tuotannonala saattaa joutua lopettamaan natriumsyklamaatin tuotannon, jos toimenpiteitä ei toteuteta, ja koska natriumsyklamaatin tuottajia on koko maailmassa ainoastaan muutamia, toimenpiteet todennäköisesti jopa hyödyttävät käyttäjiä sikäli kuin niillä säilytetään natriumsyklamaatin tuotanto unionissa ja käyttäjien vapaus hankkia eri kilpailevien tuottajien tuottamaa natriumsyklamaattia. |
| --- | --- |

(147)

Kun otetaan huomioon edellä esitetty havainto, jonka mukaan unionin tuotannonala saattaa joutua lopettamaan natriumsyklamaatin tuotannon, jos toimenpiteitä ei toteuteta, ja koska natriumsyklamaatin tuottajia on koko maailmassa ainoastaan muutamia, toimenpiteet todennäköisesti jopa hyödyttävät käyttäjiä sikäli kuin niillä säilytetään natriumsyklamaatin tuotanto unionissa ja käyttäjien vapaus hankkia eri kilpailevien tuottajien tuottamaa natriumsyklamaattia.

5.4.   Unionin etua koskevat päätelmät

Unionin etua koskevat päätelmät

| (148) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, ettei ollut pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta nykyisten Kiinasta ja Indonesiasta tulevaa tuonti koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa. |
| --- | --- |

(148)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, ettei ollut pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta nykyisten Kiinasta ja Indonesiasta tulevaa tuonti koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa.

6.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (149) | Edellä esitettyjen huomioiden perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa asetuksella (EU) N:o 492/2010, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) N:o 398/2012, käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden soveltamista olisi jatkettava. Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited olisi jätettävä näiden toimenpiteiden ulkopuolelle, sillä polkumyyntiä ei havaittu kyseisten viejien osalta alkuperäisessä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(149)

Edellä esitettyjen huomioiden perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa asetuksella (EU) N:o 492/2010, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) N:o 398/2012, käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden soveltamista olisi jatkettava. Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited olisi jätettävä näiden toimenpiteiden ulkopuolelle, sillä polkumyyntiä ei havaittu kyseisten viejien osalta alkuperäisessä tutkimuksessa.

| (150) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(150)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodiin ex 2929 90 00 (Taric-koodiin 2929900010) kuuluvan natriumsyklamaatin tuonnissa.

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:

| Maa | Yritys | Polkumyyntitullin määrä (euroa kilogrammalta) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- |
| Kiinan kansantasavalta | Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Kiinan kansantasavalta; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd, No 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Kiinan kansantasavalta | 0,23 | A473 |
| Kiinan kansantasavalta | Kaikki muut yritykset (paitsi Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited – TARIC-lisäkoodi A471 ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited – TARIC-lisäkoodi A472 ) | 0,26 | A999 |
| Indonesia | PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1- D2, Jalan Pakin No 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonesia | 0,24 | A502 |
| Indonesia | Kaikki muut yritykset | 0,27 | A999 |

Maa

Yritys

Polkumyyntitullin määrä (euroa kilogrammalta)

Taric-lisäkoodi

Kiinan kansantasavalta

Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Kiinan kansantasavalta; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd, No 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Kiinan kansantasavalta

0,23

A473

Kiinan kansantasavalta

Kaikki muut yritykset (paitsi Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited – TARIC-lisäkoodi A471 ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited – TARIC-lisäkoodi A472 )

0,26

A999

Indonesia

PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1- D2, Jalan Pakin No 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonesia

0,24

A502

Indonesia

Kaikki muut yritykset

0,27

A999

3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn natriumsyklamaatin (määrä) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), (asianomainen maa). Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

4.   Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2447 (13) 131 artiklan mukaisesti, polkumyyntitullia, joka lasketaan tämän artiklan 2 kohdan perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.

5.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia asiaankuuluvia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä heinäkuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 435/2004, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2004, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 72, 11.3.2004, s. 1).

2

(3)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 492/2010, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 140, 8.6.2010, s. 2), neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 398/2012, annettu 7 päivänä toukokuuta 2012, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 492/2010 muuttamisesta (EUVL L 124, 11.5.2012, s. 1).

3

(4)  Ks. alaviite 2.

4

(5)  
  EUVL C 374, 22.10.2014, s. 4.

5

(6)  Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 189, 6.6.2015, s. 2).

6

(7)  Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta yritysten Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited osalta (EUVL C 264, 12.8.2015, s. 32).

7

(8)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/262, annettu 25 päivänä helmikuuta 2016, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan aspartaamin tuonnissa (EUVL L 50, 26.2.2016, s. 4).

8

(9)  Edellä mainittu 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta sisältää tietoja polkumyynti- tai tasoitustoimenpiteiden tai -tutkimusten kohteena olevien tuotteiden tuonnista niin menettelyn kohteena olevista maista ja vientiä harjoittavilta tuottajilta kuin muista kolmansista maista ja muilta vientiä harjoittavilta tuottajilta perustuen 10-numeroisiin Taric-koodeihin ja Taric-lisäkoodeihin.

9

(10)  http://www.rainbowrich.com/factory/index.html

10

(11)  Ks. alaviite 3.

11

(12)  Päinvastoin kuin taulukossa 7 ilmoitettu myynti tässä johdanto-osan kappaleessa tarkoitettu kokonaismyynti kattaa unionin tuotannonalan oman natriumsyklamaatin ja vuosina 2011 ja 2012 tuotuun ainekseen perustuvan natriumsyklamaatin myynnin niin unionin markkinoilla kuin vientimarkkinoilla.

12

(13)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2447, annettu 24 päivänä marraskuuta 2015, unionin tullikoodeksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 tiettyjen säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 343, 29.12.2015, s. 558).

13

---

| 16.7.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 192/71 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 192/71

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/1161,

annettu 15 päivänä heinäkuuta 2016,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä heinäkuuta 2016.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 166,2 |
| ZZ | 166,2 |
| 0709 93 10 | TR | 136,9 |
| ZZ | 136,9 |
| 0805 50 10 | AR | 144,6 |
| BO | 217,8 |
| CL | 120,9 |
| UY | 200,2 |
| ZA | 176,3 |
| ZZ | 172,0 |
| 0808 10 80 | AR | 193,6 |
| BR | 92,6 |
| CL | 130,5 |
| CN | 102,6 |
| NZ | 147,2 |
| US | 117,0 |
| ZA | 111,6 |
| ZZ | 127,9 |
| 0808 30 90 | AR | 182,6 |
| CL | 112,1 |
| NZ | 156,3 |
| ZA | 137,7 |
| ZZ | 147,2 |
| 0809 10 00 | TR | 191,2 |
| ZZ | 191,2 |
| 0809 29 00 | TR | 281,0 |
| ZZ | 281,0 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

166,2

ZZ

166,2

0709 93 10

TR

136,9

ZZ

136,9

0805 50 10

AR

144,6

BO

217,8

CL

120,9

UY

200,2

ZA

176,3

ZZ

172,0

0808 10 80

AR

193,6

BR

92,6

CL

130,5

CN

102,6

NZ

147,2

US

117,0

ZA

111,6

ZZ

127,9

0808 30 90

AR

182,6

CL

112,1

NZ

156,3

ZA

137,7

ZZ

147,2

0809 10 00

TR

191,2

ZZ

191,2

0809 29 00

TR

281,0

ZZ

281,0

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 16.7.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 192/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 192/73

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN PÄÄTÖS (EU) 2016/1162,

annettu 30 päivänä kesäkuuta 2016,

luottamuksellisten tietojen luovuttamisesta rikostutkinnan yhteydessä (EKP/2016/19)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 12.3 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan keskuspankin työjärjestyksen hyväksymisestä 19 päivänä helmikuuta 2004 tehdyn päätöksen EKP/2004/2 (1) ja erityisesti sen 23 ja 23 a artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisen valvontamekanismin (YVM) myötä sekä Euroopan keskuspankille (EKP) että kansallisille toimivaltaisille viranomaisille voi tulla pankkivalvontatehtävien ja -velvoitteiden yhteydessä laadittujen tai saatujen luottamuksellisten tietojen luovuttamista koskevia kyselyjä kansallisilta rikostutkintaviranomaisilta. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisen valvontamekanismin (YVM) myötä sekä Euroopan keskuspankille (EKP) että kansallisille toimivaltaisille viranomaisille voi tulla pankkivalvontatehtävien ja -velvoitteiden yhteydessä laadittujen tai saatujen luottamuksellisten tietojen luovuttamista koskevia kyselyjä kansallisilta rikostutkintaviranomaisilta.

| (2) | Euroopan keskuspankin asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP72014/17) (2) 136 artiklassa säädetään, että jos EKP:llä on neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 (3) mukaisia tehtäviään hoitaessaan syytä epäillä, että on mahdollisesti tehty rikos, sen on pyydettävä asianomaista kansallista toimivaltaista viranomaista saattamaan asia soveltuvien viranomaisten tutkittavaksi ja mahdollisesti rikossyytteeseen kansallisen lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan keskuspankin asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP72014/17) (2) 136 artiklassa säädetään, että jos EKP:llä on neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 (3) mukaisia tehtäviään hoitaessaan syytä epäillä, että on mahdollisesti tehty rikos, sen on pyydettävä asianomaista kansallista toimivaltaista viranomaista saattamaan asia soveltuvien viranomaisten tutkittavaksi ja mahdollisesti rikossyytteeseen kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

| (3) | Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ovat kansallisen lainsäädännön mukaisesti jo pitkään tehneet yhteistyötä kansallisten rikostutkintaviranomaisten kanssa koskien sellaisten luottamuksellisten tietojen antamista, jotka koskevat asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) 2 artiklan 20 kohdassa ja 2 artiklan 21 kohdassa tarkoitettuja valvottavia yhteisöjä ja valvottavia ryhmittymiä. Tällaista yhteistyötä sekä luottamuksellisten tietojen luovuttamista kansallisille rikostutkintaviranomaisille koskevat ehdot on pääsääntöisesti määritelty kansallisessa lainsäädännössä. Unionin oikeus vaikuttaa kuitenkin edellytyksiin, joiden mukaisesti YVM:n puitteissa toimivaltaisten viranomaisten, mukaan lukien EKP, hallussa olevia luottamuksellisia tietoja voidaan pyynnöstä luovuttaa kansallisille rikostutkintaviranomaisille. Kyseisissä unionin oikeuden säännöksissä vahvistetaan esimerkiksi vilpittömän yhteistyön periaate ja tiedonvaihtoa YVM:ssä koskeva velvoite, henkilötietojen suojaa koskeva velvoite sekä liikesalaisuuksia koskeva salassapitovelvoite. |
| --- | --- |

(3)

Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ovat kansallisen lainsäädännön mukaisesti jo pitkään tehneet yhteistyötä kansallisten rikostutkintaviranomaisten kanssa koskien sellaisten luottamuksellisten tietojen antamista, jotka koskevat asetuksen (EU) N:o 468/2014 (EKP/2014/17) 2 artiklan 20 kohdassa ja 2 artiklan 21 kohdassa tarkoitettuja valvottavia yhteisöjä ja valvottavia ryhmittymiä. Tällaista yhteistyötä sekä luottamuksellisten tietojen luovuttamista kansallisille rikostutkintaviranomaisille koskevat ehdot on pääsääntöisesti määritelty kansallisessa lainsäädännössä. Unionin oikeus vaikuttaa kuitenkin edellytyksiin, joiden mukaisesti YVM:n puitteissa toimivaltaisten viranomaisten, mukaan lukien EKP, hallussa olevia luottamuksellisia tietoja voidaan pyynnöstä luovuttaa kansallisille rikostutkintaviranomaisille. Kyseisissä unionin oikeuden säännöksissä vahvistetaan esimerkiksi vilpittömän yhteistyön periaate ja tiedonvaihtoa YVM:ssä koskeva velvoite, henkilötietojen suojaa koskeva velvoite sekä liikesalaisuuksia koskeva salassapitovelvoite.

| (4) | Sen lisäksi että näitä edellytyksiä sovelletaan sellaisten luottamuksellisten tietojen luovuttamiseen, jotka liittyvät EKP:lle asetuksessa (EU) N:o 1024/2013 annettuihin tehtäviin – mukaan lukien tiedot jotka ovat kansallisen toimivaltaisen viranomaisen hallussa sen avustaessa EKP:tä mainitun asetuksen mukaisten tehtävien hoitamisessa – niitä voidaan lähtökohtaisesti soveltaa myös rahapolitiikkaan tai muihin EKPJ:n/eurojärjestelmän tehtäviin liittyvien tietojen luovuttamiseen. |
| --- | --- |

(4)

Sen lisäksi että näitä edellytyksiä sovelletaan sellaisten luottamuksellisten tietojen luovuttamiseen, jotka liittyvät EKP:lle asetuksessa (EU) N:o 1024/2013 annettuihin tehtäviin – mukaan lukien tiedot jotka ovat kansallisen toimivaltaisen viranomaisen hallussa sen avustaessa EKP:tä mainitun asetuksen mukaisten tehtävien hoitamisessa – niitä voidaan lähtökohtaisesti soveltaa myös rahapolitiikkaan tai muihin EKPJ:n/eurojärjestelmän tehtäviin liittyvien tietojen luovuttamiseen.

| (5) | EKP:n olisi noudatettava salassapitovelvollisuutta sekä velvollisuutta säilyttää toimintakykynsä ja riippumattomuutensa. Lisäksi EKP:n olisi jatkossakin kunnioitettava yleistä etua ja tiettyjä yksityisiä etuja, esimerkiksi olemalla luovuttamatta tiettyjä asiakirjoja tapauksissa, joissa tällainen luovuttaminen saattaisi vahingoittaa näitä etuja. Tällaiset velvoitteet eivät kuitenkaan saa johtaa siihen, että EKP ei missään olosuhteissa saisi luovuttaa liikesalaisuuksia koskevaan salassapitovelvollisuuteen kuuluvia tietoja kansallisille rikostutkintaviranomaisille. |
| --- | --- |

(5)

EKP:n olisi noudatettava salassapitovelvollisuutta sekä velvollisuutta säilyttää toimintakykynsä ja riippumattomuutensa. Lisäksi EKP:n olisi jatkossakin kunnioitettava yleistä etua ja tiettyjä yksityisiä etuja, esimerkiksi olemalla luovuttamatta tiettyjä asiakirjoja tapauksissa, joissa tällainen luovuttaminen saattaisi vahingoittaa näitä etuja. Tällaiset velvoitteet eivät kuitenkaan saa johtaa siihen, että EKP ei missään olosuhteissa saisi luovuttaa liikesalaisuuksia koskevaan salassapitovelvollisuuteen kuuluvia tietoja kansallisille rikostutkintaviranomaisille.

| (6) | Unionin oikeudessa velvoitetaan tiettyjen tietojen tai asiakirjojen, esim. henkilötietojen, suojaamiseen ja kielletään, tiettyjä poikkeuksia lukuun ottamatta, luottamuksellisten tietojen tai asiakirjojen luovuttaminen kolmansille osapuolille. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/36/EU (4) olevien salassapitosäännösten mukaan henkilöt, jotka ovat tai ovat olleet toimivaltaisten viranomaisten palveluksessa, tilintarkastajat tai asiantuntijat saavat ilmaista tehtävissään saamiaan luottamuksellisia tietoja ainoastaan tiivistetysti tai kootusti siten, ettei niistä voida tunnistaa yksittäisiä luottolaitoksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta rikoslainsäädännön alaan kuuluvien tapausten käsittelyä. |
| --- | --- |

(6)

Unionin oikeudessa velvoitetaan tiettyjen tietojen tai asiakirjojen, esim. henkilötietojen, suojaamiseen ja kielletään, tiettyjä poikkeuksia lukuun ottamatta, luottamuksellisten tietojen tai asiakirjojen luovuttaminen kolmansille osapuolille. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2013/36/EU (4) olevien salassapitosäännösten mukaan henkilöt, jotka ovat tai ovat olleet toimivaltaisten viranomaisten palveluksessa, tilintarkastajat tai asiantuntijat saavat ilmaista tehtävissään saamiaan luottamuksellisia tietoja ainoastaan tiivistetysti tai kootusti siten, ettei niistä voida tunnistaa yksittäisiä luottolaitoksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta rikoslainsäädännön alaan kuuluvien tapausten käsittelyä.

| (7) | Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 37.2 artiklan mukaan henkilöihin, joilla on käytettävissään unionin lainsäädännön mukaan salassa pidettäviä tietoja, sovelletaan kyseistä lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

(7)

Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 37.2 artiklan mukaan henkilöihin, joilla on käytettävissään unionin lainsäädännön mukaan salassa pidettäviä tietoja, sovelletaan kyseistä lainsäädäntöä.

| (8) | Unionin oikeudessa ei ole vielä vahvistettu menettelytapakehystä, joka ohjaisi sellaisten pyyntöjen käsittelyä, joita EKP, kansalliset toimivaltaiset viranomaiset tai kansalliset keskuspankit vastaanottavat kansallisilta rikostutkintaviranomaisilta ja jotka koskevat EKP:lle asetuksessa (EU) N:o 1024/2013 annettuihin tehtäviin taikka rahapolitiikkaan tai muihin EKPJ:n/eurojärjestelmän tehtäviin liittyviä luottamuksellisia tietoja – mukaan lukien tiedot, jotka ovat kansallisen toimivaltaisen viranomaisen tai kansallisen keskuspankin hallussa sen avustaessa EKP:tä asetuksen (EU) N:o 1024/2013 mukaisten tehtävien hoitamisessa. Tällaisiin pyyntöihin sovellettavia kansallisia menettelysääntöjä olisi kuitenkin sovellettava yhdenmukaisesti unionin oikeuden yleisten periaatteiden, erityisesti lojaalin yhteistyön, vilpittömässä mielessä tehtävän yhteistyön ja asetuksen (EU) N:o 1024/2013 6 artiklassa tarkoitetun tietojenvaihtovelvollisuuden kanssa. Näin ollen ja unionin oikeuden mukaisesti EKP toivoo, että EKP:tä kuullaan ja että EKP:lle ilmoitetaan tapauksista, joissa kansallinen toimivaltainen viranomainen tai kansallinen keskuspankki vastaanottaa kansallisilta rikostutkintaviranomaisilta pyynnön, joka koskee EKP:lle asetuksessa (EU) N:o 1024/2013 annettuihin tehtäviin, mukaan lukien tiedot, jotka ovat kansallisen toimivaltaisen viranomaisen tai kansallisen keskuspankin hallussa sen avustaessa EKP:tä asetuksen (EU) N:o 1024/2013 mukaisten tehtävien hoitamisessa, taikka rahapolitiikkaan tai muihin EKPJ:n/eurojärjestelmän tehtäviin liittyviä luottamuksellisia tietoja. |
| --- | --- |

(8)

Unionin oikeudessa ei ole vielä vahvistettu menettelytapakehystä, joka ohjaisi sellaisten pyyntöjen käsittelyä, joita EKP, kansalliset toimivaltaiset viranomaiset tai kansalliset keskuspankit vastaanottavat kansallisilta rikostutkintaviranomaisilta ja jotka koskevat EKP:lle asetuksessa (EU) N:o 1024/2013 annettuihin tehtäviin taikka rahapolitiikkaan tai muihin EKPJ:n/eurojärjestelmän tehtäviin liittyviä luottamuksellisia tietoja – mukaan lukien tiedot, jotka ovat kansallisen toimivaltaisen viranomaisen tai kansallisen keskuspankin hallussa sen avustaessa EKP:tä asetuksen (EU) N:o 1024/2013 mukaisten tehtävien hoitamisessa. Tällaisiin pyyntöihin sovellettavia kansallisia menettelysääntöjä olisi kuitenkin sovellettava yhdenmukaisesti unionin oikeuden yleisten periaatteiden, erityisesti lojaalin yhteistyön, vilpittömässä mielessä tehtävän yhteistyön ja asetuksen (EU) N:o 1024/2013 6 artiklassa tarkoitetun tietojenvaihtovelvollisuuden kanssa. Näin ollen ja unionin oikeuden mukaisesti EKP toivoo, että EKP:tä kuullaan ja että EKP:lle ilmoitetaan tapauksista, joissa kansallinen toimivaltainen viranomainen tai kansallinen keskuspankki vastaanottaa kansallisilta rikostutkintaviranomaisilta pyynnön, joka koskee EKP:lle asetuksessa (EU) N:o 1024/2013 annettuihin tehtäviin, mukaan lukien tiedot, jotka ovat kansallisen toimivaltaisen viranomaisen tai kansallisen keskuspankin hallussa sen avustaessa EKP:tä asetuksen (EU) N:o 1024/2013 mukaisten tehtävien hoitamisessa, taikka rahapolitiikkaan tai muihin EKPJ:n/eurojärjestelmän tehtäviin liittyviä luottamuksellisia tietoja.

| (9) | Tätä päätöstä ei sovelleta pyyntöihin saada luottamuksellisia tietoja EKP:n työntekijöistä tai henkilöistä, joilla on suora tai välillinen sopimussuhde EKP:n kanssa rakennusurakoiden toteuttamiseksi taikka tavaroiden tai palveluiden tarjoamiseksi. |
| --- | --- |

(9)

Tätä päätöstä ei sovelleta pyyntöihin saada luottamuksellisia tietoja EKP:n työntekijöistä tai henkilöistä, joilla on suora tai välillinen sopimussuhde EKP:n kanssa rakennusurakoiden toteuttamiseksi taikka tavaroiden tai palveluiden tarjoamiseksi.

| (10) | Tässä päätöksessä olisi näin ollen vahvistettava periaatteet, joita EKP soveltaa, kun kansalliset toimivaltaiset viranomaiset tai kansalliset keskuspankit luovuttavat kansallisille rikostutkintaviranomaisille EKP:lle asetuksessa (EU) N:o 1024/2013 annettuihin tehtäviin taikka rahapolitiikkaan tai muihin EKPJ:n/eurojärjestelmän tehtäviin liittyviä luottamuksellisia tietoja, sekä vahvistettava tähän liittyvä menettelytapakehys. |
| --- | --- |

(10)

Tässä päätöksessä olisi näin ollen vahvistettava periaatteet, joita EKP soveltaa, kun kansalliset toimivaltaiset viranomaiset tai kansalliset keskuspankit luovuttavat kansallisille rikostutkintaviranomaisille EKP:lle asetuksessa (EU) N:o 1024/2013 annettuihin tehtäviin taikka rahapolitiikkaan tai muihin EKPJ:n/eurojärjestelmän tehtäviin liittyviä luottamuksellisia tietoja, sekä vahvistettava tähän liittyvä menettelytapakehys.

| (11) | EKP:n sisällä compliance- ja hallintotapayksikkö koordinoi tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvia tietopyyntöjä, |
| --- | --- |

(11)

EKP:n sisällä compliance- ja hallintotapayksikkö koordinoi tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvia tietopyyntöjä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä tarkoitetaan:

| a) | ’luottamuksellisilla tiedoilla’ mitä tahansa luottamuksellisia tietoja, mukaan lukien tiedot, joihin sovelletaan tietosuojasääntöjä, liikesalaisuuksia koskevaa salassapitovelvollisuutta tai direktiivin 2013/36/EU mukaisia liikesalaisuuksia koskevia salassapitosääntöjä, tai tiedot, joiden luokitus on EKP:n salassapitosääntöjen mukaisesti ”ECB-CONFIDENTIAL” tai ”ECB-SECRET”, ei kuitenkaan tietoja EKP:n työntekijöistä eikä henkilöistä joilla on EKP:n kanssa suora tai välillinen sopimussuhde rakennusurakoiden toteuttamiseksi taikka tavaroiden tai palveluiden tarjoamiseksi, |
| --- | --- |

a)

’luottamuksellisilla tiedoilla’ mitä tahansa luottamuksellisia tietoja, mukaan lukien tiedot, joihin sovelletaan tietosuojasääntöjä, liikesalaisuuksia koskevaa salassapitovelvollisuutta tai direktiivin 2013/36/EU mukaisia liikesalaisuuksia koskevia salassapitosääntöjä, tai tiedot, joiden luokitus on EKP:n salassapitosääntöjen mukaisesti ”ECB-CONFIDENTIAL” tai ”ECB-SECRET”, ei kuitenkaan tietoja EKP:n työntekijöistä eikä henkilöistä joilla on EKP:n kanssa suora tai välillinen sopimussuhde rakennusurakoiden toteuttamiseksi taikka tavaroiden tai palveluiden tarjoamiseksi,

| b) | ’kansallisella rikostutkintaviranomaisella’ mitä tahansa viranomaista, jolla on toimivalta rikosoikeusasioissa, |
| --- | --- |

b)

’kansallisella rikostutkintaviranomaisella’ mitä tahansa viranomaista, jolla on toimivalta rikosoikeusasioissa,

| c) | ’kansallisella toimivaltaisella viranomaisella’ samaa kuin asetuksen (EU) N:o 1024/2013 2 artiklan 2 kohdassa. Tämä määritelmä ei vaikuta kansallisen lainsäädännön mukaisiin järjestelyihin, joilla annetaan tiettyjä valvontatehtäviä kansalliselle keskuspankille, jota ei ole nimetty kansalliseksi toimivaltaiseksi viranomaiseksi. Tällaisten järjestelyjen osalta tässä päätöksessä olevalla viittauksella kansalliseen toimivaltaiseen viranomaiseen tarkoitetaan myös kansallista keskuspankkia sille kansallisessa lainsäädännössä annettujen valvontatehtävien osalta. |
| --- | --- |

c)

’kansallisella toimivaltaisella viranomaisella’ samaa kuin asetuksen (EU) N:o 1024/2013 2 artiklan 2 kohdassa. Tämä määritelmä ei vaikuta kansallisen lainsäädännön mukaisiin järjestelyihin, joilla annetaan tiettyjä valvontatehtäviä kansalliselle keskuspankille, jota ei ole nimetty kansalliseksi toimivaltaiseksi viranomaiseksi. Tällaisten järjestelyjen osalta tässä päätöksessä olevalla viittauksella kansalliseen toimivaltaiseen viranomaiseen tarkoitetaan myös kansallista keskuspankkia sille kansallisessa lainsäädännössä annettujen valvontatehtävien osalta.

2 artikla

EKP:n vastaanottamat pyynnöt kansallisilta rikostutkintaviranomaisilta

1.   EKP voi luovuttaa kansallisen rikostutkintaviranomaisen pyynnöstä hallussaan olevia, EKP:lle asetuksessa (EU) N:o 1024/2013 annettuihin tehtäviin taikka rahapolitiikkaan tai muihin EKPJ:n/eurojärjestelmän tehtäviin liittyviä luottamuksellisia tietoja kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle tai kansalliselle keskuspankille, jotta ne voidaan luovuttaa kyseessä olevalle kansalliselle rikostutkintaviranomaiselle, seuraavin ehdoin:

| a) | Asianomainen kansallinen toimivaltainen viranomainen tai kansallinen keskuspankki sitoutuu toimimaan EKP:n puolesta vastatessaan tällaisiin pyyntöihin. |
| --- | --- |

a)

Asianomainen kansallinen toimivaltainen viranomainen tai kansallinen keskuspankki sitoutuu toimimaan EKP:n puolesta vastatessaan tällaisiin pyyntöihin.

| b) | Joko i) unionin oikeudessa tai kansallisessa laissa on vahvistettu nimenomainen velvollisuus luovuttaa tällaiset tiedot kansalliselle rikostutkintaviranomaiselle tai ii) sovellettavat säännökset sallivat tällaisten luottamuksellisten tietojen luovuttamisen eikä ole olemassa tietojen luovuttamista estäviä pakottavia syitä, jotka liittyvät unionin etujen turvaamisen tai tarpeeseen estää puuttuminen EKP:n toimintaan ja riippumattomuuteen, erityisesti sellainen puuttuminen, joka vaarantaisi EKP:n tehtävien hoidon. |
| --- | --- |

b)

Joko i) unionin oikeudessa tai kansallisessa laissa on vahvistettu nimenomainen velvollisuus luovuttaa tällaiset tiedot kansalliselle rikostutkintaviranomaiselle tai ii) sovellettavat säännökset sallivat tällaisten luottamuksellisten tietojen luovuttamisen eikä ole olemassa tietojen luovuttamista estäviä pakottavia syitä, jotka liittyvät unionin etujen turvaamisen tai tarpeeseen estää puuttuminen EKP:n toimintaan ja riippumattomuuteen, erityisesti sellainen puuttuminen, joka vaarantaisi EKP:n tehtävien hoidon.

| c) | Asianomainen kansallisen toimivaltainen viranomainen tai kansallinen keskuspankki sitoutuu pyytämään pyynnön esittänyttä kansallista rikostutkintaviranomaista varmistamaan, että luovutetut tiedot suojataan julkiselta levitykseltä. |
| --- | --- |

c)

Asianomainen kansallisen toimivaltainen viranomainen tai kansallinen keskuspankki sitoutuu pyytämään pyynnön esittänyttä kansallista rikostutkintaviranomaista varmistamaan, että luovutetut tiedot suojataan julkiselta levitykseltä.

2.   Mitä edellä 1 kohdassa säädetään, ei rajoita tällaisten luottamuksellisten tietojen luovuttamista koskevien unionin oikeuden tai kansallisen lainsäädännön säännösten soveltamista.

3 artikla

Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten tai kansallisten keskuspankkien vastaanottamat pyynnöt kansallisilta rikostutkintaviranomaisilta

1.   EKP:n on kehotettava kansallisia toimivaltaisia viranomaisia tai kansallisia keskuspankkeja kuulemaan vastaanotettuaan kansalliselta rikostutkintaviranomaiselta tietopyynnön, joka koskee EKP:lle asetuksessa (EU) N:o 1024/2013 annettuihin tehtäviin taikka rahapolitiikkaan tai muihin EKPJ:n/eurojärjestelmän tehtäviin liittyviä luottamuksellisia tietoja, EKP:tä mahdollisuuksien mukaan siitä, miten tietopyyntöön pitäisi vastata, riippumatta siitä, ovatko kyseiset tiedot EKP:n vai asianomaisten kansallisen toimivaltaisen viranomaisen tai kansallisen keskuspankin hallussa. EKP antaa neuvoja siitä, voidaanko kyseiset tiedot luovuttaa, ja tarvittaessa siitä, onko olemassa kyseisten luottamuksellisten tietojen luovuttamista estäviä pakottavia syitä, jotka liittyvät unionin etujen turvaamiseen tai tarpeeseen estää puuttuminen EKP:n toimintaan ja riippumattomuuteen. EKP antaa neuvoja kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle tai kansalliselle keskuspankille edellyttäen, että EKP:tä on kuultu oikea-aikaisesti ja ennen kuin kansallinen toimivaltainen viranomainen tai kansallinen keskuspankki tekee lopullisen päätöksen ja antaa kansalliselle rikostutkintaviranomaiselle lopullisen vastauksen.

2.   Sellaisten tapausten osalta, joissa kansallinen toimivaltainen viranomainen katsoo, että tietopyyntö on merkittävä tai että tietojen luovuttaminen voi mahdollisesti vaarantaa YVM:n mainetta, EKP:n on kehotettava kansallista toimivaltaista viranomaista ilmoittamaan EKP:lle oikea-aikaisesti ja joka tapauksessa ennen lopullisen vastauksen antamista kansallisilta rikostutkintaviranomaisilta vastaanottamistaan tietopyynnöistä, jotka koskevat luottamuksellisia tietoja vähemmän merkittävistä luottolaitoksista, joita kansallinen toimivaltainen viranomainen valvoo suoraan hoitaessaan asetuksen (EU) N:o 1024/2013 mukaisia tehtäviään. EKP antaa mahdollisuuksien mukaan neuvoja kyseisen kansallisen keskuspankin asettamassa määräajassa, jonka on oltava kohtuullinen ja pyyntöön liittyvien erityispiirteiden mukaisesti perusteltu, ennen kuin kansallinen toimivaltainen viranomainen tekee lopullisen päätöksen ja antaa kansalliselle rikostutkintaviranomaiselle lopullisen vastauksen.

3.   EKP:n on sellaisten tietopyyntöjen osalta, joista EKP:tä ei ole – syistä joihin kansalliset toimivaltaiset viranomaiset tai kansalliset keskuspankit eivät ole voineet vaikuttaa – kuultu 1 kohdan mukaisesti tai tiedotettu 2 kohdan mukaisesti, kehotettava kansallisia toimivaltaisia viranomaisia ja kansallisia keskuspankkeja ilmoittamaan EKP:lle säännöllisesti tällaisista tietopyynnöistä ja – mahdollisuuksien mukaan – myös näiden pyyntöjen johdosta luovutetuista tiedoista.

4 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Annettu Frankfurt am Mainissa 30 päivänä kesäkuuta 2016.

EKP:n puheenjohtaja

Mario DRAGHI

---

(1)  
  EUVL L 80, 18.3.2004, s. 33.

1

(2)  Euroopan keskuspankin asetus (EU) N:o 468/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, kehyksen perustamisesta yhteisen valvontamekanismin puitteissa tehtävälle yhteistyölle EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välillä sekä kansallisten nimettyjen viranomaisten kanssa (YVM-kehysasetus) (EKP/2014/17) (EUVL L 141, 14.5.2014, s. 1).

2

(3)  Neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2013, annettu 15 päivänä lokakuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille (EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

4

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 16.7.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 192/77 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 192/77

---

AKT–EU-SUURLÄHETTILÄSKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 3/2016,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2016,

AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteen III tarkistamisesta [2016/1163]

AKT–EU-SUURLÄHETTILÄSKOMITEA, joka

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen (1), jäljempänä ’AKT–EU-kumppanuussopimus’, ja erityisesti sen 100 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | AKT–EU-kumppanuussopimuksen 100 artiklan mukaisesti AKT–EU-ministerineuvosto voi kehitysrahoitusyhteistyön AKT–EU-komitean suosituksen perusteella tarkistaa, tarkastella uudelleen ja/tai muuttaa sopimuksen liitteitä I a, I b, II, III, IV ja VI. |
| --- | --- |

(1)

AKT–EU-kumppanuussopimuksen 100 artiklan mukaisesti AKT–EU-ministerineuvosto voi kehitysrahoitusyhteistyön AKT–EU-komitean suosituksen perusteella tarkistaa, tarkastella uudelleen ja/tai muuttaa sopimuksen liitteitä I a, I b, II, III, IV ja VI.

| (2) | AKT–EU-kumppanuussopimuksen 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti AKT–EU-ministerineuvosto voi siirtää toimivaltaansa AKT–EU-suurlähettiläskomitealle. |
| --- | --- |

(2)

AKT–EU-kumppanuussopimuksen 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti AKT–EU-ministerineuvosto voi siirtää toimivaltaansa AKT–EU-suurlähettiläskomitealle.

| (3) | AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä III oleva 2 artikla koskee yritystoiminnan kehittämiskeskusta, jäljempänä ’YKK’. Liitteessä III olevan 2 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti AKT–EU-suurlähettiläskomitea nimetään YKK:n valvontaviranomaiseksi, ja se muun muassa vahvistaa YKK:n perussäännöt, jotka hyväksyttiin AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätöksellä N:o 8/2005 (2), jäljempänä ’YKK:n perussäännöt’. Liitteessä III olevan 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa määrätään, että YKK:n hallintoneuvoston tehtäviin kuuluu muun muassa vahvistaa YKK:n varainhoito- ja henkilöstösäännöt. |
| --- | --- |

(3)

AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteessä III oleva 2 artikla koskee yritystoiminnan kehittämiskeskusta, jäljempänä ’YKK’. Liitteessä III olevan 2 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti AKT–EU-suurlähettiläskomitea nimetään YKK:n valvontaviranomaiseksi, ja se muun muassa vahvistaa YKK:n perussäännöt, jotka hyväksyttiin AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätöksellä N:o 8/2005 (2), jäljempänä ’YKK:n perussäännöt’. Liitteessä III olevan 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa määrätään, että YKK:n hallintoneuvoston tehtäviin kuuluu muun muassa vahvistaa YKK:n varainhoito- ja henkilöstösäännöt.

| (4) | YKK:n perussääntöjen 1 artiklassa määritellään YKK:n oikeushenkilöllisyys. |
| --- | --- |

(4)

YKK:n perussääntöjen 1 artiklassa määritellään YKK:n oikeushenkilöllisyys.

| (5) | Perussääntöjen 9 ja 10 artiklassa määritellään YKK:n hallintoneuvoston tehtävät ja kokoonpano. |
| --- | --- |

(5)

Perussääntöjen 9 ja 10 artiklassa määritellään YKK:n hallintoneuvoston tehtävät ja kokoonpano.

| (6) | AKT–EU-ministerineuvosto sopi Kenian Nairobissa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2014 pidetyn 39. istuntonsa yhteisessä julkilausumassa, että toteutetaan YKK:n, hallittu sulkeminen ja muutetaan AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitettä III sekä siirretään tätä varten AKT–EU-suurlähettiläskomitealle toimivalta viedä asiaa eteenpäin, jotta voidaan tehdä tarvittavat päätökset, mukaan lukien asiaankuuluvat muutokset kyseiseen liitteeseen III. |
| --- | --- |

(6)

AKT–EU-ministerineuvosto sopi Kenian Nairobissa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2014 pidetyn 39. istuntonsa yhteisessä julkilausumassa, että toteutetaan YKK:n, hallittu sulkeminen ja muutetaan AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitettä III sekä siirretään tätä varten AKT–EU-suurlähettiläskomitealle toimivalta viedä asiaa eteenpäin, jotta voidaan tehdä tarvittavat päätökset, mukaan lukien asiaankuuluvat muutokset kyseiseen liitteeseen III.

| (7) | Kyseisellä AKT–EU-ministerineuvoston yhteisellä julkilausumalla perustettiin yhteinen AKT–EU-työryhmä varmistamaan, että YKK suljetaan mahdollisimman hyvin edellytyksin. |
| --- | --- |

(7)

Kyseisellä AKT–EU-ministerineuvoston yhteisellä julkilausumalla perustettiin yhteinen AKT–EU-työryhmä varmistamaan, että YKK suljetaan mahdollisimman hyvin edellytyksin.

| (8) | AKT–EU-suurlähettiläskomitea valtuutti päätöksessään N:o 4/2014 (3) YKK:n hallintoneuvoston ryhtymään kaikkiin asianmukaisiin toimiin YKK:n sulkemisen valmistelemiseksi. Sittemmin YKK:n hallintoneuvosto allekirjoitti selvittäjän kanssa sopimuksen, joka on voimassa 31 päivään joulukuuta 2016. |
| --- | --- |

(8)

AKT–EU-suurlähettiläskomitea valtuutti päätöksessään N:o 4/2014 (3) YKK:n hallintoneuvoston ryhtymään kaikkiin asianmukaisiin toimiin YKK:n sulkemisen valmistelemiseksi. Sittemmin YKK:n hallintoneuvosto allekirjoitti selvittäjän kanssa sopimuksen, joka on voimassa 31 päivään joulukuuta 2016.

| (9) | Päätöksen N:o 4/2014 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti sulkemissuunnitelmassa esitetään, että likvidaatio saatetaan päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2016, jäljempänä ’sulkemisvaihe’. YKK:n hallintoneuvosto hyväksyi lopullisen sulkemissuunnitelman 29 ja 30 päivänä kesäkuuta 2015, minkä jälkeen YKK siirtyi sulkemisvaiheeseen. |
| --- | --- |

(9)

Päätöksen N:o 4/2014 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti sulkemissuunnitelmassa esitetään, että likvidaatio saatetaan päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2016, jäljempänä ’sulkemisvaihe’. YKK:n hallintoneuvosto hyväksyi lopullisen sulkemissuunnitelman 29 ja 30 päivänä kesäkuuta 2015, minkä jälkeen YKK siirtyi sulkemisvaiheeseen.

| (10) | Sulkemisvaihetta tulisi seurata ”passiivinen” vaihe, jossa YKK on olemassa yksinomaan sen likvidaatiota varten. Selvittäjän hallinnoima passiivinen vaihe voi sisältää hallinnollisia tehtäviä, muiden muassa YKK:n arkiston ylläpitäminen, mahdollisiin hallinnollisiin muodollisuuksiin vastaaminen tai sellaisten jäljellä olevien oikeusriitojen hoitaminen, joita ei ole saatu päätökseen sulkemisvaiheessa. Passiivisen vaiheen tulisi alkaa sulkemisvaiheen päättymistä seuraavana päivänä eli 1 päivänä tammikuuta 2017. Passiivisen vaiheen tulisi päättyä viimeistään neljän vuoden kuluttua tai kun YKK on maksanut kaikki velkansa ja myynyt kaikki omaisuuseränsä, sen mukaan, kumpi tapahtuu aiemmin. |
| --- | --- |

(10)

Sulkemisvaihetta tulisi seurata ”passiivinen” vaihe, jossa YKK on olemassa yksinomaan sen likvidaatiota varten. Selvittäjän hallinnoima passiivinen vaihe voi sisältää hallinnollisia tehtäviä, muiden muassa YKK:n arkiston ylläpitäminen, mahdollisiin hallinnollisiin muodollisuuksiin vastaaminen tai sellaisten jäljellä olevien oikeusriitojen hoitaminen, joita ei ole saatu päätökseen sulkemisvaiheessa. Passiivisen vaiheen tulisi alkaa sulkemisvaiheen päättymistä seuraavana päivänä eli 1 päivänä tammikuuta 2017. Passiivisen vaiheen tulisi päättyä viimeistään neljän vuoden kuluttua tai kun YKK on maksanut kaikki velkansa ja myynyt kaikki omaisuuseränsä, sen mukaan, kumpi tapahtuu aiemmin.

| (11) | AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätöksellä N:o 5/2004 (4) hyväksyttyjen varainhoitoa koskevien sääntöjen 26 artiklan 1 kohdan mukaisesti YKK:n tilit olisi päätettävä varainhoitovuoden päättyessä YKK:n tilinpäätöksen laatimiseksi. Tästä syystä varainhoitovuotta 2016 koskeva sulkemisvaiheeseen liittyvä lakisääteinen tilintarkastus olisi saatava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2017. |
| --- | --- |

(11)

AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätöksellä N:o 5/2004 (4) hyväksyttyjen varainhoitoa koskevien sääntöjen 26 artiklan 1 kohdan mukaisesti YKK:n tilit olisi päätettävä varainhoitovuoden päättyessä YKK:n tilinpäätöksen laatimiseksi. Tästä syystä varainhoitovuotta 2016 koskeva sulkemisvaiheeseen liittyvä lakisääteinen tilintarkastus olisi saatava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2017.

| (12) | AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteen III muuttamisessa on kyse YKK:ta koskevien viittausten poistamisesta. Tämän päätöksen olisi muodostettava uusi oikeudellinen kehys YKK:lle passiivisen vaiheen alusta eli 1 päivästä tammikuuta 2017 lähtien. |
| --- | --- |

(12)

AKT–EU-kumppanuussopimuksen liitteen III muuttamisessa on kyse YKK:ta koskevien viittausten poistamisesta. Tämän päätöksen olisi muodostettava uusi oikeudellinen kehys YKK:lle passiivisen vaiheen alusta eli 1 päivästä tammikuuta 2017 lähtien.

| (13) | AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 1 kohdan mukaisesti sopimus päättyy vuonna 2020. YKK:n toimintaan passiivisessa vaiheessa sovellettavat hallinnolliset rakenteet olisi sen vuoksi määritettävä myös 29 päivän helmikuuta 2020 jälkeistä ajanjaksoa varten, |
| --- | --- |

(13)

AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 1 kohdan mukaisesti sopimus päättyy vuonna 2020. YKK:n toimintaan passiivisessa vaiheessa sovellettavat hallinnolliset rakenteet olisi sen vuoksi määritettävä myös 29 päivän helmikuuta 2020 jälkeistä ajanjaksoa varten,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

YKK:n toiminta lopetetaan 31 päivänä joulukuuta 2016, minkä huomioon ottamiseksi muutetaan AKT–EU-kumppanuussopimuksen liite III seuraavasti:

| 1) | Korvataan liitteen III otsikko seuraavasti:


  ”INSTITUTIONAALINEN TUKI”. |
| --- | --- |

1)

Korvataan liitteen III otsikko seuraavasti:

”INSTITUTIONAALINEN TUKI”.

| 2) | Korvataan 1 artikla seuraavasti:
  ”Yhteistyön avulla tuetaan institutionaalisia järjestelyjä maatalouden ja maaseudun kehittämisen edistämiseksi. Tässä yhteydessä yhteistyön avulla vahvistetaan maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen asemaa AKT-valtioiden institutionaalisten toimintaedellytysten, erityisesti tiedonhallinnan, kehittämisessä maatalouden tuottavuutta parantavan tekniikan käytön lisäämiseksi sekä markkinoinnin, elintarviketurvan ja maaseudun kehittämiseksi.”. |
| --- | --- |

2)

Korvataan 1 artikla seuraavasti:

”Yhteistyön avulla tuetaan institutionaalisia järjestelyjä maatalouden ja maaseudun kehittämisen edistämiseksi. Tässä yhteydessä yhteistyön avulla vahvistetaan maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen asemaa AKT-valtioiden institutionaalisten toimintaedellytysten, erityisesti tiedonhallinnan, kehittämisessä maatalouden tuottavuutta parantavan tekniikan käytön lisäämiseksi sekä markkinoinnin, elintarviketurvan ja maaseudun kehittämiseksi.”.

| 3) | Poistetaan 2 artikla. |
| --- | --- |

3)

Poistetaan 2 artikla.

| 4) | Numeroidaan 3 artikla uudelleen 2 artiklaksi. |
| --- | --- |

4)

Numeroidaan 3 artikla uudelleen 2 artiklaksi.

2 artikla

1.   Ennen sulkemisvaiheen päättymistä eli 31 päivää joulukuuta 2016 Euroopan komissio nimeää selvittäjän varmistamaan passiivisen vaiheen täytäntöönpanon 1 päivästä tammikuuta 2017 alkaen enintään neljän vuoden ajaksi tai kunnes YKK on maksanut kaikki velkansa ja myynyt kaikki omaisuuseränsä, sen mukaan, kumpi tapahtuu aiemmin.

2.   Selvittäjä on vastuussa passiivisen vaiheen täytäntöönpanosta. Selvittäjän on annettava AKT–EU-suurlähettiläskomitealle vuosittain kertomus passiivisen vaiheen täytäntöönpanon edistymisestä.

3 artikla

1.   YKK:n perussäännöt sekä varainhoito- ja henkilöstösäännöt ovat voimassa sulkemisvaiheen loppuun asti.

Tämä päätös muodostaa YKK:n uuden oikeudellisen kehyksen 1 päivästä tammikuuta 2017.

2.   YKK:n oikeushenkilöllisyys, sellaisena kuin se on määritelty YKK:n perussääntöjen 1 artiklassa, säilyy 1 päivästä tammikuuta 2017 lähtien yksinomaan YKK:n likvidaatiota varten.

3.   Passiivisen vaiheen aikana YKK:n hallintoneuvosto, sellaisena kuin se on perustettu YKK:n perussääntöjen 9 ja 10 artiklalla, on edelleen olemassa siihen päivään saakka, jona AKT–EU-suurlähettiläskomitea tekee päätöksen N:o 4/2014 4 artiklan mukaisesti päätöksen vastuuvapausehdotuksesta.

YKK:n hallintoneuvoston tehtävät on rajattava passiivisesta vaiheesta alkaen sulkemisen etenemistä koskevan kertomuksen hyväksymiseen, sulkemisvaiheeseen liittyvän tilinpäätöksen hyväksymiseen sekä vastuuvapausehdotuksen toimittamiseen AKT–EU-suurlähettiläskomitealle päätöksentekoa varten. YKK:n hallintoneuvosto kokoontuu 1 päivästä tammikuuta 2017 alkaen enintään kerran vuodessa. Tämä ei sulje pois sitä mahdollisuutta, että YKK:n hallintoneuvosto tekee päätöksiä kirjallisella menettelyllä.

Jollei AKT–EU-suurlähettiläskomitea toisin päätä, vastuuvapaus katsotaan hyväksytyksi kolmen kuukauden kuluttua ehdotuksen toimittamisesta tai viimeistään 31. joulukuuta 2017, sen mukaan, kumpi on aiemmin.

4.   Passiiviseen vaiheeseen liittyvät kustannukset rahoitetaan yhdennestätoista Euroopan kehitysrahastosta.

5.   YKK:n saamisiin kolmansilta ja kolmansien saamisiin YKK:lta sovelletaan kolmen vuoden vanhentumisaikaa 1 päivästä tammikuuta 2017.

4 artikla

AKT–EU-ministerineuvoston 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2014 antamalla yhteisellä julkilausumalla perustetun YKK:n sulkemista koskevan yhteisen AKT–EU-työryhmän toimeksianto päättyy, kun AKT–EU-suurlähettiläskomitea tekee päätöksen N:o 4/2014 4 artiklan mukaisesti päätöksen vastuuvapausehdotuksesta.

5 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään, lukuun ottamatta 1 artiklaa, joka tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2017.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2016.

AKT–EU-suurlähettiläskomitean puolesta

Puheenjohtaja

R. J. MENGA

---

(1)  Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitettu sopimus (EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3), sellaisena kuin se on muutettuna Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 209, 11.8.2005, s. 27) ja Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta 2010 allekirjoitetulla sopimuksella (EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3).

1

(2)  AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätös N:o 8/2005, tehty 20 päivänä heinäkuuta 2005, yritysten kehittämiskeskuksen perussäännöistä ja työjärjestyksestä (EUVL L 66, 8.3.2006, s. 16).

2

(3)  AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätös N:o 4/2014, annettu 23 päivänä lokakuuta 2014, yritystoiminnan kehittämiskeskuksen (YKK) hallintoneuvostolle annettavasta valtuutuksesta (EUVL L 330, 15.11.2014, s. 61).

3

(4)  AKT–EY-suurlähettiläskomitean päätös N:o 5/2004, tehty 17 päivänä joulukuuta 2004, yritysten kehittämiskeskuksen varainhoitosäännöistä (EUVL L 70, 9.3.2006, s. 52).

4

---