# Europeiska unionens L 59/2016

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 59 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 59 årgången4 mars 2016 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 59

Svensk utgåva

Lagstiftning

59 årgången4 mars 2016

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2016/286 av den 1 oktober 2014 om det statliga stöd nr SA.20867 (12/C) (f.d. 12/NN) som Italien har genomfört till förmån för Carbosulcis SpA
  [delgivet med nr C(2014) 6836]

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2016/287 av den 15 oktober 2014 om statligt stöd SA.26500 (2012/C) (tidigare 2011/NN, tidigare CP 227/2008) som Tyskland beviljat Flughafen Altenburg-Nobitz GmbH och Ryanair Ltd
  [delgivet med nr C(2014) 7369]

   (
  1
  ) | 22 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2016/288 av den 27 mars 2015 om den stödordning SA.34775 (13/C) (f.d. 12/NN) som Förenade kungariket har genomfört – Skatt på ballast
  [delgivet med nr C(2015) 2141]

   (
  1
  ) | 87 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2016/289 av den 8 juni 2015 om det statliga stöd SA.37792 (2014/C) (f.d. 2013/N) som Slovenien planerar att genomföra till förmån för Cimos-koncernen
  [delgivet med nr C(2015) 3770]

   (
  1
  ) | 168 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2016/290 av den 16 december 2015 om de stödåtgärder som Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V. har genomfört i samband med lagen om mjölk och fetter SA.35484 (2013/C) (f.d. SA.35484 [2012/NN])
  [delgivet med nr C(2015) 9052] | 194 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

*

Kommissionens beslut (EU) 2016/286 av den 1 oktober 2014 om det statliga stöd nr SA.20867 (12/C) (f.d. 12/NN) som Italien har genomfört till förmån för Carbosulcis SpA
  [delgivet med nr C(2014) 6836]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2014) 6836]

1

1

*

Kommissionens beslut (EU) 2016/287 av den 15 oktober 2014 om statligt stöd SA.26500 (2012/C) (tidigare 2011/NN, tidigare CP 227/2008) som Tyskland beviljat Flughafen Altenburg-Nobitz GmbH och Ryanair Ltd
  [delgivet med nr C(2014) 7369]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2014) 7369]

1

22

*

Kommissionens beslut (EU) 2016/288 av den 27 mars 2015 om den stödordning SA.34775 (13/C) (f.d. 12/NN) som Förenade kungariket har genomfört – Skatt på ballast
  [delgivet med nr C(2015) 2141]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2015) 2141]

1

87

*

Kommissionens beslut (EU) 2016/289 av den 8 juni 2015 om det statliga stöd SA.37792 (2014/C) (f.d. 2013/N) som Slovenien planerar att genomföra till förmån för Cimos-koncernen
  [delgivet med nr C(2015) 3770]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2015) 3770]

1

168

*

Kommissionens beslut (EU) 2016/290 av den 16 december 2015 om de stödåtgärder som Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V. har genomfört i samband med lagen om mjölk och fetter SA.35484 (2013/C) (f.d. SA.35484 [2012/NN])
  [delgivet med nr C(2015) 9052]

[delgivet med nr C(2015) 9052]

194

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

BESLUT

| 4.3.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2016/286

av den 1 oktober 2014

om det statliga stöd nr SA.20867 (12/C) (f.d. 12/NN) som Italien har genomfört till förmån för Carbosulcis SpA

[delgivet med nr C(2014) 6836]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

med beaktande av artikel 107.3 e i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets beslut 2010/787/EU av den 10 december 2010 om statligt stöd för att underlätta nedläggning av icke-konkurrenskraftiga kolgruvor (1),

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (2) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Till följd av ett klagomål fick kommissionen kännedom om att Italien beviljat statligt stöd till ett gruvbolag, Carbosulcis SpA (nedan kallat Carbosulcis), på grundval av artikel 11.14 i lag nr 80/2005 om brådskande åtgärder inom ramen för handlingsplanen för ekonomisk, social och territoriell utveckling (3). Genom en skrivelse av den 6 september 2006 (med påminnelse den 22 december 2006) begärde kommissionen ytterligare upplysningar, vilka lämnades i en skrivelse av den 25 januari 2007. Genom skrivelser av den 22 juni och den 27 juli 2007 begärde kommissionen ytterligare upplysningar, vilka lämnades i två skrivelser av den 15 oktober 2007. Italien inkom även med upplysningar den 28 november 2007. |
| --- | --- |

(1)

Till följd av ett klagomål fick kommissionen kännedom om att Italien beviljat statligt stöd till ett gruvbolag, Carbosulcis SpA (nedan kallat Carbosulcis), på grundval av artikel 11.14 i lag nr 80/2005 om brådskande åtgärder inom ramen för handlingsplanen för ekonomisk, social och territoriell utveckling (3). Genom en skrivelse av den 6 september 2006 (med påminnelse den 22 december 2006) begärde kommissionen ytterligare upplysningar, vilka lämnades i en skrivelse av den 25 januari 2007. Genom skrivelser av den 22 juni och den 27 juli 2007 begärde kommissionen ytterligare upplysningar, vilka lämnades i två skrivelser av den 15 oktober 2007. Italien inkom även med upplysningar den 28 november 2007.

Carbosulcis

3

| (2) | Genom skrivelser av den 8 september 2008 och den 17 juni 2009 (med påminnelser den 6 oktober 2009 och den 21 januari 2010) begärde kommissionen ytterligare klargöranden, vilka lämnades i skrivelser av den 3 november 2008 och den 6 maj 2010. |
| --- | --- |

(2)

Genom skrivelser av den 8 september 2008 och den 17 juni 2009 (med påminnelser den 6 oktober 2009 och den 21 januari 2010) begärde kommissionen ytterligare klargöranden, vilka lämnades i skrivelser av den 3 november 2008 och den 6 maj 2010.

| (3) | Möten ägde rum med de italienska myndigheterna den 19 september 2010 och den 30 mars 2011. |
| --- | --- |

(3)

Möten ägde rum med de italienska myndigheterna den 19 september 2010 och den 30 mars 2011.

| (4) | Genom ett e-postmeddelande av den 21 oktober 2010 begärde kommissionen ytterligare upplysningar, som lämnades i skrivelser av den 18 och den 23 november 2010 och av den 10 maj 2011. |
| --- | --- |

(4)

Genom ett e-postmeddelande av den 21 oktober 2010 begärde kommissionen ytterligare upplysningar, som lämnades i skrivelser av den 18 och den 23 november 2010 och av den 10 maj 2011.

| (5) | Genom en skrivelse av den 20 november 2012 underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avseende stödet till Carbosulcis. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 20 november 2012 underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avseende stödet till Carbosulcis.

| (6) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (4). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödåtgärden i fråga. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (4). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödåtgärden i fråga.

Europeiska unionens officiella tidning

4

| (7) | Italien lämnade sina synpunkter genom en skrivelse av den 21 december 2012. De enda synpunkter från tredje part som kommissionen mottagit var de som lämnades av de anställda vid Carbosulcis. Genom en skrivelse av den 18 mars 2013 översände kommissionen synpunkterna från tredje part till Italien som gavs tillfälle att bemöta dem, men inga kommentarer mottogs. |
| --- | --- |

(7)

Italien lämnade sina synpunkter genom en skrivelse av den 21 december 2012. De enda synpunkter från tredje part som kommissionen mottagit var de som lämnades av de anställda vid Carbosulcis. Genom en skrivelse av den 18 mars 2013 översände kommissionen synpunkterna från tredje part till Italien som gavs tillfälle att bemöta dem, men inga kommentarer mottogs.

| (8) | Flera möten och informationsutbyten ägde rum mellan kommissionen och de italienska myndigheterna under 2013, och Italien lämnade till sist, i en skrivelse av den 9 april 2014, en slutlig plan för nedläggningen av gruvan (nedan kallad nedläggningsplanen eller planen) i enlighet med rådets beslut. Planen ändrades den 17 juli 2014. |
| --- | --- |

(8)

Flera möten och informationsutbyten ägde rum mellan kommissionen och de italienska myndigheterna under 2013, och Italien lämnade till sist, i en skrivelse av den 9 april 2014, en slutlig plan för nedläggningen av gruvan (nedan kallad nedläggningsplanen eller planen) i enlighet med rådets beslut. Planen ändrades den 17 juli 2014.

nedläggningsplanen

planen

| (9) | De italienska myndigheterna har betonat vikten av ett snabbt beslut om stödet för att finansiera den oåterkalleliga avvecklingen i god ordning av verksamheten i gruvan Nuraxi Figus, som drivs av Carbosulcis (nedan kallat stödåtgärden eller åtgärden). Avvecklingsplanen måste genomföras snarast för att säkra en kontrollerad och säker nedläggning, samtidigt som den sociala oro som har uppstått i regionen begränsas. I detta beslut bedöms därför endast den stödåtgärd som beskrivs i skäl 8. |
| --- | --- |

(9)

De italienska myndigheterna har betonat vikten av ett snabbt beslut om stödet för att finansiera den oåterkalleliga avvecklingen i god ordning av verksamheten i gruvan Nuraxi Figus, som drivs av Carbosulcis (nedan kallat stödåtgärden eller åtgärden). Avvecklingsplanen måste genomföras snarast för att säkra en kontrollerad och säker nedläggning, samtidigt som den sociala oro som har uppstått i regionen begränsas. I detta beslut bedöms därför endast den stödåtgärd som beskrivs i skäl 8.

stödåtgärden

åtgärden

| (10) | Den 2 september 2014 avstod Italien från sin rättighet enligt artikel 342 i EUF-fördraget jämförd med artikel 3 i rådets förordning nr 1 (5) att få beslutet antaget på italienska och gick med på att beslutet skulle antas på engelska. |
| --- | --- |

(10)

Den 2 september 2014 avstod Italien från sin rättighet enligt artikel 342 i EUF-fördraget jämförd med artikel 3 i rådets förordning nr 1 (5) att få beslutet antaget på italienska och gick med på att beslutet skulle antas på engelska.

5

2.   DETALJERAD BESKRIVNING AV NEDLÄGGNINGSPLANEN

DETALJERAD BESKRIVNING AV NEDLÄGGNINGSPLANEN

| (11) | Carbosulcis är det enda italienska företag som använder det stenkol som bryts i gruvan Nuraxi Figus i Sulcis-Iglesiente-området på Sardinien. Nuraxi Figus är den enda kolgruvan i drift och den enda kolfyndigheten i Italien. Den består av en enda produktionsenhet. De produkter som företaget producerar får endast säljas på den inhemska marknaden för att användas vid elproduktion (6). Hela Carbosulcis produktion köps av värmekraftverket Portovesme i närheten. Kol från Sulcis har ett genomsnittligt effektivt värmevärde på 5 100 kcal/kg, en genomsnittlig svavelhalt på 6,5 % och en genomsnittlig askhalt på 15 %. Det är således av låg kvalitet och har lågt värmevärde. |
| --- | --- |

(11)

Carbosulcis är det enda italienska företag som använder det stenkol som bryts i gruvan Nuraxi Figus i Sulcis-Iglesiente-området på Sardinien. Nuraxi Figus är den enda kolgruvan i drift och den enda kolfyndigheten i Italien. Den består av en enda produktionsenhet. De produkter som företaget producerar får endast säljas på den inhemska marknaden för att användas vid elproduktion (6). Hela Carbosulcis produktion köps av värmekraftverket Portovesme i närheten. Kol från Sulcis har ett genomsnittligt effektivt värmevärde på 5 100 kcal/kg, en genomsnittlig svavelhalt på 6,5 % och en genomsnittlig askhalt på 15 %. Det är således av låg kvalitet och har lågt värmevärde.

6

| (12) | Gruvan var från början tänkt att ingå i ett integrerat projekt för kolutvinning och elproduktion i ett nytt koleldat kraftverk som skulle byggas, men projektet försenades. Sedan 1996 drevs gruvan på tillfällig basis i avvaktan på att regionen Sardinien skulle utfärda en integrerad koncession, som i slutändan aldrig beviljades. |
| --- | --- |

(12)

Gruvan var från början tänkt att ingå i ett integrerat projekt för kolutvinning och elproduktion i ett nytt koleldat kraftverk som skulle byggas, men projektet försenades. Sedan 1996 drevs gruvan på tillfällig basis i avvaktan på att regionen Sardinien skulle utfärda en integrerad koncession, som i slutändan aldrig beviljades.

| (13) | Enligt de italienska myndigheterna beslutade Italien att slutgiltigt överge det ursprungliga integrerade projektet och stänga gruvan i enlighet med nedläggningsplanen. Sedan den 1 januari 2011 har verksamheten i princip varit begränsad till upprätthållande av en minimiproduktion och utförande av det underhållsarbete som krävs för att garantera anläggningens säkerhet. Denna verksamhet utgör förberedelser inför genomförandet av nedläggningsplanen. Enligt nedläggningsplanen ska den subventionerade kolbrytningen upphöra före utgången av 2018, och säkerhetsåtgärderna i samband med nedläggningen av gruvan ska slutföras före utgången av 2027. |
| --- | --- |

(13)

Enligt de italienska myndigheterna beslutade Italien att slutgiltigt överge det ursprungliga integrerade projektet och stänga gruvan i enlighet med nedläggningsplanen. Sedan den 1 januari 2011 har verksamheten i princip varit begränsad till upprätthållande av en minimiproduktion och utförande av det underhållsarbete som krävs för att garantera anläggningens säkerhet. Denna verksamhet utgör förberedelser inför genomförandet av nedläggningsplanen. Enligt nedläggningsplanen ska den subventionerade kolbrytningen upphöra före utgången av 2018, och säkerhetsåtgärderna i samband med nedläggningen av gruvan ska slutföras före utgången av 2027.

| (14) | Italien betonade den synnerligen ogynnsamma ekonomiska och sociala situationen i Sulcis-Iglesiente-området, där arbetslösheten är högre än i övriga landet. Påstådda planer på en plötslig nedläggning av gruvan har redan gett upphov till allvarlig social oro som kulminerat i [protester och] demonstrationer. |
| --- | --- |

(14)

Italien betonade den synnerligen ogynnsamma ekonomiska och sociala situationen i Sulcis-Iglesiente-området, där arbetslösheten är högre än i övriga landet. Påstådda planer på en plötslig nedläggning av gruvan har redan gett upphov till allvarlig social oro som kulminerat i [protester och] demonstrationer.

2.1   Rättslig grund och beviljande myndighet

Rättslig grund och beviljande myndighet

| (15) | Den rättsliga grunden för stödåtgärden var lag nr 99/2009 och resolution nr 53/75 av den 20 december 2013 från rådet för den autonoma regionen Sardinien. Regionen Sardinien och ministern för ekonomisk utveckling är beviljande myndigheter för stödåtgärden. |
| --- | --- |

(15)

Den rättsliga grunden för stödåtgärden var lag nr 99/2009 och resolution nr 53/75 av den 20 december 2013 från rådet för den autonoma regionen Sardinien. Regionen Sardinien och ministern för ekonomisk utveckling är beviljande myndigheter för stödåtgärden.

2.2   Nedläggningsplanen

Nedläggningsplanen

| (16) | Enligt nedläggningsplanen ska gruvan stängas i tre etapper: 1) Slututvinning av kol från block W3 med långväggsmetoden; säkring av gruvorter och genomförande av ytterligare åtgärder för att garantera fortsatt säkerhet på arbetsplatser under jord. 2) Införande av incitament för pensionering och bearbetning av block med kortväggsmetoden. 3) Slutbearbetning av blocken och produktionsminskning, införande av ytterligare incitament för pensionering och ytterligare åtgärder för att hjälpa personalen att hitta nya arbeten. |
| --- | --- |

(16)

Enligt nedläggningsplanen ska gruvan stängas i tre etapper: 1) Slututvinning av kol från block W3 med långväggsmetoden; säkring av gruvorter och genomförande av ytterligare åtgärder för att garantera fortsatt säkerhet på arbetsplatser under jord. 2) Införande av incitament för pensionering och bearbetning av block med kortväggsmetoden. 3) Slutbearbetning av blocken och produktionsminskning, införande av ytterligare incitament för pensionering och ytterligare åtgärder för att hjälpa personalen att hitta nya arbeten.

| (17) | Produktionen av kommersiellt kol uppgick 2011 till 63 059 ton, men under 2018 väntas utvinningen bara uppgå till 30 000 ton. |
| --- | --- |

(17)

Produktionen av kommersiellt kol uppgick 2011 till 63 059 ton, men under 2018 väntas utvinningen bara uppgå till 30 000 ton.

| (18) | Syftet med stödåtgärden är att underlätta nedläggningen av gruvan före utgången av 2018 och att täcka förluster i den löpande produktionen under perioden 2011–2018 till följd av driften av gruvan i enlighet med reglerna i rådets beslut. Åtgärden syftar dessutom till att täcka extraordinära kostnader som uppstår genom den definitiva nedläggningen av gruvan. |
| --- | --- |

(18)

Syftet med stödåtgärden är att underlätta nedläggningen av gruvan före utgången av 2018 och att täcka förluster i den löpande produktionen under perioden 2011–2018 till följd av driften av gruvan i enlighet med reglerna i rådets beslut. Åtgärden syftar dessutom till att täcka extraordinära kostnader som uppstår genom den definitiva nedläggningen av gruvan.

| (19) | Genom planen ska en successiv avvecklingsprocess genomföras på ett socialt hållbart sätt. Italien hävdar att detta innebär att gruvan kan stängas tidigast 2018. Personalen kommer att minskas successivt, från 467 anställda 2011 till 119 anställda 2018. Äldre arbetstagare kommer att erbjudas incitament att gå i pension. Åtgärder kommer dessutom att krävas för att hjälpa yngre anställda att hitta nya arbeten. |
| --- | --- |

(19)

Genom planen ska en successiv avvecklingsprocess genomföras på ett socialt hållbart sätt. Italien hävdar att detta innebär att gruvan kan stängas tidigast 2018. Personalen kommer att minskas successivt, från 467 anställda 2011 till 119 anställda 2018. Äldre arbetstagare kommer att erbjudas incitament att gå i pension. Åtgärder kommer dessutom att krävas för att hjälpa yngre anställda att hitta nya arbeten.

| (20) | I slutet av 2018 behövs de kvarvarande arbetstagarna för att genomföra de säkerhets- och saneringsarbeten som kommer att inledas när den regionala miljökonsekvensbeskrivningen slutförts och förväntas pågå fram till 2027. När gruvdriften upphör kommer gruvutrustningen under jord att tas till vara, och de övergivna tunnlarna kommer att fyllas med aska från värmekraftverket Portovesme i närheten. |
| --- | --- |

(20)

I slutet av 2018 behövs de kvarvarande arbetstagarna för att genomföra de säkerhets- och saneringsarbeten som kommer att inledas när den regionala miljökonsekvensbeskrivningen slutförts och förväntas pågå fram till 2027. När gruvdriften upphör kommer gruvutrustningen under jord att tas till vara, och de övergivna tunnlarna kommer att fyllas med aska från värmekraftverket Portovesme i närheten.

| (21) | De arbetstagare som förlorar sina arbeten i kolutvinningsindustrin i samband med genomförandet av nedläggningsplanen kommer att behöva ny sysselsättning. Enligt planen ska därför en arbetsmarknadspolicy antas för att underlätta omskolning av arbetstagare och övergång till andra industrier. |
| --- | --- |

(21)

De arbetstagare som förlorar sina arbeten i kolutvinningsindustrin i samband med genomförandet av nedläggningsplanen kommer att behöva ny sysselsättning. Enligt planen ska därför en arbetsmarknadspolicy antas för att underlätta omskolning av arbetstagare och övergång till andra industrier.

| (22) | Efter nedläggningen av gruvan kommer den tid som krävs för att slutföra planen att vara beroende av hur lång tid det tar att ta till vara utrustningen under jord, något som beräknas ta över två år. |
| --- | --- |

(22)

Efter nedläggningen av gruvan kommer den tid som krävs för att slutföra planen att vara beroende av hur lång tid det tar att ta till vara utrustningen under jord, något som beräknas ta över två år.

| (23) | Hur lång tid arbetet tar kommer också att vara beroende av hur lång tid som krävs för att försegla tunnlarna genom att fylla dem med askbaserat slam från värmekraftverket i Portovesme. Det arbetet beräknas ta omkring sex år. |
| --- | --- |

(23)

Hur lång tid arbetet tar kommer också att vara beroende av hur lång tid som krävs för att försegla tunnlarna genom att fylla dem med askbaserat slam från värmekraftverket i Portovesme. Det arbetet beräknas ta omkring sex år.

| (24) | Vidare kommer områdena ovan jord att miljösaneras. Saneringen innefattar försegling av sandmagasinen, konstruktion av vattendräneringssystem och plantering av inhemska växtarter. |
| --- | --- |

(24)

Vidare kommer områdena ovan jord att miljösaneras. Saneringen innefattar försegling av sandmagasinen, konstruktion av vattendräneringssystem och plantering av inhemska växtarter.

2.3   Stödberättigande kostnader, stödets form och stödbelopp

Stödberättigande kostnader, stödets form och stödbelopp

| (25) | Genom åtgärden beviljas stöd för att täcka den positiva skillnaden mellan löpande produktionskostnader och intäkter från den kolgruva som ska läggas ned (produktionsförluster). Stödet ska också täcka kostnader som uppstår genom nedläggningen av gruvan och som inte avser den löpande produktionen (extraordinära kostnader). Det stöd som beviljas för produktionsförluster ska täcka kostnader som uppstår mellan 2011 och 2018 och kommer att upphöra när produktionen avbryts 2018. |
| --- | --- |

(25)

Genom åtgärden beviljas stöd för att täcka den positiva skillnaden mellan löpande produktionskostnader och intäkter från den kolgruva som ska läggas ned (produktionsförluster). Stödet ska också täcka kostnader som uppstår genom nedläggningen av gruvan och som inte avser den löpande produktionen (extraordinära kostnader). Det stöd som beviljas för produktionsförluster ska täcka kostnader som uppstår mellan 2011 och 2018 och kommer att upphöra när produktionen avbryts 2018.

| (26) | Stödet föreslås ges i form av ett direkt bidrag och kan delas upp enligt följande:






  a) | 213 126 607 miljoner euro i stöd som redan beviljats och ska beviljas under perioden 2011–2018 för att täcka produktionsförluster. De kostnader som kan komma i fråga är produktionskostnader: materialkostnader (inklusive energi, avskrivningar och transportkostnader) och personalkostnader enligt bilaga 1, inklusive de finansiella och ekonomiska (kostnads)prognoserna.

  Tabell 1 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskostnader | 61 761 625 | 62 253 732 | 40 516 662 | 36 714 704 | 27 313 944 | 24 753 204 | 17 686 600 | 15 207 600 |
| Intäkter | 4 582 000 | 12 912 702 | 6 251 329 | 4 709 016 | 3 474 216 | 2 898 428 | 3 951 360 | 1 481 760 |
| Skillnad mellan produktionskostnader och intäkter | 57 179 625 | 49 341 030 | 34 265 333 | 32 005 689 | 23 839 729 | 21 854 776 | 13 735 240 | 13 725 840 |
| Stöd enligt artikel 3 i rådets beslut | 55 000 000 | 18 700 000 | 34 265 333 | 32 005 689 | 23 839 729 | 21 854 776 | 13 735 240 | 13 725 840 |

(26)

Stödet föreslås ges i form av ett direkt bidrag och kan delas upp enligt följande:

a)

213 126 607 miljoner euro i stöd som redan beviljats och ska beviljas under perioden 2011–2018 för att täcka produktionsförluster. De kostnader som kan komma i fråga är produktionskostnader: materialkostnader (inklusive energi, avskrivningar och transportkostnader) och personalkostnader enligt bilaga 1, inklusive de finansiella och ekonomiska (kostnads)prognoserna.

Tabell 1

Tabell 1

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

Produktionskostnader

61 761 625

62 253 732

40 516 662

36 714 704

27 313 944

24 753 204

17 686 600

15 207 600

Intäkter

4 582 000

12 912 702

6 251 329

4 709 016

3 474 216

2 898 428

3 951 360

1 481 760

Skillnad mellan produktionskostnader och intäkter

57 179 625

49 341 030

34 265 333

32 005 689

23 839 729

21 854 776

13 735 240

13 725 840

Stöd enligt artikel 3 i rådets beslut

55 000 000

18 700 000

34 265 333

32 005 689

23 839 729

21 854 776

13 735 240

13 725 840

| b) | Enligt stödåtgärden kommer stöd för att täcka de extraordinära kostnaderna att behövas även efter 2018, fram till 2027. Inom ramen för stödåtgärden föreslås utbetalning av direkta bidrag för följande kategorier av extraordinära kostnader: |
| --- | --- |

b)

Enligt stödåtgärden kommer stöd för att täcka de extraordinära kostnaderna att behövas även efter 2018, fram till 2027. Inom ramen för stödåtgärden föreslås utbetalning av direkta bidrag för följande kategorier av extraordinära kostnader:

i)   Extraordinära utgifter för arbetstagare som har förlorat eller som förlorar arbetet

Extraordinära utgifter för arbetstagare som har förlorat eller som förlorar arbetet

| (27) | Kostnaderna enligt punkt 1 b i bilagan till rådets beslut inkluderar incitament för uppsägning från anställdas sida. Enligt planen ska två årslöner betalas ut till arbetstagare som säger upp sig fast de skulle kunna fortsätta arbeta och till arbetstagare som startar eget företag eller på annat sätt lämnar företaget efter att ha deltagit i omskolnings- och sysselsättningsprogram. |
| --- | --- |

(27)

Kostnaderna enligt punkt 1 b i bilagan till rådets beslut inkluderar incitament för uppsägning från anställdas sida. Enligt planen ska två årslöner betalas ut till arbetstagare som säger upp sig fast de skulle kunna fortsätta arbeta och till arbetstagare som startar eget företag eller på annat sätt lämnar företaget efter att ha deltagit i omskolnings- och sysselsättningsprogram.

| (28) | Enligt stödåtgärden föreslås ett högsta belopp för stöd av denna typ under perioden 2013–2027 på 45,5 miljoner euro. Detta högsta belopp skulle nås om all överflödig personal som inte får behålla sin tjänst fram till pensioneringen skulle inleda verksamhet som egenföretagare eller på annat sätt lämna företaget. Om all överflödig personal anställdes i annan verksamhet skulle stödet uppgå till 30 miljoner euro. |
| --- | --- |

(28)

Enligt stödåtgärden föreslås ett högsta belopp för stöd av denna typ under perioden 2013–2027 på 45,5 miljoner euro. Detta högsta belopp skulle nås om all överflödig personal som inte får behålla sin tjänst fram till pensioneringen skulle inleda verksamhet som egenföretagare eller på annat sätt lämna företaget. Om all överflödig personal anställdes i annan verksamhet skulle stödet uppgå till 30 miljoner euro.

ii)   Kostnader för återanpassning av arbetstagare i syfte att underlätta för dessa att hitta en ny anställning utanför kolindustrin

Kostnader för återanpassning av arbetstagare i syfte att underlätta för dessa att hitta en ny anställning utanför kolindustrin

| (29) | Kostnaderna enligt punkt 1 d i bilagan till rådets beslut inkluderar kostnaderna för omskolning av den personal som har förlorat eller som förlorar arbetet i kolindustrin. |
| --- | --- |

(29)

Kostnaderna enligt punkt 1 d i bilagan till rådets beslut inkluderar kostnaderna för omskolning av den personal som har förlorat eller som förlorar arbetet i kolindustrin.

| (30) | Inom ramen för det ettåriga omskolningsprogrammet kommer denna personal att kunna få ny sysselsättning i annan verksamhet som ska inledas på Carbosulcis område och/eller i anslutning till miljöåtgärder för sanering av tidigare gruv- och industriområden. Som ett alternativ kan de starta egna företag eller på annat sätt lämna företaget och få ett avgångsvederlag motsvarande två årslöner. Kurserna kommer att hållas






  a) | 2016 (för högst 62 arbetstagare), |
| --- | --- | --- |

(30)

Inom ramen för det ettåriga omskolningsprogrammet kommer denna personal att kunna få ny sysselsättning i annan verksamhet som ska inledas på Carbosulcis område och/eller i anslutning till miljöåtgärder för sanering av tidigare gruv- och industriområden. Som ett alternativ kan de starta egna företag eller på annat sätt lämna företaget och få ett avgångsvederlag motsvarande två årslöner. Kurserna kommer att hållas

a)

2016 (för högst 62 arbetstagare),

| b) | 2019 (för högst 54 arbetstagare), |
| --- | --- |

b)

2019 (för högst 54 arbetstagare),

| c) | 2028 (för högst 35 arbetstagare). |
| --- | --- |

c)

2028 (för högst 35 arbetstagare).

| (31) | Den totala kostnaden för utbildning av personal som förlorar arbetet inom kolindustrin beräknas uppgå till 11,5 miljoner euro. |
| --- | --- |

(31)

Den totala kostnaden för utbildning av personal som förlorar arbetet inom kolindustrin beräknas uppgå till 11,5 miljoner euro.

| (32) | Dessa kostnader inkluderar arbetstagarnas löner under utbildningsåret (totalt omkring 8,1 miljoner euro) och kostnaden för utbildningen (omkring 3,4 miljoner euro). |
| --- | --- |

(32)

Dessa kostnader inkluderar arbetstagarnas löner under utbildningsåret (totalt omkring 8,1 miljoner euro) och kostnaden för utbildningen (omkring 3,4 miljoner euro).

iii)   Resterande kostnader på grund av administrativa, rättsliga eller skattemässiga bestämmelser som är specifika för kolindustrin

Resterande kostnader på grund av administrativa, rättsliga eller skattemässiga bestämmelser som är specifika för kolindustrin

| (33) | Kostnaderna enligt punkt 1 f i bilagan till rådets beslut inkluderar betalning av koncessionsavgiften för exploatering av gruvan under åren 2019–2026, totalt omkring 800 000 euro |
| --- | --- |

(33)

Kostnaderna enligt punkt 1 f i bilagan till rådets beslut inkluderar betalning av koncessionsavgiften för exploatering av gruvan under åren 2019–2026, totalt omkring 800 000 euro

iv)   Extra säkerhetsarbete under jord till följd av att kolproduktionsenheter läggs ned

Extra säkerhetsarbete under jord till följd av att kolproduktionsenheter läggs ned

| (34) | När produktionen i gruvan upphört kommer säkerhetsarbete såsom stängning av gruvöppningen och transport av de maskiner som tidigare använts för gruvbrytning att utföras. Enligt de italienska myndigheterna krävs följande säkerhetsåtgärder i samband med nedläggningen: tillvaratagande av maskiner, utrustning och säkerhetsutrustning under jord; ventilering av gruvan för att späda ut och avlägsna skadliga gaser; bibehållen dräneringspumpning; fyllning av de övergivna tunnlarna med aska från värmekraftverket Portovesme. |
| --- | --- |

(34)

När produktionen i gruvan upphört kommer säkerhetsarbete såsom stängning av gruvöppningen och transport av de maskiner som tidigare använts för gruvbrytning att utföras. Enligt de italienska myndigheterna krävs följande säkerhetsåtgärder i samband med nedläggningen: tillvaratagande av maskiner, utrustning och säkerhetsutrustning under jord; ventilering av gruvan för att späda ut och avlägsna skadliga gaser; bibehållen dräneringspumpning; fyllning av de övergivna tunnlarna med aska från värmekraftverket Portovesme.

| (35) | Italien uppger att det under perioden 2014–2026 kommer att krävas ytterligare 28 miljoner euro för att täcka de icke återkommande kostnaderna för det ytterligare säkerhetsarbetet i samband med nedläggningen av gruvan. |
| --- | --- |

(35)

Italien uppger att det under perioden 2014–2026 kommer att krävas ytterligare 28 miljoner euro för att täcka de icke återkommande kostnaderna för det ytterligare säkerhetsarbetet i samband med nedläggningen av gruvan.

| (36) | Under de år då utrustningen tas till vara och de övergivna tunnlarna fylls med aska kommer kostnader utöver personalkostnaderna att uppstå, t.ex. kostnader för användning av el för ventilations- och pumputrustning och kostnader för anskaffande av tjänster och material som behövs för arbetet. |
| --- | --- |

(36)

Under de år då utrustningen tas till vara och de övergivna tunnlarna fylls med aska kommer kostnader utöver personalkostnaderna att uppstå, t.ex. kostnader för användning av el för ventilations- och pumputrustning och kostnader för anskaffande av tjänster och material som behövs för arbetet.

| (37) | Enligt de italienska myndigheterna kan arbetet med att ta till vara utrustningen under jord och försegla tunnlarna genom att fylla dem med aska inledas först 2018, eftersom personal och utrustning för närvarande utnyttjas för kolbrytning. Användningen av aska för att försegla tunnlarna kommer också att kräva förhandstillstånd. |
| --- | --- |

(37)

Enligt de italienska myndigheterna kan arbetet med att ta till vara utrustningen under jord och försegla tunnlarna genom att fylla dem med aska inledas först 2018, eftersom personal och utrustning för närvarande utnyttjas för kolbrytning. Användningen av aska för att försegla tunnlarna kommer också att kräva förhandstillstånd.

| (38) | Efter nedläggningen av gruvan kommer den tid som krävs för att slutföra planen att vara beroende av hur lång tid det tar att ta till vara utrustningen under jord, något som beräknas ta över två år. Det rör sig exempelvis om följande utrustning:






  a) | Transportband: omkring fem kilometer som ska monteras ned och transporteras till ytan. |
| --- | --- | --- |

(38)

Efter nedläggningen av gruvan kommer den tid som krävs för att slutföra planen att vara beroende av hur lång tid det tar att ta till vara utrustningen under jord, något som beräknas ta över två år. Det rör sig exempelvis om följande utrustning:

a)

Transportband: omkring fem kilometer som ska monteras ned och transporteras till ytan.

| b) | Rörledningar: omkring 30 kilometer som ska monteras ned och transporteras till ytan. |
| --- | --- |

b)

Rörledningar: omkring 30 kilometer som ska monteras ned och transporteras till ytan.

| c) | Tiotals kilometer el- och telefonledningar, understationer, transformatorer, kretsbrytare etc. |
| --- | --- |

c)

Tiotals kilometer el- och telefonledningar, understationer, transformatorer, kretsbrytare etc.

| d) | Gammal utrustning som fortfarande förvaras i tunnlarna. |
| --- | --- |

d)

Gammal utrustning som fortfarande förvaras i tunnlarna.

| (39) | Planens varaktighet kommer också att vara beroende av hur lång tid som krävs för att försegla tunnlarna genom att fylla dem med askbaserat slam från värmekraftverket i Portovesme. Arbetet med att fylla tunnlarna kommer att delas in i följande etapper:






  a) | Bortskaffande av gammal utrustning som inte längre behövs, t.ex. uttjänta maskiner, elledningar, rörledningar etc. |
| --- | --- | --- |

(39)

Planens varaktighet kommer också att vara beroende av hur lång tid som krävs för att försegla tunnlarna genom att fylla dem med askbaserat slam från värmekraftverket i Portovesme. Arbetet med att fylla tunnlarna kommer att delas in i följande etapper:

a)

Bortskaffande av gammal utrustning som inte längre behövs, t.ex. uttjänta maskiner, elledningar, rörledningar etc.

| b) | Installation av den utrustning som behövs för att pumpa ner askslammet (rörledningar, ventiler, tryckminskningssystem, ljudsystem och tryckövervakningssystem). |
| --- | --- |

b)

Installation av den utrustning som behövs för att pumpa ner askslammet (rörledningar, ventiler, tryckminskningssystem, ljudsystem och tryckövervakningssystem).

| c) | Uppförande av väggar för att hålla kvar slam och avgränsa sektioner som ska fyllas. |
| --- | --- |

c)

Uppförande av väggar för att hålla kvar slam och avgränsa sektioner som ska fyllas.

| d) | Konstruktion av en ventilationskrets för att säkra tryckreglerad ventilation om den normala ventilationen störs när tunneln fylls. |
| --- | --- |

d)

Konstruktion av en ventilationskrets för att säkra tryckreglerad ventilation om den normala ventilationen störs när tunneln fylls.

| e) | Uppförande av anläggningen för blandning och pumpning av det slam som ska pumpas under jord. |
| --- | --- |

e)

Uppförande av anläggningen för blandning och pumpning av det slam som ska pumpas under jord.

| f) | Fyllning av varje tunnelsektion när slammet beretts. |
| --- | --- |

f)

Fyllning av varje tunnelsektion när slammet beretts.

| g) | Förberedande av nästa sektion när slammet har torkat. |
| --- | --- |

g)

Förberedande av nästa sektion när slammet har torkat.

| (40) | Uppskattningsvis kommer omkring 7 000 tunnelmeter med ett tvärsnitt på omkring 20 m2 att kunna fyllas, vilket således kommer att kräva omkring 140 000 m3 slam bestående av aska från värmekraftverket Portovesme och vatten i en blandning som är tillräckligt lättflytande för att kunna pumpas. Materialet kommer att pumpas ned med en hastighet av omkring en sektion på 500 m3 per vecka. Anläggningen kan hantera högst 80 m3 per timme, så under ett skift kommer högst den volym som krävs för att fylla en sektion att kunna pumpas. De fyra påföljande arbetsdagarna kommer att ägnas åt att flytta rörledningarna till en ny tömningsplats, utföra underhåll på ytutrustningen och bedöma mängden slam som behövs för att fylla nästa tunnelsektion. Detta betyder att i genomsnitt omkring 100 m3 slam kan pumpas ned under jord varje arbetsdag. Det beräknas således ta omkring sex år att försegla tunnlarna genom att fylla dem med aska:

  140 000 m3/100 m3 per arbetsdag = 1 400 arbetsdagar = 6 år |
| --- | --- |

(40)

Uppskattningsvis kommer omkring 7 000 tunnelmeter med ett tvärsnitt på omkring 20 m2 att kunna fyllas, vilket således kommer att kräva omkring 140 000 m3 slam bestående av aska från värmekraftverket Portovesme och vatten i en blandning som är tillräckligt lättflytande för att kunna pumpas. Materialet kommer att pumpas ned med en hastighet av omkring en sektion på 500 m3 per vecka. Anläggningen kan hantera högst 80 m3 per timme, så under ett skift kommer högst den volym som krävs för att fylla en sektion att kunna pumpas. De fyra påföljande arbetsdagarna kommer att ägnas åt att flytta rörledningarna till en ny tömningsplats, utföra underhåll på ytutrustningen och bedöma mängden slam som behövs för att fylla nästa tunnelsektion. Detta betyder att i genomsnitt omkring 100 m3 slam kan pumpas ned under jord varje arbetsdag. Det beräknas således ta omkring sex år att försegla tunnlarna genom att fylla dem med aska:

2

3

3

3

3

140 000 m3/100 m3 per arbetsdag = 1 400 arbetsdagar = 6 år

3

3

| (41) | Försegling av tunnlarna genom att fylla dem med aska från värmekraftverket har följande miljöfördelar:






  a) | Det område i det fria som behövs för deponering av särskilt icke-farligt avfall kan begränsas. |
| --- | --- | --- |

(41)

Försegling av tunnlarna genom att fylla dem med aska från värmekraftverket har följande miljöfördelar:

a)

Det område i det fria som behövs för deponering av särskilt icke-farligt avfall kan begränsas.

| b) | Gruvbränder i tunnlarna undviks. |
| --- | --- |

b)

Gruvbränder i tunnlarna undviks.

| c) | Surhetsgraden i eventuellt gruvvatten som vattnet med aska kommer i kontakt med kan korrigeras (askan har en genomsnittlig CaO-halt på över 35 %). |
| --- | --- |

c)

Surhetsgraden i eventuellt gruvvatten som vattnet med aska kommer i kontakt med kan korrigeras (askan har en genomsnittlig CaO-halt på över 35 %).

| d) | Risken för kollaps minskar. |
| --- | --- |

d)

Risken för kollaps minskar.

| (42) | Fyllningen av tunnlarna med aska kommer dessutom att ge intäkter som kan bidra till att minska det stöd som behövs. Intäkterna från bortskaffandet av avfallet har redan tagits i beaktande och dragits från det nödvändiga stödbeloppet enligt artikel 4 i rådets beslut – se bilaga 2. |
| --- | --- |

(42)

Fyllningen av tunnlarna med aska kommer dessutom att ge intäkter som kan bidra till att minska det stöd som behövs. Intäkterna från bortskaffandet av avfallet har redan tagits i beaktande och dragits från det nödvändiga stödbeloppet enligt artikel 4 i rådets beslut – se bilaga 2.

| (43) | De faktiska kostnaderna under denna rubrik uppskattas till omkring 40 miljoner euro. |
| --- | --- |

(43)

De faktiska kostnaderna under denna rubrik uppskattas till omkring 40 miljoner euro.

| (44) | Fyllningen av tunnlarna med aska från värmekraftverket bör ge intäkter på omkring 12 miljoner euro, vilket innebär att det nödvändiga stödbeloppet enligt punkt 1 g i bilagan till rådets beslut minskar till omkring 28 miljoner euro. |
| --- | --- |

(44)

Fyllningen av tunnlarna med aska från värmekraftverket bör ge intäkter på omkring 12 miljoner euro, vilket innebär att det nödvändiga stödbeloppet enligt punkt 1 g i bilagan till rådets beslut minskar till omkring 28 miljoner euro.

v)   Terrängskador, i den mån de avser kolproduktionsenheter som har lagts ned eller som håller på att läggas ned

Terrängskador, i den mån de avser kolproduktionsenheter som har lagts ned eller som håller på att läggas ned

| (45) | Miljösaneringen av områdena ovan jord består i försegling av sandmagasinen och sanering av stenavfallsdeponierna och alla andra markområden som påverkats av gruvdriften. |
| --- | --- |

(45)

Miljösaneringen av områdena ovan jord består i försegling av sandmagasinen och sanering av stenavfallsdeponierna och alla andra markområden som påverkats av gruvdriften.

| (46) | För täckning och omformning av områden kommer inert material från kolhanteringen att användas och täckas med ett lager matjord. |
| --- | --- |

(46)

För täckning och omformning av områden kommer inert material från kolhanteringen att användas och täckas med ett lager matjord.

| (47) | När den morfologiska saneringen av områdena har slutförts kommer vattendräneringssystem att konstrueras. |
| --- | --- |

(47)

När den morfologiska saneringen av områdena har slutförts kommer vattendräneringssystem att konstrueras.

| (48) | De återställda områdena kommer delvis att användas för industriella ändamål, bl.a. för en solcellsanläggning, och kommer delvis att återställas till ett naturligt tillstånd genom plantering av inhemska växtarter. |
| --- | --- |

(48)

De återställda områdena kommer delvis att användas för industriella ändamål, bl.a. för en solcellsanläggning, och kommer delvis att återställas till ett naturligt tillstånd genom plantering av inhemska växtarter.

| (49) | Annat arbete ovan jord på det tidigare gruvområdet kommer att innefatta renovering och tryggande av det befintliga byggnadsarvet. |
| --- | --- |

(49)

Annat arbete ovan jord på det tidigare gruvområdet kommer att innefatta renovering och tryggande av det befintliga byggnadsarvet.

| (50) | För 2014–2026 uppgår stödet enligt punkt 1 h i bilagan till rådets beslut till omkring 8,7 miljoner euro. |
| --- | --- |

(50)

För 2014–2026 uppgår stödet enligt punkt 1 h i bilagan till rådets beslut till omkring 8,7 miljoner euro.

vi)   Väsentliga extraordinära avskrivningar som uppstått till följd av nedläggning av kolproduktionsenheter

Väsentliga extraordinära avskrivningar som uppstått till följd av nedläggning av kolproduktionsenheter

| (51) | Kostnaderna enligt punkt 1 l i bilagan till rådets beslut inkluderar den andel av avskrivningen av tillgångar som på grund av nedläggningen av gruvan inte kunnat göras enligt normala redovisningsregler, uppskattningsvis 25,8 miljoner euro. |
| --- | --- |

(51)

Kostnaderna enligt punkt 1 l i bilagan till rådets beslut inkluderar den andel av avskrivningen av tillgångar som på grund av nedläggningen av gruvan inte kunnat göras enligt normala redovisningsregler, uppskattningsvis 25,8 miljoner euro.

2.4   Plan med åtgärder för att mildra miljökonsekvenserna av kolproduktion

Plan med åtgärder för att mildra miljökonsekvenserna av kolproduktion

| (52) | Italien har upprättat en plan med åtgärder för att mildra miljökonsekvenserna av kolproduktion vid den produktionsenhet till vilken nedläggningsstöd beviljas. |
| --- | --- |

(52)

Italien har upprättat en plan med åtgärder för att mildra miljökonsekvenserna av kolproduktion vid den produktionsenhet till vilken nedläggningsstöd beviljas.

| (53) | Åtgärderna för att mildra miljökonsekvenserna kommer att avse förnybar energi och avsvavling av kol. |
| --- | --- |

(53)

Åtgärderna för att mildra miljökonsekvenserna kommer att avse förnybar energi och avsvavling av kol.

| (54) | I planen ingår två projekt för förnybar energi. Det första systemet för förnybar energi kommer att innefatta fyra vindturbiner med en total effekt på 12 MW. Det andra systemet kommer att utgöras av ett solkraftverk som täcker en yta på omkring 10 ha, med en total effekt på omkring 4 MWp. Dessa anläggningar kommer att ligga på gruvområdet. |
| --- | --- |

(54)

I planen ingår två projekt för förnybar energi. Det första systemet för förnybar energi kommer att innefatta fyra vindturbiner med en total effekt på 12 MW. Det andra systemet kommer att utgöras av ett solkraftverk som täcker en yta på omkring 10 ha, med en total effekt på omkring 4 MWp. Dessa anläggningar kommer att ligga på gruvområdet.

| (55) | Carbosulcis har patent på avsvavling av kol genom urlakning. Biprodukten från denna process är humussyror, som kan användas i jordbruket. |
| --- | --- |

(55)

Carbosulcis har patent på avsvavling av kol genom urlakning. Biprodukten från denna process är humussyror, som kan användas i jordbruket.

| (56) | Italien har således för avsikt att, inledningsvis på försök och senare i industriell skala, utveckla en process för avsvavling av kol och produktion av humussyror. Om processen ger förväntat resultat och en positiv rörelsemarginal redan medan den successiva nedläggningen av gruvan pågår, kommer det att vara möjligt att minska svavelhalten i det kol som används i värmekraftverket Portovesme i närheten. |
| --- | --- |

(56)

Italien har således för avsikt att, inledningsvis på försök och senare i industriell skala, utveckla en process för avsvavling av kol och produktion av humussyror. Om processen ger förväntat resultat och en positiv rörelsemarginal redan medan den successiva nedläggningen av gruvan pågår, kommer det att vara möjligt att minska svavelhalten i det kol som används i värmekraftverket Portovesme i närheten.

| (57) | Eftersom projektet fortfarande befinner sig i ett inledningsskede kan, enligt Italien, miljöfördelarna med avsvavlingen i nuläget endast uppskattas i kvalitativa och ännu inte i kvantitativa termer, eftersom de är avhängiga av två faktorer som måste bedömas under försöksfasen. Miljöfördelarna är främst avhängiga av följande faktorer avseende kol med hög svavelhalt:






  a) | Urlakningsprocessen bör sänka kolets svavelhalt med omkring 30 %, vilket i sin tur minskar luftutsläppen av svaveloxider när kolet förbränns i värmekraftverket. |
| --- | --- | --- |

(57)

Eftersom projektet fortfarande befinner sig i ett inledningsskede kan, enligt Italien, miljöfördelarna med avsvavlingen i nuläget endast uppskattas i kvalitativa och ännu inte i kvantitativa termer, eftersom de är avhängiga av två faktorer som måste bedömas under försöksfasen. Miljöfördelarna är främst avhängiga av följande faktorer avseende kol med hög svavelhalt:

a)

Urlakningsprocessen bör sänka kolets svavelhalt med omkring 30 %, vilket i sin tur minskar luftutsläppen av svaveloxider när kolet förbränns i värmekraftverket.

| b) | Avsvavlingsprocessen ger upphov till biprodukter i form av humussyror, som kan användas i jordbruket som gödsel- och jordförbättringsmedel. Koldioxidbindning med hjälp av organiskt material i marken är en av de möjliga åtgärder som 2007 nämndes av FN:s klimatpanel (IPCC) när det gäller att begränsa klimatförändringarnas effekter genom att minska utsläppen av växthusgaser i atmosfären. |
| --- | --- |

b)

Avsvavlingsprocessen ger upphov till biprodukter i form av humussyror, som kan användas i jordbruket som gödsel- och jordförbättringsmedel. Koldioxidbindning med hjälp av organiskt material i marken är en av de möjliga åtgärder som 2007 nämndes av FN:s klimatpanel (IPCC) när det gäller att begränsa klimatförändringarnas effekter genom att minska utsläppen av växthusgaser i atmosfären.

| (58) | Enligt de italienska myndigheterna kan denna åtgärds kvantitativa bidrag till att mildra miljökonsekvenserna av kolproduktion i gruvan Nuraxi Figus bedömas först sedan försöksfasen har avslutats. |
| --- | --- |

(58)

Enligt de italienska myndigheterna kan denna åtgärds kvantitativa bidrag till att mildra miljökonsekvenserna av kolproduktion i gruvan Nuraxi Figus bedömas först sedan försöksfasen har avslutats.

3.   BEDÖMNING AV STÖDÅTGÄRDEN

BEDÖMNING AV STÖDÅTGÄRDEN

3.1   Förekomst av statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget

Förekomst av statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget

| (59) | En åtgärd utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget om följande kumulativa villkor är uppfyllda: åtgärden a) ger stödmottagaren en fördel, b) beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel, c) är selektiv, d) påverkar handeln inom unionen och hotar att snedvrida konkurrensen i EU. |
| --- | --- |

(59)

En åtgärd utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget om följande kumulativa villkor är uppfyllda: åtgärden a) ger stödmottagaren en fördel, b) beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel, c) är selektiv, d) påverkar handeln inom unionen och hotar att snedvrida konkurrensen i EU.

| (60) | Företag gynnas i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget om de får en ekonomisk fördel som de inte hade kunnat få på marknadsvillkor. Carbosulcis är den enda stödmottagaren och kommer att få (och har redan fått) stöd med hjälp av statliga medel som överförs direkt från statens och regionen Sardiniens budget för att kompensera för dess rörelseförluster och täcka sociala och säkerhetsrelaterade kostnader och som utgör en ekonomisk fördel. Kolmarknaden är helt och hållet konkurrensutsatt. Det ekonomiska stödet från staten stärker följaktligen stödmottagarens ställning i förhållande till konkurrenterna i EU och skulle kunna snedvrida konkurrensen och påverka handeln inom EU. |
| --- | --- |

(60)

Företag gynnas i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget om de får en ekonomisk fördel som de inte hade kunnat få på marknadsvillkor. Carbosulcis är den enda stödmottagaren och kommer att få (och har redan fått) stöd med hjälp av statliga medel som överförs direkt från statens och regionen Sardiniens budget för att kompensera för dess rörelseförluster och täcka sociala och säkerhetsrelaterade kostnader och som utgör en ekonomisk fördel. Kolmarknaden är helt och hållet konkurrensutsatt. Det ekonomiska stödet från staten stärker följaktligen stödmottagarens ställning i förhållande till konkurrenterna i EU och skulle kunna snedvrida konkurrensen och påverka handeln inom EU.

| (61) | Kommissionen konstaterar således att åtgärden till förmån för företaget utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(61)

Kommissionen konstaterar således att åtgärden till förmån för företaget utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

3.2   Stödets laglighet

Stödets laglighet

| (62) | Italien genomförde delvis åtgärden utan förhandsanmälan och därmed i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(62)

Italien genomförde delvis åtgärden utan förhandsanmälan och därmed i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget.

3.3   Stödets förenlighet

Stödets förenlighet

| (63) | Kommissionen har bedömt åtgärdens förenlighet enligt rådets beslut, som innehåller kriterier för det statliga stödets förenlighet enligt artikel 107.3 e i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(63)

Kommissionen har bedömt åtgärdens förenlighet enligt rådets beslut, som innehåller kriterier för det statliga stödets förenlighet enligt artikel 107.3 e i EUF-fördraget.

| (64) | Det kol som produceras i gruvan Nuraxi Figus omfattas av definitionen av kol i artikel 1 a i rådets beslut, dvs. högvärdigt, medelvärdigt och lågvärdigt kol av klass A och B enligt den klassificering som Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa upprättat i det internationella systemet för kodifiering av kol. |
| --- | --- |

(64)

Det kol som produceras i gruvan Nuraxi Figus omfattas av definitionen av kol i artikel 1 a i rådets beslut, dvs. högvärdigt, medelvärdigt och lågvärdigt kol av klass A och B enligt den klassificering som Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa upprättat i det internationella systemet för kodifiering av kol.

| (65) | Enligt artikel 2.2 i rådets beslut får stödet ”bara täcka de kostnader som är förknippade med kol avsett för elproduktion, för kraftvärmeproduktion, för produktion av koks samt för masugnar inom stålindustrin, om sådan användning sker inom unionen”. Carbosulcis producerar kol som används för lokal elproduktion. Detta kriterium är därför uppfyllt. |
| --- | --- |

(65)

Enligt artikel 2.2 i rådets beslut får stödet ”bara täcka de kostnader som är förknippade med kol avsett för elproduktion, för kraftvärmeproduktion, för produktion av koks samt för masugnar inom stålindustrin, om sådan användning sker inom unionen”. Carbosulcis producerar kol som används för lokal elproduktion. Detta kriterium är därför uppfyllt.

| (66) | Italien har för avsikt att bevilja nedläggningsstöd inom ramen för en nedläggningsplan för gruvan. Enligt artikel 1 c i rådets beslut ska den nedläggningsplan som har fastställts av medlemsstaten ange de åtgärder som bör leda till definitiv nedläggning av kolproduktionsenheter. Den nedläggningsplan som lagts fram av Italien innehåller de lagstiftningsmässiga och andra åtgärder som antagits av Italien och som beskrivs i skälen 11–61, inklusive de ekonomiska åtgärder som planeras i anslutning till den definitiva och oåterkalleliga nedläggningen av de berörda enheterna, och leder därmed till att verksamheten vid dessa enheter avvecklas i god ordning och inom utsatt tid. |
| --- | --- |

(66)

Italien har för avsikt att bevilja nedläggningsstöd inom ramen för en nedläggningsplan för gruvan. Enligt artikel 1 c i rådets beslut ska den nedläggningsplan som har fastställts av medlemsstaten ange de åtgärder som bör leda till definitiv nedläggning av kolproduktionsenheter. Den nedläggningsplan som lagts fram av Italien innehåller de lagstiftningsmässiga och andra åtgärder som antagits av Italien och som beskrivs i skälen 11–61, inklusive de ekonomiska åtgärder som planeras i anslutning till den definitiva och oåterkalleliga nedläggningen av de berörda enheterna, och leder därmed till att verksamheten vid dessa enheter avvecklas i god ordning och inom utsatt tid.

| (67) | Italien har lämnat alla relevanta uppgifter som krävs för bedömningen av nedläggningsplanen enligt artikel 7.2 i rådets beslut, dvs. identifiering av kolproduktionsenheten, de faktiska eller uppskattade produktionskostnaderna för varje kolproduktionsenhet per kolproduktionsår, den uppskattade kolproduktionen per kolproduktionsår för de kolproduktionsenheter som ingår i nedläggningsplanen och det uppskattade beloppet nedläggningsstöd per kolproduktionsår. |
| --- | --- |

(67)

Italien har lämnat alla relevanta uppgifter som krävs för bedömningen av nedläggningsplanen enligt artikel 7.2 i rådets beslut, dvs. identifiering av kolproduktionsenheten, de faktiska eller uppskattade produktionskostnaderna för varje kolproduktionsenhet per kolproduktionsår, den uppskattade kolproduktionen per kolproduktionsår för de kolproduktionsenheter som ingår i nedläggningsplanen och det uppskattade beloppet nedläggningsstöd per kolproduktionsår.

3.3.1   Statligt stöd för att täcka produktionskostnaderna

Statligt stöd för att täcka produktionskostnaderna

| (68) | Enligt artikel 3.1 i rådets beslut kan stöd till ett företag som är särskilt avsett att täcka förluster i den löpande produktionen i kolproduktionsenheter anses vara förenligt med den inre marknaden endast om följande villkor uppfylls:

  ”Verksamheten i den berörda kolproduktionsenheten måste ingå i en nedläggningsplan som ska vara genomförd senast den 31 december 2018
  ” |
| --- | --- |

(68)

Enligt artikel 3.1 i rådets beslut kan stöd till ett företag som är särskilt avsett att täcka förluster i den löpande produktionen i kolproduktionsenheter anses vara förenligt med den inre marknaden endast om följande villkor uppfylls:

”Verksamheten i den berörda kolproduktionsenheten måste ingå i en nedläggningsplan som ska vara genomförd senast den 31 december 2018
  ”

| (69) | De italienska myndigheterna har åtagit sig att definitivt lägga ned gruvan Nuraxi Figus, som bara innefattar en produktionsenhet, senast den 31 december 2018. Gruvan drivs av Carbosulcis, som i sin helhet ägs av regionen Sardinien som utfärdat och godkänt nedläggningsplanen.

  ”De berörda kolproduktionsenheterna ska läggas ned definitivt i enlighet med nedläggningsplanen” |
| --- | --- |

(69)

De italienska myndigheterna har åtagit sig att definitivt lägga ned gruvan Nuraxi Figus, som bara innefattar en produktionsenhet, senast den 31 december 2018. Gruvan drivs av Carbosulcis, som i sin helhet ägs av regionen Sardinien som utfärdat och godkänt nedläggningsplanen.

”De berörda kolproduktionsenheterna ska läggas ned definitivt i enlighet med nedläggningsplanen”

| (70) | Nedläggningsplanen innehåller de lagstiftningsmässiga och andra åtgärder som antagits av Italien och regionen Sardinien och beskrivs i skälen 11–61 för att i god ordning avveckla verksamheten vid enheten inom utsatt tid.

  ”Det anmälda stödet får inte överstiga skillnaden mellan de (uppskattade) produktionskostnaderna och de intäkter som kan förväntas under ett kolproduktionsår. Det faktiskt utbetalade stödet ska korrigeras årligen på grundval av de faktiska utgifterna och intäkterna senast vid utgången av kolproduktionsåret efter det för vilket stöd beviljas” |
| --- | --- |

(70)

Nedläggningsplanen innehåller de lagstiftningsmässiga och andra åtgärder som antagits av Italien och regionen Sardinien och beskrivs i skälen 11–61 för att i god ordning avveckla verksamheten vid enheten inom utsatt tid.

”Det anmälda stödet får inte överstiga skillnaden mellan de (uppskattade) produktionskostnaderna och de intäkter som kan förväntas under ett kolproduktionsår. Det faktiskt utbetalade stödet ska korrigeras årligen på grundval av de faktiska utgifterna och intäkterna senast vid utgången av kolproduktionsåret efter det för vilket stöd beviljas”

| (71) | Såsom framgår av tabell 1 överstiger inte det årliga stödet för kolproduktion vid den produktionsenhet som ska läggas ned skillnaden mellan de (uppskattade) kostnaderna och de intäkter som kan förväntas.

  ”Stödbeloppet per ton kolekvivalent får inte leda till att priserna för kol från unionen på användningsplatsen hamnar under priserna på kol av motsvarande kvalitet från tredjeländer” |
| --- | --- |

(71)

Såsom framgår av tabell 1 överstiger inte det årliga stödet för kolproduktion vid den produktionsenhet som ska läggas ned skillnaden mellan de (uppskattade) kostnaderna och de intäkter som kan förväntas.

”Stödbeloppet per ton kolekvivalent får inte leda till att priserna för kol från unionen på användningsplatsen hamnar under priserna på kol av motsvarande kvalitet från tredjeländer”

| (72) | Italien anser, i likhet med kommissionens slutsatser i ärendet gällande Ungern (SA.33861,[12/N]), att betalningar för kol från Sulcis inte kan jämföras med ett kommersiellt referenspris. |
| --- | --- |

(72)

Italien anser, i likhet med kommissionens slutsatser i ärendet gällande Ungern (SA.33861,[12/N]), att betalningar för kol från Sulcis inte kan jämföras med ett kommersiellt referenspris.

| (73) | Italien menar att det lågvärdiga kolet från Sulcis inte kan anskaffas från tredjeländer och att det inte finns någon marknad för kol av så låg kvalitet. Det försäljningspris som värmekraftverket Portovesme betalar till Carbosulcis tar hänsyn till prisfluktuationerna på det kol som är föremål för regelbunden handel på världsmarknaden, och priserna på kol av standardkvalitet har sänkts med hänsyn till den kvalitet som köps. Enligt Italien innebär detta att det inte är möjligt att fastställa ett referenspris för kol av liknande kvalitet från tredjeländer. |
| --- | --- |

(73)

Italien menar att det lågvärdiga kolet från Sulcis inte kan anskaffas från tredjeländer och att det inte finns någon marknad för kol av så låg kvalitet. Det försäljningspris som värmekraftverket Portovesme betalar till Carbosulcis tar hänsyn till prisfluktuationerna på det kol som är föremål för regelbunden handel på världsmarknaden, och priserna på kol av standardkvalitet har sänkts med hänsyn till den kvalitet som köps. Enligt Italien innebär detta att det inte är möjligt att fastställa ett referenspris för kol av liknande kvalitet från tredjeländer.

| (74) | I artikel 3 i lag nr 351 av den 27 juni 1985 med regler för nyöppning av kolgruvan i Sulcis anges följande: ”Kol från kolgruvan i Sulcis får användas i värmekraftverk och anläggningar för kombinerad eller annan produktion av el och ånga, förutsatt att dessa ligger enbart på Sardinien, eller i industrianläggningar, också på Sardinien, där svavlet under produktions- eller förbränningsprocessen binds, binds och kombineras eller kombineras med den produkt som framställs.” Kol från Sulcis kan därför teoretiskt sett endast konkurrera med annat kol på Sardinien och kan framför allt inte säljas på världsmarknaden. |
| --- | --- |

(74)

I artikel 3 i lag nr 351 av den 27 juni 1985 med regler för nyöppning av kolgruvan i Sulcis anges följande: ”Kol från kolgruvan i Sulcis får användas i värmekraftverk och anläggningar för kombinerad eller annan produktion av el och ånga, förutsatt att dessa ligger enbart på Sardinien, eller i industrianläggningar, också på Sardinien, där svavlet under produktions- eller förbränningsprocessen binds, binds och kombineras eller kombineras med den produkt som framställs.” Kol från Sulcis kan därför teoretiskt sett endast konkurrera med annat kol på Sardinien och kan framför allt inte säljas på världsmarknaden.

| (75) | Kommissionen kan inte utesluta att det i själva verket är möjligt att beräkna ett referenspris för kol av liknande kvalitet. Italien har följaktligen förbundit sig att årligen övervaka det pris för kol från Sulcis som beräknas vid försäljning till värmekraftverket Portovesme med hjälp av den formel som anges i köpeavtalet, för att kontrollera om priset för kol från Sulcis sjunker under priset för kol av liknande kvalitet från tredjeländer. Stödbeloppet per ton kommer att uppdateras med hänsyn till det faktiska försäljningspriset för varje kolproduktionsår. |
| --- | --- |

(75)

Kommissionen kan inte utesluta att det i själva verket är möjligt att beräkna ett referenspris för kol av liknande kvalitet. Italien har följaktligen förbundit sig att årligen övervaka det pris för kol från Sulcis som beräknas vid försäljning till värmekraftverket Portovesme med hjälp av den formel som anges i köpeavtalet, för att kontrollera om priset för kol från Sulcis sjunker under priset för kol av liknande kvalitet från tredjeländer. Stödbeloppet per ton kommer att uppdateras med hänsyn till det faktiska försäljningspriset för varje kolproduktionsår.

| (76) | Kommissionen anser därför, i enlighet med sin tidigare beslutspraxis (7), att detta villkor är uppfyllt i det aktuella fallet.

  ”Den berörda kolproduktionsenheten ska ha varit i drift den 31 december 2009
  ” |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen anser därför, i enlighet med sin tidigare beslutspraxis (7), att detta villkor är uppfyllt i det aktuella fallet.

7

”Den berörda kolproduktionsenheten ska ha varit i drift den 31 december 2009
  ”

| (77) | Gruvan Nuraxi Figus var i drift 2009.

  ”Det totala belopp nedläggningsstöd som beviljas av en medlemsstat ska minska fortlöpande: vid utgången av 2013 får minskningen inte vara mindre än 25 %, vid utgången av 2015 inte mindre än 40 %, vid utgången av 2016 inte mindre än 60 % och vid utgången av 2017 inte mindre än 75 % av beviljat stöd 2011” |
| --- | --- |

(77)

Gruvan Nuraxi Figus var i drift 2009.

”Det totala belopp nedläggningsstöd som beviljas av en medlemsstat ska minska fortlöpande: vid utgången av 2013 får minskningen inte vara mindre än 25 %, vid utgången av 2015 inte mindre än 40 %, vid utgången av 2016 inte mindre än 60 % och vid utgången av 2017 inte mindre än 75 % av beviljat stöd 2011”

| (78) | Med utgångspunkt i tabell 1 slår kommissionen fast att det statliga stöd som ska beviljas minskar fortlöpande och överensstämmer med den lägsta minskningsnivå som anges i rådets beslut. Det nedtrappningskriterium som anges i rådets beslut är därför uppfyllt.

  ”Det totala beloppet nedläggningsstöd till kolindustrin i en medlemsstat får inte under något år efter 2010 överstiga det stödbelopp som den medlemsstaten har beviljat och som kommissionen godkänt i enlighet med artiklarna 3 och 5 i förordning (EG) nr 1407/2002 för år 2010” |
| --- | --- |

(78)

Med utgångspunkt i tabell 1 slår kommissionen fast att det statliga stöd som ska beviljas minskar fortlöpande och överensstämmer med den lägsta minskningsnivå som anges i rådets beslut. Det nedtrappningskriterium som anges i rådets beslut är därför uppfyllt.

”Det totala beloppet nedläggningsstöd till kolindustrin i en medlemsstat får inte under något år efter 2010 överstiga det stödbelopp som den medlemsstaten har beviljat och som kommissionen godkänt i enlighet med artiklarna 3 och 5 i förordning (EG) nr 1407/2002 för år 2010”

| (79) | Inget stöd godkändes av kommissionen för 2010 i enlighet med artiklarna 3 och 5 i förordning (EG) nr 1407/2002. Eftersom förordning (EG) nr 1407/2002 upphörde att gälla den 31 december 2010 kan de specifika reglerna i den förordningen i vilket fall som helst inte tillämpas på den aktuella åtgärden (8). Det finns därför inget stödbelopp för 2010 som skulle kunna användas som riktmärke för tillämpningen av artikel 3 g i rådets beslut, och detta villkor är inte tillämpligt på det aktuella ärendet.

  ”Medlemsstaterna måste fastställa en plan med åtgärder för att mildra miljökonsekvenserna av kolproduktion vid kolproduktionsenheter till vilka nedläggningsstöd beviljas i enlighet med denna artikel, t.ex. på området energieffektivitet, förnybar energi eller avskiljning och lagring av koldioxid” |
| --- | --- |

(79)

Inget stöd godkändes av kommissionen för 2010 i enlighet med artiklarna 3 och 5 i förordning (EG) nr 1407/2002. Eftersom förordning (EG) nr 1407/2002 upphörde att gälla den 31 december 2010 kan de specifika reglerna i den förordningen i vilket fall som helst inte tillämpas på den aktuella åtgärden (8). Det finns därför inget stödbelopp för 2010 som skulle kunna användas som riktmärke för tillämpningen av artikel 3 g i rådets beslut, och detta villkor är inte tillämpligt på det aktuella ärendet.

8

”Medlemsstaterna måste fastställa en plan med åtgärder för att mildra miljökonsekvenserna av kolproduktion vid kolproduktionsenheter till vilka nedläggningsstöd beviljas i enlighet med denna artikel, t.ex. på området energieffektivitet, förnybar energi eller avskiljning och lagring av koldioxid”

| (80) | De italienska myndigheterna har lagt fram en miljöskyddsplan för att mildra miljökonsekvenserna av kolproduktion, som inbegriper anläggningar för förnybar energi samt avsvavling av kol. |
| --- | --- |

(80)

De italienska myndigheterna har lagt fram en miljöskyddsplan för att mildra miljökonsekvenserna av kolproduktion, som inbegriper anläggningar för förnybar energi samt avsvavling av kol.

| (81) | I artikel 1.3 h i rådets beslut anges uttryckligen initiativ avseende förnybar energi som exempel på åtgärder som kan ingå i en plan för att mildra miljökonsekvenserna. Kommissionen noterar att dessa italienska åtgärder direkt avser den kolgruva som fortfarande är i drift men ska läggas ned. |
| --- | --- |

(81)

I artikel 1.3 h i rådets beslut anges uttryckligen initiativ avseende förnybar energi som exempel på åtgärder som kan ingå i en plan för att mildra miljökonsekvenserna. Kommissionen noterar att dessa italienska åtgärder direkt avser den kolgruva som fortfarande är i drift men ska läggas ned.

| (82) | Projektet för avsvavling av kol är osäkert och avhängigt av resultatet av det försök som ska inledas, och kommissionen kan därför inte slå fast att denna åtgärd kommer att resultera i en avsevärd förbättring av miljöförhållandena som kan kopplas till kolproduktionen i regionen, i enlighet med artikel 3.1 h i rådets beslut. |
| --- | --- |

(82)

Projektet för avsvavling av kol är osäkert och avhängigt av resultatet av det försök som ska inledas, och kommissionen kan därför inte slå fast att denna åtgärd kommer att resultera i en avsevärd förbättring av miljöförhållandena som kan kopplas till kolproduktionen i regionen, i enlighet med artikel 3.1 h i rådets beslut.

| (83) | Med hänsyn till övervägandena i skälen 80–81 anser kommissionen att de anläggningar för förnybar energi som ingår i den miljöskyddsplan som lagts fram av de italienska myndigheterna redan i sig uppfyller villkoren i artikel 3.1 h i rådets beslut. |
| --- | --- |

(83)

Med hänsyn till övervägandena i skälen 80–81 anser kommissionen att de anläggningar för förnybar energi som ingår i den miljöskyddsplan som lagts fram av de italienska myndigheterna redan i sig uppfyller villkoren i artikel 3.1 h i rådets beslut.

| (84) | Det bör noteras att en del av de åtgärder som Italien hänvisar till kan inbegripa beviljande av statligt stöd. Att dessa åtgärder godkänns som en del av den plan för att mildra miljökonsekvenserna som krävs för att tillåta stöd till kolbrytning i enlighet med rådets beslut får inte tolkas som ett godkännande av sådana åtgärder enligt artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget. Det är fortfarande Italiens ansvar att se till att åtgärder som kan utgöra statligt stöd anmäls till kommissionen i enlighet med artikel 108.3 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(84)

Det bör noteras att en del av de åtgärder som Italien hänvisar till kan inbegripa beviljande av statligt stöd. Att dessa åtgärder godkänns som en del av den plan för att mildra miljökonsekvenserna som krävs för att tillåta stöd till kolbrytning i enlighet med rådets beslut får inte tolkas som ett godkännande av sådana åtgärder enligt artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget. Det är fortfarande Italiens ansvar att se till att åtgärder som kan utgöra statligt stöd anmäls till kommissionen i enlighet med artikel 108.3 i EUF-fördraget.

| (85) | Detta beslut påverkar inte Italiens skyldigheter enligt EU:s miljölagstiftning. |
| --- | --- |

(85)

Detta beslut påverkar inte Italiens skyldigheter enligt EU:s miljölagstiftning.

| (86) | Bedömningen enligt ovan visar att alla väsentliga kriterier i artikel 3 i rådets beslut avseende produktionsstöd som beviljas inom ramen för nedläggningsplanen är uppfyllda. |
| --- | --- |

(86)

Bedömningen enligt ovan visar att alla väsentliga kriterier i artikel 3 i rådets beslut avseende produktionsstöd som beviljas inom ramen för nedläggningsplanen är uppfyllda.

3.3.2   Statligt stöd för att täcka extraordinära kostnader

Statligt stöd för att täcka extraordinära kostnader

| (87) | Enligt artikel 4.1 i rådets beslut kan statligt stöd som beviljats till kolgruvor för att täcka de kostnader som uppstår genom nedläggningen av kolproduktionsenheter och som inte avser den löpande produktionen anses förenligt med den inre marknaden om stödbeloppet inte överstiger dessa kostnader. |
| --- | --- |

(87)

Enligt artikel 4.1 i rådets beslut kan statligt stöd som beviljats till kolgruvor för att täcka de kostnader som uppstår genom nedläggningen av kolproduktionsenheter och som inte avser den löpande produktionen anses förenligt med den inre marknaden om stödbeloppet inte överstiger dessa kostnader.

| (88) | De extraordinära kostnader som anmälts av de italienska myndigheterna innefattar






  — | de kostnader som uppstår genom nedläggningen av gruvan, enligt punkt 1 f, g, h och l i bilagan till rådets beslut, |
| --- | --- | --- |

(88)

De extraordinära kostnader som anmälts av de italienska myndigheterna innefattar

—

de kostnader som uppstår genom nedläggningen av gruvan, enligt punkt 1 f, g, h och l i bilagan till rådets beslut,

| — | de sociala kostnaderna och kostnaderna för personalomskolningsprogam efter nedläggningen av gruvan, enligt punkt 1 b och d i bilagan till beslutet. |
| --- | --- |

—

de sociala kostnaderna och kostnaderna för personalomskolningsprogam efter nedläggningen av gruvan, enligt punkt 1 b och d i bilagan till beslutet.

| (89) | Kommissionen noterar att Italien inte planerar att bevilja stöd som skulle överstiga de kostnader som uppstår genom nedläggningen av kolproduktionen. För tillämpningen av artikel 4 motsvarar dessutom de uppskattade extraordinära kostnaderna och de kostnadskategorier som ska täckas de stödberättigande kategorier som anges i bilagan till rådets beslut. Enligt nedläggningsplanen kan stödet beviljas först sedan styrkande handlingar har uppvisats. |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen noterar att Italien inte planerar att bevilja stöd som skulle överstiga de kostnader som uppstår genom nedläggningen av kolproduktionen. För tillämpningen av artikel 4 motsvarar dessutom de uppskattade extraordinära kostnaderna och de kostnadskategorier som ska täckas de stödberättigande kategorier som anges i bilagan till rådets beslut. Enligt nedläggningsplanen kan stödet beviljas först sedan styrkande handlingar har uppvisats.

| (90) | Stöd för att täcka extraordinära kostnader kommer att krävas även sedan produktionen upphört 2018. Stöd kommer under alla omständigheter att beviljas fram till 2027, dvs. innan rådets beslut upphör att gälla. |
| --- | --- |

(90)

Stöd för att täcka extraordinära kostnader kommer att krävas även sedan produktionen upphört 2018. Stöd kommer under alla omständigheter att beviljas fram till 2027, dvs. innan rådets beslut upphör att gälla.

| (91) | Teoretiskt sett kan intäkter uppstå till följd av försäljning av anläggningar och maskiner. Italien menar dock att detta är osannolikt med tanke på dessa föremåls ålder vid utgången av 2018. Även om anläggningar och maskiner fortfarande skulle ha ett mindre restvärde skulle det dessutom inte vara möjligt att sälja dem på grund av ett avtal mellan Carbosulcis och kommunen Gonnessa av den 15 februari 1990. Enligt artikel 16 i det avtalet ska Carbosulcis när gruvdriften upphör se till att all fast och lös egendom (kontorslokaler, tjänster, kolbearbetningsanläggning, maskiner etc.) bevaras med den ursprungliga arkitekturen intakt, så att gruvan och dess anläggningar blir kvar som ett lokalhistoriskt monument. |
| --- | --- |

(91)

Teoretiskt sett kan intäkter uppstå till följd av försäljning av anläggningar och maskiner. Italien menar dock att detta är osannolikt med tanke på dessa föremåls ålder vid utgången av 2018. Även om anläggningar och maskiner fortfarande skulle ha ett mindre restvärde skulle det dessutom inte vara möjligt att sälja dem på grund av ett avtal mellan Carbosulcis och kommunen Gonnessa av den 15 februari 1990. Enligt artikel 16 i det avtalet ska Carbosulcis när gruvdriften upphör se till att all fast och lös egendom (kontorslokaler, tjänster, kolbearbetningsanläggning, maskiner etc.) bevaras med den ursprungliga arkitekturen intakt, så att gruvan och dess anläggningar blir kvar som ett lokalhistoriskt monument.

| (92) | Anläggningar och maskiner kommer därför att tas ur drift och användas för att bygga upp ett museum och en industriarkeologisk plats som kan bevaras som ett lokalhistoriskt monument. |
| --- | --- |

(92)

Anläggningar och maskiner kommer därför att tas ur drift och användas för att bygga upp ett museum och en industriarkeologisk plats som kan bevaras som ett lokalhistoriskt monument.

| (93) | De italienska myndigheterna anser att förseglingen av gruvan och miljösaneringen inte kan förväntas leda till en ökning av värdet på marken, eftersom området, med undantag av de delar som ska användas för anläggningarna för förnybar energi, kommer att utgöra övergiven industrimark som inte kan utnyttjas. |
| --- | --- |

(93)

De italienska myndigheterna anser att förseglingen av gruvan och miljösaneringen inte kan förväntas leda till en ökning av värdet på marken, eftersom området, med undantag av de delar som ska användas för anläggningarna för förnybar energi, kommer att utgöra övergiven industrimark som inte kan utnyttjas.

| (94) | Vid sidan av de områden som ska användas för anläggningarna för förnybar energi kommer marken, när den sanerats, att behållas i sitt nuvarande skick, för att bevara det historiska minnet av gruvindustrin i enlighet med avtalet mellan Carbosulcis och kommunen Gonnessa. När det gäller de kostnader som avses i punkt 1 h i bilagan till rådets beslut är det i vilket fall som helst inte Carbosulcis som äger marken, och företaget gynnas därför inte av en ökning av värdet på marken (9). |
| --- | --- |

(94)

Vid sidan av de områden som ska användas för anläggningarna för förnybar energi kommer marken, när den sanerats, att behållas i sitt nuvarande skick, för att bevara det historiska minnet av gruvindustrin i enlighet med avtalet mellan Carbosulcis och kommunen Gonnessa. När det gäller de kostnader som avses i punkt 1 h i bilagan till rådets beslut är det i vilket fall som helst inte Carbosulcis som äger marken, och företaget gynnas därför inte av en ökning av värdet på marken (9).

9

| (95) | De italienska myndigheterna bekräftar att de kostnader som täcks av stödet inte avser finansiering av kostnader som uppstår till följd av att miljöföreskrifter inte följs, t.ex.






  — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/21/EG (10), |
| --- | --- | --- |

(95)

De italienska myndigheterna bekräftar att de kostnader som täcks av stödet inte avser finansiering av kostnader som uppstår till följd av att miljöföreskrifter inte följs, t.ex.

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/21/EG (10),

10

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG (11), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG (11),

11

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (12), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (12),

12

| — | rådets direktiv 92/43/EEG (13), |
| --- | --- |

—

rådets direktiv 92/43/EEG (13),

13

| — | rådets direktiv 85/337/EEG (14). |
| --- | --- |

—

rådets direktiv 85/337/EEG (14).

14

| (96) | Stödet kommer inte att kombineras med annat statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget eller med andra former av EU-finansiering för samma stödberättigande kostnader (artikel 5 i rådets beslut). Kommissionen vill dessutom påminna de italienska myndigheterna om att de regler som gäller för strukturfonderna måste följas vid medfinansiering från unionen genom dessa fonder. |
| --- | --- |

(96)

Stödet kommer inte att kombineras med annat statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget eller med andra former av EU-finansiering för samma stödberättigande kostnader (artikel 5 i rådets beslut). Kommissionen vill dessutom påminna de italienska myndigheterna om att de regler som gäller för strukturfonderna måste följas vid medfinansiering från unionen genom dessa fonder.

| (97) | Dessutom ska, enligt artikel 5 i rådets beslut, allt stöd som gruvan Nuraxi Figus fått bokföras i resultaträkningen som en särskild intäkt i förhållande till omsättningen. Carbosulcis ska också särredovisa produktionen och avvecklingsarbetet (artikel 6). Stödet uppfyller därmed de villkor som anges i rådets beslut i fråga om kumulering och särredovisning hos stödmottagaren om det förekommer andra ekonomiska verksamheter som inte är förknippade med kolbrytning. |
| --- | --- |

(97)

Dessutom ska, enligt artikel 5 i rådets beslut, allt stöd som gruvan Nuraxi Figus fått bokföras i resultaträkningen som en särskild intäkt i förhållande till omsättningen. Carbosulcis ska också särredovisa produktionen och avvecklingsarbetet (artikel 6). Stödet uppfyller därmed de villkor som anges i rådets beslut i fråga om kumulering och särredovisning hos stödmottagaren om det förekommer andra ekonomiska verksamheter som inte är förknippade med kolbrytning.

| (98) | Italien har lämnat mycket detaljerad information i samband med att nedläggningsplanen anmäldes. Framför allt har Italien lämnat detaljerade kostnadsberäkningar för gruvan, uppdelade på enskilda poster, för varje år som nedläggningsplanen avser. Kommissionen anser att de uppgifter som lämnats av Italien (inklusive uppgifterna i bilagorna 1 och 2 till detta beslut) även uppfyller kraven i artikel 7.4 i rådets beslut för hela den period som åtgärden avser. |
| --- | --- |

(98)

Italien har lämnat mycket detaljerad information i samband med att nedläggningsplanen anmäldes. Framför allt har Italien lämnat detaljerade kostnadsberäkningar för gruvan, uppdelade på enskilda poster, för varje år som nedläggningsplanen avser. Kommissionen anser att de uppgifter som lämnats av Italien (inklusive uppgifterna i bilagorna 1 och 2 till detta beslut) även uppfyller kraven i artikel 7.4 i rådets beslut för hela den period som åtgärden avser.

| (99) | De italienska myndigheterna har dessutom, i enlighet med artikel 7.5 i rådets beslut, förbundit sig att se till att gruvans redovisning lämnas till Europeiska kommissionen inom sex månader efter utgången av varje rapporteringsperiod. |
| --- | --- |

(99)

De italienska myndigheterna har dessutom, i enlighet med artikel 7.5 i rådets beslut, förbundit sig att se till att gruvans redovisning lämnas till Europeiska kommissionen inom sex månader efter utgången av varje rapporteringsperiod.

| (100) | Stödet uppfyller således de relevanta villkor som anges i rådets beslut. |
| --- | --- |

(100)

Stödet uppfyller således de relevanta villkor som anges i rådets beslut.

| (101) | Kommissionen har därför slagit fast att både nedläggningsplanen och det stöd som redan har beviljats och som föreslås kan godkännas. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionen har därför slagit fast att både nedläggningsplanen och det stöd som redan har beviljats och som föreslås kan godkännas.

4.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (102) | Kommissionen beklagar att Italien delvis genomfört stödet i strid med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen beklagar att Italien delvis genomfört stödet i strid med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (103) | Kommissionen har dock beslutat att det stöd som Carbosulcis beviljas från och med den 1 januari 2011 till och med den 31 december 2027 kan anses förenligt med den inre marknaden enligt rådets beslut. |
| --- | --- |

(103)

Kommissionen har dock beslutat att det stöd som Carbosulcis beviljas från och med den 1 januari 2011 till och med den 31 december 2027 kan anses förenligt med den inre marknaden enligt rådets beslut.

| (104) | Kommissionen erinrar de italienska myndigheterna om att den, enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget, ska underrättas om alla planer på refinansiering eller ändring av åtgärden i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (15). Om nedläggningsplanen ändras ska kommissionen dessutom underrättas om detta enligt artikel 7.3 i rådets beslut. Enligt artikel 7.4 ska anmälningar också göras om det stöd som Italien planerar att bevilja till kolindustrin under ett kolproduktionsår överstiger de belopp som godkänns genom detta beslut, eller om uppgifterna om beräkningen av de uppskattade produktionskostnader för vilka stöd planeras i nedläggningsplanen skiljer sig från de uppgifter som angetts i anmälan. Om de årliga åtgärderna avviker från den godkända nedläggningsplanen ska Italien lämna separata årliga anmälningar. Italien ska vederbörligen underrätta kommissionen om hur stort stödbelopp som faktiskt har betalats ut under varje år fram till dess att nedläggningsplanen löper ut och om hur det beräknats, i enlighet med artikel 7.5 i rådets beslut. |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen erinrar de italienska myndigheterna om att den, enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget, ska underrättas om alla planer på refinansiering eller ändring av åtgärden i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (15). Om nedläggningsplanen ändras ska kommissionen dessutom underrättas om detta enligt artikel 7.3 i rådets beslut. Enligt artikel 7.4 ska anmälningar också göras om det stöd som Italien planerar att bevilja till kolindustrin under ett kolproduktionsår överstiger de belopp som godkänns genom detta beslut, eller om uppgifterna om beräkningen av de uppskattade produktionskostnader för vilka stöd planeras i nedläggningsplanen skiljer sig från de uppgifter som angetts i anmälan. Om de årliga åtgärderna avviker från den godkända nedläggningsplanen ska Italien lämna separata årliga anmälningar. Italien ska vederbörligen underrätta kommissionen om hur stort stödbelopp som faktiskt har betalats ut under varje år fram till dess att nedläggningsplanen löper ut och om hur det beräknats, i enlighet med artikel 7.5 i rådets beslut.

15

| (105) | Kommissionen erinrar också de italienska myndigheterna om att de, i enlighet med artikel 7.5 i rådets beslut, inom sex månader efter utgången av produktionsåret i fråga ska underrätta kommissionen om hur stort stödbelopp som faktiskt har betalats ut under det året och om hur det beräknats. De italienska myndigheterna ska före utgången av följande kolproduktionsår underrätta kommissionen om eventuella justeringar som görs i förhållande till de belopp som ursprungligen betalats ut under ett visst kolproduktionsår. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen erinrar också de italienska myndigheterna om att de, i enlighet med artikel 7.5 i rådets beslut, inom sex månader efter utgången av produktionsåret i fråga ska underrätta kommissionen om hur stort stödbelopp som faktiskt har betalats ut under det året och om hur det beräknats. De italienska myndigheterna ska före utgången av följande kolproduktionsår underrätta kommissionen om eventuella justeringar som görs i förhållande till de belopp som ursprungligen betalats ut under ett visst kolproduktionsår.

| (106) | Enligt artikel 3.3 i rådets beslut ska Italien, om den gruva som beviljas stöd inte har lagts ned den dag som har fastställts i nedläggningsplanen på det sätt som kommissionen har godkänt, återkräva allt det stöd som beviljats för hela den period som omfattas av nedläggningsplanen. |
| --- | --- |

(106)

Enligt artikel 3.3 i rådets beslut ska Italien, om den gruva som beviljas stöd inte har lagts ned den dag som har fastställts i nedläggningsplanen på det sätt som kommissionen har godkänt, återkräva allt det stöd som beviljats för hela den period som omfattas av nedläggningsplanen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som Italien har beviljat Carbosulcis SpA i enlighet med den nedläggningsplan som lades fram den 9 april 2014 och ändrades den 17 juli 2014 är förenligt med den inre marknaden enligt beslut 2010/787/EU.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Italien.

Utfärdat i Bryssel den 1 oktober 2014.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  
  EUT L 336, 21.12.2010, s. 24 (nedan kallat rådets beslut). Med verkan från och med den 1 december 2009 har artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget ersatts av artikel 107 respektive 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Innehållet i bestämmelserna är dock i sak oförändrat. I detta beslut bör hänvisningar till artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget i förekommande fall förstås som hänvisningar till artikel 87 respektive 88 i EG-fördraget. Genom EUF-fördraget införs också vissa förändringar i terminologin, t.ex. ersätts gemenskapen med unionen och den gemensamma marknaden med den inre marknaden. I detta beslut används EUF-fördragets terminologi genomgående.

1

rådets beslut

gemenskapen

unionen

den gemensamma marknaden

den inre marknaden

(2)  
  EUT C 20, 23.1.2013, s. 1.

2

(3)  Offentliggjord i Supplemento Ordinario till Gazzetta Ufficiale nr 111 av den 14 maj 2005.

3

Supplemento Ordinario

Gazzetta Ufficiale

(4)  Se fotnot 2.

4

(5)  Förordning nr 1 av den 15 april 1958 om vilka språk som skall användas i Europeiska ekonomiska gemenskapen (EGT 17, 6.10.1958, s. 385/58).

5

(6)  Artikel 3 i lag nr 351 av den 27 juni 1985 med regler för nyöppningen av kolgruvan i Sulcis – ”norme per la riattivazione del bacino carbonifero del Sulcis: è consentito impiegare il carbone del bacino carbonifero del Sulcis nelle centrali termoelettriche e negli impianti di produzione combinata e non di energia elettrica e vapore esclusivamente ubicati in Sardegna, nonché negli impianti industriali, pure ubicati in Sardegna nei quali durante il processo produttivo o di combustione lo zolfo viene fissato, fissato e combinato ovvero combinato con il prodotto che si ottiene”.

6

(7)  Ärende SA.18869 (N 92/05) Statligt stöd till kolindustrin – Ungern; ärende SA.33033 Det nationella stenkolsbolaget Petroșani – Rumänien; ärende SA.33861 (12/N) Stöd för att underlätta nedläggning av kolgruvor – Ungern.

7

(8)  Kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (EGT C 119, 22.5.2002, s. 22).

8

(9)  Carbosulcis äger i nuläget 200 ha med kontorslokaler och anläggningar, medan gruvan upptar en yta av 5 940 ha.

9

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/21/EG av den 15 mars 2006 om hantering av avfall från utvinningsindustrin och om ändring av direktiv 2004/35/EG – Förklaring av Europaparlamentet, rådet och kommissionen (EUT L 102, 11.4.2006, s. 15).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (EUT L 143, 30.4.2004, s. 56).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

12

(13)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

13

(14)  Rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (EGT L 175, 5.7.1985, s. 40).

14

(15)  Kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EU) 2015/1589 om tillämpningsföreskrifter för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1).

15

---

BILAGA 1

| Land: ITALIEN | |
| --- | --- |
| |
| Kolfyndighet SULCIS |
| |
| Företag CARBOSULCIS SPA |
| |
| Produktionsenhet under jord: Gruvan NURAXI FIGUS - Monte Sinni |
| |
| | Data 2011 | Data 2012 | Estimated data 2013 | Estimated data 2014 | Estimated data 2015 | Estimated data 2016 | Estimated data 2017 | Estimated data 2018 |
| |
| 1. | ALLMÄN INFORMATION |

Land: ITALIEN

Kolfyndighet SULCIS

Företag CARBOSULCIS SPA

Produktionsenhet under jord: Gruvan NURAXI FIGUS - Monte Sinni

Data 2011

Data 2012

Estimated data 2013

Estimated data 2014

Estimated data 2015

Estimated data 2016

Estimated data 2017

Estimated data 2018

1.

| a) | Produktion under jord [i tusental ton kolekvivalenter] |
| --- | --- |

a)

Produktion under jord [i tusental ton kolekvivalenter]

[...]
   (*1)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| b) | Avkastning (ton kolekvivalenter/år/produktionsenhet) |
| --- | --- |

b)

Avkastning (ton kolekvivalenter/år/produktionsenhet)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| c) | Genomsnittligt effektivt värmevärde [kcal] |
| --- | --- |

c)

Genomsnittligt effektivt värmevärde [kcal]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| d) | Genomsnittlig registrerad personal |
| --- | --- |

d)

Genomsnittlig registrerad personal

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 2. | PRODUKTIONSKOSTNAD |
| --- | --- |

2.

| a) | Arbetskostnad [EUR/ton kolekvivalenter |
| --- | --- |

a)

Arbetskostnad [EUR/ton kolekvivalenter

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| b) | Materialkostnad [EUR/ton kolekvivalenter] |
| --- | --- |

b)

Materialkostnad [EUR/ton kolekvivalenter]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| c) | Direktavskrivning enligt normala redovisningsregler [EUR/ton kolekvivalenter] |
| --- | --- |

c)

Direktavskrivning enligt normala redovisningsregler [EUR/ton kolekvivalenter]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| d) | Kapitalavkastning [EUR/ton kolekvivalenter] |
| --- | --- |

d)

Kapitalavkastning [EUR/ton kolekvivalenter]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| e) | Kostnad för transport till leveransplats [EUR/ton kolekvivalenter] |
| --- | --- |

e)

Kostnad för transport till leveransplats [EUR/ton kolekvivalenter]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| f) | Företagets allmänna omkostnader [EUR/ton kolekvivalenter] |
| --- | --- |

f)

Företagets allmänna omkostnader [EUR/ton kolekvivalenter]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| g) | Övriga kostnader [EUR/ton kolekvivalenter] |
| --- | --- |

g)

Övriga kostnader [EUR/ton kolekvivalenter]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| h) | Ökning av anläggningstillgångar [EUR/ton kolekvivalenter] |
| --- | --- |

h)

Ökning av anläggningstillgångar [EUR/ton kolekvivalenter]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| i) | Kostnader för bortskaffande av avfall [EUR/ton kolekvivalenter] |
| --- | --- |

i)

Kostnader för bortskaffande av avfall [EUR/ton kolekvivalenter]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| h) | Kostnader i anslutning till löpande produktion (per producerat ton kolekvivalenter) |
| --- | --- |

h)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 3. | LEVERANSER OCH INTÄKTER |
| --- | --- |

3.

| — | Information om leveranser till värmekraftverk: |
| --- | --- |

—

Information om leveranser till värmekraftverk:

| — | produktion under referensåret [ton kolekvivalenter] |
| --- | --- |

—

produktion under referensåret [ton kolekvivalenter]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | lagervariation [ton kolekvivalenter] |
| --- | --- |

—

lagervariation [ton kolekvivalenter]

[...]

[...]

[...]

| (a) | Totalt |
| --- | --- |

(a)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | Avkastning: |
| --- | --- |

—

Avkastning:

| — | produktion under referensåret [ton kolekvivalenter |
| --- | --- |

—

produktion under referensåret [ton kolekvivalenter

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | lagervariation [ton kolekvivalenter |
| --- | --- |

—

lagervariation [ton kolekvivalenter

[...]

| (b) | Genomsnittligt försäljningspris [EUR/ton kolekvivalenter |
| --- | --- |

(b)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 4. | FÖRESLAGET STÖD |
| --- | --- |

4.

| a) | Förlust i löpande produktion [EUR/ton kolekvivalenter] |
| --- | --- |

a)

Förlust i löpande produktion [EUR/ton kolekvivalenter]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| b) | Förlust i löpande produktion [EUR] |
| --- | --- |

b)

Förlust i löpande produktion [EUR]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| c) | Föreslaget stöd [EUR/ton kolekvivalenter] |
| --- | --- |

c)

Föreslaget stöd [EUR/ton kolekvivalenter]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (d) | Föreslaget stöd [EUR] |
| --- | --- |

(d)

Föreslaget stöd [EUR]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

OBS. Uppgifter angivna med rött är resultat av omklassificeringen av resultaträkningen för 2011 och 2012.

---

(*1)  Sekretessbelagda uppgifter.

---

BILAGA 2

| | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| |
| b) | Andra extraordinära utgifter för arbetstagare som har förlorat eller som förlorar arbetet. | 7 804 000 | 3 852 000 | 2 180 000 | 9 080 000 | 692 000 | 9 920 000 | 6 212 000 | 960 000 | 404 000 | 96 000 | 212 000 | 308 000 | 96 000 | 96 000 | 3 660 000 | 45 572 000 |
| b1) | Pensionsincitament (chefer) | 160 000 | 160 000 | 160 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 480 000 |
| b2) | Pensionsincitament (tekniker) | 3 132 000 | 812 000 | 580 000 | 696 000 | 116 000 | 4 640 000 | 232 000 | 0 | 116 000 | 0 | 116 000 | 116 000 | 0 | 0 | 0 | 10 556 000 |
| b3) | Pensionsincitament (arbetare) | 4 512 000 | 2 880 000 | 1 440 000 | 1 632 000 | 576 000 | 5 280 000 | 576 000 | 960 000 | 288 000 | 96 000 | 96 000 | 192 000 | 96 000 | 96 000 | 96 000 | 18 816 000 |
| b4) | Incitament att starta eget företag (tekniker) | 0 | 0 | 0 | 4 640 000 | 0 | 0 | 1 276 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 740 000 | 7 656 000 |
| b5) | Incitament att starta eget företag (arbetare) | 0 | 0 | 0 | 2 112 000 | 0 | 0 | 4 128 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 824 000 | 8 064 000 |
| |
| d) | Kostnader som betalas av företagen för återanpassning av arbetstagare i syfte att underlätta för dessa att hitta en ny anställning utanför kolindustrin, särskilt utbildningskostnader | 0 | 0 | 0 | 4 764 800 | 0 | 0 | 3 911 600 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 793 600 | 11 470 000 |
| d1) | Lön till tekniker under utbildningen | 0 | 0 | 0 | 2 320 000 | 0 | 0 | 638 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 995 000 | 3 953 000 |
| d2) | Lön till arbetare under utbildningen | 0 | 0 | 0 | 1 056 000 | 0 | 0 | 2 064 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 037 000 | 4 157 000 |
| d3) | Kostnad för utbildningen (förenlig med ESF:s kostnadshandledning) | 0 | 0 | 0 | 1 388 800 | 0 | 0 | 1 209 600 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 761 600 | 3 360 000 |
| |
| f) | Resterande kostnader på grund av administrativa, rättsliga eller skattemässiga bestämmelser som är specifika för kolindustrin. | | | | | | | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 0 | 800 000 |
| f1) | Gruvdriftsavgift | | | | | | | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 0 | 800 000 |
| |
| g) | Extra säkerhetsarbete under jord till följd av att kolproduktionsenheter läggs ned. | 0 | 0 | 200 000 | 0 | 0 | 0 | 4 480 800 | 3 836 800 | 3 495 800 | 3 370 800 | 3 363 800 | 3 237 800 | 3 127 800 | 3 086 800 | 0 | 28 200 400 |
| g1) | Projekt- och miljökonsekvensbeskrivning av fyllning av gruvorter med aska | 0 | 0 | 200 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 200 000 |
| g2) | Säkring av sekundärschakt | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 70 000 | 74 000 | 0 | 0 | 0 | 144 000 |
| g3) | Säkring av huvudschakt | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 65 000 | 72 000 | 0 | 137 000 |
| g4) | Arbetskostnad – tekniker | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 160 000 | 1 044 000 | 1 015 000 | 986 000 | 957 000 | 899 000 | 870 000 | 870 000 | 0 | 7 801 000 |
| g5) | Arbetskostnad – arbetare | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 160 000 | 1 632 000 | 1 320 000 | 1 224 000 | 1 176 000 | 1 104 000 | 1 032 000 | 984 000 | 0 | 10 632 000 |
| g6) | Kostnader för material och tjänster avseende gruvstrukturer | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 0 | 7 600 000 |
| g7) | Kostnad för material och tjänster i samband med fyllningen av gruvorter med aska | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 0 | 4 000 000 |
| g8) | Elkostnad (ventilation, dränering etc.) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 0 | 10 000 000 |
| g9) | Potentiella intäkter från bortskaffande av aska | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | 0 | – 12 313 600 |
| |
| h) | Terrängskador, i den mån de avser kolproduktionsenheter som har lagts ned eller som håller på att läggas ned. | | 998 931 | 1 198 931 | 1 198 931 | 798 931 | 798 931 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | | | | | 8 687 898 |
| h1) | Säkring av områden och byggnader samt miljösanering av Seruciområdet | 0 | 798 931 | 798 931 | 798 931 | 798 931 | 798 931 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 994 656 |
| h2) | Miljökarakterisering av området kring Nuraxi Figus | 0 | 200 000 | 400 000 | 400 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 000 000 |
| h3) | Säkring av områden och byggnader samt miljösanering av området kring Nuraxi Figus | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 693 242 |
| |
| l) | Väsentliga extraordinära avskrivningar som uppstått till följd av nedläggning av kolproduktionsenheter | | 5 169 143 | 5 169 143 | 5 169 143 | 5 169 143 | 5 169 143 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 25 845 714 |
| l1) | Särskild avskrivningstakt för materiella anläggningstillgångar | 0 | 4 071 036 | 4 071 036 | 4 071 036 | 4 071 036 | 4 071 036 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 355 179 |
| l2) | Särskild avskrivningstakt för immateriella anläggningstillgångar | 0 | 1 098 107 | 1 098 107 | 1 098 107 | 1 098 107 | 1 098 107 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 490 535 |
| |
| Totalsumma | 7 804 000 | 10 020 074 | 8 748 074 | 20 212 874 | 6 660 074 | 15 888 074 | 15 443 048 | 5 635 448 | 4 738 448 | 4 305 448 | 4 414 448 | 3 645 800 | 3 323 800 | 3 282 800 | 6 453 600 | 120 576 012 |

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Totalt

b)

Andra extraordinära utgifter för arbetstagare som har förlorat eller som förlorar arbetet.

7 804 000

3 852 000

2 180 000

9 080 000

692 000

9 920 000

6 212 000

960 000

404 000

96 000

212 000

308 000

96 000

96 000

3 660 000

45 572 000

b1)

Pensionsincitament (chefer)

160 000

160 000

160 000

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

480 000

b2)

Pensionsincitament (tekniker)

3 132 000

812 000

580 000

696 000

116 000

4 640 000

232 000

0

116 000

0

116 000

116 000

0

0

0

10 556 000

b3)

Pensionsincitament (arbetare)

4 512 000

2 880 000

1 440 000

1 632 000

576 000

5 280 000

576 000

960 000

288 000

96 000

96 000

192 000

96 000

96 000

96 000

18 816 000

b4)

Incitament att starta eget företag (tekniker)

0

0

0

4 640 000

0

0

1 276 000

0

0

0

0

0

0

0

1 740 000

7 656 000

b5)

Incitament att starta eget företag (arbetare)

0

0

0

2 112 000

0

0

4 128 000

0

0

0

0

0

0

0

1 824 000

8 064 000

d)

Kostnader som betalas av företagen för återanpassning av arbetstagare i syfte att underlätta för dessa att hitta en ny anställning utanför kolindustrin, särskilt utbildningskostnader

0

0

0

4 764 800

0

0

3 911 600

0

0

0

0

0

0

0

2 793 600

11 470 000

d1)

Lön till tekniker under utbildningen

0

0

0

2 320 000

0

0

638 000

0

0

0

0

0

0

0

995 000

3 953 000

d2)

Lön till arbetare under utbildningen

0

0

0

1 056 000

0

0

2 064 000

0

0

0

0

0

0

0

1 037 000

4 157 000

d3)

Kostnad för utbildningen (förenlig med ESF:s kostnadshandledning)

0

0

0

1 388 800

0

0

1 209 600

0

0

0

0

0

0

0

761 600

3 360 000

f)

Resterande kostnader på grund av administrativa, rättsliga eller skattemässiga bestämmelser som är specifika för kolindustrin.

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

0

800 000

f1)

Gruvdriftsavgift

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

0

800 000

g)

Extra säkerhetsarbete under jord till följd av att kolproduktionsenheter läggs ned.

0

0

200 000

0

0

0

4 480 800

3 836 800

3 495 800

3 370 800

3 363 800

3 237 800

3 127 800

3 086 800

0

28 200 400

g1)

Projekt- och miljökonsekvensbeskrivning av fyllning av gruvorter med aska

0

0

200 000

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

200 000

g2)

Säkring av sekundärschakt

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

70 000

74 000

0

0

0

144 000

g3)

Säkring av huvudschakt

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

65 000

72 000

0

137 000

g4)

Arbetskostnad – tekniker

0

0

0

0

0

0

1 160 000

1 044 000

1 015 000

986 000

957 000

899 000

870 000

870 000

0

7 801 000

g5)

Arbetskostnad – arbetare

0

0

0

0

0

0

2 160 000

1 632 000

1 320 000

1 224 000

1 176 000

1 104 000

1 032 000

984 000

0

10 632 000

g6)

Kostnader för material och tjänster avseende gruvstrukturer

0

0

0

0

0

0

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

0

7 600 000

g7)

Kostnad för material och tjänster i samband med fyllningen av gruvorter med aska

0

0

0

0

0

0

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

0

4 000 000

g8)

Elkostnad (ventilation, dränering etc.)

0

0

0

0

0

0

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

0

10 000 000

g9)

Potentiella intäkter från bortskaffande av aska

0

0

0

0

0

0

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

0

– 12 313 600

h)

Terrängskador, i den mån de avser kolproduktionsenheter som har lagts ned eller som håller på att läggas ned.

998 931

1 198 931

1 198 931

798 931

798 931

738 648

738 648

738 648

738 648

738 648

8 687 898

h1)

Säkring av områden och byggnader samt miljösanering av Seruciområdet

0

798 931

798 931

798 931

798 931

798 931

0

0

0

0

0

0

0

0

0

3 994 656

h2)

Miljökarakterisering av området kring Nuraxi Figus

0

200 000

400 000

400 000

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

1 000 000

h3)

Säkring av områden och byggnader samt miljösanering av området kring Nuraxi Figus

0

0

0

0

0

0

738 648

738 648

738 648

738 648

738 648

0

0

0

0

3 693 242

l)

Väsentliga extraordinära avskrivningar som uppstått till följd av nedläggning av kolproduktionsenheter

5 169 143

5 169 143

5 169 143

5 169 143

5 169 143

0

0

0

0

0

0

0

0

0

25 845 714

l1)

Särskild avskrivningstakt för materiella anläggningstillgångar

0

4 071 036

4 071 036

4 071 036

4 071 036

4 071 036

0

0

0

0

0

0

0

0

0

20 355 179

l2)

Särskild avskrivningstakt för immateriella anläggningstillgångar

0

1 098 107

1 098 107

1 098 107

1 098 107

1 098 107

0

0

0

0

0

0

0

0

0

5 490 535

Totalsumma

7 804 000

10 020 074

8 748 074

20 212 874

6 660 074

15 888 074

15 443 048

5 635 448

4 738 448

4 305 448

4 414 448

3 645 800

3 323 800

3 282 800

6 453 600

120 576 012

---

| 4.3.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/22

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2016/287

av den 15 oktober 2014

om statligt stöd SA.26500 (2012/C) (tidigare 2011/NN, tidigare CP 227/2008) som Tyskland beviljat Flughafen Altenburg-Nobitz GmbH och Ryanair Ltd

[delgivet med nr C(2014) 7369]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar (1) ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av deras synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDET

FÖRFARANDET

| (1) | Den 27 augusti 2008 inkom ett klagomål till kommissionen från branschorganisationen för de tyska flygplatserna (Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e. V. nedan kallad BDF) genom vilket nämnda organisation gjorde gällande att flygplatsen Altenburg-Nobitz-GmbH och Ryanair Ltd (nedan kallat Ryanair) har beviljats olagligt statligt stöd. Klagomålet registrerades som stödärende CP 227/2008. |
| --- | --- |

(1)

Den 27 augusti 2008 inkom ett klagomål till kommissionen från branschorganisationen för de tyska flygplatserna (Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e. V. nedan kallad BDF) genom vilket nämnda organisation gjorde gällande att flygplatsen Altenburg-Nobitz-GmbH och Ryanair Ltd (nedan kallat Ryanair) har beviljats olagligt statligt stöd. Klagomålet registrerades som stödärende CP 227/2008.

Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e. V.

BDF

Ryanair

| (2) | Den 9 augusti 2010 vidarebefordrade kommissionen klagomålet till Tyskland och begärde ytterligare upplysningar. De tyska myndigheterna lämnade de begärda upplysningarna genom skrivelse av den 30 september 2010. |
| --- | --- |

(2)

Den 9 augusti 2010 vidarebefordrade kommissionen klagomålet till Tyskland och begärde ytterligare upplysningar. De tyska myndigheterna lämnade de begärda upplysningarna genom skrivelse av den 30 september 2010.

| (3) | Den 8 april 2011 begärde kommissionen uppgifter från Air Berlin och Ryanair. Air Berlin tillhandahöll den begärda informationen den 10 maj 2011. Ryanair tillhandahöll den begärda informationen den 20 juni 2011. En översatt version av dessa kommentarer och bilagor sändes till de tyska myndigheterna med skrivelse av den 11 augusti 2011. Den 28 september 2011 meddelade de tyska myndigheterna kommissionen att de för närvarande inte hade för avsikt att lämna några synpunkter. |
| --- | --- |

(3)

Den 8 april 2011 begärde kommissionen uppgifter från Air Berlin och Ryanair. Air Berlin tillhandahöll den begärda informationen den 10 maj 2011. Ryanair tillhandahöll den begärda informationen den 20 juni 2011. En översatt version av dessa kommentarer och bilagor sändes till de tyska myndigheterna med skrivelse av den 11 augusti 2011. Den 28 september 2011 meddelade de tyska myndigheterna kommissionen att de för närvarande inte hade för avsikt att lämna några synpunkter.

| (4) | Genom skrivelse av den 26 januari 2012 informerade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda ett förfarande enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) (2) med avseende på investerings- och driftstöd till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, sänkta flygplatsavgifter för flygbolag och avtal om marknadsföringstjänster med Ryanair (nedan kallat inledningsbeslutet). |
| --- | --- |

(4)

Genom skrivelse av den 26 januari 2012 informerade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda ett förfarande enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) (2) med avseende på investerings- och driftstöd till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, sänkta flygplatsavgifter för flygbolag och avtal om marknadsföringstjänster med Ryanair (nedan kallat inledningsbeslutet).

2

| (5) | Kommissionens beslut att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (3). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på det påstådda stödet, respektive åtgärden. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens beslut att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (3). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på det påstådda stödet, respektive åtgärden.

Europeiska unionens officiella tidning

3

| (6) | Den 21 februari 2012 begärde kommissionen att Tyskland skulle lämna ytterligare information. Tyskland lämnade sina synpunkter på beslutet att inleda förfarandet samt sina svar på kommissionens begäran om information den 24 februari 2012, den 30 mars 2012 och den 2 april 2012. |
| --- | --- |

(6)

Den 21 februari 2012 begärde kommissionen att Tyskland skulle lämna ytterligare information. Tyskland lämnade sina synpunkter på beslutet att inleda förfarandet samt sina svar på kommissionens begäran om information den 24 februari 2012, den 30 mars 2012 och den 2 april 2012.

| (7) | Den 13 april 2012 erhöll kommissionen synpunkter från två berörda parter, nämligen Ryanair och Airport Marketing Services (4) (nedan kallad AMS). |
| --- | --- |

(7)

Den 13 april 2012 erhöll kommissionen synpunkter från två berörda parter, nämligen Ryanair och Airport Marketing Services (4) (nedan kallad AMS).

4

AMS

| (8) | Eftersom det saknades några svar på begäran om information av den 21 februari 2012, begärde kommissionen ytterligare information från Tyskland den 20 april 2012. Tyskland svarade den 11 maj 2012. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom det saknades några svar på begäran om information av den 21 februari 2012, begärde kommissionen ytterligare information från Tyskland den 20 april 2012. Tyskland svarade den 11 maj 2012.

| (9) | Den 25 juni 2012 inkom ytterligare synpunkter till kommissionen från berörda parter (Ryanair, Ryanairs dotterbolag AMS och ett konsultföretag som arbetade på uppdrag av Ryanair). Kommissionen vidarebefordrade dessa synpunkter till Tyskland med skrivelse av den 22 augusti 2012. Tyskland bad om en översättning av dokumenten och lämnade sedan sina synpunkter den 4 december 2012. |
| --- | --- |

(9)

Den 25 juni 2012 inkom ytterligare synpunkter till kommissionen från berörda parter (Ryanair, Ryanairs dotterbolag AMS och ett konsultföretag som arbetade på uppdrag av Ryanair). Kommissionen vidarebefordrade dessa synpunkter till Tyskland med skrivelse av den 22 augusti 2012. Tyskland bad om en översättning av dokumenten och lämnade sedan sina synpunkter den 4 december 2012.

| (10) | Kommissionen begärde ytterligare upplysningar från Tyskland genom en skrivelse av den 29 november 2012. Tyskland svarade den 17 januari 2013. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen begärde ytterligare upplysningar från Tyskland genom en skrivelse av den 29 november 2012. Tyskland svarade den 17 januari 2013.

| (11) | Den 10 april 2013 lämnade Ryanair ytterligare synpunkter (5), vilka vidarebefordrades till Tyskland den 3 maj 2013. |
| --- | --- |

(11)

Den 10 april 2013 lämnade Ryanair ytterligare synpunkter (5), vilka vidarebefordrades till Tyskland den 3 maj 2013.

5

| (12) | Den 14 november 2013 begärde kommissionen att Tyskland skulle lämna ytterligare information. Tyskland svarade den 14 januari 2014. Eftersom de tyska myndigheternas svar var ofullständigt skickade kommissionen en påminnelse till Tyskland den 19 mars 2014. Tyskland svarade den 22 april 2014. |
| --- | --- |

(12)

Den 14 november 2013 begärde kommissionen att Tyskland skulle lämna ytterligare information. Tyskland svarade den 14 januari 2014. Eftersom de tyska myndigheternas svar var ofullständigt skickade kommissionen en påminnelse till Tyskland den 19 mars 2014. Tyskland svarade den 22 april 2014.

| (13) | Den 20 december 2013 lämnade Ryanair ytterligare synpunkter, vilka vidarebefordrades till Tyskland den 8 januari 2014. Den 27 januari 2014 svarade Tyskland på Ryanairs synpunkter. |
| --- | --- |

(13)

Den 20 december 2013 lämnade Ryanair ytterligare synpunkter, vilka vidarebefordrades till Tyskland den 8 januari 2014. Den 27 januari 2014 svarade Tyskland på Ryanairs synpunkter.

| (14) | Den 17 januari 2014 och den 31 januari 2014 inkom Ryanair med ytterligare synpunkter, vilka vidarebefordrades till Tyskland den 7 mars 2014. Den 7 april 2014 förklarade de tyska myndigheterna att de inte hade för avsikt att lämna ytterligare synpunkter på Ryanairs yttranden. |
| --- | --- |

(14)

Den 17 januari 2014 och den 31 januari 2014 inkom Ryanair med ytterligare synpunkter, vilka vidarebefordrades till Tyskland den 7 mars 2014. Den 7 april 2014 förklarade de tyska myndigheterna att de inte hade för avsikt att lämna ytterligare synpunkter på Ryanairs yttranden.

| (15) | Med en skrivelse av den 25 februari 2014 informerade kommissionen Tyskland om att 2014 års luftfartsriktlinjer (6) antagits den 20 februari 2014 samt om det faktum att dessa riktlinjer skulle vara tillämpliga i förevarande ärende från och med deras offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning. Dessutom gav kommissionen Tyskland möjlighet att inge synpunkter på dessa riktlinjer och deras tillämpning inom 20 dagar efter det att de offentliggjorts i EUT. |
| --- | --- |

(15)

Med en skrivelse av den 25 februari 2014 informerade kommissionen Tyskland om att 2014 års luftfartsriktlinjer (6) antagits den 20 februari 2014 samt om det faktum att dessa riktlinjer skulle vara tillämpliga i förevarande ärende från och med deras offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning. Dessutom gav kommissionen Tyskland möjlighet att inge synpunkter på dessa riktlinjer och deras tillämpning inom 20 dagar efter det att de offentliggjorts i EUT.

6

Europeiska unionens officiella tidning

| (16) | Med en skrivelse av den 24 februari 2014 informerade kommissionen dessutom tredje parter om att 2014 års luftfartsriktlinjer antagits den 20 februari 2014 samt om det faktum att dessa riktlinjer skulle vara tillämpliga i förevarande ärende från och med deras offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning. Dessutom gav kommissionen berörda tredje parter möjlighet att inge synpunkter på dessa riktlinjer och deras tillämpning inom 20 dagar efter det att de offentliggjorts i EUT. |
| --- | --- |

(16)

Med en skrivelse av den 24 februari 2014 informerade kommissionen dessutom tredje parter om att 2014 års luftfartsriktlinjer antagits den 20 februari 2014 samt om det faktum att dessa riktlinjer skulle vara tillämpliga i förevarande ärende från och med deras offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning. Dessutom gav kommissionen berörda tredje parter möjlighet att inge synpunkter på dessa riktlinjer och deras tillämpning inom 20 dagar efter det att de offentliggjorts i EUT.

Europeiska unionens officiella tidning

| (17) | Den 4 april 2014 offentliggjordes 2014 års luftfartsriktlinjer i Europeiska unionens officiella tidning. De ersatte 1994 års luftfartsriktlinjer (7) samt 2005 års luftfartsriktlinjer (8). |
| --- | --- |

(17)

Den 4 april 2014 offentliggjordes 2014 års luftfartsriktlinjer i Europeiska unionens officiella tidning. De ersatte 1994 års luftfartsriktlinjer (7) samt 2005 års luftfartsriktlinjer (8).

Europeiska unionens officiella tidning

7

8

| (18) | Den 15 april 2014 publicerades ett meddelande i Europeiska unionens officiella tidning, i vilket medlemsstater och berörda parter uppmanades att inkomma med synpunkter på tillämpningen av 2014 års luftfartsriktlinjer i detta ärende inom en frist på en månad efter dagen för offentliggörandet av nämnda riktlinjer (9). |
| --- | --- |

(18)

Den 15 april 2014 publicerades ett meddelande i Europeiska unionens officiella tidning, i vilket medlemsstater och berörda parter uppmanades att inkomma med synpunkter på tillämpningen av 2014 års luftfartsriktlinjer i detta ärende inom en frist på en månad efter dagen för offentliggörandet av nämnda riktlinjer (9).

Europeiska unionens officiella tidning

9

| (19) | Den 29 april 2014 skickade kommissionen en begäran om upplysningar till Tyskland, vilken de tyska myndigheterna besvarade den 7 maj 2014. |
| --- | --- |

(19)

Den 29 april 2014 skickade kommissionen en begäran om upplysningar till Tyskland, vilken de tyska myndigheterna besvarade den 7 maj 2014.

| (20) | Den 6 maj 2014 inkom Deutsche Lufthansa AG med synpunkter i stödärendet i samband med antagandet av de nya riktlinjerna. Den icke-konfidentiella versionen av dessa synpunkter vidarebefordrades till Tyskland den 8 maj 2014. Tyskland lämnade sina synpunkter på denna skrivelse den 15 maj 2014. |
| --- | --- |

(20)

Den 6 maj 2014 inkom Deutsche Lufthansa AG med synpunkter i stödärendet i samband med antagandet av de nya riktlinjerna. Den icke-konfidentiella versionen av dessa synpunkter vidarebefordrades till Tyskland den 8 maj 2014. Tyskland lämnade sina synpunkter på denna skrivelse den 15 maj 2014.

| (21) | Den 7 maj 2014 inkom klagandena med synpunkter i det här aktuella stödärendet i samband med antagandet av de nya riktlinjerna. En icke-konfidentiell version vidarebefordrades till Tyskland den 21 maj 2014. Tyskland svarade den 28 maj 2014. |
| --- | --- |

(21)

Den 7 maj 2014 inkom klagandena med synpunkter i det här aktuella stödärendet i samband med antagandet av de nya riktlinjerna. En icke-konfidentiell version vidarebefordrades till Tyskland den 21 maj 2014. Tyskland svarade den 28 maj 2014.

| (22) | Den 10 september 2014 begärde kommissionen ytterligare information från Tyskland och Ryanair. Tyskland och Ryanair svarade den 16 september 2014. |
| --- | --- |

(22)

Den 10 september 2014 begärde kommissionen ytterligare information från Tyskland och Ryanair. Tyskland och Ryanair svarade den 16 september 2014.

| (23) | Den 12 september 2014 lämnades synpunkter i detta stödärende av Ryanair och ett i dess namn handlande konsultföretag. En icke-konfidentiell version av dessa synpunkter vidarebefordrades till Tyskland den 19 september 2014. Tyskland lämnade synpunkter på denna skrivelse den 6 oktober 2014. |
| --- | --- |

(23)

Den 12 september 2014 lämnades synpunkter i detta stödärende av Ryanair och ett i dess namn handlande konsultföretag. En icke-konfidentiell version av dessa synpunkter vidarebefordrades till Tyskland den 19 september 2014. Tyskland lämnade synpunkter på denna skrivelse den 6 oktober 2014.

2.   BAKGRUND TILL GRANSKNINGSFÖRFARANDET

BAKGRUND TILL GRANSKNINGSFÖRFARANDET

2.1   FLYGPLATSENS FÖRSTA OMSTÄLLNING TILL LÅGPRISFLYG

| (24) | Sedan 1992 äger och driver det statliga företaget Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (10) flygplatsen Leipzig-Altenburg (tidigare Flughafen-Altenburg-Nobitz, nedan kallad AOC) i den södra delen av den tyska delstaten Thüringen. AOC är en tidigare rysk militärflygplats som slutade användas i början av 90-talet. Därefter erhöll Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ansvaret för byggnation och drift av flygplatsen AOC. Enligt bolagsordningen är bolagets syfte att förbättra den ekonomiskt relevanta infrastrukturen för att stärka den ekonomiska tillväxten i östra Thüringen och västra Sachsen. |
| --- | --- |

(24)

Sedan 1992 äger och driver det statliga företaget Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (10) flygplatsen Leipzig-Altenburg (tidigare Flughafen-Altenburg-Nobitz, nedan kallad AOC) i den södra delen av den tyska delstaten Thüringen. AOC är en tidigare rysk militärflygplats som slutade användas i början av 90-talet. Därefter erhöll Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ansvaret för byggnation och drift av flygplatsen AOC. Enligt bolagsordningen är bolagets syfte att förbättra den ekonomiskt relevanta infrastrukturen för att stärka den ekonomiska tillväxten i östra Thüringen och västra Sachsen.

10

AOC

| (25) | De flygplatser som ligger närmast AOC är






  a) | flygplatsen Leipzig-Halle, ungefär 85 km eller 1 timme och 10 minuters bilresa från AOC, |
| --- | --- | --- |

(25)

De flygplatser som ligger närmast AOC är

a)

flygplatsen Leipzig-Halle, ungefär 85 km eller 1 timme och 10 minuters bilresa från AOC,

| b) | flygplatsen Dresden, ungefär 113 km eller 1 timme och 16 minuters bilresa från AOC, |
| --- | --- |

b)

flygplatsen Dresden, ungefär 113 km eller 1 timme och 16 minuters bilresa från AOC,

| c) | flygplatsen Erfurt, ungefär 140 km eller 1 timme och 37 minuters bilresa från AOC, |
| --- | --- |

c)

flygplatsen Erfurt, ungefär 140 km eller 1 timme och 37 minuters bilresa från AOC,

| d) | flygplatsen Hof-Plauen, ungefär 122 km eller 1 timme och 37 minuters bilresa från AOC, |
| --- | --- |

d)

flygplatsen Hof-Plauen, ungefär 122 km eller 1 timme och 37 minuters bilresa från AOC,

| (26) | Sedan driften som civil flygplats inleddes har antalet passagerare per år uppgått till mindre än 150 000. Tabell 1 visar en översikt över antalet passagerare vid AOC sedan år 2000.

  Tabell 1
   (11)


  Passagerarvolym vid AOC från 2000 till 2013
   (12)








  År | Totalt antal passagerare (13) | Passagerare på reguljära flygningar (14) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 27 876 | — |
| 2001 | 27 345 | — |
| 2002 | 26 811 | — |
| 2003 | 71 006 | 51 289 |
| 2004 | 93 946 | 76 742 |
| 2005 | 118 442 | 101 846 |
| 2006 | 105 213 | 90 551 |
| 2007 | 147 100 | 124 411 |
| 2008 | 138 400 | 126 972 |
| 2009 | 140 800 | 133 411 |
| 2010 | 119 000 | 112 985 |
| 2011 | 15 000 | 9 328 |
| 2012 | 5 400 | — |
| 2013 | 5 000 | — |

(26)

Sedan driften som civil flygplats inleddes har antalet passagerare per år uppgått till mindre än 150 000. Tabell 1 visar en översikt över antalet passagerare vid AOC sedan år 2000.

Tabell 1
   (11)

Tabell 1

11

Passagerarvolym vid AOC från 2000 till 2013
   (12)

Passagerarvolym vid AOC från 2000 till 2013

12

År

Totalt antal passagerare (13)

13

Passagerare på reguljära flygningar (14)

14

2000

27 876

—

2001

27 345

—

2002

26 811

—

2003

71 006

51 289

2004

93 946

76 742

2005

118 442

101 846

2006

105 213

90 551

2007

147 100

124 411

2008

138 400

126 972

2009

140 800

133 411

2010

119 000

112 985

2011

15 000

9 328

2012

5 400

—

2013

5 000

—

| (27) | Eurowings genomförde nio flygningar år 2000. Air Berlin genomförde 62 flygningar år 2001, 57 flygningar år 2002 och upphörde sedan med sin verksamhet vid AOC. |
| --- | --- |

(27)

Eurowings genomförde nio flygningar år 2000. Air Berlin genomförde 62 flygningar år 2001, 57 flygningar år 2002 och upphörde sedan med sin verksamhet vid AOC.

| (28) | Den 3 mars 2003 ingick AOC:s operatör, Flugplatz Altenburg-Nobitz-GmbH, och Ryanair ett tioårigt avtal om flygplatstjänster. |
| --- | --- |

(28)

Den 3 mars 2003 ingick AOC:s operatör, Flugplatz Altenburg-Nobitz-GmbH, och Ryanair ett tioårigt avtal om flygplatstjänster.

| (29) | Under toppåren (2008–2010) erbjöd Ryanair upp till fyra destinationer från AOC. I början erbjöd Ryanair dagliga flygningar till London och från år 2007 även flygningar till Barcelona/Girona. Bolaget flög även till Edinburgh år 2009 och införde år 2010 en flyglinje till Alicante. Från och med den 1 maj 2003 var Ryanair det enda bolag som erbjöd reguljära flygningar från och till AOC. |
| --- | --- |

(29)

Under toppåren (2008–2010) erbjöd Ryanair upp till fyra destinationer från AOC. I början erbjöd Ryanair dagliga flygningar till London och från år 2007 även flygningar till Barcelona/Girona. Bolaget flög även till Edinburgh år 2009 och införde år 2010 en flyglinje till Alicante. Från och med den 1 maj 2003 var Ryanair det enda bolag som erbjöd reguljära flygningar från och till AOC.

| (30) | Den 31 mars 2011 upphörde Ryanair med sin flygverksamhet på AOC. Sedan dess genomför inte heller något annat flygbolag regelbundna flygningar från AOC, vilket även framgår av AOC:s webbplats. |
| --- | --- |

(30)

Den 31 mars 2011 upphörde Ryanair med sin flygverksamhet på AOC. Sedan dess genomför inte heller något annat flygbolag regelbundna flygningar från AOC, vilket även framgår av AOC:s webbplats.

2.2   FLYGPLATSENS ANDRA OMSTÄLLNING TILL ALLMÄN FLYGTRAFIK

| (31) | I enlighet med rekommendationerna från konsultföretaget KE-Consult GbR (15) från år 2010 (nedan kallad KE-Consult-studien) började flygplatsen bygga ut den allmänna flygverksamheten, med tyngdpunkt på affärsflyg, där närheten till den växande ekonomiska regionen Chemnitz-Zwickau utnyttjades. Flygplatsen upphörde med lågprisflyg och blev dessutom utbildningsplats för flyg- och säkerhetspersonal. |
| --- | --- |

(31)

I enlighet med rekommendationerna från konsultföretaget KE-Consult GbR (15) från år 2010 (nedan kallad KE-Consult-studien) började flygplatsen bygga ut den allmänna flygverksamheten, med tyngdpunkt på affärsflyg, där närheten till den växande ekonomiska regionen Chemnitz-Zwickau utnyttjades. Flygplatsen upphörde med lågprisflyg och blev dessutom utbildningsplats för flyg- och säkerhetspersonal.

15

KE-Consult-studien

| (32) | De viktigaste skälen till denna omställning var följande (16):






  a) | Flygplatsens stora beroende av offentliga bidrag, framför allt från delstaten Thüringen och delägarna i Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. I en rapport som bolagets ledning upprättade år 2011 uppges att ungefär 21 miljoner euro har investerats i flygplatsen sedan 1992, varvid delstaten Thüringen har bidragit med 17 miljoner euro och delägarna i Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH med ungefär 4 miljoner euro. Trots detta uppstod ett underskott (17) på ungefär 270 000 euro under verksamhetsåren 2009 och 2010. På grund av bristande kapitaltillskott från delägarna förelåg vid denna tidpunkt en fara för flygplatsens likviditet. Därigenom var företagets framtid äventyrad. |
| --- | --- | --- |

(32)

De viktigaste skälen till denna omställning var följande (16):

16

a)

Flygplatsens stora beroende av offentliga bidrag, framför allt från delstaten Thüringen och delägarna i Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. I en rapport som bolagets ledning upprättade år 2011 uppges att ungefär 21 miljoner euro har investerats i flygplatsen sedan 1992, varvid delstaten Thüringen har bidragit med 17 miljoner euro och delägarna i Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH med ungefär 4 miljoner euro. Trots detta uppstod ett underskott (17) på ungefär 270 000 euro under verksamhetsåren 2009 och 2010. På grund av bristande kapitaltillskott från delägarna förelåg vid denna tidpunkt en fara för flygplatsens likviditet. Därigenom var företagets framtid äventyrad.

17

| b) | Enligt bolagsordningen för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH skulle lågprisflyg gynna den ekonomiska utvecklingen i regionen. Trots detta var flygplatsens räntabilitet negativ. De positiva skatteeffekterna från AOC till förmån för kommunerna och de finansierande offentliga organen är mindre än de bidrag som har betalats till flygplatsen (18). |
| --- | --- |

b)

Enligt bolagsordningen för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH skulle lågprisflyg gynna den ekonomiska utvecklingen i regionen. Trots detta var flygplatsens räntabilitet negativ. De positiva skatteeffekterna från AOC till förmån för kommunerna och de finansierande offentliga organen är mindre än de bidrag som har betalats till flygplatsen (18).

18

| c) | Förändringar i delägarstrukturen: Stadtwerke Altenburg GmbH (SWA) upphörde vara delägare den 31 december 2010 och Stadt Altenburg hade förköpsrätt till dessa andelar. |
| --- | --- |

c)

Förändringar i delägarstrukturen: Stadtwerke Altenburg GmbH (SWA) upphörde vara delägare den 31 december 2010 och Stadt Altenburg hade förköpsrätt till dessa andelar.

| d) | År 2009 ägde ett regeringsskifte rum i delstaten Thüringen och den nya regeringen visade sig vara mer restriktiv när det gällde att tillhandahålla ytterligare stöd till flygplatsen. Särskilt avvisade den nya regeringen beslut som dess föregångare hade fattat för att tillhandahålla marknadsföringsstöd till flygplatsen för perioden 2009–2012. Eftersom de offentliga delägarna vägrade att betala ytterligare marknadsföringsstöd till Ryanair trafikerades under vintersäsongen 2010/2011 endast en flyglinje till och från London med finansiellt stöd från regionala företag. Delägarna och ledningen för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH vägrade sedan att skjuta till det belopp på 420 000 euro som Ryanair begärde i marknadsföringsavgift för sommarflygplanen 2011. Därefter fattade Ryanair beslutet att flytta sin regionala knutpunkt till Magdeburg/Cochstedt och avsluta sin verksamhet på AOC i mars 2011. |
| --- | --- |

d)

År 2009 ägde ett regeringsskifte rum i delstaten Thüringen och den nya regeringen visade sig vara mer restriktiv när det gällde att tillhandahålla ytterligare stöd till flygplatsen. Särskilt avvisade den nya regeringen beslut som dess föregångare hade fattat för att tillhandahålla marknadsföringsstöd till flygplatsen för perioden 2009–2012. Eftersom de offentliga delägarna vägrade att betala ytterligare marknadsföringsstöd till Ryanair trafikerades under vintersäsongen 2010/2011 endast en flyglinje till och från London med finansiellt stöd från regionala företag. Delägarna och ledningen för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH vägrade sedan att skjuta till det belopp på 420 000 euro som Ryanair begärde i marknadsföringsavgift för sommarflygplanen 2011. Därefter fattade Ryanair beslutet att flytta sin regionala knutpunkt till Magdeburg/Cochstedt och avsluta sin verksamhet på AOC i mars 2011.

| (33) | Flygplatsens ledning övervägde några alternativ för en omställning av flygplatsen. Det mest ändamålsenliga alternativet bestod i att erbjuda nya flyglinjer och charterflyg utan marknadsföringsstöd år 2012. År 2011 inleddes förhandlingar med Rheinjet om flygningar till Barcelona i detta syfte. Efter Ryanairs beslut att flyga från Leipzig-Halle från och med den 26 juli 2011 ändrade sig AOC:s marknadssituation och syftet att införa sådana nya flyglinjer förkastades. |
| --- | --- |

(33)

Flygplatsens ledning övervägde några alternativ för en omställning av flygplatsen. Det mest ändamålsenliga alternativet bestod i att erbjuda nya flyglinjer och charterflyg utan marknadsföringsstöd år 2012. År 2011 inleddes förhandlingar med Rheinjet om flygningar till Barcelona i detta syfte. Efter Ryanairs beslut att flyga från Leipzig-Halle från och med den 26 juli 2011 ändrade sig AOC:s marknadssituation och syftet att införa sådana nya flyglinjer förkastades.

| (34) | År 2011 beslöts således att flygplatsens verksamhet skulle ställas om på följande sätt:






  a) | Utveckling av transporttjänster för affärsresenärer, vilket var mer lönsamt på grund av de lägre säkerhetskraven. |
| --- | --- | --- |

(34)

År 2011 beslöts således att flygplatsens verksamhet skulle ställas om på följande sätt:

a)

Utveckling av transporttjänster för affärsresenärer, vilket var mer lönsamt på grund av de lägre säkerhetskraven.

| b) | Etablering av företag med intresse av flygverksamhet. |
| --- | --- |

b)

Etablering av företag med intresse av flygverksamhet.

| c) | Etablering av nyetablerade företag. |
| --- | --- |

c)

Etablering av nyetablerade företag.

| d) | Upprättande av anläggningar för solcellsenergi (en anläggning för solcellsenergi upprättades år 2012), uthyrning av parkeringsplatser och anläggningar, anordnande av evenemang. |
| --- | --- |

d)

Upprättande av anläggningar för solcellsenergi (en anläggning för solcellsenergi upprättades år 2012), uthyrning av parkeringsplatser och anläggningar, anordnande av evenemang.

| (35) | Enligt uppgifter från ledningen torde dessa åtgärder på grund av betydande kostnadsbesparingar på medellång sikt möjliggöra att företaget blev självfinansierat, eftersom man kunde spara upp till 520 000 euro årligen. I slutänden skulle detta innebära att flygplatsens underskott minskade. Flygplatsen upprätthålls och bidrar till den ekonomiska utvecklingen i regionen. |
| --- | --- |

(35)

Enligt uppgifter från ledningen torde dessa åtgärder på grund av betydande kostnadsbesparingar på medellång sikt möjliggöra att företaget blev självfinansierat, eftersom man kunde spara upp till 520 000 euro årligen. I slutänden skulle detta innebära att flygplatsens underskott minskade. Flygplatsen upprätthålls och bidrar till den ekonomiska utvecklingen i regionen.

3.   DEN GRANSKADE ÅTGÄRDEN OCH DESS BAKGRUND

DEN GRANSKADE ÅTGÄRDEN OCH DESS BAKGRUND

3.1   ÖVERSIKT ÖVER DET OFFENTLIGA STÖD SOM FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH MOTTAGIT

| (36) | Från 1992 till 2010 investerades ungefär 21 miljoner euro i Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, varvid delstaten Thüringen bidrog med ungefär17 miljoner euro och bolagets offentliga delägare med ungefär 4 miljoner euro (19). |
| --- | --- |

(36)

Från 1992 till 2010 investerades ungefär 21 miljoner euro i Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, varvid delstaten Thüringen bidrog med ungefär17 miljoner euro och bolagets offentliga delägare med ungefär 4 miljoner euro (19).

19

| (37) | Under perioden 2000–2011 erhöll Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH två olika slags offentligt stöd, nämligen tillskott från sina delägare och stöd från andra offentliga organisationer, framför allt delstaten Thüringen (20). Enligt de uppgifter som Tyskland har lämnat och enligt vad som framgår av ekonomiska rapporterna från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finansierade delstaten Thüringen framför allt infrastrukturinvesteringar, medan delägarna bidrog till att finansiera rörelseförluster. Tabell 2 innehåller en förteckning över det offentliga stöd som flygplatsen har erhållit, vilket huvudsakligen tillhandahölls i följande syften:






  a) | Finansiering av investeringar, framför allt i infrastruktur. |
| --- | --- | --- |

(37)

Under perioden 2000–2011 erhöll Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH två olika slags offentligt stöd, nämligen tillskott från sina delägare och stöd från andra offentliga organisationer, framför allt delstaten Thüringen (20). Enligt de uppgifter som Tyskland har lämnat och enligt vad som framgår av ekonomiska rapporterna från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH finansierade delstaten Thüringen framför allt infrastrukturinvesteringar, medan delägarna bidrog till att finansiera rörelseförluster. Tabell 2 innehåller en förteckning över det offentliga stöd som flygplatsen har erhållit, vilket huvudsakligen tillhandahölls i följande syften:

20

a)

Finansiering av investeringar, framför allt i infrastruktur.

| b) | Finansiering av företagets verksamhet (förlusttäckning). |
| --- | --- |

b)

Finansiering av företagets verksamhet (förlusttäckning).

| c) | Finansiering av marknadsföringsåtgärder inom ramen för olika avtal med Ryanair. |
| --- | --- |

c)

Finansiering av marknadsföringsåtgärder inom ramen för olika avtal med Ryanair.

| d) | Finansiering av offentligrättslig verksamhet. |
| --- | --- |

d)

Finansiering av offentligrättslig verksamhet.

Tabell 2
   (21)

Tabell 2

21

Översikt över det offentliga stöd som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH har mottagit

Översikt över det offentliga stöd som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH har mottagit

| (i tusen euro) |
| --- |
| Räkenskapsår | Tillskott från delägarna | Annat offentligt stöd (22) | Totalt |
| 2000 | 256 | 321 | 577 |
| 2001 | 256 | 655 | 911 |
| 2002 | 256 | 226 | 482 |
| 2003 | 960 | 561 | 1 521 |
| 2004 | 1 280 | 395 | 1 675 |
| 2005 | 914 | 690 | 1 604 |
| 2006 | 769 | 404 | 1 173 |
| 2007 | 1 057 | 780 | 1 837 |
| 2008 | 925 | 2 032 | 2 957 |
| 2009 | 957 | 1 416 | 2 373 |
| 2010 | 1 147 | 367 | 1 514 |
| 2011 | 302 | 0 | 302 |
| Totalt | 9 079 | 7 847 | 16 926 |

(i tusen euro)

Räkenskapsår

Tillskott från delägarna

Annat offentligt stöd (22)

22

Totalt

2000

256

321

577

2001

256

655

911

2002

256

226

482

2003

960

561

1 521

2004

1 280

395

1 675

2005

914

690

1 604

2006

769

404

1 173

2007

1 057

780

1 837

2008

925

2 032

2 957

2009

957

1 416

2 373

2010

1 147

367

1 514

2011

302

0

302

Totalt

Totalt

9 079

9 079

7 847

7 847

16 926

16 926

3.2   FINANSIERING AV INFRASTRUKTURINVESTERINGAR ÅREN 2000–2011

| (38) | Tyskland uppgav att Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH mellan åren 2000 och 2011 genomförde investeringar i infrastruktur på sammanlagt 6 474 035 euro. Detta anges i närmare detalj i tabell 3. Till dessa investeringar hör förlängningen av start- och landningsbanan 2003/2004 med sammanlagt 687 882 euro och uppförandet av en ny terminal år 2009 för 1 003 571 euro (terminalen öppnades först år 2010 (23)).

  Tabell 3
   (24)


  Översikt över infrastrukturinvesteringarna vid AOC från 2000 till 2011 och deras finansiering










  (i euro) |
| --- | --- |
| År | Infrastrukturåtgärd | Offentligt stöd | Egna medel (25) | Sammanlagt investeringsbelopp |
| 2000 | Väder – inköp av central dataenhet, ytterligare utrustning osv. | 13 914 | 9 276 | 23 190 |
| Tekniskt godkännande av pejlanläggning RT 1000C | 3 590 | 2 393 | 5 983 |
| Vattenförsörjning (anslutning, ombyggnad) (2) | 10 205 | 6 803 | 17 008 |
| 2001 | Sanering av start- och landningsbanan och delar av manöverområdet | 72 652 | 8 072 | 80 724 |
| Inköp av en ny luftstartare | 34 495 | 42 949 | 77 443 |
| 2002 | Inhägnad av flygplatsområdet (återstående byggtjänster) | 26 144 | 17 429 | 43 573 |
| Planeringskostnader – planering förflyttning av slutet på bana 22 och tröskel 22 | 46 183 | 5 131 | 51 314 |
| 2003 | Förflyttning av slutet på bana 22, moderniseringsåtgärder på start- och landningsbanan (första utbetalningen 2003, andra utbetalningen 2004) | 314 550 | 187 882 | 687 882 |
| 2004 | Förflyttning av slutet på bana 22, moderniseringsåtgärder på start- och landningsbanan (andra utbetalningen 2004) | 185 450 |
| 2006 | Flygplatsfyr, inköp av programvara, inköp av fem mottagare av trådlösa larm, installation av en utrymningsport, tillbyggnad av terminal, köp av 27 biometriska transpondrar, utbyggnad av kabel, väderstation | 28 787 | 12 337 | 41 124 |
| inköp av en brandbil (första delbetalningen 2006) | 193 526 | 82 940 | 276 466 |
| 2007 | Inköp av en brandbil (andra delbetalningen 2007) | 387 052 | 165 879 | 552 931 |
| Inköp av en snöröjare | 230 040 | 153 360 | 383 400 |
| 2008 | Säkerhetsövervakningsnät | 11 430 | 4 899 | 16 329 |
| Slåttermaskin | 5 514 | 3 676 | 9 190 |
| Markförvärv | 56 144 | 24 062 | 80 206 |
| Modernisering av start- och landningsbanan – säkerhetsutbyggnad | 1 816 538 | 778 516 | 2 595 054  (26) |
| 2009 | Om-/nybyggnad av terminal | 702 500 | 50 672 | 753 172  (27) |
| Markeringsarbeten på plattan | 4 429 | 1 898 | 6 327 |
| Reparation av start- och landningsbanan framför tröskel 04 | 336 853 | 0 | 336 853 |
| 2010 | Om-/nybyggnad av terminal | 0 | 250 399 | 250 399  (27) |
| Markeringsarbeten på rampen | 0 | 0 | 0 |
| Reparation av start- och landningsbanan framför tröskel 04 | 0 | 144 366 | 144 366 |
| 2012 | Friktionsmätare (flygsäkerhet) | 28 770 | 12 330 | 41 100 |
| TOTALT | 4 508 766 | 1 965 269 | 6 474 034 |

(38)

Tyskland uppgav att Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH mellan åren 2000 och 2011 genomförde investeringar i infrastruktur på sammanlagt 6 474 035 euro. Detta anges i närmare detalj i tabell 3. Till dessa investeringar hör förlängningen av start- och landningsbanan 2003/2004 med sammanlagt 687 882 euro och uppförandet av en ny terminal år 2009 för 1 003 571 euro (terminalen öppnades först år 2010 (23)).

23

Tabell 3
   (24)

Tabell 3

24

Översikt över infrastrukturinvesteringarna vid AOC från 2000 till 2011 och deras finansiering

Översikt över infrastrukturinvesteringarna vid AOC från 2000 till 2011 och deras finansiering

(i euro)

År

Infrastrukturåtgärd

Offentligt stöd

Egna medel (25)

25

Sammanlagt investeringsbelopp

2000

Väder – inköp av central dataenhet, ytterligare utrustning osv.

13 914

9 276

23 190

Tekniskt godkännande av pejlanläggning RT 1000C

3 590

2 393

5 983

Vattenförsörjning (anslutning, ombyggnad) (2)

10 205

6 803

17 008

2001

Sanering av start- och landningsbanan och delar av manöverområdet

72 652

8 072

80 724

Inköp av en ny luftstartare

34 495

42 949

77 443

2002

Inhägnad av flygplatsområdet (återstående byggtjänster)

26 144

17 429

43 573

Planeringskostnader – planering förflyttning av slutet på bana 22 och tröskel 22

46 183

5 131

51 314

2003

Förflyttning av slutet på bana 22, moderniseringsåtgärder på start- och landningsbanan (första utbetalningen 2003, andra utbetalningen 2004)

314 550

187 882

687 882

2004

Förflyttning av slutet på bana 22, moderniseringsåtgärder på start- och landningsbanan (andra utbetalningen 2004)

185 450

2006

Flygplatsfyr, inköp av programvara, inköp av fem mottagare av trådlösa larm, installation av en utrymningsport, tillbyggnad av terminal, köp av 27 biometriska transpondrar, utbyggnad av kabel, väderstation

28 787

12 337

41 124

inköp av en brandbil (första delbetalningen 2006)

193 526

82 940

276 466

2007

Inköp av en brandbil (andra delbetalningen 2007)

387 052

165 879

552 931

Inköp av en snöröjare

230 040

153 360

383 400

2008

Säkerhetsövervakningsnät

11 430

4 899

16 329

Slåttermaskin

5 514

3 676

9 190

Markförvärv

56 144

24 062

80 206

Modernisering av start- och landningsbanan – säkerhetsutbyggnad

1 816 538

778 516

2 595 054  (26)

26

2009

Om-/nybyggnad av terminal

702 500

50 672

753 172  (27)

27

Markeringsarbeten på plattan

4 429

1 898

6 327

Reparation av start- och landningsbanan framför tröskel 04

336 853

0

336 853

2010

Om-/nybyggnad av terminal

0

250 399

250 399  (27)

27

Markeringsarbeten på rampen

0

0

0

Reparation av start- och landningsbanan framför tröskel 04

0

144 366

144 366

2012

Friktionsmätare (flygsäkerhet)

28 770

12 330

41 100

TOTALT

TOTALT

4 508 766

4 508 766

1 965 269

1 965 269

6 474 034

6 474 034

| (39) | Såsom beskrivs närmare i avsnitt 3.4.2 hörde förlängningen av start- och landningsbanan och tillhandahållandet av serviceytor för hyrbilsfirmor till AOC:s skyldigheter i samband med avtalet med Ryanair om tillhandahållande av tjänster. Det framgår av de ekonomiska rapporterna för de aktuella åren från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH att start- och landningsbanan förlängdes (28). |
| --- | --- |

(39)

Såsom beskrivs närmare i avsnitt 3.4.2 hörde förlängningen av start- och landningsbanan och tillhandahållandet av serviceytor för hyrbilsfirmor till AOC:s skyldigheter i samband med avtalet med Ryanair om tillhandahållande av tjänster. Det framgår av de ekonomiska rapporterna för de aktuella åren från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH att start- och landningsbanan förlängdes (28).

28

| (40) | Vid sitt sammanträde den 23 juni 2000 diskuterade ledningen för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH flygplatsens utveckling i anknytning till ett tioårigt investeringsprogram som inte presenterats i detalj. Programmets sammanlagda investeringskostnader uppgick till ungefär 20 miljoner euro. |
| --- | --- |

(40)

Vid sitt sammanträde den 23 juni 2000 diskuterade ledningen för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH flygplatsens utveckling i anknytning till ett tioårigt investeringsprogram som inte presenterats i detalj. Programmets sammanlagda investeringskostnader uppgick till ungefär 20 miljoner euro.

3.3   FINANSIERING AV RÖRELSEFÖRLUSTER FRÅN FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH ÅREN 2000–2011

| (41) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH genererade vid driften av AOC under perioden 2000–2011 de årliga förluster som anges i tabell 4.

  Tabell 4
   (29)


  Översikt över de årliga förlusterna från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och deras finansiering











  (i tusen euro) |
| --- | --- |
| Räkenskapsår | Verksamhetsresultat utan offentligt stöd och kostnader för offentliga uppgifter (30) | Investeringar (31) | Avskrivning | Finansnetto (32) | Nettoresultat |
| 2000 | – 244 | 204 | 1 509 | – 19 | + 34 |
| 2001 | – 591 | 77 | 1 469 | – 24 | – 31 |
| 2002 | – 214 | 61 | 1 393 | 0 | + 51 |
| 2003 | – 1 161 | 509 | 620 | + 2 | – 64 |
| 2004 | – 1 192 | 428 | 612 | – 1 | 0 |
| 2005 | – 671 | 92 | 445 | – 12 | – 272 |
| 2006 | – 496 | 2 613 | 531 | – 26 | – 253 |
| 2007 | –719 | 1 071 | 533 | – 1 | – 301 |
| 2008 | – 511 | 664 | 645 | – 2 | – 460 |
| 2009 | – 906 | 2 354 | 821 | + 7 | – 562 |
| 2010 | – 1 150 | 1 296 | 965 | – 2 | – 567 |
| 2011 | – 424 | 8 | 907 | – 13 | – 437 |

(41)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH genererade vid driften av AOC under perioden 2000–2011 de årliga förluster som anges i tabell 4.

Tabell 4
   (29)

Tabell 4

29

Översikt över de årliga förlusterna från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och deras finansiering

Översikt över de årliga förlusterna från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och deras finansiering

(i tusen euro)

Räkenskapsår

Verksamhetsresultat utan offentligt stöd och kostnader för offentliga uppgifter (30)

30

Investeringar (31)

31

Avskrivning

Finansnetto (32)

32

Nettoresultat

2000

– 244

204

1 509

– 19

+ 34

2001

– 591

77

1 469

– 24

– 31

2002

– 214

61

1 393

0

+ 51

2003

– 1 161

509

620

+ 2

– 64

2004

– 1 192

428

612

– 1

0

2005

– 671

92

445

– 12

– 272

2006

– 496

2 613

531

– 26

– 253

2007

–719

1 071

533

– 1

– 301

2008

– 511

664

645

– 2

– 460

2009

– 906

2 354

821

+ 7

– 562

2010

– 1 150

1 296

965

– 2

– 567

2011

– 424

8

907

– 13

– 437

| (42) | Tyskland har lämnat de i tabell 5 angivna uppgifterna om de årliga tillskotten som betalats av delägarna och som är avsedda för att täcka rörelseförlusterna för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (33). Dessa kapitaltillskott uppgick till sammanlagt 8,9 miljoner euro.

  Tabell 5


  Tillskott från delägarna för företagsverksamheten







  (i euro) |
| --- | --- |
| 2000 | 200 000 –300 000 [...] (1) |
| 2001 | 200 000 –300 000 [...] (1) |
| 2002 | 200 000 –300 000 [...] (1) |
| 2003 | 300 000 –400 000 [...] (1) |
| 2004 | 475 000 –575 000 [...] (1) |
| 2005 | 700 000 –800 000 [...] (1) |
| 2006 | 925 000 –1 025 000 [...] (1) |
| 2007 | 1 250 000 –1 350 000 [...] (1) |
| 2008 | 1 125 000 –1 225 000 [...] (1) |
| 2009 | 1 125 000 –1 225 000 [...] (1) |
| 2010 | 1 325 000 –1 425 000 [...] (1) |
| 2011 | 425 000 –525 000 [...] (1) |
| Totalt | 8 897 000 |

(42)

Tyskland har lämnat de i tabell 5 angivna uppgifterna om de årliga tillskotten som betalats av delägarna och som är avsedda för att täcka rörelseförlusterna för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (33). Dessa kapitaltillskott uppgick till sammanlagt 8,9 miljoner euro.

33

Tabell 5

Tabell 5

Tillskott från delägarna för företagsverksamheten

Tillskott från delägarna för företagsverksamheten

(i euro)

2000

200 000 –300 000 [...] (1)

1

2001

200 000 –300 000 [...] (1)

1

2002

200 000 –300 000 [...] (1)

1

2003

300 000 –400 000 [...] (1)

1

2004

475 000 –575 000 [...] (1)

1

2005

700 000 –800 000 [...] (1)

1

2006

925 000 –1 025 000 [...] (1)

1

2007

1 250 000 –1 350 000 [...] (1)

1

2008

1 125 000 –1 225 000 [...] (1)

1

2009

1 125 000 –1 225 000 [...] (1)

1

2010

1 325 000 –1 425 000 [...] (1)

1

2011

425 000 –525 000 [...] (1)

1

Totalt

Totalt

8 897 000

8 897 000

| (43) | Sedan början av den här aktuella perioden framgår av de ekonomiska rapporterna från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH att flygplatsens finansiella situation är mycket starkt beroende av tillskott från delägarna. I den ekonomiska rapporten från år 2002 uppges att företagets existens är hotad utan delägarnas finansiella stöd och att det krävdes ytterligare kapitaltillskott. Även andra ekonomiska rapporter (för åren 2003 och 2004) innehåller uppgifter om att företaget endast kunde överleva på grund av delägarnas kapitaltillskott (34). I den årliga prognosen i den ekonomiska rapporten för år 2003 förutspås redan att det kommer att krävas kapitaltillskott från delägarna under nästa räkenskapsperiod. Enligt verksamhetsrapporten 2006 kunde en hotande insolvens endast förhindras genom tillskott från delägarna år 2006. |
| --- | --- |

(43)

Sedan början av den här aktuella perioden framgår av de ekonomiska rapporterna från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH att flygplatsens finansiella situation är mycket starkt beroende av tillskott från delägarna. I den ekonomiska rapporten från år 2002 uppges att företagets existens är hotad utan delägarnas finansiella stöd och att det krävdes ytterligare kapitaltillskott. Även andra ekonomiska rapporter (för åren 2003 och 2004) innehåller uppgifter om att företaget endast kunde överleva på grund av delägarnas kapitaltillskott (34). I den årliga prognosen i den ekonomiska rapporten för år 2003 förutspås redan att det kommer att krävas kapitaltillskott från delägarna under nästa räkenskapsperiod. Enligt verksamhetsrapporten 2006 kunde en hotande insolvens endast förhindras genom tillskott från delägarna år 2006.

34

| (44) | Tyskland uppger att kostnaderna för offentliga utgifter omfattade personalkostnader för flygsäkerhet, kontroll av stängsel, förvaltning, check-in, utbildning och piloter, samt att dessa kostnader finansierades såväl med eget kapital från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH som genom delstaten Thüringen. Detta framgår av tabellerna 6 och 7.

  Tabell 6


  Finansiering av kostnaderna för offentliga uppgifter vid Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH
   (35)









  (i euro) |
| --- | --- |
| År | Sammanlagda kostnader för offentliga uppgifter | Eget kapital | Finansiering genom delstaten Thüringen |
| 2000 | 276 420 | 106 031 | 170 389 |
| 2001 | 278 773 | 127 043 | 151 730 |
| 2002 | 292 270 | 134 801 | 157 469 |
| 2003 | 412 325 | 247 279 | 165 046 |
| 2004 | 461 067 | 293 713 | 167 354 |
| 2005 | 685 406 | 529 734 | 155 672 |
| 2006 | 683 415 | 527 017 | 156 398 |
| 2007 | 732 355 | 597 858 | 134 497 |
| 2008 | 700 772 | 599 954 | 100 818 |
| 2009 | 718 416 | 347 598 | 370 818 |
| 2010 | 657 982 | 313 933 | 344 049 |
| 2011 | 598 056 | 261 654 | 336 402 |
| TOTALT | 6 497 257 | 4 086 615 | 2 410 642 |

(44)

Tyskland uppger att kostnaderna för offentliga utgifter omfattade personalkostnader för flygsäkerhet, kontroll av stängsel, förvaltning, check-in, utbildning och piloter, samt att dessa kostnader finansierades såväl med eget kapital från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH som genom delstaten Thüringen. Detta framgår av tabellerna 6 och 7.

Tabell 6

Tabell 6

Finansiering av kostnaderna för offentliga uppgifter vid Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH
   (35)

Finansiering av kostnaderna för offentliga uppgifter vid Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

35

(i euro)

År

Sammanlagda kostnader för offentliga uppgifter

Eget kapital

Finansiering genom delstaten Thüringen

2000

276 420

106 031

170 389

2001

278 773

127 043

151 730

2002

292 270

134 801

157 469

2003

412 325

247 279

165 046

2004

461 067

293 713

167 354

2005

685 406

529 734

155 672

2006

683 415

527 017

156 398

2007

732 355

597 858

134 497

2008

700 772

599 954

100 818

2009

718 416

347 598

370 818

2010

657 982

313 933

344 049

2011

598 056

261 654

336 402

TOTALT

TOTALT

6 497 257

6 497 257

4 086 615

4 086 615

2 410 642

2 410 642

Tabell 7
   (36)

Tabell 7

36

Finansieringen genom delstaten Thüringen uppdelad efter typ av kostnader för offentliga utgifter

Finansieringen genom delstaten Thüringen uppdelad efter typ av kostnader för offentliga utgifter

| (i euro) |
| --- |
| År | Flygsäkerhet | Kontrolltjänster på flygplatsen | Sammanlagd finansiering genom delstaten Thüringen |
| 2000 | 170 389 | 0 | 170 389 |
| 2001 | 151 730 | 0 | 151 730 |
| 2002 | 157 469 | 0 | 157 469 |
| 2003 | 165 046 | 0 | 165 046 |
| 2004 | 167 354 | 0 | 167 354 |
| 2005 | 155 672 | 0 | 155 672 |
| 2006 | 156 398 | 0 | 156 398 |
| 2007 | 134 497 | 0 | 134 497 |
| 2008 | 100 818 | 0 | 100 818 |
| 2009 | 100 818 | 270 000 | 370 818 |
| 2010 | 94 049 | 250 000 | 344 049 |
| 2011 | 86 402 | 250 000 | 336 402 |
| TOTALT | 1 640 642 | 770 000 | 2 410 642 |

(i euro)

År

Flygsäkerhet

Kontrolltjänster på flygplatsen

Sammanlagd finansiering genom delstaten Thüringen

2000

170 389

0

170 389

2001

151 730

0

151 730

2002

157 469

0

157 469

2003

165 046

0

165 046

2004

167 354

0

167 354

2005

155 672

0

155 672

2006

156 398

0

156 398

2007

134 497

0

134 497

2008

100 818

0

100 818

2009

100 818

270 000

370 818

2010

94 049

250 000

344 049

2011

86 402

250 000

336 402

TOTALT

TOTALT

1 640 642

1 640 642

770 000

770 000

2 410 642

2 410 642

3.4   FLYGPLATSAVGIFTER OCH BETALNINGAR TILL RYANAIR I SAMBAND MED AVTALEN OM FLYGPLATSTJÄNSTER OCH MARKNADSFÖRING

3.4.1   Flygplatsavgiftsförordningen på AOC

Flygplatsavgiftsförordningen på AOC

| (45) | I tabell 8 sammanfattas de viktigaste bestämmelserna i de allmänna flygplatsavgiftsförordningarna som tillämpades vid AOC under perioden 2002–2010 (37).

  Tabell 8


  Tillämplig flygplatsavgiftsförordning på AOC mellan 2002 och 2010
   (38)








  Priser utan mervärdesskatt | Landningsavgifter för luftfartyg på över 6 001 kg/per 1 000 kg | Passageraravgifter/per passagerare |
| --- | --- | --- | --- |
| Flygplatsavgiftsförordning från den 1 januari 2002 | 7,78 euro | 2,67 euro |
| Flygplatsavgiftsförordning från den 18 september 2006 | 7,45 euro | 3,00 euro |

(45)

I tabell 8 sammanfattas de viktigaste bestämmelserna i de allmänna flygplatsavgiftsförordningarna som tillämpades vid AOC under perioden 2002–2010 (37).

37

Tabell 8

Tabell 8

Tillämplig flygplatsavgiftsförordning på AOC mellan 2002 och 2010
   (38)

Tillämplig flygplatsavgiftsförordning på AOC mellan 2002 och 2010

38

Priser utan mervärdesskatt

Landningsavgifter för luftfartyg på över 6 001 kg/per 1 000 kg

Passageraravgifter/per passagerare

Flygplatsavgiftsförordning från den 1 januari 2002

7,78 euro

2,67 euro

Flygplatsavgiftsförordning från den 18 september 2006

7,45 euro

3,00 euro

| (46) | I januari 2011 fastställdes en ny flygplatsavgiftsförordning med de huvudsakliga bestämmelser som anges i tabellerna 9 och 10.

  Tabell 9


  Tillämplig flygplatsavgiftsförordning för luftfartyg från 2011
   (39)








  Flygplatsavgiftsförordning från januari 2011
  (Priser utan mervärdesskatt) | Upp till 30 minuters uppehållstid på marken | Över 30 minuters uppehållstid på marken |
| --- | --- | --- | --- |
| För regelbundna passagerarflyg (40) | 0 euro | 7,45 euro |
| För passagerarflyg som inte är regelbundna (reguljärflyg) och för frakttransporter | 7,45 euro |

(46)

I januari 2011 fastställdes en ny flygplatsavgiftsförordning med de huvudsakliga bestämmelser som anges i tabellerna 9 och 10.

Tabell 9

Tabell 9

Tillämplig flygplatsavgiftsförordning för luftfartyg från 2011
   (39)

Tillämplig flygplatsavgiftsförordning för luftfartyg från 2011

39

Flygplatsavgiftsförordning från januari 2011

(Priser utan mervärdesskatt)

Upp till 30 minuters uppehållstid på marken

Över 30 minuters uppehållstid på marken

För regelbundna passagerarflyg (40)

40

0 euro

7,45 euro

För passagerarflyg som inte är regelbundna (reguljärflyg) och för frakttransporter

7,45 euro

Tabell 10

Tabell 10

Tillämplig flygplatsavgiftsförordning för passagerare från 2011
   (41)

Tillämplig flygplatsavgiftsförordning för passagerare från 2011

41

| Flygplatsavgiftsförordning från januari 2011
  (Priser utan mervärdesskatt) | Passagerarvolym under 50 000 | Passagerarvolym mellan 50 000 och 100 000 |
| --- | --- | --- |
| Avgift per passagerare | 6,00 euro | 4,20 euro |

Flygplatsavgiftsförordning från januari 2011

(Priser utan mervärdesskatt)

Passagerarvolym under 50 000

Passagerarvolym mellan 50 000 och 100 000

Avgift per passagerare

6,00 euro

4,20 euro

3.4.2   Avtalet med Ryanair om flygplatstjänster av den 3 mars 2003

Avtalet med Ryanair om flygplatstjänster av den 3 mars 2003

| (47) | Den 3 mars 2003 ingick Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (i avtalet betecknat som AOC) och Ryanair (Ryanair Limited) ett tioårigt avtal om flygplatstjänster. Avtalet trädde i kraft när de dagliga reguljära flygningarna till London-Stansted påbörjades den 1 maj 2003. |
| --- | --- |

(47)

Den 3 mars 2003 ingick Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (i avtalet betecknat som AOC) och Ryanair (Ryanair Limited) ett tioårigt avtal om flygplatstjänster. Avtalet trädde i kraft när de dagliga reguljära flygningarna till London-Stansted påbörjades den 1 maj 2003.

AOC

| (48) | Enligt avtalet ska Ryanair betala följande avgifter till AOC:






  a) | En avgift för tillhandahållandet av tjänster för passagerartrafik enligt den gällande avgiftsförordningen på AOC dagen för tillhandahållandet av tjänsten. |
| --- | --- | --- |

(48)

Enligt avtalet ska Ryanair betala följande avgifter till AOC:

a)

En avgift för tillhandahållandet av tjänster för passagerartrafik enligt den gällande avgiftsförordningen på AOC dagen för tillhandahållandet av tjänsten.

| b) | Ett belopp som motsvarar säkerhetsavgifterna för passagerare och statliga avgifter (tysk skatt) i enlighet med den gällande skattesatsen vid tidpunkten för den aktuella flygningen. Den ursprungliga avgiften uppgick till ”fyra euro och femtioen cent (4,08 euro)” (42). I avtalet fastställdes även en gemensam partsvilja att eftersträva en sänkning av den tyska skatten om passagerarvolymerna vid flygplatsen ökar. Ryanair ska i vart fall betala den ursprungliga avgiften som minimiavgift. |
| --- | --- |

b)

Ett belopp som motsvarar säkerhetsavgifterna för passagerare och statliga avgifter (tysk skatt) i enlighet med den gällande skattesatsen vid tidpunkten för den aktuella flygningen. Den ursprungliga avgiften uppgick till ”fyra euro och femtioen cent (4,08 euro)” (42). I avtalet fastställdes även en gemensam partsvilja att eftersträva en sänkning av den tyska skatten om passagerarvolymerna vid flygplatsen ökar. Ryanair ska i vart fall betala den ursprungliga avgiften som minimiavgift.

42

| (49) | Tyskland förklarar att Ryanair betalade avgifterna för tillhandahållandet av tjänsterna i enlighet med den under den aktuella perioden gällande standardavgiftsförordningen på AOC. Detta motsvarade en fast landningsavgift på [...]* per flygplan och en passageraravgift på [...]* per passagerare (exklusive mervärdesskatt) (43) (i juni 2009 betalade avgifter). |
| --- | --- |

(49)

Tyskland förklarar att Ryanair betalade avgifterna för tillhandahållandet av tjänsterna i enlighet med den under den aktuella perioden gällande standardavgiftsförordningen på AOC. Detta motsvarade en fast landningsavgift på [...]* per flygplan och en passageraravgift på [...]* per passagerare (exklusive mervärdesskatt) (43) (i juni 2009 betalade avgifter).

43

| (50) | I nämnda avtal om flygplatstjänster av den 3 mars 2003 fastställs att AOC i gengäld åtar sig följande förpliktelser:






  a) | Tillhandahållande av en start- och landningsbana som uppfyller vissa tekniska krav före den 31 december 2003. Start- och landningsbanan ska färdigställas och förlängas till och med den 31 maj 2004. |
| --- | --- | --- |

(50)

I nämnda avtal om flygplatstjänster av den 3 mars 2003 fastställs att AOC i gengäld åtar sig följande förpliktelser:

a)

Tillhandahållande av en start- och landningsbana som uppfyller vissa tekniska krav före den 31 december 2003. Start- och landningsbanan ska färdigställas och förlängas till och med den 31 maj 2004.

| b) | Tillhandahållande av terminal- och infrastrukturtjänster ([...]*) samt tjänster med anknytning till försäljning, marknadsföring och PR (i bilaga A till avtalet om flygplatstjänster). |
| --- | --- |

b)

Tillhandahållande av terminal- och infrastrukturtjänster ([...]*) samt tjänster med anknytning till försäljning, marknadsföring och PR (i bilaga A till avtalet om flygplatstjänster).

| c) | Tillhandahållande av inchecknings- och därmed sammanhängande tjänster (i bilaga B angivna tjänster i samband med avtalet om flygplatstjänster). |
| --- | --- |

c)

Tillhandahållande av inchecknings- och därmed sammanhängande tjänster (i bilaga B angivna tjänster i samband med avtalet om flygplatstjänster).

| d) | Säkerställande av bussförbindelser till lokala taxor mellan AOC och centralstationen i Leipzig samt mellan AOC och centralstationen i Dresden. |
| --- | --- |

d)

Säkerställande av bussförbindelser till lokala taxor mellan AOC och centralstationen i Leipzig samt mellan AOC och centralstationen i Dresden.

| e) | Drift av ett bokningssystem (denna tjänst fastställs i tillägget till bilaga B i avtalet om flygplatstjänster). |
| --- | --- |

e)

Drift av ett bokningssystem (denna tjänst fastställs i tillägget till bilaga B i avtalet om flygplatstjänster).

| (51) | Utöver skyldigheten för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH att tillhandahålla start- och landningsbanan föreskrivs i bilaga A till avtalet att AOC ska tillhandahålla följande ytterligare tjänster:






  a) | Terminal- och infrastrukturtjänster: [...]*, tillgodoseende av ytterligare ”relevanta behov som Ryanair har från fall till fall för att säkerställa att Ryanair kan iaktta sin planerade vändningstid på 25 minuter”. |
| --- | --- | --- |

(51)

Utöver skyldigheten för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH att tillhandahålla start- och landningsbanan föreskrivs i bilaga A till avtalet att AOC ska tillhandahålla följande ytterligare tjänster:

a)

Terminal- och infrastrukturtjänster: [...]*, tillgodoseende av ytterligare ”relevanta behov som Ryanair har från fall till fall för att säkerställa att Ryanair kan iaktta sin planerade vändningstid på 25 minuter”.

| b) | Tjänster i samband med försäljning, marknadsföring och PR, [...]*. |
| --- | --- |

b)

Tjänster i samband med försäljning, marknadsföring och PR, [...]*.

| (52) | De avgifter som Ryanair har betalat och som nämns i skäl 48 omfattar flera tjänster som anges i bilaga B till avtalet om flygplatstjänster av den 3 mars 2003 med titeln: ”Inchecknings- och därmed sammanhängande tjänster som marktjänstoperatören ska tillhandahålla” (”Vom Bodenabfertigungsdienstleister zu erbringende Abfertigungs- und damit zusammenhängende Dienstleistungen”), som t.ex. (44): på- och avlastning av bagage (inte fraktgods), [...]* användning av toaletter och vattenförsörjning på begäran, [...]* leverans och användning av avisningsmedel på begäran av Ryanair, varvid avisningsvätskan beräknas med [...]* per liter, incheckning av passagerare, på- och avstigning och kontroll av resedokument. |
| --- | --- |

(52)

De avgifter som Ryanair har betalat och som nämns i skäl 48 omfattar flera tjänster som anges i bilaga B till avtalet om flygplatstjänster av den 3 mars 2003 med titeln: ”Inchecknings- och därmed sammanhängande tjänster som marktjänstoperatören ska tillhandahålla” (”Vom Bodenabfertigungsdienstleister zu erbringende Abfertigungs- und damit zusammenhängende Dienstleistungen”), som t.ex. (44): på- och avlastning av bagage (inte fraktgods), [...]* användning av toaletter och vattenförsörjning på begäran, [...]* leverans och användning av avisningsmedel på begäran av Ryanair, varvid avisningsvätskan beräknas med [...]* per liter, incheckning av passagerare, på- och avstigning och kontroll av resedokument.

Vom Bodenabfertigungsdienstleister zu erbringende Abfertigungs- und damit zusammenhängende Dienstleistungen

44

| (53) | Enligt tillägget till bilaga B i avtalet om flygplatstjänster av den 3 mars 2003 med titeln”Bokningssystem” (”Buchungssystem”) ska marktjänstoperatören inrätta och driva en servicedisk för passagerare, utbilda servicepersonalen så att deras kunskaper hålls på rimlig nivå, bära alla kostnader för datorhårdvara samt för telefon, fax, IT- och kommunikationsmedel inom luftfarten (SITA) samt betala alla kostnader för underhåll av anläggningarna och för utbyte av utrustningen då sådana kostnader uppkommer för marktjänstoperatören vid driften av servicedisken för passagerarna. Samtidigt [...]*. |
| --- | --- |

(53)

Enligt tillägget till bilaga B i avtalet om flygplatstjänster av den 3 mars 2003 med titeln”Bokningssystem” (”Buchungssystem”) ska marktjänstoperatören inrätta och driva en servicedisk för passagerare, utbilda servicepersonalen så att deras kunskaper hålls på rimlig nivå, bära alla kostnader för datorhårdvara samt för telefon, fax, IT- och kommunikationsmedel inom luftfarten (SITA) samt betala alla kostnader för underhåll av anläggningarna och för utbyte av utrustningen då sådana kostnader uppkommer för marktjänstoperatören vid driften av servicedisken för passagerarna. Samtidigt [...]*.

Buchungssystem

3.4.3   Avtalen om marknadsföringstjänster

Avtalen om marknadsföringstjänster

| (54) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ingick sammanlagt tre marknadsföringsavtal. Det första med Ryanair, de båda följande med Airport Marketing Services Limited (AMS) och dessutom en tilläggsöverenskommelse till det sista avtalet av den 25 januari 2010.

  Tabell 11


  Marknadsföringsavtal mellan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och Ryanair/AMS









  Avtal | Löptid | Syfte | Avgifter som AOC ska erlägga till Ryanair |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avtal av den 7 april 2003 mellan AOC och Ryanair | 15 april 2003–30 april 2013 | Engelskspråkig reklam för webbplatsen samt säljfrämjande åtgärder och PR för att marknadsföra flygturismen i området Altenburg | — | En resultatrelaterad avgift som grundas på antalet avresande passagerare. Avgiften ska dras av från de avgifter som Ryanair betalar för flygplatstjänster. |

(54)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ingick sammanlagt tre marknadsföringsavtal. Det första med Ryanair, de båda följande med Airport Marketing Services Limited (AMS) och dessutom en tilläggsöverenskommelse till det sista avtalet av den 25 januari 2010.

Tabell 11

Tabell 11

Marknadsföringsavtal mellan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och Ryanair/AMS

Marknadsföringsavtal mellan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och Ryanair/AMS

Avtal

Löptid

Syfte

Avgifter som AOC ska erlägga till Ryanair

Avtal av den 7 april 2003 mellan AOC och Ryanair

15 april 2003–30 april 2013

Engelskspråkig reklam för webbplatsen samt säljfrämjande åtgärder och PR för att marknadsföra flygturismen i området Altenburg

—

En resultatrelaterad avgift som grundas på antalet avresande passagerare. Avgiften ska dras av från de avgifter som Ryanair betalar för flygplatstjänster.

| — | En resultatrelaterad avgift som grundas på en viss procentsats av eventuella avgiftshöjningar på flygplatsen. |
| --- | --- |

—

En resultatrelaterad avgift som grundas på en viss procentsats av eventuella avgiftshöjningar på flygplatsen.

Avtal av den 28 augusti 2008 mellan AOC och AMS

28 augusti 2008–27 augusti 2010

Marknadsföringstjänster genom användning av webbplatsen ryanair.com som huvudsakligt instrument: Ett textstycke (respektive flera textstycken) på 150 ord under avsnittet ”Top Five Things to Do” (de fem viktigaste sevärdheterna) på AOC:s sida om flygdestinationer.

ryanair.com

[...]* euro år 2008

[...]* euro år 2009 (45)

45

(båda beloppen exkl. mervärdesskatt)

Avtal av den 25 januari 2010 mellan AOC och AMS

25 januari 2010 fram till årsskiftet efter datumet för införandet av den första tjänsten

Paket av marknadsföringstjänster som ska tillhandahållas under ett år

[...]* euro per år (45) (exkl. mervärdesskatt)

45

Tilläggsöverenskommelse av den 21 september 2010 mellan AOC och AMS

21 september 2010–31 mars 2011

Kompletterande överenskommelse till det ursprungliga avtalet av den 25 januari 2010

[...]* euro för vintersäsongen 2010

3.4.3.1   Marknadsföringsavtalet av den 7 april 2003

Marknadsföringsavtalet av den 7 april 2003

| (55) | Det första marknadsföringsavtalet mellan Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH (i avtalet betecknat som AOC) och Ryanair av den 7 april 2003 trädde i kraft den 15 april 2003 och hade en löptid på tio år. Enligt detta avtal ska Ryanair göra marknadsföringsinsatser för att främja området Altenburg. Enligt avtalet har Ryanair sista ordet vid alla beslut om PR- och marknadsföringsåtgärder, med undantag för AOC:s webbplats. |
| --- | --- |

(55)

Det första marknadsföringsavtalet mellan Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH (i avtalet betecknat som AOC) och Ryanair av den 7 april 2003 trädde i kraft den 15 april 2003 och hade en löptid på tio år. Enligt detta avtal ska Ryanair göra marknadsföringsinsatser för att främja området Altenburg. Enligt avtalet har Ryanair sista ordet vid alla beslut om PR- och marknadsföringsåtgärder, med undantag för AOC:s webbplats.

| (56) | Som ersättning för de uppgifter som Ryanair har övertagit ska Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH betala följande avgifter:






  a) | En resultatrelaterad avgift per avresande passagerare, där man beaktat den nettoavgift som Ryanair ska betala per passagerare för flygplatstjänsterna med avseende på landning, lokal flygsäkerhet, belysning, uppställningsplats (utan nattlig uppställningsplats), ramp- och passagerartjänster, infrastruktur och flygplats-/passageraravgift. AOC beräknade nettoavgiften per passagerare genom lastplaner för passagerare (loadsheets) och vidarebefordrade den till Ryanair i slutet av varje vecka. Ryanair beräknade den resultatrelaterade avgiften och vidarebefordrade beräkningen till AOC inom en frist på 30 dagar från månadsslutet. Beräkningen grundas på de respektive tjänsterna under den föregående kalendermånaden. Ryanair kan dra av sin resultatrelaterade avgift från AOC:s månatliga fakturor för landningsavgifter.

  Tabell 12


  Nettoavgift som Ryanair ska betala till AOC per passagerare








  (i euro) |
| --- | --- | --- |
| Antal rotationer för tjänsterna | Nettoavgift per avresande passagerare, vilken omfattar samtliga avgifter (förutom säkerhetsavgiften) år 1–5 | Nettoavgift per avresande passagerare, vilken omfattar samtliga avgifter (förutom säkerhetsavgiften) år 6–10 |
| [...]* | [...]* | [...]* |
| [...]* | [...]* | [...]* |
| [...]* | [...]* | [...]* |

(56)

Som ersättning för de uppgifter som Ryanair har övertagit ska Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH betala följande avgifter:

a)

En resultatrelaterad avgift per avresande passagerare, där man beaktat den nettoavgift som Ryanair ska betala per passagerare för flygplatstjänsterna med avseende på landning, lokal flygsäkerhet, belysning, uppställningsplats (utan nattlig uppställningsplats), ramp- och passagerartjänster, infrastruktur och flygplats-/passageraravgift. AOC beräknade nettoavgiften per passagerare genom lastplaner för passagerare (loadsheets) och vidarebefordrade den till Ryanair i slutet av varje vecka. Ryanair beräknade den resultatrelaterade avgiften och vidarebefordrade beräkningen till AOC inom en frist på 30 dagar från månadsslutet. Beräkningen grundas på de respektive tjänsterna under den föregående kalendermånaden. Ryanair kan dra av sin resultatrelaterade avgift från AOC:s månatliga fakturor för landningsavgifter.

Tabell 12

Tabell 12

Nettoavgift som Ryanair ska betala till AOC per passagerare

Nettoavgift som Ryanair ska betala till AOC per passagerare

(i euro)

Antal rotationer för tjänsterna

Nettoavgift per avresande passagerare, vilken omfattar samtliga avgifter (förutom säkerhetsavgiften) år 1–5

Nettoavgift per avresande passagerare, vilken omfattar samtliga avgifter (förutom säkerhetsavgiften) år 6–10

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| b) | En resultatrelaterad avgift som motsvarar en viss procentsats av eventuella avgiftshöjningar vid flygplatsen.






  — | 100 % av varje höjning av den säkerhetsavgift som staten tar ut upp, dock högst 10 % av den aktuella, offentliggjorda satsen inom en femårsperiod. |
| --- | --- | --- |

b)

En resultatrelaterad avgift som motsvarar en viss procentsats av eventuella avgiftshöjningar vid flygplatsen.

—

100 % av varje höjning av den säkerhetsavgift som staten tar ut upp, dock högst 10 % av den aktuella, offentliggjorda satsen inom en femårsperiod.

| — | 100 % av varje höjning av aktuella offentliggjorda avgifter eller ytterligare avgifter eller skatter som har införts i de offentliggjorda flygplatsavgifterna, upp till en högsta nivå på 10 % av den aktuella sammanlagda avgiften som offentliggjorts och som erlagts av Ryanair inom en femårsperiod. |
| --- | --- |

—

100 % av varje höjning av aktuella offentliggjorda avgifter eller ytterligare avgifter eller skatter som har införts i de offentliggjorda flygplatsavgifterna, upp till en högsta nivå på 10 % av den aktuella sammanlagda avgiften som offentliggjorts och som erlagts av Ryanair inom en femårsperiod.

3.4.3.2   Marknadsföringsavtalet av den 28 augusti 2008

Marknadsföringsavtalet av den 28 augusti 2008

| (57) | Den 28 augusti 2008 ingick Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH (i avtalet betecknad som AOC) och Airport-Marketing-Services Limited sitt andra avtal om marknadsföringstjänster. Enligt detta avtal planerar AOC att aktivt vidta säljfrämjande åtgärder för inrättningar i staden och i regionen och öka antalet ankommande passagerare på Ryanairs flygningar och således maximera bolagets intäkter från verksamhet som inte har samband med flygtrafik. Avtalet är förenat med ett åtagande från Ryanair att under sommaren dagligen och under vintern fyra gånger i veckan trafikera en flyglinje från AOC till London-Stansted samt att enbart på sommaren erbjuda en flyglinje till Girona tre gånger i veckan. |
| --- | --- |

(57)

Den 28 augusti 2008 ingick Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH (i avtalet betecknad som AOC) och Airport-Marketing-Services Limited sitt andra avtal om marknadsföringstjänster. Enligt detta avtal planerar AOC att aktivt vidta säljfrämjande åtgärder för inrättningar i staden och i regionen och öka antalet ankommande passagerare på Ryanairs flygningar och således maximera bolagets intäkter från verksamhet som inte har samband med flygtrafik. Avtalet är förenat med ett åtagande från Ryanair att under sommaren dagligen och under vintern fyra gånger i veckan trafikera en flyglinje från AOC till London-Stansted samt att enbart på sommaren erbjuda en flyglinje till Girona tre gånger i veckan.

| (58) | Avtalet hade en ursprunglig löptid på två år. Under det första året skulle AOC betala [...]* euro och under det andra året [...]* euro. Som motprestation skulle AOC erhålla [...]*. Avtalet innehåller inte några uppgifter om varaktighet, placering eller andra detaljer när det gäller länken. |
| --- | --- |

(58)

Avtalet hade en ursprunglig löptid på två år. Under det första året skulle AOC betala [...]* euro och under det andra året [...]* euro. Som motprestation skulle AOC erhålla [...]*. Avtalet innehåller inte några uppgifter om varaktighet, placering eller andra detaljer när det gäller länken.

| (59) | Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH har rätt att välja de tidsperioder bolaget föredrar för marknadsföringsåtgärderna. På grund av begränsad tillgänglighet kan dessa tidsperioder dock inte garanteras. Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH har även rätt att välja ut de webbplatser som kan besökas genom en länk från Ryanairs webbplats. Denna rätt begränsas dock av det faktum att webbplatserna inte får innehålla flygningar, biluthyrning, övernattningsmöjligheter och/eller andra tjänster som även kan marknadsföras på Ryanairs webbplats. Dessutom har Ryanair sista ordet och kan vägra offentliggöra en webbplats. Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH ska dessutom kontrollera att tjänsterna enligt detta avtal tillhandahålls. |
| --- | --- |

(59)

Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH har rätt att välja de tidsperioder bolaget föredrar för marknadsföringsåtgärderna. På grund av begränsad tillgänglighet kan dessa tidsperioder dock inte garanteras. Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH har även rätt att välja ut de webbplatser som kan besökas genom en länk från Ryanairs webbplats. Denna rätt begränsas dock av det faktum att webbplatserna inte får innehålla flygningar, biluthyrning, övernattningsmöjligheter och/eller andra tjänster som även kan marknadsföras på Ryanairs webbplats. Dessutom har Ryanair sista ordet och kan vägra offentliggöra en webbplats. Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH ska dessutom kontrollera att tjänsterna enligt detta avtal tillhandahålls.

3.4.3.3   Marknadsföringsavtalet av den 25 januari 2010

Marknadsföringsavtalet av den 25 januari 2010

| (60) | Den 25 januari 2010 ingicks ett tredje avtal om marknadsföringstjänster mellan Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH (i avtalet betecknat som AOC) och Airport-Marketing-Services Limited. Enligt detta avtal erbjuder AMS marknadsföringstjänster som har samband med turism på Ryanairs webbplats för att AOC ska kunna göra reklam för sin affärspotential och sina turistattraktioner. För avtalet gäller Ryanairs åtagande att från och med sommaren 2010 och uteslutande under IATA-sommarsäsongen (46) erbjuda flygningar från AOC till London Stansted (sju gånger per vecka), Girona (tre gånger per vecka) och Alicante (två gånger per vecka). |
| --- | --- |

(60)

Den 25 januari 2010 ingicks ett tredje avtal om marknadsföringstjänster mellan Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH (i avtalet betecknat som AOC) och Airport-Marketing-Services Limited. Enligt detta avtal erbjuder AMS marknadsföringstjänster som har samband med turism på Ryanairs webbplats för att AOC ska kunna göra reklam för sin affärspotential och sina turistattraktioner. För avtalet gäller Ryanairs åtagande att från och med sommaren 2010 och uteslutande under IATA-sommarsäsongen (46) erbjuda flygningar från AOC till London Stansted (sju gånger per vecka), Girona (tre gånger per vecka) och Alicante (två gånger per vecka).

46

| (61) | Avtalet hade en ursprunglig löptid på ett år. AOC skulle betala [...]* euro för ett år och erhöll som motprestation följande paket av marknadsföringstjänster: [...]*. AOC:s rättigheter och skyldigheter vad gäller den föredragna perioden, webbplatsens beskaffenhet och att Ryanair har sista ordet överensstämmer med föregående avtal. |
| --- | --- |

(61)

Avtalet hade en ursprunglig löptid på ett år. AOC skulle betala [...]* euro för ett år och erhöll som motprestation följande paket av marknadsföringstjänster: [...]*. AOC:s rättigheter och skyldigheter vad gäller den föredragna perioden, webbplatsens beskaffenhet och att Ryanair har sista ordet överensstämmer med föregående avtal.

3.4.3.4   Tilläggsöverenskommelsen av den 21 september 2010

Tilläggsöverenskommelsen av den 21 september 2010

| (62) | Tilläggsöverenskommelsen av den 21 september 2010 ingicks mellan Flughafen-Altenburg-Nobitz-GmbH (i avtalet betecknat som AOC) och Airport-Marketing-Services. Överenskommelsen kompletterar det ursprungliga avtalet om marknadsföringstjänster av den 25 januari 2010, eftersom AOC ville köpa in ytterligare reklamtjänster (47) endast för vintersäsongen 2010 på [...]* euro. Tilläggsöverenskommelsen löpte ut den 31 mars 2011. |
| --- | --- |

(62)

Tilläggsöverenskommelsen av den 21 september 2010 ingicks mellan Flughafen-Altenburg-Nobitz-GmbH (i avtalet betecknat som AOC) och Airport-Marketing-Services. Överenskommelsen kompletterar det ursprungliga avtalet om marknadsföringstjänster av den 25 januari 2010, eftersom AOC ville köpa in ytterligare reklamtjänster (47) endast för vintersäsongen 2010 på [...]* euro. Tilläggsöverenskommelsen löpte ut den 31 mars 2011.

47

| (63) | De marknadsföringstjänster som AMS ska tillhandahålla enligt tilläggsöverenskommelsen utgörs av ”tillhandahållande av en länk till en webbplats som fastställts av Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH och som under tilläggsöverenskommelsens löptid ska publiceras i 12 dagar på den brittiska webbplatsenryanair.com”. |
| --- | --- |

(63)

De marknadsföringstjänster som AMS ska tillhandahålla enligt tilläggsöverenskommelsen utgörs av ”tillhandahållande av en länk till en webbplats som fastställts av Flugplatz-Altenburg-Nobitz-GmbH och som under tilläggsöverenskommelsens löptid ska publiceras i 12 dagar på den brittiska webbplatsenryanair.com”.

| (64) | Enligt uppgifter från Tyskland betalades denna tilläggsöverenskommelse av privata företag, efter att dessa hade godkänt upprätthållandet av Ryanairs verksamhet på AOC. |
| --- | --- |

(64)

Enligt uppgifter från Tyskland betalades denna tilläggsöverenskommelse av privata företag, efter att dessa hade godkänt upprätthållandet av Ryanairs verksamhet på AOC.

4.   SKÄL FÖR ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET OCH EN FÖRSTA BEDÖMNING FRÅN KOMMISSIONEN

SKÄL FÖR ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET OCH EN FÖRSTA BEDÖMNING FRÅN KOMMISSIONEN

| (65) | I sitt beslut att inleda förfarandet behandlade kommissionen följande frågor med avseende på de åtgärder som ska granskas:






  a) | Åtgärd 1: Finansiering av infrastrukturinvesteringar under åren 2000–2011: Huruvida de betalningar som gjordes under perioden 2000–2011 för flygplatsens infrastruktur på sammanlagt 6 474 034 euro utgör statligt stöd inbegripet förlängningen av start- och landningsbanan i enlighet med det avtal som ingåtts mellan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och Ryanair den 3 mars 2003, och om detta är fallet, huruvida detta statliga stöd är förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- | --- |

(65)

I sitt beslut att inleda förfarandet behandlade kommissionen följande frågor med avseende på de åtgärder som ska granskas:

a)

Åtgärd 1: Finansiering av infrastrukturinvesteringar under åren 2000–2011: Huruvida de betalningar som gjordes under perioden 2000–2011 för flygplatsens infrastruktur på sammanlagt 6 474 034 euro utgör statligt stöd inbegripet förlängningen av start- och landningsbanan i enlighet med det avtal som ingåtts mellan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och Ryanair den 3 mars 2003, och om detta är fallet, huruvida detta statliga stöd är förenligt med den inre marknaden.

| b) | Åtgärd 2: Finansiering av rörelseförluster från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH åren 2000–2011: Huruvida de offentliga delägarna vid beviljandet av det årliga driftstödet på sammanlagt 9,079 miljoner euro till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH under perioden 2000–2011 handlade i enlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och om detta inte är fallet, huruvida detta statliga stöd är förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

b)

Åtgärd 2: Finansiering av rörelseförluster från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH åren 2000–2011: Huruvida de offentliga delägarna vid beviljandet av det årliga driftstödet på sammanlagt 9,079 miljoner euro till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH under perioden 2000–2011 handlade i enlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och om detta inte är fallet, huruvida detta statliga stöd är förenligt med den inre marknaden.

| c) | Åtgärd 3: Flygplatsavgifter och betalningar till Ryanair i samband med avtalen om flygplatstjänster och marknadsföring: Huruvida Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH handlade i enlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi genom att acceptera en minskning av intäkterna från flygplatstjänsterna genom de marknadsföringsavgifter som bolaget skulle betala till Ryanair, respektive AMS, för perioden den 1 maj 2003 till den 31 mars 2011, och ifall denna minskning utgjorde statligt stöd, bör det fastställas huruvida detta stöd är förenligt med den inre marknaden. Genom de reducerade flygplatsavgifterna förlorade flygplatsens offentliga operatör, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, intäkter. Betalningarna för marknadsföringen till Ryanair och AMS ägde rum genom den offentliga operatören. Detta gäller emellertid inte det sista marknadsföringsavtalet, nämligen tilläggsöverenskommelsen av den 21 september 2010, där privata företag övertog betalningen. I detta avseende kommer kommissionen att undanta detta sista marknadsföringsavtal som ingicks med AMS den 21 september 2010 från granskningen, eftersom finansieringen beviljades av privata regionala företag som hade godkänt upprätthållandet av Ryanairs verksamhet på flygplatsen. |
| --- | --- |

c)

Åtgärd 3: Flygplatsavgifter och betalningar till Ryanair i samband med avtalen om flygplatstjänster och marknadsföring: Huruvida Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH handlade i enlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi genom att acceptera en minskning av intäkterna från flygplatstjänsterna genom de marknadsföringsavgifter som bolaget skulle betala till Ryanair, respektive AMS, för perioden den 1 maj 2003 till den 31 mars 2011, och ifall denna minskning utgjorde statligt stöd, bör det fastställas huruvida detta stöd är förenligt med den inre marknaden. Genom de reducerade flygplatsavgifterna förlorade flygplatsens offentliga operatör, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, intäkter. Betalningarna för marknadsföringen till Ryanair och AMS ägde rum genom den offentliga operatören. Detta gäller emellertid inte det sista marknadsföringsavtalet, nämligen tilläggsöverenskommelsen av den 21 september 2010, där privata företag övertog betalningen. I detta avseende kommer kommissionen att undanta detta sista marknadsföringsavtal som ingicks med AMS den 21 september 2010 från granskningen, eftersom finansieringen beviljades av privata regionala företag som hade godkänt upprätthållandet av Ryanairs verksamhet på flygplatsen.

5.   KOMMENTARER FRÅN TYSKLAND

KOMMENTARER FRÅN TYSKLAND

5.1   FINANSIERING AV INFRASTRUKTURINVESTERINGARNA ÅREN 2000–2011 (ÅTGÄRD 1)

| (66) | Tyskland hävdar att det offentliga stödet till infrastrukturinvesteringarna vid flygplatsen är en direkt följd av de skäl som låg bakom omställningen av flygplatsen. Omvandlingen från en militärflygplats till en civil flygplats var motiverad av den ekonomiska utvecklingen i regionerna i östra Thüringen och västra Sachsen (48). I punkt 2.1 i bolagsordningen från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH fastställs faktiskt att syftet med bolagets verksamhet är att förbättra infrastrukturen som är relevant för näringslivet i syfte att stärka regionerna i östra Thüringen och västra Sachsen i ekonomiskt hänseende. I en rapport (49) som upprättats av bolagets ledning beräknas de årliga intäkterna för utländska transitpassagerare vid flygplatsen till 10,7 miljoner euro för hela regionen centrala Tyskland. |
| --- | --- |

(66)

Tyskland hävdar att det offentliga stödet till infrastrukturinvesteringarna vid flygplatsen är en direkt följd av de skäl som låg bakom omställningen av flygplatsen. Omvandlingen från en militärflygplats till en civil flygplats var motiverad av den ekonomiska utvecklingen i regionerna i östra Thüringen och västra Sachsen (48). I punkt 2.1 i bolagsordningen från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH fastställs faktiskt att syftet med bolagets verksamhet är att förbättra infrastrukturen som är relevant för näringslivet i syfte att stärka regionerna i östra Thüringen och västra Sachsen i ekonomiskt hänseende. I en rapport (49) som upprättats av bolagets ledning beräknas de årliga intäkterna för utländska transitpassagerare vid flygplatsen till 10,7 miljoner euro för hela regionen centrala Tyskland.

48

49

| (67) | Enligt de uppgifter som Tyskland har lämnat ingår tillhandahållandet av infrastrukturen i delstatens befogenheter i samband med dess ansvar för fysisk planering, regional utveckling och regional transportpolitik. Dessa typer av infrastrukturinvesteringar grundas således inte uteslutande på ekonomiska motiv till förmån för ett företag, utan ingår även i delstatens uppgift att tjäna det allmänna intresset. |
| --- | --- |

(67)

Enligt de uppgifter som Tyskland har lämnat ingår tillhandahållandet av infrastrukturen i delstatens befogenheter i samband med dess ansvar för fysisk planering, regional utveckling och regional transportpolitik. Dessa typer av infrastrukturinvesteringar grundas således inte uteslutande på ekonomiska motiv till förmån för ett företag, utan ingår även i delstatens uppgift att tjäna det allmänna intresset.

| (68) | Tyskland har tillagt att den berörda delstaten endast är berättigad (50) att finansiera viss verksamhet som ligger i dess omedelbara intresse och som inte skulle kunna genomföras utan offentligt stöd. Överkompensation undviks genom att en efterhandskontroll utförs av huruvida de tillhandahållna medlen använts korrekt (51). |
| --- | --- |

(68)

Tyskland har tillagt att den berörda delstaten endast är berättigad (50) att finansiera viss verksamhet som ligger i dess omedelbara intresse och som inte skulle kunna genomföras utan offentligt stöd. Överkompensation undviks genom att en efterhandskontroll utförs av huruvida de tillhandahållna medlen använts korrekt (51).

50

51

| (69) | Enligt uppgifter från Tyskland är det känt att särskilt regionala flygplatser ofta inte kan täcka sina kostnader och investeringar genom flygplatsavgifterna, vilket innebär att det kan krävas en offentlig samfinansiering. Tyskland gör här särskilt gällande att infrastrukturinvesteringarna skulle finansieras av offentliga myndigheter för att de lagstadgade kraven på säkerhet och skydd mot risker kunde uppfyllas. Som regional flygplats är det inte möjligt för AOC att erhålla tillräckliga intäkter genom flygplatsavgifter för att kunna finansiera samtliga infrastrukturinvesteringar. Företaget hade inte heller kunna uppfylla sina lagstadgade skyldigheter, inbegripet säkerhetskraven på luftfartsverksamhet, utan offentliga subventioner. |
| --- | --- |

(69)

Enligt uppgifter från Tyskland är det känt att särskilt regionala flygplatser ofta inte kan täcka sina kostnader och investeringar genom flygplatsavgifterna, vilket innebär att det kan krävas en offentlig samfinansiering. Tyskland gör här särskilt gällande att infrastrukturinvesteringarna skulle finansieras av offentliga myndigheter för att de lagstadgade kraven på säkerhet och skydd mot risker kunde uppfyllas. Som regional flygplats är det inte möjligt för AOC att erhålla tillräckliga intäkter genom flygplatsavgifter för att kunna finansiera samtliga infrastrukturinvesteringar. Företaget hade inte heller kunna uppfylla sina lagstadgade skyldigheter, inbegripet säkerhetskraven på luftfartsverksamhet, utan offentliga subventioner.

| (70) | Tyskland påpekar att ombyggnadsarbetena på terminalen år 2009 företogs på grund av säkerhetskrav för att uppfylla bestämmelserna om separat incheckning av passagerare från Schengenstater och stater som inte tillhör Schengen. Enligt uppgifter från Tyskland övervägdes även andra alternativ till denna ombyggnad. Mot bakgrund av det högre passagerarantalet och de höga kostnaderna för alternativa möjligheter valde man dock den mer långsiktiga lösningen att bygga om terminalen. |
| --- | --- |

(70)

Tyskland påpekar att ombyggnadsarbetena på terminalen år 2009 företogs på grund av säkerhetskrav för att uppfylla bestämmelserna om separat incheckning av passagerare från Schengenstater och stater som inte tillhör Schengen. Enligt uppgifter från Tyskland övervägdes även andra alternativ till denna ombyggnad. Mot bakgrund av det högre passagerarantalet och de höga kostnaderna för alternativa möjligheter valde man dock den mer långsiktiga lösningen att bygga om terminalen.

| (71) | Tyskland förklarar att hela det belopp på 6 474 034 euro (52) som investerats i infrastrukturen under perioden 2000–2011 uteslutande hade samband med verksamhet som inte var ekonomisk. Enligt de uppgifter som Tyskland har lämnat utgör dessa infrastrukturinvesteringar inte något statligt stöd och omfattas inte av bestämmelserna om statligt stöd enligt artikel 107 i EUF-fördraget. Tyskland uppger vidare att dessa investeringar för verksamhet som inte är ekonomisk kan delas in i säkerhetsinvesteringar och investeringar för skydd mot risker för allmänheten och luftfarten. Tyskland har mer i detalj uppgett att skydd mot risker och polisfunktioner, brandskydd, offentlig säkerhet och driftsäkerhet, väderlekstjänst och flygsäkerhet ska hänföras till offentliga uppgifter. Tyskland har dessutom uppgett att en väsentlig del av de medel som erhållits hade till syfte att garantera infrastrukturens säkerhet och dess modernisering, inte att uppföra ny infrastruktur. |
| --- | --- |

(71)

Tyskland förklarar att hela det belopp på 6 474 034 euro (52) som investerats i infrastrukturen under perioden 2000–2011 uteslutande hade samband med verksamhet som inte var ekonomisk. Enligt de uppgifter som Tyskland har lämnat utgör dessa infrastrukturinvesteringar inte något statligt stöd och omfattas inte av bestämmelserna om statligt stöd enligt artikel 107 i EUF-fördraget. Tyskland uppger vidare att dessa investeringar för verksamhet som inte är ekonomisk kan delas in i säkerhetsinvesteringar och investeringar för skydd mot risker för allmänheten och luftfarten. Tyskland har mer i detalj uppgett att skydd mot risker och polisfunktioner, brandskydd, offentlig säkerhet och driftsäkerhet, väderlekstjänst och flygsäkerhet ska hänföras till offentliga uppgifter. Tyskland har dessutom uppgett att en väsentlig del av de medel som erhållits hade till syfte att garantera infrastrukturens säkerhet och dess modernisering, inte att uppföra ny infrastruktur.

52

| (72) | Tyskland har vidare uppgett att 30 % av investeringsbeloppet på sammanlagt 6 474 034 euro finansierades genom det egna kapitalet från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, medan det resterande beloppet härstammade från delstaten Thüringen. Tyskland påpekar att medlen för infrastrukturinvesteringarna tillhandahölls som ej återbetalningsbart finansiellt stöd, inte genom lån. Villkoren för detta finansiella stöd framgår av de krav som anges i Thüringens delstatsbudgetförordning (Thüringer Landeshaushaltsordnung) (53). |
| --- | --- |

(72)

Tyskland har vidare uppgett att 30 % av investeringsbeloppet på sammanlagt 6 474 034 euro finansierades genom det egna kapitalet från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, medan det resterande beloppet härstammade från delstaten Thüringen. Tyskland påpekar att medlen för infrastrukturinvesteringarna tillhandahölls som ej återbetalningsbart finansiellt stöd, inte genom lån. Villkoren för detta finansiella stöd framgår av de krav som anges i Thüringens delstatsbudgetförordning (Thüringer Landeshaushaltsordnung) (53).

Thüringer Landeshaushaltsordnung)

53

| (73) | Tyskland anger vidare att omställningsprojekt för att underlätta den regionala ekonomiska utvecklingen i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget har finansierats fullständigt genom offentliga medel även i andra länder. Tyskland hänvisar i detta avseende även till ett tidigare kommissionsbeslut (54) i vilket fastställdes att ett upprättande eller en utbyggnad av regionala flygplatser i mindre gynnade regioner är förenlig med fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(73)

Tyskland anger vidare att omställningsprojekt för att underlätta den regionala ekonomiska utvecklingen i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget har finansierats fullständigt genom offentliga medel även i andra länder. Tyskland hänvisar i detta avseende även till ett tidigare kommissionsbeslut (54) i vilket fastställdes att ett upprättande eller en utbyggnad av regionala flygplatser i mindre gynnade regioner är förenlig med fördraget om Europeiska unionen.

54

Infrastruktur som särskilt anpassats till Ryanair

Infrastruktur som särskilt anpassats till Ryanair

| (74) | Vad gäller de investeringar som Ryanair har krävt i avtalet om tillhandahållande av tjänster (tillhandahållande av en start- och landningsbana som uppfyller vissa tekniska krav till och med den 31 december 2003 och som ska färdigställas och förlängas till och med den 31 maj 2004 (55)) uppger Tyskland att denna speciella förlängning inte har genomförts i sin helhet och att den inte ska anses utgöra en skyldighet enligt avtalet, utan som tillämpligt krav för samtliga flygbolag vid landningar på AOC. Tyskland uppgav i detalj att längden på start- och landningsbanan på AOC under årens gång har anpassats från 2 185 m (7 juli 2003) till 2 235 m (9 september 2004) och slutligen till 2 435 m (9 december 2008). Start- och landningsbanan är emellertid tillgänglig för alla användare. Enligt de uppgifter som Tyskland har lämnat ändras inte denna bedömning på grund av det faktum att start- och landningsbanan endast användes av Ryanair. |
| --- | --- |

(74)

Vad gäller de investeringar som Ryanair har krävt i avtalet om tillhandahållande av tjänster (tillhandahållande av en start- och landningsbana som uppfyller vissa tekniska krav till och med den 31 december 2003 och som ska färdigställas och förlängas till och med den 31 maj 2004 (55)) uppger Tyskland att denna speciella förlängning inte har genomförts i sin helhet och att den inte ska anses utgöra en skyldighet enligt avtalet, utan som tillämpligt krav för samtliga flygbolag vid landningar på AOC. Tyskland uppgav i detalj att längden på start- och landningsbanan på AOC under årens gång har anpassats från 2 185 m (7 juli 2003) till 2 235 m (9 september 2004) och slutligen till 2 435 m (9 december 2008). Start- och landningsbanan är emellertid tillgänglig för alla användare. Enligt de uppgifter som Tyskland har lämnat ändras inte denna bedömning på grund av det faktum att start- och landningsbanan endast användes av Ryanair.

55

| (75) | Tyskland tillbakavisar även det argument som klagandena har gjort gällande att start- och landningsbanan förlängdes särskilt för Ryanairs Boeing 737–800 (107 flygplan år 2007), eftersom detta flygplan även användes i stor utsträckning av andra flygbolag, exempelvis av Deutsche Lufthansa (132 flygplan år 2007). Tyskland påpekar även att klagandenas påståenden att offentliga medel på 28 miljoner euro har investerats i moderniseringen av flygplatsen fram till år 2007 är felaktiga. Klagandena hänvisar till information där det endast gjorts uppskattningar av de möjliga kostnaderna. De faktiska investeringarna uppgick enligt uppgifter från Tyskland till 16,7 miljoner euro. |
| --- | --- |

(75)

Tyskland tillbakavisar även det argument som klagandena har gjort gällande att start- och landningsbanan förlängdes särskilt för Ryanairs Boeing 737–800 (107 flygplan år 2007), eftersom detta flygplan även användes i stor utsträckning av andra flygbolag, exempelvis av Deutsche Lufthansa (132 flygplan år 2007). Tyskland påpekar även att klagandenas påståenden att offentliga medel på 28 miljoner euro har investerats i moderniseringen av flygplatsen fram till år 2007 är felaktiga. Klagandena hänvisar till information där det endast gjorts uppskattningar av de möjliga kostnaderna. De faktiska investeringarna uppgick enligt uppgifter från Tyskland till 16,7 miljoner euro.

| (76) | Tyskland argumenterar dessutom att de förpliktelser som Ryanair krävt i avtalet om flygplatstjänster, bilagorna A och B samt tillägget till bilaga B utgör allmänna skyldigheter som en flygplats måste uppfylla för att kunna tillhandahålla de tjänster som flygbolagen kräver. Tyskland hävdar att de tjänster som anges i skälen 50–53 utgör normala skyldigheter som är tillämpliga på samtliga flygplatser och att flygplatsens infrastruktur är tillgänglig för samtliga användare. Tyskland tillägger att vissa av de tjänster som anges i bilaga A till avtalet om flygplatstjänster, såsom presskonferenser, resor för journalister och resebyråers kvällsevenemang inte har tillhandahållits. |
| --- | --- |

(76)

Tyskland argumenterar dessutom att de förpliktelser som Ryanair krävt i avtalet om flygplatstjänster, bilagorna A och B samt tillägget till bilaga B utgör allmänna skyldigheter som en flygplats måste uppfylla för att kunna tillhandahålla de tjänster som flygbolagen kräver. Tyskland hävdar att de tjänster som anges i skälen 50–53 utgör normala skyldigheter som är tillämpliga på samtliga flygplatser och att flygplatsens infrastruktur är tillgänglig för samtliga användare. Tyskland tillägger att vissa av de tjänster som anges i bilaga A till avtalet om flygplatstjänster, såsom presskonferenser, resor för journalister och resebyråers kvällsevenemang inte har tillhandahållits.

Bedömning av det statliga stödet

Bedömning av det statliga stödet

| (77) | Mellan 1993 och 1997 investerade delstaten Thüringen 12,25 miljoner euro i flygplatsens infrastruktur. För åren 1998 till 2011 beviljade delstaten Thüringen medel på 4,5 miljoner euro till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Dessa medel beviljades på grundval av delstaten Thüringens offentliggjorda stödordningar och ansågs inte kräva någon anmälan. Enligt de uppgifter som Tyskland har lämnat är samtliga flygplatsoperatörer i Thüringen berättigade till stöd enligt dessa bestämmelser. Enligt denna stödordning ska offentliga medel beviljas för sådana investeringar i infrastruktur som är nödvändiga för lufttrafiken, som är öppna för alla potentiella användare och som främjar det allmänna offentliga intresset. Dessa medel har dessutom begränsats till rimliga och nödvändiga belopp. Tyskland har i närmare detalj uppgett att flygplatser sedan 1997 även bidrar till kostnaderna för infrastrukturen. Således förklarar Tyskland att någon snedvridning av konkurrensen inte kan uppkomma genom dessa stödordningar. |
| --- | --- |

(77)

Mellan 1993 och 1997 investerade delstaten Thüringen 12,25 miljoner euro i flygplatsens infrastruktur. För åren 1998 till 2011 beviljade delstaten Thüringen medel på 4,5 miljoner euro till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Dessa medel beviljades på grundval av delstaten Thüringens offentliggjorda stödordningar och ansågs inte kräva någon anmälan. Enligt de uppgifter som Tyskland har lämnat är samtliga flygplatsoperatörer i Thüringen berättigade till stöd enligt dessa bestämmelser. Enligt denna stödordning ska offentliga medel beviljas för sådana investeringar i infrastruktur som är nödvändiga för lufttrafiken, som är öppna för alla potentiella användare och som främjar det allmänna offentliga intresset. Dessa medel har dessutom begränsats till rimliga och nödvändiga belopp. Tyskland har i närmare detalj uppgett att flygplatser sedan 1997 även bidrar till kostnaderna för infrastrukturen. Således förklarar Tyskland att någon snedvridning av konkurrensen inte kan uppkomma genom dessa stödordningar.

| (78) | Vad gäller investeringar i infrastruktur mellan den 12 december 2000, dvs. det datum när EU-domstolen meddelade sin dom i stödärendet Aéroports de Paris, och den 9 december 2005, dvs. det datum när 2005 års luftfartsriktlinjer trädde i kraft, anser Tyskland att de tillämpliga kriterierna är oklara. Vid tillämpningen av 1994 års luftfartsriktlinjer kan infrastrukturen inte från början anses utgöra statligt stöd. I detta hänseende hävdar Tyskland att 1994 års riktlinjer var tillämpliga till och med ikraftträdandet av 2005 års riktlinjer och att domen i målet Aéroports de Paris inte ändrar detta. Eftersom 1994 års riktlinjer är bindande för kommissionen i enlighet med principen om berättigade förväntningar är dessa följaktligen tillämpliga på infrastrukturåtgärder fram till år 2005. Således kan åtgärden inte anses utgöra statligt stöd. Fastän betalningarna för infrastruktur har gjorts ur offentliga medel, hänför sig tillhandahållandet av medlen till verksamheter som rör det offentliga politiska uppgiftsområdet och hänför sig inte till någon ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

(78)

Vad gäller investeringar i infrastruktur mellan den 12 december 2000, dvs. det datum när EU-domstolen meddelade sin dom i stödärendet Aéroports de Paris, och den 9 december 2005, dvs. det datum när 2005 års luftfartsriktlinjer trädde i kraft, anser Tyskland att de tillämpliga kriterierna är oklara. Vid tillämpningen av 1994 års luftfartsriktlinjer kan infrastrukturen inte från början anses utgöra statligt stöd. I detta hänseende hävdar Tyskland att 1994 års riktlinjer var tillämpliga till och med ikraftträdandet av 2005 års riktlinjer och att domen i målet Aéroports de Paris inte ändrar detta. Eftersom 1994 års riktlinjer är bindande för kommissionen i enlighet med principen om berättigade förväntningar är dessa följaktligen tillämpliga på infrastrukturåtgärder fram till år 2005. Således kan åtgärden inte anses utgöra statligt stöd. Fastän betalningarna för infrastruktur har gjorts ur offentliga medel, hänför sig tillhandahållandet av medlen till verksamheter som rör det offentliga politiska uppgiftsområdet och hänför sig inte till någon ekonomisk verksamhet.

Aéroports de Paris,

Aéroports de Paris

| (79) | Vad gäller de infrastrukturinvesteringar som genomfördes efter den 9 december 2005, anser Tyskland att dessa inte utgör något stöd på grund av de motiveringar som anges i skälen 66–73. Om kommissionen trots detta anser att de berörda investeringarna utgör stöd, gör Tyskland gällande att detta stöd är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget, eftersom de uppfyller samtliga krav enligt punkt 61 i 2005 års luftfartsriktlinjer.






  a) | Vad gäller det första villkoret hävdar Tyskland att infrastrukturinvesteringarna hänförde sig till ett klart definierat mål av gemenskapsintresse, dvs. tillhandahållandet av transportinfrastruktur och regional utveckling i en mindre gynnad region. I detta avseende är AOC den första militära flygplatsen som har byggts om för civila användningssyften efter Tysklands återförening. AOC spelar dessutom en viktig roll för företagen i det närbelägna industriområdet. Inkommande turism främjar dessutom den regionala turismen och skapandet av arbetsplatser. |
| --- | --- | --- |

(79)

Vad gäller de infrastrukturinvesteringar som genomfördes efter den 9 december 2005, anser Tyskland att dessa inte utgör något stöd på grund av de motiveringar som anges i skälen 66–73. Om kommissionen trots detta anser att de berörda investeringarna utgör stöd, gör Tyskland gällande att detta stöd är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget, eftersom de uppfyller samtliga krav enligt punkt 61 i 2005 års luftfartsriktlinjer.

a)

Vad gäller det första villkoret hävdar Tyskland att infrastrukturinvesteringarna hänförde sig till ett klart definierat mål av gemenskapsintresse, dvs. tillhandahållandet av transportinfrastruktur och regional utveckling i en mindre gynnad region. I detta avseende är AOC den första militära flygplatsen som har byggts om för civila användningssyften efter Tysklands återförening. AOC spelar dessutom en viktig roll för företagen i det närbelägna industriområdet. Inkommande turism främjar dessutom den regionala turismen och skapandet av arbetsplatser.

| b) | När det gäller det andra villkoret gör Tyskland gällande att infrastrukturinvesteringarna är nödvändiga och rimliga för att uppnå det avsedda syftet. Tyskland upprepar att alla investeringar har främjat saneringen och moderniseringen av flygplatsen. Det krävdes offentliga medel eftersom operatören, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, inte hade tillräckliga medel. |
| --- | --- |

b)

När det gäller det andra villkoret gör Tyskland gällande att infrastrukturinvesteringarna är nödvändiga och rimliga för att uppnå det avsedda syftet. Tyskland upprepar att alla investeringar har främjat saneringen och moderniseringen av flygplatsen. Det krävdes offentliga medel eftersom operatören, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, inte hade tillräckliga medel.

| c) | Vad gäller det tredje villkoret anser Tyskland att utsikterna för att nyttja den befintliga infrastrukturen var tillfredsställande på medellång sikt, åtminstone till år 2009. Enligt tre studier som genomfördes år 2007 (56) skulle flygplatsoperatören förbättra sina årsresultat och uppnå ett nästan balanserat verksamhetsresultat fram till år 2015. Därutöver skulle det närbelägna industriområdet stärkas. En av studierna (57) hänvisar särskilt till lönsamheten för lågprisflyg och presenterade ett möjligt scenario enligt vilket AOC skulle kunna uppnå 500 000 passagerare till år 2015, varvid detta till och med beskrivs som en konservativ prognos. Enligt de uppgifter som Tyskland har lämnat visar detta att Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och dess delägare alltid handlade som privata investerare. |
| --- | --- |

c)

Vad gäller det tredje villkoret anser Tyskland att utsikterna för att nyttja den befintliga infrastrukturen var tillfredsställande på medellång sikt, åtminstone till år 2009. Enligt tre studier som genomfördes år 2007 (56) skulle flygplatsoperatören förbättra sina årsresultat och uppnå ett nästan balanserat verksamhetsresultat fram till år 2015. Därutöver skulle det närbelägna industriområdet stärkas. En av studierna (57) hänvisar särskilt till lönsamheten för lågprisflyg och presenterade ett möjligt scenario enligt vilket AOC skulle kunna uppnå 500 000 passagerare till år 2015, varvid detta till och med beskrivs som en konservativ prognos. Enligt de uppgifter som Tyskland har lämnat visar detta att Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och dess delägare alltid handlade som privata investerare.

56

57

| d) | Vad gäller det fjärde villkoret har Tyskland uppgett att alla potentiella användare erhåller likvärdigt och icke-diskriminerande tillträde till infrastrukturen. |
| --- | --- |

d)

Vad gäller det fjärde villkoret har Tyskland uppgett att alla potentiella användare erhåller likvärdigt och icke-diskriminerande tillträde till infrastrukturen.

| e) | Vad gäller det femte villkoret har Tyskland uppgett att utvecklingen av handeln inte påverkas i en omfattning som strider mot gemenskapens intresse. AOC är en flygplats med mindre än 150 000 passagerare per år, dvs. en flygplats av kategori D, och det föreligger inte någon snedvridning av konkurrensen i förhållande till andra flygplatser. |
| --- | --- |

e)

Vad gäller det femte villkoret har Tyskland uppgett att utvecklingen av handeln inte påverkas i en omfattning som strider mot gemenskapens intresse. AOC är en flygplats med mindre än 150 000 passagerare per år, dvs. en flygplats av kategori D, och det föreligger inte någon snedvridning av konkurrensen i förhållande till andra flygplatser.

| (80) | Slutligen anser Tyskland att åtgärden inte snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen på den inre marknaden, eftersom infrastrukturen är tillgänglig för samtliga användare på ett icke-diskriminerande sätt. Dessutom har flygplatsen mindre än 150 000 passagerare per år. Som flygplats av kategori D enligt 2005 års luftfartsriktlinjer konkurrerar den således inte med andra flygplatser. Konkurrensen mellan AOC och andra flygplatser i Dresden, Erfurt-Weimar och Hof är försumbar. Eftersom AOC:s andel av den sammanlagda trafiken vid de tyska flygplatserna som tillhör ADV (58) endast utgör 0,1 %, hävdar Tyskland att flygplatsen inte konkurrerar med europeiska flygplatser. Detta innebär att konkurrensen på den inre marknaden inte påverkas samt att det inte föreligger någon påverkan på handeln mellan medlemsstater. I detta hänseende uppger Tyskland vidare att AOC endast hanterar 2 % av de trafikenheter som exempelvis hanteras vid flygplatsen Leipzig/Halle. |
| --- | --- |

(80)

Slutligen anser Tyskland att åtgärden inte snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen på den inre marknaden, eftersom infrastrukturen är tillgänglig för samtliga användare på ett icke-diskriminerande sätt. Dessutom har flygplatsen mindre än 150 000 passagerare per år. Som flygplats av kategori D enligt 2005 års luftfartsriktlinjer konkurrerar den således inte med andra flygplatser. Konkurrensen mellan AOC och andra flygplatser i Dresden, Erfurt-Weimar och Hof är försumbar. Eftersom AOC:s andel av den sammanlagda trafiken vid de tyska flygplatserna som tillhör ADV (58) endast utgör 0,1 %, hävdar Tyskland att flygplatsen inte konkurrerar med europeiska flygplatser. Detta innebär att konkurrensen på den inre marknaden inte påverkas samt att det inte föreligger någon påverkan på handeln mellan medlemsstater. I detta hänseende uppger Tyskland vidare att AOC endast hanterar 2 % av de trafikenheter som exempelvis hanteras vid flygplatsen Leipzig/Halle.

58

Slutsatser från KE-Consult-studien från 2010 om den framtida förväntade utvecklingen för flygplatsen och dess region

Slutsatser från KE-Consult-studien från 2010 om den framtida förväntade utvecklingen för flygplatsen och dess region

| (81) | När det stod klart att det scenario som förutspåtts i studierna från år 2007 inte skulle förverkligas bad flygplatsen konsultföretaget KE-Consult att upprätta en studie om AOC och det angränsande industriområdet. Studien presenterades år 2010. Slutsatserna från studien var att en ytterligare utbyggnad av flygplatsen som destination för lågprisflyg inte var lönsam i ekonomiskt hänseende. I studien rekommenderades en fokusering på den allmänna lufttrafiken. Mot denna bakgrund presenterade ledningen för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ett nytt utvecklingskoncept för flygplatsen i september 2011, vilket godkändes av tillsynsorganet och bolagsstämman. AOC kommer varken att vara tillgänglig för lågprisflygbolag eller för kommersiell lufttransportverksamhet och ska genom denna nya affärsutveckling bli lönsam till 2015. |
| --- | --- |

(81)

När det stod klart att det scenario som förutspåtts i studierna från år 2007 inte skulle förverkligas bad flygplatsen konsultföretaget KE-Consult att upprätta en studie om AOC och det angränsande industriområdet. Studien presenterades år 2010. Slutsatserna från studien var att en ytterligare utbyggnad av flygplatsen som destination för lågprisflyg inte var lönsam i ekonomiskt hänseende. I studien rekommenderades en fokusering på den allmänna lufttrafiken. Mot denna bakgrund presenterade ledningen för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ett nytt utvecklingskoncept för flygplatsen i september 2011, vilket godkändes av tillsynsorganet och bolagsstämman. AOC kommer varken att vara tillgänglig för lågprisflygbolag eller för kommersiell lufttransportverksamhet och ska genom denna nya affärsutveckling bli lönsam till 2015.

| (82) | I KE-Consult-studien medges att delägarna till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ständigt subventionerade företaget. På grund av detta stadigt ökande behov av subventioner hade delägarna nått gränsen för ekonomisk effektivitet. |
| --- | --- |

(82)

I KE-Consult-studien medges att delägarna till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ständigt subventionerade företaget. På grund av detta stadigt ökande behov av subventioner hade delägarna nått gränsen för ekonomisk effektivitet.

| (83) | Studien från KE-Consult genomfördes för att utvärdera möjliga utvecklingsperspektiv för AOC på grundval av flygplatsens regionala, politiska, ekonomiska och skattemässiga effekter. I detta avseende utarbetades olika scenarion där lufttrafiken med lågprisflyg avvecklades, bibehölls på oförändrad nivå eller utökades samt för utvecklingen av industriområdet runtomkring flygplatsen. |
| --- | --- |

(83)

Studien från KE-Consult genomfördes för att utvärdera möjliga utvecklingsperspektiv för AOC på grundval av flygplatsens regionala, politiska, ekonomiska och skattemässiga effekter. I detta avseende utarbetades olika scenarion där lufttrafiken med lågprisflyg avvecklades, bibehölls på oförändrad nivå eller utökades samt för utvecklingen av industriområdet runtomkring flygplatsen.

| (84) | Endast scenariot ”allmän lufttrafik”, vilket innebär en avveckling av lågprisflyg på AOC, uppfyllde kraven på företagsekonomisk och skattemässig balans. Det är det enda scenariot i vilket flygplatsen endast behöver det obligatoriska årliga ytterligare tillskottet från delägarna på 227 000 euro per delägare, men inte några andra betalningar. Detta scenario medför en sammanlagd ekonomisk fördel. Fram till 2015 skulle detta scenario kosta delägarna 0,83 miljoner euro som skulle kunna täckas genom de obligatoriska tillskotten på 227 000 euro per år. Efter år 2015 skulle de inte krävas några ytterligare subventioner från delägarna om avskrivningarna fortsatt sjunker. Den ekonomiska effektiviteten för regionen är mycket högre än i alla andra scenarier. Även den skattemässiga balansen är positiv år 2015 för Thüringen och kommunerna i delstaten. |
| --- | --- |

(84)

Endast scenariot ”allmän lufttrafik”, vilket innebär en avveckling av lågprisflyg på AOC, uppfyllde kraven på företagsekonomisk och skattemässig balans. Det är det enda scenariot i vilket flygplatsen endast behöver det obligatoriska årliga ytterligare tillskottet från delägarna på 227 000 euro per delägare, men inte några andra betalningar. Detta scenario medför en sammanlagd ekonomisk fördel. Fram till 2015 skulle detta scenario kosta delägarna 0,83 miljoner euro som skulle kunna täckas genom de obligatoriska tillskotten på 227 000 euro per år. Efter år 2015 skulle de inte krävas några ytterligare subventioner från delägarna om avskrivningarna fortsatt sjunker. Den ekonomiska effektiviteten för regionen är mycket högre än i alla andra scenarier. Även den skattemässiga balansen är positiv år 2015 för Thüringen och kommunerna i delstaten.

| (85) | I alla andra scenarier där lågprisflyget bibehålls eller utökas räcker inte delägarnas obligatoriska tillskott i sig för att flygplatsen ska bära sig ekonomiskt. Den skattemässiga effekten för Thüringen skulle beroende på scenario uppgå till mellan 115 000 euro och 375 000 euro. I samtliga scenarier med lågprisflygoperatörer skulle den positiva budgetpolitiska effekten som uppkommer för AOC och kommunerna vara lägre än de tillskott och stöd som flygplatsen skulle behöva. Följaktligen är balansen mellan intäkterna och utgifterna negativ. |
| --- | --- |

(85)

I alla andra scenarier där lågprisflyget bibehålls eller utökas räcker inte delägarnas obligatoriska tillskott i sig för att flygplatsen ska bära sig ekonomiskt. Den skattemässiga effekten för Thüringen skulle beroende på scenario uppgå till mellan 115 000 euro och 375 000 euro. I samtliga scenarier med lågprisflygoperatörer skulle den positiva budgetpolitiska effekten som uppkommer för AOC och kommunerna vara lägre än de tillskott och stöd som flygplatsen skulle behöva. Följaktligen är balansen mellan intäkterna och utgifterna negativ.

| (86) | Ytterligare samlade ekonomiska effekter från lågprisflygtrafiken kan endast uppnås om investeringar på 6,7 till 10 miljoner euro tillhandahålls utöver delägarnas obligatoriska tillskott. Den ekonomiska effektiviteten för regionen är lägre i scenarierna med lågprisflygoperatörerna än i scenariot med allmän lufttrafik. I jämförelse med scenariot ”allmän lufttrafik” är nivån på det nödvändiga stödet vid scenarierna med lågprisflygoperatörer 11 till 15 gånger högre, medan mervärdeseffekten endast är två till tre gånger så hög. Medan balansen mellan intäkter och utgifter är positiv i skattehänseende i scenariot ”allmän flygtrafik”, är den negativ i alla scenarier med lågprisflygoperatörer. |
| --- | --- |

(86)

Ytterligare samlade ekonomiska effekter från lågprisflygtrafiken kan endast uppnås om investeringar på 6,7 till 10 miljoner euro tillhandahålls utöver delägarnas obligatoriska tillskott. Den ekonomiska effektiviteten för regionen är lägre i scenarierna med lågprisflygoperatörerna än i scenariot med allmän lufttrafik. I jämförelse med scenariot ”allmän lufttrafik” är nivån på det nödvändiga stödet vid scenarierna med lågprisflygoperatörer 11 till 15 gånger högre, medan mervärdeseffekten endast är två till tre gånger så hög. Medan balansen mellan intäkter och utgifter är positiv i skattehänseende i scenariot ”allmän flygtrafik”, är den negativ i alla scenarier med lågprisflygoperatörer.

| (87) | Dessutom beaktas flera ramvillkor:






  a) | Osäkerhet på grund av användare med monopolställning och yttre påverkan: Utvecklingen av lufttrafiken på AOC beror, åtminstone vad gäller lågprisflygtrafik, i stor utsträckning på avtalen med de aktuella flygbolagen och på yttre påverkan som den brittiska turistskatten eller den tyska flygskatten. Detta kan ha mycket stor negativ påverkan på lågprisflygstrafikens omfattning. |
| --- | --- | --- |

(87)

Dessutom beaktas flera ramvillkor:

a)

Osäkerhet på grund av användare med monopolställning och yttre påverkan: Utvecklingen av lufttrafiken på AOC beror, åtminstone vad gäller lågprisflygtrafik, i stor utsträckning på avtalen med de aktuella flygbolagen och på yttre påverkan som den brittiska turistskatten eller den tyska flygskatten. Detta kan ha mycket stor negativ påverkan på lågprisflygstrafikens omfattning.

| b) | Inget beviljande av ytterligare, kontinuerliga subventioner: Den rättvisa konkurrensen som är fri från subventioner äventyras och detta överensstämmer inte med Tysklands koncept för lufttrafik och med koalitionsavtalen. |
| --- | --- |

b)

Inget beviljande av ytterligare, kontinuerliga subventioner: Den rättvisa konkurrensen som är fri från subventioner äventyras och detta överensstämmer inte med Tysklands koncept för lufttrafik och med koalitionsavtalen.

| c) | Brist på hållbarhet: Någon förbättring av den skattemässiga och företagsekonomiska balansen kan inte utläsas av scenarierna med lågprisflygoperatörer. Affärsmodellen med lågprisflygoperatörer skulle enbart medföra ett ökande behov av subventioner till år 2015 och därefter. |
| --- | --- |

c)

Brist på hållbarhet: Någon förbättring av den skattemässiga och företagsekonomiska balansen kan inte utläsas av scenarierna med lågprisflygoperatörer. Affärsmodellen med lågprisflygoperatörer skulle enbart medföra ett ökande behov av subventioner till år 2015 och därefter.

| (88) | I KE-studien dras således slutsatsen att en fortsättning eller en utvidgning av lågprisflyget vid AOC inte kan rekommenderas till delägarna eller delstaten Thüringen. |
| --- | --- |

(88)

I KE-studien dras således slutsatsen att en fortsättning eller en utvidgning av lågprisflyget vid AOC inte kan rekommenderas till delägarna eller delstaten Thüringen.

5.2   FINANSIERING AV RÖRELSEFÖRLUSTER FRÅN FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH ÅREN 2000–2011 (ÅTGÄRD 2)

| (89) | I de ekonomiska rapporterna från Flugplatz Altenburg-Nobitz uppges att flygplatsen inte kunde säkerställa verksamheten utan offentligt stöd för att täcka förlusterna. Bolaget hade skapat ett system enligt vilket verksamhetsplaner upprättades varje år för det kommande året och godkändes vid bolagsstämman och sedan uppdaterades under det berörda räkenskapsåret med flygplatsens aktuella resultat (59). Detta system gjorde det således möjligt för flygplatsen att se till att det nödvändiga finansiella stödet från offentligt håll hela tiden hålls uppdaterat för att täcka förlusterna. |
| --- | --- |

(89)

I de ekonomiska rapporterna från Flugplatz Altenburg-Nobitz uppges att flygplatsen inte kunde säkerställa verksamheten utan offentligt stöd för att täcka förlusterna. Bolaget hade skapat ett system enligt vilket verksamhetsplaner upprättades varje år för det kommande året och godkändes vid bolagsstämman och sedan uppdaterades under det berörda räkenskapsåret med flygplatsens aktuella resultat (59). Detta system gjorde det således möjligt för flygplatsen att se till att det nödvändiga finansiella stödet från offentligt håll hela tiden hålls uppdaterat för att täcka förlusterna.

59

| (90) | Tyskland förklarar att de förluster som uppstått sedan början av 2000-talet och som krävde tillskott från delägarna inte enbart orsakades av infrastrukturinvesteringar. Förlusterna kan inte heller förklaras helt genom avskrivningar och grundas inte heller på finansieringskostnader, eftersom flygplatsen inte finansierades genom lån. De årliga förlusterna från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH hängde endast delvis samman med avskrivningskostnader och Tyskland ser inte heller något direkt samband med Ryanair. |
| --- | --- |

(90)

Tyskland förklarar att de förluster som uppstått sedan början av 2000-talet och som krävde tillskott från delägarna inte enbart orsakades av infrastrukturinvesteringar. Förlusterna kan inte heller förklaras helt genom avskrivningar och grundas inte heller på finansieringskostnader, eftersom flygplatsen inte finansierades genom lån. De årliga förlusterna från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH hängde endast delvis samman med avskrivningskostnader och Tyskland ser inte heller något direkt samband med Ryanair.

| (91) | Vad gäller de påståenden som klagandena har gjort gällande, till vilka det hänvisas i beslutet att inleda förfarandet, bestrider Tyskland dem i deras helhet. Enligt de uppgifter som Tyskland har lämnat har klagandena inte beaktat principen om ”single till” som tillämpades vid AOC (60). Tyskland förklarar att de intäkter som inte hade samband med lufttrafik år 2009 var lika stora som intäkterna från lufttrafiken. I detta hänseende tillbakavisar Tyskland påståendet att den ökande passagerarvolymen från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH innefattar ökande förluster på grund av hemliga betalningar till Ryanair. Tyskland förklarar att förlusterna har uppkommit av flera olika skäl som inte har samband med Ryanair. |
| --- | --- |

(91)

Vad gäller de påståenden som klagandena har gjort gällande, till vilka det hänvisas i beslutet att inleda förfarandet, bestrider Tyskland dem i deras helhet. Enligt de uppgifter som Tyskland har lämnat har klagandena inte beaktat principen om ”single till” som tillämpades vid AOC (60). Tyskland förklarar att de intäkter som inte hade samband med lufttrafik år 2009 var lika stora som intäkterna från lufttrafiken. I detta hänseende tillbakavisar Tyskland påståendet att den ökande passagerarvolymen från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH innefattar ökande förluster på grund av hemliga betalningar till Ryanair. Tyskland förklarar att förlusterna har uppkommit av flera olika skäl som inte har samband med Ryanair.

60

| (92) | Tyskland tillbakavisar särskilt påståendet att Ryanairs flyglinje från AOC till London-Stansted direkt konkurrerade med den linje som Air Berlin trafikerade från Leipzig-Halle till London-Stansted och att detta var anledningen till att Air Berlin upphörde med sin flyglinje från Leipzig-Halle till London-Stansted. Tyskland betonar att Air Berlin ställde in linjen till London-Stansted för att Leipzig-Halle inte längre subventionerade Air Berlin och ett nattflygförbud hade införts. |
| --- | --- |

(92)

Tyskland tillbakavisar särskilt påståendet att Ryanairs flyglinje från AOC till London-Stansted direkt konkurrerade med den linje som Air Berlin trafikerade från Leipzig-Halle till London-Stansted och att detta var anledningen till att Air Berlin upphörde med sin flyglinje från Leipzig-Halle till London-Stansted. Tyskland betonar att Air Berlin ställde in linjen till London-Stansted för att Leipzig-Halle inte längre subventionerade Air Berlin och ett nattflygförbud hade införts.

| (93) | Tyskland anser att de årliga kapitaltillskotten från delägarna till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH inte utgör något statligt stöd. I enlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi ska en bedömning göras av alla ekonomiska fördelar som beviljats distriktet Altenburger Land, dvs. huvuddelägaren. Kraven är uppfyllda eftersom denna princip har beaktats (61). Tyskland hänvisar till den studie som professor dr. Klophaus (62) genomförde år 2007 om den regionalekonomiska betydelsen och framtidsutsikterna för Flugplatz Altenburg-Nobitz, dvs ”Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz” (nedan kallad Klophaus-studien), i vilken de förlorade bidragen till distriktet Altenburger Land nämns. Betalningar från delägarna hade positiva ekonomiska effekter på distriktet Altenburger Land på grund av ytterligare skatteintäkter. De sammanlagda offentliga intäkterna från AOC:s verksamhet år 2006 uppgick till 7,9 miljoner euro av vilka 1 miljon euro till övervägande del kom distriktet Altenburger Land till godo. Denna summa skulle tredubblas till år 2015 om den årliga passagerarvolymen steg till 500 000. Eftersom avkastningen genom skatteintäkterna var högre än de årliga betalningarna från delägarna, drar Tyskland slutsatsen att distriktet Altenburger Land har handlat som en privat investerare. |
| --- | --- |

(93)

Tyskland anser att de årliga kapitaltillskotten från delägarna till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH inte utgör något statligt stöd. I enlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi ska en bedömning göras av alla ekonomiska fördelar som beviljats distriktet Altenburger Land, dvs. huvuddelägaren. Kraven är uppfyllda eftersom denna princip har beaktats (61). Tyskland hänvisar till den studie som professor dr. Klophaus (62) genomförde år 2007 om den regionalekonomiska betydelsen och framtidsutsikterna för Flugplatz Altenburg-Nobitz, dvs ”Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz” (nedan kallad Klophaus-studien), i vilken de förlorade bidragen till distriktet Altenburger Land nämns. Betalningar från delägarna hade positiva ekonomiska effekter på distriktet Altenburger Land på grund av ytterligare skatteintäkter. De sammanlagda offentliga intäkterna från AOC:s verksamhet år 2006 uppgick till 7,9 miljoner euro av vilka 1 miljon euro till övervägande del kom distriktet Altenburger Land till godo. Denna summa skulle tredubblas till år 2015 om den årliga passagerarvolymen steg till 500 000. Eftersom avkastningen genom skatteintäkterna var högre än de årliga betalningarna från delägarna, drar Tyskland slutsatsen att distriktet Altenburger Land har handlat som en privat investerare.

61

62

Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz

Klophaus-studien

| (94) | Vad gäller möjligheten att eventuellt stänga flygplatsen i stället för att tillföra fler kapitaltillskott från delägarna, bekräftar Tyskland att distriktet Altenburger Land har handlat som en privat investerare, eftersom flygplatsoperatören vid en stängning av flygplatsen skulle vara ansvarig för en återbetalning på ungefär 7 miljoner euro till delstaten Thüringen, eftersom det skulle ha inneburit ett förtida upphörande med användningen av infrastrukturen. Genom att undvika denna återbetalning handlade delägarna även som en privat investerare. |
| --- | --- |

(94)

Vad gäller möjligheten att eventuellt stänga flygplatsen i stället för att tillföra fler kapitaltillskott från delägarna, bekräftar Tyskland att distriktet Altenburger Land har handlat som en privat investerare, eftersom flygplatsoperatören vid en stängning av flygplatsen skulle vara ansvarig för en återbetalning på ungefär 7 miljoner euro till delstaten Thüringen, eftersom det skulle ha inneburit ett förtida upphörande med användningen av infrastrukturen. Genom att undvika denna återbetalning handlade delägarna även som en privat investerare.

Klophaus-studien

Klophaus-studien

| (95) | I Klophaus-studien från år 2007 dras följande slutsatser. I studien förklaras att de direkta, indirekta och framkallade effekterna samt AOC:s katalysatoreffekt på regionens ekonomi och attraktivitet är positiva och betydelsefulla särskilt när det gällde arbetsplatser. Enligt studien var även de framtida utsikterna för AOC positiva, eftersom flygplatsen hade potential att bli Ryanairs bas i centrala Tyskland. Detta överensstämmer med målsättningarna som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH hade. Således skulle passagerarvolymen på medellång sikt möjligen kunna stiga till över 1 miljon per år om så många Ryanairflygningar lokaliserades till AOC. Detta skulle medföra att AOC blev en regional flygplats, samtidigt som distriktet Altenburger Land skulle få en chans att ändra sin internationella profil och således förbättra sin ekonomiska och handelsmässiga struktur. Enligt studien skulle AOC som flygplats för lågprisflyg tillföra en betydande sammanlagd ekonomisk nytta. |
| --- | --- |

(95)

I Klophaus-studien från år 2007 dras följande slutsatser. I studien förklaras att de direkta, indirekta och framkallade effekterna samt AOC:s katalysatoreffekt på regionens ekonomi och attraktivitet är positiva och betydelsefulla särskilt när det gällde arbetsplatser. Enligt studien var även de framtida utsikterna för AOC positiva, eftersom flygplatsen hade potential att bli Ryanairs bas i centrala Tyskland. Detta överensstämmer med målsättningarna som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH hade. Således skulle passagerarvolymen på medellång sikt möjligen kunna stiga till över 1 miljon per år om så många Ryanairflygningar lokaliserades till AOC. Detta skulle medföra att AOC blev en regional flygplats, samtidigt som distriktet Altenburger Land skulle få en chans att ändra sin internationella profil och således förbättra sin ekonomiska och handelsmässiga struktur. Enligt studien skulle AOC som flygplats för lågprisflyg tillföra en betydande sammanlagd ekonomisk nytta.

| (96) | Enligt de beräkningar som gjordes i studien kunde AOC förväntas tillhandahålla 658 arbetsplatser (en ökning på 95,3 % jämfört med år 2006) till år 2015. Dessutom skulle 881 indirekta arbetsplatser (en ökning på 157,6 %) och 438 sekundära arbetsplatser (en ökning på 184,4 %) skapas. I studien framhålls dessutom betydelsen av att regioner är tillgängliga nationellt och internationellt, vilket har mycket stort inflytande på den ekonomiska utvecklingen i den berörda regionen. |
| --- | --- |

(96)

Enligt de beräkningar som gjordes i studien kunde AOC förväntas tillhandahålla 658 arbetsplatser (en ökning på 95,3 % jämfört med år 2006) till år 2015. Dessutom skulle 881 indirekta arbetsplatser (en ökning på 157,6 %) och 438 sekundära arbetsplatser (en ökning på 184,4 %) skapas. I studien framhålls dessutom betydelsen av att regioner är tillgängliga nationellt och internationellt, vilket har mycket stort inflytande på den ekonomiska utvecklingen i den berörda regionen.

| (97) | Enligt studien ska i detta hänseende inte enbart det offentliga stödet för moderniseringen och utbyggnaden av AOC samt de därmed sammanhängande marknadsföringskostnaderna beaktas, utan dessutom ska även skatteintäkterna för delstaten Thüringen och dess kommuner inkluderas vid bedömningen. Studien avslutas med uttalandet att inte enbart företagsekonomiska aspekter ska beaktas, utan även de sammanlagda effekterna på ekonomin. |
| --- | --- |

(97)

Enligt studien ska i detta hänseende inte enbart det offentliga stödet för moderniseringen och utbyggnaden av AOC samt de därmed sammanhängande marknadsföringskostnaderna beaktas, utan dessutom ska även skatteintäkterna för delstaten Thüringen och dess kommuner inkluderas vid bedömningen. Studien avslutas med uttalandet att inte enbart företagsekonomiska aspekter ska beaktas, utan även de sammanlagda effekterna på ekonomin.

5.3   FLYGPLATSAVGIFTER OCH BETALNINGAR TILL RYANAIR I SAMBAND MED AVTALEN OM FLYGPLATSTJÄNSTER OCH MARKNADSFÖRING (ÅTGÄRD 3)

| (98) | Tyskland gör gällande att varken flygplatsavgifterna eller marknadsföringsavtalen utgör statligt stöd. Tyskland framhåller att avtalen om flygplatstjänster och avtalen om marknadsföringstjänster inte hör samman. De ska bedömas separat. Avtalet om marknadsföringstjänster omfattar inte någon minskning av flygplatsens intäkter utan föreskriver ett tillhandahållande av reklamtjänster. |
| --- | --- |

(98)

Tyskland gör gällande att varken flygplatsavgifterna eller marknadsföringsavtalen utgör statligt stöd. Tyskland framhåller att avtalen om flygplatstjänster och avtalen om marknadsföringstjänster inte hör samman. De ska bedömas separat. Avtalet om marknadsföringstjänster omfattar inte någon minskning av flygplatsens intäkter utan föreskriver ett tillhandahållande av reklamtjänster.

Avtalet om tillhandahållande av tjänster med Ryanair

Avtalet om tillhandahållande av tjänster med Ryanair

| (99) | Tyskland uppger att flygplatsen hade positiva ekonomiska förväntningar genom utvecklingen av lufttrafikverksamheten, vilket sattes igång av Ryanair. Vid beslutet att ingå affärsförbindelser med flygbolaget beaktade bolagsstämman den 22 april 2003 de i tabell 13 återgivna uppgifterna (63) och drog slutsatsen att ett årligt resultat på sammanlagt [...]* kan uppnås med Ryanair till och med vid ett konservativt scenario (en flygning per dag med en kabinfaktor på 70 %).

  Tabell 13


  Förväntade intäkter från Ryanairs verksamhet vid AOC
   (64)
  (2003)







  (i euro) |
| --- | --- |
| Avgift per passagerare | [...]* |
| Antal passagerare per luftfartyg med en kapacitetsutnyttjandegrad på 70 % (65) | 104 |
| Förväntade intäkter per månad | [...]* |
| Utgifter per månad för planerade investeringar | 12 138 |
| Förväntat månadsresultat | [...]* |
| Förväntat årsresultat | [...]* |

(99)

Tyskland uppger att flygplatsen hade positiva ekonomiska förväntningar genom utvecklingen av lufttrafikverksamheten, vilket sattes igång av Ryanair. Vid beslutet att ingå affärsförbindelser med flygbolaget beaktade bolagsstämman den 22 april 2003 de i tabell 13 återgivna uppgifterna (63) och drog slutsatsen att ett årligt resultat på sammanlagt [...]* kan uppnås med Ryanair till och med vid ett konservativt scenario (en flygning per dag med en kabinfaktor på 70 %).

63

Tabell 13

Tabell 13

Förväntade intäkter från Ryanairs verksamhet vid AOC
   (64)
  (2003)

Förväntade intäkter från Ryanairs verksamhet vid AOC

64

(2003)

(i euro)

Avgift per passagerare

[...]*

Antal passagerare per luftfartyg med en kapacitetsutnyttjandegrad på 70 % (65)

65

104

Förväntade intäkter per månad

[...]*

Utgifter per månad för planerade investeringar

12 138

Förväntat månadsresultat

[...]*

Förväntat årsresultat

[...]*

| (100) | I de månatliga utgifterna som beaktats i tabell 13 ingår personalkostnader, avisning av start- och landningsbanan och tjänster för snöröjning. Kommission konstaterar att i det dokument som presenterades på bolagsstämman den 22 april 2003 angavs ett belopp på 902 155 euro för årliga investeringar. Denna summa beaktas inte i de prognoser som visas i tabell 13. |
| --- | --- |

(100)

I de månatliga utgifterna som beaktats i tabell 13 ingår personalkostnader, avisning av start- och landningsbanan och tjänster för snöröjning. Kommission konstaterar att i det dokument som presenterades på bolagsstämman den 22 april 2003 angavs ett belopp på 902 155 euro för årliga investeringar. Denna summa beaktas inte i de prognoser som visas i tabell 13.

| (101) | Tyskland förklarar att Ryanair betalade en landningsavgift på [...]* per flygplan och en passageraravgift på [...]* per passagerare enligt den flygplatsavgiftsförordning som tillämpades vid den aktuella tidpunkten (66). Detta är avgifter som gäller för alla potentiella flygbolag och som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ansåg var skäliga med beaktande av trafiken och de intäkter som Ryanair genererade för AOC. |
| --- | --- |

(101)

Tyskland förklarar att Ryanair betalade en landningsavgift på [...]* per flygplan och en passageraravgift på [...]* per passagerare enligt den flygplatsavgiftsförordning som tillämpades vid den aktuella tidpunkten (66). Detta är avgifter som gäller för alla potentiella flygbolag och som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ansåg var skäliga med beaktande av trafiken och de intäkter som Ryanair genererade för AOC.

66

| (102) | Tyskland uppger att de tjänster som skulle tillhandahållas enligt bilaga A till avtalet som ingicks med Ryanair den 3 mars 2003 inte har tillhandahållits. De tjänster som anges i bilaga B och tillägget ”bokningssystem” till bilaga B till avtalet av den 3 mars 2003 tillhandahölls utan ytterligare kostnader för Ryanair. |
| --- | --- |

(102)

Tyskland uppger att de tjänster som skulle tillhandahållas enligt bilaga A till avtalet som ingicks med Ryanair den 3 mars 2003 inte har tillhandahållits. De tjänster som anges i bilaga B och tillägget ”bokningssystem” till bilaga B till avtalet av den 3 mars 2003 tillhandahölls utan ytterligare kostnader för Ryanair.

Marknadsföringsavtalen med Ryanair

Marknadsföringsavtalen med Ryanair

| (103) | Tyskland förklarar att Ryanair enligt avtalet av den 3 mars 2003 om flygplatstjänster betalade avgifter för flygplatstjänster på sammanlagt [...]* euro till AOC från 2003 till 2011 i enlighet med den allmänna flygplatsavgiftsförordningen. Enligt avtalet om marknadsföringstjänster av den 7 april 2003 betalade AOC en avgift för marknadsföringstjänster på sammanlagt [...]* euro till Ryanair mellan 2003 och 2011. Skillnaden mellan de båda inbetalda beloppen beräknas som en sammanlagd nettobetalning från Ryanair till AOC på [...]* euro över hela perioden 2003–2011. Eftersom det sammanlagda passagerarantalet under denna period uppgick till 408 291 (67), drar Tyskland slutsatsen att Ryanair betalade en nettoavgift till AOC på cirka [...]* euro per avresande passagerare.

  Tabell 14


  Fakturor från och till Ryanair under perioden 2003–2011
   (68)









  (i euro) |
| --- | --- |
| År | Inkommande fakturor från Ryanair | Utgående fakturor från flygplatsen | Passagerarvolym |
| 2003 | [...]* | [...]* | 25 750 |
| 2004 | [...]* | [...]* | 37 160 |
| 2005 | [...]* | [...]* | 50 714 |
| 2006 | [...]* | [...]* | 44 580 |
| 2007 | [...]* | [...]* | 60 678 |
| 2008 | [...]* | [...]* | 62 876 |
| 2009 | [...]* | [...]* | 66 367 |
| 2010 | [...]* | [...]* | 55 641 |
| 2011 | [...]* | [...]* | 4 525 |
| Totalt | [...]* | [...]* | 408 291 |

(103)

Tyskland förklarar att Ryanair enligt avtalet av den 3 mars 2003 om flygplatstjänster betalade avgifter för flygplatstjänster på sammanlagt [...]* euro till AOC från 2003 till 2011 i enlighet med den allmänna flygplatsavgiftsförordningen. Enligt avtalet om marknadsföringstjänster av den 7 april 2003 betalade AOC en avgift för marknadsföringstjänster på sammanlagt [...]* euro till Ryanair mellan 2003 och 2011. Skillnaden mellan de båda inbetalda beloppen beräknas som en sammanlagd nettobetalning från Ryanair till AOC på [...]* euro över hela perioden 2003–2011. Eftersom det sammanlagda passagerarantalet under denna period uppgick till 408 291 (67), drar Tyskland slutsatsen att Ryanair betalade en nettoavgift till AOC på cirka [...]* euro per avresande passagerare.

67

Tabell 14

Tabell 14

Fakturor från och till Ryanair under perioden 2003–2011
   (68)

Fakturor från och till Ryanair under perioden 2003–2011

68

(i euro)

År

Inkommande fakturor från Ryanair

Utgående fakturor från flygplatsen

Passagerarvolym

2003

[...]*

[...]*

25 750

2004

[...]*

[...]*

37 160

2005

[...]*

[...]*

50 714

2006

[...]*

[...]*

44 580

2007

[...]*

[...]*

60 678

2008

[...]*

[...]*

62 876

2009

[...]*

[...]*

66 367

2010

[...]*

[...]*

55 641

2011

[...]*

[...]*

4 525

Totalt

Totalt

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

408 291

408 291

| (104) | Tyskland uppger att flygplatsoperatören efter Ryanairs tillkännagivande om upphörande med flygförbindelserna från AOC i mars 2011 inte längre betalade några ytterligare avgifter för marknadsföring under februari och mars 2011. |
| --- | --- |

(104)

Tyskland uppger att flygplatsoperatören efter Ryanairs tillkännagivande om upphörande med flygförbindelserna från AOC i mars 2011 inte längre betalade några ytterligare avgifter för marknadsföring under februari och mars 2011.

| (105) | Tyskland förklarar att i samband med det avtal som ingicks mellan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och Ryanair den 21 september 2010 gjordes betalningarna för marknadsföring av privata företag efter att dessa godkänt att Ryanairs verksamhet på AOC upprätthålls. I en rapport från bolagets ledning från år 2011 (69) förklaras att flygsäsongen vintern 2010/2011, under vilken det endast fanns en flyglinje till London, hade möjliggjorts enbart genom stöd från regionala företag. |
| --- | --- |

(105)

Tyskland förklarar att i samband med det avtal som ingicks mellan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och Ryanair den 21 september 2010 gjordes betalningarna för marknadsföring av privata företag efter att dessa godkänt att Ryanairs verksamhet på AOC upprätthålls. I en rapport från bolagets ledning från år 2011 (69) förklaras att flygsäsongen vintern 2010/2011, under vilken det endast fanns en flyglinje till London, hade möjliggjorts enbart genom stöd från regionala företag.

69

| (106) | Tyskland gör gällande att Ryanair gjorde reklam för AOC och regionen på sin webbplats. Denna webbplats är den näst mest populära europeiska webbplatsen efter Googles webbplats och har således ett motsvarande pris. Ett sökord hos Google kostar mellan 0,05 euro och 2,00 euro per klick. Enligt Tysklands beräkningar genererar 100 000 till 150 000 årliga Ryanair-passagerare på AOC vid ett sökordspris på 1,00 euro per klick ett annonspris på 100 000 till 150 000 euro per år, med antagandet att varje passagerare endast klickar en gång. Eftersom passagerare normalt sett inte enbart klickar en gång, utan flera gånger och eftersom det finns passagerare som klickar utan att boka drar Tyskland slutsatsen att det marknadsföringsavtal som ingåtts mellan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och Ryanair grundas på ett skäligt pris som inte ger Ryanair någon fördel. |
| --- | --- |

(106)

Tyskland gör gällande att Ryanair gjorde reklam för AOC och regionen på sin webbplats. Denna webbplats är den näst mest populära europeiska webbplatsen efter Googles webbplats och har således ett motsvarande pris. Ett sökord hos Google kostar mellan 0,05 euro och 2,00 euro per klick. Enligt Tysklands beräkningar genererar 100 000 till 150 000 årliga Ryanair-passagerare på AOC vid ett sökordspris på 1,00 euro per klick ett annonspris på 100 000 till 150 000 euro per år, med antagandet att varje passagerare endast klickar en gång. Eftersom passagerare normalt sett inte enbart klickar en gång, utan flera gånger och eftersom det finns passagerare som klickar utan att boka drar Tyskland slutsatsen att det marknadsföringsavtal som ingåtts mellan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och Ryanair grundas på ett skäligt pris som inte ger Ryanair någon fördel.

| (107) | Enligt de uppgifter som Tyskland har lämnat finansierade Ryanair den åtgärd som redovisas i tabell 15.

  Tabell 15


  Betalningarna för marknadsföring från AOC till Ryanair








  Period | Belopp | Syfte |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 50 000 –150 000 [...]* euro | Annonser i Leipziger Volkszeitung |
| 2004 | 25 000 –125 000 [...]* euro | Annonser i Leipziger Volkszeitung |
| maj 2007–mars 2008 | 75 000 –175 000 [...]* euro | Tidningsannonser, reklamutskick och annan reklam |
| maj 2008–mars 2009 | 50 000 –150 000 [...]* euro | Tidningsannonser, reklamutskick och annan reklam |
| Summa (2003–mars 2009) | 225 000 –325 000 [...]* euro | |

(107)

Enligt de uppgifter som Tyskland har lämnat finansierade Ryanair den åtgärd som redovisas i tabell 15.

Tabell 15

Tabell 15

Betalningarna för marknadsföring från AOC till Ryanair

Betalningarna för marknadsföring från AOC till Ryanair

Period

Belopp

Syfte

2003

50 000 –150 000 [...]* euro

Annonser i Leipziger Volkszeitung

2004

25 000 –125 000 [...]* euro

Annonser i Leipziger Volkszeitung

maj 2007–mars 2008

75 000 –175 000 [...]* euro

Tidningsannonser, reklamutskick och annan reklam

maj 2008–mars 2009

50 000 –150 000 [...]* euro

Tidningsannonser, reklamutskick och annan reklam

Summa (2003–mars 2009)

Summa (2003–mars 2009)

225 000 –325 000 [...]* euro

225 000 –325 000 [...]* euro

| (108) | Tyskland hävdar att den resultatrelaterade avgiften inte utgör någon fördel för Ryanair, eftersom det är frågan om en marknadsmässig betalning för den marknadsföringsverksamhet som Ryanair har utfört. Enligt de uppgifter som Tyskland har lämnat var marknadsföringsåtgärderna framgångsrika, eftersom antalet passagerare steg från 25 000 (2002) till 140 000 (2009), vilket i sin tur ledde till en sammanlagd ökning av intäkterna från 316 000 euro till 1,12 miljoner euro. Intäkterna från flygplatsavgifter steg från 132 000 euro till 530 000 euro medan intäkterna från parkeringsavgifter steg från noll till 263 000 euro. |
| --- | --- |

(108)

Tyskland hävdar att den resultatrelaterade avgiften inte utgör någon fördel för Ryanair, eftersom det är frågan om en marknadsmässig betalning för den marknadsföringsverksamhet som Ryanair har utfört. Enligt de uppgifter som Tyskland har lämnat var marknadsföringsåtgärderna framgångsrika, eftersom antalet passagerare steg från 25 000 (2002) till 140 000 (2009), vilket i sin tur ledde till en sammanlagd ökning av intäkterna från 316 000 euro till 1,12 miljoner euro. Intäkterna från flygplatsavgifter steg från 132 000 euro till 530 000 euro medan intäkterna från parkeringsavgifter steg från noll till 263 000 euro.

| (109) | Tyskland hävdar att betalningarna inom ramen för avtalen om marknadsföringstjänster inte utgör statligt stöd av följande skäl:






  a) | Tyskland framhåller att det aktuella ministeriet, tvärtemot vad kommissionen uppger i beslutet att inleda förfarandet (70), inte hade något inflytande när avtalen ingicks, utom när det gäller infrastrukturåtgärder. § 43 LuftVZO (71) innebär inte att det krävdes ett godkännande från ministeriet. |
| --- | --- | --- |

(109)

Tyskland hävdar att betalningarna inom ramen för avtalen om marknadsföringstjänster inte utgör statligt stöd av följande skäl:

a)

Tyskland framhåller att det aktuella ministeriet, tvärtemot vad kommissionen uppger i beslutet att inleda förfarandet (70), inte hade något inflytande när avtalen ingicks, utom när det gäller infrastrukturåtgärder. § 43 LuftVZO (71) innebär inte att det krävdes ett godkännande från ministeriet.

70

71

| b) | Det faktum att den lokala handelskammaren stöttade AOC (72), visar endast att den privata marknaden förespråkade flyglinjer med Ryanair. |
| --- | --- |

b)

Det faktum att den lokala handelskammaren stöttade AOC (72), visar endast att den privata marknaden förespråkade flyglinjer med Ryanair.

72

| c) | Tyskland förklarar att de belopp som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH betalat till Ryanair för marknadsföring inte utgör något igångsättningsstöd enligt 2005 års luftfartsriktlinjer, utan helt enkelt utgör kommersiella avtalsöverenskommelser som inte omfattas av området för statligt stöd. |
| --- | --- |

c)

Tyskland förklarar att de belopp som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH betalat till Ryanair för marknadsföring inte utgör något igångsättningsstöd enligt 2005 års luftfartsriktlinjer, utan helt enkelt utgör kommersiella avtalsöverenskommelser som inte omfattas av området för statligt stöd.

6.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

6.1   SYNPUNKTER FRÅN RYANAIR

Statens ansvar

Statens ansvar

| (110) | Ryanair hävdar att det statliga stödet till flygplatser inte ska tillskrivas Ryanair. Antagandet om en överföring av statligt stöd från flygplatser till flygbolag strider mot EU-lagstiftningen. Detta antagande diskriminerar mot offentliga flygplatser, fastän konkurrensreglerna ska gälla utan åtskillnad för offentliga och privata företag. Ryanair hävdar att de bevis som kommissionen har åberopat inte är tillräckliga för att styrka statens ansvar. Dessa bevis återspeglar eventuellt myndigheternas intressen för affärsförbindelserna och flygplatsens framtid, men utgör inte något bevis för en faktisk inblandning från några offentliga myndigheter vid förhandlingarna och avtalen mellan flygplatsen och Ryanair. Den omständigheten att ministerierna i delstaten Thüringen var emot avtalen med Ryanair tyder åtminstone på att kommissionen måste göra en grundlig prövning av huruvida avtalen med Ryanair kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(110)

Ryanair hävdar att det statliga stödet till flygplatser inte ska tillskrivas Ryanair. Antagandet om en överföring av statligt stöd från flygplatser till flygbolag strider mot EU-lagstiftningen. Detta antagande diskriminerar mot offentliga flygplatser, fastän konkurrensreglerna ska gälla utan åtskillnad för offentliga och privata företag. Ryanair hävdar att de bevis som kommissionen har åberopat inte är tillräckliga för att styrka statens ansvar. Dessa bevis återspeglar eventuellt myndigheternas intressen för affärsförbindelserna och flygplatsens framtid, men utgör inte något bevis för en faktisk inblandning från några offentliga myndigheter vid förhandlingarna och avtalen mellan flygplatsen och Ryanair. Den omständigheten att ministerierna i delstaten Thüringen var emot avtalen med Ryanair tyder åtminstone på att kommissionen måste göra en grundlig prövning av huruvida avtalen med Ryanair kan tillskrivas staten.

| (111) | Ryanair påpekar att den aktuella frågan inte rör huruvida staten skulle ha investerat sina pengar någon annanstans, utan huruvida staten har förskaffat ett flygbolag en fördel som det annars inte hade erhållit. Ryanair har endast förhandlat fram villkor med offentliga flygplatser som liknar dem som bolaget kunde ha erhållit med jämförbara privata flygplatser. |
| --- | --- |

(111)

Ryanair påpekar att den aktuella frågan inte rör huruvida staten skulle ha investerat sina pengar någon annanstans, utan huruvida staten har förskaffat ett flygbolag en fördel som det annars inte hade erhållit. Ryanair har endast förhandlat fram villkor med offentliga flygplatser som liknar dem som bolaget kunde ha erhållit med jämförbara privata flygplatser.

Tillämpning av principen om en privat investerare i en marknadsekonomi

Tillämpning av principen om en privat investerare i en marknadsekonomi

| (112) | Ryanair hävdar att bolaget inte har gynnats indirekt av det statliga stödet. Så länge kraven på ett kommersiellt förhållande mellan Ryanair och en flygplats kan motiveras i enlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi, kan återbetalningsskyldigheten inte utsträckas till Ryanair. Ryanair argumenterar att principen om en privat investerare i en marknadsekonomi i vart fall är tillämplig vid ett påstått beviljande av statligt stöd till Ryanair genom offentligägda flygplatser. Enligt de uppgifter som flygbolaget har lämnat föreligger det i själva verket inte någon ekonomisk eller juridisk motivering för att principen om en privat investerare i en marknadsekonomi inte skulle vara tillämplig på offentliga flygplatser. Kommissionen har tillämpat principen om en privat investerare i en marknadsekonomi på avtal som innefattar finansiering av stora offentliga infrastrukturprojekt i samband med andra transportsätt, exempelvis offentliga kusthamnar. Genom att ingå avtal utövar flygplatsen en ekonomisk verksamhet. Vidare konkurrerar flygplatser från den privata och den offentliga sektorn med varandra på marknaderna. Dessutom kan avtal mellan flygbolag och flygplatser vara lönsamma för flygplatserna. |
| --- | --- |

(112)

Ryanair hävdar att bolaget inte har gynnats indirekt av det statliga stödet. Så länge kraven på ett kommersiellt förhållande mellan Ryanair och en flygplats kan motiveras i enlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi, kan återbetalningsskyldigheten inte utsträckas till Ryanair. Ryanair argumenterar att principen om en privat investerare i en marknadsekonomi i vart fall är tillämplig vid ett påstått beviljande av statligt stöd till Ryanair genom offentligägda flygplatser. Enligt de uppgifter som flygbolaget har lämnat föreligger det i själva verket inte någon ekonomisk eller juridisk motivering för att principen om en privat investerare i en marknadsekonomi inte skulle vara tillämplig på offentliga flygplatser. Kommissionen har tillämpat principen om en privat investerare i en marknadsekonomi på avtal som innefattar finansiering av stora offentliga infrastrukturprojekt i samband med andra transportsätt, exempelvis offentliga kusthamnar. Genom att ingå avtal utövar flygplatsen en ekonomisk verksamhet. Vidare konkurrerar flygplatser från den privata och den offentliga sektorn med varandra på marknaderna. Dessutom kan avtal mellan flygbolag och flygplatser vara lönsamma för flygplatserna.

| (113) | Ryanair anser att kontanta tillskott till investeringar inom området för offentliga uppgifter inte ska beaktas vid en effektivitetsbedömning. Vidare ska de rörliga kostnaderna och inte de icke-återvinningsbara kostnaderna beaktas vid bedömningen och slutligen ska prövningen genomföras mot bakgrund av referensnivån på en typisk, välskött flygplats. Ryanair uppger att om en regional flygplats anser att ett avtal kommer att förbättra dess effektivitet, kan en affär även vara vinstbringande även om det vid tidpunkten för avtalsslutet förefaller innefatta en prisbildning som inte täcker kostnaderna. Ineffektiva och underutnyttjade flygplatser kan endast förväntas bli lönsamma om de uppnår stordriftsfördelar och externa näteffekter. Den tidsmässiga ramen för detta kan uppgå till mellan 25 och 30 år. Lågprisflygoperatörer har idealiska möjligheter att ge regionala flygplatser betydande intäktsökningar, samtidigt som det normalt sett inte krävs någon ny infrastruktur eller ytterligare investeringar. Ryanair hänvisar i detta avseende till beslutet av den 27 maj 2011 från den civila luftfartsmyndigheten i Förenade kungariket. I detta beslut erkänns att utnyttjandet av flygplatstjänster från lågprisflygoperatörer är mer kostnadseffektivt. |
| --- | --- |

(113)

Ryanair anser att kontanta tillskott till investeringar inom området för offentliga uppgifter inte ska beaktas vid en effektivitetsbedömning. Vidare ska de rörliga kostnaderna och inte de icke-återvinningsbara kostnaderna beaktas vid bedömningen och slutligen ska prövningen genomföras mot bakgrund av referensnivån på en typisk, välskött flygplats. Ryanair uppger att om en regional flygplats anser att ett avtal kommer att förbättra dess effektivitet, kan en affär även vara vinstbringande även om det vid tidpunkten för avtalsslutet förefaller innefatta en prisbildning som inte täcker kostnaderna. Ineffektiva och underutnyttjade flygplatser kan endast förväntas bli lönsamma om de uppnår stordriftsfördelar och externa näteffekter. Den tidsmässiga ramen för detta kan uppgå till mellan 25 och 30 år. Lågprisflygoperatörer har idealiska möjligheter att ge regionala flygplatser betydande intäktsökningar, samtidigt som det normalt sett inte krävs någon ny infrastruktur eller ytterligare investeringar. Ryanair hänvisar i detta avseende till beslutet av den 27 maj 2011 från den civila luftfartsmyndigheten i Förenade kungariket. I detta beslut erkänns att utnyttjandet av flygplatstjänster från lågprisflygoperatörer är mer kostnadseffektivt.

| (114) | Vid tillämpningen av principen om en privat investerare i en marknadsekonomi argumenterar Ryanair att icke-återvinningsbara kostnader varken ska beaktas vid en jämförande analys eller vid en kostnadsanalys. Ryanair uppger att en privat investerare som driver AOC sedan 1992 måste betrakta såväl infrastrukturkostnaderna som flygplatsens fasta driftskostnader som icke-återvinningsbara kostnader. Med hänsyn till den låga ekonomiska attraktiviteten och AOC:s mycket begränsade inflytande på marknaden är det enligt ett realistiskt betraktelsesätt inte möjligt att få tillbaka dessa kostnader. Godkännandet av alla alternativa scenarier som erbjuder bättre eller helt enkelt mindre betungande utsikter för flygplatsens ägare än det oförändrade scenariot att inte göra någonting eller att stänga flygplatsen, vilket eventuellt medför väsentliga kostnader, är mot denna bakgrund helt och fullt förenligt med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(114)

Vid tillämpningen av principen om en privat investerare i en marknadsekonomi argumenterar Ryanair att icke-återvinningsbara kostnader varken ska beaktas vid en jämförande analys eller vid en kostnadsanalys. Ryanair uppger att en privat investerare som driver AOC sedan 1992 måste betrakta såväl infrastrukturkostnaderna som flygplatsens fasta driftskostnader som icke-återvinningsbara kostnader. Med hänsyn till den låga ekonomiska attraktiviteten och AOC:s mycket begränsade inflytande på marknaden är det enligt ett realistiskt betraktelsesätt inte möjligt att få tillbaka dessa kostnader. Godkännandet av alla alternativa scenarier som erbjuder bättre eller helt enkelt mindre betungande utsikter för flygplatsens ägare än det oförändrade scenariot att inte göra någonting eller att stänga flygplatsen, vilket eventuellt medför väsentliga kostnader, är mot denna bakgrund helt och fullt förenligt med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi.

| (115) | Ryanair betonar även att de särskilda kostnaderna som är förknippade med Ryanair ska betraktas separat från de kostnader som uppkommit för flygplatsen, men att de sammantaget skulle kunna vara lägre än de intäkter som erhållits genom positiva externa nätverkseffekter tack vare Ryanairs verksamhet vid flygplatsen. |
| --- | --- |

(115)

Ryanair betonar även att de särskilda kostnaderna som är förknippade med Ryanair ska betraktas separat från de kostnader som uppkommit för flygplatsen, men att de sammantaget skulle kunna vara lägre än de intäkter som erhållits genom positiva externa nätverkseffekter tack vare Ryanairs verksamhet vid flygplatsen.

Studier från ett konsultföretag som anlitats av Ryanair

Studier från ett konsultföretag som anlitats av Ryanair

| (116) | Ryanair uppger att de avgifter som avtalats med AOC är förenliga med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. I detta syfte har Ryanair ställt två rapporter till kommissionens förfogande. Rapporterna har upprättats av ett konsultföretag. I dessa studier jämförs det här aktuella avtalet med andra avtalade avgifter mellan Ryanair och flygplatser som antingen till övervägande del är privatägda och privatfinansierade, eller som handlar som privata investerare och befinner sig i en situation som är tillräckligt lik den som AOC befinner sig i. |
| --- | --- |

(116)

Ryanair uppger att de avgifter som avtalats med AOC är förenliga med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. I detta syfte har Ryanair ställt två rapporter till kommissionens förfogande. Rapporterna har upprättats av ett konsultföretag. I dessa studier jämförs det här aktuella avtalet med andra avtalade avgifter mellan Ryanair och flygplatser som antingen till övervägande del är privatägda och privatfinansierade, eller som handlar som privata investerare och befinner sig i en situation som är tillräckligt lik den som AOC befinner sig i.

| (117) | Ryanair förklarar den metod som har tillämpats i rapporterna för att jämföra flygplatserna på följande sätt: Undersökningen grundades endast på andra Ryanair-avtal, eftersom Ryanair har en annan affärsmodell än de flesta andra flygbolag, då de nämligen avstår från passagerarbryggor, passagerarbussar eller vänthallar, inte har några anslutningsflyg, har en tid på marken på 20 minuter och till övervägande del transporterar handbagage. I studien upptogs dessutom endast flygplatser som drevs i enlighet med den logiska principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Flygplatser som eventuellt erhöll statligt stöd i stor utsträckning uteslöts. Ungefär femton flygplatser i Ryanairs nät uppfyllde dessa kriterier. Dessa flygplatser upptogs i studien. |
| --- | --- |

(117)

Ryanair förklarar den metod som har tillämpats i rapporterna för att jämföra flygplatserna på följande sätt: Undersökningen grundades endast på andra Ryanair-avtal, eftersom Ryanair har en annan affärsmodell än de flesta andra flygbolag, då de nämligen avstår från passagerarbryggor, passagerarbussar eller vänthallar, inte har några anslutningsflyg, har en tid på marken på 20 minuter och till övervägande del transporterar handbagage. I studien upptogs dessutom endast flygplatser som drevs i enlighet med den logiska principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Flygplatser som eventuellt erhöll statligt stöd i stor utsträckning uteslöts. Ungefär femton flygplatser i Ryanairs nät uppfyllde dessa kriterier. Dessa flygplatser upptogs i studien.

| (118) | I den första rapporten anses [...]* utgöra den mest lämpade jämförbara flygplatsen. I rapporten förklaras att ”ideally, the comparator airport that is selected for the purposes of the analysis would be of a similar size to Altenburg Airport. Although it has not been possible to find a comparator airport that is very similar to Altenburg Airport across all relevant dimensions, [...]* Airport is sufficiently similar for the purposes of the analysis presented here” [... den jämförbara flygplats som valts ut för analysen ska helst vara ungefär lika stor som flygplatsen Altenburg. Fastän det inte har varit möjligt att hitta en jämförbar flygplats som uppvisar stor likhet med flygplatsen Altenburg inom alla aktuella områden, är flygplatsen [...]* tillräckligt lik för syftet med den analys som presenteras här]. I den andra rapporten utvidgas kretsen av jämförbara flygplatser till flygplatserna [...]* och de avgifter som betalats till dessa flygplatser mellan 2003/2004 och 2010/2011 jämförs såväl per passagerare som per hanterat flygplan. |
| --- | --- |

(118)

I den första rapporten anses [...]* utgöra den mest lämpade jämförbara flygplatsen. I rapporten förklaras att ”ideally, the comparator airport that is selected for the purposes of the analysis would be of a similar size to Altenburg Airport. Although it has not been possible to find a comparator airport that is very similar to Altenburg Airport across all relevant dimensions, [...]* Airport is sufficiently similar for the purposes of the analysis presented here” [... den jämförbara flygplats som valts ut för analysen ska helst vara ungefär lika stor som flygplatsen Altenburg. Fastän det inte har varit möjligt att hitta en jämförbar flygplats som uppvisar stor likhet med flygplatsen Altenburg inom alla aktuella områden, är flygplatsen [...]* tillräckligt lik för syftet med den analys som presenteras här]. I den andra rapporten utvidgas kretsen av jämförbara flygplatser till flygplatserna [...]* och de avgifter som betalats till dessa flygplatser mellan 2003/2004 och 2010/2011 jämförs såväl per passagerare som per hanterat flygplan.

ideally, the comparator airport that is selected for the purposes of the analysis would be of a similar size to Altenburg Airport. Although it has not been possible to find a comparator airport that is very similar to Altenburg Airport across all relevant dimensions,

Airport is sufficiently similar for the purposes of the analysis presented here

| (119) | I rapporterna drogs slutsatsen att den avgift som Ryanair betalade till AOC i genomsnitt var högre eller lika stor som de jämförbara avgifter som flygbolaget betalade till jämförbara flygplatser under den undersökta perioden. Av detta kan man sluta sig till att de avgifter som Ryanair har betalat till AOC inom ramen för de olika avtalen storleksmässigt motsvarar de avgifter som Ryanair under liknande omständigheter erbjudits av en privat investerare som äger en flygplats och handlar i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(119)

I rapporterna drogs slutsatsen att den avgift som Ryanair betalade till AOC i genomsnitt var högre eller lika stor som de jämförbara avgifter som flygbolaget betalade till jämförbara flygplatser under den undersökta perioden. Av detta kan man sluta sig till att de avgifter som Ryanair har betalat till AOC inom ramen för de olika avtalen storleksmässigt motsvarar de avgifter som Ryanair under liknande omständigheter erbjudits av en privat investerare som äger en flygplats och handlar i en marknadsekonomi.

| (120) | Ryanair gör gällande att man vid betraktandet av flygplatsavgifterna snarare ska hämta vägledning från marginalkostnaderna än från de genomsnittliga rörliga kostnaderna eller de genomsnittliga totala kostnaderna. |
| --- | --- |

(120)

Ryanair gör gällande att man vid betraktandet av flygplatsavgifterna snarare ska hämta vägledning från marginalkostnaderna än från de genomsnittliga rörliga kostnaderna eller de genomsnittliga totala kostnaderna.

| (121) | Ryanair betonar att AOC:s avtal med Ryanair och AMS ska bedömas separat och att de båda företagen inte kan ses som en enda mottagare av det påstådda statliga stödet. Det är frågan om separata avtal som förhandlats fram separat och oberoende av varandra. Avtalen gäller olika typer av tjänster och är inte kopplade till varandra på ett sådant sätt att det är motiverat att betrakta dem som en enda källa för påstått statligt stöd. Ingåendet av marknadsföringsavtalet med AMS utgjorde inte någon förutsättning för Ryanairs drift av flyglinjer till och från en viss flygplats. Många flygplatser som Ryanair trafikerar ingår inte några avtal med AMS, eftersom de tillgodoser sina egna marknadsföringsbehov. Ryanair betonar att förvärv av marknadsföringstjänster till marknadspriser ska betraktas separat från ett därmed sammanhängande avtal mellan flygplatsen och flygbolaget. |
| --- | --- |

(121)

Ryanair betonar att AOC:s avtal med Ryanair och AMS ska bedömas separat och att de båda företagen inte kan ses som en enda mottagare av det påstådda statliga stödet. Det är frågan om separata avtal som förhandlats fram separat och oberoende av varandra. Avtalen gäller olika typer av tjänster och är inte kopplade till varandra på ett sådant sätt att det är motiverat att betrakta dem som en enda källa för påstått statligt stöd. Ingåendet av marknadsföringsavtalet med AMS utgjorde inte någon förutsättning för Ryanairs drift av flyglinjer till och från en viss flygplats. Många flygplatser som Ryanair trafikerar ingår inte några avtal med AMS, eftersom de tillgodoser sina egna marknadsföringsbehov. Ryanair betonar att förvärv av marknadsföringstjänster till marknadspriser ska betraktas separat från ett därmed sammanhängande avtal mellan flygplatsen och flygbolaget.

| (122) | Ryanair uppger vidare att det inte föreligger något belägg som talar för att ett flygbolag som åtagit sig att garantera en liknande passagerarvolym och/eller motsvarande antal hanterade flygplan på marken inte också hade erhållit liknande ”reducerade avgifter”. Kommissionen har inte heller behandlat frågan huruvida ett flygbolag som hade erbjudit liknande åtaganden skulle ha erhållit en liknande avgiftsnivå från en jämförbar privat flygplats. |
| --- | --- |

(122)

Ryanair uppger vidare att det inte föreligger något belägg som talar för att ett flygbolag som åtagit sig att garantera en liknande passagerarvolym och/eller motsvarande antal hanterade flygplan på marken inte också hade erhållit liknande ”reducerade avgifter”. Kommissionen har inte heller behandlat frågan huruvida ett flygbolag som hade erbjudit liknande åtaganden skulle ha erhållit en liknande avgiftsnivå från en jämförbar privat flygplats.

| (123) | Vad gäller marknadsföringens värde hävdar Ryanair att reklamutrymmet på bolagets webbplats är begränsat och den motsvarande efterfrågan är hög, även från andra företag än flygplatser. För närvarande har webbplatsen ungefär 4,5 miljarder sidvisningar per år. Till och med de traditionella flygbolagen är numera medvetna om det värde som deras webbplatser har i marknadsförings- och reklamsyfte. Samtidigt väljer många flygplatser det i ekonomiskt hänseende mest ändamålsenliga alternativet att utnyttja reklamutrymmet på ryanair.com eller webbplatser från andra flygbolag för att bygga upp ett varumärke. Flygplatser kan på ett kompletterande eller ömsesidigt förstärkande sätt dra nytta av att flygbolagets varumärke har en större igenkänningsgrad. I internationellt hänseende är flygplatsen Altenburg mindre känd än Aéroports de Paris eller flygplatsen Heathrow, och måste således investera i reklam för att stärka igenkänningsgraden på sitt varumärke och öka antalet ankommande passagerare. |
| --- | --- |

(123)

Vad gäller marknadsföringens värde hävdar Ryanair att reklamutrymmet på bolagets webbplats är begränsat och den motsvarande efterfrågan är hög, även från andra företag än flygplatser. För närvarande har webbplatsen ungefär 4,5 miljarder sidvisningar per år. Till och med de traditionella flygbolagen är numera medvetna om det värde som deras webbplatser har i marknadsförings- och reklamsyfte. Samtidigt väljer många flygplatser det i ekonomiskt hänseende mest ändamålsenliga alternativet att utnyttja reklamutrymmet på ryanair.com eller webbplatser från andra flygbolag för att bygga upp ett varumärke. Flygplatser kan på ett kompletterande eller ömsesidigt förstärkande sätt dra nytta av att flygbolagets varumärke har en större igenkänningsgrad. I internationellt hänseende är flygplatsen Altenburg mindre känd än Aéroports de Paris eller flygplatsen Heathrow, och måste således investera i reklam för att stärka igenkänningsgraden på sitt varumärke och öka antalet ankommande passagerare.

| (124) | Ryanair har inlämnat en analys som konsultföretaget har upprättat för att jämföra de priser som AMS tar ut för marknadsföringstjänster på webbplatsen med priser för liknande tjänster på andra resewebbplatser. I analyserna jämförs de priser som AMS tog ut i sin prislista år 2005 med referensnivån för liknande tjänster som tillhandahölls under den aktuella perioden på resewebbplatser. Dessutom jämförs de priser som tas ut i AMS nuvarande prislista (2013) med priserna för liknande tjänster som tillhandahålls av andra reserelaterade webbplatser. I denna analys dras slutsatsen att de priser som AMS tar ut för reklam på ryanair.com antingen var genomsnittliga eller att de låg under genomsnittet för de priser som togs ut på webbplatserna i referensgruppen. Enligt Ryanairs uttalanden bekräftar denna slutsats att avtal mellan offentliga flygplatser och AMS får godkänt i test om huruvida de är förenliga med principen om marknadsekonomiska aktörer. |
| --- | --- |

(124)

Ryanair har inlämnat en analys som konsultföretaget har upprättat för att jämföra de priser som AMS tar ut för marknadsföringstjänster på webbplatsen med priser för liknande tjänster på andra resewebbplatser. I analyserna jämförs de priser som AMS tog ut i sin prislista år 2005 med referensnivån för liknande tjänster som tillhandahölls under den aktuella perioden på resewebbplatser. Dessutom jämförs de priser som tas ut i AMS nuvarande prislista (2013) med priserna för liknande tjänster som tillhandahålls av andra reserelaterade webbplatser. I denna analys dras slutsatsen att de priser som AMS tar ut för reklam på ryanair.com antingen var genomsnittliga eller att de låg under genomsnittet för de priser som togs ut på webbplatserna i referensgruppen. Enligt Ryanairs uttalanden bekräftar denna slutsats att avtal mellan offentliga flygplatser och AMS får godkänt i test om huruvida de är förenliga med principen om marknadsekonomiska aktörer.

| (125) | Med hjälp av olika skärmdumpar, av vilka det framgår att de tjänster som tillhandahålls i samband med avtal från AMS kontrollerats, styrker Ryanair dessutom att tjänsterna har tillhandahållits. Dessa skärmdumpar lämnades i allmänhet till den flygplats som hade ingått ett avtal med AMS som bevis för aktiveringen av de förvärvade tjänsterna på ryanair.com. Ryanair framhåller värdet av AMS tjänster till flygplatserna och anser att den nytta som flygplatserna erhåller genom de avtal som slutits med AMS objektivt kan kvantifieras. |
| --- | --- |

(125)

Med hjälp av olika skärmdumpar, av vilka det framgår att de tjänster som tillhandahålls i samband med avtal från AMS kontrollerats, styrker Ryanair dessutom att tjänsterna har tillhandahållits. Dessa skärmdumpar lämnades i allmänhet till den flygplats som hade ingått ett avtal med AMS som bevis för aktiveringen av de förvärvade tjänsterna på ryanair.com. Ryanair framhåller värdet av AMS tjänster till flygplatserna och anser att den nytta som flygplatserna erhåller genom de avtal som slutits med AMS objektivt kan kvantifieras.

| (126) | Oberoende av Ryanairs uppfattning att AMS-avtalet och avtalet om flygplatstjänster ska behandlas separat, har bolaget inlämnat en lönsamhetsanalys som konsultföretaget har genomfört enligt principen om marknadsekonomiska aktörer. Lönsamhetsanalysen omfattar inte bara det avtal om flygplatstjänster som ingåtts mellan Ryanair och flygplatsen, utan även de marknadsföringsavtal som ingåtts mellan AMS och flygplatsen. Enligt Ryanairs uppgifter ska denna analys utgöra ett stöd för kommissionen i dess ansats att betrakta avtalet om flygplatstjänster och AMS-avtalen gemensamt. I analysen presenteras idéer om hur AMS eventuellt kan inkluderas i en gemensam lönsamhetsanalys av AMS-avtalen och avtalet om flygplatstjänster. |
| --- | --- |

(126)

Oberoende av Ryanairs uppfattning att AMS-avtalet och avtalet om flygplatstjänster ska behandlas separat, har bolaget inlämnat en lönsamhetsanalys som konsultföretaget har genomfört enligt principen om marknadsekonomiska aktörer. Lönsamhetsanalysen omfattar inte bara det avtal om flygplatstjänster som ingåtts mellan Ryanair och flygplatsen, utan även de marknadsföringsavtal som ingåtts mellan AMS och flygplatsen. Enligt Ryanairs uppgifter ska denna analys utgöra ett stöd för kommissionen i dess ansats att betrakta avtalet om flygplatstjänster och AMS-avtalen gemensamt. I analysen presenteras idéer om hur AMS eventuellt kan inkluderas i en gemensam lönsamhetsanalys av AMS-avtalen och avtalet om flygplatstjänster.

| (127) | Konsultföretaget drar slutsatsen att kassaflödesanalysen utgör en skälig metod för att inkludera värdet från AMS i en gemensam lönsamhetsanalys av AMS-avtalen och avtalet om flygplatstjänster. Genom denna metod inbegrips ökningarna av de samlade vinsterna som uppstått för flygplatsen genom att avtalet om flygplatstjänster ingåtts, liksom även nyttan av reklamen genom AMS-avtalet. Enligt denna metod kan flygplatsens utgifter för AMS behandlas som tillkommande driftskostnad inom ramen för den nuvärdesberäknade kassaflödes- och lönsamhetsanalysen. Genom denna metod beaktas dessutom nyttan av de marknadsföringsaktiviteter som uppkommer genom AMS-avtalen och avtalet om flygplatstjänster under avtalens löptid och efter det planerade slutet för flygplatstjänsterna, eftersom marknadsföringsåtgärderna bidrar till att höja det berörda varumärkets värde och antagligen även medför framtida affärsmöjligheter och vinster. |
| --- | --- |

(127)

Konsultföretaget drar slutsatsen att kassaflödesanalysen utgör en skälig metod för att inkludera värdet från AMS i en gemensam lönsamhetsanalys av AMS-avtalen och avtalet om flygplatstjänster. Genom denna metod inbegrips ökningarna av de samlade vinsterna som uppstått för flygplatsen genom att avtalet om flygplatstjänster ingåtts, liksom även nyttan av reklamen genom AMS-avtalet. Enligt denna metod kan flygplatsens utgifter för AMS behandlas som tillkommande driftskostnad inom ramen för den nuvärdesberäknade kassaflödes- och lönsamhetsanalysen. Genom denna metod beaktas dessutom nyttan av de marknadsföringsaktiviteter som uppkommer genom AMS-avtalen och avtalet om flygplatstjänster under avtalens löptid och efter det planerade slutet för flygplatstjänsterna, eftersom marknadsföringsåtgärderna bidrar till att höja det berörda varumärkets värde och antagligen även medför framtida affärsmöjligheter och vinster.

| (128) | Som slutsats från denna studie betonar Ryanair det faktum att såvida kommissionen även fortsättningsvis betraktar avtalet om flygplatstjänster och AMS-avtalen gemensamt, ska kommissionen tillämpa de principer som angivits av konsultföretaget på det här aktuella stödärendet för att kunna genomföra lönsamhetsanalysen på ett korrekt sätt enligt principen om marknadsekonomiska aktörer vid prövningen av såväl avtalet om flygplatstjänster som AMS-avtalen. |
| --- | --- |

(128)

Som slutsats från denna studie betonar Ryanair det faktum att såvida kommissionen även fortsättningsvis betraktar avtalet om flygplatstjänster och AMS-avtalen gemensamt, ska kommissionen tillämpa de principer som angivits av konsultföretaget på det här aktuella stödärendet för att kunna genomföra lönsamhetsanalysen på ett korrekt sätt enligt principen om marknadsekonomiska aktörer vid prövningen av såväl avtalet om flygplatstjänster som AMS-avtalen.

| (129) | Ryanair inkom dessutom med en rad bilagor som konsultföretaget hade upprättat, samt en analys som utarbetats av professor Damien P. McLoughlin. |
| --- | --- |

(129)

Ryanair inkom dessutom med en rad bilagor som konsultföretaget hade upprättat, samt en analys som utarbetats av professor Damien P. McLoughlin.

Fastställande av marknadsreferensnivån i jämförande analyser vid tester
   (73)
  i enlighet med principen om marknadsekonomiska aktörer
   (74)

Fastställande av marknadsreferensnivån i jämförande analyser vid tester

73

i enlighet med principen om marknadsekonomiska aktörer

74

| (130) | Konsultföretaget anser att kommissionens metod att endast acceptera jämförbara flygplatser som ligger inom samma upptagningsområde som den granskade flygplatsen är felaktig. Konsultföretaget argumenterar att marknadsreferenspriser från jämförbara flygplatser inte påverkas av statligt stöd som har beviljats de kringliggande flygplatserna. Det är möjligt att göra en tillförlitlig uppskattning av marknadsreferensnivån vid testet enligt principen om marknadsekonomiska aktörer av följande skäl:






  a) | Analyser av referensnivån används även vid många tillfällen då området för statligt stöd inte är aktuellt i samband med tester i enlighet med principen om marknadsekonomiska aktörer. |
| --- | --- | --- |

(130)

Konsultföretaget anser att kommissionens metod att endast acceptera jämförbara flygplatser som ligger inom samma upptagningsområde som den granskade flygplatsen är felaktig. Konsultföretaget argumenterar att marknadsreferenspriser från jämförbara flygplatser inte påverkas av statligt stöd som har beviljats de kringliggande flygplatserna. Det är möjligt att göra en tillförlitlig uppskattning av marknadsreferensnivån vid testet enligt principen om marknadsekonomiska aktörer av följande skäl:

a)

Analyser av referensnivån används även vid många tillfällen då området för statligt stöd inte är aktuellt i samband med tester i enlighet med principen om marknadsekonomiska aktörer.

| b) | Företag påverkar endast varandras prissättningsbeslut i den mån deras produkter kan ersätta eller komplettera varandra. |
| --- | --- |

b)

Företag påverkar endast varandras prissättningsbeslut i den mån deras produkter kan ersätta eller komplettera varandra.

| c) | Flygplatser i samma upptagningsområde konkurrerar inte nödvändigtvis med varandra och de jämförbara flygplatser som används i de inlämnade rapporterna utsätts endast i begränsad utsträckning för konkurrens från offentligägda flygplatser (mindre än en tredjedel av de kommersiella flygplatserna i upptagningsområdet för jämförbara flygplatser är helt offentligägda och i april 2013 var ingen av dem föremål för granskningar i samband med statligt stöd). |
| --- | --- |

c)

Flygplatser i samma upptagningsområde konkurrerar inte nödvändigtvis med varandra och de jämförbara flygplatser som används i de inlämnade rapporterna utsätts endast i begränsad utsträckning för konkurrens från offentligägda flygplatser (mindre än en tredjedel av de kommersiella flygplatserna i upptagningsområdet för jämförbara flygplatser är helt offentligägda och i april 2013 var ingen av dem föremål för granskningar i samband med statligt stöd).

| d) | Även om jämförbara flygplatser är föremål för konkurrens från offentligägda flygplatser som ligger i samma upptagningsområde, kan det finnas anledning att anta att deras agerande överensstämmer med principen om marknadsekonomiska aktörer (om exempelvis en stor del av flygplatsen är privatägd eller om flygplatsen förvaltas av ett privat företag). |
| --- | --- |

d)

Även om jämförbara flygplatser är föremål för konkurrens från offentligägda flygplatser som ligger i samma upptagningsområde, kan det finnas anledning att anta att deras agerande överensstämmer med principen om marknadsekonomiska aktörer (om exempelvis en stor del av flygplatsen är privatägd eller om flygplatsen förvaltas av ett privat företag).

| e) | Flygplatser som ägs av marknadsekonomiska aktörer skulle inte fastställa sådana priser som ligger under de stegvis ökande kostnaderna. |
| --- | --- |

e)

Flygplatser som ägs av marknadsekonomiska aktörer skulle inte fastställa sådana priser som ligger under de stegvis ökande kostnaderna.

Principer för lönsamhetsanalysen vid tester i enlighet med principen om marknadsekonomiska aktörer
   (75)

Principer för lönsamhetsanalysen vid tester i enlighet med principen om marknadsekonomiska aktörer

75

| (131) | Konsultföretaget argumenterar att de lönsamhetsanalyser som företaget har genomfört i rapporterna som har inlämnats till kommissionen följer de principer som en rationell investerare inom den privata sektorn skulle tillämpa. Denna lönsamhetsanalys återspeglar den metod som följer av kommissionens grundläggande beslut. Lönsamhetsanalysen grundas på följande principer:






  a) | Bedömningen genomförs enligt en stegvis ökande skala. |
| --- | --- | --- |

(131)

Konsultföretaget argumenterar att de lönsamhetsanalyser som företaget har genomfört i rapporterna som har inlämnats till kommissionen följer de principer som en rationell investerare inom den privata sektorn skulle tillämpa. Denna lönsamhetsanalys återspeglar den metod som följer av kommissionens grundläggande beslut. Lönsamhetsanalysen grundas på följande principer:

a)

Bedömningen genomförs enligt en stegvis ökande skala.

| b) | Det krävs inte nödvändigtvis en affärsplan i förväg. |
| --- | --- |

b)

Det krävs inte nödvändigtvis en affärsplan i förväg.

| c) | Vid en flygplats som inte är övermättad utgör principen ”single till” en rimlig prisbildningsmetod. |
| --- | --- |

c)

Vid en flygplats som inte är övermättad utgör principen ”single till” en rimlig prisbildningsmetod.

| d) | Endast sådana intäkter som hör samman med den ekonomiska verksamheten vid en flygplats som är i drift ska beaktas. |
| --- | --- |

d)

Endast sådana intäkter som hör samman med den ekonomiska verksamheten vid en flygplats som är i drift ska beaktas.

| e) | Avtalets sammanlagda löptid, inbegripet möjliga förlängningar ska beaktas. |
| --- | --- |

e)

Avtalets sammanlagda löptid, inbegripet möjliga förlängningar ska beaktas.

| f) | För att bedöma avtalens lönsamhet ska framtida kapitalrörelser diskonteras. |
| --- | --- |

f)

För att bedöma avtalens lönsamhet ska framtida kapitalrörelser diskonteras.

| g) | Den ökade lönsamheten för flygplatsen genom avtalen med Ryanair ska bedömas på grundval av uppskattningar av internräntan eller nettokapitalvärdet. |
| --- | --- |

g)

Den ökade lönsamheten för flygplatsen genom avtalen med Ryanair ska bedömas på grundval av uppskattningar av internräntan eller nettokapitalvärdet.

Analys av professor Damien P. McLoughlin
   (76) –
  Brand building: why and how small brands should invest in marketing

  [Varumärkesprofilering: varför och hur små varumärken ska investera i marknadsföring]

Analys av professor Damien P. McLoughlin

76

Brand building: why and how small brands should invest in marketing

[Varumärkesprofilering: varför och hur små varumärken ska investera i marknadsföring]

| (132) | Syftet med detta arbete är att redogöra för den ekonomiska logik som ligger till grund för regionala flygplatsers beslut att köpa reklamutrymme av AMS på ryanair.com. Författaren uppger att det föreligger ett stort antal vanemässigt använda flygplatser som är mycket starka och välkända. Svagare konkurrenter måste övervinna konsumenternas statiska köpmönster för att utvidga sin verksamhet. Små regionala flygplatser måste hitta möjligheter att kontinuerligt föra ut sitt varumärke till en så stor publik som möjligt. Traditionella former av marknadsföringskommunikation kräver utgifter som överstiger deras medel. |
| --- | --- |

(132)

Syftet med detta arbete är att redogöra för den ekonomiska logik som ligger till grund för regionala flygplatsers beslut att köpa reklamutrymme av AMS på ryanair.com. Författaren uppger att det föreligger ett stort antal vanemässigt använda flygplatser som är mycket starka och välkända. Svagare konkurrenter måste övervinna konsumenternas statiska köpmönster för att utvidga sin verksamhet. Små regionala flygplatser måste hitta möjligheter att kontinuerligt föra ut sitt varumärke till en så stor publik som möjligt. Traditionella former av marknadsföringskommunikation kräver utgifter som överstiger deras medel.

Anmärkningar beträffande utbetalningarna till AMS

Anmärkningar beträffande utbetalningarna till AMS

| (133) | Ryanair motsätter sig kommissionens bedömning att betalningarna till AMS utgör kostnader för flygplatsen, eftersom detta synsätt inte beaktar det värde som AMS:s tjänster har för flygplatsen. Ryanair anser vidare att ett förvärv av värdefulla marknadsföringstjänster till marknadspriser ska betraktas separat från närstående avtalsbestämmelser mellan flygplatsen och flygbolaget när det gäller analysen enligt principen om marknadsekonomiska aktörer. Till stöd för sin analys har Ryanair inlämnat en studie från konsultföretaget. Studien omfattar riktmärken där de priser som AMS tar ut jämförs med priserna från andra liknande tjänster som erbjuds på andra resewebbplatser (77). I studien dras slutsatsen att de priser som AMS tar ut antingen var genomsnittliga eller att de låg under genomsnittet jämfört med de priser som togs ut från webbplatserna i referensgruppen. Mot denna bakgrund drar Ryanair slutsatsen att AMS priser motsvarar marknadspriserna och att beslutet av en offentlig flygplats att köpa tjänster från AMS klarar testet där man tillämpar principen om marknadsekonomiska aktörer. För att styrka vilket värde dessa tjänster har för flygplatserna har Ryanair dessutom inlämnat kvitton för de tjänster som flygplatserna har erhållit inom ramen för AMS-avtalen. |
| --- | --- |

(133)

Ryanair motsätter sig kommissionens bedömning att betalningarna till AMS utgör kostnader för flygplatsen, eftersom detta synsätt inte beaktar det värde som AMS:s tjänster har för flygplatsen. Ryanair anser vidare att ett förvärv av värdefulla marknadsföringstjänster till marknadspriser ska betraktas separat från närstående avtalsbestämmelser mellan flygplatsen och flygbolaget när det gäller analysen enligt principen om marknadsekonomiska aktörer. Till stöd för sin analys har Ryanair inlämnat en studie från konsultföretaget. Studien omfattar riktmärken där de priser som AMS tar ut jämförs med priserna från andra liknande tjänster som erbjuds på andra resewebbplatser (77). I studien dras slutsatsen att de priser som AMS tar ut antingen var genomsnittliga eller att de låg under genomsnittet jämfört med de priser som togs ut från webbplatserna i referensgruppen. Mot denna bakgrund drar Ryanair slutsatsen att AMS priser motsvarar marknadspriserna och att beslutet av en offentlig flygplats att köpa tjänster från AMS klarar testet där man tillämpar principen om marknadsekonomiska aktörer. För att styrka vilket värde dessa tjänster har för flygplatserna har Ryanair dessutom inlämnat kvitton för de tjänster som flygplatserna har erhållit inom ramen för AMS-avtalen.

77

| (134) | Ryanair ber kommissionen att tänka över sitt hittillsvarande synsätt när det gäller AMS-avtalen. Ryanair anser att avtalen med AMS ska betraktas separat från avtalen med Ryanair om flygplatstjänster och att de ska underkastas ett särskilt test där man tillämpar principen om marknadsekonomiska aktörer. Om kommissionen vidhåller att det krävs ett gemensamt test där man tillämpar principen om marknadsekonomiska aktörer i fråga om avtalen med AMS och avtalen med Ryanair om flygplatstjänster krävs det att det värde som AMS tjänster har för flygplatsen beaktas. |
| --- | --- |

(134)

Ryanair ber kommissionen att tänka över sitt hittillsvarande synsätt när det gäller AMS-avtalen. Ryanair anser att avtalen med AMS ska betraktas separat från avtalen med Ryanair om flygplatstjänster och att de ska underkastas ett särskilt test där man tillämpar principen om marknadsekonomiska aktörer. Om kommissionen vidhåller att det krävs ett gemensamt test där man tillämpar principen om marknadsekonomiska aktörer i fråga om avtalen med AMS och avtalen med Ryanair om flygplatstjänster krävs det att det värde som AMS tjänster har för flygplatsen beaktas.

| (135) | Rapporten från konsultföretaget av den 20 december 2013 om AMS priser hänför sig till slutsatser från redan inlämnade rapporter där det diskuteras vilken betydelse reklam har för små varumärken. I dessa rapporter bekräftas att Ryanair är ett starkt alleuropeiskt varumärke som kan kräva påslag på avgifterna för sina marknadsföringstjänster. AMS:s taxor jämförs med samtidiga stickprov av andra reklampriser på webbplatser, varvid annonser med samma storlek har tjänat som grund för jämförelsen, dels under perioden 2004–2005, dvs. den period då AMS:s prislista infördes för första gången, dels för år 2013. Webbplatsen ryanair.com har mer än dubbelt så många besökare per månad som den näst mest populära resewebbplatsen. Sannolikheten är även större att besökarna samtidigt genomför andra elektroniska affärstransaktioner. De unika egenskaperna tillsammans med den höga igenkänningsgrad som varumärket har gör det möjligt för flygbolaget att ta ut påslag. |
| --- | --- |

(135)

Rapporten från konsultföretaget av den 20 december 2013 om AMS priser hänför sig till slutsatser från redan inlämnade rapporter där det diskuteras vilken betydelse reklam har för små varumärken. I dessa rapporter bekräftas att Ryanair är ett starkt alleuropeiskt varumärke som kan kräva påslag på avgifterna för sina marknadsföringstjänster. AMS:s taxor jämförs med samtidiga stickprov av andra reklampriser på webbplatser, varvid annonser med samma storlek har tjänat som grund för jämförelsen, dels under perioden 2004–2005, dvs. den period då AMS:s prislista infördes för första gången, dels för år 2013. Webbplatsen ryanair.com har mer än dubbelt så många besökare per månad som den näst mest populära resewebbplatsen. Sannolikheten är även större att besökarna samtidigt genomför andra elektroniska affärstransaktioner. De unika egenskaperna tillsammans med den höga igenkänningsgrad som varumärket har gör det möjligt för flygbolaget att ta ut påslag.

| (136) | Jämförelsen gjordes mellan annonser av samma storlek som valts ut på grundval av de tillgängliga uppgifterna och som var placerade på de olika webbplatsernas startsida. På grund av brist på insyn vad gäller särskilda erbjudanden och skönsmässigt beviljade rabatter som emellertid överensstämmer med vedertagen kommersiell praxis, har endast priser från prislistor jämförts med varandra. Enligt prislistorna erbjuds ett pris per tusen sidvisningar, dvs. det pris som ska betalas varje gång 1 000 besökare har sett annonsen på webbplatsen. Priserna för webbannonser varierar beroende på deras storlek mätt i pixel och deras placering på en webbplats. Den viktigaste annonstjänst som erbjöds på webbplatsen ryanair.com under perioden 2004–2005 var en banner i formatet 468 × 60 pixel. Banners placeras normalt sett i den övre mellersta delen av en webbplats. När det gäller perioden 2004–2005 har det pris som AMS enligt prislistan erbjöd för bannerannonser år 2005 jämförts med det pris som togs ut av 54 europeiska resewebbplatser. |
| --- | --- |

(136)

Jämförelsen gjordes mellan annonser av samma storlek som valts ut på grundval av de tillgängliga uppgifterna och som var placerade på de olika webbplatsernas startsida. På grund av brist på insyn vad gäller särskilda erbjudanden och skönsmässigt beviljade rabatter som emellertid överensstämmer med vedertagen kommersiell praxis, har endast priser från prislistor jämförts med varandra. Enligt prislistorna erbjuds ett pris per tusen sidvisningar, dvs. det pris som ska betalas varje gång 1 000 besökare har sett annonsen på webbplatsen. Priserna för webbannonser varierar beroende på deras storlek mätt i pixel och deras placering på en webbplats. Den viktigaste annonstjänst som erbjöds på webbplatsen ryanair.com under perioden 2004–2005 var en banner i formatet 468 × 60 pixel. Banners placeras normalt sett i den övre mellersta delen av en webbplats. När det gäller perioden 2004–2005 har det pris som AMS enligt prislistan erbjöd för bannerannonser år 2005 jämförts med det pris som togs ut av 54 europeiska resewebbplatser.

banner

Banners

| (137) | Vad gäller år 2013 har två andra typer av annonser inkluderats, nämligen Skyscraper i formatet 120 × 600 pixel och Mid Page Units i formatet 300 × 250 pixel. Skyscraper-annonser är höga och smala och placeras längs kanterna på en webbplats, medan Mid Page Units normalt sett placeras mellan redaktionellt online-innehåll och således är mycket framträdande. Priserna enligt AMS:s prislista för Skyscraper-annonser och Mid Page Units har jämförts med avgifter från 22 resewebbplatser och 135 andra webbplatser. Det visade det sig att AMS:s avgifter antingen var genomsnittliga eller att de låg under genomsnittet jämfört med de priser som togs ut från webbplatserna i referensgruppen under båda perioderna och inom samtliga sektorer. |
| --- | --- |

(137)

Vad gäller år 2013 har två andra typer av annonser inkluderats, nämligen Skyscraper i formatet 120 × 600 pixel och Mid Page Units i formatet 300 × 250 pixel. Skyscraper-annonser är höga och smala och placeras längs kanterna på en webbplats, medan Mid Page Units normalt sett placeras mellan redaktionellt online-innehåll och således är mycket framträdande. Priserna enligt AMS:s prislista för Skyscraper-annonser och Mid Page Units har jämförts med avgifter från 22 resewebbplatser och 135 andra webbplatser. Det visade det sig att AMS:s avgifter antingen var genomsnittliga eller att de låg under genomsnittet jämfört med de priser som togs ut från webbplatserna i referensgruppen under båda perioderna och inom samtliga sektorer.

Skyscraper

Mid Page Units

Skyscraper

Mid Page Units

Skyscraper

Mid Page Units

Behandling av AMS-avtalen som en del av den lönsamhetsanalys som genomförts enligt principen om marknadsekonomiska aktörer

Behandling av AMS-avtalen som en del av den lönsamhetsanalys som genomförts enligt principen om marknadsekonomiska aktörer

| (138) | Ryanair har inlämnat en rapport som konsultföretaget har upprättat om de principer som enligt dess mening borde tillämpas vid testet huruvida principen om marknadsekonomiska aktörer tillämpats. Testet omfattade inte enbart de avtal som slutits mellan Ryanair och de berörda flygplatserna om flygplatstjänster, utan även de marknadsföringsavtal som ingåtts mellan AMS och just dessa flygplatser (78). Ryanair framhåller att detta inte påverkar bolagets ståndpunkt att avtalen med AMS och avtalen om flygplatstjänster ska underkastas olika tester om huruvida principen om marknadsekonomiska aktörer tillämpats. |
| --- | --- |

(138)

Ryanair har inlämnat en rapport som konsultföretaget har upprättat om de principer som enligt dess mening borde tillämpas vid testet huruvida principen om marknadsekonomiska aktörer tillämpats. Testet omfattade inte enbart de avtal som slutits mellan Ryanair och de berörda flygplatserna om flygplatstjänster, utan även de marknadsföringsavtal som ingåtts mellan AMS och just dessa flygplatser (78). Ryanair framhåller att detta inte påverkar bolagets ståndpunkt att avtalen med AMS och avtalen om flygplatstjänster ska underkastas olika tester om huruvida principen om marknadsekonomiska aktörer tillämpats.

78

| (139) | I denna rapport förklaras att de intäkter som har samband med AMS ska inkluderas på intäktssidan vid en gemensam lönsamhetsanalys, där utgifterna för AMS upptas på utgiftssidan. I rapporten förslås en metod som grundas på kassaflödet, i vilken utgifterna för AMS behandlas som tillkommande driftskostnader. I rapporten hävdas att marknadsföringsverksamheten bidrog till att skapa och höja marknadsvärdet. Därigenom kunde affärstransaktioner genomföras och vinster uppkomma under marknadsföringsavtalets löptid, men även efter att det hade löpt ut. Ett avtal med Ryanair skulle även medföra att andra flygbolag kom till flygplatsen. Detta skulle i sin tur göra den attraktiv för kommersiella företagare och öka flygplatsens intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet (79). Om kommissionen genomför en gemensam lönsamhetsanalys ska dessa fördelar beaktas genom att behandla utgifterna för AMS som tillkommande driftskostnader, varvid de ökade vinsterna skulle beräknas med justering för betalningarna till AMS. |
| --- | --- |

(139)

I denna rapport förklaras att de intäkter som har samband med AMS ska inkluderas på intäktssidan vid en gemensam lönsamhetsanalys, där utgifterna för AMS upptas på utgiftssidan. I rapporten förslås en metod som grundas på kassaflödet, i vilken utgifterna för AMS behandlas som tillkommande driftskostnader. I rapporten hävdas att marknadsföringsverksamheten bidrog till att skapa och höja marknadsvärdet. Därigenom kunde affärstransaktioner genomföras och vinster uppkomma under marknadsföringsavtalets löptid, men även efter att det hade löpt ut. Ett avtal med Ryanair skulle även medföra att andra flygbolag kom till flygplatsen. Detta skulle i sin tur göra den attraktiv för kommersiella företagare och öka flygplatsens intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet (79). Om kommissionen genomför en gemensam lönsamhetsanalys ska dessa fördelar beaktas genom att behandla utgifterna för AMS som tillkommande driftskostnader, varvid de ökade vinsterna skulle beräknas med justering för betalningarna till AMS.

79

| (140) | Därutöver ska ett slutgiltigt värde inkluderas i de beräknade ökade vinsterna när avtalet om flygplatstjänster upphör, för att även kunna inbegripa det mervärde som uppkommit efter det att avtalet har upphört. Det slutgiltiga värdet kan anpassas genom en försiktig uppskattning av sannolikheten att avtalet med Ryanair förlängs eller att liknande villkor avtalas med andra flygbolag. Detta möjliggör en uppskattning av den lägre gränsen för de gemensamma fördelar som uppkommer från avtalen med AMS och avtalet om flygplatstjänster med beaktande av osäkerheten när det gäller ökade vinster efter utgången av avtalet om flygplatstjänster. |
| --- | --- |

(140)

Därutöver ska ett slutgiltigt värde inkluderas i de beräknade ökade vinsterna när avtalet om flygplatstjänster upphör, för att även kunna inbegripa det mervärde som uppkommit efter det att avtalet har upphört. Det slutgiltiga värdet kan anpassas genom en försiktig uppskattning av sannolikheten att avtalet med Ryanair förlängs eller att liknande villkor avtalas med andra flygbolag. Detta möjliggör en uppskattning av den lägre gränsen för de gemensamma fördelar som uppkommer från avtalen med AMS och avtalet om flygplatstjänster med beaktande av osäkerheten när det gäller ökade vinster efter utgången av avtalet om flygplatstjänster.

| (141) | Slutsatserna från studier om reklamens påverkan på varumärkesvärdet sammanfattas i rapporten för att styrka detta tillvägagångssätt. I dessa studier erkänns att reklam kan bygga upp ett varumärkes värde och öka kundernas lojalitet. Särskilt medför reklam på ryanair.com att en flygplats varumärke blir mer synligt. Särskilt mindre regionala flygplatser som eftersträvar en utökning av sin trafik kan höja värdet på sitt varumärke genom att ingå reklamavtal med AMS (80). |
| --- | --- |

(141)

Slutsatserna från studier om reklamens påverkan på varumärkesvärdet sammanfattas i rapporten för att styrka detta tillvägagångssätt. I dessa studier erkänns att reklam kan bygga upp ett varumärkes värde och öka kundernas lojalitet. Särskilt medför reklam på ryanair.com att en flygplats varumärke blir mer synligt. Särskilt mindre regionala flygplatser som eftersträvar en utökning av sin trafik kan höja värdet på sitt varumärke genom att ingå reklamavtal med AMS (80).

80

| (142) | I denna rapport föreslås att kassaflödesmetoden ska föredras framför kapitaliseringsmetoden, enligt vilken utgifterna för AMS skulle behandlas som kapitalutgifter för immateriella tillgångar (nämligen flygplatsens varumärkesvärde). Marknadsföringsutgifterna skulle aktiveras som immateriella tillgångar och sedan avskrivas över tillgångens nyttjandeperiod, med ett restvärde vid slutet av den fastställda löptiden för avtalet om flygplatstjänster. Denna metod beaktar emellertid inte den särskilda nytta som uppkommer för flygplatsen efter att avtalet om flygplatstjänster med Ryanair ingåtts. Det är dessutom svårt att uppskatta värdet på de immateriella tillgångarna på grundval av kostnader för att stärka varumärket och längden för tillgångens nyttjandeperiod. |
| --- | --- |

(142)

I denna rapport föreslås att kassaflödesmetoden ska föredras framför kapitaliseringsmetoden, enligt vilken utgifterna för AMS skulle behandlas som kapitalutgifter för immateriella tillgångar (nämligen flygplatsens varumärkesvärde). Marknadsföringsutgifterna skulle aktiveras som immateriella tillgångar och sedan avskrivas över tillgångens nyttjandeperiod, med ett restvärde vid slutet av den fastställda löptiden för avtalet om flygplatstjänster. Denna metod beaktar emellertid inte den särskilda nytta som uppkommer för flygplatsen efter att avtalet om flygplatstjänster med Ryanair ingåtts. Det är dessutom svårt att uppskatta värdet på de immateriella tillgångarna på grundval av kostnader för att stärka varumärket och längden för tillgångens nyttjandeperiod.

| (143) | Slutligen framförs argumentet att kassaflödesmetoden överensstämmer med grundläggande avgöranden från kommissionen om statligt och icke-statligt stöd. Här hänvisas till stödärendet BayernLB (81), i vilket kommissionen uppgav att den för att uppskatta kassaflödet tillämpade en bedömningsmodell enligt diskonteringsmodellen för utdelning och sedan på grundval av en beräknad ökad utdelning fastställer ett slutgiltigt värde. Dessutom nämns marginalpressen i samband med stödärendet Telefónica (82), i vilket kommissionen inkluderade ett slutgiltigt värde i sin diskonterade beräkning av kassaflödet. |
| --- | --- |

(143)

Slutligen framförs argumentet att kassaflödesmetoden överensstämmer med grundläggande avgöranden från kommissionen om statligt och icke-statligt stöd. Här hänvisas till stödärendet BayernLB (81), i vilket kommissionen uppgav att den för att uppskatta kassaflödet tillämpade en bedömningsmodell enligt diskonteringsmodellen för utdelning och sedan på grundval av en beräknad ökad utdelning fastställer ett slutgiltigt värde. Dessutom nämns marginalpressen i samband med stödärendet Telefónica (82), i vilket kommissionen inkluderade ett slutgiltigt värde i sin diskonterade beräkning av kassaflödet.

81

82

6.2   SYNPUNKTER FRÅN AIRPORT MARKETING SERVICES (AMS)

| (144) | Airport Marketing Services definierar sig själv som ett dotterbolag till Ryanair som har ett faktiskt ekonomiskt syfte och har grundats för att ägna sig åt en verksamhet som inte tillhör Ryanairs kärnverksamhet. AMS används av Ryanair som förmedlare vid försäljning av reklamytor på bolagets webbplats. AMS:s marknadsföringsavtal med flygplatser förhandlas i princip fram och ingås separat från Ryanairs avtal med samma flygplatser. |
| --- | --- |

(144)

Airport Marketing Services definierar sig själv som ett dotterbolag till Ryanair som har ett faktiskt ekonomiskt syfte och har grundats för att ägna sig åt en verksamhet som inte tillhör Ryanairs kärnverksamhet. AMS används av Ryanair som förmedlare vid försäljning av reklamytor på bolagets webbplats. AMS:s marknadsföringsavtal med flygplatser förhandlas i princip fram och ingås separat från Ryanairs avtal med samma flygplatser.

| (145) | AMS uppger att bolaget inte har mottagit något statligt stöd och att flygplatsen vid affärerna med AMS har handlat i enlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. AMS hävdar att principen om en privat investerare i en marknadsekonomi har tillämpats, eftersom det inte görs någon åtskillnad mellan offentliga och privata annonsörer vad gäller avgifterna för de reklamytor som AMS har tillhandahållit och den därmed sammanhängande omfattningen av dessa reklamytor. Offentliga och privata organisationer konkurrerar med varandra för att erhålla tillgång till den begränsade reklamytan på ryanair.com. |
| --- | --- |

(145)

AMS uppger att bolaget inte har mottagit något statligt stöd och att flygplatsen vid affärerna med AMS har handlat i enlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. AMS hävdar att principen om en privat investerare i en marknadsekonomi har tillämpats, eftersom det inte görs någon åtskillnad mellan offentliga och privata annonsörer vad gäller avgifterna för de reklamytor som AMS har tillhandahållit och den därmed sammanhängande omfattningen av dessa reklamytor. Offentliga och privata organisationer konkurrerar med varandra för att erhålla tillgång till den begränsade reklamytan på ryanair.com.

| (146) | AMS förklarar att marknadsföringsavtalen har förhandlats fram med ett kommersiellt värde till marknadspris med beaktande av grundläggande kommersiella principer. Många flygplatser, såväl regionala som navflygplatser väljer att annonsera på Ryanairs webbplats eller på andra webbplatser för att stärka varumärkets igenkänningsgrad. Flygplatserna kan på olika sätt dra nytta av att varumärkets igenkänningsgrad är högre. Denna igenkänningsgrad kan locka till sig ankommande passagerare via flygbolagets webbplats där flygplatsen annonserar. Ankommande passagerare till flygplatsen genererar intäkter från verksamhet som inte hänför sig till lufttrafik, eftersom externa passagerare i mycket högre utsträckning betalar pengar för souvenirer, lokala produkter, hyrbilar, restauranger osv. Dessa intäkter utgjorde nästan hälften av flygplatsernas intäkter från sådan verksamhet som inte hänför sig till lufttrafik. |
| --- | --- |

(146)

AMS förklarar att marknadsföringsavtalen har förhandlats fram med ett kommersiellt värde till marknadspris med beaktande av grundläggande kommersiella principer. Många flygplatser, såväl regionala som navflygplatser väljer att annonsera på Ryanairs webbplats eller på andra webbplatser för att stärka varumärkets igenkänningsgrad. Flygplatserna kan på olika sätt dra nytta av att varumärkets igenkänningsgrad är högre. Denna igenkänningsgrad kan locka till sig ankommande passagerare via flygbolagets webbplats där flygplatsen annonserar. Ankommande passagerare till flygplatsen genererar intäkter från verksamhet som inte hänför sig till lufttrafik, eftersom externa passagerare i mycket högre utsträckning betalar pengar för souvenirer, lokala produkter, hyrbilar, restauranger osv. Dessa intäkter utgjorde nästan hälften av flygplatsernas intäkter från sådan verksamhet som inte hänför sig till lufttrafik.

| (147) | Detta är särskilt relevant för AOC, eftersom flygplatsen inte hade någon regelbunden passagerartrafik innan Ryanair började trafikera flyglinjen Altenburg–London. Vid denna tidpunkt hade det ännu inte utvecklats någon sådan verksamhet som inte hänför sig till lufttrafik genom vilken intäkter hade kunnat genereras. I detta sammanhang är marknadsföringsåtgärder särskilt betydelsefulla för att öka andelen ankommande passagerare jämfört med den sammanlagda passagerarvolymen, vilken Ryanair hade åtagit sig att garantera, och främja etableringen av sådan affärsverksamhet vid flygplatsen som inte hänför sig till lufttrafik. |
| --- | --- |

(147)

Detta är särskilt relevant för AOC, eftersom flygplatsen inte hade någon regelbunden passagerartrafik innan Ryanair började trafikera flyglinjen Altenburg–London. Vid denna tidpunkt hade det ännu inte utvecklats någon sådan verksamhet som inte hänför sig till lufttrafik genom vilken intäkter hade kunnat genereras. I detta sammanhang är marknadsföringsåtgärder särskilt betydelsefulla för att öka andelen ankommande passagerare jämfört med den sammanlagda passagerarvolymen, vilken Ryanair hade åtagit sig att garantera, och främja etableringen av sådan affärsverksamhet vid flygplatsen som inte hänför sig till lufttrafik.

| (148) | Ryanairs webbplats är särskilt attraktiv i marknadsföringshänseende: Webbplatsen är en av de mest populära resewebbplatserna i världen, Ryanairs varumärke och webbplats har en hög igenkänningsgrad, innehållet är attraktivt, eftersom andelen besökare som besöker startsidan utan att fortsätta till andra sidor på webbplatsen (Bounce Rate) uppgår till endast [...]*, den genomsnittliga besökstiden på webbplatsen är mycket lång och webbplatsen riktar sig särskilt till potentiella kunder från den aktuella flygplatsen. Dessa egenskaper återspeglar sig i de marknadsföringsavgifter som har tagits ut från AOC. |
| --- | --- |

(148)

Ryanairs webbplats är särskilt attraktiv i marknadsföringshänseende: Webbplatsen är en av de mest populära resewebbplatserna i världen, Ryanairs varumärke och webbplats har en hög igenkänningsgrad, innehållet är attraktivt, eftersom andelen besökare som besöker startsidan utan att fortsätta till andra sidor på webbplatsen (Bounce Rate) uppgår till endast [...]*, den genomsnittliga besökstiden på webbplatsen är mycket lång och webbplatsen riktar sig särskilt till potentiella kunder från den aktuella flygplatsen. Dessa egenskaper återspeglar sig i de marknadsföringsavgifter som har tagits ut från AOC.

Bounce Rate

| (149) | AMS förklarar att bolagets marknadsföringsavgifter har fastställts på grundval av marknadspriset. När det gäller kunderna gör AMS inte någon åtskillnad mellan flygplatser och företag som är verksamma inom andra branscher. De av AMS beräknade priserna grundar sig på objektiva kriterier och anges på ett transparent sätt på bolagets webbplats (83). De priser som AMS beräknade för flygplatsen överensstämde med bolagets prislista. I jämförelse: En ensidig annons om flygplatsen i tidningen Daily Telegraph skulle kosta ungefär 2 385 000 euro för en period på 45 dagar (46 000 GBP per dag). De reklamytor som AMS erbjuder på Ryanairs webbplats är dessutom fasta, medan ytorna på många andra webbplatser i regel visas omväxlande. |
| --- | --- |

(149)

AMS förklarar att bolagets marknadsföringsavgifter har fastställts på grundval av marknadspriset. När det gäller kunderna gör AMS inte någon åtskillnad mellan flygplatser och företag som är verksamma inom andra branscher. De av AMS beräknade priserna grundar sig på objektiva kriterier och anges på ett transparent sätt på bolagets webbplats (83). De priser som AMS beräknade för flygplatsen överensstämde med bolagets prislista. I jämförelse: En ensidig annons om flygplatsen i tidningen Daily Telegraph skulle kosta ungefär 2 385 000 euro för en period på 45 dagar (46 000 GBP per dag). De reklamytor som AMS erbjuder på Ryanairs webbplats är dessutom fasta, medan ytorna på många andra webbplatser i regel visas omväxlande.

83

Daily Telegraph

| (150) | För den föreskrivna löptiden på två år för tillhandahållandet av tjänster inom ramen för marknadsföringsavtalet med AMS från år 2008 föreskrevs att flygplatsen skulle betala en ersättning för marknadsföringstjänsterna som grundades på antalet besök på webbplatsen år 2007. Även marknadsföringsavtalet från år 2010 baserades på ett liknande sätt på det beräknade antalet besök på webbplatsen år 2009. De tillgängliga uppgifterna från tidigare år visar att antalet besök på Ryanairs webbplats har ökat väsentligt under de senaste åren. |
| --- | --- |

(150)

För den föreskrivna löptiden på två år för tillhandahållandet av tjänster inom ramen för marknadsföringsavtalet med AMS från år 2008 föreskrevs att flygplatsen skulle betala en ersättning för marknadsföringstjänsterna som grundades på antalet besök på webbplatsen år 2007. Även marknadsföringsavtalet från år 2010 baserades på ett liknande sätt på det beräknade antalet besök på webbplatsen år 2009. De tillgängliga uppgifterna från tidigare år visar att antalet besök på Ryanairs webbplats har ökat väsentligt under de senaste åren.

| (151) | AMS drar slutsatsen att bolaget inte kan anses ha mottagit något statligt stöd och att Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH handlade i överensstämmelse med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi vid sina affärer med AMS. |
| --- | --- |

(151)

AMS drar slutsatsen att bolaget inte kan anses ha mottagit något statligt stöd och att Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH handlade i överensstämmelse med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi vid sina affärer med AMS.

6.3   LUFTHANSAS SYNPUNKTER

| (152) | Lufthansa påpekar att årsredovisningarna för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH uppvisade årliga förluster på 567 000 euro respektive 437 000 euro för åren 2010 och 2011. Detta visar att företaget trots offentligt stöd fortfarande inte genererade någon vinst. Enligt uppgifter från Lufthansa skedde de årliga kapitaltillskotten från delägarna i två olika former.






  a) | I distriktet Altenburger Lands budget för 2014 anges att Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i enlighet med artikel 24 i dess bolagsordning erhöll ytterligare tillskott på 228 000 euro per år. |
| --- | --- | --- |

(152)

Lufthansa påpekar att årsredovisningarna för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH uppvisade årliga förluster på 567 000 euro respektive 437 000 euro för åren 2010 och 2011. Detta visar att företaget trots offentligt stöd fortfarande inte genererade någon vinst. Enligt uppgifter från Lufthansa skedde de årliga kapitaltillskotten från delägarna i två olika former.

a)

I distriktet Altenburger Lands budget för 2014 anges att Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i enlighet med artikel 24 i dess bolagsordning erhöll ytterligare tillskott på 228 000 euro per år.

| b) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH erhöll dessutom ej återbetalbart stöd på 2 406 000 euro mellan 2009 och 2011. Enligt årsredovisningarna säkerställer detta stöd företagets betalningsförmåga. Detta stöd tillhandahölls enligt distriktet Altenburger Lands budget även 2014 (350 000 euro för år 2014). Sammanlagt uppgick stödet och kapitaltillskottet från delägarna till 409 000 euro år 2014 och 174 000 euro år 2013. |
| --- | --- |

b)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH erhöll dessutom ej återbetalbart stöd på 2 406 000 euro mellan 2009 och 2011. Enligt årsredovisningarna säkerställer detta stöd företagets betalningsförmåga. Detta stöd tillhandahölls enligt distriktet Altenburger Lands budget även 2014 (350 000 euro för år 2014). Sammanlagt uppgick stödet och kapitaltillskottet från delägarna till 409 000 euro år 2014 och 174 000 euro år 2013.

| (153) | Vad gäller den pågående granskningen påpekar Lufthansa att det är uppenbart att den infrastruktur som föreskrevs i avtalet med Ryanair enbart upprättades för Ryanair. Lufthansa uppger att en privat investerare hade handlat på detta sätt endast om Ryanair i gengäld hade åtagit sig att trafikera flygplatsen ett visst antal år. |
| --- | --- |

(153)

Vad gäller den pågående granskningen påpekar Lufthansa att det är uppenbart att den infrastruktur som föreskrevs i avtalet med Ryanair enbart upprättades för Ryanair. Lufthansa uppger att en privat investerare hade handlat på detta sätt endast om Ryanair i gengäld hade åtagit sig att trafikera flygplatsen ett visst antal år.

| (154) | Lufthansa hävdar även att Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH mellan 2003 och 2011 erhöll offentligt undsättningsstöd, eftersom flygplatsavgifterna inte täckte driftskostnaderna. Lufthansa anser att bolaget utgjorde ett ”företag som befinner sig i svårigheter” i den mening som avses i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter (84), varvid dessa riktlinjer inte har iakttagits, eftersom stödet inte har anmälts. Detta stöd är således oförenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(154)

Lufthansa hävdar även att Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH mellan 2003 och 2011 erhöll offentligt undsättningsstöd, eftersom flygplatsavgifterna inte täckte driftskostnaderna. Lufthansa anser att bolaget utgjorde ett ”företag som befinner sig i svårigheter” i den mening som avses i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter (84), varvid dessa riktlinjer inte har iakttagits, eftersom stödet inte har anmälts. Detta stöd är således oförenligt med den inre marknaden.

84

| (155) | Vad gäller flygplatsavgifterna och marknadsföringsstödet påpekar Lufthansa att Ryanair har erhållit betydande stöd i form av fördelaktiga avgifter och stöd vid marknadsföringen. Lufthansa gör gällande att dessa fördelar inte är förenliga med den inre marknaden, eftersom förenlighetskriterierna i 2005 års luftfartsriktlinjer inte kan tillämpas, då de inte gäller i sådana fall där ett permanent och ständigt driftstöd utges. Inte heller 2014 års luftfartsriktlinjer är tillämpliga, eftersom de endast avser igångsättningsstöd för flygbolag, varvid de berörda stöden antingen har anmälts eller beviljats efter det att dessa riktlinjer trätt i kraft. Även om 2014 års luftfartsriktlinjer vore tillämpliga, skulle kriterierna för förenligheten av igångsättningsstöd till flygbolag inte vara uppfyllda. |
| --- | --- |

(155)

Vad gäller flygplatsavgifterna och marknadsföringsstödet påpekar Lufthansa att Ryanair har erhållit betydande stöd i form av fördelaktiga avgifter och stöd vid marknadsföringen. Lufthansa gör gällande att dessa fördelar inte är förenliga med den inre marknaden, eftersom förenlighetskriterierna i 2005 års luftfartsriktlinjer inte kan tillämpas, då de inte gäller i sådana fall där ett permanent och ständigt driftstöd utges. Inte heller 2014 års luftfartsriktlinjer är tillämpliga, eftersom de endast avser igångsättningsstöd för flygbolag, varvid de berörda stöden antingen har anmälts eller beviljats efter det att dessa riktlinjer trätt i kraft. Även om 2014 års luftfartsriktlinjer vore tillämpliga, skulle kriterierna för förenligheten av igångsättningsstöd till flygbolag inte vara uppfyllda.

6.4   SYNPUNKTER FRÅN BRANSCHORGANISATIONEN FÖR DE TYSKA FLYGPLATSERNA (BUNDESVERBAND DER DEUTSCHEN FLUGGESELLSCHAFTEN)

BUNDESVERBAND DER DEUTSCHEN FLUGGESELLSCHAFTEN

| (156) | Vad gäller frågan huruvida 2014 års luftfartsriktlinjer är tillämpliga, så motsätter sig Bundesverband der deutschen Fluggesellschaften (BDF) att dessa riktlinjer tillämpas på ej anmält driftstöd som beviljats innan riktlinjerna offentliggjordes, eftersom detta strider mot syftet att förhindra en snedvridning av konkurrensen och skapa lika konkurrensvillkor på den inre marknaden. Enligt BDF skulle en sådan tillämpning utgöra en fördel för företagen som handlade i enlighet med de riktlinjer som var tillämpliga före den 4 april 2014. BDF anser att detta skulle innebära att ett rättsstridigt handlande legaliserades retroaktivt genom de nya luftfartsriktlinjerna från år 2014. Igångsättningsstödet till Ryanair och investeringsstödet till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ska därför bedömas som ej anmält stöd på grundval av den lagstiftning som var tillämplig under den aktuella perioden. |
| --- | --- |

(156)

Vad gäller frågan huruvida 2014 års luftfartsriktlinjer är tillämpliga, så motsätter sig Bundesverband der deutschen Fluggesellschaften (BDF) att dessa riktlinjer tillämpas på ej anmält driftstöd som beviljats innan riktlinjerna offentliggjordes, eftersom detta strider mot syftet att förhindra en snedvridning av konkurrensen och skapa lika konkurrensvillkor på den inre marknaden. Enligt BDF skulle en sådan tillämpning utgöra en fördel för företagen som handlade i enlighet med de riktlinjer som var tillämpliga före den 4 april 2014. BDF anser att detta skulle innebära att ett rättsstridigt handlande legaliserades retroaktivt genom de nya luftfartsriktlinjerna från år 2014. Igångsättningsstödet till Ryanair och investeringsstödet till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ska därför bedömas som ej anmält stöd på grundval av den lagstiftning som var tillämplig under den aktuella perioden.

7.   TYSKLANDS KOMMENTARER TILL DE BERÖRDA PARTENAS SYNPUNKTER

TYSKLANDS KOMMENTARER TILL DE BERÖRDA PARTENAS SYNPUNKTER

7.1   KOMMENTARER FRÅN TYSKLAND TILL RYANAIRS SYNPUNKTER

| (157) | När det gäller rapporten från konsultföretaget konstaterar Tyskland att det i rapporten antyds att AOC möjligen trafikerades av Germanwings. Tyskland intygar dock att Germanwings aldrig har trafikerat denna flygplats. |
| --- | --- |

(157)

När det gäller rapporten från konsultföretaget konstaterar Tyskland att det i rapporten antyds att AOC möjligen trafikerades av Germanwings. Tyskland intygar dock att Germanwings aldrig har trafikerat denna flygplats.

| (158) | Vad gäller Ryanairs synpunkter, så uppger Tyskland att myndigheterna i delstaten Thüringen inte deltog vid förhandlingarna mellan flygplatsen och Ryanair, respektive AMS, om ingåendet av avtalen. |
| --- | --- |

(158)

Vad gäller Ryanairs synpunkter, så uppger Tyskland att myndigheterna i delstaten Thüringen inte deltog vid förhandlingarna mellan flygplatsen och Ryanair, respektive AMS, om ingåendet av avtalen.

| (159) | Beträffande marknadsföringsavtalen mellan Ryanair och AOC stöder Tyskland Ryanairs ståndpunkt, enligt vilken dessa marknadsföringsavtal överensstämmer med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och följaktligen inte innehåller något statligt stöd. Tyskland instämmer särskilt i slutsatserna i den sista rapporten som utarbetades av konsultföretaget och som Ryanair inlämnade den 20 december 2013. Tyskland uppger att betalningarna till AMS, respektive Ryanair, har varit proportionella för de tjänster som tillhandahållits inom ramen för ett vanligt avtal om tjänster i en affärstransaktion. |
| --- | --- |

(159)

Beträffande marknadsföringsavtalen mellan Ryanair och AOC stöder Tyskland Ryanairs ståndpunkt, enligt vilken dessa marknadsföringsavtal överensstämmer med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och följaktligen inte innehåller något statligt stöd. Tyskland instämmer särskilt i slutsatserna i den sista rapporten som utarbetades av konsultföretaget och som Ryanair inlämnade den 20 december 2013. Tyskland uppger att betalningarna till AMS, respektive Ryanair, har varit proportionella för de tjänster som tillhandahållits inom ramen för ett vanligt avtal om tjänster i en affärstransaktion.

7.2   KOMMENTARER FRÅN TYSKLAND TILL LUFTHANSAS SYNPUNKTER

| (160) | Tyskland uppger att Lufthansas synpunkter inte innehåller några nya uppgifter för den pågående granskningen och att kommissionen redan har tillgång till all relevant information i ärendet. |
| --- | --- |

(160)

Tyskland uppger att Lufthansas synpunkter inte innehåller några nya uppgifter för den pågående granskningen och att kommissionen redan har tillgång till all relevant information i ärendet.

| (161) | Tyskland tillbakavisar vissa av Lufthansas påståenden. Tyskland anser att de är felaktiga.






  a) | Tyskland har uppgett att AOC inte byggdes och drevs uteslutande för Ryanair. I detta hänseende hänvisar Tyskland till sitt yttrande och den långsiktiga investeringsplanen för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. |
| --- | --- | --- |

(161)

Tyskland tillbakavisar vissa av Lufthansas påståenden. Tyskland anser att de är felaktiga.

a)

Tyskland har uppgett att AOC inte byggdes och drevs uteslutande för Ryanair. I detta hänseende hänvisar Tyskland till sitt yttrande och den långsiktiga investeringsplanen för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH.

| b) | Tyskland framhåller vidare att infrastrukturen är öppen för var och en utan diskriminering. Sedan 2001 har även Air Berlin och Air Omega använt flygplatsen regelbundet. |
| --- | --- |

b)

Tyskland framhåller vidare att infrastrukturen är öppen för var och en utan diskriminering. Sedan 2001 har även Air Berlin och Air Omega använt flygplatsen regelbundet.

| c) | Resultatet för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH förbättrades genom avtalen med Ryanair. Av denna anledning skulle även en privat investerare ha ingått dessa avtal. |
| --- | --- |

c)

Resultatet för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH förbättrades genom avtalen med Ryanair. Av denna anledning skulle även en privat investerare ha ingått dessa avtal.

| d) | Beslut av denna typ är normala för företag som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Exempelvis prövades även 2008 och 2009 huruvida ett företag som utbildar piloter kunde utnyttja AOC. Något avtal ingicks emellertid inte, eftersom det berörda företagets krav på infrastrukturen inte kunde uppfyllas vid den dåvarande tidpunkten. Ett ytterligare exempel var beslutet i december 2010 att inte ingå något nytt avtal med Ryanair. |
| --- | --- |

d)

Beslut av denna typ är normala för företag som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Exempelvis prövades även 2008 och 2009 huruvida ett företag som utbildar piloter kunde utnyttja AOC. Något avtal ingicks emellertid inte, eftersom det berörda företagets krav på infrastrukturen inte kunde uppfyllas vid den dåvarande tidpunkten. Ett ytterligare exempel var beslutet i december 2010 att inte ingå något nytt avtal med Ryanair.

| e) | På grund av KE-Consult-studien ändrades affärsmodellen för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH till allmän lufttrafik. Därigenom sjönk behovet av offentligt stöd. |
| --- | --- |

e)

På grund av KE-Consult-studien ändrades affärsmodellen för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH till allmän lufttrafik. Därigenom sjönk behovet av offentligt stöd.

| (162) | Tyskland uppger vidare att det offentliga stödet kunde minskas ytterligare genom att tillsynsorganet för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i december 2013 beslutade att ta med en privat investerare. Flygplatsen trafikeras inte längre av charter- eller linjeflyg. På grund av flygplatsens nya inriktning kommer bestämmelserna om statligt stöd dessutom snart inte längre att vara tillämpliga på AOC. |
| --- | --- |

(162)

Tyskland uppger vidare att det offentliga stödet kunde minskas ytterligare genom att tillsynsorganet för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i december 2013 beslutade att ta med en privat investerare. Flygplatsen trafikeras inte längre av charter- eller linjeflyg. På grund av flygplatsens nya inriktning kommer bestämmelserna om statligt stöd dessutom snart inte längre att vara tillämpliga på AOC.

| (163) | Tyskland argumenterar att AOC enligt 2005 års luftfartsriktlinjer tillhör flygplatskategori D med högst 150 000 passagerare per år. Således är flygplatsen för liten för att konkurrera med andra flygplatser, för att inte tala om för att snedvrida konkurrensen. Följaktligen föreligger det inte någon påverkan på handeln mellan medlemsstaterna. Tyskland tillbakavisar det som Lufthansa hävdat när det gäller det påstådda stöd som Ryanair beviljats. Tyskland tillbakavisar även påståendet att Ryanair har beviljats stöd genom flygplatsavgifter och marknadsföringsstöd och hänvisar till sina tidigare yttranden i detta hänseende. |
| --- | --- |

(163)

Tyskland argumenterar att AOC enligt 2005 års luftfartsriktlinjer tillhör flygplatskategori D med högst 150 000 passagerare per år. Således är flygplatsen för liten för att konkurrera med andra flygplatser, för att inte tala om för att snedvrida konkurrensen. Följaktligen föreligger det inte någon påverkan på handeln mellan medlemsstaterna. Tyskland tillbakavisar det som Lufthansa hävdat när det gäller det påstådda stöd som Ryanair beviljats. Tyskland tillbakavisar även påståendet att Ryanair har beviljats stöd genom flygplatsavgifter och marknadsföringsstöd och hänvisar till sina tidigare yttranden i detta hänseende.

| (164) | Slutligen hänvisar Tyskland till ett pressmeddelande från kommissionen av den 19 januari 2005 (85), vilket bekräftar att ett stödprogram för upprättandet och utvecklingen av regionala flygplatser i strukturellt och ekonomiskt svaga regioner är förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(164)

Slutligen hänvisar Tyskland till ett pressmeddelande från kommissionen av den 19 januari 2005 (85), vilket bekräftar att ett stödprogram för upprättandet och utvecklingen av regionala flygplatser i strukturellt och ekonomiskt svaga regioner är förenligt med den inre marknaden.

85

8.   BEDÖMNING

BEDÖMNING

8.1   FÖREKOMST AV STÖD

| (165) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget ”[...] är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

(165)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget ”[...] är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”.

| (166) | De kriterier som anges i artikel 107.1 i EUF-fördraget är kumulativa. För att kunna fastställa huruvida de aktuella åtgärderna utgör stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget krävs således att samtliga nedanstående villkor är uppfyllda. Det ekonomiska stödet måste närmare bestämt






  a) | beviljas av staten eller genom statliga medel, |
| --- | --- | --- |

(166)

De kriterier som anges i artikel 107.1 i EUF-fördraget är kumulativa. För att kunna fastställa huruvida de aktuella åtgärderna utgör stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget krävs således att samtliga nedanstående villkor är uppfyllda. Det ekonomiska stödet måste närmare bestämt

a)

beviljas av staten eller genom statliga medel,

| b) | gynna vissa företag eller vissa produktionsgrenar, |
| --- | --- |

b)

gynna vissa företag eller vissa produktionsgrenar,

| c) | snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen och |
| --- | --- |

c)

snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen och

| d) | påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

d)

påverka handeln mellan medlemsstaterna.

Begreppen företag och ekonomisk verksamhet

Begreppen företag och ekonomisk verksamhet

| (167) | Enligt fast rättspraxis ska kommissionen först fastställa huruvida Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH utgör ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Begreppet företag omfattar varje enhet som utövar ekonomisk verksamhet, oberoende av dess juridiska form, dess ägarförhållanden och det sätt på vilket den finansieras (86). All verksamhet som går ut på att erbjuda varor eller tjänster på en viss marknad utgör ekonomisk verksamhet (87). |
| --- | --- |

(167)

Enligt fast rättspraxis ska kommissionen först fastställa huruvida Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH utgör ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Begreppet företag omfattar varje enhet som utövar ekonomisk verksamhet, oberoende av dess juridiska form, dess ägarförhållanden och det sätt på vilket den finansieras (86). All verksamhet som går ut på att erbjuda varor eller tjänster på en viss marknad utgör ekonomisk verksamhet (87).

86

87

| (168) | I sin dom gällande flygplatsen Leipzig-Halle bekräftade domstolen att driften av en flygplats för kommersiella ändamål och byggandet av flygplatsens infrastruktur utgör ekonomisk verksamhet (88). Så snart en flygplatsoperatör utövar ekonomisk verksamhet genom att erbjuda flygplatstjänster mot ersättning, utgör detta ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget, oberoende av juridisk form och finansieringssätt. Följaktligen kan bestämmelserna i fördraget om statligt stöd tillämpas på fördelar som den aktuella flygplatsoperatören har beviljats av staten eller genom statliga medel (89). |
| --- | --- |

(168)

I sin dom gällande flygplatsen Leipzig-Halle bekräftade domstolen att driften av en flygplats för kommersiella ändamål och byggandet av flygplatsens infrastruktur utgör ekonomisk verksamhet (88). Så snart en flygplatsoperatör utövar ekonomisk verksamhet genom att erbjuda flygplatstjänster mot ersättning, utgör detta ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget, oberoende av juridisk form och finansieringssätt. Följaktligen kan bestämmelserna i fördraget om statligt stöd tillämpas på fördelar som den aktuella flygplatsoperatören har beviljats av staten eller genom statliga medel (89).

88

89

| (169) | Vad gäller den tidpunkt från vilken upprättandet och driften av en flygplats blir en ekonomisk verksamhet, erinrar kommissionen om att den stegvisa utvecklingen av marknadskrafterna inom flygplatssektorn gör det omöjligt att fastställa ett exakt datum. Unionsdomstolarna har emellertid erkänt utvecklingen inom flygplatsernas verksamhet. Vad gäller flygplatsen Leipzig/Halle uppgav EU-domstolen att det från och med år 2000 inte längre är uteslutet att tillämpa bestämmelserna om statligt stöd på finansiering av flygplatsinfrastruktur. Följaktligen ska upprättandet och driften av flygplatsinfrastruktur från och med datumet för domen i målet Aéroports de Paris (12 december 2000) anses utgöra ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

(169)

Vad gäller den tidpunkt från vilken upprättandet och driften av en flygplats blir en ekonomisk verksamhet, erinrar kommissionen om att den stegvisa utvecklingen av marknadskrafterna inom flygplatssektorn gör det omöjligt att fastställa ett exakt datum. Unionsdomstolarna har emellertid erkänt utvecklingen inom flygplatsernas verksamhet. Vad gäller flygplatsen Leipzig/Halle uppgav EU-domstolen att det från och med år 2000 inte längre är uteslutet att tillämpa bestämmelserna om statligt stöd på finansiering av flygplatsinfrastruktur. Följaktligen ska upprättandet och driften av flygplatsinfrastruktur från och med datumet för domen i målet Aéroports de Paris (12 december 2000) anses utgöra ekonomisk verksamhet.

| (170) | I enlighet med bedömningen i punkterna 168 och 169 utgör driften av en flygplats ekonomisk verksamhet. Det föreligger konkurrens dels mellan flygplatserna för att få uppdrag av fler flygbolag och den tillhörande lufttrafiken (passagerare och frakt) och dels mellan flygplatsoperatörer. Dessa kan konkurrera sinsemellan om uppdraget att sköta driften vid en viss flygplats. Dessutom kan flygplatser som inte ligger inom samma upptagningsområde, eller inte ens i samma medlemsstat, konkurrera med varandra för att få uppdrag av särskilt lågprisflygoperatörer och charterbolag. |
| --- | --- |

(170)

I enlighet med bedömningen i punkterna 168 och 169 utgör driften av en flygplats ekonomisk verksamhet. Det föreligger konkurrens dels mellan flygplatserna för att få uppdrag av fler flygbolag och den tillhörande lufttrafiken (passagerare och frakt) och dels mellan flygplatsoperatörer. Dessa kan konkurrera sinsemellan om uppdraget att sköta driften vid en viss flygplats. Dessutom kan flygplatser som inte ligger inom samma upptagningsområde, eller inte ens i samma medlemsstat, konkurrera med varandra för att få uppdrag av särskilt lågprisflygoperatörer och charterbolag.

| (171) | Kommissionen slår fast att den flygplatsinfrastruktur som berörs av detta beslut och som drivs av flygplatsoperatören Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ska drivas på affärsmässiga grunder. Eftersom flygplatsoperatören kommer att ta ut avgifter från användarna för nyttjandet av denna infrastruktur, kan den exploateras ekonomiskt. Mot denna bakgrund utgör den enhet som använder denna infrastruktur ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(171)

Kommissionen slår fast att den flygplatsinfrastruktur som berörs av detta beslut och som drivs av flygplatsoperatören Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ska drivas på affärsmässiga grunder. Eftersom flygplatsoperatören kommer att ta ut avgifter från användarna för nyttjandet av denna infrastruktur, kan den exploateras ekonomiskt. Mot denna bakgrund utgör den enhet som använder denna infrastruktur ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

Offentligt ansvarsområde

Offentligt ansvarsområde

| (172) | All verksamhet som flygplatsoperatören utövar behöver inte vara av ekonomisk natur (90). Domstolen (91) har uppgett att verksamhet för vilken staten normalt sett är ansvarig vid utövandet av sina offentligrättsliga befogenheter i egenskap av offentlig myndighet inte är av ekonomisk natur och inte omfattas av bestämmelserna om statligt stöd. Till sådan verksamhet hör exempelvis förebyggande av risker, flygsäkerhet, polis, tull osv. Finansieringen av dessa verksamheter ska begränsas till en strikt utjämning av de uppkomna kostnaderna, varvid användning av medlen för att finansiera annan ekonomisk verksamhet inte är tillåten (92). |
| --- | --- |

(172)

All verksamhet som flygplatsoperatören utövar behöver inte vara av ekonomisk natur (90). Domstolen (91) har uppgett att verksamhet för vilken staten normalt sett är ansvarig vid utövandet av sina offentligrättsliga befogenheter i egenskap av offentlig myndighet inte är av ekonomisk natur och inte omfattas av bestämmelserna om statligt stöd. Till sådan verksamhet hör exempelvis förebyggande av risker, flygsäkerhet, polis, tull osv. Finansieringen av dessa verksamheter ska begränsas till en strikt utjämning av de uppkomna kostnaderna, varvid användning av medlen för att finansiera annan ekonomisk verksamhet inte är tillåten (92).

90

91

92

| (173) | Finansieringen av verksamhet som faller inom den offentliga sektorns ansvarsområde eller med denna verksamhet omedelbart sammanhängande infrastruktur utgör således i allmänhet inte något statligt stöd (93). Verksamhet som flygsäkerhet, polis, tull, brandkår, verksamhet för att skydda den civila luftfarten mot otillbörliga ingrepp samt investeringar i den infrastruktur och den utrustning som krävs för genomförandet av denna verksamhet vid en flygplats anses i allmänhet inte vara ekonomisk verksamhet (94). |
| --- | --- |

(173)

Finansieringen av verksamhet som faller inom den offentliga sektorns ansvarsområde eller med denna verksamhet omedelbart sammanhängande infrastruktur utgör således i allmänhet inte något statligt stöd (93). Verksamhet som flygsäkerhet, polis, tull, brandkår, verksamhet för att skydda den civila luftfarten mot otillbörliga ingrepp samt investeringar i den infrastruktur och den utrustning som krävs för genomförandet av denna verksamhet vid en flygplats anses i allmänhet inte vara ekonomisk verksamhet (94).

93

94

| (174) | Emellertid får offentlig finansiering av icke-ekonomisk verksamhet som har tvingande samband med genomförandet av ekonomisk verksamhet inte leda till otillbörlig diskriminering av flygbolag och flygplatsoperatörer. De facto överensstämmer det med fast rättspraxis att det är frågan om en fördel när offentliga myndigheter bär sådana kostnader som uppkommer inom ramen för företagens ekonomiska verksamhet (95). Om det således är brukligt i en viss rättsordning att vissa flygbolag eller flygplatsoperatörer bär kostnaderna för vissa tjänster, medan andra flygbolag eller flygplatsoperatörer, som tillhandahåller samma tjänster på uppdrag av samma offentliga myndigheter, inte måste bära dessa kostnader, åtnjuter de sistnämnda eventuellt även en fördel när de aktuella tjänsterna i sig anses utgöra icke-ekonomisk verksamhet. Av denna anledning krävs det en analys av den gällande rättsliga ramen för flygplatsoperatörer för att kunna bedöma huruvida flygplatsoperatörer eller flygbolag måste bära kostnaderna för genomförande av verksamhet som i sig inte är av ekonomisk natur, men som utgör en del av deras ekonomiska verksamhet. |
| --- | --- |

(174)

Emellertid får offentlig finansiering av icke-ekonomisk verksamhet som har tvingande samband med genomförandet av ekonomisk verksamhet inte leda till otillbörlig diskriminering av flygbolag och flygplatsoperatörer. De facto överensstämmer det med fast rättspraxis att det är frågan om en fördel när offentliga myndigheter bär sådana kostnader som uppkommer inom ramen för företagens ekonomiska verksamhet (95). Om det således är brukligt i en viss rättsordning att vissa flygbolag eller flygplatsoperatörer bär kostnaderna för vissa tjänster, medan andra flygbolag eller flygplatsoperatörer, som tillhandahåller samma tjänster på uppdrag av samma offentliga myndigheter, inte måste bära dessa kostnader, åtnjuter de sistnämnda eventuellt även en fördel när de aktuella tjänsterna i sig anses utgöra icke-ekonomisk verksamhet. Av denna anledning krävs det en analys av den gällande rättsliga ramen för flygplatsoperatörer för att kunna bedöma huruvida flygplatsoperatörer eller flygbolag måste bära kostnaderna för genomförande av verksamhet som i sig inte är av ekonomisk natur, men som utgör en del av deras ekonomiska verksamhet.

95

| (175) | Tyskland uppger att de offentliga subventionerna för infrastrukturinvesteringar som nämns i skäl 71 uteslutande är kopplade till icke-ekonomisk verksamhet. Tyskland räknar investeringar i säkerhet och investeringar i skydd mot allmänna risker och investeringar i luftfartssäkerhet till sådan icke-ekonomisk verksamhet. Tyskland påpekar särskilt att uppgifterna till skydd mot risker och polisens uppgifter, brandskyddsåtgärder, offentlig säkerhet och driftssäkerhet, väderlekstjänst och flygsäkerhet ingår i det offentliga ansvarsområdet. |
| --- | --- |

(175)

Tyskland uppger att de offentliga subventionerna för infrastrukturinvesteringar som nämns i skäl 71 uteslutande är kopplade till icke-ekonomisk verksamhet. Tyskland räknar investeringar i säkerhet och investeringar i skydd mot allmänna risker och investeringar i luftfartssäkerhet till sådan icke-ekonomisk verksamhet. Tyskland påpekar särskilt att uppgifterna till skydd mot risker och polisens uppgifter, brandskyddsåtgärder, offentlig säkerhet och driftssäkerhet, väderlekstjänst och flygsäkerhet ingår i det offentliga ansvarsområdet.

| (176) | I Tyskland föreskrivs den relevanta rättsliga ramen särskilt genom § 8 i lagen om luftsäkerhet (Luftsicherheitsgesetz), i vilken säkerhetsåtgärder för flygplatser regleras, och § 27 c punkt 2 i lufttrafiklagen (Luftverkehrsgesetz, nedan kallad LuftVG), i vilken åtgärder för säkerställande av driftsskydd, lufttrafikkontroller och säkerhet i lufttrafiken regleras. |
| --- | --- |

(176)

I Tyskland föreskrivs den relevanta rättsliga ramen särskilt genom § 8 i lagen om luftsäkerhet (Luftsicherheitsgesetz), i vilken säkerhetsåtgärder för flygplatser regleras, och § 27 c punkt 2 i lufttrafiklagen (Luftverkehrsgesetz, nedan kallad LuftVG), i vilken åtgärder för säkerställande av driftsskydd, lufttrafikkontroller och säkerhet i lufttrafiken regleras.

Luftsicherheitsgesetz)

Luftverkehrsgesetz, nedan kallad LuftVG)

| (177) | Kommissionen anser att åtgärder enligt § 8 i lagen om luftsäkerhet, åtgärder enligt § 27 c punkt 2 i lufttrafiklagen, väderlekstjänst och brandkår i princip kan anses utgöra verksamhet som ingår i det offentliga ansvarsområdet. |
| --- | --- |

(177)

Kommissionen anser att åtgärder enligt § 8 i lagen om luftsäkerhet, åtgärder enligt § 27 c punkt 2 i lufttrafiklagen, väderlekstjänst och brandkår i princip kan anses utgöra verksamhet som ingår i det offentliga ansvarsområdet.

| (178) | Vad gäller de åtgärder som endast har samband med driftsäkerheten anser kommissionen att tryggandet av säker verksamhet vid flygplatsen utgör en helt normal del av den ekonomiska verksamheten vid driften av en flygplats (96). Med förbehåll för en detaljerad prövning av olika typer av verksamhet och kostnader konstaterar kommissionen att åtgärder som har i syfte att trygga säker verksamhet vid flygplatsen inte utgör verksamhet som omfattas av det offentliga ansvarsområdet. Varje företag som har för avsikt att driva en flygplats måste garantera anläggningarnas säkerhet, exempelvis start- och landningsbanan och ramperna. |
| --- | --- |

(178)

Vad gäller de åtgärder som endast har samband med driftsäkerheten anser kommissionen att tryggandet av säker verksamhet vid flygplatsen utgör en helt normal del av den ekonomiska verksamheten vid driften av en flygplats (96). Med förbehåll för en detaljerad prövning av olika typer av verksamhet och kostnader konstaterar kommissionen att åtgärder som har i syfte att trygga säker verksamhet vid flygplatsen inte utgör verksamhet som omfattas av det offentliga ansvarsområdet. Varje företag som har för avsikt att driva en flygplats måste garantera anläggningarnas säkerhet, exempelvis start- och landningsbanan och ramperna.

96

| (179) | Vad gäller brandskyddet påpekar kommissionen att kostnadsersättningen faller under regionala befogenheter och att dessa kostnader normalt sett ersätts av de aktuella regionala myndigheterna. Ersättningen för dessa kostnader är begränsad till att täcka de aktuella kostnaderna i nödvändig utsträckning. |
| --- | --- |

(179)

Vad gäller brandskyddet påpekar kommissionen att kostnadsersättningen faller under regionala befogenheter och att dessa kostnader normalt sett ersätts av de aktuella regionala myndigheterna. Ersättningen för dessa kostnader är begränsad till att täcka de aktuella kostnaderna i nödvändig utsträckning.

| (180) | Vad gäller flygsäkerhet och flygsäkerhetsåtgärder föreskrivs i § 27 d i lufttrafiklagen att de kostnader som hänger samman med åtgärderna enligt § 27 c i lufttrafiklagen täcks av staten för en rad fastställda flygplatser. Flygplatser kan slippa betala kostnader i egenskap av ”erkända flygplatser” enligt § 27 d i lufttrafiklagen om det federala trafikministeriet (Bundesministerium für Verkehr) av säkerhetsskäl och trafikpolitiska intressen har fastställt att det föreligger ett behov av flygsäkerhetstjänster och flygsäkerhetsåtgärder (97). Tyska flygplatser som inte har erkänts på detta sätt har inte någon rätt till att slippa betala kostnader enligt § 27 d i lufttrafiklagen och måste följaktligen i princip själva bära kostnaderna för de åtgärder som förskrivs i § 27 c i lufttrafiklagen. Dessa kostnader ingår i driften av en flygplats. Eftersom vissa flygplatser själva måste bära dessa kostnader men inte andra, kan de sistnämnda även beviljas en fördel om kontrollåtgärder och flygsäkerhetsåtgärder kan betraktas som icke-ekonomiska åtgärder. Kommissionen noterar att AOC inte hör till de flygplatser på vilka § 27 d i nämnda lag är tillämplig, och konstaterar att de investeringar som hör samman med flygsäkerhetstjänster och flygsäkerhetsåtgärder inte kan bli aktuella som sådana kostnader som ingår i det offentliga ansvarsområdet. |
| --- | --- |

(180)

Vad gäller flygsäkerhet och flygsäkerhetsåtgärder föreskrivs i § 27 d i lufttrafiklagen att de kostnader som hänger samman med åtgärderna enligt § 27 c i lufttrafiklagen täcks av staten för en rad fastställda flygplatser. Flygplatser kan slippa betala kostnader i egenskap av ”erkända flygplatser” enligt § 27 d i lufttrafiklagen om det federala trafikministeriet (Bundesministerium für Verkehr) av säkerhetsskäl och trafikpolitiska intressen har fastställt att det föreligger ett behov av flygsäkerhetstjänster och flygsäkerhetsåtgärder (97). Tyska flygplatser som inte har erkänts på detta sätt har inte någon rätt till att slippa betala kostnader enligt § 27 d i lufttrafiklagen och måste följaktligen i princip själva bära kostnaderna för de åtgärder som förskrivs i § 27 c i lufttrafiklagen. Dessa kostnader ingår i driften av en flygplats. Eftersom vissa flygplatser själva måste bära dessa kostnader men inte andra, kan de sistnämnda även beviljas en fördel om kontrollåtgärder och flygsäkerhetsåtgärder kan betraktas som icke-ekonomiska åtgärder. Kommissionen noterar att AOC inte hör till de flygplatser på vilka § 27 d i nämnda lag är tillämplig, och konstaterar att de investeringar som hör samman med flygsäkerhetstjänster och flygsäkerhetsåtgärder inte kan bli aktuella som sådana kostnader som ingår i det offentliga ansvarsområdet.

Bundesministerium für Verkehr

97

| (181) | Vad gäller åtgärder enligt § 8 i lagen om luftsäkerhet tycks Tyskland anse att alla kostnader i anslutning till de åtgärder som föreskrivs där kan bäras av de aktuella offentliga myndigheterna. Kommissionen påpekar dock att enligt § 8 stycke 3 i lagen om luftsäkerhet kan endast sådana kostnader ersättas som kan hänföras till tillhandahållande och underhåll av lokaler och utrymmen som är nödvändiga för genomförandet av åtgärderna enligt § 5 i lagen om luftsäkerhet. Alla övriga kostnader måste bäras av flygplatsoperatören. Såvida den offentliga finansiering som beviljats Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ersätter sådana kostnader som företaget hade varit skyldigt att bära enligt § 8 stycke 3 i lagen om luftsäkerhet är denna offentliga finansiering följaktligen inte undantagen från en detaljerad granskning enligt unionsbestämmelserna om statligt stöd. |
| --- | --- |

(181)

Vad gäller åtgärder enligt § 8 i lagen om luftsäkerhet tycks Tyskland anse att alla kostnader i anslutning till de åtgärder som föreskrivs där kan bäras av de aktuella offentliga myndigheterna. Kommissionen påpekar dock att enligt § 8 stycke 3 i lagen om luftsäkerhet kan endast sådana kostnader ersättas som kan hänföras till tillhandahållande och underhåll av lokaler och utrymmen som är nödvändiga för genomförandet av åtgärderna enligt § 5 i lagen om luftsäkerhet. Alla övriga kostnader måste bäras av flygplatsoperatören. Såvida den offentliga finansiering som beviljats Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ersätter sådana kostnader som företaget hade varit skyldigt att bära enligt § 8 stycke 3 i lagen om luftsäkerhet är denna offentliga finansiering följaktligen inte undantagen från en detaljerad granskning enligt unionsbestämmelserna om statligt stöd.

| (182) | Vad gäller de infrastrukturinvesteringar gjorts och de driftskostnader som uppkommit åren 2000 och 2011, vilka utgör utgifter som direkt har samband med brandskyddet och tillhandahållande av väderlekstjänst, godtar kommissionen slutligen att dessa kan anses utgöra kostnader inom det offentliga ansvarsområdet i den mån ersättningen för dessa kostnader är strikt begränsad till vad som var nödvändigt för att genomföra denna verksamhet. Vad gäller investeringarna och driftskostnaderna jämfört med de åtgärder som vidtagits enligt § 8 i lagen om luftsäkerhet anser kommissionen att endast de kostnader för vilka flygplatsoperatörerna har en rätt till ersättning enligt § 8 stycke 3 i lagen om luftsäkerhet kommer på fråga som kostnader för det offentliga ansvarsområdet. |
| --- | --- |

(182)

Vad gäller de infrastrukturinvesteringar gjorts och de driftskostnader som uppkommit åren 2000 och 2011, vilka utgör utgifter som direkt har samband med brandskyddet och tillhandahållande av väderlekstjänst, godtar kommissionen slutligen att dessa kan anses utgöra kostnader inom det offentliga ansvarsområdet i den mån ersättningen för dessa kostnader är strikt begränsad till vad som var nödvändigt för att genomföra denna verksamhet. Vad gäller investeringarna och driftskostnaderna jämfört med de åtgärder som vidtagits enligt § 8 i lagen om luftsäkerhet anser kommissionen att endast de kostnader för vilka flygplatsoperatörerna har en rätt till ersättning enligt § 8 stycke 3 i lagen om luftsäkerhet kommer på fråga som kostnader för det offentliga ansvarsområdet.

| (183) | Vad gäller de investeringar som är förknippade med flygsäkerhetstjänster och flygsäkerhetsåtgärder enligt § 27 c punkt 2 i flygtrafiklagen konstaterar kommissionen, med beaktande av att AOC inte hör till de flygplatser som omfattas av § 27 d i denna lag, att investeringar och driftskostnader i samband med flygsäkerhetstjänster och flygsäkerhetsåtgärder inte kan komma på fråga som kostnader för det offentliga ansvarsområdet. Slutligen kommer investeringar och driftskostnader som hänger samman med säkerställandet av flygplatsens driftsäkerhet inte på fråga som kostnader för det offentliga ansvarsområdet. Detta innebär särskilt att investeringar i modernisering och förlängning av start- och landningsbanan samt installationen av flygplatsfyrar osv. inte kan anses omfattas av det offentliga ansvarsområdet. |
| --- | --- |

(183)

Vad gäller de investeringar som är förknippade med flygsäkerhetstjänster och flygsäkerhetsåtgärder enligt § 27 c punkt 2 i flygtrafiklagen konstaterar kommissionen, med beaktande av att AOC inte hör till de flygplatser som omfattas av § 27 d i denna lag, att investeringar och driftskostnader i samband med flygsäkerhetstjänster och flygsäkerhetsåtgärder inte kan komma på fråga som kostnader för det offentliga ansvarsområdet. Slutligen kommer investeringar och driftskostnader som hänger samman med säkerställandet av flygplatsens driftsäkerhet inte på fråga som kostnader för det offentliga ansvarsområdet. Detta innebär särskilt att investeringar i modernisering och förlängning av start- och landningsbanan samt installationen av flygplatsfyrar osv. inte kan anses omfattas av det offentliga ansvarsområdet.

| (184) | Oberoende av huruvida dessa kostnader i rättsligt hänseende anses omfattas av det offentliga ansvarsområdet eller inte, har det visats att kostnaderna enligt de gällande lagbestämmelserna ska bäras av flygplatsoperatören. Om staten således betalade dessa kostnader skulle flygplatsoperatören slippa betala kostnader som denne normalt sett skulle bära. |
| --- | --- |

(184)

Oberoende av huruvida dessa kostnader i rättsligt hänseende anses omfattas av det offentliga ansvarsområdet eller inte, har det visats att kostnaderna enligt de gällande lagbestämmelserna ska bäras av flygplatsoperatören. Om staten således betalade dessa kostnader skulle flygplatsoperatören slippa betala kostnader som denne normalt sett skulle bära.

| (185) | Kommissionen anser således att de offentliga medel som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH beviljades för att finansiera investeringar i infrastruktur och rörelseförluster ersätter företaget för kostnader som hänger samman med dess ekonomiska verksamhet. Från detta undantas de kostnader för det offentliga ansvarsområdet som anges i skälen 182 och 183. De i tabell 7 redovisade finansiella medlen från delstaten Thüringen för att täcka flygsäkerheten och kontrolltjänsterna på flygplatsen kan således, till skillnad från vad Tyskland hävdar, inte anses utgöra verksamhet inom det offentliga ansvarsområdet. En del av de infrastrukturinvesteringar som redovisas i tabell 3 omfattas inte heller av det offentliga ansvarsområdet, till skillnad från vad Tyskland anser. Detta gäller särskilt moderniseringen och förlängningen av start- och landningsbanan. |
| --- | --- |

(185)

Kommissionen anser således att de offentliga medel som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH beviljades för att finansiera investeringar i infrastruktur och rörelseförluster ersätter företaget för kostnader som hänger samman med dess ekonomiska verksamhet. Från detta undantas de kostnader för det offentliga ansvarsområdet som anges i skälen 182 och 183. De i tabell 7 redovisade finansiella medlen från delstaten Thüringen för att täcka flygsäkerheten och kontrolltjänsterna på flygplatsen kan således, till skillnad från vad Tyskland hävdar, inte anses utgöra verksamhet inom det offentliga ansvarsområdet. En del av de infrastrukturinvesteringar som redovisas i tabell 3 omfattas inte heller av det offentliga ansvarsområdet, till skillnad från vad Tyskland anser. Detta gäller särskilt moderniseringen och förlängningen av start- och landningsbanan.

8.1.1   Åtgärd 1: Finansiering av infrastrukturinvesteringar åren 2000–2011

Åtgärd 1: Finansiering av infrastrukturinvesteringar åren 2000–2011

Statliga medel och frågan om åtgärderna kan tillskrivas staten

Statliga medel och frågan om åtgärderna kan tillskrivas staten

| (186) | Det är alltid frågan om statligt stöd när staten själv beviljar en fördel med statliga medel eller när detta utförs av ett förmedlande organ i enlighet med de befogenheter som detta organ tilldelats (98). Artikel 107 om statliga medel i EUF-fördraget är tillämplig på medel från lokala myndigheter (99). |
| --- | --- |

(186)

Det är alltid frågan om statligt stöd när staten själv beviljar en fördel med statliga medel eller när detta utförs av ett förmedlande organ i enlighet med de befogenheter som detta organ tilldelats (98). Artikel 107 om statliga medel i EUF-fördraget är tillämplig på medel från lokala myndigheter (99).

98

99

| (187) | Det stöd som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH beviljats för att täcka infrastrukturinvesteringar finansierades i förevarande ärende från offentliga organs budget, dvs. antingen de offentliga delägarna (100), delstaten Thüringen eller andra offentliga organ samt regionala och lokala myndigheter. Följaktligen innefattar stödet statliga medel och kan även tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(187)

Det stöd som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH beviljats för att täcka infrastrukturinvesteringar finansierades i förevarande ärende från offentliga organs budget, dvs. antingen de offentliga delägarna (100), delstaten Thüringen eller andra offentliga organ samt regionala och lokala myndigheter. Följaktligen innefattar stödet statliga medel och kan även tillskrivas staten.

100

Ekonomisk fördel

Ekonomisk fördel

| (188) | För att pröva frågan huruvida ett företag erhöll en ekonomisk fördel genom beviljandet av finansiella medel till förmånliga villkor, tillämpar kommissionen kriteriet ”en privat investerare i en marknadsekonomi”. Enligt denna princip ska finansiella medel som staten direkt eller indirekt tillhandahåller ett företag på villkor som motsvarar normala marknadsvillkor inte anses utgöra statligt stöd (101). |
| --- | --- |

(188)

För att pröva frågan huruvida ett företag erhöll en ekonomisk fördel genom beviljandet av finansiella medel till förmånliga villkor, tillämpar kommissionen kriteriet ”en privat investerare i en marknadsekonomi”. Enligt denna princip ska finansiella medel som staten direkt eller indirekt tillhandahåller ett företag på villkor som motsvarar normala marknadsvillkor inte anses utgöra statligt stöd (101).

101

| (189) | I förevarande ärende ska kommissionen bedöma huruvida villkoren för de offentliga subventioner som har beviljats Flugplatz Altenburg-Nobitz ger företaget en ekonomisk fördel som förmånstagaren inte skulle ha fått enligt normala marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(189)

I förevarande ärende ska kommissionen bedöma huruvida villkoren för de offentliga subventioner som har beviljats Flugplatz Altenburg-Nobitz ger företaget en ekonomisk fördel som förmånstagaren inte skulle ha fått enligt normala marknadsvillkor.

| (190) | Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH beviljades det offentliga stödet för den här aktuella åtgärden utan kostnad, utan ränta eller återbetalningsskyldighet (102). Följaktligen befriades företaget från bördan att finansiera infrastrukturen helt själv genom banklån eller från eget kapital, eftersom de tyska myndigheterna beviljade stöd för infrastrukturinvesteringarna. Genom detta stöd fick flygplatsen således en ekonomisk fördel. |
| --- | --- |

(190)

Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH beviljades det offentliga stödet för den här aktuella åtgärden utan kostnad, utan ränta eller återbetalningsskyldighet (102). Följaktligen befriades företaget från bördan att finansiera infrastrukturen helt själv genom banklån eller från eget kapital, eftersom de tyska myndigheterna beviljade stöd för infrastrukturinvesteringarna. Genom detta stöd fick flygplatsen således en ekonomisk fördel.

102

Selektivitet

Selektivitet

| (191) | I artikel 107.1 i EUF-fördraget föreskrivs att en åtgärd för att anses utgöra statligt stöd måste gynna ”vissa företag eller viss produktion”. Kommissionen påpekar att stödet för infrastrukturinvesteringarna endast betalades till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Följaktligen utgör detta stöd selektiva åtgärder i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(191)

I artikel 107.1 i EUF-fördraget föreskrivs att en åtgärd för att anses utgöra statligt stöd måste gynna ”vissa företag eller viss produktion”. Kommissionen påpekar att stödet för infrastrukturinvesteringarna endast betalades till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Följaktligen utgör detta stöd selektiva åtgärder i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln

Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln

| (192) | Om ett stöd som en medlemsstat har beviljat stärker ett företags ställning jämfört med andra företag som konkurrerar på den inre marknaden kan det antas att sistnämnda företag påverkas av det aktuella stödet. Enligt fast rättspraxis (103) räcker det att stödmottagaren konkurrerar med andra företag på de marknader som är öppna för konkurrens för att en åtgärd ska anses snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(192)

Om ett stöd som en medlemsstat har beviljat stärker ett företags ställning jämfört med andra företag som konkurrerar på den inre marknaden kan det antas att sistnämnda företag påverkas av det aktuella stödet. Enligt fast rättspraxis (103) räcker det att stödmottagaren konkurrerar med andra företag på de marknader som är öppna för konkurrens för att en åtgärd ska anses snedvrida konkurrensen.

103

| (193) | Såsom visats utgör driften av en flygplats en ekonomisk verksamhet och det föreligger konkurrens mellan flygplatserna för att få in passagerare och flygbolag. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH konkurrerar med andra företag på en marknad som är öppen för konkurrens. Den mottagna ekonomiska fördelen stärker företagets ställning gentemot dess konkurrenter på den europeiska marknaden för flygplatstjänster. |
| --- | --- |

(193)

Såsom visats utgör driften av en flygplats en ekonomisk verksamhet och det föreligger konkurrens mellan flygplatserna för att få in passagerare och flygbolag. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH konkurrerar med andra företag på en marknad som är öppen för konkurrens. Den mottagna ekonomiska fördelen stärker företagets ställning gentemot dess konkurrenter på den europeiska marknaden för flygplatstjänster.

| (194) | Således snedvrider eller hotar de här granskade offentliga finansiella medlen att snedvrida konkurrensen. Vidare påverkar de handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(194)

Således snedvrider eller hotar de här granskade offentliga finansiella medlen att snedvrida konkurrensen. Vidare påverkar de handeln mellan medlemsstaterna.

Slutsats

Slutsats

| (195) | Av ovannämnda skäl drar kommissionen slutsatsen att det stöd som betalades ut efter den 12 december 2000 av de tyska regionala och kommunala myndigheterna för infrastrukturinvesteringarna vid AOC utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(195)

Av ovannämnda skäl drar kommissionen slutsatsen att det stöd som betalades ut efter den 12 december 2000 av de tyska regionala och kommunala myndigheterna för infrastrukturinvesteringarna vid AOC utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

8.1.2   Åtgärd 2: Finansiering av rörelseförluster från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH åren 2000–2011

Åtgärd 2: Finansiering av rörelseförluster från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH åren 2000–2011

Statliga medel och frågan om åtgärderna kan tillskrivas staten

Statliga medel och frågan om åtgärderna kan tillskrivas staten

| (196) | Det är alltid frågan om statligt stöd när staten själv beviljar en fördel med statliga medel eller när detta utförs av ett förmedlande organ i enlighet med de befogenheter som detta organ tilldelats (104). Artikel 107 om statliga medel i EUF-fördraget är tillämplig på medel från lokala myndigheter (105). |
| --- | --- |

(196)

Det är alltid frågan om statligt stöd när staten själv beviljar en fördel med statliga medel eller när detta utförs av ett förmedlande organ i enlighet med de befogenheter som detta organ tilldelats (104). Artikel 107 om statliga medel i EUF-fördraget är tillämplig på medel från lokala myndigheter (105).

104

105

| (197) | Det stöd som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH beviljats för att täcka rörelseförluster finansierades i förevarande ärende från offentliga organs budget, dvs. antingen de offentliga delägarna (106), delstaten Thüringen eller andra offentliga organ samt regionala och lokala myndigheter. Följaktligen innefattar stödet statliga medel och kan även tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(197)

Det stöd som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH beviljats för att täcka rörelseförluster finansierades i förevarande ärende från offentliga organs budget, dvs. antingen de offentliga delägarna (106), delstaten Thüringen eller andra offentliga organ samt regionala och lokala myndigheter. Följaktligen innefattar stödet statliga medel och kan även tillskrivas staten.

106

Ekonomisk fördel

Ekonomisk fördel

| (198) | Varje ekonomisk fördel som ett företag inte skulle ha fått enligt normala marknadsvillkor, dvs. utan statligt ingripande, utgör en fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget (107). Avgörande är enbart åtgärdens inverkan på företaget, men däremot inte orsaken eller syftet med det statliga ingripandet (108). Det föreligger alltid en fördel när företagets ekonomiska situation har förbättrats till följd av det statliga ingripandet. |
| --- | --- |

(198)

Varje ekonomisk fördel som ett företag inte skulle ha fått enligt normala marknadsvillkor, dvs. utan statligt ingripande, utgör en fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget (107). Avgörande är enbart åtgärdens inverkan på företaget, men däremot inte orsaken eller syftet med det statliga ingripandet (108). Det föreligger alltid en fördel när företagets ekonomiska situation har förbättrats till följd av det statliga ingripandet.

107

108

| (199) | Kommissionen påminner vidare om att ”kapital som staten direkt eller indirekt ställer till ett företags förfogande under omständigheter som motsvarar normala marknadsvillkor inte kan betecknas som statligt stöd” (109). För att kunna fastställa i förevarande ärende huruvida den offentliga finansieringen av Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ger företaget en fördel som det inte skulle ha fått enligt normala marknadsvillkor måste kommissionen jämföra agerandet hos de offentliga myndigheter som har givit kapitaltillskottet med agerandet hos marknadsekonomiska aktörer som leds av långfristiga vinstutsikter (110). |
| --- | --- |

(199)

Kommissionen påminner vidare om att ”kapital som staten direkt eller indirekt ställer till ett företags förfogande under omständigheter som motsvarar normala marknadsvillkor inte kan betecknas som statligt stöd” (109). För att kunna fastställa i förevarande ärende huruvida den offentliga finansieringen av Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ger företaget en fördel som det inte skulle ha fått enligt normala marknadsvillkor måste kommissionen jämföra agerandet hos de offentliga myndigheter som har givit kapitaltillskottet med agerandet hos marknadsekonomiska aktörer som leds av långfristiga vinstutsikter (110).

109

110

| (200) | Tyskland argumenterar att verkan av det aktuella offentliga stödet ska bedömas med beaktande av de sammanlagda ekonomiska fördelarna för regionen och att huvuddelägaren till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, distriktet Altenburger Land, följaktligen handlade som en investerare från den privata sektorn enligt normala marknadsvillkor. Om man beaktar fördelarna för regionen var nyttan för distriktet Altenburger Land enligt Tyskland större än det stöd som betalades ut. Tyskland erkänner till och med att tillskotten från delägarna kan betecknas som ”förlorat stöd” (111) för flygplatsen. Vid en bedömning enligt principen om en privat investerare i en marknadsekonomi kan möjliga fördelar för regionen emellertid inte beaktas. Bedömningen ska inte ta hänsyn till eventuella positiva återverkningar på ekonomin i den region där flygplatsen är belägen, eftersom domstolen har förklarat att den avgörande frågan vid tillämpningen av principen om marknadsekonomiska aktörer är ”huruvida en privat investerare under liknande förhållanden och på grundval av en förväntad lönsamhet, utan sociala eller regionalpolitiska överväganden eller sektorbaserade politiska motiveringar, skulle ha skjutit till samma kapital” (112). |
| --- | --- |

(200)

Tyskland argumenterar att verkan av det aktuella offentliga stödet ska bedömas med beaktande av de sammanlagda ekonomiska fördelarna för regionen och att huvuddelägaren till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, distriktet Altenburger Land, följaktligen handlade som en investerare från den privata sektorn enligt normala marknadsvillkor. Om man beaktar fördelarna för regionen var nyttan för distriktet Altenburger Land enligt Tyskland större än det stöd som betalades ut. Tyskland erkänner till och med att tillskotten från delägarna kan betecknas som ”förlorat stöd” (111) för flygplatsen. Vid en bedömning enligt principen om en privat investerare i en marknadsekonomi kan möjliga fördelar för regionen emellertid inte beaktas. Bedömningen ska inte ta hänsyn till eventuella positiva återverkningar på ekonomin i den region där flygplatsen är belägen, eftersom domstolen har förklarat att den avgörande frågan vid tillämpningen av principen om marknadsekonomiska aktörer är ”huruvida en privat investerare under liknande förhållanden och på grundval av en förväntad lönsamhet, utan sociala eller regionalpolitiska överväganden eller sektorbaserade politiska motiveringar, skulle ha skjutit till samma kapital” (112).

111

112

| (201) | I förevarande stödärende beviljades Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH offentliga medel utan kostnad, utan ränta eller återbetalningsskyldighet. Flygplatsoperatören beviljades medel från offentliga organ utan att det ställdes krav på någon motprestation och följaktligen befriades operatören från bördan att finansiera sin verksamhet själv genom banklån eller eget kapital. |
| --- | --- |

(201)

I förevarande stödärende beviljades Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH offentliga medel utan kostnad, utan ränta eller återbetalningsskyldighet. Flygplatsoperatören beviljades medel från offentliga organ utan att det ställdes krav på någon motprestation och följaktligen befriades operatören från bördan att finansiera sin verksamhet själv genom banklån eller eget kapital.

| (202) | De årliga kapitaltillskotten från delägarna hade i syfte att täcka de årliga förlusterna vid Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. I slutänden hade de årliga kapitaltillskotten alltså till syfte att täcka en del av de normala driftskostnaderna för flygplatsen och således behövde företaget inte ansvara för en ekonomisk börda som företaget normalt sett själv skulle bära. Tyskland har inte förklarat varför en privat investerare i en marknadsekonomi skulle fortsätta att tillföra kapital till ett företag som fortlöpande genererade förluster. |
| --- | --- |

(202)

De årliga kapitaltillskotten från delägarna hade i syfte att täcka de årliga förlusterna vid Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. I slutänden hade de årliga kapitaltillskotten alltså till syfte att täcka en del av de normala driftskostnaderna för flygplatsen och således behövde företaget inte ansvara för en ekonomisk börda som företaget normalt sett själv skulle bära. Tyskland har inte förklarat varför en privat investerare i en marknadsekonomi skulle fortsätta att tillföra kapital till ett företag som fortlöpande genererade förluster.

| (203) | På grundval av ovanstående resonemang anser kommissionen att en privat investerare i en marknadsekonomi inte hade fattat beslutet att täcka de växande förlusterna vid Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH år efter år. Det stöd som de tyska regionala myndigheterna och de offentliga organen har betalat för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:s rörelseförluster befriade således företaget från belastningen genom att täcka företagets samtliga egna rörelseförluster, samtidigt som företaget fick en fördel som det inte hade erhållit under normala marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(203)

På grundval av ovanstående resonemang anser kommissionen att en privat investerare i en marknadsekonomi inte hade fattat beslutet att täcka de växande förlusterna vid Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH år efter år. Det stöd som de tyska regionala myndigheterna och de offentliga organen har betalat för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH:s rörelseförluster befriade således företaget från belastningen genom att täcka företagets samtliga egna rörelseförluster, samtidigt som företaget fick en fördel som det inte hade erhållit under normala marknadsvillkor.

Selektivitet

Selektivitet

| (204) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget föreskrivs att en åtgärd måste gynna ”vissa företag eller viss produktion” för att anses utgöra statligt stöd. Kommissionen påpekar att stödet för rörelseförlusterna endast betalades till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Följaktligen utgör detta stöd selektiva åtgärder i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(204)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget föreskrivs att en åtgärd måste gynna ”vissa företag eller viss produktion” för att anses utgöra statligt stöd. Kommissionen påpekar att stödet för rörelseförlusterna endast betalades till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Följaktligen utgör detta stöd selektiva åtgärder i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln

Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln

| (205) | Om ett stöd som en medlemsstat har beviljat stärker ett företags ställning jämfört med andra företag som konkurrerar på den inre marknaden kan det antas att sistnämnda företag påverkas av det aktuella stödet. Enligt fast rättspraxis (113) räcker det att stödmottagaren konkurrerar med andra företag på de marknader som är öppna för konkurrens för att en åtgärd ska anses snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(205)

Om ett stöd som en medlemsstat har beviljat stärker ett företags ställning jämfört med andra företag som konkurrerar på den inre marknaden kan det antas att sistnämnda företag påverkas av det aktuella stödet. Enligt fast rättspraxis (113) räcker det att stödmottagaren konkurrerar med andra företag på de marknader som är öppna för konkurrens för att en åtgärd ska anses snedvrida konkurrensen.

113

| (206) | Såsom det visats ovan är driften av en flygplats ekonomisk verksamhet och flygplatserna konkurrerar med varandra för att få in passagerare och flygbolag. Mot denna bakgrund konkurrerar Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH med andra företag på en marknad som är öppen för konkurrens. Den mottagna ekonomiska fördelen stärker företagets ställning gentemot dess konkurrenter på den europeiska marknaden för flygplatstjänster. |
| --- | --- |

(206)

Såsom det visats ovan är driften av en flygplats ekonomisk verksamhet och flygplatserna konkurrerar med varandra för att få in passagerare och flygbolag. Mot denna bakgrund konkurrerar Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH med andra företag på en marknad som är öppen för konkurrens. Den mottagna ekonomiska fördelen stärker företagets ställning gentemot dess konkurrenter på den europeiska marknaden för flygplatstjänster.

| (207) | Således snedvrider eller hotar de granskade offentliga finansiella medlen att snedvrida konkurrensen. Vidare påverkar dessa finansiella medel handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(207)

Således snedvrider eller hotar de granskade offentliga finansiella medlen att snedvrida konkurrensen. Vidare påverkar dessa finansiella medel handeln mellan medlemsstaterna.

Slutsats

Slutsats

| (208) | Av ovannämnda skäl drar kommissionen slutsatsen att det stöd som beviljades efter den 12 december 2000 av de tyska regionala myndigheterna och de offentliga organen för att täcka rörelseförlusterna från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(208)

Av ovannämnda skäl drar kommissionen slutsatsen att det stöd som beviljades efter den 12 december 2000 av de tyska regionala myndigheterna och de offentliga organen för att täcka rörelseförlusterna från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

8.1.3   Åtgärd 3: Flygplatsavgifter och betalningar till Ryanair i samband med avtalen om flygplatstjänster och marknadsföring

Åtgärd 3: Flygplatsavgifter och betalningar till Ryanair i samband med avtalen om flygplatstjänster och marknadsföring

| (209) | Kommissionen undantar det sista marknadsföringsavtalet som ingicks med AMS den 21 september 2010 och tilläggsöverenskommelsen från granskningen, eftersom dessa avtal finansierades av privata regionala företag som hade åtagit sig att upprätthålla Ryanairs verksamhet vid flygplatsen (114). |
| --- | --- |

(209)

Kommissionen undantar det sista marknadsföringsavtalet som ingicks med AMS den 21 september 2010 och tilläggsöverenskommelsen från granskningen, eftersom dessa avtal finansierades av privata regionala företag som hade åtagit sig att upprätthålla Ryanairs verksamhet vid flygplatsen (114).

114

Begreppen företag och ekonomisk verksamhet

Begreppen företag och ekonomisk verksamhet

| (210) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget gäller bestämmelserna för statligt stöd endast om mottagaren är ett företag. I fast rättspraxis definierar Europeiska unionens domstol ett företag som en enhet som utövar ekonomisk verksamhet, oberoende av enhetens juridiska form, dess ägarförhållanden och det sätt på vilket den finansieras (115). All verksamhet som går ut på att erbjuda varor eller tjänster på en viss marknad utgör ekonomisk verksamhet (116). |
| --- | --- |

(210)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget gäller bestämmelserna för statligt stöd endast om mottagaren är ett företag. I fast rättspraxis definierar Europeiska unionens domstol ett företag som en enhet som utövar ekonomisk verksamhet, oberoende av enhetens juridiska form, dess ägarförhållanden och det sätt på vilket den finansieras (115). All verksamhet som går ut på att erbjuda varor eller tjänster på en viss marknad utgör ekonomisk verksamhet (116).

115

116

| (211) | Ryanair tillhandahåller linjeflyg på marknaden i syfte att transportera passagerare. Bolaget utövar entydigt en ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

(211)

Ryanair tillhandahåller linjeflyg på marknaden i syfte att transportera passagerare. Bolaget utövar entydigt en ekonomisk verksamhet.

| (212) | AMS är ett helägt dotterbolag till Ryanair. Mot denna bakgrund kan Ryanair antas ha utövat avgörande inflytande på AMS agerande. Marknadsföringsavtalen för åren 2008 och 2010 skrevs dessutom under för AMS:s räkning av Eddie Wilson som vid denna tidpunkt var anställd som direktör vid AMS och samtidigt var anställd som direktör vid Ryanair (117). I de här aktuella marknadsföringsavtalen anges i ingressen att ”AMS har exklusiv behörighet att erbjuda marknadsföringstjänster på resewebbplatsen www.ryanair.com, dvs. webbplatsen för den irländska lågprisflygoperatören Ryanair”. När det gäller tillämpningen av bestämmelserna om statligt stöd betraktas AMS och Ryanair således som ett enda företag med avseende på artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(212)

AMS är ett helägt dotterbolag till Ryanair. Mot denna bakgrund kan Ryanair antas ha utövat avgörande inflytande på AMS agerande. Marknadsföringsavtalen för åren 2008 och 2010 skrevs dessutom under för AMS:s räkning av Eddie Wilson som vid denna tidpunkt var anställd som direktör vid AMS och samtidigt var anställd som direktör vid Ryanair (117). I de här aktuella marknadsföringsavtalen anges i ingressen att ”AMS har exklusiv behörighet att erbjuda marknadsföringstjänster på resewebbplatsen www.ryanair.com, dvs. webbplatsen för den irländska lågprisflygoperatören Ryanair”. När det gäller tillämpningen av bestämmelserna om statligt stöd betraktas AMS och Ryanair således som ett enda företag med avseende på artikel 107.1 i EUF-fördraget.

117

Statliga medel

Statliga medel

| (213) | Det är alltid frågan om statligt stöd när staten själv beviljar en fördel med statliga medel eller när detta utförs av ett förmedlande organ i enlighet med de befogenheter som detta organ tilldelats (118). Artikel 107 om statliga medel i EUF-fördraget är tillämplig på medel från lokala myndigheter (119). |
| --- | --- |

(213)

Det är alltid frågan om statligt stöd när staten själv beviljar en fördel med statliga medel eller när detta utförs av ett förmedlande organ i enlighet med de befogenheter som detta organ tilldelats (118). Artikel 107 om statliga medel i EUF-fördraget är tillämplig på medel från lokala myndigheter (119).

118

119

| (214) | I förevarande ärende utövade staten vid samtliga relevanta tidpunkter den direkta eller indirekta kontrollen över de medel som granskas i detta ärende. Sedan den tidpunkt då Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH inledde affärsförbindelser med Ryanair var majoriteten av bolagets ägare offentliga delägare. För närvarande ägs bolaget uteslutande av offentliga delägare. Samtliga delägare är antingen offentliga myndigheter eller är helt offentligägda och bolaget själv äger 32 % av sina aktier. |
| --- | --- |

(214)

I förevarande ärende utövade staten vid samtliga relevanta tidpunkter den direkta eller indirekta kontrollen över de medel som granskas i detta ärende. Sedan den tidpunkt då Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH inledde affärsförbindelser med Ryanair var majoriteten av bolagets ägare offentliga delägare. För närvarande ägs bolaget uteslutande av offentliga delägare. Samtliga delägare är antingen offentliga myndigheter eller är helt offentligägda och bolaget själv äger 32 % av sina aktier.

| (215) | Kommissionen anser följaktligen att samtliga medel som innehas av Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ska anses utgöra statliga medel. |
| --- | --- |

(215)

Kommissionen anser följaktligen att samtliga medel som innehas av Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ska anses utgöra statliga medel.

Statens ansvar

Statens ansvar

| (216) | Domstolen har fastställt att även om staten kan kontrollera ett offentligägt företag och utöva ett dominerande inflytande över dess transaktioner kan det inte automatiskt antas att denna kontroll faktiskt utövas i ett konkret fall. Ett offentligt företag kan handla mer eller mindre självständigt beroende på i vilken utsträckning staten tillåter detta. Endast den omständigheten att ett offentligägt företag kontrolleras av staten är således inte tillräcklig för att åtgärder som vidtas av detta företag, såsom det avtal som ingicks mellan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och Ryanair den 3 mars 2003 och de efterföljande marknadsföringsavtalen, ska tillskrivas staten (120). |
| --- | --- |

(216)

Domstolen har fastställt att även om staten kan kontrollera ett offentligägt företag och utöva ett dominerande inflytande över dess transaktioner kan det inte automatiskt antas att denna kontroll faktiskt utövas i ett konkret fall. Ett offentligt företag kan handla mer eller mindre självständigt beroende på i vilken utsträckning staten tillåter detta. Endast den omständigheten att ett offentligägt företag kontrolleras av staten är således inte tillräcklig för att åtgärder som vidtas av detta företag, såsom det avtal som ingicks mellan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och Ryanair den 3 mars 2003 och de efterföljande marknadsföringsavtalen, ska tillskrivas staten (120).

120

| (217) | Enligt domstolen talar följande omständigheter för att staten kan tillskrivas ansvar (121):






  a) | Om företaget i fråga inte kunde fatta det klandrade beslutet utan att ta hänsyn till de offentliga organens krav. |
| --- | --- | --- |

(217)

Enligt domstolen talar följande omständigheter för att staten kan tillskrivas ansvar (121):

121

a)

Om företaget i fråga inte kunde fatta det klandrade beslutet utan att ta hänsyn till de offentliga organens krav.

| b) | Om företaget var skyldigt att beakta de förordnanden som de offentliga organen meddelade. |
| --- | --- |

b)

Om företaget var skyldigt att beakta de förordnanden som de offentliga organen meddelade.

| c) | Om det offentliga företaget införlivats i den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

c)

Om det offentliga företaget införlivats i den offentliga förvaltningen.

| d) | Typen av verksamhet som företaget bedriver och om denna utövas på marknaden under normala konkurrensvillkor i förhållande till privata företag. |
| --- | --- |

d)

Typen av verksamhet som företaget bedriver och om denna utövas på marknaden under normala konkurrensvillkor i förhållande till privata företag.

| e) | Företagets organisationsform. |
| --- | --- |

e)

Företagets organisationsform.

| f) | Hur stark övervakning de offentliga myndigheterna utövar över företagets ledning. |
| --- | --- |

f)

Hur stark övervakning de offentliga myndigheterna utövar över företagets ledning.

| g) | Alla andra omständigheter som i det enskilda fallet pekar på att myndigheterna är delaktiga eller att det är osannolikt att de inte är delaktiga i godkännandet av en åtgärd, även med beaktande av åtgärdens omfattning, dess innehåll eller de villkor den medför. |
| --- | --- |

g)

Alla andra omständigheter som i det enskilda fallet pekar på att myndigheterna är delaktiga eller att det är osannolikt att de inte är delaktiga i godkännandet av en åtgärd, även med beaktande av åtgärdens omfattning, dess innehåll eller de villkor den medför.

| (218) | Tyskland hävdar att ministeriet för byggnation och trafik i delstaten Thüringen inte kunde utöva något inflytande vid ingåendet av avtalen med Ryanair eller AMS. Enligt Tyskland var det aktuella ministeriet samt delstaten Thüringens regering endast delaktiga vid beslutsfattandet avseende infrastrukturinvesteringarna vid flygplatsen. Tyskland tillbakavisar kommissionens argument att ministeriet för byggnation och trafik i delstaten Thüringen skulle ha haft en kontrollfunktion och således presumtionen att de aktuella åtgärderna skulle tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(218)

Tyskland hävdar att ministeriet för byggnation och trafik i delstaten Thüringen inte kunde utöva något inflytande vid ingåendet av avtalen med Ryanair eller AMS. Enligt Tyskland var det aktuella ministeriet samt delstaten Thüringens regering endast delaktiga vid beslutsfattandet avseende infrastrukturinvesteringarna vid flygplatsen. Tyskland tillbakavisar kommissionens argument att ministeriet för byggnation och trafik i delstaten Thüringen skulle ha haft en kontrollfunktion och således presumtionen att de aktuella åtgärderna skulle tillskrivas staten.

| (219) | Tyskland tillbakavisar även kommissionens argument att fastställandet av flygplatsavgifter enligt den tyska lufttrafiklagen, dvs. § 43 a LuftVZO (Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung), ska godkännas av tillsynsmyndigheten innan de träder i kraft. Enligt de uppgifter som Tyskland har lämnat kunde Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH även fastställa flygplatsavgifterna utan godkännande från tillsynsmyndigheten, eftersom tillsynsmyndigheten endast ska kontrollera att avgifterna inte överstiger en viss nivå. |
| --- | --- |

(219)

Tyskland tillbakavisar även kommissionens argument att fastställandet av flygplatsavgifter enligt den tyska lufttrafiklagen, dvs. § 43 a LuftVZO (Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung), ska godkännas av tillsynsmyndigheten innan de träder i kraft. Enligt de uppgifter som Tyskland har lämnat kunde Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH även fastställa flygplatsavgifterna utan godkännande från tillsynsmyndigheten, eftersom tillsynsmyndigheten endast ska kontrollera att avgifterna inte överstiger en viss nivå.

Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung

| (220) | I augusti 2010 genomförde handelskammaren i Gera, ett offentligt organ, en kampanj för att bibehålla lågprisflygkonceptet vid AOC och uppfordrade enträget delstaten Thüringens regering att förhandla med Ryanair om destinationer och marknadsföringsåtgärder (122). Enligt Tyskland stödjer dessa argument en prövning enligt principen om en privat investerare i en marknadsekonomi, i enlighet med vilken ett bibehållande av och ett stöd till Ryanairs flyglinjer var ekonomiskt motiverat. |
| --- | --- |

(220)

I augusti 2010 genomförde handelskammaren i Gera, ett offentligt organ, en kampanj för att bibehålla lågprisflygkonceptet vid AOC och uppfordrade enträget delstaten Thüringens regering att förhandla med Ryanair om destinationer och marknadsföringsåtgärder (122). Enligt Tyskland stödjer dessa argument en prövning enligt principen om en privat investerare i en marknadsekonomi, i enlighet med vilken ett bibehållande av och ett stöd till Ryanairs flyglinjer var ekonomiskt motiverat.

122

| (221) | Kommissionen anser emellertid att de behöriga ministerierna i delstaten Thüringen var delaktiga vid ingåendet av avtalen med Ryanair. Delstaten Thüringen förefaller ha deltagit i förhandlingarna innan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ingick avtalet om flygplatstjänster med Ryanair. Av en pressartikel framgår att förhandlingarna drog ut på tiden, eftersom ministerierna i delstaten Thüringen försökte blockera affären (123). Samtidigt påstod Thüringens ekonomiminister Schuster att delstaten kunde godkänna de nödvändiga åtgärderna. I artikeln citeras hans yttrande där han menar att om Ryanair behövde en längre start- och landningsbana, skulle dessa förlängningsarbeten även genomföras. I artikeln förklaras även att passagerarvolymen vid flygplatserna Dresden och Leipzig-Halle skulle kunna sjunka om Ryanair inledde sin verksamhet vid AOC (124). |
| --- | --- |

(221)

Kommissionen anser emellertid att de behöriga ministerierna i delstaten Thüringen var delaktiga vid ingåendet av avtalen med Ryanair. Delstaten Thüringen förefaller ha deltagit i förhandlingarna innan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ingick avtalet om flygplatstjänster med Ryanair. Av en pressartikel framgår att förhandlingarna drog ut på tiden, eftersom ministerierna i delstaten Thüringen försökte blockera affären (123). Samtidigt påstod Thüringens ekonomiminister Schuster att delstaten kunde godkänna de nödvändiga åtgärderna. I artikeln citeras hans yttrande där han menar att om Ryanair behövde en längre start- och landningsbana, skulle dessa förlängningsarbeten även genomföras. I artikeln förklaras även att passagerarvolymen vid flygplatserna Dresden och Leipzig-Halle skulle kunna sjunka om Ryanair inledde sin verksamhet vid AOC (124).

123

124

| (222) | Bygg- och trafikministeriet i delstaten Thüringen är tillsynsmyndighet för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Enligt den tyska lufttrafiklagen, dvs. § 43 LuftVZO, krävs för fastställande av flygplatsavgifter dessutom ett godkännande från tillsynsmyndigheten innan de träder i kraft. Enligt AOC:s avgiftsförordning av den 18 september 2006 krävs dessutom en underskrift från en representant från bygg- och trafikministeriet. |
| --- | --- |

(222)

Bygg- och trafikministeriet i delstaten Thüringen är tillsynsmyndighet för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Enligt den tyska lufttrafiklagen, dvs. § 43 LuftVZO, krävs för fastställande av flygplatsavgifter dessutom ett godkännande från tillsynsmyndigheten innan de träder i kraft. Enligt AOC:s avgiftsförordning av den 18 september 2006 krävs dessutom en underskrift från en representant från bygg- och trafikministeriet.

| (223) | Ministeriernas deltagande på politisk nivå framgår även av debatten i parlamentet i delstaten Thüringen. Enligt utförliga protokoll behandlades i debatten där inte enbart sakfrågor, utan även flygplatsens allmänna ekonomiska lönsamhet (125). |
| --- | --- |

(223)

Ministeriernas deltagande på politisk nivå framgår även av debatten i parlamentet i delstaten Thüringen. Enligt utförliga protokoll behandlades i debatten där inte enbart sakfrågor, utan även flygplatsens allmänna ekonomiska lönsamhet (125).

125

| (224) | Marknadsföringsavtalen med Ryanair behandlades även på regional nivå. I en tidningsartikel rapporterades att regionfullmäktige godkände en betalning på 670 000 euro för marknadsföringsåtgärder då Ryanair skulle upprätta en ny flyglinje (126). Regiondirektören citerades med ett uttalande om att linjeflygen hade ställts in om betalningarna för marknadsföring inte hade godkänts. |
| --- | --- |

(224)

Marknadsföringsavtalen med Ryanair behandlades även på regional nivå. I en tidningsartikel rapporterades att regionfullmäktige godkände en betalning på 670 000 euro för marknadsföringsåtgärder då Ryanair skulle upprätta en ny flyglinje (126). Regiondirektören citerades med ett uttalande om att linjeflygen hade ställts in om betalningarna för marknadsföring inte hade godkänts.

126

| (225) | Slutligen påpekar kommissionen att då det gäller dessa avtal bekräftas utövandet av offentligt inflytande på beslutsprocessen genom att handelskammaren i Gera, en offentligrättslig myndighet med självstyre, deltog i förfarandet då avtalen med Ryanair ingicks. |
| --- | --- |

(225)

Slutligen påpekar kommissionen att då det gäller dessa avtal bekräftas utövandet av offentligt inflytande på beslutsprocessen genom att handelskammaren i Gera, en offentligrättslig myndighet med självstyre, deltog i förfarandet då avtalen med Ryanair ingicks.

| (226) | Vid en betraktelse av tillsynen från bygg- och trafikministeriet i delstaten Thüringen, deltagandet från ministerierna på politisk nivå, de olika debatterna i delstaten Thüringens parlament och deltagandet från offentliga organ, så förefaller de offentliga organen avslutningsvis ha kunnat kontrollera verksamheten för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Dessutom förefaller de ha varit delaktiga i viktiga beslut beträffande flygplatsens användning i ekonomiskt hänseende. I synnerhet då flygplatsen kämpade med problem i sin affärsverksamhet, deltog offentliga myndigheter i diskussionerna om dess framtid. Kontroversiella debatter ägde rum på politisk nivå i delstaten Thüringen. Regeringsskiftet på delstatsnivå bidrog år 2010 till beslutet om omställningen av flygplatsen och upphörandet med lågprisflyg där (127). |
| --- | --- |

(226)

Vid en betraktelse av tillsynen från bygg- och trafikministeriet i delstaten Thüringen, deltagandet från ministerierna på politisk nivå, de olika debatterna i delstaten Thüringens parlament och deltagandet från offentliga organ, så förefaller de offentliga organen avslutningsvis ha kunnat kontrollera verksamheten för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Dessutom förefaller de ha varit delaktiga i viktiga beslut beträffande flygplatsens användning i ekonomiskt hänseende. I synnerhet då flygplatsen kämpade med problem i sin affärsverksamhet, deltog offentliga myndigheter i diskussionerna om dess framtid. Kontroversiella debatter ägde rum på politisk nivå i delstaten Thüringen. Regeringsskiftet på delstatsnivå bidrog år 2010 till beslutet om omställningen av flygplatsen och upphörandet med lågprisflyg där (127).

127

| (227) | Kommissionen anser därför att beslutet att genomföra avtalet av den 3 mars 2003 och marknadsföringsavtalet av den 7 april 2003 som slöts mellan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och Ryanair, samt de marknadsföringsavtal som därefter ingicks mellan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och Airport Marketing Services kan tillskrivas offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

(227)

Kommissionen anser därför att beslutet att genomföra avtalet av den 3 mars 2003 och marknadsföringsavtalet av den 7 april 2003 som slöts mellan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och Ryanair, samt de marknadsföringsavtal som därefter ingicks mellan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och Airport Marketing Services kan tillskrivas offentliga myndigheter.

Ekonomisk fördel

Ekonomisk fördel

| (228) | För att fastställa huruvida Ryanair eller AMS fick en fördel genom avtalen om flygplatstjänster och marknadsföring, krävs det att kommissionen prövar huruvida en flygplats som handlade under normala marknadsekonomiska villkor och leddes av långsiktiga vinstutsikter hade ingått likadana eller liknande affärsavtal som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH under liknande omständigheter. Det kan normalt sett uteslutas att en fördel föreligger om a) det pris som tas ut för flygplatstjänsterna motsvarar marknadspriset eller b) om det genom en i förväg utförd analys visar sig att avtalen med flygbolaget bidrar till att öka flygplatsens lönsamhet och om avtalen ingår i en övergripande strategi för uppnående av lönsamhet på lång sikt. |
| --- | --- |

(228)

För att fastställa huruvida Ryanair eller AMS fick en fördel genom avtalen om flygplatstjänster och marknadsföring, krävs det att kommissionen prövar huruvida en flygplats som handlade under normala marknadsekonomiska villkor och leddes av långsiktiga vinstutsikter hade ingått likadana eller liknande affärsavtal som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH under liknande omständigheter. Det kan normalt sett uteslutas att en fördel föreligger om a) det pris som tas ut för flygplatstjänsterna motsvarar marknadspriset eller b) om det genom en i förväg utförd analys visar sig att avtalen med flygbolaget bidrar till att öka flygplatsens lönsamhet och om avtalen ingår i en övergripande strategi för uppnående av lönsamhet på lång sikt.

| (229) | Enligt domen i målet Charleroi (128) ska kommissionen vid bedömningen av de aktuella åtgärderna beakta samtliga relevanta omständigheter och det sammanhang i vilket åtgärderna vidtagits. Kommissionen ska med andra ord pröva avtalens förväntade påverkan på AOC med beaktande av samtliga relevanta inslag från de aktuella åtgärderna. |
| --- | --- |

(229)

Enligt domen i målet Charleroi (128) ska kommissionen vid bedömningen av de aktuella åtgärderna beakta samtliga relevanta omständigheter och det sammanhang i vilket åtgärderna vidtagits. Kommissionen ska med andra ord pröva avtalens förväntade påverkan på AOC med beaktande av samtliga relevanta inslag från de aktuella åtgärderna.

128

| (230) | I sin dom i målet Stardust Marine har domstolen slagit fast att ”det är mot bakgrund av förhållandena vid tidpunkten då stödåtgärderna vidtogs som det skall bedömas huruvida staten har agerat som en försiktig investerare i en marknadsekonomi i syfte att fastställa om dess agerande var ekonomiskt förnuftigt. All bedömning som grundar sig på senare förhållanden skall undvikas” (129). |
| --- | --- |

(230)

I sin dom i målet Stardust Marine har domstolen slagit fast att ”det är mot bakgrund av förhållandena vid tidpunkten då stödåtgärderna vidtogs som det skall bedömas huruvida staten har agerat som en försiktig investerare i en marknadsekonomi i syfte att fastställa om dess agerande var ekonomiskt förnuftigt. All bedömning som grundar sig på senare förhållanden skall undvikas” (129).

129

| (231) | För att kunna tillämpa testet för privata marknadsaktörer i en marknadsekonomi krävs det att kommissionen går tillbaka till den tid då avtalen ingicks mellan AOC och Ryanair, respektive AMS, det vill säga år 2003 när det gäller avtalet om flygplatstjänster och det första marknadsföringsavtalet, år 2008 när det gäller det andra marknadsföringsavtalet och år 2010 när det gäller det tredje avtalet. Vidare ska kommissionen grunda sin bedömning på den information och de antaganden som flygplatsen hade tillgång till vid den tidpunkt då avtalen undertecknades. |
| --- | --- |

(231)

För att kunna tillämpa testet för privata marknadsaktörer i en marknadsekonomi krävs det att kommissionen går tillbaka till den tid då avtalen ingicks mellan AOC och Ryanair, respektive AMS, det vill säga år 2003 när det gäller avtalet om flygplatstjänster och det första marknadsföringsavtalet, år 2008 när det gäller det andra marknadsföringsavtalet och år 2010 när det gäller det tredje avtalet. Vidare ska kommissionen grunda sin bedömning på den information och de antaganden som flygplatsen hade tillgång till vid den tidpunkt då avtalen undertecknades.

Analys av marknadspriserna

Analys av marknadspriserna

| (232) | Kommissionen ska fastställa huruvida de prisvillkor som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH tillämpade för Ryanair, respektive för AMS, motsvarade marknadspriset. I detta avseende argumenterar Tyskland att det avtal om flygplatstjänster som AOC och Ryanair ingick den 3 mars 2003 var marknadsmässigt och att de för Ryanair tillämpliga flygplatsavgifterna överensstämde med de avgifter som fastställts i flygplatsavgiftsförordningen som beskrivits i avsnitt 3.4.1. Avgiftsförordningarna gäller för alla flygbolag som potentiellt flyger till eller från flygplatsen. Det faktum att Ryanair under perioden 2003–2011 var det enda flygbolaget som var verksamt vid flygplatsen Altenburg-Nobitz saknar enligt Tysklands mening betydelse. |
| --- | --- |

(232)

Kommissionen ska fastställa huruvida de prisvillkor som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH tillämpade för Ryanair, respektive för AMS, motsvarade marknadspriset. I detta avseende argumenterar Tyskland att det avtal om flygplatstjänster som AOC och Ryanair ingick den 3 mars 2003 var marknadsmässigt och att de för Ryanair tillämpliga flygplatsavgifterna överensstämde med de avgifter som fastställts i flygplatsavgiftsförordningen som beskrivits i avsnitt 3.4.1. Avgiftsförordningarna gäller för alla flygbolag som potentiellt flyger till eller från flygplatsen. Det faktum att Ryanair under perioden 2003–2011 var det enda flygbolaget som var verksamt vid flygplatsen Altenburg-Nobitz saknar enligt Tysklands mening betydelse.

| (233) | Tyskland anser att de avtal om marknadsföringstjänster som ingicks med Ryanair och AMS ska betraktas separat. Kommissionen påpekar dock att AMS är ett helägt dotterbolag till Ryanair. Således anser kommissionen att båda sorternas avtal med Ryanair och AMS ska betraktas tillsammans. När det dessutom gäller frågan om huruvida avtalet med Ryanair om flygplatstjänster möjligen ska betraktas separat från marknadsföringsavtalet av den 7 april 2003, så anges i själva marknadsföringsavtalet att den resultatrelaterade avgiften ska dras av för att räkna ut de nettoavgifter som Ryanair ska betala. I själva avtalet har det valts ett nettoresultat utgående från å ena sidan de avgifter som Ryanair ska betala för flygplatstjänster och å andra sidan de marknadsföringsavgifter som flygplatsen ska betala. |
| --- | --- |

(233)

Tyskland anser att de avtal om marknadsföringstjänster som ingicks med Ryanair och AMS ska betraktas separat. Kommissionen påpekar dock att AMS är ett helägt dotterbolag till Ryanair. Således anser kommissionen att båda sorternas avtal med Ryanair och AMS ska betraktas tillsammans. När det dessutom gäller frågan om huruvida avtalet med Ryanair om flygplatstjänster möjligen ska betraktas separat från marknadsföringsavtalet av den 7 april 2003, så anges i själva marknadsföringsavtalet att den resultatrelaterade avgiften ska dras av för att räkna ut de nettoavgifter som Ryanair ska betala. I själva avtalet har det valts ett nettoresultat utgående från å ena sidan de avgifter som Ryanair ska betala för flygplatstjänster och å andra sidan de marknadsföringsavgifter som flygplatsen ska betala.

| (234) | För att fastställa huruvida det aktuella flygplatsbolaget har betalat marknadspriset ska kommissionen beakta det sammanlagda pris som flygbolaget har betalat. Under åren 2003–2011, då Ryanair trafikerade AOC, betalade Ryanair flygplatsavgifter till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och erhöll betalningar för marknadsföringstjänster från flygplatsen. Såsom angetts i skäl 49 tog AOC ut en fast landningsavgift från Ryanair på [...]* per flygplan samt en passageraravgift på [...]* per passagerare, enligt förklaringarna från de tyska myndigheterna. Någon särskild incheckningsavgift förefaller det inte ha funnits, utan de avgifter som Ryanair har betalat omfattar även incheckningen (130). Emellertid minskas dessa avgifter med den resultatrelaterade avgiften för marknadsföring, vilket innebär att Ryanair i slutänden endast betalade en fast avgift på [...]* (131) per avresande passagerare till flygplatsen. Ryanair erhöll således en rabatt på de offentliga avgifter som fastställts i AOC:s avgiftsförordning och som beskrivits i avsnitt 3.4.1. |
| --- | --- |

(234)

För att fastställa huruvida det aktuella flygplatsbolaget har betalat marknadspriset ska kommissionen beakta det sammanlagda pris som flygbolaget har betalat. Under åren 2003–2011, då Ryanair trafikerade AOC, betalade Ryanair flygplatsavgifter till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och erhöll betalningar för marknadsföringstjänster från flygplatsen. Såsom angetts i skäl 49 tog AOC ut en fast landningsavgift från Ryanair på [...]* per flygplan samt en passageraravgift på [...]* per passagerare, enligt förklaringarna från de tyska myndigheterna. Någon särskild incheckningsavgift förefaller det inte ha funnits, utan de avgifter som Ryanair har betalat omfattar även incheckningen (130). Emellertid minskas dessa avgifter med den resultatrelaterade avgiften för marknadsföring, vilket innebär att Ryanair i slutänden endast betalade en fast avgift på [...]* (131) per avresande passagerare till flygplatsen. Ryanair erhöll således en rabatt på de offentliga avgifter som fastställts i AOC:s avgiftsförordning och som beskrivits i avsnitt 3.4.1.

130

131

| (235) | För att kunna fastställa huruvida det pris som en flygplats begär av ett flygbolag motsvarar marknadspriset, ska en skälig referensnivå definieras. Kommissionen tvivlar emellertid starkt på huruvida det verkliga marknadspriset för de tjänster som Ryanair eller AMS har tillhandahållit kan fastställas genom en skälig referensnivå med hjälp av ett benchmarkingförfarande. Kommissionen anser i vart fall att ett benchmarkingförfarande måste ligga till grund för en jämförelse av flygplatsavgifter – med avdrag för de förmåner som det aktuella flygbolaget har beviljats (exempelvis stöd vid marknadsföringen, rabatter eller andra incitament) – och att ett sådant förfarande ska grundas på ett tillräckligt antal lämpliga jämförbara flygplatser med marknadsekonomiskt agerande operatörer. Mot bakgrund av svårigheterna att hitta jämförbara flygplatser i det här aktuella fallet, anser kommissionen att en i förväg utförd graderad lönsamhetsanalys utgör det mest relevanta kriteriet för bedömningen av de avtal som AOC och Ryanair, respektive AMS, har ingått. |
| --- | --- |

(235)

För att kunna fastställa huruvida det pris som en flygplats begär av ett flygbolag motsvarar marknadspriset, ska en skälig referensnivå definieras. Kommissionen tvivlar emellertid starkt på huruvida det verkliga marknadspriset för de tjänster som Ryanair eller AMS har tillhandahållit kan fastställas genom en skälig referensnivå med hjälp av ett benchmarkingförfarande. Kommissionen anser i vart fall att ett benchmarkingförfarande måste ligga till grund för en jämförelse av flygplatsavgifter – med avdrag för de förmåner som det aktuella flygbolaget har beviljats (exempelvis stöd vid marknadsföringen, rabatter eller andra incitament) – och att ett sådant förfarande ska grundas på ett tillräckligt antal lämpliga jämförbara flygplatser med marknadsekonomiskt agerande operatörer. Mot bakgrund av svårigheterna att hitta jämförbara flygplatser i det här aktuella fallet, anser kommissionen att en i förväg utförd graderad lönsamhetsanalys utgör det mest relevanta kriteriet för bedömningen av de avtal som AOC och Ryanair, respektive AMS, har ingått.

Förhandsanalys för att styrka flygplatsens lönsamhet

Förhandsanalys för att styrka flygplatsens lönsamhet

| (236) | Kommissionen anser att de överenskommelser som flygbolag ingår med en flygplats kan anses uppfylla kriterierna i marknadsekonomitestet om de i förväg bedöms öka flygplatsens lönsamhet. Flygplatsen ska styrka att den vid ingåendet av ett avtal med ett flygbolag (exempelvis genom ett enskilt avtal eller en omfattande flygplatsavgiftsförordning) kan täcka alla kostnader som härrör från detta avtal under avtalets löptid med en skälig vinstmarginal (132) på grundval av solida utsikter på medellång sikt (133). |
| --- | --- |

(236)

Kommissionen anser att de överenskommelser som flygbolag ingår med en flygplats kan anses uppfylla kriterierna i marknadsekonomitestet om de i förväg bedöms öka flygplatsens lönsamhet. Flygplatsen ska styrka att den vid ingåendet av ett avtal med ett flygbolag (exempelvis genom ett enskilt avtal eller en omfattande flygplatsavgiftsförordning) kan täcka alla kostnader som härrör från detta avtal under avtalets löptid med en skälig vinstmarginal (132) på grundval av solida utsikter på medellång sikt (133).

132

133

| (237) | Kommissionen kommer således att beakta alla förväntade tillkommande kostnader för flygplatsen i samband med flygbolagets verksamhet vid flygplatsen (134). Tillkommande kostnader kan omfatta samtliga utgifter eller investeringar, exempelvis tillkommande kostnader för personal, utrustning och investeringar som uppkommer på grund av flygbolagets närvaro vid flygplatsen. När flygplatsen exempelvis bygger ut en terminal eller måste bygga en ny terminal eller andra anordningar i huvudsak för att tillgodose ett visst flygbolags behov ska dessa kostnader beaktas vid beräkningen av de tillkommande kostnaderna. |
| --- | --- |

(237)

Kommissionen kommer således att beakta alla förväntade tillkommande kostnader för flygplatsen i samband med flygbolagets verksamhet vid flygplatsen (134). Tillkommande kostnader kan omfatta samtliga utgifter eller investeringar, exempelvis tillkommande kostnader för personal, utrustning och investeringar som uppkommer på grund av flygbolagets närvaro vid flygplatsen. När flygplatsen exempelvis bygger ut en terminal eller måste bygga en ny terminal eller andra anordningar i huvudsak för att tillgodose ett visst flygbolags behov ska dessa kostnader beaktas vid beräkningen av de tillkommande kostnaderna.

134

| (238) | Kommissionen kommer att grunda sin graderade förhandsanalys på den ursprungliga tidsplan som föreskrivs i avtalet, även om avtalet faktiskt löpte ut före den ursprungliga planerade tidpunkten. |
| --- | --- |

(238)

Kommissionen kommer att grunda sin graderade förhandsanalys på den ursprungliga tidsplan som föreskrivs i avtalet, även om avtalet faktiskt löpte ut före den ursprungliga planerade tidpunkten.

| (239) | För att bedöma lönsamheten av alla fyra avtal som ingicks mellan flygplatsen och Ryanair, respektive AMS, ska kommissionen beakta tre graderade analyser:






  a) | En graderad analys av avtalet om flygplatstjänster och marknadsföringsavtalet som båda ingicks år 2003 med en löptid på tio år. |
| --- | --- | --- |

(239)

För att bedöma lönsamheten av alla fyra avtal som ingicks mellan flygplatsen och Ryanair, respektive AMS, ska kommissionen beakta tre graderade analyser:

a)

En graderad analys av avtalet om flygplatstjänster och marknadsföringsavtalet som båda ingicks år 2003 med en löptid på tio år.

| b) | En graderad analys med gemensam granskning av avtalet om flygplatstjänster av år 2003, marknadsföringsavtalet av år 2003 och marknadsföringsavtalet av år 2008. Genom det marknadsföringsavtal som ingicks med AMS år 2008 infördes fasta avgifter för marknadsföringstjänster, medan det marknadsföringsavtal som ingicks med Ryanair år 2003 fortfarande var i kraft. |
| --- | --- |

b)

En graderad analys med gemensam granskning av avtalet om flygplatstjänster av år 2003, marknadsföringsavtalet av år 2003 och marknadsföringsavtalet av år 2008. Genom det marknadsföringsavtal som ingicks med AMS år 2008 infördes fasta avgifter för marknadsföringstjänster, medan det marknadsföringsavtal som ingicks med Ryanair år 2003 fortfarande var i kraft.

| c) | En graderad analys med gemensam granskning av avtalet om flygplatstjänster av år 2003, marknadsföringsavtalet av år 2003 och marknadsföringsavtalet av år 2010. Det marknadsföringsavtal som ingicks med AMS år 2010 ersatte avtalet av år 2008 och införde en engångsavgift för marknadsföringstjänster. Det marknadsföringsavtal som ingicks med Ryanair år 2003 var fortfarande i kraft. |
| --- | --- |

c)

En graderad analys med gemensam granskning av avtalet om flygplatstjänster av år 2003, marknadsföringsavtalet av år 2003 och marknadsföringsavtalet av år 2010. Det marknadsföringsavtal som ingicks med AMS år 2010 ersatte avtalet av år 2008 och införde en engångsavgift för marknadsföringstjänster. Det marknadsföringsavtal som ingicks med Ryanair år 2003 var fortfarande i kraft.

—   Avtalen om flygplatstjänster och marknadsföring av år 2003

| (240) | Med hjälp av en förhandsanalys som genomförs för perioden 2003–2013 mot bakgrund av att en löptid på tio år föreskrevs i båda avtalen ska kommissionen först pröva huruvida det avtal om flygplatstjänster som ingicks med Ryanair den 3 mars 2003 och det första avtalet om marknadsföringstjänster som ingicks med Ryanair den 7 april 2003 bidrog till att flygplatsens lönsamhet ökade. |
| --- | --- |

(240)

Med hjälp av en förhandsanalys som genomförs för perioden 2003–2013 mot bakgrund av att en löptid på tio år föreskrevs i båda avtalen ska kommissionen först pröva huruvida det avtal om flygplatstjänster som ingicks med Ryanair den 3 mars 2003 och det första avtalet om marknadsföringstjänster som ingicks med Ryanair den 7 april 2003 bidrog till att flygplatsens lönsamhet ökade.

| (241) | För att bedöma båda Ryanair-avtalens bidrag till flygplatsens lönsamhet ska kommissionen fastställa de tillkommande kostnader och intäkter som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH kunde utgå från på grundval av den information som bolaget hade tillgång till när affärsförbindelserna med Ryanair inleddes år 2003. Kommissionen kommer att grunda sin bedömning på de uppgifter som Tyskland har angett i den tabell som upprättades av flygplatsen och som presenterades vid bolagsstämman den 22 april 2003. Denna tabell visar att om affärsförbindelser inleddes med Ryanair, skulle detta medföra ytterligare resultat på [...]* per år (135). |
| --- | --- |

(241)

För att bedöma båda Ryanair-avtalens bidrag till flygplatsens lönsamhet ska kommissionen fastställa de tillkommande kostnader och intäkter som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH kunde utgå från på grundval av den information som bolaget hade tillgång till när affärsförbindelserna med Ryanair inleddes år 2003. Kommissionen kommer att grunda sin bedömning på de uppgifter som Tyskland har angett i den tabell som upprättades av flygplatsen och som presenterades vid bolagsstämman den 22 april 2003. Denna tabell visar att om affärsförbindelser inleddes med Ryanair, skulle detta medföra ytterligare resultat på [...]* per år (135).

135

| (242) | De tillkommande kostnaderna innefattar följande delar:






  a) | Kostnader för marknadsföringstjänster. |
| --- | --- | --- |

(242)

De tillkommande kostnaderna innefattar följande delar:

a)

Kostnader för marknadsföringstjänster.

| b) | Investeringskostnader som direkt hör samman med Ryanair-avtalen. |
| --- | --- |

b)

Investeringskostnader som direkt hör samman med Ryanair-avtalen.

| c) | Tillkommande driftskostnader som direkt orsakats av Ryanair-avtalen. |
| --- | --- |

c)

Tillkommande driftskostnader som direkt orsakats av Ryanair-avtalen.

| (243) | Kostnaderna för marknadsföringstjänster återspeglar sig i de motsvarande nettoavgifterna i marknadsföringsavtalet av år 2003. Dessa nettoavgifter ska Ryanair betala för varje avresande passagerare. |
| --- | --- |

(243)

Kostnaderna för marknadsföringstjänster återspeglar sig i de motsvarande nettoavgifterna i marknadsföringsavtalet av år 2003. Dessa nettoavgifter ska Ryanair betala för varje avresande passagerare.

| (244) | Vad gäller de tillkommande investeringskostnaderna påpekar kommissionen att förlängningen av start- och landningsbanan utgjorde en skyldighet för AOC i det avtal som bolaget ingått med Ryanair. Fastän Tyskland förklarar att start- och landningsbanan inte förlängdes i den omfattning som krävdes i avtalet med Ryanair, bekräftas förlängningen i årsredovisningarna från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH för åren 2003 och 2004. Där anges att det krävdes en förlängning av start- och landningsbanan i samband med det avtal som ingåtts med Ryanair om tillhandahållande av tjänster. Detta var villkoret för att flygbolaget skulle kunna trafikera flygplatsen. Av detta skäl kommer kommissionen att inkludera förlängningen av start- och landningsbanan från åren 2003 och 2004 i sin bedömning. Eftersom Tyskland inte har upprättat någon förhandsprognos av de därmed sammanhängande kostnaderna, kommer kommissionen att beakta det verkliga sammanlagda beloppet på 687 882 euro (136) för båda förlängningarna, av vilka den första gjordes år 2003 och den andra år 2004 (137). Enligt Tyskland förlängdes inte start- och landningsbanan i den omfattning som Ryanair krävt, utan i mindre omfattning. Ett sådant antagande är fördelaktigt för Ryanair. |
| --- | --- |

(244)

Vad gäller de tillkommande investeringskostnaderna påpekar kommissionen att förlängningen av start- och landningsbanan utgjorde en skyldighet för AOC i det avtal som bolaget ingått med Ryanair. Fastän Tyskland förklarar att start- och landningsbanan inte förlängdes i den omfattning som krävdes i avtalet med Ryanair, bekräftas förlängningen i årsredovisningarna från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH för åren 2003 och 2004. Där anges att det krävdes en förlängning av start- och landningsbanan i samband med det avtal som ingåtts med Ryanair om tillhandahållande av tjänster. Detta var villkoret för att flygbolaget skulle kunna trafikera flygplatsen. Av detta skäl kommer kommissionen att inkludera förlängningen av start- och landningsbanan från åren 2003 och 2004 i sin bedömning. Eftersom Tyskland inte har upprättat någon förhandsprognos av de därmed sammanhängande kostnaderna, kommer kommissionen att beakta det verkliga sammanlagda beloppet på 687 882 euro (136) för båda förlängningarna, av vilka den första gjordes år 2003 och den andra år 2004 (137). Enligt Tyskland förlängdes inte start- och landningsbanan i den omfattning som Ryanair krävt, utan i mindre omfattning. Ett sådant antagande är fördelaktigt för Ryanair.

136

137

| (245) | Vad gäller de tillkommande rörelsekostnader som omedelbart hänger samman med Ryanair, kommer kommissionen att beakta den månatliga avgift på 12 137,50 euro i tabellen av den 22 april 2003 som Tyskland har ingett, vilken sammanräknat uppgår till 145 650 euro per år. Detta belopp inflationskorrigeras varje år (2 % per år). |
| --- | --- |

(245)

Vad gäller de tillkommande rörelsekostnader som omedelbart hänger samman med Ryanair, kommer kommissionen att beakta den månatliga avgift på 12 137,50 euro i tabellen av den 22 april 2003 som Tyskland har ingett, vilken sammanräknat uppgår till 145 650 euro per år. Detta belopp inflationskorrigeras varje år (2 % per år).

| (246) | Vad gäller de förväntade ökade intäkterna från denna nya verksamhet med Ryanair, kommer kommissionen att beakta följande intäkter:






  a) | Intäkter som hänför sig till luftfartsverksamhet. De förväntade intäkterna från Ryanairs verksamhet per avresande passagerare skulle under de första fem åren uppgå till [...]* och under de sista fem åren till [...]*. I marknadsföringsavtalet av den 7 april 2003 fastställdes dessa belopp i form av nettoavgifter som Ryanair skulle betala till AOC per avresande passagerare för en till fyra regelbundna flyglinjer, inbegripet samtliga avgifter (138). Kommissionen kommer att beakta en viktad genomsnittlig avgift på [...]* för år 2008 (139). |
| --- | --- | --- |

(246)

Vad gäller de förväntade ökade intäkterna från denna nya verksamhet med Ryanair, kommer kommissionen att beakta följande intäkter:

a)

Intäkter som hänför sig till luftfartsverksamhet. De förväntade intäkterna från Ryanairs verksamhet per avresande passagerare skulle under de första fem åren uppgå till [...]* och under de sista fem åren till [...]*. I marknadsföringsavtalet av den 7 april 2003 fastställdes dessa belopp i form av nettoavgifter som Ryanair skulle betala till AOC per avresande passagerare för en till fyra regelbundna flyglinjer, inbegripet samtliga avgifter (138). Kommissionen kommer att beakta en viktad genomsnittlig avgift på [...]* för år 2008 (139).

138

139

| b) | Intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet. Tyskland har inte inkommit med några preliminära förhandsuppgifter beträffande intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet (140). Kommissionen konstaterar att flygplatsen i sina prognoser från den 22 april 2003 inte beaktade några sådana intäkter per passagerare som inte hänför sig till luftfartsverksamhet. Tyskland har ställt efterhandsuppgifter till kommissionens förfogande om intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet från perioden 2006–2011. Dessa uppgifter återfinns i tabell 16. I brist på tillämpliga förhandsuppgifter kommer kommissionen undantagsvis att grunda sin analys på genomsnittsvärdena från de uppgifter som Tyskland har lämnat. Detta värde uppgår till 1,50–2,00 [...]* euro per passagerare. Eftersom detta genomsnittliga värde beräknas för perioden 2006–2011, kommer kommissionen att betrakta det som referensvärde för år 2009. Till detta genomsnittliga värde tillkommer en beräknad inflation på 2 %. De angivna intäkterna som inte hänför sig till luftfartsverksamhet och som uppgår till 1,50–2,00 [...]* euro avser såväl avresande som ankommande passagerare.

  Tabell 16


  I efterhand fastställda intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet
   (141)












  (i euro) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet | 30 000 –40 000 [...]* | 80 000 –90 000 [...]* | 280 000 –290 000 [...]* | 290 000 –300 000 [...]* | 330 000 –340 000 [...]* | 25 000 –30 000 [...]* |
| Passagerarvolym | 105 213 | 147 100 | 138 400 | 140 800 | 119 000 | 15 000 |
| Intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet per passagerare | 0,10–0,50 [...]* | 0,30–0,80 [...]* | 1,80–2,20 [...]* | 2,00–2,20 [...]* | 2,50–3,00 [...]* | 1,50–2,00 [...]* |

b)

Intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet. Tyskland har inte inkommit med några preliminära förhandsuppgifter beträffande intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet (140). Kommissionen konstaterar att flygplatsen i sina prognoser från den 22 april 2003 inte beaktade några sådana intäkter per passagerare som inte hänför sig till luftfartsverksamhet. Tyskland har ställt efterhandsuppgifter till kommissionens förfogande om intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet från perioden 2006–2011. Dessa uppgifter återfinns i tabell 16. I brist på tillämpliga förhandsuppgifter kommer kommissionen undantagsvis att grunda sin analys på genomsnittsvärdena från de uppgifter som Tyskland har lämnat. Detta värde uppgår till 1,50–2,00 [...]* euro per passagerare. Eftersom detta genomsnittliga värde beräknas för perioden 2006–2011, kommer kommissionen att betrakta det som referensvärde för år 2009. Till detta genomsnittliga värde tillkommer en beräknad inflation på 2 %. De angivna intäkterna som inte hänför sig till luftfartsverksamhet och som uppgår till 1,50–2,00 [...]* euro avser såväl avresande som ankommande passagerare.

140

Tabell 16

Tabell 16

I efterhand fastställda intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet
   (141)

I efterhand fastställda intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet

141

(i euro)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet

30 000 –40 000 [...]*

80 000 –90 000 [...]*

280 000 –290 000 [...]*

290 000 –300 000 [...]*

330 000 –340 000 [...]*

25 000 –30 000 [...]*

Passagerarvolym

105 213

147 100

138 400

140 800

119 000

15 000

Intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet per passagerare

0,10–0,50 [...]*

0,30–0,80 [...]*

1,80–2,20 [...]*

2,00–2,20 [...]*

2,50–3,00 [...]*

1,50–2,00 [...]*

| (247) | Kommissionen kommer att utgå från att antalet passagerare grundas på vad Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH kunde ha förväntat sig år 2003. År 2003 avtalades om en daglig flyglinje från Altenburg-Nobitz till London. Om man beaktar en kapacitetsutnyttjandegrad på 80 %, vilket utgör en mer optimistisk beräkning än den beräkning som lagts till grund för flygplatsens prognos från april 2003 (70 %), så uppgår antalet passagerare per dag till 118 (142). Således uppgår antalet ytterligare passagerare till 43 216 personer per år, vilket sammanhänger med Ryanair (143). |
| --- | --- |

(247)

Kommissionen kommer att utgå från att antalet passagerare grundas på vad Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH kunde ha förväntat sig år 2003. År 2003 avtalades om en daglig flyglinje från Altenburg-Nobitz till London. Om man beaktar en kapacitetsutnyttjandegrad på 80 %, vilket utgör en mer optimistisk beräkning än den beräkning som lagts till grund för flygplatsens prognos från april 2003 (70 %), så uppgår antalet passagerare per dag till 118 (142). Således uppgår antalet ytterligare passagerare till 43 216 personer per år, vilket sammanhänger med Ryanair (143).

142

143

| (248) | Tyskland har varken ingett uppgifter om diskonteringsränta eller om viktade genomsnittliga kapitalkostnader. Kommissionen kommer därför att beakta en diskonteringsränta på 4,80 % på grundval av sitt meddelande om referensräntor från 2008 (144), enligt vilket referensräntan för Tyskland för perioden 1 januari 2003–31 juli 2003 var 4,80 %, |
| --- | --- |

(248)

Tyskland har varken ingett uppgifter om diskonteringsränta eller om viktade genomsnittliga kapitalkostnader. Kommissionen kommer därför att beakta en diskonteringsränta på 4,80 % på grundval av sitt meddelande om referensräntor från 2008 (144), enligt vilket referensräntan för Tyskland för perioden 1 januari 2003–31 juli 2003 var 4,80 %,

144

| (249) | Av tabell 17 framgår den därigenom uppkommande graderade affärsplanen, inbegripet samtliga beskrivna antaganden. För att säkerställa att samtliga avtal med Ryanair bidrar till att öka flygplatsens lönsamhet, borde denna plan ha dryftats av Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH innan affärsförbindelser ingicks med Ryanair. Nettokapitalvärdet för kassaflödet av kontanta medel är positivt. Detta bevisar att avtalet med Ryanair om tillhandahållande av tjänster tillsammans med det första marknadsföringsavtalet från 2003 var lönsamt för flygplatsen vid en prognos som baseras på förhandsberäkningar.

  Tabell 17


  Affärsplan baserad på förhandsberäkningar för avtalet om flygplatstjänster och marknadsföringsavtalet från 2003

















  År | 1 maj 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 30 april 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | |
| Antal avresande passagerare per år | 28 811 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 14 405 |
| | | | | | | | | | | | |
| FÖRVÄNTADE INTÄKTER (i euro) |
| Nettoavgifter som betalas av Ryanair per avresande passagerare | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Intäkter som hänför sig till luftfartsverksamhet totalt | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet per passagerare | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet totalt | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Totala årliga intäkter | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| | | | | | | | | | | | |
| FÖRVÄNTADE AVGIFTER (i euro) |
| Månatliga driftsavgifter | 12 138 | 12 381 | 12 628 | 12 881 | 13 139 | 13 401 | 13 669 | 13 943 | 14 222 | 14 506 | 14 796 |
| Årliga driftsavgifter | 97 104 | 148 569 | 151 541 | 154 571 | 157 663 | 160 816 | 164 032 | 167 313 | 170 659 | 174 072 | 59 185 |
| Investeringskostnader för förlängning av start- och landningsbanan | 408 491 | 279 391 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Årliga avgifter totalt | 505 595 | 427 960 | 151 541 | 154 571 | 157 663 | 160 816 | 164 032 | 167 313 | 170 659 | 174 072 | 59 185 |
| | | | | | | | | | | | |
| ÅRLIGT NETTORESULTAT (i euro) | – 302 213 | – 120 415 | 158 525 | 158 065 | 157 596 | 165 761 | 169 595 | 169 098 | 168 590 | 168 073 | 55 848 |

(249)

Av tabell 17 framgår den därigenom uppkommande graderade affärsplanen, inbegripet samtliga beskrivna antaganden. För att säkerställa att samtliga avtal med Ryanair bidrar till att öka flygplatsens lönsamhet, borde denna plan ha dryftats av Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH innan affärsförbindelser ingicks med Ryanair. Nettokapitalvärdet för kassaflödet av kontanta medel är positivt. Detta bevisar att avtalet med Ryanair om tillhandahållande av tjänster tillsammans med det första marknadsföringsavtalet från 2003 var lönsamt för flygplatsen vid en prognos som baseras på förhandsberäkningar.

Tabell 17

Tabell 17

Affärsplan baserad på förhandsberäkningar för avtalet om flygplatstjänster och marknadsföringsavtalet från 2003

Affärsplan baserad på förhandsberäkningar för avtalet om flygplatstjänster och marknadsföringsavtalet från 2003

År

1 maj 2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

30 april 2013

Antal avresande passagerare per år

28 811

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

14 405

FÖRVÄNTADE INTÄKTER (i euro)

(i euro)

Nettoavgifter som betalas av Ryanair per avresande passagerare

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Intäkter som hänför sig till luftfartsverksamhet totalt

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet per passagerare

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet totalt

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Totala årliga intäkter

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

FÖRVÄNTADE AVGIFTER (i euro)

(i euro)

Månatliga driftsavgifter

12 138

12 381

12 628

12 881

13 139

13 401

13 669

13 943

14 222

14 506

14 796

Årliga driftsavgifter

97 104

148 569

151 541

154 571

157 663

160 816

164 032

167 313

170 659

174 072

59 185

Investeringskostnader för förlängning av start- och landningsbanan

408 491

279 391

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Årliga avgifter totalt

505 595

427 960

151 541

154 571

157 663

160 816

164 032

167 313

170 659

174 072

59 185

ÅRLIGT NETTORESULTAT (i euro)

(i euro)

– 302 213

– 120 415

158 525

158 065

157 596

165 761

169 595

169 098

168 590

168 073

55 848

| Diskonteringsränta | 4,8 % | Nettokapitalvärde (i euro) | 637 143 |
| --- | --- | --- | --- |

Diskonteringsränta

4,8 %

Nettokapitalvärde (i euro)

Nettokapitalvärde (i euro)

637 143

637 143

—   Avtalet om flygplatstjänster och marknadsföringsavtalet från år 2003 samt marknadsföringsavtalet av den 28 augusti 2008

| (250) | Genom en förhandsanalys ska kommissionen pröva huruvida det marknadsföringsavtal som slöts med AMS den 28 augusti 2008 samt avtalet om flygplatstjänster och marknadsföringsavtalet från 2003 bidrog till att öka flygplatsens lönsamhet. Kommissionen ska följaktligen fastställa de tillkommande kostnader och intäkter som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH kunde förvänta sig på grundval av den information som bolaget hade tillgång till år 2008 när detta nya avtal ingicks. Eftersom löptiden för avtalet från år 2008 uppgick till två år, genomförs denna analys för två år (145). |
| --- | --- |

(250)

Genom en förhandsanalys ska kommissionen pröva huruvida det marknadsföringsavtal som slöts med AMS den 28 augusti 2008 samt avtalet om flygplatstjänster och marknadsföringsavtalet från 2003 bidrog till att öka flygplatsens lönsamhet. Kommissionen ska följaktligen fastställa de tillkommande kostnader och intäkter som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH kunde förvänta sig på grundval av den information som bolaget hade tillgång till år 2008 när detta nya avtal ingicks. Eftersom löptiden för avtalet från år 2008 uppgick till två år, genomförs denna analys för två år (145).

145

| (251) | De tillkommande kostnaderna innefattar följande delar:






  a) | Kostnader för marknadsföringstjänster. |
| --- | --- | --- |

(251)

De tillkommande kostnaderna innefattar följande delar:

a)

Kostnader för marknadsföringstjänster.

| b) | Tillkommande driftskostnader som direkt orsakats av Ryanair-avtalen. |
| --- | --- |

b)

Tillkommande driftskostnader som direkt orsakats av Ryanair-avtalen.

| (252) | Kostnaderna för marknadsföringstjänster återspeglar sig i de motsvarande nettoavgifterna i marknadsföringsavtalet från år 2003. Dessa nettoavgifter ska Ryanair betala för varje avresande passagerare och de uppgår till [...]* (146). Genom det andra marknadsföringsavtalet från 2008 infördes dessutom ett fast belopp som flygplatsen skulle betala till AMS. Beloppet uppgick till [...]* euro år 2008 och [...]* euro år 2009. |
| --- | --- |

(252)

Kostnaderna för marknadsföringstjänster återspeglar sig i de motsvarande nettoavgifterna i marknadsföringsavtalet från år 2003. Dessa nettoavgifter ska Ryanair betala för varje avresande passagerare och de uppgår till [...]* (146). Genom det andra marknadsföringsavtalet från 2008 infördes dessutom ett fast belopp som flygplatsen skulle betala till AMS. Beloppet uppgick till [...]* euro år 2008 och [...]* euro år 2009.

146

| (253) | Vad gäller de tillkommande rörelsekostnader som har direkt samband med Ryanair kommer kommissionen att beakta det månatliga beloppet på 12 137,50 euro som angavs av Tyskland från början i tabellen från april 2003, vilket med beaktande av en årlig inflation på 2 % uppgår till 13 401 euro år 2008. Detta belopp kommer även fortsättningsvis att årligen justeras med inflationen (2 % per år). |
| --- | --- |

(253)

Vad gäller de tillkommande rörelsekostnader som har direkt samband med Ryanair kommer kommissionen att beakta det månatliga beloppet på 12 137,50 euro som angavs av Tyskland från början i tabellen från april 2003, vilket med beaktande av en årlig inflation på 2 % uppgår till 13 401 euro år 2008. Detta belopp kommer även fortsättningsvis att årligen justeras med inflationen (2 % per år).

| (254) | För att bedöma de ökade intäkterna kommer kommissionen att beakta följande intäkter:






  a) | Intäkter som hänför sig till luftfartsverksamhet. De förväntade intäkterna från Ryanairs verksamhet per avresande passagerare ska enligt marknadsföringsavtalet av den 7 april 2003 under den här aktuella perioden uppgå till [...]* och utgöras av samtliga avgifter inbegripet den nettoavgift per avresande passagerare som Ryanair ska betala till AOC för en till fyra regelbundna flyglinjer (147). |
| --- | --- | --- |

(254)

För att bedöma de ökade intäkterna kommer kommissionen att beakta följande intäkter:

a)

Intäkter som hänför sig till luftfartsverksamhet. De förväntade intäkterna från Ryanairs verksamhet per avresande passagerare ska enligt marknadsföringsavtalet av den 7 april 2003 under den här aktuella perioden uppgå till [...]* och utgöras av samtliga avgifter inbegripet den nettoavgift per avresande passagerare som Ryanair ska betala till AOC för en till fyra regelbundna flyglinjer (147).

147

| b) | Intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet. Såsom anges i skäl 246 b kommer kommissionen i brist på tillämplig förhandsinformation undantagsvis att stödja sig på efterhandsuppgifter. Genomsnittsvärdet på 1,50 – 2,00 [...]* euro förefaller rimligt för år 2009. Denna summa justeras med en inflation på 2 %. Dessa intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet gäller såväl för avresande som för ankommande passagerare. |
| --- | --- |

b)

Intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet. Såsom anges i skäl 246 b kommer kommissionen i brist på tillämplig förhandsinformation undantagsvis att stödja sig på efterhandsuppgifter. Genomsnittsvärdet på 1,50 – 2,00 [...]* euro förefaller rimligt för år 2009. Denna summa justeras med en inflation på 2 %. Dessa intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet gäller såväl för avresande som för ankommande passagerare.

| (255) | Kommissionen kommer att utgå från att antalet passagerare grundas på vad Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH kunde ha förväntat sig år 2008. I avtalet om marknadsföringstjänster från år 2008 nämns flyglinjer mellan AOC och London. Dessa flyglinjer ska trafikeras fyra gånger per vecka under vintersäsongen och dagligen under sommaren. Därutöver nämns en flyglinje till Girona som ska trafikeras tre gången i veckan endast på sommaren (148). Med beaktande av en kapacitetsutnyttjandegrad på 80 % i ett flygplan med 189 platser (149) kommer kommissionen fram till en förväntad årlig passagerarvolym på 45 333 personer för flygningarna till London och 13 797 för flygningarna till Girona. |
| --- | --- |

(255)

Kommissionen kommer att utgå från att antalet passagerare grundas på vad Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH kunde ha förväntat sig år 2008. I avtalet om marknadsföringstjänster från år 2008 nämns flyglinjer mellan AOC och London. Dessa flyglinjer ska trafikeras fyra gånger per vecka under vintersäsongen och dagligen under sommaren. Därutöver nämns en flyglinje till Girona som ska trafikeras tre gången i veckan endast på sommaren (148). Med beaktande av en kapacitetsutnyttjandegrad på 80 % i ett flygplan med 189 platser (149) kommer kommissionen fram till en förväntad årlig passagerarvolym på 45 333 personer för flygningarna till London och 13 797 för flygningarna till Girona.

148

149

| (256) | Tyskland har varken ingett uppgifter om diskonteringsränta eller om viktade genomsnittliga kapitalkostnader för den berörda flygplatsen. Kommissionen kommer därför att beakta en diskonteringsränta på 5,59 % på grundval av sitt meddelande om referensräntor från 2008 (150), enligt vilket referensräntan för Tyskland för perioden 1 juli 2008–31 augusti 2008 var 4,59 %, till vilken 100 räntepunkter adderas. |
| --- | --- |

(256)

Tyskland har varken ingett uppgifter om diskonteringsränta eller om viktade genomsnittliga kapitalkostnader för den berörda flygplatsen. Kommissionen kommer därför att beakta en diskonteringsränta på 5,59 % på grundval av sitt meddelande om referensräntor från 2008 (150), enligt vilket referensräntan för Tyskland för perioden 1 juli 2008–31 augusti 2008 var 4,59 %, till vilken 100 räntepunkter adderas.

150

| (257) | Av tabell 18 framgår den därigenom uppkommande graderade affärsplanen, inbegripet samtliga beskrivna antaganden. För att säkerställa att detta avtal bidrar till att öka flygplatsens lönsamhet, skulle denna plan ha beaktats av Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH före undertecknandet av marknadsföringsavtalet med AMS år 2008. Nettokapitalvärdet för kassaflödet av kontanta medel är positivt. Detta bevisar att det andra marknadsföringsavtalet tillsammans med avtalet om flygplatstjänster och det första marknadsföringsavtalet från 2003 var lönsamma för flygplatsen vid en prognos.om baseras på förhandsberäkningar.

  Tabell 18


  Affärsplan baserad på förhandsberäkningar för avtalet om flygplatstjänster och marknadsföringsavtalet från 2003 samt marknadsföringsavtalet av den 28 augusti 2008 | År 1 | År 2 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Antal avresande passagerare per år | 59 130 | 59 130 |
| | | |
| FÖRVÄNTADE INTÄKTER (i euro) |
| Nettoavgifter som betalats av Ryanair per avresande passagerare | [...]* | [...]* |
| Intäkter som hänför sig till luftfartsverksamhet totalt | [...]* | [...]* |
| Intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet per passagerare | [...]* | [...]* |
| Intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet totalt | [...]* | [...]* |
| Totala årliga intäkter | [...]* | [...]* |
| | | |
| FÖRVÄNTADE AVGIFTER (i euro) |
| Fasta marknadsföringsavgifter | [...]* | [...]* |
| Månatliga driftsavgifter | 13 401 | 13 669 |
| Årliga driftsavgifter | 160 812 | 164 028 |
| Årliga avgifter totalt | [...]* | [...]* |
| | | |
| ÅRLIGT NETTORESULTAT (i euro) | 141 938 | 42 455 |
| | | |
| Diskonteringsränta | 5,59 % | |
| Nettokapitalvärde(i euro) | 182 146 | |

(257)

Av tabell 18 framgår den därigenom uppkommande graderade affärsplanen, inbegripet samtliga beskrivna antaganden. För att säkerställa att detta avtal bidrar till att öka flygplatsens lönsamhet, skulle denna plan ha beaktats av Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH före undertecknandet av marknadsföringsavtalet med AMS år 2008. Nettokapitalvärdet för kassaflödet av kontanta medel är positivt. Detta bevisar att det andra marknadsföringsavtalet tillsammans med avtalet om flygplatstjänster och det första marknadsföringsavtalet från 2003 var lönsamma för flygplatsen vid en prognos.om baseras på förhandsberäkningar.

Tabell 18

Tabell 18

Affärsplan baserad på förhandsberäkningar för avtalet om flygplatstjänster och marknadsföringsavtalet från 2003 samt marknadsföringsavtalet av den 28 augusti 2008

Affärsplan baserad på förhandsberäkningar för avtalet om flygplatstjänster och marknadsföringsavtalet från 2003 samt marknadsföringsavtalet av den 28 augusti 2008

År 1

År 2

Antal avresande passagerare per år

59 130

59 130

FÖRVÄNTADE INTÄKTER (i euro)

(i euro)

Nettoavgifter som betalats av Ryanair per avresande passagerare

[...]*

[...]*

Intäkter som hänför sig till luftfartsverksamhet totalt

[...]*

[...]*

Intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet per passagerare

[...]*

[...]*

Intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet totalt

[...]*

[...]*

Totala årliga intäkter

[...]*

[...]*

FÖRVÄNTADE AVGIFTER (i euro)

(i euro)

Fasta marknadsföringsavgifter

[...]*

[...]*

Månatliga driftsavgifter

13 401

13 669

Årliga driftsavgifter

160 812

164 028

Årliga avgifter totalt

[...]*

[...]*

ÅRLIGT NETTORESULTAT (i euro)

(i euro)

141 938

42 455

Diskonteringsränta

5,59 %

Nettokapitalvärde(i euro)

Nettokapitalvärde(i euro)

182 146

182 146

—   Avtalet om flygplatstjänster och marknadsföringsavtalet från 2003 samt marknadsföringsavtalet av den 25 januari 2010

| (258) | Genom en förhandsanalys ska kommissionen pröva huruvida det marknadsföringsavtal som slöts med AMS den 25 januari 2010 samt avtalet om flygplatstjänster och marknadsföringsavtalet från 2003 bidrog till att öka flygplatsens lönsamhet. Kommissionen ska följaktligen fastställa de tillkommande kostnader och intäkter som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH kunde förvänta sig på grundval av den information som bolaget hade tillgång till år 2010 när detta nya avtal ingicks. |
| --- | --- |

(258)

Genom en förhandsanalys ska kommissionen pröva huruvida det marknadsföringsavtal som slöts med AMS den 25 januari 2010 samt avtalet om flygplatstjänster och marknadsföringsavtalet från 2003 bidrog till att öka flygplatsens lönsamhet. Kommissionen ska följaktligen fastställa de tillkommande kostnader och intäkter som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH kunde förvänta sig på grundval av den information som bolaget hade tillgång till år 2010 när detta nya avtal ingicks.

| (259) | Löptiden för avtalet från 2010 är över ett år (det börjar löpa den 25 januari 2010 och löper ut ett år efter starten av den första flyglinjen som skulle ha börjat trafikera under sommarsäsongen 2010). De tjänster som Ryanair har tillhandahållit är emellertid fördelade över en period på sju månader (IATA-sommarsäsongen). Av denna anledning kommer kommissionen att genomföra sin analys för sju månader. |
| --- | --- |

(259)

Löptiden för avtalet från 2010 är över ett år (det börjar löpa den 25 januari 2010 och löper ut ett år efter starten av den första flyglinjen som skulle ha börjat trafikera under sommarsäsongen 2010). De tjänster som Ryanair har tillhandahållit är emellertid fördelade över en period på sju månader (IATA-sommarsäsongen). Av denna anledning kommer kommissionen att genomföra sin analys för sju månader.

| (260) | De tillkommande kostnaderna innefattar följande delar:






  a) | Kostnader för marknadsföringstjänster. |
| --- | --- | --- |

(260)

De tillkommande kostnaderna innefattar följande delar:

a)

Kostnader för marknadsföringstjänster.

| b) | Tillkommande rörelsekostnader som direkt orsakats av Ryanair-avtalen. |
| --- | --- |

b)

Tillkommande rörelsekostnader som direkt orsakats av Ryanair-avtalen.

| (261) | Kostnaderna för marknadsföringstjänster återspeglar sig i de motsvarande nettoavgifterna i marknadsföringsavtalet från år 2003. Avgiften som Ryanair ska betala för varje avresande passagerare uppgår till [...]* (151). Genom det tredje marknadsföringsavtalet från 2010 infördes dessutom ett fast belopp som flygplatsen skulle betala till AMS. Det fasta beloppet uppgick till [...]* euro för år 2010. |
| --- | --- |

(261)

Kostnaderna för marknadsföringstjänster återspeglar sig i de motsvarande nettoavgifterna i marknadsföringsavtalet från år 2003. Avgiften som Ryanair ska betala för varje avresande passagerare uppgår till [...]* (151). Genom det tredje marknadsföringsavtalet från 2010 infördes dessutom ett fast belopp som flygplatsen skulle betala till AMS. Det fasta beloppet uppgick till [...]* euro för år 2010.

151

| (262) | Vad gäller de tillkommande driftskostnader som har direkt samband med Ryanair kommer kommissionen att beakta det av Tyskland från början angivna månatliga beloppet på 12 137,50 euro i tabellen från april 2003, vilket med beaktande av en årlig inflation på 2 % uppgår till 13 942 euro år 2010. |
| --- | --- |

(262)

Vad gäller de tillkommande driftskostnader som har direkt samband med Ryanair kommer kommissionen att beakta det av Tyskland från början angivna månatliga beloppet på 12 137,50 euro i tabellen från april 2003, vilket med beaktande av en årlig inflation på 2 % uppgår till 13 942 euro år 2010.

| (263) | För att bedöma de ökade intäkterna kommer kommissionen att beakta följande intäkter:






  a) | Intäkter som hänför sig till luftfartsverksamhet. De förväntade intäkterna från Ryanairs verksamhet per avresande passagerare ska enligt marknadsföringsavtalet av den 7 april 2003 under den här aktuella perioden uppgå till [...]* och utgöras av samtliga avgifter inbegripet den nettoavgift per avresande passagerare som Ryanair ska betala till AOC för en till fyra regelbundna flyglinjer (152). |
| --- | --- | --- |

(263)

För att bedöma de ökade intäkterna kommer kommissionen att beakta följande intäkter:

a)

Intäkter som hänför sig till luftfartsverksamhet. De förväntade intäkterna från Ryanairs verksamhet per avresande passagerare ska enligt marknadsföringsavtalet av den 7 april 2003 under den här aktuella perioden uppgå till [...]* och utgöras av samtliga avgifter inbegripet den nettoavgift per avresande passagerare som Ryanair ska betala till AOC för en till fyra regelbundna flyglinjer (152).

152

| b) | Intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet. Såsom anges i skäl 246 b kommer kommissionen i brist på tillämplig förhandsinformation undantagsvis att stödja sin analys på de efterhandsuppgifter som Tyskland har tillhandahållit i tabell 16. Vid fastställandet av de intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet och som sannolikt kunde uppnås kommer kommissionen att anta att flygplatsen i januari 2010, när det tredje marknadsföringsavtalet undertecknades, beaktade sina faktiska intäkter från föregående år. Dessa intäkter hade ökat väsentligen jämfört med år 2006 och 2007. Således förefaller det sannolikt att flygplatsen år 2010 grundade sina prognoser för intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet på de båda föregående åren, vilket för åren 2008 och 2009 medförde ett genomsnittligt belopp på 1,80–2,30 [...]* euro per passagerare. Dessa intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet gäller för såväl avresande som ankommande passagerare. |
| --- | --- |

b)

Intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet. Såsom anges i skäl 246 b kommer kommissionen i brist på tillämplig förhandsinformation undantagsvis att stödja sin analys på de efterhandsuppgifter som Tyskland har tillhandahållit i tabell 16. Vid fastställandet av de intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet och som sannolikt kunde uppnås kommer kommissionen att anta att flygplatsen i januari 2010, när det tredje marknadsföringsavtalet undertecknades, beaktade sina faktiska intäkter från föregående år. Dessa intäkter hade ökat väsentligen jämfört med år 2006 och 2007. Således förefaller det sannolikt att flygplatsen år 2010 grundade sina prognoser för intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet på de båda föregående åren, vilket för åren 2008 och 2009 medförde ett genomsnittligt belopp på 1,80–2,30 [...]* euro per passagerare. Dessa intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet gäller för såväl avresande som ankommande passagerare.

| (264) | Kommissionen kommer att utgå från det antal passagerare som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH kunde ha förväntat sig inför 2010 vid undertecknandet av avtalet om marknadsföringstjänster år 2008. I avtalet anges från och med sommarsäsongen 2010 en daglig flyglinje mellan AOC och London, en flyglinje till Girona som skulle trafikeras tre gånger i veckan och en flyglinje till Alicante som skulle trafikeras två gånger i veckan. Med beaktande av en kapacitetsutnyttjandegrad på 80 % i ett flygplan med 189 platser (153) kommer kommissionen fram till en passagerarvolym på 32 193 personer för flygningarna till London, 13 797 för flygningarna till Barcelona och 9 198 för flygningarna till Alicante för dessa sju månader. |
| --- | --- |

(264)

Kommissionen kommer att utgå från det antal passagerare som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH kunde ha förväntat sig inför 2010 vid undertecknandet av avtalet om marknadsföringstjänster år 2008. I avtalet anges från och med sommarsäsongen 2010 en daglig flyglinje mellan AOC och London, en flyglinje till Girona som skulle trafikeras tre gånger i veckan och en flyglinje till Alicante som skulle trafikeras två gånger i veckan. Med beaktande av en kapacitetsutnyttjandegrad på 80 % i ett flygplan med 189 platser (153) kommer kommissionen fram till en passagerarvolym på 32 193 personer för flygningarna till London, 13 797 för flygningarna till Barcelona och 9 198 för flygningarna till Alicante för dessa sju månader.

153

| (265) | Av tabell 19 framgår den därigenom uppkommande graderade affärsplanen, inbegripet samtliga beskrivna antaganden. För att säkerställa att detta avtal bidrar till att öka flygplatsens lönsamhet, borde denna plan ha dryftats av Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH före undertecknandet av marknadsföringsavtalet med AMS år 2010. Kassaflödet under den aktuella perioden är negativt. Detta bevisar att det tredje marknadsföringsavtalet tillsammans med avtalet om flygplatstjänster och marknadsföringsavtalet från 2003 var olönsamt för flygplatsen vid en prognos som baseras på förhandsberäkningar.

  Tabell 19


  Affärsplan baserad på förhandsberäkningar för avtalet om flygplatstjänster och marknadsföringsavtalet från 2003 samt marknadsföringsavtalet av den 25 januari 2010 | Sommarsäsongen 2010 |
| --- | --- | --- |
| | |
| Antal avresande passagerare | 55 188 |
| | |
| FÖRVÄNTADE INTÄKTER (i euro) |
| Nettoavgifter som betalats av Ryanair per avresande passagerare | [...]* |
| Intäkter som hänför sig till luftfartsverksamhet totalt | [...]* |
| Intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet per passagerare | [...]* |
| Intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet totalt | [...]* |
| Intäkter totalt | [...]* |
| | |
| FÖRVÄNTADE AVGIFTER (i euro) |
| Fasta marknadsföringsavgifter | [...]* |
| Månatliga driftsavgifter | 13 943 |
| Driftsavgifter totalt | 97 601 |
| Avgifter totalt | [...]* |
| | |
| NETTOREULTAT (i euro) | – 318 569 |

(265)

Av tabell 19 framgår den därigenom uppkommande graderade affärsplanen, inbegripet samtliga beskrivna antaganden. För att säkerställa att detta avtal bidrar till att öka flygplatsens lönsamhet, borde denna plan ha dryftats av Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH före undertecknandet av marknadsföringsavtalet med AMS år 2010. Kassaflödet under den aktuella perioden är negativt. Detta bevisar att det tredje marknadsföringsavtalet tillsammans med avtalet om flygplatstjänster och marknadsföringsavtalet från 2003 var olönsamt för flygplatsen vid en prognos som baseras på förhandsberäkningar.

Tabell 19

Tabell 19

Affärsplan baserad på förhandsberäkningar för avtalet om flygplatstjänster och marknadsföringsavtalet från 2003 samt marknadsföringsavtalet av den 25 januari 2010

Affärsplan baserad på förhandsberäkningar för avtalet om flygplatstjänster och marknadsföringsavtalet från 2003 samt marknadsföringsavtalet av den 25 januari 2010

Sommarsäsongen 2010

Antal avresande passagerare

55 188

FÖRVÄNTADE INTÄKTER (i euro)

(i euro)

Nettoavgifter som betalats av Ryanair per avresande passagerare

[...]*

Intäkter som hänför sig till luftfartsverksamhet totalt

[...]*

Intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet per passagerare

[...]*

Intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet totalt

[...]*

Intäkter totalt

[...]*

FÖRVÄNTADE AVGIFTER (i euro)

(i euro)

Fasta marknadsföringsavgifter

[...]*

Månatliga driftsavgifter

13 943

Driftsavgifter totalt

97 601

Avgifter totalt

[...]*

NETTOREULTAT (i euro)

NETTOREULTAT (i euro)

– 318 569

– 318 569

| (266) | Således betalade flygplatsen år 2010 till Ryanair, respektive AMS, [...]* euro för sju månaders flygplatstjänster, vilket medförde [...]* i intäkter som hänför sig till luftfartsverksamhet och [...]* euro i intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet. Vid denna tidpunkt och sedan år 2003, dvs. det år då flygplatsen ingick sina affärsförbindelser med Ryanair, har flygplatsen aldrig varit lönsam, inte heller på operativ nivå utan offentligt stöd. |
| --- | --- |

(266)

Således betalade flygplatsen år 2010 till Ryanair, respektive AMS, [...]* euro för sju månaders flygplatstjänster, vilket medförde [...]* i intäkter som hänför sig till luftfartsverksamhet och [...]* euro i intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet. Vid denna tidpunkt och sedan år 2003, dvs. det år då flygplatsen ingick sina affärsförbindelser med Ryanair, har flygplatsen aldrig varit lönsam, inte heller på operativ nivå utan offentligt stöd.

—   Slutsats

| (267) | Sammantaget drar kommissionen slutsatsen att de villkor som Ryanair, respektive AMS, erbjudits inom ramen för kombinationen av det avtal om flygplatstjänster som ingicks den 3 mars 2003 och de marknadsföringsavtal som ingicks den 7 april 2003, respektive den 28 augusti 2008, mellan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och Ryanair, respektive AMS, är marknadsmässiga. Kommissionen anser således att Ryanair, respektive AMS, inte erhöll någon selektiv ekonomisk fördel genom dessa kombinerade avtal. |
| --- | --- |

(267)

Sammantaget drar kommissionen slutsatsen att de villkor som Ryanair, respektive AMS, erbjudits inom ramen för kombinationen av det avtal om flygplatstjänster som ingicks den 3 mars 2003 och de marknadsföringsavtal som ingicks den 7 april 2003, respektive den 28 augusti 2008, mellan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och Ryanair, respektive AMS, är marknadsmässiga. Kommissionen anser således att Ryanair, respektive AMS, inte erhöll någon selektiv ekonomisk fördel genom dessa kombinerade avtal.

| (268) | Kommissionen anser dock att de villkor som Ryanair, respektive AMS, erbjudits inom ramen för kombinationen av det avtal om flygplatstjänster som ingicks den 3 mars 2003 och de marknadsföringsavtal som ingicks den 7 april 2003, respektive den 25 januari 2010, mellan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och Ryanair, respektive AMS, inte är marknadsmässiga. Kommissionen anser således att Ryanair, respektive AMS, erhöll en selektiv ekonomisk fördel genom dessa kombinerade avtal. |
| --- | --- |

(268)

Kommissionen anser dock att de villkor som Ryanair, respektive AMS, erbjudits inom ramen för kombinationen av det avtal om flygplatstjänster som ingicks den 3 mars 2003 och de marknadsföringsavtal som ingicks den 7 april 2003, respektive den 25 januari 2010, mellan Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och Ryanair, respektive AMS, inte är marknadsmässiga. Kommissionen anser således att Ryanair, respektive AMS, erhöll en selektiv ekonomisk fördel genom dessa kombinerade avtal.

Selektivitet

Selektivitet

| (269) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget föreskrivs att en åtgärd måste gynna ”vissa företag eller viss produktion” för att anses utgöra statligt stöd. Kommissionen slår fast att avtalen om flygplatstjänster och marknadsföring endast ingicks med Ryanair och bolagets helägda dotterbolag för marknadsföringstjänster, AMS. |
| --- | --- |

(269)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget föreskrivs att en åtgärd måste gynna ”vissa företag eller viss produktion” för att anses utgöra statligt stöd. Kommissionen slår fast att avtalen om flygplatstjänster och marknadsföring endast ingicks med Ryanair och bolagets helägda dotterbolag för marknadsföringstjänster, AMS.

| (270) | Fastän även andra flygbolag (Eurowings och Air Berlin) trafikerade Altenburg under perioden 2000–2002 åtnjöt de inte sådana marknadsföringsavtal. Tyskland har gjort gällande att villkoren för tjänsteavtalet med Ryanair fastställts i enlighet med den flygplatsavgiftsförordning som gällde under denna period och var tillämplig på alla potentiella flygbolag. Kommissionen anser emellertid att kombinationen av detta särskilda avtal om tillhandahållande av tjänster och de efterföljande marknadsföringsavtalen medförde en fördel för Ryanair. Följaktligen utgör dessa avtal selektiva åtgärder i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(270)

Fastän även andra flygbolag (Eurowings och Air Berlin) trafikerade Altenburg under perioden 2000–2002 åtnjöt de inte sådana marknadsföringsavtal. Tyskland har gjort gällande att villkoren för tjänsteavtalet med Ryanair fastställts i enlighet med den flygplatsavgiftsförordning som gällde under denna period och var tillämplig på alla potentiella flygbolag. Kommissionen anser emellertid att kombinationen av detta särskilda avtal om tillhandahållande av tjänster och de efterföljande marknadsföringsavtalen medförde en fördel för Ryanair. Följaktligen utgör dessa avtal selektiva åtgärder i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln

Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln

| (271) | Om ett stöd som en medlemsstat har beviljat stärker ett företags ställning jämfört med andra företag som konkurrerar i handeln inom EU kan det antas att sistnämnda företag påverkas av det aktuella stödet (154). Enligt fast rättspraxis (155) räcker det att stödmottagaren konkurrerar med andra företag för att en åtgärd ska anses snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(271)

Om ett stöd som en medlemsstat har beviljat stärker ett företags ställning jämfört med andra företag som konkurrerar i handeln inom EU kan det antas att sistnämnda företag påverkas av det aktuella stödet (154). Enligt fast rättspraxis (155) räcker det att stödmottagaren konkurrerar med andra företag för att en åtgärd ska anses snedvrida konkurrensen.

154

155

| (272) | De här aktuella avtalen om tjänster och marknadsföring bidrar till en väsentlig nedsättning av de flygplatsavgifter som Ryanair ska betala. Därigenom sjunker de normala driftskostnaderna för ett flygbolag som erhåller sådana nedsättningar. Således kan flygbolaget befästa sin ställning på marknaden. Dessutom karakteriseras lufttrafiksektorn av hård konkurrens mellan operatörer från olika medlemsstater, särskilt sedan den tredje etappen av avregleringen av lufttrafiken (tredje luftfartspaketet) trädde i kraft den 1 januari 1993 (156). Detta innebär att de nedsatta avgifterna påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen inom luftfartssektorn. |
| --- | --- |

(272)

De här aktuella avtalen om tjänster och marknadsföring bidrar till en väsentlig nedsättning av de flygplatsavgifter som Ryanair ska betala. Därigenom sjunker de normala driftskostnaderna för ett flygbolag som erhåller sådana nedsättningar. Således kan flygbolaget befästa sin ställning på marknaden. Dessutom karakteriseras lufttrafiksektorn av hård konkurrens mellan operatörer från olika medlemsstater, särskilt sedan den tredje etappen av avregleringen av lufttrafiken (tredje luftfartspaketet) trädde i kraft den 1 januari 1993 (156). Detta innebär att de nedsatta avgifterna påverkar handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen inom luftfartssektorn.

156

| (273) | De avtal om tjänster och marknadsföring som ingåtts med Ryanair snedvrider eller hotar följaktligen att snedvrida konkurrensen. Vidare påverkar dessa avtal handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(273)

De avtal om tjänster och marknadsföring som ingåtts med Ryanair snedvrider eller hotar följaktligen att snedvrida konkurrensen. Vidare påverkar dessa avtal handeln mellan medlemsstaterna.

Slutsats

Slutsats

| (274) | Kommissionen drar slutsatsen att det avtal om flygplatstjänster som ingicks den 3 mars 2003 jämfört med de marknadsföringsavtal som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ingick med Ryanair, respektive AMS, den 7 april 2003 respektive den 28 augusti 2008 – i enlighet med domen i målet Aéroports de Paris – inte utgör något statligt stöd till Ryanair, respektive AMS, i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(274)

Kommissionen drar slutsatsen att det avtal om flygplatstjänster som ingicks den 3 mars 2003 jämfört med de marknadsföringsavtal som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ingick med Ryanair, respektive AMS, den 7 april 2003 respektive den 28 augusti 2008 – i enlighet med domen i målet Aéroports de Paris – inte utgör något statligt stöd till Ryanair, respektive AMS, i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

Aéroports de Paris

| (275) | Kommissionen drar slutsatsen att det avtal om flygplatstjänster som ingicks den 3 mars 2003 jämfört med de marknadsföringsavtal som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ingick med Ryanair, respektive AMS, den 7 april 2003 respektive den 25 januari 2010 – i enlighet med domen i målet Aéroports de Paris – utgör statligt stöd till Ryanair, respektive AMS, i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(275)

Kommissionen drar slutsatsen att det avtal om flygplatstjänster som ingicks den 3 mars 2003 jämfört med de marknadsföringsavtal som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ingick med Ryanair, respektive AMS, den 7 april 2003 respektive den 25 januari 2010 – i enlighet med domen i målet Aéroports de Paris – utgör statligt stöd till Ryanair, respektive AMS, i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

Aéroports de Paris

8.2   STÖDETS FÖRENLIGHET

8.2.1   Åtgärd 1: Finansieringen av flygplatsinfrastrukturen på AOC

Åtgärd 1: Finansieringen av flygplatsinfrastrukturen på AOC

| (276) | Kommissionen ska bedöma om stödet kan anses vara förenligt med den inre marknaden. I artikel 107.3 i EUF-fördraget föreskrivs vissa undantag från den allmänna regel som fastställts i artikel 107.1 i EUF-fördraget, enligt vilken statligt stöd är oförenligt med den inre marknaden. Stödet i fråga kan endast bedömas på grundval av artikel 107.3 c i EUF-fördraget, där det föreskrivs att ”stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset” kan anses vara förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(276)

Kommissionen ska bedöma om stödet kan anses vara förenligt med den inre marknaden. I artikel 107.3 i EUF-fördraget föreskrivs vissa undantag från den allmänna regel som fastställts i artikel 107.1 i EUF-fördraget, enligt vilken statligt stöd är oförenligt med den inre marknaden. Stödet i fråga kan endast bedömas på grundval av artikel 107.3 c i EUF-fördraget, där det föreskrivs att ”stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset” kan anses vara förenligt med den inre marknaden.

| (277) | I detta avseende utgör 2014 års luftfartsriktlinjer ramen för bedömningen av frågan om huruvida stöd till flygplatser kan förklaras som förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget. Såsom föreskrivs i skäl 173 i 2014 års luftfartsriktlinjer kommer kommissionen att tillämpa gällande regler vid tidpunkten för beviljandet av stöd när det gäller olagligt investeringsstöd till flygplatser. Således tillämpar kommissionen inte de principer som föreskrivs i 2014 års luftfartsriktlinjer på sådant olagligt investeringsstöd till flygplatser som beviljats före den 4 april 2014, den dag då dessa riktlinjer antogs. |
| --- | --- |

(277)

I detta avseende utgör 2014 års luftfartsriktlinjer ramen för bedömningen av frågan om huruvida stöd till flygplatser kan förklaras som förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget. Såsom föreskrivs i skäl 173 i 2014 års luftfartsriktlinjer kommer kommissionen att tillämpa gällande regler vid tidpunkten för beviljandet av stöd när det gäller olagligt investeringsstöd till flygplatser. Således tillämpar kommissionen inte de principer som föreskrivs i 2014 års luftfartsriktlinjer på sådant olagligt investeringsstöd till flygplatser som beviljats före den 4 april 2014, den dag då dessa riktlinjer antogs.

| (278) | Finansieringen av infrastrukturen vid AOC beviljades mellan 2000 och 2011. För bedömningen av lagenligheten av den infrastrukturfinansiering som beviljades mellan 2005 och 2011 gäller således de principer som föreskrivs i 2005 års luftfartsriktlinjer. Vad gäller den infrastrukturfinansiering som beviljades före år 2005 förelåg det inte några särskilda förenlighetskriterier under den aktuella perioden för att bedöma lagenligheten av investeringsstöd till flygplatser. Mot denna bakgrund ska kommissionen bedöma dessa åtgärder direkt på grundval av artikel 107.3 c i EUF-fördraget med beaktande av sin beslutspraxis i detta avseende. Kommissionens praxis angående bedömningen av lagenligheten av stöd som beviljats flygplatsoperatörer sammanfattades i 2005 års luftfartsriktlinjer. Därför ska kommissionen bedöma huruvida det investeringsstöd som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH beviljades före 2005 var lagenligt på grundval av de kriterier som fastställts i 2005 års luftfartsriktlinjer. |
| --- | --- |

(278)

Finansieringen av infrastrukturen vid AOC beviljades mellan 2000 och 2011. För bedömningen av lagenligheten av den infrastrukturfinansiering som beviljades mellan 2005 och 2011 gäller således de principer som föreskrivs i 2005 års luftfartsriktlinjer. Vad gäller den infrastrukturfinansiering som beviljades före år 2005 förelåg det inte några särskilda förenlighetskriterier under den aktuella perioden för att bedöma lagenligheten av investeringsstöd till flygplatser. Mot denna bakgrund ska kommissionen bedöma dessa åtgärder direkt på grundval av artikel 107.3 c i EUF-fördraget med beaktande av sin beslutspraxis i detta avseende. Kommissionens praxis angående bedömningen av lagenligheten av stöd som beviljats flygplatsoperatörer sammanfattades i 2005 års luftfartsriktlinjer. Därför ska kommissionen bedöma huruvida det investeringsstöd som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH beviljades före 2005 var lagenligt på grundval av de kriterier som fastställts i 2005 års luftfartsriktlinjer.

| (279) | 2005 års luftfartsriktlinjer tjänar som ram för den stödrättsliga bedömningen av huruvida infrastrukturstöd för flygplatsoperatörer kan förklaras förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 i EUF-fördraget. Enligt punkt 61 i 2005 års luftfartsriktlinjer ska kommissionen pröva: följande punkter:






  a) | Huruvida byggandet och nyttjandet av infrastrukturen uppfyller ett klart formulerat mål av allmänekonomiskt intresse (regional utveckling, tillgänglighet, osv). |
| --- | --- | --- |

(279)

2005 års luftfartsriktlinjer tjänar som ram för den stödrättsliga bedömningen av huruvida infrastrukturstöd för flygplatsoperatörer kan förklaras förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 i EUF-fördraget. Enligt punkt 61 i 2005 års luftfartsriktlinjer ska kommissionen pröva: följande punkter:

a)

Huruvida byggandet och nyttjandet av infrastrukturen uppfyller ett klart formulerat mål av allmänekonomiskt intresse (regional utveckling, tillgänglighet, osv).

| b) | Huruvida infrastrukturen är nödvändig och står i proportion till det uppsatta målet. |
| --- | --- |

b)

Huruvida infrastrukturen är nödvändig och står i proportion till det uppsatta målet.

| c) | Huruvida infrastrukturen har tillfredsställande framtidsutsikter i fråga om nyttjande på medellång sikt, särskilt den redan befintliga infrastrukturen. |
| --- | --- |

c)

Huruvida infrastrukturen har tillfredsställande framtidsutsikter i fråga om nyttjande på medellång sikt, särskilt den redan befintliga infrastrukturen.

| d) | Huruvida alla potentiella användare har likvärdigt och icke-diskriminerande tillträde till infrastrukturen. |
| --- | --- |

d)

Huruvida alla potentiella användare har likvärdigt och icke-diskriminerande tillträde till infrastrukturen.

| e) | Utvecklingen av handeln får inte påverkas i en omfattning som strider mot EU:s intresse. |
| --- | --- |

e)

Utvecklingen av handeln får inte påverkas i en omfattning som strider mot EU:s intresse.

| (280) | Utöver kravet på att vissa förenlighetskriterier som fastställts i 2005 års luftfartsriktlinjer ska vara uppfyllda ska statligt stöd till flygplatser liksom alla andra statliga stödåtgärder ha en stimulanseffekt. Stödåtgärderna ska dessutom vara nödvändiga samt proportionerliga vad gäller det eftersträvade, berättigade målet för att kunna förklaras förenliga med den inre marknaden (157). |
| --- | --- |

(280)

Utöver kravet på att vissa förenlighetskriterier som fastställts i 2005 års luftfartsriktlinjer ska vara uppfyllda ska statligt stöd till flygplatser liksom alla andra statliga stödåtgärder ha en stimulanseffekt. Stödåtgärderna ska dessutom vara nödvändiga samt proportionerliga vad gäller det eftersträvade, berättigade målet för att kunna förklaras förenliga med den inre marknaden (157).

157

8.2.1.1   Byggandet och nyttjandet av infrastrukturen uppfyller ett väl avgränsat mål av gemensamt intresse (regional utveckling, tillgänglighet osv.)

Byggandet och nyttjandet av infrastrukturen uppfyller ett väl avgränsat mål av gemensamt intresse (regional utveckling, tillgänglighet osv.)

| (281) | Enligt de uppgifter Tyskland har lämnat och enligt vad som framgår av flygplatsoperatörens bolagsordning var bolagets syfte att förbättra den ekonomiskt relevanta infrastrukturen för att stärka den ekonomiska tillväxten i östra Thüringen och västra Sachsen. |
| --- | --- |

(281)

Enligt de uppgifter Tyskland har lämnat och enligt vad som framgår av flygplatsoperatörens bolagsordning var bolagets syfte att förbättra den ekonomiskt relevanta infrastrukturen för att stärka den ekonomiska tillväxten i östra Thüringen och västra Sachsen.

| (282) | Genom finansieringen av de viktigaste infrastrukturprojekten vid flygplatsen under den här aktuella perioden eftersträvade delstaten Thüringen förbättrad tillgänglighet till regionen och således stimulans för den regionala utvecklingen samt skapande av nya arbetsplatser i en mindre gynnad region, eftersom bra förbindelser för transport av personer och gods är av avgörande betydelse för de lokala företagens och industrins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(282)

Genom finansieringen av de viktigaste infrastrukturprojekten vid flygplatsen under den här aktuella perioden eftersträvade delstaten Thüringen förbättrad tillgänglighet till regionen och således stimulans för den regionala utvecklingen samt skapande av nya arbetsplatser i en mindre gynnad region, eftersom bra förbindelser för transport av personer och gods är av avgörande betydelse för de lokala företagens och industrins konkurrenskraft.

| (283) | År 2007 grundade Tyskland sin bedömning av finansieringen av infrastrukturåtgärderna på Klophaus-studien, av vilken särskilt framgick att de direkta, indirekta och framkallade effekterna samt AOC:s verkan som katalysator på regionens ekonomi och attraktivitet var positiv och väsentlig särskilt med avseende på arbetsplatser. Ökande passagerarvolymer skulle medföra att AOC blev en regional flygplats och ge Altenburger Land en chans att ändra sin internationella profil och således förbättra sin ekonomiska och handelsmässiga struktur. Enligt denna studie skulle AOC tillföra hela regionen centrala Tyskland en betydande, omfattande ekonomisk nytta av allmänt intresse. |
| --- | --- |

(283)

År 2007 grundade Tyskland sin bedömning av finansieringen av infrastrukturåtgärderna på Klophaus-studien, av vilken särskilt framgick att de direkta, indirekta och framkallade effekterna samt AOC:s verkan som katalysator på regionens ekonomi och attraktivitet var positiv och väsentlig särskilt med avseende på arbetsplatser. Ökande passagerarvolymer skulle medföra att AOC blev en regional flygplats och ge Altenburger Land en chans att ändra sin internationella profil och således förbättra sin ekonomiska och handelsmässiga struktur. Enligt denna studie skulle AOC tillföra hela regionen centrala Tyskland en betydande, omfattande ekonomisk nytta av allmänt intresse.

| (284) | I detta hänseende steg passagerarvolymerna vid flygplatsen väsentligen fram till åren 2007–2010, vilket framgår av tabell 1. Flygplatsen lockade till sig ett antal ankommande passagerare till regionen, vilket hade särskild betydelse för områdets ekonomi. Från början av år 2000 till ungefär år 2007 var trafikprognoserna positiva och styrkte behovet av ytterligare infrastrukturåtgärder. Dessutom spelade flygplatsen i sig en viktig roll som arbetsgivare och ledde indirekt till att det stegvis skapades arbetsplatser i regionen (158). |
| --- | --- |

(284)

I detta hänseende steg passagerarvolymerna vid flygplatsen väsentligen fram till åren 2007–2010, vilket framgår av tabell 1. Flygplatsen lockade till sig ett antal ankommande passagerare till regionen, vilket hade särskild betydelse för områdets ekonomi. Från början av år 2000 till ungefär år 2007 var trafikprognoserna positiva och styrkte behovet av ytterligare infrastrukturåtgärder. Dessutom spelade flygplatsen i sig en viktig roll som arbetsgivare och ledde indirekt till att det stegvis skapades arbetsplatser i regionen (158).

158

| (285) | De här aktuella infrastrukturinvesteringarna ledde inte till någon dubblering av befintlig infrastruktur. Den flygplats som är närmast AOC är flygplatsen Leipzig-Halle som ligger ungefär 85 km längre bort med en körtid på mer än en timme. Dessutom utgör flygplatsen Leipzig-Halle en internationell flygplats, som betjänar såväl Leipzig (Sachsen) som Halle (Sachsen-Anhalt). I egenskap av regional flygplats betjänar AOC den sydliga delen av delstaten Thüringen. Ur affärsmässig synvinkel är flygplatsen viktig för företagen i det närbelägna industriområdet. |
| --- | --- |

(285)

De här aktuella infrastrukturinvesteringarna ledde inte till någon dubblering av befintlig infrastruktur. Den flygplats som är närmast AOC är flygplatsen Leipzig-Halle som ligger ungefär 85 km längre bort med en körtid på mer än en timme. Dessutom utgör flygplatsen Leipzig-Halle en internationell flygplats, som betjänar såväl Leipzig (Sachsen) som Halle (Sachsen-Anhalt). I egenskap av regional flygplats betjänar AOC den sydliga delen av delstaten Thüringen. Ur affärsmässig synvinkel är flygplatsen viktig för företagen i det närbelägna industriområdet.

| (286) | Kommissionen drar således slutsatsen att finansieringen av flygplatsinfrastrukturen vid AOC främjade ett klart definierat mål av allmänt intresse. |
| --- | --- |

(286)

Kommissionen drar således slutsatsen att finansieringen av flygplatsinfrastrukturen vid AOC främjade ett klart definierat mål av allmänt intresse.

8.2.1.2   Infrastrukturen är nödvändig och står i proportion till det uppsatta målet

Infrastrukturen är nödvändig och står i proportion till det uppsatta målet

| (287) | Enligt bolagsordningen för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH är bolagets syfte att förbättra den ekonomiskt relevanta infrastrukturen i syfte att stärka den ekonomiska tillväxten i östra Thüringen och västra Sachsen. Under perioden 2000–2011 genomförde flygplatsen de infrastrukturinvesteringar som krävdes för att uppfylla denna målsättning. |
| --- | --- |

(287)

Enligt bolagsordningen för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH är bolagets syfte att förbättra den ekonomiskt relevanta infrastrukturen i syfte att stärka den ekonomiska tillväxten i östra Thüringen och västra Sachsen. Under perioden 2000–2011 genomförde flygplatsen de infrastrukturinvesteringar som krävdes för att uppfylla denna målsättning.

| (288) | I början av den här aktuella perioden behövde den allmänna infrastrukturen anpassas till flygbolagens krav i samband med att den tidigare militärflygplatsen omvandlades till en civil flygplats. |
| --- | --- |

(288)

I början av den här aktuella perioden behövde den allmänna infrastrukturen anpassas till flygbolagens krav i samband med att den tidigare militärflygplatsen omvandlades till en civil flygplats.

| (289) | Såsom Tyskland har uppgett krävdes därefter infrastrukturåtgärder vid AOC för att uppfylla de krav på säkerhet och skydd mot risker som uppkommit på flygplatsen genom tjänsteavtalet med Ryanair på grund av de eftersträvade ökade passagerarvolymerna vid AOC. Dessutom krävdes även investeringar för att bygga om och modernisera flygplatsen. För att anpassa flygplatsen till de förväntade ökande passagerarvolymerna från Ryanair genomfördes åtgärder för säkerhet och skydd mot risker under hela tidsperioden. Samtliga studier som genomfördes år 2007 (159) för att bedöma flygplatsens ekonomiska lönsamhet förutspådde ökad verksamhet vid AOC för perioden 2007–2015. |
| --- | --- |

(289)

Såsom Tyskland har uppgett krävdes därefter infrastrukturåtgärder vid AOC för att uppfylla de krav på säkerhet och skydd mot risker som uppkommit på flygplatsen genom tjänsteavtalet med Ryanair på grund av de eftersträvade ökade passagerarvolymerna vid AOC. Dessutom krävdes även investeringar för att bygga om och modernisera flygplatsen. För att anpassa flygplatsen till de förväntade ökande passagerarvolymerna från Ryanair genomfördes åtgärder för säkerhet och skydd mot risker under hela tidsperioden. Samtliga studier som genomfördes år 2007 (159) för att bedöma flygplatsens ekonomiska lönsamhet förutspådde ökad verksamhet vid AOC för perioden 2007–2015.

159

| (290) | Ombyggnaden av terminalen år 2009 gjordes för att uppfylla säkerhetskrav och för att passagerare från Schengenstater och stater som inte tillhör Schengen skulle kunna checkas in separat. Enligt uppgifter från Tyskland övervägdes även andra alternativ till denna ombyggnad. Mot bakgrund av det högre passagerarantalet och de höga kostnaderna för alternativa möjligheter valde man dock den mer långsiktiga lösningen att bygga om terminalen. |
| --- | --- |

(290)

Ombyggnaden av terminalen år 2009 gjordes för att uppfylla säkerhetskrav och för att passagerare från Schengenstater och stater som inte tillhör Schengen skulle kunna checkas in separat. Enligt uppgifter från Tyskland övervägdes även andra alternativ till denna ombyggnad. Mot bakgrund av det högre passagerarantalet och de höga kostnaderna för alternativa möjligheter valde man dock den mer långsiktiga lösningen att bygga om terminalen.

| (291) | Eftersom flygplatsoperatörerna inte hade tillräckliga medel och Tyskland gör gällande att de huvudsakliga investeringarna avsåg verksamhet som omfattades av den offentliga sektorns ansvarsområde, krävdes det offentliga medel. |
| --- | --- |

(291)

Eftersom flygplatsoperatörerna inte hade tillräckliga medel och Tyskland gör gällande att de huvudsakliga investeringarna avsåg verksamhet som omfattades av den offentliga sektorns ansvarsområde, krävdes det offentliga medel.

| (292) | Kommissionen anser därför att investeringarna i infrastrukturen var nödvändiga för en anpassning till den ökade passagerarvolymen samt för att uppfylla de nuvarande kraven på en modern flygplatsinfrastruktur. Flygplatsen kunde främja transportförbindelserna och utvecklingen i regionen endast genom att upprätta denna infrastruktur. |
| --- | --- |

(292)

Kommissionen anser därför att investeringarna i infrastrukturen var nödvändiga för en anpassning till den ökade passagerarvolymen samt för att uppfylla de nuvarande kraven på en modern flygplatsinfrastruktur. Flygplatsen kunde främja transportförbindelserna och utvecklingen i regionen endast genom att upprätta denna infrastruktur.

| (293) | Behovet av att uppfylla de nuvarande kraven på en modern flygplatsinfrastruktur medför följaktligen att investeringsstödet till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH var nödvändigt och proportionerligt. Kommissionen drar således slutsatsen att de aktuella infrastrukturinvesteringarna var nödvändiga och proportionerliga med avseende på det uppställda målet. |
| --- | --- |

(293)

Behovet av att uppfylla de nuvarande kraven på en modern flygplatsinfrastruktur medför följaktligen att investeringsstödet till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH var nödvändigt och proportionerligt. Kommissionen drar således slutsatsen att de aktuella infrastrukturinvesteringarna var nödvändiga och proportionerliga med avseende på det uppställda målet.

8.2.1.3   Infrastrukturen har tillfredsställande framtidsutsikter i fråga om nyttjande på medellång sikt, särskilt när det gäller den redan befintliga infrastrukturen

Infrastrukturen har tillfredsställande framtidsutsikter i fråga om nyttjande på medellång sikt, särskilt när det gäller den redan befintliga infrastrukturen

| (294) | Den befintliga infrastrukturen hade tillfredsställande framtidsutsikter i fråga om nyttjande, åtminstone till år 2009. Ledningen för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH hade redan vid sitt sammanträde den 23 juni 2000 fastställt att det uppskattade sammanlagda beloppet för infrastrukturinvesteringar skulle uppgå till ca 20 miljoner euro för hela perioden från 2000 till 2010. De årliga passagerarvolymerna ökade fram till toppåren 2008–2009. |
| --- | --- |

(294)

Den befintliga infrastrukturen hade tillfredsställande framtidsutsikter i fråga om nyttjande, åtminstone till år 2009. Ledningen för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH hade redan vid sitt sammanträde den 23 juni 2000 fastställt att det uppskattade sammanlagda beloppet för infrastrukturinvesteringar skulle uppgå till ca 20 miljoner euro för hela perioden från 2000 till 2010. De årliga passagerarvolymerna ökade fram till toppåren 2008–2009.

| (295) | Efter en period med betydande tillväxt påverkades lufttrafiken i Tyskland och Europa negativt av den ekonomiska och finansiella krisen 2009, vilket innebar att passagerartransporterna inom lufttrafiken i Tyskland minskade med 4,6 % år 2009, vilket således var ett av de sämsta åren för lufttrafiken, Den allmänna tillväxttrenden inom lufttrafiken upphörde dock inte utan saktade endast ner. Efter juni 2010 fortsatte passagerartransporterna inom lufttrafiken i Tyskland återigen att växa månad för månad och överskred den månatliga tillväxttakten från det föregående året med 7 %. Av prognoserna framgår att Tyskland sedan år 2009 har haft en stark ekonomisk tillväxt på ungefär 3 % per år. Tillväxten inom lufttrafikmarknaden är normalt sett högre än den allmänna ekonomiska tillväxten (160). |
| --- | --- |

(295)

Efter en period med betydande tillväxt påverkades lufttrafiken i Tyskland och Europa negativt av den ekonomiska och finansiella krisen 2009, vilket innebar att passagerartransporterna inom lufttrafiken i Tyskland minskade med 4,6 % år 2009, vilket således var ett av de sämsta åren för lufttrafiken, Den allmänna tillväxttrenden inom lufttrafiken upphörde dock inte utan saktade endast ner. Efter juni 2010 fortsatte passagerartransporterna inom lufttrafiken i Tyskland återigen att växa månad för månad och överskred den månatliga tillväxttakten från det föregående året med 7 %. Av prognoserna framgår att Tyskland sedan år 2009 har haft en stark ekonomisk tillväxt på ungefär 3 % per år. Tillväxten inom lufttrafikmarknaden är normalt sett högre än den allmänna ekonomiska tillväxten (160).

160

| (296) | I samtliga tre studier som genomfördes år 2007 (161) förutsades flygplatsens operatör förbättra sina årsresultat och fram till år 2015 uppnå ett nästan utjämnat resultat vad gäller rörelseintäkterna. Dessutom skulle det närbelägna industriområdet stärkas. Detta bekräftades i det utkast till affärsplan som upprättades för perioden 2007–2015. Tyskland grundar sina argument på att lågprisflygtrafiken var lönsam och det möjliga scenariot att AOC kunde få upp till 500 000 passagerare år 2015. |
| --- | --- |

(296)

I samtliga tre studier som genomfördes år 2007 (161) förutsades flygplatsens operatör förbättra sina årsresultat och fram till år 2015 uppnå ett nästan utjämnat resultat vad gäller rörelseintäkterna. Dessutom skulle det närbelägna industriområdet stärkas. Detta bekräftades i det utkast till affärsplan som upprättades för perioden 2007–2015. Tyskland grundar sina argument på att lågprisflygtrafiken var lönsam och det möjliga scenariot att AOC kunde få upp till 500 000 passagerare år 2015.

161

| (297) | Följaktligen uppfyllde den aktuella infrastrukturen enligt den av Tyskland ingivna informationen behovet på medellång sikt för flygbolag och passagerare och erbjöd goda utsikter i fråga om nyttjande. |
| --- | --- |

(297)

Följaktligen uppfyllde den aktuella infrastrukturen enligt den av Tyskland ingivna informationen behovet på medellång sikt för flygbolag och passagerare och erbjöd goda utsikter i fråga om nyttjande.

8.2.1.4   Alla potentiella användare har likvärdigt och icke-diskriminerande tillträde till infrastrukturen

Alla potentiella användare har likvärdigt och icke-diskriminerande tillträde till infrastrukturen

| (298) | Trots det faktum att Ryanair åren 2003–2011 var det enda flygbolaget som var verksamt på AOC, bekräftar Tyskland att infrastrukturen var öppen för alla potentiella användare utan någon omotiverad ekonomisk diskriminering. |
| --- | --- |

(298)

Trots det faktum att Ryanair åren 2003–2011 var det enda flygbolaget som var verksamt på AOC, bekräftar Tyskland att infrastrukturen var öppen för alla potentiella användare utan någon omotiverad ekonomisk diskriminering.

8.2.1.5   Utvecklingen av handeln påverkas inte i en omfattning som strider mot EU:s intresse

Utvecklingen av handeln påverkas inte i en omfattning som strider mot EU:s intresse

| (299) | Enligt punkt 39 i 2005 års luftfartsriktlinjer kan den kategori som flygplatsen tillhör användas som indikator på dels i vilken grad flygplatserna konkurrerar med varandra och dels i vilken grad offentliga medel som en flygplats har beviljats följaktligen kan ha en snedvridande effekt på konkurrensen. I 2005 års luftfartsriktlinjer uppges att offentliga medel som beviljas till små regionala flygplatser (kategori D) knappast kan förmodas snedvrida konkurrensen eller påverka handeln negativt i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Från detta kan emellertid inte uttolkas och inte heller något uttalande göras att en snedvridning av konkurrensen eller påverkan på handeln är utesluten. |
| --- | --- |

(299)

Enligt punkt 39 i 2005 års luftfartsriktlinjer kan den kategori som flygplatsen tillhör användas som indikator på dels i vilken grad flygplatserna konkurrerar med varandra och dels i vilken grad offentliga medel som en flygplats har beviljats följaktligen kan ha en snedvridande effekt på konkurrensen. I 2005 års luftfartsriktlinjer uppges att offentliga medel som beviljas till små regionala flygplatser (kategori D) knappast kan förmodas snedvrida konkurrensen eller påverka handeln negativt i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Från detta kan emellertid inte uttolkas och inte heller något uttalande göras att en snedvridning av konkurrensen eller påverkan på handeln är utesluten.

| (300) | AOC har under den här aktuella perioden alltid utnyttjats av mindre än 150 000 passagerare per år, vilket innebär att flygplatsen enligt 2005 års luftfartsriktlinjer kan betecknas som en liten regional flygplats (kategori D). |
| --- | --- |

(300)

AOC har under den här aktuella perioden alltid utnyttjats av mindre än 150 000 passagerare per år, vilket innebär att flygplatsen enligt 2005 års luftfartsriktlinjer kan betecknas som en liten regional flygplats (kategori D).

| (301) | AOC är en typisk regional flygplats. Detta framgår av den omständigheten att en stor del av de passagerare som utnyttjade flygplatsen kom från delstaten Thüringen. Om man beaktar konceptet med ett upptagningsområde på ungefär 100 km och en körtid på 60 minuter, kan man utgå från att den närmaste flygplatsen, dvs. flygplatsen Leipzig-Halle (85 km och ungefär 1 tim 10 minuters körtid från AOC), ligger vid den yttersta kanten av dess upptagningsområde. Flygplatsen Leipzig-Halle är en internationell flygplats, som såväl betjänar Leipzig (Sachsen) som Halle (Sachsen-Anhalt). Som regional flygplats betjänar AOC den sydliga delen av delstaten Thüringen. |
| --- | --- |

(301)

AOC är en typisk regional flygplats. Detta framgår av den omständigheten att en stor del av de passagerare som utnyttjade flygplatsen kom från delstaten Thüringen. Om man beaktar konceptet med ett upptagningsområde på ungefär 100 km och en körtid på 60 minuter, kan man utgå från att den närmaste flygplatsen, dvs. flygplatsen Leipzig-Halle (85 km och ungefär 1 tim 10 minuters körtid från AOC), ligger vid den yttersta kanten av dess upptagningsområde. Flygplatsen Leipzig-Halle är en internationell flygplats, som såväl betjänar Leipzig (Sachsen) som Halle (Sachsen-Anhalt). Som regional flygplats betjänar AOC den sydliga delen av delstaten Thüringen.

| (302) | Oberoende av det geografiska avståndet har dessa två flygplatser mycket olika affärsmodeller och riktar sig till olika typer av passagerare. Flygplatsen Leipzig-Halle är en väletablerad flygplats som har en mer ambitiös infrastruktur med större komfort för passagerarna. Den erbjuder internationella flyg samt inrikesflyg, en rad turistdestinationer och lufttransport av gods. AOC har en infrastruktur med jämförelsevis låg komfort och dess affärsmodell grundades på lågprisflyg. |
| --- | --- |

(302)

Oberoende av det geografiska avståndet har dessa två flygplatser mycket olika affärsmodeller och riktar sig till olika typer av passagerare. Flygplatsen Leipzig-Halle är en väletablerad flygplats som har en mer ambitiös infrastruktur med större komfort för passagerarna. Den erbjuder internationella flyg samt inrikesflyg, en rad turistdestinationer och lufttransport av gods. AOC har en infrastruktur med jämförelsevis låg komfort och dess affärsmodell grundades på lågprisflyg.

| (303) | Mot denna bakgrund anser kommissionen att det investeringsstöd som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH beviljats varken snedvrider konkurrensen eller påverkar handeln negativt i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(303)

Mot denna bakgrund anser kommissionen att det investeringsstöd som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH beviljats varken snedvrider konkurrensen eller påverkar handeln negativt i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

8.2.1.6   Stödet har en stimulanseffekt och är nödvändigt och proportionerligt

Stödet har en stimulanseffekt och är nödvändigt och proportionerligt

| (304) | Stödet för att finansiera infrastrukturen som Tyskland tillhandahöll till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH skulle ha en stimulanseffekt och skulle dessutom vara nödvändigt och proportionerligt med avseende på det eftersträvade lagliga målet. |
| --- | --- |

(304)

Stödet för att finansiera infrastrukturen som Tyskland tillhandahöll till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH skulle ha en stimulanseffekt och skulle dessutom vara nödvändigt och proportionerligt med avseende på det eftersträvade lagliga målet.

| (305) | Kommissionen ska fastställa huruvida det statliga stöd som beviljades till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH påverkade det understödda företagets beteende på så sätt att det utövade verksamhet som bidrog till uppnåendet av ett mål av offentligt intresse och som det i) inte kunde utöva utan detta stöd eller som det ii) skulle kunna utöva i begränsad omfattning eller på annat sätt. Dessutom anses stödet vara proportionerligt endast om det inte var möjligt att uppnå samma resultat med mindre stöd och mindre snedvridning av konkurrensen. Detta innebär att stödets omfattning och intensitet ska vara begränsat till det nödvändiga minimum som krävs för att den understödda verksamheten ska kunna genomföras. |
| --- | --- |

(305)

Kommissionen ska fastställa huruvida det statliga stöd som beviljades till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH påverkade det understödda företagets beteende på så sätt att det utövade verksamhet som bidrog till uppnåendet av ett mål av offentligt intresse och som det i) inte kunde utöva utan detta stöd eller som det ii) skulle kunna utöva i begränsad omfattning eller på annat sätt. Dessutom anses stödet vara proportionerligt endast om det inte var möjligt att uppnå samma resultat med mindre stöd och mindre snedvridning av konkurrensen. Detta innebär att stödets omfattning och intensitet ska vara begränsat till det nödvändiga minimum som krävs för att den understödda verksamheten ska kunna genomföras.

| (306) | Enligt den information som Tyskland har inlämnat var investeringarna i infrastrukturen nödvändiga för att uppnå den standard som krävdes för en funktionsduglig flygplats som var tillgänglig för kommersiella flygningar och dessa investeringar hade inte kunnat genomföras utan stödet. Flygplatsen gick med förlust under större delen av den aktuella tidsperioden. Tyskland har alltid hyst uppfattningen att en sådan regional flygplats inte kan drivas utan offentlig finansiering. I synnerhet hade flygplatsen inte kunnat nå upp till den förväntade servicenivån för flygbolag och passagerare utan stödet och därigenom skulle omfattningen av den ekonomiska verksamheten på flygplatsen ha minskat. |
| --- | --- |

(306)

Enligt den information som Tyskland har inlämnat var investeringarna i infrastrukturen nödvändiga för att uppnå den standard som krävdes för en funktionsduglig flygplats som var tillgänglig för kommersiella flygningar och dessa investeringar hade inte kunnat genomföras utan stödet. Flygplatsen gick med förlust under större delen av den aktuella tidsperioden. Tyskland har alltid hyst uppfattningen att en sådan regional flygplats inte kan drivas utan offentlig finansiering. I synnerhet hade flygplatsen inte kunnat nå upp till den förväntade servicenivån för flygbolag och passagerare utan stödet och därigenom skulle omfattningen av den ekonomiska verksamheten på flygplatsen ha minskat.

| (307) | Således kan slutsatsen dras att de aktuella stödåtgärderna hade en stimulanseffekt, eftersom de gjorde det möjligt för stödmottagaren att genomföra de nödvändiga investeringarna. |
| --- | --- |

(307)

Således kan slutsatsen dras att de aktuella stödåtgärderna hade en stimulanseffekt, eftersom de gjorde det möjligt för stödmottagaren att genomföra de nödvändiga investeringarna.

| (308) | Vad gäller bedömningen huruvida stödet var proportionerligt kan det antas att stödets omfattning för projektet var begränsat till de investeringar som krävdes för omvandlingen av flygplatsen från en tidigare militärflygplats till en civil flygplats som var öppen för alla potentiella flygbolag. Dessutom var förfarandet för finansieringen av investeringarna vid Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH utformat så att överkompensering undveks. I slutet av varje år avtalades en affärsplan för det kommande året och denna kontrollerades sedan under årets lopp för att anpassas till hur affärsverksamheten såg ut i verkligheten (162). Om ett projekt överfinansierades, var flygplatsen skyldig att betala tillbaka medlen till de offentliga bidragsgivarna. Eftersom stödets omfattning var begränsat till det minimum som krävdes för att möjliggöra den understödda verksamheten, kan investeringsstödet i förevarande ärende således anses nödvändigt och proportionerligt med avseende på det lagliga målet. |
| --- | --- |

(308)

Vad gäller bedömningen huruvida stödet var proportionerligt kan det antas att stödets omfattning för projektet var begränsat till de investeringar som krävdes för omvandlingen av flygplatsen från en tidigare militärflygplats till en civil flygplats som var öppen för alla potentiella flygbolag. Dessutom var förfarandet för finansieringen av investeringarna vid Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH utformat så att överkompensering undveks. I slutet av varje år avtalades en affärsplan för det kommande året och denna kontrollerades sedan under årets lopp för att anpassas till hur affärsverksamheten såg ut i verkligheten (162). Om ett projekt överfinansierades, var flygplatsen skyldig att betala tillbaka medlen till de offentliga bidragsgivarna. Eftersom stödets omfattning var begränsat till det minimum som krävdes för att möjliggöra den understödda verksamheten, kan investeringsstödet i förevarande ärende således anses nödvändigt och proportionerligt med avseende på det lagliga målet.

162

8.2.1.7   Slutsats

Slutsats

| (309) | Mot bakgrund av ovanstående bedömning drar kommissionen slutsatsen att det investeringsstöd som beviljades till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH är förenligt med artikel 107.3 c i EUF-fördraget, eftersom det uppfyller de villkor för förenlighet som fastställs i punkt 61 i 2005 års luftfartsriktlinjer. Därför är åtgärden förenlig med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(309)

Mot bakgrund av ovanstående bedömning drar kommissionen slutsatsen att det investeringsstöd som beviljades till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH är förenligt med artikel 107.3 c i EUF-fördraget, eftersom det uppfyller de villkor för förenlighet som fastställs i punkt 61 i 2005 års luftfartsriktlinjer. Därför är åtgärden förenlig med den inre marknaden.

8.2.2   Åtgärd 2: Finansiering av rörelseförluster från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH åren 2000–2011

Åtgärd 2: Finansiering av rörelseförluster från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH åren 2000–2011

| (310) | I överensstämmelse med 2014 års luftfartsriktlinjer anser kommissionen att bestämmelserna i kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt inte bör gälla för pågående ärenden avseende olagligt driftstöd till flygplatser som beviljats före den 4 april 2014. Kommissionen kommer i stället att tillämpa principerna i dessa riktlinjer på samtliga ärenden avseende driftstöd (pågående anmälningar och olagliga, oanmälda stöd) till flygplatser, även om stödet beviljats före den 4 april 2014 och före övergångsperiodens början (163). |
| --- | --- |

(310)

I överensstämmelse med 2014 års luftfartsriktlinjer anser kommissionen att bestämmelserna i kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt inte bör gälla för pågående ärenden avseende olagligt driftstöd till flygplatser som beviljats före den 4 april 2014. Kommissionen kommer i stället att tillämpa principerna i dessa riktlinjer på samtliga ärenden avseende driftstöd (pågående anmälningar och olagliga, oanmälda stöd) till flygplatser, även om stödet beviljats före den 4 april 2014 och före övergångsperiodens början (163).

163

| (311) | I 2014 års luftfartsriktlinjer fastställs villkor enligt vilka driftstöd till flygplatser kan förklaras förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i EUF-fördraget (164). Enligt punkt 137 i 2014 års luftfartsriktlinjer (165) ska följande kumulativa villkor vara uppfyllda för att driftstöd som har beviljats innan dessa riktlinjer offentliggjorts ska kunna anses förenligt med den inre marknaden:






  a) | Åtgärden ska utgöra ett bidrag till ett väl avgränsat mål av gemensamt intresse. |
| --- | --- | --- |

(311)

I 2014 års luftfartsriktlinjer fastställs villkor enligt vilka driftstöd till flygplatser kan förklaras förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i EUF-fördraget (164). Enligt punkt 137 i 2014 års luftfartsriktlinjer (165) ska följande kumulativa villkor vara uppfyllda för att driftstöd som har beviljats innan dessa riktlinjer offentliggjorts ska kunna anses förenligt med den inre marknaden:

164

165

a)

Åtgärden ska utgöra ett bidrag till ett väl avgränsat mål av gemensamt intresse.

| b) | De statliga åtgärderna ska vara nödvändiga. |
| --- | --- |

b)

De statliga åtgärderna ska vara nödvändiga.

| c) | Stödåtgärden måste vara ett lämpligt politiskt instrument för att uppnå målet av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

c)

Stödåtgärden måste vara ett lämpligt politiskt instrument för att uppnå målet av gemensamt intresse.

| d) | Det ska föreligga en stimulanseffekt. |
| --- | --- |

d)

Det ska föreligga en stimulanseffekt.

| e) | Stödet ska begränsas till det minsta nödvändiga. |
| --- | --- |

e)

Stödet ska begränsas till det minsta nödvändiga.

| f) | Otillbörliga negativa effekter på handel och konkurrens mellan medlemsstaterna ska undvikas. |
| --- | --- |

f)

Otillbörliga negativa effekter på handel och konkurrens mellan medlemsstaterna ska undvikas.

8.2.2.1   Åtgärden bidrar till ett väl avgränsat mål av gemensamt intresse

Åtgärden bidrar till ett väl avgränsat mål av gemensamt intresse

| (312) | Enligt avsnitt 5.1.2 a i 2014 års luftfartsriktlinjer kommer driftstöd till flygplatser att anses bidra till att ett mål av gemensamt intresse uppnås för att flygplatserna ska få tid att anpassa sig till nya marknadsförhållanden, samtidigt som störningar av lufttrafiken och problem med regioners anslutbarhet undviks, förutsatt att stödet: i) ökar unionsmedborgares rörlighet och regioners anslutbarhet genom att etablera anslutningspunkter för flygningar inom unionen eller ii) motarbetar lufttrafikstockningar vid viktiga navflygplatser i unionen eller iii) underlättar regional utveckling. |
| --- | --- |

(312)

Enligt avsnitt 5.1.2 a i 2014 års luftfartsriktlinjer kommer driftstöd till flygplatser att anses bidra till att ett mål av gemensamt intresse uppnås för att flygplatserna ska få tid att anpassa sig till nya marknadsförhållanden, samtidigt som störningar av lufttrafiken och problem med regioners anslutbarhet undviks, förutsatt att stödet: i) ökar unionsmedborgares rörlighet och regioners anslutbarhet genom att etablera anslutningspunkter för flygningar inom unionen eller ii) motarbetar lufttrafikstockningar vid viktiga navflygplatser i unionen eller iii) underlättar regional utveckling.

| (313) | Enligt de tyska myndigheterna var finansieringen av rörelseförlusterna från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nödvändig för att upprätthålla verksamheten vid flygplatsen, för att kunna uppfylla det i bolagsordningen angivna syftet med bolaget, dvs. att förbättra den ekonomiskt relevanta infrastrukturen i syfte att stärka den ekonomiska tillväxten i östra Thüringen och västra Sachsen. |
| --- | --- |

(313)

Enligt de tyska myndigheterna var finansieringen av rörelseförlusterna från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nödvändig för att upprätthålla verksamheten vid flygplatsen, för att kunna uppfylla det i bolagsordningen angivna syftet med bolaget, dvs. att förbättra den ekonomiskt relevanta infrastrukturen i syfte att stärka den ekonomiska tillväxten i östra Thüringen och västra Sachsen.

| (314) | Om man beaktar att det krävs goda transportmöjligheter för att gynna den regionala utvecklingen i centrala Tyskland, så förelåg det ett grundläggande behov av att bibehålla flygplatsens funktionsduglighet. Driften av flygplatsen syftade till att främja den regionala utvecklingen och skapa arbetsplatser. Mot denna bakgrund var syftet med det beviljade driftstödet entydigt att främja den regionala utvecklingen. |
| --- | --- |

(314)

Om man beaktar att det krävs goda transportmöjligheter för att gynna den regionala utvecklingen i centrala Tyskland, så förelåg det ett grundläggande behov av att bibehålla flygplatsens funktionsduglighet. Driften av flygplatsen syftade till att främja den regionala utvecklingen och skapa arbetsplatser. Mot denna bakgrund var syftet med det beviljade driftstödet entydigt att främja den regionala utvecklingen.

8.2.2.2   Behov av statligt ingripande

Behov av statligt ingripande

| (315) | Enligt avsnitt 5.1.2. b i 2014 års luftfartsriktlinjer måste man först identifiera det problem som ska åtgärdas för att kunna bedöma om statligt stöd är ändamålsenligt för att uppnå ett mål av gemensamt intresse. I detta avseende måste varje typ av statligt stöd till en flygplats användas i en situation i vilket stödet kan åstadkomma en påtaglig förbättring som marknaden inte klarar på egen hand. |
| --- | --- |

(315)

Enligt avsnitt 5.1.2. b i 2014 års luftfartsriktlinjer måste man först identifiera det problem som ska åtgärdas för att kunna bedöma om statligt stöd är ändamålsenligt för att uppnå ett mål av gemensamt intresse. I detta avseende måste varje typ av statligt stöd till en flygplats användas i en situation i vilket stödet kan åstadkomma en påtaglig förbättring som marknaden inte klarar på egen hand.

| (316) | Tyskland gör gällande att det krävdes ett statligt ingripande, eftersom flygplatsen hade svårigheter att säkerställa finansieringen av sin verksamhet i egen regi. I de ekonomiska rapporterna från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH förekommer ofta uttalandet att flygplatsens finansiella situation har en nära koppling till kapitaltillskotten från delägarna eller annat offentligt stöd. Utan offentliga kapitaltillskott är till och med företagets existens hotad (166). |
| --- | --- |

(316)

Tyskland gör gällande att det krävdes ett statligt ingripande, eftersom flygplatsen hade svårigheter att säkerställa finansieringen av sin verksamhet i egen regi. I de ekonomiska rapporterna från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH förekommer ofta uttalandet att flygplatsens finansiella situation har en nära koppling till kapitaltillskotten från delägarna eller annat offentligt stöd. Utan offentliga kapitaltillskott är till och med företagets existens hotad (166).

166

| (317) | Genom beviljandet av driftstöd erhöll flygplatsen de medel som krävdes för att säkerställa dess verksamhet och för att anpassa dess affärsmodell till kraven från lågprisflygoperatörer. |
| --- | --- |

(317)

Genom beviljandet av driftstöd erhöll flygplatsen de medel som krävdes för att säkerställa dess verksamhet och för att anpassa dess affärsmodell till kraven från lågprisflygoperatörer.

| (318) | Kommission erkänner att AOC är en liten regional flygplats med mindre än 150 000 passagerare per år, vilken enligt normala marknadsvillkor inte fullständigt kan täcka sina egna rörelsekostnader. Således krävdes ett statligt ingripande. |
| --- | --- |

(318)

Kommission erkänner att AOC är en liten regional flygplats med mindre än 150 000 passagerare per år, vilken enligt normala marknadsvillkor inte fullständigt kan täcka sina egna rörelsekostnader. Således krävdes ett statligt ingripande.

8.2.2.3   Stödåtgärdens lämplighet

Stödåtgärdens lämplighet

| (319) | Enligt avsnitt 5.1.2 c i 2014 års luftfartsriktlinjer ska varje typ av stödåtgärd för en flygplats vara ett lämpligt politiskt instrument för att uppnå målet av gemensamt intresse. Medlemsstaterna ska därför visa att samma mål inte kan uppnås genom andra mindre konkurrenssnedvridande politiska instrument eller stödinstrument. |
| --- | --- |

(319)

Enligt avsnitt 5.1.2 c i 2014 års luftfartsriktlinjer ska varje typ av stödåtgärd för en flygplats vara ett lämpligt politiskt instrument för att uppnå målet av gemensamt intresse. Medlemsstaterna ska därför visa att samma mål inte kan uppnås genom andra mindre konkurrenssnedvridande politiska instrument eller stödinstrument.

| (320) | Enligt de uppgifter som Tyskland har lämnat utgör den aktuella stödåtgärden ett lämpligt instrument för att uppnå målet av gemensamt intresse, och detta mål hade inte kunnat uppnås med andra mindre konkurrenssnedvridande instrument. |
| --- | --- |

(320)

Enligt de uppgifter som Tyskland har lämnat utgör den aktuella stödåtgärden ett lämpligt instrument för att uppnå målet av gemensamt intresse, och detta mål hade inte kunnat uppnås med andra mindre konkurrenssnedvridande instrument.

| (321) | Stödbeloppet var ägnat åt att täcka det förväntande underskottet för de beräknade driftskostnaderna för efterföljande år. |
| --- | --- |

(321)

Stödbeloppet var ägnat åt att täcka det förväntande underskottet för de beräknade driftskostnaderna för efterföljande år.

| (322) | Mot bakgrund av ovanstående resonemang anser kommissionen att den aktuella åtgärden var lämplig för att uppnå det eftersträvade målet av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

(322)

Mot bakgrund av ovanstående resonemang anser kommissionen att den aktuella åtgärden var lämplig för att uppnå det eftersträvade målet av gemensamt intresse.

8.2.2.4   Förekomst av en stimulanseffekt

Förekomst av en stimulanseffekt

| (323) | Enligt avsnitt 5.1.2. d i 2014 års luftfartsriktlinjer anses ett driftstöd ge stimulanseffekt om det är sannolikt att den ekonomiska aktiviteten på flygplatsen i avsaknad av driftstöd sannolikt skulle vara avsevärt mindre. Vid denna bedömning ska förekomsten av investeringsstöd och trafikvolymen på flygplatsen beaktas. |
| --- | --- |

(323)

Enligt avsnitt 5.1.2. d i 2014 års luftfartsriktlinjer anses ett driftstöd ge stimulanseffekt om det är sannolikt att den ekonomiska aktiviteten på flygplatsen i avsaknad av driftstöd sannolikt skulle vara avsevärt mindre. Vid denna bedömning ska förekomsten av investeringsstöd och trafikvolymen på flygplatsen beaktas.

| (324) | I de ekonomiska rapporterna från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH betonas att företagets existens är hotad utan offentliga kapitaltillskott. Utan driftstöd för att täcka flygplatsoperatörens förluster skulle flygplatsen slutligen få lämna marknaden på grund av att rörelseförlusterna inte var täckta. |
| --- | --- |

(324)

I de ekonomiska rapporterna från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH betonas att företagets existens är hotad utan offentliga kapitaltillskott. Utan driftstöd för att täcka flygplatsoperatörens förluster skulle flygplatsen slutligen få lämna marknaden på grund av att rörelseförlusterna inte var täckta.

| (325) | Mot bakgrund av ovanstående resonemang anser kommissionen att den aktuella stödåtgärden hade en stimulanseffekt. |
| --- | --- |

(325)

Mot bakgrund av ovanstående resonemang anser kommissionen att den aktuella stödåtgärden hade en stimulanseffekt.

8.2.2.5   Stödets proportionalitet (begränsning av stödet till det minsta nödvändiga)

Stödets proportionalitet (begränsning av stödet till det minsta nödvändiga)

| (326) | Enligt avsnitt 5.1.2. e i 2014 års luftfartsriktlinjer ska driftstöd till flygplatser, för att kunna anses vara proportionellt, vara begränsat till det lägsta belopp som krävs för att den understödda verksamheten ska äga rum. |
| --- | --- |

(326)

Enligt avsnitt 5.1.2. e i 2014 års luftfartsriktlinjer ska driftstöd till flygplatser, för att kunna anses vara proportionellt, vara begränsat till det lägsta belopp som krävs för att den understödda verksamheten ska äga rum.

| (327) | I förevarande ärende fastställde flygplatsoperatörens offentliga delägare driftstödets omfattning på grundval av en årlig i förväg upprättad affärsplan och begränsade stödet till flygplatsens finansieringsbehov. |
| --- | --- |

(327)

I förevarande ärende fastställde flygplatsoperatörens offentliga delägare driftstödets omfattning på grundval av en årlig i förväg upprättad affärsplan och begränsade stödet till flygplatsens finansieringsbehov.

| (328) | Uppgifterna i dessa affärsplaner uppdaterades under det aktuella räkenskapsåret med flygplatsens aktuella resultat. Exempelvis godkände styrelsen den 8 november 2002 affärsplanen för år 2003 på grundval av de uppgifter som var tillgängliga i september 2002. Denna affärsplan uppdaterades senare vid styrelsemötet den 24 oktober 2003. Vid styrelsemötet presenterades en uppdaterad affärsplan med de uppgifter som var tillgängliga i oktober 2003 (167). |
| --- | --- |

(328)

Uppgifterna i dessa affärsplaner uppdaterades under det aktuella räkenskapsåret med flygplatsens aktuella resultat. Exempelvis godkände styrelsen den 8 november 2002 affärsplanen för år 2003 på grundval av de uppgifter som var tillgängliga i september 2002. Denna affärsplan uppdaterades senare vid styrelsemötet den 24 oktober 2003. Vid styrelsemötet presenterades en uppdaterad affärsplan med de uppgifter som var tillgängliga i oktober 2003 (167).

167

| (329) | Mot bakgrund av ovanstående resonemang fastställer kommissionen att driftstödet gjorde det möjligt för flygplatsoperatören att under denna period anpassa sin affärsmodell till de nya driftskraven som var förenade med avtalet med Ryanair om tillhandahållande av tjänster. Härvid kontrollerades löpande i vilken omfattning det krävdes finansiella medel för att täcka förlusterna. Således var stödbeloppet begränsat till de förväntade rörelseförlusterna. |
| --- | --- |

(329)

Mot bakgrund av ovanstående resonemang fastställer kommissionen att driftstödet gjorde det möjligt för flygplatsoperatören att under denna period anpassa sin affärsmodell till de nya driftskraven som var förenade med avtalet med Ryanair om tillhandahållande av tjänster. Härvid kontrollerades löpande i vilken omfattning det krävdes finansiella medel för att täcka förlusterna. Således var stödbeloppet begränsat till de förväntade rörelseförlusterna.

| (330) | Tyskland uppger vidare att den omställning av flygplatsen som gjorts genom flera projekt (168) sedan åren 2010–2012 har bidragit till att minska flygplatsens allmänna underskott och således till minskade tillskott från delägarna. Driftstödet övervakades under hela den här aktuella perioden för att kunna anpassa det till flygplatsens faktiska behov. |
| --- | --- |

(330)

Tyskland uppger vidare att den omställning av flygplatsen som gjorts genom flera projekt (168) sedan åren 2010–2012 har bidragit till att minska flygplatsens allmänna underskott och således till minskade tillskott från delägarna. Driftstödet övervakades under hela den här aktuella perioden för att kunna anpassa det till flygplatsens faktiska behov.

168

| (331) | Mot denna bakgrund anser kommissionen att driftstödet i förevarande fall var proportionerligt och begränsat till det lägsta belopp som krävs för att den understödda verksamheten ska kunna drivas. |
| --- | --- |

(331)

Mot denna bakgrund anser kommissionen att driftstödet i förevarande fall var proportionerligt och begränsat till det lägsta belopp som krävs för att den understödda verksamheten ska kunna drivas.

8.2.2.6   Undvikande av otillbörliga negativa effekter på konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna

Undvikande av otillbörliga negativa effekter på konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna

| (332) | Enligt avsnitt 5.1.2. f i 2014 års luftfartsriktlinjer ska konkurrenssnedvridningar och effekterna på handeln beaktas vid en bedömning av driftstödets förenlighet. En omständighet som talar för en möjlig snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln kan vara att flygplatsen är belägen i samma upptagningsområde som en annan flygplats med ledig kapacitet. |
| --- | --- |

(332)

Enligt avsnitt 5.1.2. f i 2014 års luftfartsriktlinjer ska konkurrenssnedvridningar och effekterna på handeln beaktas vid en bedömning av driftstödets förenlighet. En omständighet som talar för en möjlig snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln kan vara att flygplatsen är belägen i samma upptagningsområde som en annan flygplats med ledig kapacitet.

| (333) | I förevarande fall konstaterar kommissionen att den närmaste flygplatsen är flygplatsen Leipzig-Halle som är belägen 85 km från AOC, med andra ord tar det 1 tim 10 min att köra dit med bil. Såsom anges i skälen 299 och 300 handlade affärsplanen hos Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH om att upprätta flygplatsen som regional flygplats med syftet att utveckla det närbelägna industriområdet. Även om professor Klophaus prognos från år 2007 hade uppfyllts, skulle flygplatsen fram till år 2015 endast uppnått 500 000 passagerare, vilket fortfarande inte hade gjort det möjligt för den att konkurrera med en flygplats där trafikvolymen är mer än två miljoner passagerare i likhet med flygplatsen Leipzig-Halle. |
| --- | --- |

(333)

I förevarande fall konstaterar kommissionen att den närmaste flygplatsen är flygplatsen Leipzig-Halle som är belägen 85 km från AOC, med andra ord tar det 1 tim 10 min att köra dit med bil. Såsom anges i skälen 299 och 300 handlade affärsplanen hos Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH om att upprätta flygplatsen som regional flygplats med syftet att utveckla det närbelägna industriområdet. Även om professor Klophaus prognos från år 2007 hade uppfyllts, skulle flygplatsen fram till år 2015 endast uppnått 500 000 passagerare, vilket fortfarande inte hade gjort det möjligt för den att konkurrera med en flygplats där trafikvolymen är mer än två miljoner passagerare i likhet med flygplatsen Leipzig-Halle.

| (334) | Tyskland påpekar att AOC:s infrastruktur var öppen för alla potentiella användare och inte var utformad för en särskild användare. Detta för att ytterligare begränsa negativa effekter på konkurrensen och handeln. |
| --- | --- |

(334)

Tyskland påpekar att AOC:s infrastruktur var öppen för alla potentiella användare och inte var utformad för en särskild användare. Detta för att ytterligare begränsa negativa effekter på konkurrensen och handeln.

| (335) | Mot bakgrund av detta resonemang anser kommissionen att de otillbörliga negativa effekterna på konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna är begränsade till det minsta nödvändiga. |
| --- | --- |

(335)

Mot bakgrund av detta resonemang anser kommissionen att de otillbörliga negativa effekterna på konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna är begränsade till det minsta nödvändiga.

8.2.2.7   Slutsats

Slutsats

| (336) | Mot bakgrund av detta resonemang drar kommissionen slutsatsen att finansieringen av rörelseförlusterna från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH åren 2000–2011 är förenlig med den inre marknaden på grundval av artikel 107.3 c i EUF-fördraget samt de villkor för förenlighet som fastställts i avsnitt 5.1.2 i 2014 års luftfartsriktlinjer. |
| --- | --- |

(336)

Mot bakgrund av detta resonemang drar kommissionen slutsatsen att finansieringen av rörelseförlusterna från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH åren 2000–2011 är förenlig med den inre marknaden på grundval av artikel 107.3 c i EUF-fördraget samt de villkor för förenlighet som fastställts i avsnitt 5.1.2 i 2014 års luftfartsriktlinjer.

8.2.3   Åtgärd 3: Flygplatsavgifter och betalningar till Ryanair på grundval av kombinationen av avtalet om flygplatstjänster från 2003, marknadsföringsavtalet från 2003 och marknadsföringsavtalet från 2010

Åtgärd 3: Flygplatsavgifter och betalningar till Ryanair på grundval av kombinationen av avtalet om flygplatstjänster från 2003, marknadsföringsavtalet från 2003 och marknadsföringsavtalet från 2010

| (337) | Tyskland hävdar att avtalet om flygplatstjänster och avtalen om marknadsföringstjänster inte utgör något statligt stöd. Därför har Tyskland inte angett någon rättslig grund för en möjlig förenlighet med den inre marknaden. Mot denna bakgrund och med beaktande av att bevisbördan för att ett stöd är förenligt med den inre marknaden i enlighet med ett undantag till artikel 107.1 i princip ankommer på den berörda medlemsstaten, som ska visa att villkoren för undantagsbestämmelsen är uppfyllda, kan slutsatsen dras att stödet inte är förenligt med den inre marknaden. Dessutom anser kommissionen att det aktuella statliga stödet i detta ärende inte kan anses utgöra ett startstöd som är förenligt med den inre marknaden enligt de aktuella bestämmelserna. |
| --- | --- |

(337)

Tyskland hävdar att avtalet om flygplatstjänster och avtalen om marknadsföringstjänster inte utgör något statligt stöd. Därför har Tyskland inte angett någon rättslig grund för en möjlig förenlighet med den inre marknaden. Mot denna bakgrund och med beaktande av att bevisbördan för att ett stöd är förenligt med den inre marknaden i enlighet med ett undantag till artikel 107.1 i princip ankommer på den berörda medlemsstaten, som ska visa att villkoren för undantagsbestämmelsen är uppfyllda, kan slutsatsen dras att stödet inte är förenligt med den inre marknaden. Dessutom anser kommissionen att det aktuella statliga stödet i detta ärende inte kan anses utgöra ett startstöd som är förenligt med den inre marknaden enligt de aktuella bestämmelserna.

8.2.3.1   Tillämplig rättslig grund

Tillämplig rättslig grund

| (338) | Vad gäller startstödet förklaras i 2014 års luftfartsriktlinjer att

  ”[...] kommissionen [kommer] att tillämpa principerna i dessa riktlinjer på alla anmälda startstödåtgärder som den har att besluta om från och med den 4 april 2014, även om åtgärderna anmälts före den dagen. När det gäller olagligt startstöd till flygbolag kommer kommissionen i enlighet med sitt tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt att tillämpa gällande regler vid tidpunkten för beviljandet av stöd. Följaktligen kommer den inte att tillämpa principerna i dessa riktlinjer på olagligt startstöd till flygbolag som beviljats före den 4 april 2014
  ”
   (169). |
| --- | --- |

(338)

Vad gäller startstödet förklaras i 2014 års luftfartsriktlinjer att

”[...] kommissionen [kommer] att tillämpa principerna i dessa riktlinjer på alla anmälda startstödåtgärder som den har att besluta om från och med den 4 april 2014, även om åtgärderna anmälts före den dagen. När det gäller olagligt startstöd till flygbolag kommer kommissionen i enlighet med sitt tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt att tillämpa gällande regler vid tidpunkten för beviljandet av stöd. Följaktligen kommer den inte att tillämpa principerna i dessa riktlinjer på olagligt startstöd till flygbolag som beviljats före den 4 april 2014
  ”
   (169).

169

| (339) | I 2005 års luftfartsriktlinjer fastställs i sin tur följande:

  ”I fråga om stöd som beviljas efter det att dessa riktlinjer har offentliggjorts i EUT kommer kommissionen att använda dessa nya riktlinjer som underlag för sin granskning av [...] sådana igångsättningsstöd som beviljats utan dess godkännande och således i strid med artikel 88.3 i fördraget [nu artikel 108.3 i EUF-fördraget].” |
| --- | --- |

(339)

I 2005 års luftfartsriktlinjer fastställs i sin tur följande:

”I fråga om stöd som beviljas efter det att dessa riktlinjer har offentliggjorts i EUT kommer kommissionen att använda dessa nya riktlinjer som underlag för sin granskning av [...] sådana igångsättningsstöd som beviljats utan dess godkännande och således i strid med artikel 88.3 i fördraget [nu artikel 108.3 i EUF-fördraget].”

8.2.3.2   Bedömning av förenligheten vad gäller avtalet som ingicks den 25 januari 2010 jämfört med avtalet som flygplatstjänster som ingicks den 3 mars 2003 och marknadsföringsavtalet som ingicks den 7 april 2003

Bedömning av förenligheten vad gäller avtalet som ingicks den 25 januari 2010 jämfört med avtalet som flygplatstjänster som ingicks den 3 mars 2003 och marknadsföringsavtalet som ingicks den 7 april 2003

| (340) | Avtalet med AMS ingicks år 2010 efter offentliggörandet av 2005 års luftfartsriktlinjer. Det aktuella stödet beviljades på grundval av marknadsföringsavtalet från år 2010, vars effekt tillkommer till de båda avtal som ingicks år 2003, vilka inte utgör något statligt stöd om de betraktas var för sig. Således ska stödets förenlighet prövas enligt 2005 års luftfartsriktlinjer. |
| --- | --- |

(340)

Avtalet med AMS ingicks år 2010 efter offentliggörandet av 2005 års luftfartsriktlinjer. Det aktuella stödet beviljades på grundval av marknadsföringsavtalet från år 2010, vars effekt tillkommer till de båda avtal som ingicks år 2003, vilka inte utgör något statligt stöd om de betraktas var för sig. Således ska stödets förenlighet prövas enligt 2005 års luftfartsriktlinjer.

| (341) | Med beaktande av att villkoren för förenligheten av startstöd som stadgas i punkt 79 i 2005 års luftfartsriktlinjer är kumulativa, är det tillräckligt att styrka att ett av dessa villkor inte uppfyllts för att fastställa att stödet till flygbolaget är oförenligt. Kommissionen kommer trots detta att pröva flera av de kriterier som fastställs i 2005 års luftfartsriktlinjer för att bedöma förenligheten av den här aktuella stödåtgärden. |
| --- | --- |

(341)

Med beaktande av att villkoren för förenligheten av startstöd som stadgas i punkt 79 i 2005 års luftfartsriktlinjer är kumulativa, är det tillräckligt att styrka att ett av dessa villkor inte uppfyllts för att fastställa att stödet till flygbolaget är oförenligt. Kommissionen kommer trots detta att pröva flera av de kriterier som fastställs i 2005 års luftfartsriktlinjer för att bedöma förenligheten av den här aktuella stödåtgärden.

| (342) | I punkt 79 c i 2005 års luftfartsriktlinjer fastställs att ett villkor för stödets förenlighet är att det endast gäller för nya linjer eller ökad turtäthet. Avtalet från 2010 omfattar den dagliga linjen till London, vilken funnits sedan år 2003, och linjen till Girona som öppnades år 2007. År 2010 upprättades endast linjen till Alicante. Således uppfyller den här aktuella stödåtgärden inte detta kriterium. |
| --- | --- |

(342)

I punkt 79 c i 2005 års luftfartsriktlinjer fastställs att ett villkor för stödets förenlighet är att det endast gäller för nya linjer eller ökad turtäthet. Avtalet från 2010 omfattar den dagliga linjen till London, vilken funnits sedan år 2003, och linjen till Girona som öppnades år 2007. År 2010 upprättades endast linjen till Alicante. Således uppfyller den här aktuella stödåtgärden inte detta kriterium.

| (343) | I punkt 79 d i 2005 års luftfartsriktlinjer krävs bärkraft på lång sikt, samt gradvis minskande stöd för den aktuella åtgärden: ”en linje för vilken stöd beviljas skall på sikt visa sig bärkraftig, dvs. den skall åtminstone utan offentlig finansiering kunna bära sina egna kostnader”. Det finns inget som tyder på att de aktuella linjerna skulle kunna bli lönsamma för Ryanair utan den finansiering som beviljats från offentliga medel i samband med marknadsföringsavtalen. Detta bekräftas även av det faktum att Ryanair slutade trafikera linjerna när den offentliga finansieringen upphörde. |
| --- | --- |

(343)

I punkt 79 d i 2005 års luftfartsriktlinjer krävs bärkraft på lång sikt, samt gradvis minskande stöd för den aktuella åtgärden: ”en linje för vilken stöd beviljas skall på sikt visa sig bärkraftig, dvs. den skall åtminstone utan offentlig finansiering kunna bära sina egna kostnader”. Det finns inget som tyder på att de aktuella linjerna skulle kunna bli lönsamma för Ryanair utan den finansiering som beviljats från offentliga medel i samband med marknadsföringsavtalen. Detta bekräftas även av det faktum att Ryanair slutade trafikera linjerna när den offentliga finansieringen upphörde.

| (344) | I punkt 79 e i 2005 års luftfartsriktlinjer tillkommer kriteriet kompensation för extra igångsättningskostnader: ”stödet skall enbart avse de extra kostnader som uppstår när en ny linje eller en ny turtäthet lanseras, dvs. kostnader som flygbolaget inte har för redan etablerade linjer”. Stödet förefaller inte ha samband med särskilda igångsättningskostnader. Betalningarna till Ryanair för marknadsföring fortsatte under hela den period då flygplatsen och flygbolaget hade affärsförbindelser. Således är inte heller detta kriterium uppfyllt. |
| --- | --- |

(344)

I punkt 79 e i 2005 års luftfartsriktlinjer tillkommer kriteriet kompensation för extra igångsättningskostnader: ”stödet skall enbart avse de extra kostnader som uppstår när en ny linje eller en ny turtäthet lanseras, dvs. kostnader som flygbolaget inte har för redan etablerade linjer”. Stödet förefaller inte ha samband med särskilda igångsättningskostnader. Betalningarna till Ryanair för marknadsföring fortsatte under hela den period då flygplatsen och flygbolaget hade affärsförbindelser. Således är inte heller detta kriterium uppfyllt.

| (345) | Slutligen får stödet enligt punkt 79 f varje år uppgå till högst 50 % av de stödberättigande kostnaderna under året i fråga. Det finns inga bevis på att de faktiska utgifterna för marknadsföring skulle ha varit dubbelt så höga som stödbeloppet. |
| --- | --- |

(345)

Slutligen får stödet enligt punkt 79 f varje år uppgå till högst 50 % av de stödberättigande kostnaderna under året i fråga. Det finns inga bevis på att de faktiska utgifterna för marknadsföring skulle ha varit dubbelt så höga som stödbeloppet.

8.2.3.3   Slutsats

Slutsats

| (346) | Sammantaget kan stödet till Ryanair och AMS inte anses utgöra igångsättningsstöd som är förenligt med den inre marknaden, eftersom villkoren för förenlighet inte uppfyllts. Det statliga stöd som Ryanair och AMS har beviljats inom ramen för kombinationen av avtalet om flygplatstjänster av den 3 mars 2003, marknadsföringsavtalet av den 7 april 2003 och marknadsföringsavtalet av den 25 januari 2010 utgör således ett olagligt statligt stöd som är oförenligt med den inre marknaden och som ska återkrävas. |
| --- | --- |

(346)

Sammantaget kan stödet till Ryanair och AMS inte anses utgöra igångsättningsstöd som är förenligt med den inre marknaden, eftersom villkoren för förenlighet inte uppfyllts. Det statliga stöd som Ryanair och AMS har beviljats inom ramen för kombinationen av avtalet om flygplatstjänster av den 3 mars 2003, marknadsföringsavtalet av den 7 april 2003 och marknadsföringsavtalet av den 25 januari 2010 utgör således ett olagligt statligt stöd som är oförenligt med den inre marknaden och som ska återkrävas.

9.   SLUTSATS

SLUTSATS

9.1   ÅTGÄRD 1: FINANSIERING AV INFRASTRUKTURINVESTERINGAR ÅREN 2000–2011

| (347) | Kommissionen anser att det stöd som beviljats Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i form av finansiering av infrastrukturinvesteringar under hela perioden 2000–2011 är förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(347)

Kommissionen anser att det stöd som beviljats Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH i form av finansiering av infrastrukturinvesteringar under hela perioden 2000–2011 är förenligt med den inre marknaden.

9.2   ÅTGÄRD 2: FINANSIERING AV RÖRELSEFÖRLUSTER VID FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH ÅREN 2000–2011

| (348) | Kommissionen anser att det stöd som beviljats Flugplatz Altenburg-Nobitz i form av finansiering av rörelseförluster under hela perioden 2000–2011 är förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(348)

Kommissionen anser att det stöd som beviljats Flugplatz Altenburg-Nobitz i form av finansiering av rörelseförluster under hela perioden 2000–2011 är förenligt med den inre marknaden.

9.3   ÅTGÄRD 3: AVTALEN MED RYANAIR OM TJÄNSTER OCH MARKNADSFÖRING

| (349) | Kommissionen anser att kombinationen av avtalet om flygplatstjänster av den 3 mars 2003, marknadsföringsavtalet av den 7 april 2003 och marknadsföringsavtalet av den 28 augusti 2008 inte utgör något statligt stöd till Ryanair, respektive AMS. |
| --- | --- |

(349)

Kommissionen anser att kombinationen av avtalet om flygplatstjänster av den 3 mars 2003, marknadsföringsavtalet av den 7 april 2003 och marknadsföringsavtalet av den 28 augusti 2008 inte utgör något statligt stöd till Ryanair, respektive AMS.

| (350) | Kommissionen fastställer att Tyskland med åsidosättande av artikel 108.3 i EUF-fördraget genom kombinationen av avtalet om flygplatstjänster av den 3 mars 2003, marknadsföringsavtalet av den 7 april 2003 och marknadsföringsavtalet av den 25 januari 2010 har beviljat ett olagligt stöd till Ryanair Ltd och dess helägda dotterbolag AMS. |
| --- | --- |

(350)

Kommissionen fastställer att Tyskland med åsidosättande av artikel 108.3 i EUF-fördraget genom kombinationen av avtalet om flygplatstjänster av den 3 mars 2003, marknadsföringsavtalet av den 7 april 2003 och marknadsföringsavtalet av den 25 januari 2010 har beviljat ett olagligt stöd till Ryanair Ltd och dess helägda dotterbolag AMS.

| (351) | Genom undertecknandet av avtalet med Ryanair och AMS år 2010 kunde Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, ur ett förhandsperspektiv, inte täcka samtliga tillkommande kostnader som hörde samman med Ryanairs verksamhet vid flygplatsen. Ryanair, respektive AMS, erhöll en otillbörlig fördel i form av ett bidragsbelopp som ska återbetalas till Tyskland. |
| --- | --- |

(351)

Genom undertecknandet av avtalet med Ryanair och AMS år 2010 kunde Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, ur ett förhandsperspektiv, inte täcka samtliga tillkommande kostnader som hörde samman med Ryanairs verksamhet vid flygplatsen. Ryanair, respektive AMS, erhöll en otillbörlig fördel i form av ett bidragsbelopp som ska återbetalas till Tyskland.

Återvinning av det stöd som beviljats till Ryanair, respektive AMS

Återvinning av det stöd som beviljats till Ryanair, respektive AMS

| (352) | Enligt EUF-fördraget och domstolens fasta praxis är kommissionen behörig att besluta att den berörda medlemsstaten ska upphäva eller ändra ett stöd (170) om kommissionen har fastställt att stödet inte är förenligt med den inre marknaden. Enligt domstolens fasta praxis är medlemsstaten skyldig att upphäva ett stöd som kommissionen har fastställt vara oförenligt med den inre marknaden, så att den tidigare situationen återställs (171). Domstolen har fastställt att detta mål är uppnått när stödmottagaren har betalat tillbaka de belopp som beviljats i form av olagligt stöd, och företaget därigenom förlorar den fördel som det åtnjöt på marknaden i förhållande till sina konkurrenter, samt när den situation som rådde före utbetalningen av stödet är återställd (172). |
| --- | --- |

(352)

Enligt EUF-fördraget och domstolens fasta praxis är kommissionen behörig att besluta att den berörda medlemsstaten ska upphäva eller ändra ett stöd (170) om kommissionen har fastställt att stödet inte är förenligt med den inre marknaden. Enligt domstolens fasta praxis är medlemsstaten skyldig att upphäva ett stöd som kommissionen har fastställt vara oförenligt med den inre marknaden, så att den tidigare situationen återställs (171). Domstolen har fastställt att detta mål är uppnått när stödmottagaren har betalat tillbaka de belopp som beviljats i form av olagligt stöd, och företaget därigenom förlorar den fördel som det åtnjöt på marknaden i förhållande till sina konkurrenter, samt när den situation som rådde före utbetalningen av stödet är återställd (172).

170

171

172

| (353) | I enlighet med denna rättspraxis fastställdes följande i artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (173): ”Vid negativa beslut i fall av olagligt stöd skall kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren [...].” |
| --- | --- |

(353)

I enlighet med denna rättspraxis fastställdes följande i artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (173): ”Vid negativa beslut i fall av olagligt stöd skall kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren [...].”

173

| (354) | Mot denna bakgrund ska nämnda statliga stöd återbetalas till Tyskland i den mån det har betalats ut. |
| --- | --- |

(354)

Mot denna bakgrund ska nämnda statliga stöd återbetalas till Tyskland i den mån det har betalats ut.

| (355) | Vad gäller det belopp som ska återbetalas ska kommissionen beakta de i förväg upprättade affärsplanerna i avsnitt 8.1.3, tabell 19, med följande ytterligare överväganden:






  a) | Det stöd som ska återvinnas ska motsvara det negativa ökade kassaflöde som förelåg när beslutet fattades att underteckna avtalet. Det negativa kassaflödet motsvarar de finansiella medel som krävs för att avtalet ska vara marknadsmässigt. |
| --- | --- | --- |

(355)

Vad gäller det belopp som ska återbetalas ska kommissionen beakta de i förväg upprättade affärsplanerna i avsnitt 8.1.3, tabell 19, med följande ytterligare överväganden:

a)

Det stöd som ska återvinnas ska motsvara det negativa ökade kassaflöde som förelåg när beslutet fattades att underteckna avtalet. Det negativa kassaflödet motsvarar de finansiella medel som krävs för att avtalet ska vara marknadsmässigt.

| b) | Kommissionen anser att sommarsäsongen 2010 ska beaktas som tidsmässig ram för denna affärsplan. I praktiken är den verkliga fördel som flygbolaget har mottagit begränsad till det aktuella avtalets egentliga löptid, eftersom Ryanair, respektive AMS, inte erhöll några fördelar mer från flygplatsen så snart avtalet avslutades. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen anser att sommarsäsongen 2010 ska beaktas som tidsmässig ram för denna affärsplan. I praktiken är den verkliga fördel som flygbolaget har mottagit begränsad till det aktuella avtalets egentliga löptid, eftersom Ryanair, respektive AMS, inte erhöll några fördelar mer från flygplatsen så snart avtalet avslutades.

| (356) | Av tabell 20 framgår resultaten beträffande de preliminära belopp som Tyskland ska återkräva. |
| --- | --- |

(356)

Av tabell 20 framgår resultaten beträffande de preliminära belopp som Tyskland ska återkräva.

| (357) | För att beakta den faktiska fördel som flygbolaget och dess dotterbolag har mottagit inom ramen för kombinationen av avtalet om flygplatstjänster av den 3 mars 2003, marknadsföringsavtalet av den 7 april 2003 och marknadsföringsavtalet av den 25 januari 2010 kan de belopp som anges i tabell 20 fortfarande anpassas med hjälp av de bevis och styrkande handlingar som Tyskland har lämnat in. Denna anpassning ska grundas på i) skillnaden mellan å ena sidan de faktiskt genomförda betalningarna av flygplatsavgifter som angivits i efterhand av flygbolaget och å andra sidan det i tabell 19 angivna (i förväg) beräknade kassaflödet för dessa inkomstposter och ii) skillnaden mellan å ena sidan de faktiska betalningarna för marknadsföring som erlagts till flygbolaget och dess dotterbolag, som angivits i efterhand och som genomförts inom ramen för marknadsföringsavtalet, och å andra sidan de i förväg beräknade beloppen för marknadsföringskostnader som angivits i tabell 19. |
| --- | --- |

(357)

För att beakta den faktiska fördel som flygbolaget och dess dotterbolag har mottagit inom ramen för kombinationen av avtalet om flygplatstjänster av den 3 mars 2003, marknadsföringsavtalet av den 7 april 2003 och marknadsföringsavtalet av den 25 januari 2010 kan de belopp som anges i tabell 20 fortfarande anpassas med hjälp av de bevis och styrkande handlingar som Tyskland har lämnat in. Denna anpassning ska grundas på i) skillnaden mellan å ena sidan de faktiskt genomförda betalningarna av flygplatsavgifter som angivits i efterhand av flygbolaget och å andra sidan det i tabell 19 angivna (i förväg) beräknade kassaflödet för dessa inkomstposter och ii) skillnaden mellan å ena sidan de faktiska betalningarna för marknadsföring som erlagts till flygbolaget och dess dotterbolag, som angivits i efterhand och som genomförts inom ramen för marknadsföringsavtalet, och å andra sidan de i förväg beräknade beloppen för marknadsföringskostnader som angivits i tabell 19.

| (358) | Såsom redan angetts i skäl 212 anser kommissionen att AMS och Ryanair ska betraktas som ett enda företag när det gäller tillämpningen av bestämmelserna om statligt stöd. Således ska Ryanair och AMS vara solidariskt ansvariga för återbetalningen av det mottagna stödet inom ramen för kombinationen av avtalet om flygplatstjänster av den 3 mars 2003, marknadsföringsavtalet av den 7 april 2003 och marknadsföringsavtalet av den 25 januari 2010. |
| --- | --- |

(358)

Såsom redan angetts i skäl 212 anser kommissionen att AMS och Ryanair ska betraktas som ett enda företag när det gäller tillämpningen av bestämmelserna om statligt stöd. Således ska Ryanair och AMS vara solidariskt ansvariga för återbetalningen av det mottagna stödet inom ramen för kombinationen av avtalet om flygplatstjänster av den 3 mars 2003, marknadsföringsavtalet av den 7 april 2003 och marknadsföringsavtalet av den 25 januari 2010.

| (359) | Dessutom ska Tyskland enligt kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (174) beräkna ränta på stödbeloppet från den dag då det olagliga stödet först ställdes till mottagarens förfogande fram till den dag då stödet har återbetalats (175). Eftersom det kassaflöde som motsvarar stödbeloppet i förevarande fall är komplicerat och användes under hela giltighetstiden för kombinationen av avtalet om flygplatstjänster av den 3 mars 2003, marknadsföringsavtalet av den 7 april 2003 och marknadsföringsavtalet av den 25 januari 2010, anser kommissionen att det är acceptabelt att vid beräkningen av återbetalningsräntan anta att utbetalningstidpunkten för stödet var slutet av IATA:s sommarsäsong 2010 (dvs. den 30 oktober 2010).

  Tabell 20


  Belopp som ska återbetalas baserat på avtalet om flygplatstjänster och marknadsföringsavtalet från 2003 samt marknadsföringsavtalet från 2010 | Sommarsäsongen 2010 |
| --- | --- | --- |
| | |
| Antal avresande passagerare | 55 188 |
| | |
| FÖRVÄNTADE INTÄKTER (i euro) |
| Nettoavgifter som betalats av Ryanair per avresande passagerare | [...]* |
| Intäkter som hänför sig till luftfartsverksamhet totalt | [...]* |
| Intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet per passagerare | [...]* |
| Intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet totalt | [...]* |
| Intäkter totalt | [...]* |
| | |
| FÖRVÄNTADE AVGIFTER (i euro) |
| Fasta marknadsföringsavgifter | [...]* |
| Månatliga driftsavgifter | 13 943 |
| Driftsavgifter totalt | 97 601 |
| Totala avgifter | [...]* |
| | |
| NETTOREULTAT (i euro)


  BELOPP SOM SKA ÅTERKRÄVAS | – 318 569 |

(359)

Dessutom ska Tyskland enligt kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (174) beräkna ränta på stödbeloppet från den dag då det olagliga stödet först ställdes till mottagarens förfogande fram till den dag då stödet har återbetalats (175). Eftersom det kassaflöde som motsvarar stödbeloppet i förevarande fall är komplicerat och användes under hela giltighetstiden för kombinationen av avtalet om flygplatstjänster av den 3 mars 2003, marknadsföringsavtalet av den 7 april 2003 och marknadsföringsavtalet av den 25 januari 2010, anser kommissionen att det är acceptabelt att vid beräkningen av återbetalningsräntan anta att utbetalningstidpunkten för stödet var slutet av IATA:s sommarsäsong 2010 (dvs. den 30 oktober 2010).

174

175

Tabell 20

Tabell 20

Belopp som ska återbetalas baserat på avtalet om flygplatstjänster och marknadsföringsavtalet från 2003 samt marknadsföringsavtalet från 2010

Belopp som ska återbetalas baserat på avtalet om flygplatstjänster och marknadsföringsavtalet från 2003 samt marknadsföringsavtalet från 2010

Sommarsäsongen 2010

Antal avresande passagerare

55 188

FÖRVÄNTADE INTÄKTER (i euro)

(i euro)

Nettoavgifter som betalats av Ryanair per avresande passagerare

[...]*

Intäkter som hänför sig till luftfartsverksamhet totalt

[...]*

Intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet per passagerare

[...]*

Intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet totalt

[...]*

Intäkter totalt

[...]*

FÖRVÄNTADE AVGIFTER (i euro)

(i euro)

Fasta marknadsföringsavgifter

[...]*

Månatliga driftsavgifter

13 943

Driftsavgifter totalt

97 601

Totala avgifter

[...]*

NETTOREULTAT (i euro)

(i euro)

BELOPP SOM SKA ÅTERKRÄVAS

BELOPP SOM SKA ÅTERKRÄVAS

– 318 569

– 318 569

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Det statliga stöd som Tyskland med åsidosättande av artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt mellan 2000 och 2011 olagligt har beviljat till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH genom finansiering av infrastrukturinvesteringar under åren 2000 till 2011 är förenligt med den inre marknaden.

2.   Det statliga stöd som Tyskland med åsidosättande av artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt mellan 2000 och 2011 olagligt har beviljat till Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH genom finansieringen av rörelseförluster under åren 2000 till 2011 är förenligt med den inre marknaden.

3.   Det avtal om flygplatstjänster som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och Ryanair ingick den 3 mars 2003 i förening med det avtal om marknadsföringstjänster som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och Ryanair ingick den 7 april 2003 och det avtal om marknadsföringstjänster som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och Ryanair ingick den 28 augusti 2008 utgör inte något stöd.

4.   Det statliga stöd som Tyskland med åsidosättande av artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt olagligen har beviljat Ryanair, respektive AMS genom kombinationen av det avtal om flygplatstjänster som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och Ryanair ingick den 3 mars 2003 och det avtal om marknadsföringstjänster som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och Ryanair ingick den 7 april 2003 samt det avtal om marknadsföringstjänster som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och AMS ingick den 25 januari 2010, är oförenligt med den inre marknaden.

Artikel 2

1.   Tyskland ska återkräva det oförenliga stöd som avses i artikel 1.4 från stödmottagarna.

2.   Då Ryanair och AMS utgör en enda ekonomisk enhet vid tillämpningen av detta beslut, är de solidariskt ansvariga för det statliga stöd som var och en av dem har erhållit genom den gemensamma tillämpningen av avtalet om flygplatstjänster av den 3 mars 2003 och marknadsföringsavtalet av den 7 april 2003 samt marknadsföringsavtalet av den 25 januari 2010.

3.   De belopp som ska återkrävas ska innefatta ränta från den dag då stödet ställdes till mottagarnas förfogande till den dag de har återbetalats.

4.   Räntan ska beräknas som sammansatt ränta enligt kapitel V i förordning (EG) nr 794/2004.

5.   Tyskland ska upphöra med alla utbetalningar av utestående stöd av det slag som avses i artikel 1.4 med verkan från den dag då detta beslut offentliggörs.

Artikel 3

1.   Återkravet av det stöd som avses i artikel 1.4 ska verkställas omedelbart och effektivt.

2.   Tyskland ska säkerställa att detta beslut genomförs inom fyra månader från den dag då detta beslut har delgivits.

Artikel 4

1.   Inom två månader efter dagen då detta beslut har delgivits ska Tyskland lämna följande uppgifter:

| a) | Det totala belopp (kapital och räntor) som stödmottagarna har erhållit. |
| --- | --- |

a)

Det totala belopp (kapital och räntor) som stödmottagarna har erhållit.

| b) | Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från stödmottagarna enligt artikel 2. |
| --- | --- |

b)

Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från stödmottagarna enligt artikel 2.

| c) | En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa detta beslut. |
| --- | --- |

c)

En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa detta beslut.

| d) | Handlingar som visar att mottagarna har beordrats att återbetala stödet. |
| --- | --- |

d)

Handlingar som visar att mottagarna har beordrats att återbetala stödet.

2.   Tyskland ska hålla kommissionen underrättad om utvecklingen vad gäller de nationella åtgärder som har vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att återkravet av det stöd som avses i artikel 2 har slutförts. Tyskland ska på kommissionens begäran omgående lämna uppgifter om de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut. Tyskland ska också lämna detaljerade uppgifter om de stödbelopp och räntebelopp som redan har återbetalats av stödmottagarna.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 15 oktober 2014.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  
  EGT C 149, 25.5.2012, s. 5.

1

(2)  Med verkan från och med den 1 december 2009 har artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget ersatts av artikel 107 respektive 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Innehållet i bestämmelserna är dock i sak oförändrat. I detta beslut bör hänvisningar till artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget i förekommande fall förstås som hänvisningar till artikel 87 respektive 88 i EG-fördraget. Genom EUF-fördraget införs också vissa förändringar i terminologin, t.ex. ersätts gemenskapen med unionen och den gemensamma marknaden med den inre marknaden. I förevarande beslut används genomgående terminologin från EUF-fördraget.

2

(3)  Se fotnot 1.

3

(4)  Airport Marketing Services Limited är ett helägt dotterbolag till Ryanair. Bolagets huvudsakliga verksamhet utgörs av försäljning av annonser på Ryanairs webbplats.

4

(5)  Ryanair lämnade ett gemensamt yttrande i flera ärenden rörande lufttransport, däribland det här aktuella stödärendet.

5

(6)  Meddelande från kommissionen – Riktlinjer för statligt stöd till flygplatser och flygbolag (EUT C 99, 4.4.2014, s. 3).

6

(7)  Tillämpning av artiklarna 92 och 93 i EG-fördraget och artikel 61 i EES-avtalet på statligt stöd inom luftfartssektorn (EGT C 350, 10.12.1994, s. 5).

7

(8)  Riktlinjer för finansiering av flygplatser och för statliga igångsättningsstöd för flygbolag med verksamhet på regionala flygplatser (EUT C 312, 9.12.2005, s. 1).

8

(9)  
  EUT C 113, 15.4.2014, s. 30.

9

(10)  Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH har för närvarande följande delägare: Distriktet Altenburger Land (60 %), kommunen Nobitz (5 %), närtrafikföretaget THÜSAC Personennahverkehrsgesellschaft mbH (3 %). Samtliga delägare är antingen offentliga myndigheter eller är helt offentligägda. Bolaget äger själv 32 % av sina andelar. Källa: Den ekonomiska rapporten från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH år 2012. Detta är den senaste rapporten som Tyskland har ställt till kommissionens förfogande.

10

Källa:

(11)

11

Källa: De ekonomiska rapporterna från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och uppgifter som Tyskland har ingett.

Källa:

(12)

12

Källa: De ekonomiska rapporterna från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH.

Källa:

(13)  Enligt uppgifter från Tyskland genomförde Ryanair inte några flygningar mellan den 17 december 2004 och den 11 januari 2005. 2006 avbröts hela flygtrafiken två veckor på grund av byggarbeten.

13

(14)  Kommissionen anser att passagerare på reguljära flygningar under perioden 2003–2011 ska hänföras till Ryanair-flygningar.

14

(15)  Studie om flyglandningsplatsen Leipzig-Altenburg och det angränsande industriområdet (”
  Studie über den Verkehrslandeplatz Leipzig-Altenburg und das angrenzende Industriegebiet
  ”), KE-Consult, Kurte & Esser GbR, september 2010.

15

Studie über den Verkehrslandeplatz Leipzig-Altenburg und das angrenzende Industriegebiet

(16)  
  Källa: Förvaltningsberättelsen från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH om ett utvecklingskoncept för flygplatsen, (”
  Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH
  ”) av den 9 september 2011.

16

Källa:

Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(17)  
  ”Deckungslücke”.

17

(18)  Detta framgår ur KE-Consult-studien.

18

(19)  
  Källa: Förvaltningsberättelsen från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH om ett utvecklingskoncept för flygplatsen, (”
  Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH
  ”) av den 9 september 2011.

19

Källa:

Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

(20)  Flygplatsoperatörens bolagsordning begränsar det årliga kapitaltillskottet från varje delägare till det femdubbla av dennes andel (§ 24 stycke 3).

20

(21)

21

Källa: Årsredovisningar från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH på följande sidor:

Källa:

| | År 2000: Sidan 28 och bilaga 6, sidan 20. |
| --- | --- |

År 2000: Sidan 28 och bilaga 6, sidan 20.

| | År 2001: Sidan 28 och bilaga 6, sidan 23. |
| --- | --- |

År 2001: Sidan 28 och bilaga 6, sidan 23.

| | År 2002: Sidan 28 och bilaga 6, sidan 21. |
| --- | --- |

År 2002: Sidan 28 och bilaga 6, sidan 21.

| | År 2003: Sidan 7 och bilaga 6, sidan 21. |
| --- | --- |

År 2003: Sidan 7 och bilaga 6, sidan 21.

| | År 2004: Bilaga 3, sidan 5 och bilaga 6, sidan 19. |
| --- | --- |

År 2004: Bilaga 3, sidan 5 och bilaga 6, sidan 19.

| | År 2005: Bilaga VI, sidan 13 och bilaga III, sidan 19. |
| --- | --- |

År 2005: Bilaga VI, sidan 13 och bilaga III, sidan 19.

| | År 2006: Bilaga VI, sidan 12 och bilaga III, sidorna 15–16. |
| --- | --- |

År 2006: Bilaga VI, sidan 12 och bilaga III, sidorna 15–16.

| | År 2007: Bilaga VI, sidan 13 och bilaga III, sidorna 15–16. |
| --- | --- |

År 2007: Bilaga VI, sidan 13 och bilaga III, sidorna 15–16.

| | År 2008: Bilaga VI, sidan 12 och bilaga III, sidorna 15–16. |
| --- | --- |

År 2008: Bilaga VI, sidan 12 och bilaga III, sidorna 15–16.

| | År 2009: Bilaga VI, sidan 15 och bilaga III, sidan 14. |
| --- | --- |

År 2009: Bilaga VI, sidan 15 och bilaga III, sidan 14.

| | År 2010: Bilaga VI, sidan 15 och bilaga III, sidan 14. |
| --- | --- |

År 2010: Bilaga VI, sidan 15 och bilaga III, sidan 14.

| | År 2011: Bilaga VI, sidan 13 och bilaga III, sidan 14. |
| --- | --- |

År 2011: Bilaga VI, sidan 13 och bilaga III, sidan 14.

(22)  Detta stöd tillhandahölls huvudsakligen av delstaten Thüringen, fastän stöd även kan ha beviljats av andra offentliga organ.

22

(23)  http://www.lvz.de/Mitteldeutschland/News/Aus-fuer-Linienfluege-ab-Altenburg-Ryanair-zieht-sich-komplett-zurueck ”Aus für Linienflüge ab Altenburg – Ryanair zieht sich komplett zurück” (Slut med reguljära flyg från Altenburg – Ryanair drar sig tillbaka helt och hållet).

23

(24)

24

Källa: Tyskland.

Källa:

(25)  Egna medel från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH.

25

(26)  Denna summa är för närvarande föremål för kontroll och har bestritts vid den behöriga nationella förvaltningsdomstolen i den berörda delstaten och kan således ändras.

26

(27)  Summa med förbehåll för ändringar – se fotnot 3.

27

(28)  I synnerhet anges i den ekonomiska rapporten från 2004 att start- och landningssträckorna på manöverområdet förlängdes och tillåter användning av ett flygplan av modell B 737–800. Enligt avtalet mellan AOC och Ryanair skulle Ryanair använda B 737–300-maskiner eller andra B 737-varianter på AOC.

28

(29)

29

Källa: Tyskland och årsredovisningar från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH.

Källa:

(30)  Enligt uppgifterna i årsredovisningarna från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH beräknas rörelseresultatet som inkomster från den operativa verksamheten (från vilken summan av det i tabell 2 angivna offentliga stödet har dragits av) med avdrag för direkta kostnader i företagsverksamheten (personal + material + övriga utgifter).

30

(31)  De investeringskostnader som anges i tabell 4 härrör från årsredovisningarna från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH och avviker från de investeringskostnader som har lämnats av de tyska myndigheterna i tabell 3.

31

(32)  Finansnettot utgörs av skillnaden mellan de finansiella intäkterna och de finansiella kostnaderna. Enligt de uppgifter som Tyskland har lämnat hade Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH inte några banklån under den aktuella perioden. De finansiella kostnaderna hänger däremot mest samman med den ränta som betalats på tidigare erhållna men ännu inte använda bidrag.

32

(33)  De av Tyskland ingivna uppgifterna som anges i tabell 5 skiljer sig från uppgifterna i årsredovisningarna från Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH enligt vad som anges i tabell 2.

33

(1)

1

| [...]* | Konfidentiell information. |
| --- | --- |

[...]*

Konfidentiell information.

(34)  Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, årsredovisning per den 31 december 2002, förvaltningsberättelse 2002, s. 4.

34

(35)

35

Källa: Tyskland. Tyskland har uppgett att kostnaderna för offentliga utgifter överstiger de belopp som anges i tabell 6, men har inte lämnat några ytterligare uppgifter om den exakta summan.

Källa:

(36)

36

Källa: Tyskland.

Källa:

(37)  Priserna i tabellerna 8 och 9 gäller för luftfartyg som anges i en särskild förteckning, även kallad ”bonuslista”. I denna lista anges olika typer av luftfartyg på grundval av tekniska egenskaper med avseende på förorenande utsläpp. Luftfartyg med bäst miljöprestanda upptas i förteckningen och nya luftfartyg införs automatiskt.

37

(38)

38

Källa: Tyskland.

Källa:

(39)

39

Källa: Tyskland.

Källa:

(40)  För regelbundna flygningar används det tyska uttrycket ”Linienflugbetrieb” [reguljärflyg].

40

(41)

41

Källa: Tyskland.

Källa:

(42)  Kommissionen hänvisar till skillnaden mellan den summa som uttrycks i ord och i siffror.

42

(43)  Tyskland har inlämnat den faktura som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH skickade till Ryanair för juni 2009. Trots ytterligare förfrågningar från kommissionen har Tyskland inte lämnat några ytterligare uppgifter om de exakta avgifter som Ryanair har betalat per passagerare och per flygplan under hela perioden 2003–2011.

43

(44)  Detta är endast en uppräkning av vissa tjänster. I bilaga B återfinns en fullständig uppräkning av tjänsterna.

44

(45)  Avtalet hänför sig till AMS dåvarande prislista.

45

(46)  IATA-sommarsäsongen började den 28 mars 2010 och slutade den 30 oktober 2010.

46

(47)  Enligt avsnitt 3.2 i avtalet av den 25 januari 2010 erhåller AMS möjlighet att tillhandahålla ytterligare marknadsföringstjänster efter överenskommelse mellan avtalsparterna.

47

(48)  Tyskland uppger att det har investerats över 16,5 miljoner euro i utvecklingen av industriområdet på ungefär 58 hektar, där för närvarande ungefär 250 människor är sysselsatta.

48

(49)  Utvecklingskoncept för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, 9 september 2011.

49

(50)  § 23 i Thüringens delstatsbudgetförordning.

50

(51)  I detta hänseende har Tyskland lämnat ett exempel på en subvention som beslutades och betalades ut år 2009 och var föremål för en efterhandskontroll år 2012 och delvis återkrävdes.

51

(52)  Se tabell 3.

52

(53)  I Thüringens delstatsbudgetförordning fastställs budgetbestämmelserna för delstaten Thüringen. I § 23 i budgetförordningen fastställs de krav som ska vara uppfyllda vid mottagandet av stöd från delstatens budget. Delstaten Thüringen måste ha ett väsentligt intresse av genomförandet av det projekt för vilket stödet beviljades, då villkoren för projektet inte över huvud taget kan tillgodoses utan förmånerna, eller åtminstone inte i nödvändig omfattning. Villkoren för att motta förmåner specificeras närmare i de allmänna tilläggsbestämmelserna för projektstöd (Allgemeine Nebenbestimmungen für Zuwendungen zur Projektförderung, ANBest-P).

53

Allgemeine Nebenbestimmungen für Zuwendungen zur Projektförderung, ANBest-P

(54)  SA.16588 (N 644i/2002) – Tyskland – Upprättande eller utbyggnad av regionala flygplatser.

54

(55)  Se skäl 50 a.

55

(56)  Rimlighetsbedömning av lönsamheten för Flugplatz Altenburg- Nobitz GmbH med beaktande av affärs- och finansieringsplanen för åren 2007 till 2010, dvs. ”
  Plausibilitätsprüfung über die Wirtschaftlichkeit der Flugplatz Altenburg- Nobitz GmbH unter Berücksichtigung des Wirtschafts- und Finanzplanes für die Jahre 2007 bis 2010
  ” (31 augusti 2007), och kapitalflödesberäkningar FAN för räkenskapsåren 2007 till 2015, dvs. ”
  Kapitalflussrechnungen FAN für die Geschäftsjahre 2007 bis 2015
  ” (16 november 2007) från BDO – Deutsche Warentreuhand Aktiengesellschaft Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, Regionalekonomisk betydelse och framtidsutsikter för Flugplatz Altenburg-Nobitz, dvs. ”
  Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz
  ” av professor dr. Richard Klophaus, september 2007, planförslag för tidsperioden 2011–2015: ekonomisk plan, kapitalplan, finansiell plan och investeringsplan, dvs. ”
  Planentwurf für den Zeitraum 2011–2015: Wirtschafts-, Vermögens-, Finanz- und Investitionsplan
  ”, Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, 15 november 2007.

56

Plausibilitätsprüfung über die Wirtschaftlichkeit der Flugplatz Altenburg- Nobitz GmbH unter Berücksichtigung des Wirtschafts- und Finanzplanes für die Jahre 2007 bis 2010

Kapitalflussrechnungen FAN für die Geschäftsjahre 2007 bis 2015

Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz

Planentwurf für den Zeitraum 2011

2015: Wirtschafts-, Vermögens-, Finanz- und Investitionsplan

(57)  Regionalekonomisk betydelse och framtidsutsikter för Flugplatz Altenburg-Nobitz, dvs. ”
  Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz
  ”, professor dr. Richard Klophaus, september 2007.

57

Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz

(58)  Arbeitsgemeinschaft Deutscher Verkehrsflughäfen (samarbetsorganisation för de tyska trafikflygplatserna).

58

(59)  Tyskland har inlämnat de affärsplaner som upprättades för åren 2000–2005 till kommissionen samt de motsvarande kompletteringarna som utarbetades året därpå.

59

(60)  Principen om ”single till” innebär att samtliga vinster, intäkter som hänför sig till luftfartsverksamhet (passageraravgifter) och intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet (såsom hyror för affärer på flygplatsen, parkeringsavgifter) ska beaktas och inte enbart passagerarantalet och de därigenom uppkomna passageraravgifterna.

60

(61)  Tyskland hänvisar till mål T-196/04, Ryanair mot kommissionen, REG 2008, II-3643, punkt 59 (domen i målet Charleroi).

61

(62)  Regionalekonomisk betydelse och framtidsutsikter för Flugplatz Altenburg-Nobitz, dvs ”Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz
  ”, av professor dr. Richard Klophaus, september 2007.

62

z

(63)  
  ”Omsättningsberäkning för Ryanair” – Denna tabell upprättades av Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH mot bakgrund av olika antaganden vad gäller antalet dagliga flyg (1 till 10) och passagerarkapaciteten (70 % till 90 %).

63

(64)  Konservativt scenario med ett dagligt flyg

64

(65)  Tyskland grundar sina prognoser på att Ryanair år 2003 använde luftfartyg med en passagerarkapacitet på 148 sittplatser.

65

(66)  Dessa siffror härstammar från den månatliga faktura som Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH skickade till Ryanair i juni 2009. Trots en motsvarande begäran från kommissionen har Tyskland inte gett in några uppgifter om de månatliga avgifterna som Ryanair skulle betala per passagerare och luftfartyg under hela perioden 2003–2011.

66

(67)  I detta hänseende har Tyskland angett en passagerarvolym som avviker från passagerarvolymen i flygplatsoperatörens ekonomiska rapporter – se tabell 1.

67

(68)  Av Tyskland angivna uppgifter.

68

(69)  Utvecklingskoncept för Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, 9 september 2011.

69

(70)  Se skälen 133–134 i kommissionens inledningsbeslut.

70

(71)  Förordningen om lufttrafiktillstånd (Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung) – se skäl 134 i kommissionens inledningsbeslut.

71

Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung

(72)  Se skäl 137 i kommissionens inledningsbeslut.

72

(73)  Ryanair-stödärenden, upprättad av konsultföretaget på uppdrag av Ryanair, 9 april 2013.

73

(74)  Marknadsekonomiska aktörer.

74

(75)  Se fotnot 49.

75

(76)  Upprättad för Ryanair, 10 april 2013.

76

(77)  
  Are prices set by AMS in line with the market rate? [Motsvarar de av AMS fastställda priserna marknadsnivån?] upprättad för Ryanair, 20 december 2013.

77

Are prices set by AMS in line with the market rate?

(78)  
  Behandlung der AMS-Verträge in der als Teil des ”Marktwirtschaftsteilnehmer-Tests” durchgeführten Rentabilitätsanalyse [Behandling av avtalen med AMS i den lönsamhetsanalys som genomförts som en del av marknadsinvesterartestet], upprättad för Ryanair, 17 januari 2014.

78

Behandlung der AMS-Verträge in der als Teil des ”Marktwirtschaftsteilnehmer-Tests” durchgeführten Rentabilitätsanalyse

(79)  Enligt en rapport från York Aviation (2007), Social benefits of low fare airlines in Europe [Sociala fördelar med lågprisflygbolag i Europa], bidrog Ryanair till att det blev attraktivt för andra lågprisflygoperatörer att förlägga sin verksamhet till flygplatsen Eindhoven.

79

Social benefits of low fare airlines in Europe

(80)  I detta hänseende hänvisas särskilt till en rapport från professor Damien P. McLoughlin (2013), som Ryanair inlämnade den 13 april 2013 med följande titel: Brand building: why and how small brands should invest in marketing [Varumärkesprofilering: varför och hur små varumärken ska investera i marknadsföring].

80

Brand building: why and how small brands should invest in marketing

(81)  Europeiska kommissionen – Statligt stöd NN 72/05 – Tyskland, Kapitalökning Bayern LB, punkterna 27–29.

81

(82)  Kommissionens beslut av den 4 juli 2007 angående ett förfarande enligt artikel 82 i EG-fördraget (ärende COMP/38.784 – Wanadoo España mot Telefónica), punkterna 360 och 363.

82

(83)  www.airportmarketingservices.com

83

(84)  
  EUT C 249, 31.7.2014, s. 1.

84

(85)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-05-58_en.htm

85

(86)  Mål C-35/96, kommissionen mot Italien, REG 1998, s. I-3851, mål C-41/90, Höfner och Elser, REG 1991, s. I-1979, mål C-244/94, Fédération Française des Sociétés d'Assurances mot Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, REG 1995, s. I-4013, mål C-55/96, Job Centre, REG 1997, s. I-7119,

86

(87)  Mål C-118/85, kommissionen mot Italien, REG 1987, s. 2599, mål C-35/96, kommissionen mot Italien, REG 1998, s. I-3851.

87

(88)  Domen i målet Leipzig/Halle, särskilt punkterna 93–94, bekräftad genom mål C-288/11 P, Mitteldeutsche Flughafen och Flughafen Leipzig-Halle mot kommissionen, 2012, ännu ej publicerad i EUT. Se även målet T-128/89, Aéroports de Paris mot kommissionen, REG 2000, s. II-3929, bekräftad genom målet C-82/01 P, Aéroports de Paris mot kommissionen, REG 2002, s. I-9297 och målet T-196/04, Ryanair mot kommissionen (nedan kallad domen i målet Charleroi), REG 2008, s. II-3643.

88

A

domen i målet Charleroi

(89)  Målen C-159/91 och C-160/91, Poucet mot AGV och Pistre mot Cancave, REG 1993, s. I-637.

89

(90)  Mål C-364/92, SAT Fluggesellschaft mot Eurocontrol, REG 1994, s. I-43.

90

(91)  Kommissionens beslut N 309/2002 av den 19 mars 2003, Luftfartsskydd – Ersättning för kostnader till följd av attentaten av den 11 september 2001.

91

(92)  Mål C-343/95, Calì & Figli mot Servizi ecologici porto di Genova, REG 1997, s. I-1547. Kommissionens beslut N 309/2002 av den 19 mars 2003, kommissionens beslut N 438/2002 av den 16 oktober 2002, stöd till hamnförvaltningen för utförande av myndighetsuppgifter.

92

(93)  Kommissionens beslut N 309/2002 av den 19 mars 2003.

93

(94)  Se särskilt mål C-364/92, SAT mot Eurocontrol, REG 1994, s. I–43, punkt 30 och mål C-113/07, P Selex Sistemi Integrati mot kommissionen, REG 2009, s. I-2207, punkt 71.

94

(95)  Se t.ex. mål C-172/03, Wolfgang Heiser mot Finanzamt Innsbruck, REG 2005, s. I-1627, punkt 36 och där angiven rättspraxis.

95

(96)  Kommissionens beslut av den 20 februari 2014 i stödärendet SA.35847 (2012/N) – Republiken Tjeckien – Ostrava flygplats, ännu ej offentliggjort i EUT, skäl 16.

96

(97)  § 27 d punkt 1 i lufttrafiklagen: ”
  Flugsicherungsdienste und die dazu erforderlichen flugsicherungstechnischen Einrichtungen werden an den Flugplätzen vorgehalten, bei denen das Bundesministerium für Verkehr, Bau und Stadtentwicklung einen Bedarf aus Gründen der Sicherheit und aus verkehrspolitischen Interessen anerkennt
  ” [Flygsäkerhetstjänster och de för ändamålet nödvändiga tekniska anordningarna förbehålls sådana flygplatser där det federala ministeriet för trafik, byggnation och stadsutveckling erkänner att det föreligger ett behov av säkerhetsskäl och trafikpolitiska intressen].

97

Flugsicherungsdienste und die dazu erforderlichen flugsicherungstechnischen Einrichtungen werden an den Flugplätzen vorgehalten, bei denen das Bundesministerium für Verkehr, Bau und Stadtentwicklung einen Bedarf aus Gründen der Sicherheit und aus verkehrspolitischen Interessen anerkennt

(98)  Mål C-482/99, Frankrike mot kommissionen (nedan kallat Stardust Marine), REG 2002, s. I-4397.

98

Stardust Marine

(99)  Dom av den 12 maj 2011 i de förenade målen T-267/08 och T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, ännu ej publicerad i EUT, punkt 108.

99

(100)  Se fotnot 10.

100

(101)  Kommissionens meddelande till medlemsstaterna om tillämpning av artiklarna 92 och 93 i EG-fördraget och artikel 5 i kommissionens direktiv 80/723/EEG på offentliga företag inom tillverkningssektorn (EGT C 307, 13.11.1993, s. 3), punkt 11. Detta meddelande gäller tillverkningssektorn men kan även tillämpas på andra branscher. Se även mål T-16/96, Cityflyer mot kommissionen, REG 1998, s. II-757, punkt 51.

101

(102)  Återbetalningar ägde endast rum i vissa fall, när det aktuella offentliga stödet inte fullständigt hade använts för den investering för vilket det var avsett.

102

(103)  Mål T-214/95, Het Vlaamse Gewest mot kommissionen, REG 1998, s. II-717.

103

(104)  Mål C-482/99, Frankrike mot kommissionen (nedan kallat Stardust Marine), REG 2002, s. I-4397.

104

Stardust Marine

(105)  Dom av den 12 maj 2011 i de förenade målen T-267/08 och T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, ännu ej publicerad i EUT, punkt 108.

105

(106)  Se fotnot 10.

106

(107)  Mål C-39/94, Syndicat français de l'Express international (SFEI) m.fl. mot La Poste m.fl., REG 1996, s. I-3547, punkt 60 och mål C-342/96, Spanien mot kommissionen, REG 1999, s. I-2459, punkt 41.

107

(108)  Mål 173/73, Italien mot kommissionen, REG 1974, s. 709, punkt 13.

108

(109)  Mål C-482/99, Frankrike mot kommissionen (Stardust Marine), REG 2002, s. I-4397, punkt 69.

109

(110)  Mål C-305/89, Italien mot kommissionen (Alfa Romeo), REG 1991, s. I-1603, punkt 23. Mål T-296/97, Alitalia mot kommissionen, REG 2000, s. II-3871, punkt 84.

110

(111)  
  ”förlorat stöd” – se meddelandet från de tyska myndigheterna av den 30 mars 2012.

111

(112)  Mål 40/85, Belgien mot kommissionen, REG 1986, s. I-2321.

112

(113)  Mål T-214/95, Het Vlaamse Gewest mot kommissionen, REG 1998, s. II-717.

113

(114)  Se skäl 105.

114

(115)  Meddelande från kommissionen om tillämpningen av Europeiska unionens regler om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (EUT C 8, 11.1.2012, s. 4) del 2.1 och därmed sammanhängande rättspraxis, särskilt de förenade målen C-180/98 till C-184/98, Pavlov och Andere, REG 2000, s. I-6451.

115

(116)  Mål 118/85, kommissionen mot Italien, REG 1987, s. 2599, punkt 7, mål C-35/96, kommissionen mot Italien, REG 1998, s. I-3851, punkt 36, Pavlov och Andere, punkt 75.

116

(117)  Se http://corporate.ryanair.com/investors/biographies/, besök på webbplatsen den 23 juni 2014.

117

(118)  Mål C-482/99, Frankrike mot kommissionen (nedan kallat Stardust Marine), REG 2002, s. I-4397.

118

Stardust Marine

(119)  Dom av den 12 maj 2011 i de förenade målen T-267/08 och T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, ännu ej publicerad i EUT, punkt 108.

119

(120)  Domen i målet Stardust Marine, punkterna 52 och 57.

120

(121)  Ibid.

121

(122)  http://www.altenburg-tourismus.de/reiseveranstalter/pressemitteilungen.htm, Osterländer Volkszeitung av den 24 augusti 2010, s. 13: ”
  Er forderte deshalb die Landesregierung auf, umgehend mit Ryanair über den Aufbau von drei bis fünf Linienverbindungen zu verhandeln und parallel in den Zielländern die Tourismus-Werbung aufzubauen
  ”
  [Han krävde därför att delstatsregeringen omgående ska förhandla med Ryanair om tre till fem flygsträckor och parallellt utveckla turistreklam i destinationsländerna].

122

Osterländer Volkszeitung

Er forderte deshalb die Landesregierung auf, umgehend mit Ryanair über den Aufbau von drei bis fünf Linienverbindungen zu verhandeln und parallel in den Zielländern die Tourismus-Werbung aufzubauen

[Han krävde därför att delstatsregeringen omgående ska förhandla med Ryanair om tre till fem flygsträckor och parallellt utveckla turistreklam i destinationsländerna]

(123)  
  Dresdner Neue Nachrichten av den 5 mars 2003: ”
  Der Regionalflughafen Altenburg-Nobitz war in den vergangenen Jahren mit mehreren Millionen Euro Fördermitteln modernisiert worden und hatte sich immer wieder um die Ansiedlung eines Billig-Fliegers bemüht. Die Verhandlungen mit Ryanair waren über viele Monate geführt worden. Als letztes Hindernis erwies sich der hinhaltende Widerstand Erfurter Ministerien, die diese Ansiedlung zu blockieren versuchten.” [Den regionala flygplatsen Altenburg-Nobitz har under de senaste åren moderniserats med stödbelopp på flera miljoner euro och flygplatsen har gjort upprepade ansträngningar för att etablera en lågprisflygoperatör. Förhandlingarna med Ryanair pågick under flera månader. Det sista hindret visade sig vara det utdragna motståndet från ministerierna i Erfurt som försökte blockera denna etablering].

123

Dresdner Neue Nachrichten

Der Regionalflughafen Altenburg-Nobitz war in den vergangenen Jahren mit mehreren Millionen Euro Fördermitteln modernisiert worden und hatte sich immer wieder um die Ansiedlung eines Billig-Fliegers bemüht. Die Verhandlungen mit Ryanair waren über viele Monate geführt worden. Als letztes Hindernis erwies sich der hinhaltende Widerstand Erfurter Ministerien, die diese Ansiedlung zu blockieren versuchten

(124)  http://www.radio-lotte.de/nachricht/14036: ”
  Thüringen will mit Millioneninvestitionen die irische Billigfluglinie Ryanair an den Flughafen Altenburg-Nobitz lotsen. Nach Aussagen der ’Leipziger Volkszeitung’ stehen dafür rund 28 Millionen Euro aus einem Infrastruktur-Sonderprogramm zur Verfügung. Thüringens Wirtschaftsminister Schuster sagte, man sei auch flexibel genug, erforderliche Maßnahmen bereits in diesem Jahr zu bewilligen. Wenn Ryanair beispielsweise eine längere Start- und Landebahn benötige, dann werde diese Verlängerung erfolgen. Sollte Ryanair sich für Altenburg-Nobitz entscheiden, würde Dresden und Leipzig/Halle ein weiterer Passagierverlust drohen. Der einstige Militärflugplatz liegt geografisch in der Mitte. Der Dresdner Flughafen hat in diesem Jahr bislang rund 15 Minus gemacht, Leipzig/Halle rund zwölf Prozent
  ”. [Genom investeringar på flera miljoner vill Thüringen lotsa det irländska lågprisflygbolaget Ryanair till flygplatsen Altenburg-Nobitz. Enligt uttalanden från ”
  Leipziger Volkszeitung
  ” står ungefär 28 miljoner euro till förfogande från ett särskilt infrastrukturprogram. Thüringens ekonomiminister Schuster uttalade att man även var tillräckligt flexibel för att kunna godkänna nödvändiga åtgärder redan i år. Om Ryanair exempelvis behöver en längre start- och landningsbana, kommer dessa förlängningsarbeten även att genomföras. Om Ryanair skulle välja Altenburg-Nobitz riskerar Dresden och Leipzig/Halle att tappa ytterligare passagerare. I geografiskt hänseende ligger den tidigare militärflygplatsen i mitten. Flygplatsen i Dresden har i år hittills minskat med ungefär 15 procent och Leipzig/Halle med ungefär 12 procent].

124

Thüringen will mit Millioneninvestitionen die irische Billigfluglinie Ryanair an den Flughafen Altenburg-Nobitz lotsen. Nach Aussagen der ’Leipziger Volkszeitung’ stehen dafür rund 28 Millionen Euro aus einem Infrastruktur-Sonderprogramm zur Verfügung. Thüringens Wirtschaftsminister Schuster sagte, man sei auch flexibel genug, erforderliche Maßnahmen bereits in diesem Jahr zu bewilligen. Wenn Ryanair beispielsweise eine längere Start- und Landebahn benötige, dann werde diese Verlängerung erfolgen. Sollte Ryanair sich für Altenburg-Nobitz entscheiden, würde Dresden und Leipzig/Halle ein weiterer Passagierverlust drohen. Der einstige Militärflugplatz liegt geografisch in der Mitte. Der Dresdner Flughafen hat in diesem Jahr bislang rund 15 Minus gemacht, Leipzig/Halle rund zwölf Prozent

Leipziger Volkszeitung

(125)  Thüringens parlament, 4:e valperioden, protokoll över plenarsammanträde 4/11, 28 januari 2005, 11:e sammanträdet, fredagen den 28 januari 2005, Framtidsutsikter för flygplatsen Altenburg-Nobitz (”
  Perspektiven des Flughafens Altenburg-Nobitz
  ”), s. 1097.

125

Perspektiven des Flughafens Altenburg-Nobitz

(126)  http://www.neues-deutschland.de/artikel/161087.ein-flughafen-an-jeder-muelltonne.html: ”
  Zuvor hatte der Kreistag beschlossen, dem irischen Billigflieger Ryanair für die Einrichtung einer zusätzlichen Flugverbindung 670 000 Euro Marketingzuschüsse zu gewähren. – Ohne diese Beschlussfassung wäre der Linienflugbetrieb faktisch am Ende gewesen und der Flugplatz hätte seine Bedeutung zwangsläufig verloren, rechtfertigte der Landrat und Aufsichtsratsvorsitzende der Betreibergesellschaft Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH die Finanzspritze. Zu den bisherigen Verbindungen von und nach Stansted (London), Edinburgh (Schottland) und Girona (Barcelona) soll ab März 2010 zweimal in der Woche eine Verbindung nach Alicante hinzukommen.” [Tidigare hade regionfullmäktige beslutat att bevilja det irländska lågprisflygbolaget Ryanair ett marknadsföringsstöd på 670 000 euro för inrättandet av en ytterligare flygförbindelse. – Utan detta beslut skulle den regelbundna lufttrafiken faktiskt ha upphört och flygplatsen skulle ha förlorat sin betydelse, argumenterar regiondirektören och ordföranden i tillsynsorganet för det operativa bolaget Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH för att motivera kapitaltillskottet. Utöver de nuvarande flyglinjerna till Stansted (London), Edinburgh (Skottland) och Girona (Barcelona) ska en flyglinje till Alicante tillkomma två gånger i veckan fr.o.m. Mars 2010.]

126

Zuvor hatte der Kreistag beschlossen, dem irischen Billigflieger Ryanair für die Einrichtung einer zusätzlichen Flugverbindung 670 000 Euro Marketingzuschüsse zu gewähren.

Ohne diese Beschlussfassung wäre der Linienflugbetrieb faktisch am Ende gewesen und der Flugplatz hätte seine Bedeutung zwangsläufig verloren, rechtfertigte der Landrat und Aufsichtsratsvorsitzende der Betreibergesellschaft Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH die Finanzspritze. Zu den bisherigen Verbindungen von und nach Stansted (London), Edinburgh (Schottland) und Girona (Barcelona) soll ab März 2010 zweimal in der Woche eine Verbindung nach Alicante hinzukommen

(127)  Se skäl 32 d.

127

(128)  Mål T-196/04 Ryanair mot kommissionen, REG 2008, s. II-3643, punkt 59 (domen i målet Charleroi).

128

domen i målet Charleroi)

(129)  Mål C-482/99, Frankrike mot kommissionen, REG 2002, I-4397, punkt 71 (domen i målet Stardust-Marine).

129

domen i målet Stardust-Marine

(130)  Se skäl 52.

130

(131)  För de första fem åren och mindre än fyra regelbundna flyg – se tabell 12.

131

(132)  Med en skälig vinstmarginal avses en normal avkastning på kapital, dvs. en avkastning som ett typiskt företag skulle kräva för en investering med en liknande risk. Avkastningen mäts som internränta för det kassaflöde som avtalet förväntas medföra för flygbolaget.

132

(133)  Detta utesluter inte att man förutser en utjämning av inledande förluster genom framtida ersättningar under avtalens löptid.

133

(134)  Domen i målet Charleroi, punkt 59.

134

(135)  Se skäl 99.

135

(136)  Se tabell 3 i skäl 38.

136

(137)  Eftersom kommissionen inte har erhållit någon uppdelning av kostnaderna mellan 2003 och 2004, utgår den från att hälften av de egna medlen (187 882 euro) betalades varje år.

137

(138)  År 2003 avtalades endast om en enda flyglinje mellan London Stansted och Altenburg.

138

(139)  I avtalet planeras för de första fem åren [...]*, varvid den sista giltighetsdagen är den 30 april 2008. För perioden mellan den 1 maj 2008 och den 30 april 2013 stiger sedan avgiften till [...]*. En viktad genomsnittlig avgift innebär en total avgift på [...]* för hela år 2008.

139

(140)  Trots flera förfrågningar från kommissionens sida har Tyskland inte inlämnat några uppgifter avseende i förväg fastställda intäkter som inte hänför sig till luftfartsverksamhet och hänvisar till tabell 13, se skäl 99.

140

(141)  Av Tyskland inlämnade uppgifter. Passagerarantalet motsvarar uppgifterna i tabell 1.

141

(142)  Tyskland uppgav i sin tabell av den 22 april 2003 en flygkapacitet på 148 passagerare.

142

(143)  Kommissionen kommer att grunda alla beräkningar på ett standardantal på 365 dagar per år.

143

(144)  Kommissionens meddelande om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (EUT C 14, 19.1.2008, s. 6). Tillhörande tabell för referens- och diskonteringsräntorna för de 15 EU-medlemsstaterna (1 augusti 1997–1 maj 2004).

144

(145)  En annan möjlighet hade varit att genomföra analysen för perioden 28 augusti 2008–27 augusti 2010, dvs. avtalets faktiska löptid. Eftersom samtliga antaganden förblir oförändrade har kommissionen beslutat att genomföra analysen för två år utan ytterligare precisering. Detta underlättar analysen och leder till samma resultat.

145

(146)  Dagen för undertecknandet av det andra marknadsföringsavtalet (28 augusti 2008) uppgick den nettoavgift som Ryanair skulle betala till AOC [...]* euro, eftersom antalet regelbundna flyglinjer inte översteg fyra.

146

(147)  År 2003 avtalades endast om en flyglinje mellan London Stansted och Altenburg.

147

(148)  Såsom anges i fotnot 48 sträcker sig IATA:s sommarsäsong över en period på sju månader och vintersäsongen över fem månader.

148

(149)  Angiven flygbeläggning i marknadsföringsavtalet från 2008.

149

(150)  Kommissionens meddelande om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (EUT C 14, 19.1.2008, s. 6). – Tillhörande tabell för referens- och diskonteringsräntorna för de 27 medlemsstaterna (1 juli 2008–30 juni 2013).

150

(151)  Dagen för undertecknandet av det tredje marknadsföringsavtalet (25 januari 2010) uppgick den nettoavgift som Ryanair skulle betala till AOC till [...]* euro, eftersom antalet regelbundna flyglinjer inte översteg fyra.

151

(152)  År 2003 avtalades endast om en enda flyglinje mellan London Stansted och Altenburg.

152

(153)  Angiven flygbeläggning i marknadsföringsavtalet från 2010.

153

(154)  Mål 730/79, Philip Morris, REG 1980, s. I-2671, punkt 11.

154

(155)  Mål T-214/95, Het Vlaamse Gewest mot kommissionen, REG 1998, s. II-717, punkt 46.

155

(156)  Se rådets förordningar (EEG) nr 2407/92 (EGT L 240, 28.8.1992, s. 1), (EEG) nr 2408/92 (EGT L 240, 28.8.1992, s. 8) och (EEG) nr 2409/92 (EGT L 240, 28.8.1992, s. 15).

156

(157)  Det motsvarar fast rättspraxis att kommissionen kan förklara en stödåtgärd förenlig med den inre marknaden endast om den är nödvändig för att uppnå ett berättigat mål (se exempelvis mål 730/79, Philipp Morris, mål C-390/06, Nuova Agricast, mål T-162/06, Kronoply).

157

(158)  Se skäl 96.

158

(159)  Se fotnot 34.

159

(160)  Uppdaterat yttrande om prognosen för efterfrågan vid flygplatsen Kassel-Calden (”
  Aktualisierte Stellungnahme zur Nachfrageprognose für den Flughafen Kassel-Calden
  ”), Intraplan Consult GmbH, den 12 mars 2012, s. 8.

160

Aktualisierte Stellungnahme zur Nachfrageprognose für den Flughafen Kassel-Calden

(161)  Se fotnot 34.

161

(162)  Tyskland har inlämnat årliga affärsplaner för perioden 2000–2005 med de aktuella tilläggen till affärsplanen.

162

(163)  Punkt 172 i 2014 års luftfartsriktlinjer.

163

(164)  Meddelande från kommissionen, Riktlinjer för statligt stöd till flygplatser och flygbolag (EUT C 99, 4.4.2014, s. 3), punkt 104.

164

(165)  Meddelande från kommissionen, Riktlinjer för statligt stöd till flygplatser och flygbolag, punkt 137.

165

(166)  Se skäl 43.

166

(167)  Tyskland har inlämnat affärsplaner för åren 2000–2005 till kommissionen samt tillägg till affärsplanerna för åren 2002–2005.

167

(168)  Se skäl 34.

168

(169)  2014 års luftfartsriktlinjer, skäl 174.

169

(170)  Mål C-70/72, kommissionen mot Tyskland, REG 1973, s. 813, punkt 13.

170

,

(171)  Förenade målen C-278/92, C-279/92 och C-280/92, Spanien mot kommissionen, REG 1994, s. I-4103, punkt 75.

171

(172)  Mål C-75/97, Belgien mot kommissionen, REG 1999, s. I-3671, punkterna 64–65.

172

(173)  Rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EGT L 83, 27.3.1999, s. 1).

173

(174)  Kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1).

174

(175)  Se artikel 14.2 i förordning (EG) nr 659/1999.

175

---

| 4.3.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/87 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/87

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2016/288

av den 27 mars 2015

om den stödordning SA.34775 (13/C) (f.d. 12/NN) som Förenade kungariket har genomfört – Skatt på ballast

[delgivet med nr C(2015) 2141]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar (1) ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 20 december 2001 (registrerad den 28 december 2001) anmälde de brittiska myndigheterna en stödordning kallad Etappvis införande i Nordirland av skatten på ballast till kommissionen. I sin anmälan informerade de brittiska myndigheterna kommissionen om sin avsikt att införa en skatt på ballast (”Aggregates Levy”) från och med den 1 april 2002. Skatten skulle införas genom 2001 års skattelag, del 2, avsnitten 16–49 och bilagorna 4–10. Själva stödordningen (Etappvis införande i Nordirland av skatten på ballast) beskrevs som bestående av införandet av skatten i flera etapper i Nordirland för att bevara den internationella konkurrenskraften hos företag i Nordirland som tillverkar bearbetade produkter såsom betong och asfalt av ballast. Detta etappvisa införande av skatten för Nordirland skulle införas genom 2002 års skattelag. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 20 december 2001 (registrerad den 28 december 2001) anmälde de brittiska myndigheterna en stödordning kallad Etappvis införande i Nordirland av skatten på ballast till kommissionen. I sin anmälan informerade de brittiska myndigheterna kommissionen om sin avsikt att införa en skatt på ballast (”Aggregates Levy”) från och med den 1 april 2002. Skatten skulle införas genom 2001 års skattelag, del 2, avsnitten 16–49 och bilagorna 4–10. Själva stödordningen (Etappvis införande i Nordirland av skatten på ballast) beskrevs som bestående av införandet av skatten i flera etapper i Nordirland för att bevara den internationella konkurrenskraften hos företag i Nordirland som tillverkar bearbetade produkter såsom betong och asfalt av ballast. Detta etappvisa införande av skatten för Nordirland skulle införas genom 2002 års skattelag.

Etappvis införande i Nordirland av skatten på ballast

| (2) | Utöver anmälan mottog kommissionen den 27 september 2001 ett klagomål från två företag som bedriver utvinning och bearbetning av ballast och den 15 april 2002 ytterligare ett klagomål som lämnats in av British Aggregates Association (nedan kallad BAA). Klagandena ansåg att 2001 års skattelag utgjorde statligt stöd för produkter och processer som är befriade från skatten på ballast och ansåg att de undantag som rör Nordirland var stöd som var oförenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(2)

Utöver anmälan mottog kommissionen den 27 september 2001 ett klagomål från två företag som bedriver utvinning och bearbetning av ballast och den 15 april 2002 ytterligare ett klagomål som lämnats in av British Aggregates Association (nedan kallad BAA). Klagandena ansåg att 2001 års skattelag utgjorde statligt stöd för produkter och processer som är befriade från skatten på ballast och ansåg att de undantag som rör Nordirland var stöd som var oförenligt med den inre marknaden.

BAA

| (3) | Efter att ytterligare upplysningar inlämnats den 21 februari 2002 beslutade kommissionen den 24 april 2002 att den inte hade några invändningar avseende skatten på ballast (2). Kommissionen ansåg att de olika undantagen i 2001 års skattelag var motiverade av skattens logik och att skattelagen inte utgjorde statligt stöd. Kommissionen ansåg vidare att det stegvisa införandet av skatten i Nordirland utgjorde stöd som var förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(3)

Efter att ytterligare upplysningar inlämnats den 21 februari 2002 beslutade kommissionen den 24 april 2002 att den inte hade några invändningar avseende skatten på ballast (2). Kommissionen ansåg att de olika undantagen i 2001 års skattelag var motiverade av skattens logik och att skattelagen inte utgjorde statligt stöd. Kommissionen ansåg vidare att det stegvisa införandet av skatten i Nordirland utgjorde stöd som var förenligt med den inre marknaden.

2

| (4) | Den 12 juli 2002 väckte BAA talan om ogiltigförklaring av kommissionens beslut av den 24 april 2002, vilken registrerades som mål T-210/02. Den 13 september 2006 ogillade tribunalen talan i dess helhet. Den 27 november 2006 överklagade BAA tribunalens dom. I domen av den 22 december 2008 i mål C-487/06 P upphävde domstolen den överklagade domen och återförvisade målet till tribunalen. |
| --- | --- |

(4)

Den 12 juli 2002 väckte BAA talan om ogiltigförklaring av kommissionens beslut av den 24 april 2002, vilken registrerades som mål T-210/02. Den 13 september 2006 ogillade tribunalen talan i dess helhet. Den 27 november 2006 överklagade BAA tribunalens dom. I domen av den 22 december 2008 i mål C-487/06 P upphävde domstolen den överklagade domen och återförvisade målet till tribunalen.

| (5) | I sin dom i mål T-210/02 RENV ogiltigförklarade tribunalen den 7 mars 2012 kommissionens beslut som omnämns i skäl 3 ovan. Tribunalen ansåg att kommissionen inte kunnat visa att skattedifferentieringen som orsakas av skattebefrielsen är motiverad av kriteriet för normal beskattning som ligger till grund för skatten på ballast eller med hänsyn till miljösyftet med skatten på ballast. Tribunalen konstaterade i synnerhet att kommissionen hade underlåtit att beakta detta kriterium för normal beskattning för att avgöra om de fördelar som skatten på ballast skapar har en selektiv karaktär. I samband med detta visade tribunalen på inkonsekvenser i terminologin som används av kommissionen i dess beslut, nämligen när det gäller termerna ”naturlig”, ”primär” och ”sekundär” ballast, som inte motsvarar de termer som används i 2001 års skattelag i dess ändrade lydelse. Kommissionen hade även underlåtit att i sitt beslut förklara varför vissa skattebefriade material (vilka används som ballast, t.ex. ballast av lera) inte befann sig i samma situation i faktiskt och rättsligt hänseende som beskattade material. |
| --- | --- |

(5)

I sin dom i mål T-210/02 RENV ogiltigförklarade tribunalen den 7 mars 2012 kommissionens beslut som omnämns i skäl 3 ovan. Tribunalen ansåg att kommissionen inte kunnat visa att skattedifferentieringen som orsakas av skattebefrielsen är motiverad av kriteriet för normal beskattning som ligger till grund för skatten på ballast eller med hänsyn till miljösyftet med skatten på ballast. Tribunalen konstaterade i synnerhet att kommissionen hade underlåtit att beakta detta kriterium för normal beskattning för att avgöra om de fördelar som skatten på ballast skapar har en selektiv karaktär. I samband med detta visade tribunalen på inkonsekvenser i terminologin som används av kommissionen i dess beslut, nämligen när det gäller termerna ”naturlig”, ”primär” och ”sekundär” ballast, som inte motsvarar de termer som används i 2001 års skattelag i dess ändrade lydelse. Kommissionen hade även underlåtit att i sitt beslut förklara varför vissa skattebefriade material (vilka används som ballast, t.ex. ballast av lera) inte befann sig i samma situation i faktiskt och rättsligt hänseende som beskattade material.

| (6) | Då kommissionens beslut av den 24 april 2002 ogiltigförklarats var kommissionen tvungen att ompröva huruvida de skattebefrielser, skatteundantag och skattelättnader som föreskrivs i 2001 års skattelag, ändrad genom 2002 års skattelag och 2007 års skattelag, utgjorde statligt stöd. Kommissionen registrerade ärendet under en NN-referens, eftersom skatten på ballast har varit i kraft sedan den 1 april 2002. Frågan om huruvida det stegvisa införandet av skatten i Nordirland är förenligt med den inre marknaden har granskats i ett annat förfarande (se SA.18859 (11/C) – Förenade kungariket – undantag från skatt på ballast i Nordirland). |
| --- | --- |

(6)

Då kommissionens beslut av den 24 april 2002 ogiltigförklarats var kommissionen tvungen att ompröva huruvida de skattebefrielser, skatteundantag och skattelättnader som föreskrivs i 2001 års skattelag, ändrad genom 2002 års skattelag och 2007 års skattelag, utgjorde statligt stöd. Kommissionen registrerade ärendet under en NN-referens, eftersom skatten på ballast har varit i kraft sedan den 1 april 2002. Frågan om huruvida det stegvisa införandet av skatten i Nordirland är förenligt med den inre marknaden har granskats i ett annat förfarande (se SA.18859 (11/C) – Förenade kungariket – undantag från skatt på ballast i Nordirland).

| (7) | Utöver de iakttagelser och synpunkter som inkommit under förfarandena vid unionsdomstolarna inlämnade klaganden ytterligare synpunkter och information till kommissionen den 13 juni 2012 och den 26 oktober 2012. Dessa synpunkter överlämnades till Förenade kungariket den 15 maj 2013. Den 27 september 2012 och den 27 maj 2013 lämnade de brittiska myndigheterna in ytterligare information om skatten på ballast. |
| --- | --- |

(7)

Utöver de iakttagelser och synpunkter som inkommit under förfarandena vid unionsdomstolarna inlämnade klaganden ytterligare synpunkter och information till kommissionen den 13 juni 2012 och den 26 oktober 2012. Dessa synpunkter överlämnades till Förenade kungariket den 15 maj 2013. Den 27 september 2012 och den 27 maj 2013 lämnade de brittiska myndigheterna in ytterligare information om skatten på ballast.

| (8) | Genom en skrivelse av den 31 juli 2013 underrättade kommissionen Förenade kungariket om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget avseende de skattebefrielser, skatteundantag och skattelättnader som fastställs i avsnitten 17.3 e, 17.3 f i och ii, avsnitt 17.4 a, (i den mån det skattebefriade materialet i sin helhet består av kol, brunkol, lerskiffer och skiffer som används som ballast eller som huvudsakligen består av kol, brunkol, lerskiffer eller skiffer), avsnitt 17.4 c i och ii (när det främst består av schaktavfall), 17.4 f (när det gäller lera), 18.2 b (i den mån som det gäller en skattebefriad process som rör material som används som ballast) och 30.1 b (i den mån som det gäller en skattebefriad process i den mening som avses i avsnitt 18.2 b och som rör material som används som ballast) i 2001 års skattelag, ändrad genom 2002 års skattelag och 2007 års skattelag. Kommissionen framförde inga invändningar mot de skattebefrielser, skatteundantag och skattelättnader som fastställs i avsnitten 17.2 b, 17.2 c, 17.2 d, 17.3 b, 17.3 c, 17.3 d och 17.3 da, 17.4 d och 17.4 e, avsnitt 17.4 a (i den mån det skattebefriade materialet i sin helhet består av kol, brunkol, lerskiffer och skiffer som används för andra ändamål än som ballast), avsnitt 17.4 c (när det i sin helhet består av schaktavfall), avsnitt 17.4 f (med undantag för lera), avsnitt 18.2 a, avsnitt 18.2 b (i den mån som det gäller material som inte används som ballast), avsnitt 18.2 c, avsnitt 30.1 a, avsnitt 30.1 b (i den mån som det gäller skattebefriade processer i den mening som avses i avsnitt 18.2 a och c), avsnitt 30.1 b (i den mån som det gäller en skattebefriad process i den mening som avses i avsnitt 18.2 b och som rör material som inte används som ballast) och avsnitt 30.1 c i 2001 års skattelag, ändrad genom 2002 och 2007 års skattelag, eftersom de inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(8)

Genom en skrivelse av den 31 juli 2013 underrättade kommissionen Förenade kungariket om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget avseende de skattebefrielser, skatteundantag och skattelättnader som fastställs i avsnitten 17.3 e, 17.3 f i och ii, avsnitt 17.4 a, (i den mån det skattebefriade materialet i sin helhet består av kol, brunkol, lerskiffer och skiffer som används som ballast eller som huvudsakligen består av kol, brunkol, lerskiffer eller skiffer), avsnitt 17.4 c i och ii (när det främst består av schaktavfall), 17.4 f (när det gäller lera), 18.2 b (i den mån som det gäller en skattebefriad process som rör material som används som ballast) och 30.1 b (i den mån som det gäller en skattebefriad process i den mening som avses i avsnitt 18.2 b och som rör material som används som ballast) i 2001 års skattelag, ändrad genom 2002 års skattelag och 2007 års skattelag. Kommissionen framförde inga invändningar mot de skattebefrielser, skatteundantag och skattelättnader som fastställs i avsnitten 17.2 b, 17.2 c, 17.2 d, 17.3 b, 17.3 c, 17.3 d och 17.3 da, 17.4 d och 17.4 e, avsnitt 17.4 a (i den mån det skattebefriade materialet i sin helhet består av kol, brunkol, lerskiffer och skiffer som används för andra ändamål än som ballast), avsnitt 17.4 c (när det i sin helhet består av schaktavfall), avsnitt 17.4 f (med undantag för lera), avsnitt 18.2 a, avsnitt 18.2 b (i den mån som det gäller material som inte används som ballast), avsnitt 18.2 c, avsnitt 30.1 a, avsnitt 30.1 b (i den mån som det gäller skattebefriade processer i den mening som avses i avsnitt 18.2 a och c), avsnitt 30.1 b (i den mån som det gäller en skattebefriad process i den mening som avses i avsnitt 18.2 b och som rör material som inte används som ballast) och avsnitt 30.1 c i 2001 års skattelag, ändrad genom 2002 och 2007 års skattelag, eftersom de inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (9) | Kommissionens beslut att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (3) (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionens beslut att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (3) (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet.

Europeiska unionens officiella tidning

3

beslutet att inleda förfarandet

| (10) | Kommissionen mottog omfattande synpunkter från sexton berörda parter mellan den 20 december 2013 och den 17 januari 2014, kompletterande uppgifter från en medlem av British Aggregates Association den 10 februari 2014 och från British Aggregates Association den 5 mars 2014. De vidarebefordrades den 27 maj 2014 och den 13 juni 2014 till Förenade kungariket, som då gavs möjlighet att svara. Förenade kungariket inkom med sitt svar genom en skrivelse av den 30 juni 2014. Landet inkom dessutom med synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet den 1 oktober 2013, 31 oktober 2013 och 28 februari 2014. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen mottog omfattande synpunkter från sexton berörda parter mellan den 20 december 2013 och den 17 januari 2014, kompletterande uppgifter från en medlem av British Aggregates Association den 10 februari 2014 och från British Aggregates Association den 5 mars 2014. De vidarebefordrades den 27 maj 2014 och den 13 juni 2014 till Förenade kungariket, som då gavs möjlighet att svara. Förenade kungariket inkom med sitt svar genom en skrivelse av den 30 juni 2014. Landet inkom dessutom med synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet den 1 oktober 2013, 31 oktober 2013 och 28 februari 2014.

| (11) | Kommissionen begärde ytterligare uppgifter från Förenade kungariket den 14 juli 2014, 1 september 2014, 8 september 2014 och 28 november 2014. Förenade kungariket inkom med dessa uppgifter den 29 augusti 2014, 9 september 2014, 18 september 2014 samt den 8 och 9 december 2014. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen begärde ytterligare uppgifter från Förenade kungariket den 14 juli 2014, 1 september 2014, 8 september 2014 och 28 november 2014. Förenade kungariket inkom med dessa uppgifter den 29 augusti 2014, 9 september 2014, 18 september 2014 samt den 8 och 9 december 2014.

| (12) | Efter ett trepartsmöte den 15 juli 2014 begärde kommissionen att ytterligare uppgifter skulle lämnas in gemensamt av Förenade kungariket och BAA den 18 juli 2014. Dessa uppgifter lämnades in den 8 september 2014 till kommissionen. BAA inkom med ytterligare uppgifter som svar på kommissionens frågor den 15 september 2014. De uppgifter som lämnades in vidarebefordrades sedan den 17 oktober 2014 till de brittiska myndigheterna, som svarade den 12 november 2014, 14 november 2014 och 17 november 2014. |
| --- | --- |

(12)

Efter ett trepartsmöte den 15 juli 2014 begärde kommissionen att ytterligare uppgifter skulle lämnas in gemensamt av Förenade kungariket och BAA den 18 juli 2014. Dessa uppgifter lämnades in den 8 september 2014 till kommissionen. BAA inkom med ytterligare uppgifter som svar på kommissionens frågor den 15 september 2014. De uppgifter som lämnades in vidarebefordrades sedan den 17 oktober 2014 till de brittiska myndigheterna, som svarade den 12 november 2014, 14 november 2014 och 17 november 2014.

| (13) | Kommissionen begärde ytterligare uppgifter från BAA den 10 juli 2014 och den 16 oktober 2014. BAA inkom med dessa uppgifter den 6 november 2014 och den 21 november 2014. Uppgifterna vidarebefordrades den 2 december 2014 till de brittiska myndigheterna, som svarade den 18 december 2014. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen begärde ytterligare uppgifter från BAA den 10 juli 2014 och den 16 oktober 2014. BAA inkom med dessa uppgifter den 6 november 2014 och den 21 november 2014. Uppgifterna vidarebefordrades den 2 december 2014 till de brittiska myndigheterna, som svarade den 18 december 2014.

2.   DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

2.1   BEGREPPET BALLAST

BEGREPPET BALLAST

| (14) | Ballast används i byggsektorn. Det består i allmänhet (4) av granulära eller partikelformiga material som på grund av sina fysikaliska och kemiskt neutrala egenskaper är lämpliga för användning separat eller med tillsats av cement, kalk eller bituminösa material för byggändamål, såsom betong (5), gatsten, asfalt eller dräneringslager (6) eller för användning som fyllningsmassa (7). Ballast kan bestå av såväl naturliga som tillverkade eller återvunna material (8). I skälen 8–13 i beslutet om att inleda förfarandet beskrivs begreppet ballast och användningen av ballast. |
| --- | --- |

(14)

Ballast används i byggsektorn. Det består i allmänhet (4) av granulära eller partikelformiga material som på grund av sina fysikaliska och kemiskt neutrala egenskaper är lämpliga för användning separat eller med tillsats av cement, kalk eller bituminösa material för byggändamål, såsom betong (5), gatsten, asfalt eller dräneringslager (6) eller för användning som fyllningsmassa (7). Ballast kan bestå av såväl naturliga som tillverkade eller återvunna material (8). I skälen 8–13 i beslutet om att inleda förfarandet beskrivs begreppet ballast och användningen av ballast.

4

5

6

7

8

| (15) | Definitionen av ballast är nära förknippad med de möjliga användningsområdena för vissa granulära eller partikelformiga utvunna material i byggsektorn, vilket förklarats ovan i skäl 14, eftersom detta är vad som främst skiljer begreppet ballast från begreppet mineraler. |
| --- | --- |

(15)

Definitionen av ballast är nära förknippad med de möjliga användningsområdena för vissa granulära eller partikelformiga utvunna material i byggsektorn, vilket förklarats ovan i skäl 14, eftersom detta är vad som främst skiljer begreppet ballast från begreppet mineraler.

| (16) | Naturlig ballast är ballast som förekommer naturligt och som kan användas utan industriell bearbetning. Det är sand, grus och krossad sten (9) och extraheras från stenbrott och grustag eller genom havsmuddring. |
| --- | --- |

(16)

Naturlig ballast är ballast som förekommer naturligt och som kan användas utan industriell bearbetning. Det är sand, grus och krossad sten (9) och extraheras från stenbrott och grustag eller genom havsmuddring.

9

| (17) | Återanvänd ballast härrör från upparbetning av material som tidigare använts för byggändamål, däribland bygg- och rivningsrester (10). |
| --- | --- |

(17)

Återanvänd ballast härrör från upparbetning av material som tidigare använts för byggändamål, däribland bygg- och rivningsrester (10).

10

| (18) | Producerad ballast är vanligtvis lätt ballast med hög densitet som producerats för specialiständamål. Den produceras efter en industriprocess (vanligtvis en termisk behandling). Exempel är ballast av masugnsslagg, ballast av expanderad lera, ballast av expanderad perlit, ballast av expanderade polystyrenpärlor (11). |
| --- | --- |

(18)

Producerad ballast är vanligtvis lätt ballast med hög densitet som producerats för specialiständamål. Den produceras efter en industriprocess (vanligtvis en termisk behandling). Exempel är ballast av masugnsslagg, ballast av expanderad lera, ballast av expanderad perlit, ballast av expanderade polystyrenpärlor (11).

11

| (19) | Material som är lämpliga att använda som ballast kan även användas för att tillverka andra produkter. I det avseendet skiljer man i branschen mellan material av sand, grus och krossad sten som används som ballast och material av sand, grus och krossad sten som inte används som ballast (12). Annan användning av sten, sand och grus än som ballast är exempelvis tillverkning av cement, glas och annan användning inom industrin (13) eller jordbruket (14). |
| --- | --- |

(19)

Material som är lämpliga att använda som ballast kan även användas för att tillverka andra produkter. I det avseendet skiljer man i branschen mellan material av sand, grus och krossad sten som används som ballast och material av sand, grus och krossad sten som inte används som ballast (12). Annan användning av sten, sand och grus än som ballast är exempelvis tillverkning av cement, glas och annan användning inom industrin (13) eller jordbruket (14).

12

13

14

2.2   BAKGRUND TILL SKATTEN PÅ BALLAST OCH DESS SYFTE

BAKGRUND TILL SKATTEN PÅ BALLAST OCH DESS SYFTE

| (20) | Ballast är en begränsad naturresurs med avseende på de platser där den kan utvinnas på ett godtagbart vis (15). Utvinningen av ballast tar upp mark på medellång till lång sikt och orsakar miljöskador och föroreningar. |
| --- | --- |

(20)

Ballast är en begränsad naturresurs med avseende på de platser där den kan utvinnas på ett godtagbart vis (15). Utvinningen av ballast tar upp mark på medellång till lång sikt och orsakar miljöskador och föroreningar.

15

| (21) | Efter en rad åtgärder i syfte att ta itu med miljöaspekterna av ballastutvinning som beskrivs i skäl 15 till 18 i beslutet om att inleda förfarandet, infördes skatten på ballast i april 2002 i syfte att främja en effektivare användning av ballast i byggindustrin genom följande:






  — | Internalisering av några av ballastutvinningens miljökostnader i priset på ballast, såsom buller, damm, förfulning och förlust av biologisk mångfald. I det avseendet bör skatten på ballast främja en effektiv utvinning av ballast och främja ekonomisk användning och mindre avfall på byggarbetsplatsen. |
| --- | --- | --- |

(21)

Efter en rad åtgärder i syfte att ta itu med miljöaspekterna av ballastutvinning som beskrivs i skäl 15 till 18 i beslutet om att inleda förfarandet, infördes skatten på ballast i april 2002 i syfte att främja en effektivare användning av ballast i byggindustrin genom följande:

—

Internalisering av några av ballastutvinningens miljökostnader i priset på ballast, såsom buller, damm, förfulning och förlust av biologisk mångfald. I det avseendet bör skatten på ballast främja en effektiv utvinning av ballast och främja ekonomisk användning och mindre avfall på byggarbetsplatsen.

| — | Främjande av en förflyttning av efterfrågan från avsiktligt utvunnen ballast till alternativ såsom






  — | återanvänd ballast |
| --- | --- | --- |

—

Främjande av en förflyttning av efterfrågan från avsiktligt utvunnen ballast till alternativ såsom

—

återanvänd ballast

| — | avfall och biprodukter från andra processer, däribland utvinning av andra mineraler (avfall från utvinning av lera och kol, glas- och däckavfall) (16). |
| --- | --- |

—

avfall och biprodukter från andra processer, däribland utvinning av andra mineraler (avfall från utvinning av lera och kol, glas- och däckavfall) (16).

16

| (22) | I detta sammanhang hade de brittiska myndigheterna med anledning av beslutet om att inleda förfarandet förklarat att ballast för användning inom byggsektorn är en produkt med relativt lågt värde, i synnerhet i jämförelse med de totala kostnaderna för byggnadsprojekt där ballast används. Det är förhållandevis enkelt att utvinna ballast ur marken. Utan ytterligare prissignaler, såsom den som gavs genom skatten på ballast, finns det därför inga särskilda incitament till att använda ballast effektivt. |
| --- | --- |

(22)

I detta sammanhang hade de brittiska myndigheterna med anledning av beslutet om att inleda förfarandet förklarat att ballast för användning inom byggsektorn är en produkt med relativt lågt värde, i synnerhet i jämförelse med de totala kostnaderna för byggnadsprojekt där ballast används. Det är förhållandevis enkelt att utvinna ballast ur marken. Utan ytterligare prissignaler, såsom den som gavs genom skatten på ballast, finns det därför inga särskilda incitament till att använda ballast effektivt.

| (23) | Dessutom skulle återanvändningen av ballast inte vara ekonomiskt livskraftig utan ytterligare prissignaler. De brittiska myndigheterna ansåg att tillhandahållandet av incitament för användningen av återanvänd ballast, trots att detta medför egna miljökostnader som t.ex. energianvändning och buller, är en viktig aspekt för att minska miljökostnaderna i samband med utvinning av material ur marken (t.ex. den långsiktiga inverkan på den biologiska mångfalden). Vid användning av återvunna material är det inte nödvändigt påverka ny mark eller havsbotten. |
| --- | --- |

(23)

Dessutom skulle återanvändningen av ballast inte vara ekonomiskt livskraftig utan ytterligare prissignaler. De brittiska myndigheterna ansåg att tillhandahållandet av incitament för användningen av återanvänd ballast, trots att detta medför egna miljökostnader som t.ex. energianvändning och buller, är en viktig aspekt för att minska miljökostnaderna i samband med utvinning av material ur marken (t.ex. den långsiktiga inverkan på den biologiska mångfalden). Vid användning av återvunna material är det inte nödvändigt påverka ny mark eller havsbotten.

| (24) | Utöver att främja användningen av återanvänd ballast som ett alternativ till nyutvunnet material syftar skattens struktur även till att minska utvinningen av sand, grus och sten enkom för användning som ballast genom att skapa incitament för användningen av andra material som annars skulle bortskaffas. Biprodukter, schaktmassor och avfall från andra utvinningsprocesser eller industriprocesser anses ofta vara av lägre kvalitet och ha mindre strikta specifikationer än material som utvinns och utnyttjas enkom för att användas som ballast. De kan ha något olika användningsområden och tillämpningar. På grund av att de har lägre densitet eller ojämn storlek kan det till exempel vara riskfyllt att använda dem vid anläggning av vissa vägbeläggningar eller i andra situationer där ballasten måste tåla högt tryck och slitage. Biprodukter, avfall och schaktmassor kan dock i många situationer ändå utgöra ett lönsamt alternativ till ballast av högsta kvalitet. Biprodukter, avfall och schaktmassor från processer som anges i 2001 års skattelag skulle bortskaffas om inte skatten på ballast existerade. Eftersom de är en oundviklig biprodukt från ett antal processer för framställning av viktiga material för byggindustrin (exempelvis takpannor av skiffer) eller andra branscher (till exempel fältspat för glasindustrin) ansåg de brittiska myndigheterna att det miljömässigt var mer effektivt att främja att dessa material används som ballast i stället för att deponera dem som avfall. Genom att använda en redan utvunnen produkt som annars skulle lämnas som avfall undviks ytterligare miljökostnader, i motsats till (ytterligare) utvinning av ny ballast med onödiga ytterligare miljökostnader (påverkan av ny mark). Dessutom hjälper detta vid återställning av mark som redan fördärvats av stora avstjälpningsplatser och schaktavfallshögar. De brittiska myndigheterna tillade att tillämpningen av skatten på sådana material skulle kunna ha den oönskade effekten att den lilla befintliga användningen av dessa material motarbetas, och att deponeringen på så vis ökar snarare än minskar. Skäl 23 i beslutet om att inleda förfarandet innehåller en detaljerad redogörelse av uppskattningarna av det tillgängliga antalet alternativ. |
| --- | --- |

(24)

Utöver att främja användningen av återanvänd ballast som ett alternativ till nyutvunnet material syftar skattens struktur även till att minska utvinningen av sand, grus och sten enkom för användning som ballast genom att skapa incitament för användningen av andra material som annars skulle bortskaffas. Biprodukter, schaktmassor och avfall från andra utvinningsprocesser eller industriprocesser anses ofta vara av lägre kvalitet och ha mindre strikta specifikationer än material som utvinns och utnyttjas enkom för att användas som ballast. De kan ha något olika användningsområden och tillämpningar. På grund av att de har lägre densitet eller ojämn storlek kan det till exempel vara riskfyllt att använda dem vid anläggning av vissa vägbeläggningar eller i andra situationer där ballasten måste tåla högt tryck och slitage. Biprodukter, avfall och schaktmassor kan dock i många situationer ändå utgöra ett lönsamt alternativ till ballast av högsta kvalitet. Biprodukter, avfall och schaktmassor från processer som anges i 2001 års skattelag skulle bortskaffas om inte skatten på ballast existerade. Eftersom de är en oundviklig biprodukt från ett antal processer för framställning av viktiga material för byggindustrin (exempelvis takpannor av skiffer) eller andra branscher (till exempel fältspat för glasindustrin) ansåg de brittiska myndigheterna att det miljömässigt var mer effektivt att främja att dessa material används som ballast i stället för att deponera dem som avfall. Genom att använda en redan utvunnen produkt som annars skulle lämnas som avfall undviks ytterligare miljökostnader, i motsats till (ytterligare) utvinning av ny ballast med onödiga ytterligare miljökostnader (påverkan av ny mark). Dessutom hjälper detta vid återställning av mark som redan fördärvats av stora avstjälpningsplatser och schaktavfallshögar. De brittiska myndigheterna tillade att tillämpningen av skatten på sådana material skulle kunna ha den oönskade effekten att den lilla befintliga användningen av dessa material motarbetas, och att deponeringen på så vis ökar snarare än minskar. Skäl 23 i beslutet om att inleda förfarandet innehåller en detaljerad redogörelse av uppskattningarna av det tillgängliga antalet alternativ.

| (25) | Inledande prognoser tydde på att skatten på ballast skulle minska efterfrågan på naturlig ballast med i genomsnitt 20 Mt/år. |
| --- | --- |

(25)

Inledande prognoser tydde på att skatten på ballast skulle minska efterfrågan på naturlig ballast med i genomsnitt 20 Mt/år.

| (26) | De brittiska myndigheterna meddelade, mot bakgrund av målet att få till stånd en mer effektiv utvinning och användning av naturlig ballast, att ”skatten påläggs dem som bedriver utvinning i syfte att kommersiellt utnyttja ballast” (17). I detta avseende hade de brittiska myndigheterna förklarat att även om utvinningen av material med strikta specifikationer för användning inom byggsektorn ger upphov till material av lägre kvalitet och följaktligen med lägre pris, är det inte praktiskt möjligt att ge skattelättnader för dessa material på ett liknande sätt som för biprodukter från industriprocesser eller andra utvinningsverksamheter. För det första varierar andelen ballast av hög kvalitet och låg kvalitet från stenbrott till stenbrott på grund av geologiska faktorer, men detta är inte en oföränderlig siffra för ett givet stenbrott eftersom effektivare metoder kan bidra till att minska andelen ballast av låg kvalitet. Begreppet ballast av låg kvalitet är dessutom till viss del ett subjektivt begrepp. Det en exploatör av stenbrott skulle anse vara låg kvalitet kan vara en del av en annan exploatörs primära sortiment. Att undanta ballast av låg kvalitet kan följaktligen leda till diskriminerande behandling av exploatörer och leda till skatteflykt eller skatteundandragande. Omfattande offentliga samråd med branschen om denna fråga vid tiden för införandet av skatten på ballast ledde inte till en användbar definition av hur man skiljer mellan material av hög kvalitet – som bör beskattas – och biprodukter av lägre kvalitet som härrör från processen för utvinning av värdefull ballast. De brittiska myndigheterna hade vidare konstaterat att beskattning av ballast av låg kvalitet även återspeglar viljan att ta itu med miljökostnaderna för utvinning av ballast, oavsett om den utvunna produkten slutligen anses vara av hög eller låg kvalitet. |
| --- | --- |

(26)

De brittiska myndigheterna meddelade, mot bakgrund av målet att få till stånd en mer effektiv utvinning och användning av naturlig ballast, att ”skatten påläggs dem som bedriver utvinning i syfte att kommersiellt utnyttja ballast” (17). I detta avseende hade de brittiska myndigheterna förklarat att även om utvinningen av material med strikta specifikationer för användning inom byggsektorn ger upphov till material av lägre kvalitet och följaktligen med lägre pris, är det inte praktiskt möjligt att ge skattelättnader för dessa material på ett liknande sätt som för biprodukter från industriprocesser eller andra utvinningsverksamheter. För det första varierar andelen ballast av hög kvalitet och låg kvalitet från stenbrott till stenbrott på grund av geologiska faktorer, men detta är inte en oföränderlig siffra för ett givet stenbrott eftersom effektivare metoder kan bidra till att minska andelen ballast av låg kvalitet. Begreppet ballast av låg kvalitet är dessutom till viss del ett subjektivt begrepp. Det en exploatör av stenbrott skulle anse vara låg kvalitet kan vara en del av en annan exploatörs primära sortiment. Att undanta ballast av låg kvalitet kan följaktligen leda till diskriminerande behandling av exploatörer och leda till skatteflykt eller skatteundandragande. Omfattande offentliga samråd med branschen om denna fråga vid tiden för införandet av skatten på ballast ledde inte till en användbar definition av hur man skiljer mellan material av hög kvalitet – som bör beskattas – och biprodukter av lägre kvalitet som härrör från processen för utvinning av värdefull ballast. De brittiska myndigheterna hade vidare konstaterat att beskattning av ballast av låg kvalitet även återspeglar viljan att ta itu med miljökostnaderna för utvinning av ballast, oavsett om den utvunna produkten slutligen anses vara av hög eller låg kvalitet.

17

| (27) | Slutligen hade de brittiska myndigheterna konstaterat att skatten på ballast inte betraktas som en allmän skatt på mineralutvinning, utan som en skatt på utvinning av sten, sand och grus som används som ballast i byggsektorn och utnyttjas kommersiellt i Förenade kungariket. De brittiska myndigheterna har förklarat att även om utvinningen av andra material kan ha liknande miljöpåverkan finns det inte alltid lämpliga alternativ för att minska utvinningens intensitet genom användningen av alternativa material såsom återvunna material och schaktmassor. Utvinning av ballast var dessutom den största mineralutvinningsverksamheten i Förenade kungariket (år 2002 svarade den för omkring 70 % per ton av all mineralutvinning) och utgjorde därför den huvudsakliga källan till miljöskador som uppstår från mineralutvinning i Förenade kungariket som helhet. Skattens tillämpningsområde fastställdes för att uppnå störst miljövinst i form av minskad utvinning av ballast och i form av skydd av strategiska resurser, samtidigt som en dödviktskattebelastning inte införs på material för vilka det inte finns några alternativ. |
| --- | --- |

(27)

Slutligen hade de brittiska myndigheterna konstaterat att skatten på ballast inte betraktas som en allmän skatt på mineralutvinning, utan som en skatt på utvinning av sten, sand och grus som används som ballast i byggsektorn och utnyttjas kommersiellt i Förenade kungariket. De brittiska myndigheterna har förklarat att även om utvinningen av andra material kan ha liknande miljöpåverkan finns det inte alltid lämpliga alternativ för att minska utvinningens intensitet genom användningen av alternativa material såsom återvunna material och schaktmassor. Utvinning av ballast var dessutom den största mineralutvinningsverksamheten i Förenade kungariket (år 2002 svarade den för omkring 70 % per ton av all mineralutvinning) och utgjorde därför den huvudsakliga källan till miljöskador som uppstår från mineralutvinning i Förenade kungariket som helhet. Skattens tillämpningsområde fastställdes för att uppnå störst miljövinst i form av minskad utvinning av ballast och i form av skydd av strategiska resurser, samtidigt som en dödviktskattebelastning inte införs på material för vilka det inte finns några alternativ.

2.3   2001 ÅRS SKATTELAG, IKRAFTTRÄDANDE, ÄNDRINGAR OCH VARAKTIGHET

2001 ÅRS SKATTELAG, IKRAFTTRÄDANDE, ÄNDRINGAR OCH VARAKTIGHET

| (28) | Den primära lagstiftning som reglerar skatten på ballast anges i 2001 års skattelag, avsnitten 16–49 och bilagorna 4–10. 2001 års skattelag antogs den 11 maj 2001 och har varit föremål för flera ändringar som beskrivs i skälen 28 och 29 i beslutet om inledande av förfarandet. Detta beslut hänvisar till 2001 års skattelag i dess ändrade lydelse. Skatten på ballast trädde i kraft den 1 april 2002 och förblir tillämplig. Lagen begränsar inte tillämpningen av skatten på ballast tidsmässigt. |
| --- | --- |

(28)

Den primära lagstiftning som reglerar skatten på ballast anges i 2001 års skattelag, avsnitten 16–49 och bilagorna 4–10. 2001 års skattelag antogs den 11 maj 2001 och har varit föremål för flera ändringar som beskrivs i skälen 28 och 29 i beslutet om inledande av förfarandet. Detta beslut hänvisar till 2001 års skattelag i dess ändrade lydelse. Skatten på ballast trädde i kraft den 1 april 2002 och förblir tillämplig. Lagen begränsar inte tillämpningen av skatten på ballast tidsmässigt.

| (29) | Efter beslutet om att inleda förfarandet ändrade de brittiska myndigheterna 2001 års skattelag genom att från och med 1 april 2014 upphäva skattebefrielserna för material med avseende på vilka kommissionen hade uttryckt tvivel. |
| --- | --- |

(29)

Efter beslutet om att inleda förfarandet ändrade de brittiska myndigheterna 2001 års skattelag genom att från och med 1 april 2014 upphäva skattebefrielserna för material med avseende på vilka kommissionen hade uttryckt tvivel.

| (30) | De brittiska myndigheterna förklarade att de vid förberedandet av den nödvändiga lagstiftningen för upphävandet på grundval av synpunkter från branschen konstaterade att det skulle vara opraktiskt att fastställa huruvida vissa material hade ”utvunnits för att användas som ballast”. Följaktligen utarbetade de ett nytt kriterium, ”för byggändamål”, som överensstämmer med de definitioner som används i den befintliga lagstiftningen. För att uppnå samma resultat som avses i beslutet om att inleda förfarandet med tillämpning av det senare kriteriet föreskrivs det dock dessutom i den upphävande lagstiftningen att i) lera (inbegripet ball clay [plastlera], kaolin och eldfast lera) och lerskiffer som används för att framställa keramiska byggprodukter samt ii) gipssten som används för att framställa gips och gipsskivor ska betraktas som skattebefriade processer. Detta beror på att dessa material skulle kunna inkluderas i material som utvinns ”för byggändamål”, men de representerar inte användning som ballast för respektive material. |
| --- | --- |

(30)

De brittiska myndigheterna förklarade att de vid förberedandet av den nödvändiga lagstiftningen för upphävandet på grundval av synpunkter från branschen konstaterade att det skulle vara opraktiskt att fastställa huruvida vissa material hade ”utvunnits för att användas som ballast”. Följaktligen utarbetade de ett nytt kriterium, ”för byggändamål”, som överensstämmer med de definitioner som används i den befintliga lagstiftningen. För att uppnå samma resultat som avses i beslutet om att inleda förfarandet med tillämpning av det senare kriteriet föreskrivs det dock dessutom i den upphävande lagstiftningen att i) lera (inbegripet ball clay [plastlera], kaolin och eldfast lera) och lerskiffer som används för att framställa keramiska byggprodukter samt ii) gipssten som används för att framställa gips och gipsskivor ska betraktas som skattebefriade processer. Detta beror på att dessa material skulle kunna inkluderas i material som utvinns ”för byggändamål”, men de representerar inte användning som ballast för respektive material.

2.4   STRUKTUREN PÅ SKATTEN PÅ BALLAST OCH HÄNDELSER SOM MEDFÖR SKATTEPLIKT

STRUKTUREN PÅ SKATTEN PÅ BALLAST OCH HÄNDELSER SOM MEDFÖR SKATTEPLIKT

| (31) | I avsnitt 16.1 i 2001 års skattelag anges att ”en skatt, som ska kallas skatten på ballast, ska påföras i enlighet med denna del på ballast för kommersiellt utnyttjande”. Avsnitt 16.2 har följande lydelse: ”Skatten ska påföras då en kvantitet skattepliktig ballast är föremål för, på eller efter dagen för ikraftträdandet, kommersiellt utnyttjande i Förenade kungariket”. |
| --- | --- |

(31)

I avsnitt 16.1 i 2001 års skattelag anges att ”en skatt, som ska kallas skatten på ballast, ska påföras i enlighet med denna del på ballast för kommersiellt utnyttjande”. Avsnitt 16.2 har följande lydelse: ”Skatten ska påföras då en kvantitet skattepliktig ballast är föremål för, på eller efter dagen för ikraftträdandet, kommersiellt utnyttjande i Förenade kungariket”.

| (32) | I enlighet med avsnitt 17.1 avses med ballast ”(med förbehåll för avsnitt 18 nedan) sten, grus eller sand samt alla material som tillfälligt eller naturligt utgör del därav”. |
| --- | --- |

(32)

I enlighet med avsnitt 17.1 avses med ballast ”(med förbehåll för avsnitt 18 nedan) sten, grus eller sand samt alla material som tillfälligt eller naturligt utgör del därav”.

| (33) | I avsnitt 18.1 föreskrivs följande: ”Hänvisningarna till ballast i denna del a) innehåller hänvisningar till schaktmassor, avfall, rester och andra biprodukter som följer av användningen av alla skattebefriade processer för ballast b), men innehåller inte hänvisningar till något annat som följer av användningen av en sådan process för ballast”. |
| --- | --- |

(33)

I avsnitt 18.1 föreskrivs följande: ”Hänvisningarna till ballast i denna del a) innehåller hänvisningar till schaktmassor, avfall, rester och andra biprodukter som följer av användningen av alla skattebefriade processer för ballast b), men innehåller inte hänvisningar till något annat som följer av användningen av en sådan process för ballast”.

| (34) | Enligt avsnitt 18.2 är följande processer skattebefriade:






  ”a) | Huggning av sten för att tillverka sten med en eller flera plana ytor. |
| --- | --- | --- |

(34)

Enligt avsnitt 18.2 är följande processer skattebefriade:

”a)

Huggning av sten för att tillverka sten med en eller flera plana ytor.

| b) | En process genom vilken ett relevant material utvinns eller på annat sätt separeras (antingen som en del av processen för att utvinna det från mark eller på annat sätt) från ballast. |
| --- | --- |

b)

En process genom vilken ett relevant material utvinns eller på annat sätt separeras (antingen som en del av processen för att utvinna det från mark eller på annat sätt) från ballast.

| c) | En process för produktion av kalk eller cement från kalksten eller från kalksten och någonting annat.” |
| --- | --- |

c)

En process för produktion av kalk eller cement från kalksten eller från kalksten och någonting annat.”

| (35) | I avsnitt 18.3 förtecknas de relevanta materialen som a) anhydrit, b) ball clay, c) baryt, e) kaolin, f) fältspat, g) eldfast lera, i) flusspat, j) valklera, k) ädelstenar och halvädelstenar, l) gipssten, m) en metall eller metallmalm, n) muskovit, o) perlit, p) kaliumkarbonat (pottaska), q) pimpsten, r) råfosfat, s) natriumklorid, t) talk, u) vermikulit. Underavsnitten 3 d och h i avsnitt 18 utelämnades retroaktivt från och med den 1 april 2002 genom förändringar som infördes genom 2002 års skattelag. |
| --- | --- |

(35)

I avsnitt 18.3 förtecknas de relevanta materialen som a) anhydrit, b) ball clay, c) baryt, e) kaolin, f) fältspat, g) eldfast lera, i) flusspat, j) valklera, k) ädelstenar och halvädelstenar, l) gipssten, m) en metall eller metallmalm, n) muskovit, o) perlit, p) kaliumkarbonat (pottaska), q) pimpsten, r) råfosfat, s) natriumklorid, t) talk, u) vermikulit. Underavsnitten 3 d och h i avsnitt 18 utelämnades retroaktivt från och med den 1 april 2002 genom förändringar som infördes genom 2002 års skattelag.

| (36) | Avsnitt 16.2 i 2001 års skattelag jämförd med avsnitt 19.1 och avsnitt 19.2 fastställer att skatten på ballast utlöses av den av följande fyra typer av kommersiellt utnyttjande i Förenade kungariket som inträffar först:






  a) | Den transporteras från ursprungsplatsen, eller en annan plats som registrerats under namnet på en person som är exploatör för ursprungsplatsen (18), eller någon annan plats till vilken mängden ballast hade transporterats i syfte att på den platsen genomgå en skattebefriad process, men där den inte har genomgått någon sådan process. |
| --- | --- | --- |

(36)

Avsnitt 16.2 i 2001 års skattelag jämförd med avsnitt 19.1 och avsnitt 19.2 fastställer att skatten på ballast utlöses av den av följande fyra typer av kommersiellt utnyttjande i Förenade kungariket som inträffar först:

a)

Den transporteras från ursprungsplatsen, eller en annan plats som registrerats under namnet på en person som är exploatör för ursprungsplatsen (18), eller någon annan plats till vilken mängden ballast hade transporterats i syfte att på den platsen genomgå en skattebefriad process, men där den inte har genomgått någon sådan process.

18

| b) | Den blir föremål för ett avtal om att leverera den till någon person (19). |
| --- | --- |

b)

Den blir föremål för ett avtal om att leverera den till någon person (19).

19

| c) | Den används för byggändamål (20). |
| --- | --- |

c)

Den används för byggändamål (20).

20

| d) | Den är blandad, annat än under tillåtna omständigheter (21), med något annat material eller ämne än vatten. |
| --- | --- |

d)

Den är blandad, annat än under tillåtna omständigheter (21), med något annat material eller ämne än vatten.

21

| (37) | I enlighet med skatten på ballast skiljer 2001 års skattelag i huvudsak mellan tre typer av ursprungsplatser:






  a) | Hamnen eller annan landningsplats där ballast som utvunnits från Förenade kungarikets havsbotten först förs i land (avsnitt 20.1 a). |
| --- | --- | --- |

(37)

I enlighet med skatten på ballast skiljer 2001 års skattelag i huvudsak mellan tre typer av ursprungsplatser:

a)

Hamnen eller annan landningsplats där ballast som utvunnits från Förenade kungarikets havsbotten först förs i land (avsnitt 20.1 a).

| b) | Den plats där en skattebefriad process ägde rum (avsnitt 20.1 b). Detta avser situationer där en skattebefriad process har använts, det skattebefriade ämnet har utvunnits och viss ballast återstår och utnyttjas. Den plats där utvinningen av skattebefriade ämnen ägde rum blir ballastens ursprungsplats. |
| --- | --- |

b)

Den plats där en skattebefriad process ägde rum (avsnitt 20.1 b). Detta avser situationer där en skattebefriad process har använts, det skattebefriade ämnet har utvunnits och viss ballast återstår och utnyttjas. Den plats där utvinningen av skattebefriade ämnen ägde rum blir ballastens ursprungsplats.

| c) | Den plats där ballast erhålls ur marken (avsnitt 20.1 d). |
| --- | --- |

c)

Den plats där ballast erhålls ur marken (avsnitt 20.1 d).

| (38) | Till följd av begreppet kommersiellt utnyttjande omfattar skatten på ballast både ballast som utvunnits i Förenade kungariket och importerad ballast. Importerad ballast belastas med skatten på ballast, dock inte när den förs i land i Förenade kungariket (22) utan när den är föremål för ett avtal (och ballasten redan befinner sig i Förenade kungariket) eller används för byggändamål (i Förenade kungariket) eller blandas (i Förenade kungariket) med något annat material eller ämne än vatten, förutom under tillåtna omständigheter (23). |
| --- | --- |

(38)

Till följd av begreppet kommersiellt utnyttjande omfattar skatten på ballast både ballast som utvunnits i Förenade kungariket och importerad ballast. Importerad ballast belastas med skatten på ballast, dock inte när den förs i land i Förenade kungariket (22) utan när den är föremål för ett avtal (och ballasten redan befinner sig i Förenade kungariket) eller används för byggändamål (i Förenade kungariket) eller blandas (i Förenade kungariket) med något annat material eller ämne än vatten, förutom under tillåtna omständigheter (23).

22

23

| (39) | Avsnitt 19.3 i 2001 års skattelag innehåller ytterligare uppgifter om begreppet kommersiellt utnyttjande. I led e fastställs att kommersiellt utnyttjande inte äger rum när ballasten – förutsatt att den inte utsätts någon process som inbegriper att den blandas med andra ämnen eller material (förutom vatten) – återigen blir en del av marken på platsen där den utvanns (24). |
| --- | --- |

(39)

Avsnitt 19.3 i 2001 års skattelag innehåller ytterligare uppgifter om begreppet kommersiellt utnyttjande. I led e fastställs att kommersiellt utnyttjande inte äger rum när ballasten – förutsatt att den inte utsätts någon process som inbegriper att den blandas med andra ämnen eller material (förutom vatten) – återigen blir en del av marken på platsen där den utvanns (24).

24

| (40) | I avsnitten 21 och 22 fastställs det vem exploatören av platsen är och om det är exploatören av platsen eller någon annan person som ansvarar för utnyttjandet (och därmed är skyldig att redovisa skatten på ballast) i en viss situation. |
| --- | --- |

(40)

I avsnitten 21 och 22 fastställs det vem exploatören av platsen är och om det är exploatören av platsen eller någon annan person som ansvarar för utnyttjandet (och därmed är skyldig att redovisa skatten på ballast) i en viss situation.

2.5   BEGREPPET SKATTEPLIKTIG BALLAST – BEFRIELSER FRÅN SKATTEN PÅ BALLAST OCH SKATTERABATTER

BEGREPPET SKATTEPLIKTIG BALLAST – BEFRIELSER FRÅN SKATTEN PÅ BALLAST OCH SKATTERABATTER

| (41) | Avsnitt 17.2 i 2001 års skattelag föreskriver att ballast inte är skattepliktig ballast i följande fyra fall:






  a) | Om den är uttryckligen skattebefriad. |
| --- | --- | --- |

(41)

Avsnitt 17.2 i 2001 års skattelag föreskriver att ballast inte är skattepliktig ballast i följande fyra fall:

a)

Om den är uttryckligen skattebefriad.

| b) | Om den tidigare har använts för byggändamål (antingen före eller efter dagen för ikraftträdandet). |
| --- | --- |

b)

Om den tidigare har använts för byggändamål (antingen före eller efter dagen för ikraftträdandet).

| c) | Om den är, eller härrör från, ballast som redan har påförts skatten på ballast. |
| --- | --- |

c)

Om den är, eller härrör från, ballast som redan har påförts skatten på ballast.

| d) | Om det är ballast som har transporterats från ursprungsplatsen före dagen för ikraftträdandet. |
| --- | --- |

d)

Om det är ballast som har transporterats från ursprungsplatsen före dagen för ikraftträdandet.

| (42) | Ballast anses användas för byggändamål när den används som ett material eller stöd vid byggnation eller förbättring av en struktur (inklusive vägar, stigar, den plats på vilken ett järnvägsspår har lagts eller kommer att läggas, vallar, byggnader och broar) eller när den blandas med någonting som en del av processen för att producera murbruk, betong, tjärbetong, asfalterad gatsten eller liknande byggnadsmaterial (25). |
| --- | --- |

(42)

Ballast anses användas för byggändamål när den används som ett material eller stöd vid byggnation eller förbättring av en struktur (inklusive vägar, stigar, den plats på vilken ett järnvägsspår har lagts eller kommer att läggas, vallar, byggnader och broar) eller när den blandas med någonting som en del av processen för att producera murbruk, betong, tjärbetong, asfalterad gatsten eller liknande byggnadsmaterial (25).

25

| (43) | I avsnitt 17.3 anges att ballast är befriad från skatten på ballast om






  ”b) | den helt består av ballast som utvunnits genom att tas från marken på platsen för en byggnad eller föreslagen byggnad under grävningsarbeten som lagenligen genomförts i) i samband med ändring eller uppförande av byggnaden och ii) uteslutande i syfte att lägga fundament eller lägga rör eller kablar, |
| --- | --- | --- |

(43)

I avsnitt 17.3 anges att ballast är befriad från skatten på ballast om

”b)

den helt består av ballast som utvunnits genom att tas från marken på platsen för en byggnad eller föreslagen byggnad under grävningsarbeten som lagenligen genomförts i) i samband med ändring eller uppförande av byggnaden och ii) uteslutande i syfte att lägga fundament eller lägga rör eller kablar,

| c) | den helt består av ballast som utvunnits i) genom att tas från bädden i en flod, en kanal eller ett vattendrag (oavsett om den är naturlig eller konstgjord) eller i ett sund eller ett inlopp till en hamn (oavsett om den är naturlig eller konstgjord) och ii) i samband med muddring som uteslutande genomförs i syfte att skapa, återställa, förbättra eller underhålla floden, kanalen, vattendraget, sundet eller inloppet, |
| --- | --- |

c)

den helt består av ballast som utvunnits i) genom att tas från bädden i en flod, en kanal eller ett vattendrag (oavsett om den är naturlig eller konstgjord) eller i ett sund eller ett inlopp till en hamn (oavsett om den är naturlig eller konstgjord) och ii) i samband med muddring som uteslutande genomförs i syfte att skapa, återställa, förbättra eller underhålla floden, kanalen, vattendraget, sundet eller inloppet,

| d) | den helt består av ballast som utvunnits genom att tas från marken längsmed linjen eller den föreslagna linjen för en motorväg eller en föreslagen motorväg och i samband med de grävningsarbeten som genomförts i) i syfte att förbättra eller underhålla motorvägen eller anlägga den föreslagna motorvägen och ii) inte i syfte att utvinna ballasten i fråga, |
| --- | --- |

d)

den helt består av ballast som utvunnits genom att tas från marken längsmed linjen eller den föreslagna linjen för en motorväg eller en föreslagen motorväg och i samband med de grävningsarbeten som genomförts i) i syfte att förbättra eller underhålla motorvägen eller anlägga den föreslagna motorvägen och ii) inte i syfte att utvinna ballasten i fråga,

| da) | den helt består av ballast som utvunnits genom att tas från marken längsmed linjen eller den föreslagna linjen för en järnväg, spårväg eller enskensbana och i samband med de grävningsarbeten som genomförts i) i syfte att förbättra eller underhålla järnvägen, spårvägen eller enskensbanan eller anlägga den föreslagna järnvägen, spårvägen eller enskensbanan och ii) inte i syfte att utvinna ballasten i fråga, |
| --- | --- |

da)

den helt består av ballast som utvunnits genom att tas från marken längsmed linjen eller den föreslagna linjen för en järnväg, spårväg eller enskensbana och i samband med de grävningsarbeten som genomförts i) i syfte att förbättra eller underhålla järnvägen, spårvägen eller enskensbanan eller anlägga den föreslagna järnvägen, spårvägen eller enskensbanan och ii) inte i syfte att utvinna ballasten i fråga,

| e) | den i sin helhet består av schaktmassor, avfall eller andra biprodukter, ej inbegripet avrymningsmassor, som följer av utvinning eller annan separation av kaolin eller ball clay från en mängd ballast, eller |
| --- | --- |

e)

den i sin helhet består av schaktmassor, avfall eller andra biprodukter, ej inbegripet avrymningsmassor, som följer av utvinning eller annan separation av kaolin eller ball clay från en mängd ballast, eller

| f) | den helt består avfall från någon process genom vilken i) kol, brunkol, lerskiffer eller skiffer eller ii) ett ämne som förtecknas i avsnitt 18.3 nedan, har separerats från annan sten efter att ha utvunnits eller brutits med den andra stenen.” |
| --- | --- |

f)

den helt består avfall från någon process genom vilken i) kol, brunkol, lerskiffer eller skiffer eller ii) ett ämne som förtecknas i avsnitt 18.3 nedan, har separerats från annan sten efter att ha utvunnits eller brutits med den andra stenen.”

| (44) | Underavsnitt 3 da i avsnitt 17 infördes genom avsnitt 22.3 i 2007 års skattelag och gäller från och med den 1 augusti 2007. |
| --- | --- |

(44)

Underavsnitt 3 da i avsnitt 17 infördes genom avsnitt 22.3 i 2007 års skattelag och gäller från och med den 1 augusti 2007.

| (45) | Dessutom undantar underavsnitt 4 i avsnitt 17 ballast som i sin helhet eller huvudsakligen består av ett eller flera av följande material eller är en del av någonting som består av dessa material, nämligen:






  ”a) | kol, brunkol, skiffer eller lerskiffer, |
| --- | --- | --- |

(45)

Dessutom undantar underavsnitt 4 i avsnitt 17 ballast som i sin helhet eller huvudsakligen består av ett eller flera av följande material eller är en del av någonting som består av dessa material, nämligen:

”a)

kol, brunkol, skiffer eller lerskiffer,

| c) | schaktavfall eller avfall från, eller andra biprodukter från, i) en industriell förbränningsprocess eller ii) smältning eller raffinering av metall, |
| --- | --- |

c)

schaktavfall eller avfall från, eller andra biprodukter från, i) en industriell förbränningsprocess eller ii) smältning eller raffinering av metall,

| d) | borrslag som följer av någon verksamhet som genomförs i enlighet med en licens som beviljats i enlighet med 1998 års petroleumlag [eller 1964 års petroleum(produktions)lag (Nordirland)], |
| --- | --- |

d)

borrslag som följer av någon verksamhet som genomförs i enlighet med en licens som beviljats i enlighet med 1998 års petroleumlag [eller 1964 års petroleum(produktions)lag (Nordirland)],

| e) | någonting som följer av arbeten som utförts vid utövandet av befogenheter som måste utövas i enlighet med, eller tilldelas genom, en bestämmelse som fastställts genom eller i enlighet med 1991 års lag om nya vägar och gator, 1993 års beslut om vägar (Nordirland) eller 1995 års beslut om vägarbeten (Nordirland), |
| --- | --- |

e)

någonting som följer av arbeten som utförts vid utövandet av befogenheter som måste utövas i enlighet med, eller tilldelas genom, en bestämmelse som fastställts genom eller i enlighet med 1991 års lag om nya vägar och gator, 1993 års beslut om vägar (Nordirland) eller 1995 års beslut om vägarbeten (Nordirland),

| f) | lera, jord eller växtdelar eller annat organiskt material.” |
| --- | --- |

f)

lera, jord eller växtdelar eller annat organiskt material.”

| (46) | Enligt meddelande AGL 1 innebär ”i sin helhet” att 100 % av materialet i fråga utgörs av ett av de skattebefriade materialen. ”Huvudsakligen” innebär att mer än 50 % av materialet utgörs av ett av de skattebefriade materialen. En artificiell blandning av ballast med en större mängd skattebefriat material kommer inte att ge en skattebefriad blandning, utan kommer att betyda att ballasten beläggs med skatten vid tidpunkten för blandningen. |
| --- | --- |

(46)

Enligt meddelande AGL 1 innebär ”i sin helhet” att 100 % av materialet i fråga utgörs av ett av de skattebefriade materialen. ”Huvudsakligen” innebär att mer än 50 % av materialet utgörs av ett av de skattebefriade materialen. En artificiell blandning av ballast med en större mängd skattebefriat material kommer inte att ge en skattebefriad blandning, utan kommer att betyda att ballasten beläggs med skatten vid tidpunkten för blandningen.

| (47) | I avsnitt 30.1 i 2001 års skattelag föreskrivs bestämmelser för att fastställa en persons rätt till skatterabatt om






  a) | den ballast som har belastats med skatten exporteras från Förenade kungariket i form av ballast, |
| --- | --- | --- |

(47)

I avsnitt 30.1 i 2001 års skattelag föreskrivs bestämmelser för att fastställa en persons rätt till skatterabatt om

a)

den ballast som har belastats med skatten exporteras från Förenade kungariket i form av ballast,

| b) | den ballast som har belastats med skatten genomgår en skattebefriad process, |
| --- | --- |

b)

den ballast som har belastats med skatten genomgår en skattebefriad process,

| c) | den ballast har som har belastats med skatten används inom en fastställd industri- eller jordbruksprocess, |
| --- | --- |

c)

den ballast har som har belastats med skatten används inom en fastställd industri- eller jordbruksprocess,

| d) | den ballast som har belastats med skatten används på ett sätt som inte utgör en användning för byggändamål enligt eventuell föreskrift (26), eller |
| --- | --- |

d)

den ballast som har belastats med skatten används på ett sätt som inte utgör en användning för byggändamål enligt eventuell föreskrift (26), eller

26

| e) | hela eller en del av en skuld till en person som ansvarar för det kommersiella utnyttjandet av ballasten avskrivs i räkenskaperna som en osäker fordran. |
| --- | --- |

e)

hela eller en del av en skuld till en person som ansvarar för det kommersiella utnyttjandet av ballasten avskrivs i räkenskaperna som en osäker fordran.

| (48) | I avsnitt 30.1 b i 2001 års skattelag föreskrivs skattelättnader om materialet har genomgått en skattebefriad process i den mening som avses i avsnitten 18.2 a, b och c i 2001 års skattelag efter det att materialet redan har belastats med skatten på ballast. Detta avspeglar följaktligen de skattebefrielser som föreskrivs i avsnitt 18.2. |
| --- | --- |

(48)

I avsnitt 30.1 b i 2001 års skattelag föreskrivs skattelättnader om materialet har genomgått en skattebefriad process i den mening som avses i avsnitten 18.2 a, b och c i 2001 års skattelag efter det att materialet redan har belastats med skatten på ballast. Detta avspeglar följaktligen de skattebefrielser som föreskrivs i avsnitt 18.2.

| (49) | De industri- och jordbruksprocesser som kan omfattas av skattelättnader i enlighet med avsnitt 30.1 c förtecknas i bilagan ”Industri- och jordbruksprocesser” till föreskrift 13 i 2002 års (allmänna) föreskrifter om skatten på ballast. I meddelande AGL 2 (27) beskrivs den typ av processer som berörs mer utförligt. Detta gäller följande processer:

  Industriprocesser







  — | Kod 001: Tillverkning och bearbetning genom smältning av järn, stål och icke-järnmetall, inklusive gjuteriprocesser, precisionsgjutning, sintringsanläggningar och tråddragning |
| --- | --- | --- |

(49)

De industri- och jordbruksprocesser som kan omfattas av skattelättnader i enlighet med avsnitt 30.1 c förtecknas i bilagan ”Industri- och jordbruksprocesser” till föreskrift 13 i 2002 års (allmänna) föreskrifter om skatten på ballast. I meddelande AGL 2 (27) beskrivs den typ av processer som berörs mer utförligt. Detta gäller följande processer:

27

Industriprocesser

Industriprocesser

—

Kod 001: Tillverkning och bearbetning genom smältning av järn, stål och icke-järnmetall, inklusive gjuteriprocesser, precisionsgjutning, sintringsanläggningar och tråddragning

| — | Kod 002: Legering |
| --- | --- |

—

Kod 002: Legering

| — | Kod 003: Utsläppsminskning för luft, mark och vatten |
| --- | --- |

—

Kod 003: Utsläppsminskning för luft, mark och vatten

| — | Kod 004: Dricksvatten, filtrering och rening av luft och olja |
| --- | --- |

—

Kod 004: Dricksvatten, filtrering och rening av luft och olja

| — | Kod 005: Avloppsvattenrening |
| --- | --- |

—

Kod 005: Avloppsvattenrening

| — | Kod 006: Energiproduktion |
| --- | --- |

—

Kod 006: Energiproduktion

| — | Kod 007: Keramiska processer |
| --- | --- |

—

Kod 007: Keramiska processer

| — | Kod 008: Eldfasta processer |
| --- | --- |

—

Kod 008: Eldfasta processer

| — | Kod 009: Glas- och glasvarutillverkning |
| --- | --- |

—

Kod 009: Glas- och glasvarutillverkning

| — | Kod 010: Tillverkning av glasfiber |
| --- | --- |

—

Kod 010: Tillverkning av glasfiber

| — | Kod 011: Konstfiber |
| --- | --- |

—

Kod 011: Konstfiber

| — | Kod 012: Produktion och bearbetning av livsmedel och dryck |
| --- | --- |

—

Kod 012: Produktion och bearbetning av livsmedel och dryck

| — | Kod 013: Tillverkning av plast, gummi och PVC |
| --- | --- |

—

Kod 013: Tillverkning av plast, gummi och PVC

| — | Kod 014: Kemisk tillverkning, till exempel natriumkarbonat, magnesium från havsvatten, aluminiumoxid, kiseldioxid |
| --- | --- |

—

Kod 014: Kemisk tillverkning, till exempel natriumkarbonat, magnesium från havsvatten, aluminiumoxid, kiseldioxid

| — | Kod 015: Tillverkning av utfälld kalciumkarbonat |
| --- | --- |

—

Kod 015: Tillverkning av utfälld kalciumkarbonat

| — | Kod 016: Tillverkning av läkemedel, blekmedel, toalettartiklar och rengöringsmedel |
| --- | --- |

—

Kod 016: Tillverkning av läkemedel, blekmedel, toalettartiklar och rengöringsmedel

| — | Kod 017: Luftningsprocesser |
| --- | --- |

—

Kod 017: Luftningsprocesser

| — | Kod 018: Tillverkning av fyllmedel för beläggning, tätningar, lim, färger, fogmassor, kitt, spackel och andra bindnings- eller modifieringsmedier |
| --- | --- |

—

Kod 018: Tillverkning av fyllmedel för beläggning, tätningar, lim, färger, fogmassor, kitt, spackel och andra bindnings- eller modifieringsmedier

| — | Kod 019: Tillverkning av pigment, lacker och tryckfärger |
| --- | --- |

—

Kod 019: Tillverkning av pigment, lacker och tryckfärger

| — | Kod 020: Produktion av växtsubstrat och linjemarkeringar för idrottsplatser och andra fritidsanläggningar |
| --- | --- |

—

Kod 020: Produktion av växtsubstrat och linjemarkeringar för idrottsplatser och andra fritidsanläggningar

| — | Kod 021: Förbränning |
| --- | --- |

—

Kod 021: Förbränning

| — | Kod 022: Tillverkning av torkmedel |
| --- | --- |

—

Kod 022: Tillverkning av torkmedel

| — | Kod 023: Tillverkning av underlag, underlägg och skum för mattor |
| --- | --- |

—

Kod 023: Tillverkning av underlag, underlägg och skum för mattor

| — | Kod 024: Hartsprocesser |
| --- | --- |

—

Kod 024: Hartsprocesser

| — | Kod 025: Tillverkning av smörjmedelstillsatser |
| --- | --- |

—

Kod 025: Tillverkning av smörjmedelstillsatser

| — | Kod 026: Garvning |
| --- | --- |

—

Kod 026: Garvning

| — | Kod 027: Papperstillverkning |
| --- | --- |

—

Kod 027: Papperstillverkning

| — | Kod 028: Produktion av konsthantverksmateriel |
| --- | --- |

—

Kod 028: Produktion av konsthantverksmateriel

| — | Kod 029: Produktion av leksand, t.ex. för barns sandlådor |
| --- | --- |

—

Kod 029: Produktion av leksand, t.ex. för barns sandlådor

| — | Kod 030: Tillverkning av lerduvor |
| --- | --- |

—

Kod 030: Tillverkning av lerduvor

| — | Kod 031: Slipningsprocesser: specialsandblästring, järnfri slipning (kulkvarnar) och tillverkning av sandpapper |
| --- | --- |

—

Kod 031: Slipningsprocesser: specialsandblästring, järnfri slipning (kulkvarnar) och tillverkning av sandpapper

| — | Kod 032: Användning som spricköppethållande medel vid oljeprospektering (eller oljeproduktion), till exempel sand för hydraulisk spräckning och borrvätska |
| --- | --- |

—

Kod 032: Användning som spricköppethållande medel vid oljeprospektering (eller oljeproduktion), till exempel sand för hydraulisk spräckning och borrvätska

| — | Kod 033: Avsvavling av rökgas och tvättning av rökgas |
| --- | --- |

—

Kod 033: Avsvavling av rökgas och tvättning av rökgas

| — | Kod 034: Tillverkning av dämpningsmedel för gruvor |
| --- | --- |

—

Kod 034: Tillverkning av dämpningsmedel för gruvor

| — | Kod 035: Tillverkning av brandsläckare |
| --- | --- |

—

Kod 035: Tillverkning av brandsläckare

| — | Kod 036: Tillverkning av material som används för brandsäkring |
| --- | --- |

—

Kod 036: Tillverkning av material som används för brandsäkring

| — | Kod 037: Neutralisering av syra |
| --- | --- |

—

Kod 037: Neutralisering av syra

| — | Kod 038: Tillverkning av friktionsmaterial, till exempel bildelar |
| --- | --- |

—

Kod 038: Tillverkning av friktionsmaterial, till exempel bildelar

Jordbruksprocesser

Jordbruksprocesser

| — | Kod 039: Tillverkning av tillsatsmedel för jord |
| --- | --- |

—

Kod 039: Tillverkning av tillsatsmedel för jord

| — | Kod 040: Tillverkning av foder |
| --- | --- |

—

Kod 040: Tillverkning av foder

| — | Kod 041: Produktion av strömaterial för djur |
| --- | --- |

—

Kod 041: Produktion av strömaterial för djur

| — | Kod 042: Produktion av gödselmedel |
| --- | --- |

—

Kod 042: Produktion av gödselmedel

| — | Kod 043: Tillverkning av bekämpningsmedel och herbicider |
| --- | --- |

—

Kod 043: Tillverkning av bekämpningsmedel och herbicider

| — | Kod 044: Produktion av växtsubstrat, däribland kompost, enbart för användning inom jordbruk och trädgårdsodling |
| --- | --- |

—

Kod 044: Produktion av växtsubstrat, däribland kompost, enbart för användning inom jordbruk och trädgårdsodling

| — | Kod 045: Jordbehandling, inklusive mineralanrikning och reducering av surhet |
| --- | --- |

—

Kod 045: Jordbehandling, inklusive mineralanrikning och reducering av surhet

2.6   SKATTESATS

SKATTESATS

| (50) | Ursprungligen var satsen för skatten på ballast 1,60 brittiska pund per ton. Skattesatsen höjdes till 1,95 brittiska pund per ton för ballast som utnyttjas kommersiellt från och med den 1 april 2008. Den skattesats som för närvarande tillämpas är 2 brittiska pund per ton (sedan den 1 april 2009). |
| --- | --- |

(50)

Ursprungligen var satsen för skatten på ballast 1,60 brittiska pund per ton. Skattesatsen höjdes till 1,95 brittiska pund per ton för ballast som utnyttjas kommersiellt från och med den 1 april 2008. Den skattesats som för närvarande tillämpas är 2 brittiska pund per ton (sedan den 1 april 2009).

2.7   SKÄL TILL ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

SKÄL TILL ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

| (51) | Som klargörs i skäl 170 i beslutet om att inleda förfarandet tvivlade kommissionen på att de skattebefrielser och skatteundantag som omnämns i skäl 139 i beslutet att inleda förfarandet (28) (”skattebefrielser under utredning”) motiverades av skattens allmänna principer och logik. De berörda skattebefrielserna och skatteundantagen tycktes befria stödmottagarna från en skatt som de i vanliga fall skulle ha behövt betala och utgjorde därmed driftsstöd. Eftersom kommissionen inte hade tillräckliga upplysningar för att avgöra huruvida åtgärden uppfyller kraven i Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (29) (nedan kallade 2001 års riktlinjer) och Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd för år 2008 (30) (nedan kallade 2008 års riktlinjer) hyste den tvivel när det gäller de granskade skattebefrielsernas och skatteundantagens förenlighet med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(51)

Som klargörs i skäl 170 i beslutet om att inleda förfarandet tvivlade kommissionen på att de skattebefrielser och skatteundantag som omnämns i skäl 139 i beslutet att inleda förfarandet (28) (”skattebefrielser under utredning”) motiverades av skattens allmänna principer och logik. De berörda skattebefrielserna och skatteundantagen tycktes befria stödmottagarna från en skatt som de i vanliga fall skulle ha behövt betala och utgjorde därmed driftsstöd. Eftersom kommissionen inte hade tillräckliga upplysningar för att avgöra huruvida åtgärden uppfyller kraven i Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (29) (nedan kallade 2001 års riktlinjer) och Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd för år 2008 (30) (nedan kallade 2008 års riktlinjer) hyste den tvivel när det gäller de granskade skattebefrielsernas och skatteundantagens förenlighet med den inre marknaden.

28

29

2001 års riktlinjer

30

2008 års riktlinjer

3.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (52) | Såsom nämns i skäl 10 ovan mottog kommissionen omfattande synpunkter från berörda parter efter offentliggörandet av beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(52)

Såsom nämns i skäl 10 ovan mottog kommissionen omfattande synpunkter från berörda parter efter offentliggörandet av beslutet om att inleda förfarandet.

| (53) | Synpunkterna från berörda parter gällde i) själva beslutet om att inleda förfarandet, ii) skattens logik, iii) de skattebefrielser som redan i beslutet om att inleda förfarandet hade fastslagits inte utgjorde statligt stöd och iv) de granskade skattebefrielserna. |
| --- | --- |

(53)

Synpunkterna från berörda parter gällde i) själva beslutet om att inleda förfarandet, ii) skattens logik, iii) de skattebefrielser som redan i beslutet om att inleda förfarandet hade fastslagits inte utgjorde statligt stöd och iv) de granskade skattebefrielserna.

| (54) | I upplysningssyfte innehåller detta avsnitt redogörelser för de synpunkter som inkommit i samband med beslutet om att inleda förfarandet. De resterande kategorierna av synpunkter presenteras i de relevanta delarna av detta beslut. |
| --- | --- |

(54)

I upplysningssyfte innehåller detta avsnitt redogörelser för de synpunkter som inkommit i samband med beslutet om att inleda förfarandet. De resterande kategorierna av synpunkter presenteras i de relevanta delarna av detta beslut.

3.1   SYNPUNKTER OM INNEHÅLLET I BESLUTET OM ATT INLEDA FÖRFARANDET

SYNPUNKTER OM INNEHÅLLET I BESLUTET OM ATT INLEDA FÖRFARANDET

a)   Synpunkter från Richard Bird, BAA, mottagna den 20 och 23 december 2013

Synpunkter från Richard Bird, BAA, mottagna den 20 och 23 december 2013

| (55) | Richard Bird har delgett kommissionen sitt bidrag till de brittiska myndigheternas offentliga samråd avseende tillvägagångssättet för att upphäva de befrielser från skatten på ballast rörande vilka kommissionen uttryckte tvivel i beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(55)

Richard Bird har delgett kommissionen sitt bidrag till de brittiska myndigheternas offentliga samråd avseende tillvägagångssättet för att upphäva de befrielser från skatten på ballast rörande vilka kommissionen uttryckte tvivel i beslutet om att inleda förfarandet.

| (56) | Richard Bird hävdar vidare att det finns ett antal felaktigheter i beslutet om att inleda förfarandet, såsom följande:






  i) | En kartläggning av olika stenbrott visar att det inte finns någon risk för att Förenade kungariket kommer att få slut på ballast. |
| --- | --- | --- |

(56)

Richard Bird hävdar vidare att det finns ett antal felaktigheter i beslutet om att inleda förfarandet, såsom följande:

i)

En kartläggning av olika stenbrott visar att det inte finns någon risk för att Förenade kungariket kommer att få slut på ballast.

| ii) | Ballast av slagg, ballast av krossad skiffer och kvartssand från kaolinproduktion har alltid varit en stor källa till ballast. |
| --- | --- |

ii)

Ballast av slagg, ballast av krossad skiffer och kvartssand från kaolinproduktion har alltid varit en stor källa till ballast.

| iii) | Skattebefriad ballast och återanvänd ballast kan inte ersätta kvalitetsballast som behövs för byggändamål, som utvinns tillsammans med ballast av sämre kvalitet (ett ton ballast av god kvalitet med ett ton ballast av sämre kvalitet). Nya avfallshögar har skapats på grund av detta material. |
| --- | --- |

iii)

Skattebefriad ballast och återanvänd ballast kan inte ersätta kvalitetsballast som behövs för byggändamål, som utvinns tillsammans med ballast av sämre kvalitet (ett ton ballast av god kvalitet med ett ton ballast av sämre kvalitet). Nya avfallshögar har skapats på grund av detta material.

| iv) | En rad överträdelser av skatten på ballast äger rum. |
| --- | --- |

iv)

En rad överträdelser av skatten på ballast äger rum.

| v) | Stenbrott har öppnats enbart för att producera ballast som är skattebefriad (31). Richard Bird hävdar att det finns skifferstenbrott som uteslutande producerar skiffersten och inget takskiffer. Richard Bird ger namnen på två stenbrott som exempel. |
| --- | --- |

v)

Stenbrott har öppnats enbart för att producera ballast som är skattebefriad (31). Richard Bird hävdar att det finns skifferstenbrott som uteslutande producerar skiffersten och inget takskiffer. Richard Bird ger namnen på två stenbrott som exempel.

31

| vi) | Stenbrott för ballast av lerskiffer producerar och säljer obeskattad ballast. En miljon ton lerskiffer användes för att anlägga en väg nära Edinburgh. |
| --- | --- |

vi)

Stenbrott för ballast av lerskiffer producerar och säljer obeskattad ballast. En miljon ton lerskiffer användes för att anlägga en väg nära Edinburgh.

| vii) | Beslutet om att inleda förfarandet påstås inte uttrycka en förståelse av vad ballast är: stenar av mindre storlek, krossade eller ej, inbegripet naturlig sand och naturligt grus. Stenfyllning för skyddsvallar, sten för översvämningsskydd, mursten, eldstadssten, dikessten, kullersten för vägar och fyllnadssten för marina vågbrytare beskattas alla som ballast om de inte geologiskt sett är skiffer eller lerskiffer. |
| --- | --- |

vii)

Beslutet om att inleda förfarandet påstås inte uttrycka en förståelse av vad ballast är: stenar av mindre storlek, krossade eller ej, inbegripet naturlig sand och naturligt grus. Stenfyllning för skyddsvallar, sten för översvämningsskydd, mursten, eldstadssten, dikessten, kullersten för vägar och fyllnadssten för marina vågbrytare beskattas alla som ballast om de inte geologiskt sett är skiffer eller lerskiffer.

| viii) | Skatten på ballast är inte rimlig eftersom sorterad mursten som inte är kapad beskattas. |
| --- | --- |

viii)

Skatten på ballast är inte rimlig eftersom sorterad mursten som inte är kapad beskattas.

| ix) | Endast skiffer från norra Wales kan användas som takskiffer. Skiffer från andra skifferområden i Förenade kungariket används inte som takskiffer utan som mursten eller gatsten. Sandsten, mursten och gatsten beskattas. Lerskiffer används inte för taktäckning. Stenbrott för skiffer och lerskiffer har öppnats eftersom materialet är skattebefriat (32). |
| --- | --- |

ix)

Endast skiffer från norra Wales kan användas som takskiffer. Skiffer från andra skifferområden i Förenade kungariket används inte som takskiffer utan som mursten eller gatsten. Sandsten, mursten och gatsten beskattas. Lerskiffer används inte för taktäckning. Stenbrott för skiffer och lerskiffer har öppnats eftersom materialet är skattebefriat (32).

32

| x) | Skatten på ballast påstås i själva verket ha haft en negativ inverkan på miljön eftersom verksamhet rörande återanvänd ballast är skadlig för miljön även på grund av de längre transportavstånden för skattebefriade material. |
| --- | --- |

x)

Skatten på ballast påstås i själva verket ha haft en negativ inverkan på miljön eftersom verksamhet rörande återanvänd ballast är skadlig för miljön även på grund av de längre transportavstånden för skattebefriade material.

| xi) | Kvartssand från kaolintäkter har alltid utgjort en källa till ballast. Det finns endast lite sand i Cornwall, och följaktligen minskar inte sanden från kaolinbrott utvinningen av natursand. Det är i själva verket en viktig källa till sand i området. Denna sand snedvrider marknaden för finkrossad sten, som är en biprodukt från lokala berggrundsstenbrott för ballast vars huvudsakliga syfte är att producera ballast av makadam för betong, asfalt och byggnadsarbete. |
| --- | --- |

xi)

Kvartssand från kaolintäkter har alltid utgjort en källa till ballast. Det finns endast lite sand i Cornwall, och följaktligen minskar inte sanden från kaolinbrott utvinningen av natursand. Det är i själva verket en viktig källa till sand i området. Denna sand snedvrider marknaden för finkrossad sten, som är en biprodukt från lokala berggrundsstenbrott för ballast vars huvudsakliga syfte är att producera ballast av makadam för betong, asfalt och byggnadsarbete.

| xii) | Kaolinbiprodukter är skattebefriade medan kalkstensbiprodukter beskattas, även när kalkstenen används i jordbruket eller för industriell bearbetning. De producerar 20 % biprodukter som utgör avfall. |
| --- | --- |

xii)

Kaolinbiprodukter är skattebefriade medan kalkstensbiprodukter beskattas, även när kalkstenen används i jordbruket eller för industriell bearbetning. De producerar 20 % biprodukter som utgör avfall.

| xiii) | Enligt utsaga har ett antal gamla uttömda kaolinbrott öppnats på nytt enbart för utnyttjande av den skattebefriade ballasten eftersom kaolinet är uttömt. Å andra sidan skulle en person som vill utnyttja ett gammalt granitbrott behöva betala skatt. |
| --- | --- |

xiii)

Enligt utsaga har ett antal gamla uttömda kaolinbrott öppnats på nytt enbart för utnyttjande av den skattebefriade ballasten eftersom kaolinet är uttömt. Å andra sidan skulle en person som vill utnyttja ett gammalt granitbrott behöva betala skatt.

| xiv) | Biprodukter från raffinering och smältning av metall är visserligen inte samma sak som naturlig ballast, men de har aldrig utgjort avfall och har en mycket god marknad. Richard Bird hävdar att skatten på ballast bör omfatta biprodukter som inte är avfall. |
| --- | --- |

xiv)

Biprodukter från raffinering och smältning av metall är visserligen inte samma sak som naturlig ballast, men de har aldrig utgjort avfall och har en mycket god marknad. Richard Bird hävdar att skatten på ballast bör omfatta biprodukter som inte är avfall.

| xv) | Richard Bird anser att det är omöjligt att ersätta kvalitetsballast med ballast från de flesta skiffer-, lerskiffer- och kaolinverksamheter. |
| --- | --- |

xv)

Richard Bird anser att det är omöjligt att ersätta kvalitetsballast med ballast från de flesta skiffer-, lerskiffer- och kaolinverksamheter.

| (57) | Richard Bird kompletterade dessa uppgifter med en inlämning den 10 februari 2014 avseende användningsområdena för ballast av slagg, en biprodukt från ståltillverkningsindustrin. De inlämnande synpunkterna syftar till att visa att slagg inte är avfall utan ballast av högsta klass som kan användas som ett alternativ till cement. |
| --- | --- |

(57)

Richard Bird kompletterade dessa uppgifter med en inlämning den 10 februari 2014 avseende användningsområdena för ballast av slagg, en biprodukt från ståltillverkningsindustrin. De inlämnande synpunkterna syftar till att visa att slagg inte är avfall utan ballast av högsta klass som kan användas som ett alternativ till cement.

b)   Synpunkter som mottagits från BAA den 10 januari 2014

Synpunkter som mottagits från BAA den 10 januari 2014

| (58) | BAA anser att begreppet ballast inte bör användas för att fastställa huruvida skatten på ballast leder till statligt stöd, eftersom det inte finns någon tydlig definition av ballast som motsvarar skattens tillämpningsområde. I beslutet om att inleda förfarandet definierar kommissionen ballast som ”sten, grus och sand som utvinns i syfte att tillhandahålla fyllning för byggändamål”. Skatten på ballast påstås dock skattebelägga många material som används för andra ändamål än att ”tillhandahålla fyllning för byggändamål”, t.ex. natursten för byggnadsändamål som används för att anlägga murar, stenfyllning, ballast för järnvägsspår, sten med högt poleringsmotstånd (”PSV”) för halksäker asfalt. BAA nämner att de brittiska konkurrensmyndigheterna har bedömt ballastmarknaden vid ett antal tillfällen och generellt dragit slutsatsen att specialistmaterial såsom ballast för järnvägsspår och sten med högt poleringsmotstånd finns på olika marknader som skiljer sig från varandra och från ”anläggningsballast” eftersom de används för olika tillämpningar och det varken finns utbytbarhet på efterfrågesidan eller utbytbarhet på utbudssidan (33). |
| --- | --- |

(58)

BAA anser att begreppet ballast inte bör användas för att fastställa huruvida skatten på ballast leder till statligt stöd, eftersom det inte finns någon tydlig definition av ballast som motsvarar skattens tillämpningsområde. I beslutet om att inleda förfarandet definierar kommissionen ballast som ”sten, grus och sand som utvinns i syfte att tillhandahålla fyllning för byggändamål”. Skatten på ballast påstås dock skattebelägga många material som används för andra ändamål än att ”tillhandahålla fyllning för byggändamål”, t.ex. natursten för byggnadsändamål som används för att anlägga murar, stenfyllning, ballast för järnvägsspår, sten med högt poleringsmotstånd (”PSV”) för halksäker asfalt. BAA nämner att de brittiska konkurrensmyndigheterna har bedömt ballastmarknaden vid ett antal tillfällen och generellt dragit slutsatsen att specialistmaterial såsom ballast för järnvägsspår och sten med högt poleringsmotstånd finns på olika marknader som skiljer sig från varandra och från ”anläggningsballast” eftersom de används för olika tillämpningar och det varken finns utbytbarhet på efterfrågesidan eller utbytbarhet på utbudssidan (33).

33

| (59) | BAA hävdar vidare att tre av de skattebefrielser som kommissionen drog positiva slutsatser om i beslutet om att inleda förfarandet är selektiva, dvs. skattebefrielsen för återanvänt byggnadsavfall, ballast som grävts ut vid anläggning av vägar, järnvägar, byggnader etc., och industriavfall/industribiprodukter. BAA hävdar att dessa tre kategorier av skattebefriade material utifrån perspektivet rörande målet ”förflyttning av efterfrågan” befinner sig i samma situation som avfallet/biprodukten från, bland annat, kaolin, skiffer och kol, med avseende på vilka kommissionen uttryckte tvivel i beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(59)

BAA hävdar vidare att tre av de skattebefrielser som kommissionen drog positiva slutsatser om i beslutet om att inleda förfarandet är selektiva, dvs. skattebefrielsen för återanvänt byggnadsavfall, ballast som grävts ut vid anläggning av vägar, järnvägar, byggnader etc., och industriavfall/industribiprodukter. BAA hävdar att dessa tre kategorier av skattebefriade material utifrån perspektivet rörande målet ”förflyttning av efterfrågan” befinner sig i samma situation som avfallet/biprodukten från, bland annat, kaolin, skiffer och kol, med avseende på vilka kommissionen uttryckte tvivel i beslutet om att inleda förfarandet.

c)   Synpunkter som mottagits från Lantoom Quarry den 16 januari 2014

Synpunkter som mottagits från Lantoom Quarry den 16 januari 2014

| (60) | Stenbrottet Lantoom Quarry hävdar att beslutet om att inleda förfarandet har skapat osäkerhet och påverkat investeringar och sysselsättning. |
| --- | --- |

(60)

Stenbrottet Lantoom Quarry hävdar att beslutet om att inleda förfarandet har skapat osäkerhet och påverkat investeringar och sysselsättning.

4.   SYNPUNKTER FRÅN FÖRENADE KUNGARIKET

SYNPUNKTER FRÅN FÖRENADE KUNGARIKET

| (61) | De brittiska myndigheterna inkom med omfattande synpunkter när det gäller de tvivel som lades fram i beslutet om att inleda förfarandet och ytterligare uppgifter samt grunder för förenlighet för de granskade skattebefrielserna. |
| --- | --- |

(61)

De brittiska myndigheterna inkom med omfattande synpunkter när det gäller de tvivel som lades fram i beslutet om att inleda förfarandet och ytterligare uppgifter samt grunder för förenlighet för de granskade skattebefrielserna.

| (62) | Inga synpunkter inkom från de brittiska myndigheterna angående innehållet i själva beslutet om att inleda förfarandet. I upplysningssyfte presenteras de inkomna synpunkterna och uppgifterna i de relevanta delarna av detta beslut. |
| --- | --- |

(62)

Inga synpunkter inkom från de brittiska myndigheterna angående innehållet i själva beslutet om att inleda förfarandet. I upplysningssyfte presenteras de inkomna synpunkterna och uppgifterna i de relevanta delarna av detta beslut.

5.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

| (63) | Kommissionen har redan i och med antagandet av beslutet om att inleda förfarandet beslutat att inte framföra några invändningar mot de skattebefrielser, skatteundantag och skattelättnader som anges i avsnitten 17.2 b, 17.2 c, 17.2 d, 17.3 b, 17.3 c, 17.3 d, 17.3 da, 17.4 d och 17.4 e, avsnitt 17.4 a (i den mån det skattebefriade materialet i sin helhet består av kol, brunkol, lerskiffer och skiffer som används för andra ändamål än som ballast), avsnitt 17.4 c (när det i sin helhet består av schaktavfall), avsnitt 17.4 f (utom lera), avsnitt 18.2 a, avsnitt 18.2 b (i den mån som det gäller material som inte används som ballast), avsnitt 18.2 c, avsnitt 30.1 a, avsnitt 30.1 b (i den mån som det gäller skattebefriade processer i den mening som avses i avsnitt 18.2 a och c), avsnitt 30.1 b (i den mån som det gäller en skattebefriad process i den mening som avses i avsnitt 18.2 b och som rör material som inte används som ballast) och 30.1 c i 2001 års skattelag, ändrad genom 2002 års skattelag och 2007 års skattelag, i förhållande till skatten på ballast, eftersom kommissionen ansåg att dessa inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Kommissionen kommer därför inte att bedöma dessa befrielser, undantag och skattelättnader som anges i 2001 års skattelag, ändrad genom 2002 års skattelag och 2007 års skattelag i förhållande till skatten på ballast, och kommer att begränsa bedömningen till de granskade skattebefrielserna. |
| --- | --- |

(63)

Kommissionen har redan i och med antagandet av beslutet om att inleda förfarandet beslutat att inte framföra några invändningar mot de skattebefrielser, skatteundantag och skattelättnader som anges i avsnitten 17.2 b, 17.2 c, 17.2 d, 17.3 b, 17.3 c, 17.3 d, 17.3 da, 17.4 d och 17.4 e, avsnitt 17.4 a (i den mån det skattebefriade materialet i sin helhet består av kol, brunkol, lerskiffer och skiffer som används för andra ändamål än som ballast), avsnitt 17.4 c (när det i sin helhet består av schaktavfall), avsnitt 17.4 f (utom lera), avsnitt 18.2 a, avsnitt 18.2 b (i den mån som det gäller material som inte används som ballast), avsnitt 18.2 c, avsnitt 30.1 a, avsnitt 30.1 b (i den mån som det gäller skattebefriade processer i den mening som avses i avsnitt 18.2 a och c), avsnitt 30.1 b (i den mån som det gäller en skattebefriad process i den mening som avses i avsnitt 18.2 b och som rör material som inte används som ballast) och 30.1 c i 2001 års skattelag, ändrad genom 2002 års skattelag och 2007 års skattelag, i förhållande till skatten på ballast, eftersom kommissionen ansåg att dessa inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Kommissionen kommer därför inte att bedöma dessa befrielser, undantag och skattelättnader som anges i 2001 års skattelag, ändrad genom 2002 års skattelag och 2007 års skattelag i förhållande till skatten på ballast, och kommer att begränsa bedömningen till de granskade skattebefrielserna.

5.1   BEDÖMNING AV SYNPUNKTER SOM INKOMMIT OM INNEHÅLLET I BESLUTET OM ATT INLEDA FÖRFARANDET

BEDÖMNING AV SYNPUNKTER SOM INKOMMIT OM INNEHÅLLET I BESLUTET OM ATT INLEDA FÖRFARANDET

| (64) | Som redan nämnts ovan i skäl 59 hävdar BAA att undantagen för återanvänt byggnadsavfall, ballast som grävts ut vid anläggning av vägar, järnvägar, byggnader etc. och industriavfall/industribiprodukter inte omfattas av skattens logik utifrån perspektivet rörande målet med ”förflyttning av efterfrågan”. |
| --- | --- |

(64)

Som redan nämnts ovan i skäl 59 hävdar BAA att undantagen för återanvänt byggnadsavfall, ballast som grävts ut vid anläggning av vägar, järnvägar, byggnader etc. och industriavfall/industribiprodukter inte omfattas av skattens logik utifrån perspektivet rörande målet med ”förflyttning av efterfrågan”.

| (65) | Kommissionen konstaterade i beslutet om att inleda förfarandet att återanvänd ballast och nyutvunnen ballast inte befinner sig i jämförbara situationer mot bakgrund av syftet med skatten på ballast, och att den skillnad som görs mellan återanvänd ballast och nyutvunnen ballast är ett resultat av skattens beskaffenhet och logik. Det är tydligt att användning av återanvänd ballast, även om återvinningsprocessen är mindre miljövänlig än processen för utvinning av ny ballast, förhindrar utvinningen av samma kvantitet ny ballast. Det står dessutom klart att skapandet av incitament för användningen av material som utgör det oundvikliga resultatet av vissa verksamheter som ändå skulle äga rum bidrar till att minska ackumuleringen av avfall och förhindrar utvinningen av samma kvantitet ny ballast. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen konstaterade i beslutet om att inleda förfarandet att återanvänd ballast och nyutvunnen ballast inte befinner sig i jämförbara situationer mot bakgrund av syftet med skatten på ballast, och att den skillnad som görs mellan återanvänd ballast och nyutvunnen ballast är ett resultat av skattens beskaffenhet och logik. Det är tydligt att användning av återanvänd ballast, även om återvinningsprocessen är mindre miljövänlig än processen för utvinning av ny ballast, förhindrar utvinningen av samma kvantitet ny ballast. Det står dessutom klart att skapandet av incitament för användningen av material som utgör det oundvikliga resultatet av vissa verksamheter som ändå skulle äga rum bidrar till att minska ackumuleringen av avfall och förhindrar utvinningen av samma kvantitet ny ballast.

| (66) | Genom att förhindra ytterligare utvinning bidrar därför dessa tre skattebefrielser till att uppnå större miljöfördelar. |
| --- | --- |

(66)

Genom att förhindra ytterligare utvinning bidrar därför dessa tre skattebefrielser till att uppnå större miljöfördelar.

| (67) | Flera berörda parter nämnde i detta sammanhang att det har förekommit fall av ytterligare utvinning enbart i syfte att erhålla ballast för försäljning. Detta är dock uppenbara överträdelser som bör rapporteras och hanteras enligt den nationella lagstiftningen i Förenade kungariket och berör inte lagen om statligt stöd. |
| --- | --- |

(67)

Flera berörda parter nämnde i detta sammanhang att det har förekommit fall av ytterligare utvinning enbart i syfte att erhålla ballast för försäljning. Detta är dock uppenbara överträdelser som bör rapporteras och hanteras enligt den nationella lagstiftningen i Förenade kungariket och berör inte lagen om statligt stöd.

| (68) | Motiveringarna till de tvivel som uttryckts av kommissionen i beslutet om att inleda förfarandet med avseende på avfallet/biprodukten från, bland annat, kaolin, skiffer och kol påverkar inte bedömningen av de tre undantagen som omnämns ovan; i första hand utesluter inte de tvivel som lagts fram av kommissionen slutresultaten av det formella granskningsförfarandet, och de material som omfattas av undantagen är olika och leder till olika omständigheter. |
| --- | --- |

(68)

Motiveringarna till de tvivel som uttryckts av kommissionen i beslutet om att inleda förfarandet med avseende på avfallet/biprodukten från, bland annat, kaolin, skiffer och kol påverkar inte bedömningen av de tre undantagen som omnämns ovan; i första hand utesluter inte de tvivel som lagts fram av kommissionen slutresultaten av det formella granskningsförfarandet, och de material som omfattas av undantagen är olika och leder till olika omständigheter.

| (69) | Richard Bird pekar på det faktum att en rad material som är befriade från skatten på ballast används som ballast, vilket bevisar att befrielserna från skatten på ballast bidrar till att uppnå skattens miljömässiga syfte eftersom de skattebefriade materialen framgångsrikt ersätter nyutvunnen ballast. |
| --- | --- |

(69)

Richard Bird pekar på det faktum att en rad material som är befriade från skatten på ballast används som ballast, vilket bevisar att befrielserna från skatten på ballast bidrar till att uppnå skattens miljömässiga syfte eftersom de skattebefriade materialen framgångsrikt ersätter nyutvunnen ballast.

| (70) | Som kommer att visas nedan i skäl 143 visar de uppgifter som lämnats av de brittiska myndigheterna att antalet stenbrott som producerar skattebefriade material inte har ökat efter införandet av skatten på ballast, utan faktiskt har minskat. |
| --- | --- |

(70)

Som kommer att visas nedan i skäl 143 visar de uppgifter som lämnats av de brittiska myndigheterna att antalet stenbrott som producerar skattebefriade material inte har ökat efter införandet av skatten på ballast, utan faktiskt har minskat.

| (71) | Ett av de stenbrott som Richard Bird har förtecknat och som enbart påstås producera skiffersten och inget takskiffer producerar i själva verket, i enlighet med deras egen webbplats, takskiffer. När det gäller det andra stenbrottet har de brittiska myndigheterna åtagit sig att undersöka vilket material det faktiskt producerar och kommer att inleda verkställighet i enlighet med den nationella lagstiftningen beroende på resultatet av undersökningen. |
| --- | --- |

(71)

Ett av de stenbrott som Richard Bird har förtecknat och som enbart påstås producera skiffersten och inget takskiffer producerar i själva verket, i enlighet med deras egen webbplats, takskiffer. När det gäller det andra stenbrottet har de brittiska myndigheterna åtagit sig att undersöka vilket material det faktiskt producerar och kommer att inleda verkställighet i enlighet med den nationella lagstiftningen beroende på resultatet av undersökningen.

| (72) | Både de brittiska myndigheterna och BAA hävdade att de inte har några uppgifter om tidigare nedlagda kaolinbrott som nyligen har öppnats igen. De brittiska myndigheterna är inte medvetna om något tillstånd som beviljats i detta avseende och de två producenterna av kaolin och ball clay är inte medvetna om sådana öppningar. |
| --- | --- |

(72)

Både de brittiska myndigheterna och BAA hävdade att de inte har några uppgifter om tidigare nedlagda kaolinbrott som nyligen har öppnats igen. De brittiska myndigheterna är inte medvetna om något tillstånd som beviljats i detta avseende och de två producenterna av kaolin och ball clay är inte medvetna om sådana öppningar.

5.2   STATLIGT STÖD I DEN MENING SOM AVSES I ARTIKEL 107.1 I FÖRDRAGET (F.D. ARTIKEL 87.1 EG)

STATLIGT STÖD I DEN MENING SOM AVSES I ARTIKEL 107.1 I FÖRDRAGET (F.D. ARTIKEL 87.1 EG)

| (73) | En åtgärd innebär statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget om den uppfyller fyra villkor. För det första ger åtgärden upphov till en fördel för mottagarna. För det andra gynnar åtgärden vissa företag eller ekonomiska verksamheter (selektivitet). För det tredje beviljas stödet av staten eller finansieras med statliga resurser. För det fjärde kan åtgärden påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(73)

En åtgärd innebär statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget om den uppfyller fyra villkor. För det första ger åtgärden upphov till en fördel för mottagarna. För det andra gynnar åtgärden vissa företag eller ekonomiska verksamheter (selektivitet). För det tredje beviljas stödet av staten eller finansieras med statliga resurser. För det fjärde kan åtgärden påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen på den inre marknaden.

| (74) | I enlighet med etablerad rättspraxis är begreppet stöd mer allmänt än begreppet subvention, eftersom det inte enbart omfattar sådana konkreta förmåner som subventioner utan även statliga ingripanden som på olika sätt minskar de kostnader som normalt belastar ett företags budget och som därigenom, utan att det är fråga om subventioner i strikt bemärkelse, är av samma beskaffenhet och har identiska effekter (34). |
| --- | --- |

(74)

I enlighet med etablerad rättspraxis är begreppet stöd mer allmänt än begreppet subvention, eftersom det inte enbart omfattar sådana konkreta förmåner som subventioner utan även statliga ingripanden som på olika sätt minskar de kostnader som normalt belastar ett företags budget och som därigenom, utan att det är fråga om subventioner i strikt bemärkelse, är av samma beskaffenhet och har identiska effekter (34).

34

| (75) | När det gäller kriteriet rörande fördelens selektiva karaktär är det nödvändigt att beakta huruvida, inom ramen för en särskild statlig ordning eller ett särskilt skattesystem, åtgärden kan gynna vissa företag eller viss produktion i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget i jämförelse med andra företag som i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en jämförbar situation, mot bakgrund av den målsättning som ska uppfyllas genom den berörda ordningen eller det berörda skattesystemet (35). |
| --- | --- |

(75)

När det gäller kriteriet rörande fördelens selektiva karaktär är det nödvändigt att beakta huruvida, inom ramen för en särskild statlig ordning eller ett särskilt skattesystem, åtgärden kan gynna vissa företag eller viss produktion i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget i jämförelse med andra företag som i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en jämförbar situation, mot bakgrund av den målsättning som ska uppfyllas genom den berörda ordningen eller det berörda skattesystemet (35).

35

| (76) | En åtgärd som motiveras av det relevanta skattesystemets beskaffenhet och allmänna systematik uppfyller emellertid inte detta selektivitetsvillkor (36) även om åtgärden utgör en fördel för den som kommer i åtnjutande av den. En medlemsstat kan således visa att en åtgärd är ett direkt resultat av skattesystemets grundläggande eller vägledande principer. |
| --- | --- |

(76)

En åtgärd som motiveras av det relevanta skattesystemets beskaffenhet och allmänna systematik uppfyller emellertid inte detta selektivitetsvillkor (36) även om åtgärden utgör en fördel för den som kommer i åtnjutande av den. En medlemsstat kan således visa att en åtgärd är ett direkt resultat av skattesystemets grundläggande eller vägledande principer.

36

| (77) | För att bedöma den selektiva karaktären hos den fördel som ges genom åtgärden i fråga är det viktigt att fastställa vad som utgör referensramen, eftersom förekomsten av en fördel först kan fastställas när den jämförs med denna referensram (37). |
| --- | --- |

(77)

För att bedöma den selektiva karaktären hos den fördel som ges genom åtgärden i fråga är det viktigt att fastställa vad som utgör referensramen, eftersom förekomsten av en fördel först kan fastställas när den jämförs med denna referensram (37).

37

| (78) | Sammanfattningsvis kan selektivitet bedömas i enlighet med följande metod i tre steg:






  i) | Bestämning av referenssystemet (eller det normala beskattningssystemet) där principen för normal beskattning för skatten på ballast och det (miljömässiga) målet fastställs. |
| --- | --- | --- |

(78)

Sammanfattningsvis kan selektivitet bedömas i enlighet med följande metod i tre steg:

i)

Bestämning av referenssystemet (eller det normala beskattningssystemet) där principen för normal beskattning för skatten på ballast och det (miljömässiga) målet fastställs.

| ii) | Fastställande av huruvida skattedifferentieringen utgör en avvikelse från det normala beskattningssystemet i det att den medför att skillnader görs mellan ekonomiska aktörer som i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i jämförbara situationer. |
| --- | --- |

ii)

Fastställande av huruvida skattedifferentieringen utgör en avvikelse från det normala beskattningssystemet i det att den medför att skillnader görs mellan ekonomiska aktörer som i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i jämförbara situationer.

| iii) | Om situationerna i rättsligt och faktiskt hänseende är jämförbara utgör skattedifferentieringen inte en avvikelse om den kan motiveras av målet med skattesystemet. Vid avsaknad av en sådan motivering ska åtgärden anses vara selektiv i praktiken. Vid motivering av skattedifferentieringen kan endast de av skattesystemets inneboende mekanismer som är nödvändiga för att uppnå det eftersträvade målet åberopas. Mål utan samband med skattesystemet kan inte beaktas i detta avseende. |
| --- | --- |

iii)

Om situationerna i rättsligt och faktiskt hänseende är jämförbara utgör skattedifferentieringen inte en avvikelse om den kan motiveras av målet med skattesystemet. Vid avsaknad av en sådan motivering ska åtgärden anses vara selektiv i praktiken. Vid motivering av skattedifferentieringen kan endast de av skattesystemets inneboende mekanismer som är nödvändiga för att uppnå det eftersträvade målet åberopas. Mål utan samband med skattesystemet kan inte beaktas i detta avseende.

| (79) | Som tribunalen har bekräftat (38) utgörs referensramen på grundval av vilken den normala beskattningen och förekomsten av eventuella selektiva fördelar ska bedömas av skatten på ballast som sådan, eftersom det genom den har införts ett särskilt skattesystem som är tillämpligt på sektorn för ballast i Förenade kungariket. Det är följaktligen i förhållande till den normala beskattningen och målet med skatten på ballast som det är nödvändigt att undersöka om skattedifferentieringar är motiverade. |
| --- | --- |

(79)

Som tribunalen har bekräftat (38) utgörs referensramen på grundval av vilken den normala beskattningen och förekomsten av eventuella selektiva fördelar ska bedömas av skatten på ballast som sådan, eftersom det genom den har införts ett särskilt skattesystem som är tillämpligt på sektorn för ballast i Förenade kungariket. Det är följaktligen i förhållande till den normala beskattningen och målet med skatten på ballast som det är nödvändigt att undersöka om skattedifferentieringar är motiverade.

38

| (80) | Kommissionen har undersökt 2001 års skattelag i dess genom 2002 års skattelag retroaktivt ändrade lydelse. Eftersom skatten på ballast är ett pågående system har kommissionen även undersökt den skattebefrielse som föreskrivs i avsnitt 17.3 da, vilket infördes genom 2007 års skattelag. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen har undersökt 2001 års skattelag i dess genom 2002 års skattelag retroaktivt ändrade lydelse. Eftersom skatten på ballast är ett pågående system har kommissionen även undersökt den skattebefrielse som föreskrivs i avsnitt 17.3 da, vilket infördes genom 2007 års skattelag.

5.3   NORMAL BESKATTNING I ENLIGHET MED SKATTEN PÅ BALLAST OCH SYFTET MED SKATTEN PÅ BALLAST

NORMAL BESKATTNING I ENLIGHET MED SKATTEN PÅ BALLAST OCH SYFTET MED SKATTEN PÅ BALLAST

| (81) | Skatten är en skatt på ballast. Underavsnitten 1 och 2 i avsnitt 16 i 2001 års skattelag inför en skatt på beskattningsbar ballast som utnyttjas kommersiellt i Förenade kungariket på eller efter dagen för dess ikraftträdande. |
| --- | --- |

(81)

Skatten är en skatt på ballast. Underavsnitten 1 och 2 i avsnitt 16 i 2001 års skattelag inför en skatt på beskattningsbar ballast som utnyttjas kommersiellt i Förenade kungariket på eller efter dagen för dess ikraftträdande.

| (82) | Skatten på ballast infördes den 1 april 2002. Vad kommersiellt utnyttjande utgörs av fastställs i avsnitt 19. Fyra typer av kommersiellt utnyttjande förutses, nämligen a) transport av ballast från ursprungsplatsen, b) ingående av ett leveransavtal, c) användning för byggändamål eller d) blandning med något annat material eller ämne än vatten. |
| --- | --- |

(82)

Skatten på ballast infördes den 1 april 2002. Vad kommersiellt utnyttjande utgörs av fastställs i avsnitt 19. Fyra typer av kommersiellt utnyttjande förutses, nämligen a) transport av ballast från ursprungsplatsen, b) ingående av ett leveransavtal, c) användning för byggändamål eller d) blandning med något annat material eller ämne än vatten.

| (83) | När det gäller begreppet ballast har de brittiska myndigheterna vid ett flertal tillfällen bekräftat att skatten på ballast inte är utformad som en skatt på alla utvunna mineraler eller ens på all sten, all sand eller allt grus, utan enbart på sten, grus och sand som utvunnits i syfte att tillhandahålla fyllning för byggändamål. |
| --- | --- |

(83)

När det gäller begreppet ballast har de brittiska myndigheterna vid ett flertal tillfällen bekräftat att skatten på ballast inte är utformad som en skatt på alla utvunna mineraler eller ens på all sten, all sand eller allt grus, utan enbart på sten, grus och sand som utvunnits i syfte att tillhandahålla fyllning för byggändamål.

| (84) | Detta bekräftas ytterligare av förarbetena till skatten på ballast (39). Dessa förarbeten bekräftar att skatten redan från början var tänkt att vara en skatt på ballast och inte på någon särskild utvunnen mineral. Detta har också erkänts av tribunalen (40). |
| --- | --- |

(84)

Detta bekräftas ytterligare av förarbetena till skatten på ballast (39). Dessa förarbeten bekräftar att skatten redan från början var tänkt att vara en skatt på ballast och inte på någon särskild utvunnen mineral. Detta har också erkänts av tribunalen (40).

39

40

| (85) | Som anges i skäl 14 ovan består ballast i allmänhet av granulära eller partikelformiga material som på grund av sina fysikaliska och kemiskt neutrala egenskaper är lämpliga för användning separat eller med tillsats av cement, kalk eller bituminösa material för byggändamål, såsom betong, gatsten, asfalt eller dräneringslager eller för användning som fyllningsmassa. Naturlig ballast är sand, sten och grus. Material som används som ballast kan dock även tjäna andra syften. För tillämpningen av skatten på ballast beror med andra ord huruvida ett material ska anses vara ballast eller inte på dess användning snarare än dess geologiska sammansättning. |
| --- | --- |

(85)

Som anges i skäl 14 ovan består ballast i allmänhet av granulära eller partikelformiga material som på grund av sina fysikaliska och kemiskt neutrala egenskaper är lämpliga för användning separat eller med tillsats av cement, kalk eller bituminösa material för byggändamål, såsom betong, gatsten, asfalt eller dräneringslager eller för användning som fyllningsmassa. Naturlig ballast är sand, sten och grus. Material som används som ballast kan dock även tjäna andra syften. För tillämpningen av skatten på ballast beror med andra ord huruvida ett material ska anses vara ballast eller inte på dess användning snarare än dess geologiska sammansättning.

| (86) | Under utarbetandet av lagstiftningen rörande skatten på ballast insåg de brittiska myndigheterna att en användningsbaserad definition av skattens tillämpningsområde skulle vara problematisk, eftersom produktens avsedda användning skulle kunna ändras efter beskattningstillfället (41). För att lösa denna problematik valde de brittiska myndigheterna en annan teknik. I stället för att använda en exakt definition av termen ”ballast” eller allmänna beskattningskriterier inleds 2001 års skattelag genom att belägga sand, grus eller sten med skatten, men avgränsar sedan skattens tillämpning och tillämpningsområde genom undantag, befrielser, och skattelättnader för sten, sand eller grus som använts för vissa ändamål eller har genomgått vissa processer. |
| --- | --- |

(86)

Under utarbetandet av lagstiftningen rörande skatten på ballast insåg de brittiska myndigheterna att en användningsbaserad definition av skattens tillämpningsområde skulle vara problematisk, eftersom produktens avsedda användning skulle kunna ändras efter beskattningstillfället (41). För att lösa denna problematik valde de brittiska myndigheterna en annan teknik. I stället för att använda en exakt definition av termen ”ballast” eller allmänna beskattningskriterier inleds 2001 års skattelag genom att belägga sand, grus eller sten med skatten, men avgränsar sedan skattens tillämpning och tillämpningsområde genom undantag, befrielser, och skattelättnader för sten, sand eller grus som använts för vissa ändamål eller har genomgått vissa processer.

41

| (87) | Målet med skatten på ballast är att säkerställa att ballastutvinningens miljöpåverkan (i synnerhet skador på den biologiska mångfalden och förfulning) återspeglas tydligare i priserna, för att få till stånd en mer effektiv utvinning och användning av ballast. Den syftar också till att uppmuntra en förflyttning av efterfrågan från nyutvunnen ballast till alternativ ballast såsom återvunnen ballast och ballast som består av biprodukter eller rester från utvinnings- eller industriprocesser. Förflyttningen av efterfrågan kommer i sin tur att minska behovet av nyutvunnen ballast och kommer följaktligen att begränsa de miljöskador som förknippas med utvinningsverksamheten. |
| --- | --- |

(87)

Målet med skatten på ballast är att säkerställa att ballastutvinningens miljöpåverkan (i synnerhet skador på den biologiska mångfalden och förfulning) återspeglas tydligare i priserna, för att få till stånd en mer effektiv utvinning och användning av ballast. Den syftar också till att uppmuntra en förflyttning av efterfrågan från nyutvunnen ballast till alternativ ballast såsom återvunnen ballast och ballast som består av biprodukter eller rester från utvinnings- eller industriprocesser. Förflyttningen av efterfrågan kommer i sin tur att minska behovet av nyutvunnen ballast och kommer följaktligen att begränsa de miljöskador som förknippas med utvinningsverksamheten.

| (88) | Kommissionen ansåg i beslutet om att inleda förfarandet att det var nödvändigt att fastställa syftet med skattesystemet för skatten på ballast utan att hänvisa till begreppen naturlig ballast eller primär ballast och i stället hänvisa till dess innehåll. Terminologin beskrivs utförligt i skälen 64 och 65 i beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(88)

Kommissionen ansåg i beslutet om att inleda förfarandet att det var nödvändigt att fastställa syftet med skattesystemet för skatten på ballast utan att hänvisa till begreppen naturlig ballast eller primär ballast och i stället hänvisa till dess innehåll. Terminologin beskrivs utförligt i skälen 64 och 65 i beslutet om att inleda förfarandet.

| (89) | Oavsett vilken terminologi som används ställer de brittiska myndigheterna ballast som (ny-)utvunnits för att användas som ballast mot olika material som antingen inte har nyutvunnits för att användas som ballast eller som oundvikligen erhålls till följd av andra verksamheter som inte är inriktade på utvinning av ballast men som likväl kan fungera som alternativ till material som nyutvunnits särskilt för att användas som ballast. |
| --- | --- |

(89)

Oavsett vilken terminologi som används ställer de brittiska myndigheterna ballast som (ny-)utvunnits för att användas som ballast mot olika material som antingen inte har nyutvunnits för att användas som ballast eller som oundvikligen erhålls till följd av andra verksamheter som inte är inriktade på utvinning av ballast men som likväl kan fungera som alternativ till material som nyutvunnits särskilt för att användas som ballast.

| (90) | Med hänsyn till de förklaringar som lämnats av de brittiska myndigheterna konstaterade kommissionen i beslutet om att inleda förfarandet att principen för normal beskattning för skatten på ballast är beskattning av sten, grus och sand som (ny-)utvunnits för att användas som ballast och som utnyttjas kommersiellt inom Förenade kungariket den 1 april 2002 eller senare. |
| --- | --- |

(90)

Med hänsyn till de förklaringar som lämnats av de brittiska myndigheterna konstaterade kommissionen i beslutet om att inleda förfarandet att principen för normal beskattning för skatten på ballast är beskattning av sten, grus och sand som (ny-)utvunnits för att användas som ballast och som utnyttjas kommersiellt inom Förenade kungariket den 1 april 2002 eller senare.

| (91) | När det gäller dess syfte konstaterade kommissionen att målet med skatten på ballast är att effektivisera utvinningen av ballast genom att internalisera miljökostnaderna för denna verksamhet. Dessutom syftar den till att förflytta efterfrågan från en avsiktlig utvinning av sten, grus och sand för användning som ballast i byggindustrin mot användning av ballast som är biprodukter från eller avfall från vissa processer eller återanvänd ballast. |
| --- | --- |

(91)

När det gäller dess syfte konstaterade kommissionen att målet med skatten på ballast är att effektivisera utvinningen av ballast genom att internalisera miljökostnaderna för denna verksamhet. Dessutom syftar den till att förflytta efterfrågan från en avsiktlig utvinning av sten, grus och sand för användning som ballast i byggindustrin mot användning av ballast som är biprodukter från eller avfall från vissa processer eller återanvänd ballast.

| (92) | Kommissionen har mottagit omfattande synpunkter från berörda parter när det gäller principen för normal beskattning och syftet med skatten på ballast. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen har mottagit omfattande synpunkter från berörda parter när det gäller principen för normal beskattning och syftet med skatten på ballast.

5.4   SYNPUNKTER SOM INKOMMIT GÄLLANDE PRINCIPEN FÖR NORMAL BESKATTNING OCH SYFTET MED SKATTEN PÅ BALLAST

SYNPUNKTER SOM INKOMMIT GÄLLANDE PRINCIPEN FÖR NORMAL BESKATTNING OCH SYFTET MED SKATTEN PÅ BALLAST

a)   Synpunkter som mottagits från BAA den 15 september 2014

Synpunkter som mottagits från BAA den 15 september 2014

| (93) | BAA upprepade sina påståenden från tidigare inlämnat material om att skatten på ballast är ologisk till sin natur. BAA hävdar att det inte finns någon tydlig definition av ballast som kan förklara tillämpningsområdet för skatten på ballast. BAA vidhåller att skatten på ballast beskattar många material som inte omfattas av definitionen som fastställs i beslutet om att inleda förfarandet, dvs. material som används för andra ändamål än att ”tillhandahålla fyllning för byggändamål” eller användning i betong, gatsten, asfalt, för dränering eller som fyllningsmassa. De hävdar att stenfyllning för skyddsvallar, som beskattas, inte används för att tillsätta fyllning för byggändamål och är mycket större och tyngre än ballast som används för betong eller övriga förtecknade användningsområden. Dessutom beskattas natursten för byggnadsändamål genom skatten på ballast när denna sten används för att bygga väggar för byggnader och traditionella s.k. hedges (dvs. murar som separerar fält) snarare än något av de förtecknade användningsområdena. BAA gör gällande att det inte går att hävda att dessa material är ”ballast” och att takskiffer, huggen sten för byggnadsändamål eller lera för tillverkning av tegel inte är ”ballast”. Alla material är sten som utvunnits ur marken, men de används i olika syften och är inte utbytbara. Dessutom skulle det förmodligen inte finnas någon miljömässig grund till att beteckna vissa av dessa material som ”ballast” och andra inte. |
| --- | --- |

(93)

BAA upprepade sina påståenden från tidigare inlämnat material om att skatten på ballast är ologisk till sin natur. BAA hävdar att det inte finns någon tydlig definition av ballast som kan förklara tillämpningsområdet för skatten på ballast. BAA vidhåller att skatten på ballast beskattar många material som inte omfattas av definitionen som fastställs i beslutet om att inleda förfarandet, dvs. material som används för andra ändamål än att ”tillhandahålla fyllning för byggändamål” eller användning i betong, gatsten, asfalt, för dränering eller som fyllningsmassa. De hävdar att stenfyllning för skyddsvallar, som beskattas, inte används för att tillsätta fyllning för byggändamål och är mycket större och tyngre än ballast som används för betong eller övriga förtecknade användningsområden. Dessutom beskattas natursten för byggnadsändamål genom skatten på ballast när denna sten används för att bygga väggar för byggnader och traditionella s.k. hedges (dvs. murar som separerar fält) snarare än något av de förtecknade användningsområdena. BAA gör gällande att det inte går att hävda att dessa material är ”ballast” och att takskiffer, huggen sten för byggnadsändamål eller lera för tillverkning av tegel inte är ”ballast”. Alla material är sten som utvunnits ur marken, men de används i olika syften och är inte utbytbara. Dessutom skulle det förmodligen inte finnas någon miljömässig grund till att beteckna vissa av dessa material som ”ballast” och andra inte.

| (94) | BAA hävdar att det faktum att skattebefrielserna är baserade på materialets geologi är problematisk eftersom de geologiska termerna lera, lerskiffer och skiffer omfattar ett mycket brett geologiskt spektrum av stenar som utvinns i stenbrott som inte skulle kunna producera takskifferplattor eller keramiska produkter. Dessa material betecknas dock fortfarande som skattebefriad lera, lerskiffer och skiffer ur ett geologiskt perspektiv. BAA tillhandahåller vissa uttalanden från Dr Rachel Hardie, en specialinriktad geolog, rörande det dåliga valet av geologiska termer för att skilja på olika typer av stenar. Skattebefrielserna för material som främst består av vissa geologiska grupper medför dessutom ytterligare svårigheter. BAA har i detta avseende lämnat in en rapport som utarbetades år 2003 av British Geological Society för de brittiska skattemyndigheternas räkning för att hjälpa skattetjänstemännen med tillämpningen av skattebefrielserna för skiffer, lerskiffer och lera på ett geologiskt korrekt vis (nedan kallad rapporten). I rapporten försöker man definiera lerskiffer, skiffer och lera på grundval av deras egenskaper och geologiska ursprung för att bistå Förenade kungarikets skattemyndigheter. I rapporten nämns dock även att ”det ursprungliga valet av dessa begrepp vid tillämpningen av lagen tros ha baserats på deras användning som mineralråvaror med ett ekonomiskt värde snarare än geologiska enheter”. I rapporten anges även att ”lera, lerskiffer, lersten och skiffer förekommer i stor utsträckning i Förenade kungariket”, där lerskiffer ofta är ”varvad med sandsten”. |
| --- | --- |

(94)

BAA hävdar att det faktum att skattebefrielserna är baserade på materialets geologi är problematisk eftersom de geologiska termerna lera, lerskiffer och skiffer omfattar ett mycket brett geologiskt spektrum av stenar som utvinns i stenbrott som inte skulle kunna producera takskifferplattor eller keramiska produkter. Dessa material betecknas dock fortfarande som skattebefriad lera, lerskiffer och skiffer ur ett geologiskt perspektiv. BAA tillhandahåller vissa uttalanden från Dr Rachel Hardie, en specialinriktad geolog, rörande det dåliga valet av geologiska termer för att skilja på olika typer av stenar. Skattebefrielserna för material som främst består av vissa geologiska grupper medför dessutom ytterligare svårigheter. BAA har i detta avseende lämnat in en rapport som utarbetades år 2003 av British Geological Society för de brittiska skattemyndigheternas räkning för att hjälpa skattetjänstemännen med tillämpningen av skattebefrielserna för skiffer, lerskiffer och lera på ett geologiskt korrekt vis (nedan kallad rapporten). I rapporten försöker man definiera lerskiffer, skiffer och lera på grundval av deras egenskaper och geologiska ursprung för att bistå Förenade kungarikets skattemyndigheter. I rapporten nämns dock även att ”det ursprungliga valet av dessa begrepp vid tillämpningen av lagen tros ha baserats på deras användning som mineralråvaror med ett ekonomiskt värde snarare än geologiska enheter”. I rapporten anges även att ”lera, lerskiffer, lersten och skiffer förekommer i stor utsträckning i Förenade kungariket”, där lerskiffer ofta är ”varvad med sandsten”.

rapporten

| (95) | BAA hävdar att de brittiska myndigheterna har behandlat lerskiffer och lersten som synonymer och att hela denna bergartsfamilj följaktligen har behandlats som skattebefriad. Vidare hävdar BAA hävdar att definitionerna för de tre materialen som fastställs i rapporten är mycket restriktiva och att andra material skulle ha kunnat kategoriserats som lerskiffer, skiffer eller lera. Till exempel är skiffersten med den erfordrade ”skiffrigheten” för att producera takplattor relativt sällsynt och sten som uppvisar en svag skiffrighet som skulle vara olämplig för klyvning kan vara mycket mer vanligt förekommande, men skulle ändå klassas som skiffer. BAA hävdar vidare, och citerar då delvis rapporten, att skiffer också utvinns för dekorativa arkitektoniska ändamål, dvs. kvadersten, väggbeklädnad, stenläggning, fönsterbrädor, eldstäder, bordsskivor och ornament för hem och trädgård, för vilka skiffrighet är av mindre vikt än skärning och polering. BAA lägger fram ett exempel på ett skifferbrott som producerar skiffer som skiljer sig från takskiffer och för vilket det enligt uppgift är oklart om materialet alls ska klassas som skiffer. |
| --- | --- |

(95)

BAA hävdar att de brittiska myndigheterna har behandlat lerskiffer och lersten som synonymer och att hela denna bergartsfamilj följaktligen har behandlats som skattebefriad. Vidare hävdar BAA hävdar att definitionerna för de tre materialen som fastställs i rapporten är mycket restriktiva och att andra material skulle ha kunnat kategoriserats som lerskiffer, skiffer eller lera. Till exempel är skiffersten med den erfordrade ”skiffrigheten” för att producera takplattor relativt sällsynt och sten som uppvisar en svag skiffrighet som skulle vara olämplig för klyvning kan vara mycket mer vanligt förekommande, men skulle ändå klassas som skiffer. BAA hävdar vidare, och citerar då delvis rapporten, att skiffer också utvinns för dekorativa arkitektoniska ändamål, dvs. kvadersten, väggbeklädnad, stenläggning, fönsterbrädor, eldstäder, bordsskivor och ornament för hem och trädgård, för vilka skiffrighet är av mindre vikt än skärning och polering. BAA lägger fram ett exempel på ett skifferbrott som producerar skiffer som skiljer sig från takskiffer och för vilket det enligt uppgift är oklart om materialet alls ska klassas som skiffer.

| (96) | BAA gör gällande att ett yttrande från en geolog med expertkunskaper enligt deras erfarenhet vanligen begärs för att få reda på vilken sten som förekommer i ett stenbrott vid tillämpningen av skatten på ballast och huruvida utvinningen av den kan befrias från skatt. |
| --- | --- |

(96)

BAA gör gällande att ett yttrande från en geolog med expertkunskaper enligt deras erfarenhet vanligen begärs för att få reda på vilken sten som förekommer i ett stenbrott vid tillämpningen av skatten på ballast och huruvida utvinningen av den kan befrias från skatt.

| (97) | BAA hävdar att högarna av biprodukter av beskattad ballast har ökat, även om de inte har någon information om utvecklingen av slagghögar av lerskiffer och skiffer sedan skatten på ballast infördes. BAA lägger fram exempel på tre stenbrott där högar av biprodukter ackumulerades. Ett stenbrott var tvunget att lagra över 1 miljon ton biprodukter, medan ett annat var tvunget att investera 2 miljoner brittiska pund i en ny installation för att ytterligare bearbeta deras biprodukt så att den kunde säljas. |
| --- | --- |

(97)

BAA hävdar att högarna av biprodukter av beskattad ballast har ökat, även om de inte har någon information om utvecklingen av slagghögar av lerskiffer och skiffer sedan skatten på ballast infördes. BAA lägger fram exempel på tre stenbrott där högar av biprodukter ackumulerades. Ett stenbrott var tvunget att lagra över 1 miljon ton biprodukter, medan ett annat var tvunget att investera 2 miljoner brittiska pund i en ny installation för att ytterligare bearbeta deras biprodukt så att den kunde säljas.

b)   Synpunkter som mottagits från BAA den 17 januari 2014

Synpunkter som mottagits från BAA den 17 januari 2014

| (98) | BAA hävdar att de brittiska myndigheterna, när de upphävde skattebefrielserna från skatten på ballast, med avseende på vilka kommissionen hade uttryckt tvivel i beslutet om att inleda förfarandet, i själva verket införde två nya skattebefrielser, dvs. för lera och lerskiffer som används i keramiska byggprodukter och gipssten som används i gips och gipsskivor. De anser att dessa material inte kan anses befinna sig i en annan situation än material som beskattas i enlighet med skatten på ballast mot bakgrund av dess miljölogik. BAA vidhåller att dessa material befinner sig i samma situation som sten, sand och grus eftersom de har utvunnits för byggändamål. De hävdar att dessa ytterligare undantag utgör statligt stöd som kommissionen inte kan anse vara stöd som är förenligt eftersom de relevanta villkoren inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

(98)

BAA hävdar att de brittiska myndigheterna, när de upphävde skattebefrielserna från skatten på ballast, med avseende på vilka kommissionen hade uttryckt tvivel i beslutet om att inleda förfarandet, i själva verket införde två nya skattebefrielser, dvs. för lera och lerskiffer som används i keramiska byggprodukter och gipssten som används i gips och gipsskivor. De anser att dessa material inte kan anses befinna sig i en annan situation än material som beskattas i enlighet med skatten på ballast mot bakgrund av dess miljölogik. BAA vidhåller att dessa material befinner sig i samma situation som sten, sand och grus eftersom de har utvunnits för byggändamål. De hävdar att dessa ytterligare undantag utgör statligt stöd som kommissionen inte kan anse vara stöd som är förenligt eftersom de relevanta villkoren inte är uppfyllda.

| (99) | BAA vidhåller att utvinning av lera och lerskiffer som används för tillverkning av keramiska byggprodukter kan minskas genom att använda betongbaserade byggprodukter som kan produceras av avfall/biprodukter från stenbrott (som ofta beskattas). |
| --- | --- |

(99)

BAA vidhåller att utvinning av lera och lerskiffer som används för tillverkning av keramiska byggprodukter kan minskas genom att använda betongbaserade byggprodukter som kan produceras av avfall/biprodukter från stenbrott (som ofta beskattas).

| (100) | BAA hävdar att det inte har någon betydelse att lera genomgår en kemisk förändring när den används för tillverkning av tegel och andra keramiska produkter som används i byggindustrin, eftersom detta är irrelevant ur ett miljöperspektiv. |
| --- | --- |

(100)

BAA hävdar att det inte har någon betydelse att lera genomgår en kemisk förändring när den används för tillverkning av tegel och andra keramiska produkter som används i byggindustrin, eftersom detta är irrelevant ur ett miljöperspektiv.

c)   Synpunkter som mottagits från Cloburn Quarry Company Ltd den 17 januari 2014

Synpunkter som mottagits från Cloburn Quarry Company Ltd den 17 januari 2014

| (101) | Cloburn Quarry vidhåller att de utvinner granit och gråvacka. Det sistnämnda används för halksäker poleringsmotståndsballast med ett PSV som överstiger 70. Eftersom biprodukter av sådant material inte är skattebefriade ackumuleras stora upplag med damm från gråvacka och kommer att bli ett betydande problem med tiden. |
| --- | --- |

(101)

Cloburn Quarry vidhåller att de utvinner granit och gråvacka. Det sistnämnda används för halksäker poleringsmotståndsballast med ett PSV som överstiger 70. Eftersom biprodukter av sådant material inte är skattebefriade ackumuleras stora upplag med damm från gråvacka och kommer att bli ett betydande problem med tiden.

| (102) | Cloburn Quarry vidhåller att stenbrottets försäljningsvolymer nyligen har minskat från 1,3 miljoner ton år 2007/2008 till 0,5 miljoner ton. Detta beror enligt uppgift i mindre utsträckning på lågkonjunkturen och i större utsträckning på den skattebefriade försäljningen från konkurrerande stenbrott. |
| --- | --- |

(102)

Cloburn Quarry vidhåller att stenbrottets försäljningsvolymer nyligen har minskat från 1,3 miljoner ton år 2007/2008 till 0,5 miljoner ton. Detta beror enligt uppgift i mindre utsträckning på lågkonjunkturen och i större utsträckning på den skattebefriade försäljningen från konkurrerande stenbrott.

| (103) | Enligt Cloburn Quarry minskar skatten på ballast stenbrottets möjligheter att konkurrera med importerad ballast eftersom deras biprodukter säljs utan skatt någon annanstans och, externt, med stenbrott som inte behöver betala en liknande skatt. |
| --- | --- |

(103)

Enligt Cloburn Quarry minskar skatten på ballast stenbrottets möjligheter att konkurrera med importerad ballast eftersom deras biprodukter säljs utan skatt någon annanstans och, externt, med stenbrott som inte behöver betala en liknande skatt.

| (104) | Cloburn Quarry vidhåller att skatten på ballast har lett till en överfylld marknad, dvs. lågt pris för ballast, och skattebefriade stenbrott kan transportera sitt material längre. |
| --- | --- |

(104)

Cloburn Quarry vidhåller att skatten på ballast har lett till en överfylld marknad, dvs. lågt pris för ballast, och skattebefriade stenbrott kan transportera sitt material längre.

| (105) | Enligt Cloburn Quarry gick försäljningen av 50 000 ton ballast förlorad år 2013 på grund av skattebefriade stenbrott. Det finns ett särskilt problem med lerskifferdeponier som används på stora byggarbetsplatser, särskilt längsmed korridoren Glasgow–Edinburgh. Omkring 1 miljon ton lerskiffer användes för anläggning av vägar. Detta har påverkat konkurrensen eftersom andra stenbrott inte kunde sälja sina biprodukter av lågt värde. Dessutom konkurrerar stenbrottets klarröda ballast med den plommonröda dekorativa skiffern som är skattebefriad. |
| --- | --- |

(105)

Enligt Cloburn Quarry gick försäljningen av 50 000 ton ballast förlorad år 2013 på grund av skattebefriade stenbrott. Det finns ett särskilt problem med lerskifferdeponier som används på stora byggarbetsplatser, särskilt längsmed korridoren Glasgow–Edinburgh. Omkring 1 miljon ton lerskiffer användes för anläggning av vägar. Detta har påverkat konkurrensen eftersom andra stenbrott inte kunde sälja sina biprodukter av lågt värde. Dessutom konkurrerar stenbrottets klarröda ballast med den plommonröda dekorativa skiffern som är skattebefriad.

| (106) | Stenbrottet hävdar att de har mött konkurrens och förlorat upphandlingar för projekt till stenbrott som de misstänker åtnjuter befrielser från skatten på ballast. Enligt stenbrottet förlorades ett av kontrakten till ett stenbrott som fick tillstånd att exploatera en skattebefriad lerskifferfyndighet för utvinning av ballast. Enligt stenbrottet fanns det minst 800 000 ton lerskiffer tillgängligt som kunde ha sålts på termin till huvudentreprenören. |
| --- | --- |

(106)

Stenbrottet hävdar att de har mött konkurrens och förlorat upphandlingar för projekt till stenbrott som de misstänker åtnjuter befrielser från skatten på ballast. Enligt stenbrottet förlorades ett av kontrakten till ett stenbrott som fick tillstånd att exploatera en skattebefriad lerskifferfyndighet för utvinning av ballast. Enligt stenbrottet fanns det minst 800 000 ton lerskiffer tillgängligt som kunde ha sålts på termin till huvudentreprenören.

| (107) | Stenbrottet lämnade också en rad allmänna synpunkter angående bristen på miljömässigt tillämpningsområde för skatten på ballast. |
| --- | --- |

(107)

Stenbrottet lämnade också en rad allmänna synpunkter angående bristen på miljömässigt tillämpningsområde för skatten på ballast.

d)   Synpunkter som mottagits från Blinkbonny Quarry (Borders) Ltd (nedan kallat Blinkbonny Quarry) den 8 januari 2014

Synpunkter som mottagits från Blinkbonny Quarry (Borders) Ltd (nedan kallat Blinkbonny Quarry) den 8 januari 2014

| (108) | Blinkbonny Quarry rapporterar att de har mött konkurrens från ett annat stenbrott som eventuellt säljer skattebefriat material som ingår i färdigblandad betong och att det därför ska kunna erbjuda lägre priser. Blinkbonny Quarry anser att det konkurrerande stenbrottet inte skulle ha öppnat och att det inte hade kunnat konkurrera på marknaden i avsaknad av skattebefrielsen. Blinkbonny Quarry hävdar att skattebefrielsen gör det möjligt för deras konkurrent att transportera material längre sträckor, vilket ger upphov till miljöförstöring. |
| --- | --- |

(108)

Blinkbonny Quarry rapporterar att de har mött konkurrens från ett annat stenbrott som eventuellt säljer skattebefriat material som ingår i färdigblandad betong och att det därför ska kunna erbjuda lägre priser. Blinkbonny Quarry anser att det konkurrerande stenbrottet inte skulle ha öppnat och att det inte hade kunnat konkurrera på marknaden i avsaknad av skattebefrielsen. Blinkbonny Quarry hävdar att skattebefrielsen gör det möjligt för deras konkurrent att transportera material längre sträckor, vilket ger upphov till miljöförstöring.

| (109) | Blinkbonny Quarry inkom med ytterligare en rad synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet. De hävdar att åtgärden gynnar de som omfattas av skattebefrielser genom att göra det möjligt för dem att sälja produkter på en öppen marknad utan samma kostnader som de som inte åtnjuter denna fördel. |
| --- | --- |

(109)

Blinkbonny Quarry inkom med ytterligare en rad synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet. De hävdar att åtgärden gynnar de som omfattas av skattebefrielser genom att göra det möjligt för dem att sälja produkter på en öppen marknad utan samma kostnader som de som inte åtnjuter denna fördel.

| (110) | Blinkbonny Quarry anser att skatten på ballast är ett misslyckande när det gäller miljömålet, eftersom den har resulterat i att ett billigare material har skapats som transporteras längre sträckor och som uppmuntrar till utvinning av skattebefriad ballast för att producera billigare material som inte är biprodukter eller avfall. Blinkbonny Quarry hävdar dessutom att skattebefriad lerskiffer och skiffer säljs som ballast för byggändamål och att mer lerskiffer och skiffer utvinns på grund av skattebefrielsen för att användas som ballast. |
| --- | --- |

(110)

Blinkbonny Quarry anser att skatten på ballast är ett misslyckande när det gäller miljömålet, eftersom den har resulterat i att ett billigare material har skapats som transporteras längre sträckor och som uppmuntrar till utvinning av skattebefriad ballast för att producera billigare material som inte är biprodukter eller avfall. Blinkbonny Quarry hävdar dessutom att skattebefriad lerskiffer och skiffer säljs som ballast för byggändamål och att mer lerskiffer och skiffer utvinns på grund av skattebefrielsen för att användas som ballast.

e)   Synpunkter som mottagits från Kinegar Quarries Ltd (nedan kallat Kinegar Quarries) den 15 januari 2014

Synpunkter som mottagits från Kinegar Quarries Ltd (nedan kallat Kinegar Quarries) den 15 januari 2014

| (111) | Kinegar Quarries hävdar att alla stenbrott producerar ballast av lägre klass. De anser att det inte har någon betydelse om produkten är skiffer som exporteras över hela världen eller vanlig ballast som används inom 15 engelska mil från stenbrottet. Kinegar Quarries vidhåller att eftersom ballast är restprodukt kan den användas på en mängd olika sätt och alltid har varit billig. Kinegar Quarries anser vidare att kostnaden för ballast är låg eftersom det är en biprodukt av en produkt av högre klass som, för att kunna upprätthålla ett balanserat lager, prissätts i enlighet med tillgång och efterfrågan. Stenbrottet vidhåller dock att ballast alltid genererade vissa inkomster fram till dess att skatten på ballast infördes. Därefter var sekundär ballast tvungen att konkurrera med ballast som omfattas av skattebefrielsen, och under vissa omständigheter kunde den inte det. Produktionen av sekundär ballast har dock inte minskat eftersom det finns efterfrågan på produkten av högre kvalitet. Den kan bara inte säljas i samma utsträckning. Detta leder enligt uppgift till större lager av sekundär ballast. Kinegar Quarries hävdar dessutom att det inte finns några miljömässiga fördelar på grund av ökad transport av ballast. |
| --- | --- |

(111)

Kinegar Quarries hävdar att alla stenbrott producerar ballast av lägre klass. De anser att det inte har någon betydelse om produkten är skiffer som exporteras över hela världen eller vanlig ballast som används inom 15 engelska mil från stenbrottet. Kinegar Quarries vidhåller att eftersom ballast är restprodukt kan den användas på en mängd olika sätt och alltid har varit billig. Kinegar Quarries anser vidare att kostnaden för ballast är låg eftersom det är en biprodukt av en produkt av högre klass som, för att kunna upprätthålla ett balanserat lager, prissätts i enlighet med tillgång och efterfrågan. Stenbrottet vidhåller dock att ballast alltid genererade vissa inkomster fram till dess att skatten på ballast infördes. Därefter var sekundär ballast tvungen att konkurrera med ballast som omfattas av skattebefrielsen, och under vissa omständigheter kunde den inte det. Produktionen av sekundär ballast har dock inte minskat eftersom det finns efterfrågan på produkten av högre kvalitet. Den kan bara inte säljas i samma utsträckning. Detta leder enligt uppgift till större lager av sekundär ballast. Kinegar Quarries hävdar dessutom att det inte finns några miljömässiga fördelar på grund av ökad transport av ballast.

| (112) | Kinegar Quarries hävdar att Förenade kungarikets regering har försökt att säkerställa att producenter av annat än ballast kan sälja deras biprodukter som skattebefriad ballast och därmed minska deras lager av biprodukter. De anser att detta mål har uppnåtts genom skattebefrielser som beviljats producenter av annat än ballast (och ett växande antal producenter av ballast) för produkter som i själva verket bör kallas ballast, eftersom de säljs för samma ändamål som material från producenter av ballast. Upplagen av biprodukter har dock flyttats från producenterna av annat än ballast till producenterna av ballast som betalar skatt. |
| --- | --- |

(112)

Kinegar Quarries hävdar att Förenade kungarikets regering har försökt att säkerställa att producenter av annat än ballast kan sälja deras biprodukter som skattebefriad ballast och därmed minska deras lager av biprodukter. De anser att detta mål har uppnåtts genom skattebefrielser som beviljats producenter av annat än ballast (och ett växande antal producenter av ballast) för produkter som i själva verket bör kallas ballast, eftersom de säljs för samma ändamål som material från producenter av ballast. Upplagen av biprodukter har dock flyttats från producenterna av annat än ballast till producenterna av ballast som betalar skatt.

| (113) | Kinegar Quarries nämner att deras försäljning av sekundär ballast efter införandet av skatten på ballast sjönk från över 50 000 ton år 2007 till 9 000 ton år 2013 och att detta inte fullt ut kan tillskrivas den ekonomiska nedgången. De hävdar att de inte längre kan konkurrera med skattebefriad ballast eftersom deras prissättning är 1,5–2,0 brittiska pund högre än konkurrenternas. |
| --- | --- |

(113)

Kinegar Quarries nämner att deras försäljning av sekundär ballast efter införandet av skatten på ballast sjönk från över 50 000 ton år 2007 till 9 000 ton år 2013 och att detta inte fullt ut kan tillskrivas den ekonomiska nedgången. De hävdar att de inte längre kan konkurrera med skattebefriad ballast eftersom deras prissättning är 1,5–2,0 brittiska pund högre än konkurrenternas.

f)   Synpunkter som mottagits från Torrington Stone Ltd (Beam Quarry & Vyse Quarry) (nedan kallat Torrington Stone) den 17 januari 2014

Synpunkter som mottagits från Torrington Stone Ltd (Beam Quarry & Vyse Quarry) (nedan kallat Torrington Stone

| (114) | Torrington Stone har gjort gällande att deras två stenbrott på grund av införandet av skatten på ballast inte skulle ha varit lönsamma i dag om de inte hade haft samma ägare. De vidhåller att kunder gör sina inköpsval på grundval av beskrivningarna av materialen, t.ex. kvalitet och storlek, och inte materialens geologi. Kunderna vet inte om ett material är beskattat eller inte. |
| --- | --- |

(114)

Torrington Stone har gjort gällande att deras två stenbrott på grund av införandet av skatten på ballast inte skulle ha varit lönsamma i dag om de inte hade haft samma ägare. De vidhåller att kunder gör sina inköpsval på grundval av beskrivningarna av materialen, t.ex. kvalitet och storlek, och inte materialens geologi. Kunderna vet inte om ett material är beskattat eller inte.

| (115) | Ett av stenbrotten producerar främst lerskiffer med biprodukter från lersten, medan de andra främst producerar grovkornig sandsten (gritstone) med lerskifferavfall. Allt säljs som ballast. Lerstenens biprodukt kan inte säljas med vinst och tippas därför. |
| --- | --- |

(115)

Ett av stenbrotten producerar främst lerskiffer med biprodukter från lersten, medan de andra främst producerar grovkornig sandsten (gritstone) med lerskifferavfall. Allt säljs som ballast. Lerstenens biprodukt kan inte säljas med vinst och tippas därför.

gritstone

g)   Synpunkter som mottagits från Mineral Products Association Ltd (nedan kallad Mineral Products Association) den 2 januari 2014

Synpunkter som mottagits från Mineral Products Association Ltd (nedan kallad Mineral Products Association) den 2 januari 2014

| (116) | Mineral Products Association hävdar att vissa aktörers möjlighet att utvinna skattebefriade material, t.ex. lerskiffer och skiffer, för att förse marknaden för ballast med dessa material strider mot de ursprungliga principerna för utformningen av skatten på ballast. Mineral Products Association anser att utvunnet material som används för ballaständamål bör omfattas av skatten på ballast och att skattebefrielserna bör begränsas till annan användning av materialen än som ballast. |
| --- | --- |

(116)

Mineral Products Association hävdar att vissa aktörers möjlighet att utvinna skattebefriade material, t.ex. lerskiffer och skiffer, för att förse marknaden för ballast med dessa material strider mot de ursprungliga principerna för utformningen av skatten på ballast. Mineral Products Association anser att utvunnet material som används för ballaständamål bör omfattas av skatten på ballast och att skattebefrielserna bör begränsas till annan användning av materialen än som ballast.

| (117) | Mineral Products Association gör gällande att material som uppstår till följd av enskilda förbränningsprocesser eller smältning och raffinering av metall är äkta biprodukter från dessa processer och bör skattebefrias eftersom de uppfyller skattens underliggande mål att främja användningen av återvunnet material och resurseffektiviteten. Som jämförelse leder skattebefrielser för lerskiffer, skiffer och andra utvunna material till snedvridningar av den lokala marknaden eftersom de leder till att beskattade material ersätts med obeskattade material. |
| --- | --- |

(117)

Mineral Products Association gör gällande att material som uppstår till följd av enskilda förbränningsprocesser eller smältning och raffinering av metall är äkta biprodukter från dessa processer och bör skattebefrias eftersom de uppfyller skattens underliggande mål att främja användningen av återvunnet material och resurseffektiviteten. Som jämförelse leder skattebefrielser för lerskiffer, skiffer och andra utvunna material till snedvridningar av den lokala marknaden eftersom de leder till att beskattade material ersätts med obeskattade material.

h)   Synpunkter som mottagits från BAA den 10 januari 2014

Synpunkter som mottagits från BAA den 10 januari 2014

| (118) | BAA hävdar att miljömålet för skatten på ballast är att förflytta efterfrågan till förmån för material bestående av avfall/biprodukter i stället för att tillämpa ”principen att förorenaren betalar”, som kommissionen enligt uppgift konstaterar i beslutet om att inleda förfarandet. Detta föreslagna huvudsyfte, principen att förorenaren betalar, om det rent faktiskt är tillämpligt, skulle innebära en selektiv inställning till materialen (för ”sektorn för ballast”, men inte för annan mineralutvinningsverksamhet), vilket oundvikligen resulterar i statligt stöd. Miljösyftet med skatten på ballast är snarare att främja användningen av ballast som utgörs av biprodukter av avfall från vissa processer eller återanvänd ballast, för att på så sätt minska användandet av ballast som utvunnits i stenbrott (logik avseende förflyttning av efterfrågan). |
| --- | --- |

(118)

BAA hävdar att miljömålet för skatten på ballast är att förflytta efterfrågan till förmån för material bestående av avfall/biprodukter i stället för att tillämpa ”principen att förorenaren betalar”, som kommissionen enligt uppgift konstaterar i beslutet om att inleda förfarandet. Detta föreslagna huvudsyfte, principen att förorenaren betalar, om det rent faktiskt är tillämpligt, skulle innebära en selektiv inställning till materialen (för ”sektorn för ballast”, men inte för annan mineralutvinningsverksamhet), vilket oundvikligen resulterar i statligt stöd. Miljösyftet med skatten på ballast är snarare att främja användningen av ballast som utgörs av biprodukter av avfall från vissa processer eller återanvänd ballast, för att på så sätt minska användandet av ballast som utvunnits i stenbrott (logik avseende förflyttning av efterfrågan).

| (119) | BAA hävdar att effekten av skattens eventuella logik avseende förflyttning av efterfrågan i praktiken skulle innebära att skatten på ballast skulle vara begränsad till sten, sand eller grus som används för tillsats av fyllning för byggändamål, och att med tanke på detta syfte enbart biprodukter eller avfall som skulle kunna ersätta utvunna mineraler bör vara skattebefriade. BAA påpekar dock att denna begränsning inte är den vägledande principen för beskattning enligt skatten på ballast, som gör det möjligt att beskatta material som inte kan ersättas. |
| --- | --- |

(119)

BAA hävdar att effekten av skattens eventuella logik avseende förflyttning av efterfrågan i praktiken skulle innebära att skatten på ballast skulle vara begränsad till sten, sand eller grus som används för tillsats av fyllning för byggändamål, och att med tanke på detta syfte enbart biprodukter eller avfall som skulle kunna ersätta utvunna mineraler bör vara skattebefriade. BAA påpekar dock att denna begränsning inte är den vägledande principen för beskattning enligt skatten på ballast, som gör det möjligt att beskatta material som inte kan ersättas.

| (120) | BAA anser att tillämpningsområdet för skatten på ballast inte skulle vara förenligt med dess miljölogik, dvs. logiken avseende ”förflyttning av efterfrågan”, även om de granskade skattebefrielserna avskaffas. Enligt BAA skulle avskaffandet av skattebefrielser för material som utgörs av biprodukter/avfall leda till att skatten på ballast i mindre utsträckning överensstämmer med dess miljösyfte. Däremot hävdar de att avskaffandet av skattebefrielser för material som utvinns för ”användning som ballast”, såsom skiffer och lerskiffer, skulle ligga helt i linje med miljösyftet med skatten på ballast. |
| --- | --- |

(120)

BAA anser att tillämpningsområdet för skatten på ballast inte skulle vara förenligt med dess miljölogik, dvs. logiken avseende ”förflyttning av efterfrågan”, även om de granskade skattebefrielserna avskaffas. Enligt BAA skulle avskaffandet av skattebefrielser för material som utgörs av biprodukter/avfall leda till att skatten på ballast i mindre utsträckning överensstämmer med dess miljösyfte. Däremot hävdar de att avskaffandet av skattebefrielser för material som utvinns för ”användning som ballast”, såsom skiffer och lerskiffer, skulle ligga helt i linje med miljösyftet med skatten på ballast.

| (121) | BAA anser att det faktum att tillämpningsområdet för skatten på ballast inte överensstämmer med miljösyftet för ”förflyttning av efterfrågan” stöds av det faktum att biprodukten/avfallet från kalk eller huggen sten för byggändamål och material såsom ballast för järnvägsspår och sten med högt poleringsvärde, för vilka det inte finns något substitut, beskattas. |
| --- | --- |

(121)

BAA anser att det faktum att tillämpningsområdet för skatten på ballast inte överensstämmer med miljösyftet för ”förflyttning av efterfrågan” stöds av det faktum att biprodukten/avfallet från kalk eller huggen sten för byggändamål och material såsom ballast för järnvägsspår och sten med högt poleringsvärde, för vilka det inte finns något substitut, beskattas.

| (122) | BAA anser att tillämpningsområdet för skatten på ballast skiljer sig alltför mycket från dess miljölogik. Detta skulle vara på grund av att vissa av de material som inte beskattas skulle kunna ersättas med biprodukter eller avfall. Som exempel anges lera som används för tegel och ball clay som används för kakel. |
| --- | --- |

(122)

BAA anser att tillämpningsområdet för skatten på ballast skiljer sig alltför mycket från dess miljölogik. Detta skulle vara på grund av att vissa av de material som inte beskattas skulle kunna ersättas med biprodukter eller avfall. Som exempel anges lera som används för tegel och ball clay som används för kakel.

i)   Synpunkter som mottagits från BAA den 17 januari 2014

Synpunkter som mottagits från BAA den 17 januari 2014

| (123) | BAA inlämnade en kopia av Cornish Building Stone and Slate Guide 2007 och påpekade att det i denna handbok finns ett flertal granit- och skifferbrott som marknadsför sig själva som producenter av liknande typer av produkter och byggnadssten. BAA hävdar att handboken visar att undantagen från skatten på ballast inte överensstämmer med dess logik, dvs. förflyttning av efterfrågan mellan material som utvinns för att användas som ballast och avfall som kan användas som ballast. |
| --- | --- |

(123)

BAA inlämnade en kopia av Cornish Building Stone and Slate Guide 2007 och påpekade att det i denna handbok finns ett flertal granit- och skifferbrott som marknadsför sig själva som producenter av liknande typer av produkter och byggnadssten. BAA hävdar att handboken visar att undantagen från skatten på ballast inte överensstämmer med dess logik, dvs. förflyttning av efterfrågan mellan material som utvinns för att användas som ballast och avfall som kan användas som ballast.

| (124) | BAA hävdar att det finns bevis på att tillgången på skattebefrielser för biprodukter/avfall från kaolinbrott har främjat utvinningen av mer material än vad som krävs enbart för att utnyttja skattebefrielserna för biprodukterna, dvs. granit av hög kvalitet (42). BAA hävdar vidare att det även finns bevis för att vissa exploatörer av kaolinbrott koncentrerar sina ansträngningar på utvinningen av dessa påstådda biprodukter i stället för det ursprungliga kaolinmaterialet (43). BAA hänvisar till ett e-postmeddelande från en stenbrottsexploatör till BAA (44) som gör gällande att de sedan införandet av skatten på ballast har haft mycket svårt att konkurrera med ballast från kaolinbrott, eftersom den ballast som produceras där är billigare och har tagit över marknaden. Enligt e-postmeddelandet är den ballast som säljs av kaolinbrott sten av hög klass och inte en sekundär produkt eller biprodukt. Produktionen hos den berörda stenbrottsexploatören har halverats och de har inte gått med vinst på över nio år. Deras avfallsmaterial kan inte säljas. |
| --- | --- |

(124)

BAA hävdar att det finns bevis på att tillgången på skattebefrielser för biprodukter/avfall från kaolinbrott har främjat utvinningen av mer material än vad som krävs enbart för att utnyttja skattebefrielserna för biprodukterna, dvs. granit av hög kvalitet (42). BAA hävdar vidare att det även finns bevis för att vissa exploatörer av kaolinbrott koncentrerar sina ansträngningar på utvinningen av dessa påstådda biprodukter i stället för det ursprungliga kaolinmaterialet (43). BAA hänvisar till ett e-postmeddelande från en stenbrottsexploatör till BAA (44) som gör gällande att de sedan införandet av skatten på ballast har haft mycket svårt att konkurrera med ballast från kaolinbrott, eftersom den ballast som produceras där är billigare och har tagit över marknaden. Enligt e-postmeddelandet är den ballast som säljs av kaolinbrott sten av hög klass och inte en sekundär produkt eller biprodukt. Produktionen hos den berörda stenbrottsexploatören har halverats och de har inte gått med vinst på över nio år. Deras avfallsmaterial kan inte säljas.

42

43

44

| (125) | BAA vidhåller att sättet på vilket skatten på ballast tillämpas i samband med utvinningen av kalksten är problematisk. Själva utvinningen av kalksten beskattas inte, men avfall och biprodukter från denna utvinning beskattas. Dessutom omfattar skatten på ballast finmaterial, biprodukter och avfall från vissa stenbrott som kan användas för tillverkning av byggblock av betong, som skulle kunna användas för att ersätta tegeltillverkning med obeskattad lera. |
| --- | --- |

(125)

BAA vidhåller att sättet på vilket skatten på ballast tillämpas i samband med utvinningen av kalksten är problematisk. Själva utvinningen av kalksten beskattas inte, men avfall och biprodukter från denna utvinning beskattas. Dessutom omfattar skatten på ballast finmaterial, biprodukter och avfall från vissa stenbrott som kan användas för tillverkning av byggblock av betong, som skulle kunna användas för att ersätta tegeltillverkning med obeskattad lera.

j)   Synpunkter som mottagits från Quarry Products Association Northern Ireland Limited (nedan kallat ”QPANI”) den 8 januari 2014

Synpunkter som mottagits från Quarry Products Association Northern Ireland Limited (nedan kallat ”QPANI”) den 8 januari 2014

| (126) | QPANI hävdar att de representerar cirka 95 % av de företag som levererar stenbrottsprodukter till byggindustrin i Nordirland. QPANI anser att skatten på ballast var felaktigt utformad från början, eftersom materialen borde ha beskattas på grundval av deras användningsområde snarare än deras geologi. |
| --- | --- |

(126)

QPANI hävdar att de representerar cirka 95 % av de företag som levererar stenbrottsprodukter till byggindustrin i Nordirland. QPANI anser att skatten på ballast var felaktigt utformad från början, eftersom materialen borde ha beskattas på grundval av deras användningsområde snarare än deras geologi.

| (127) | QPANI anser att lerskiffer och skiffer inte bör vara befriade från skatten på ballast om de används för ballaständamål. Skiffer och lerskiffer används som ballast på Förenade kungarikets marknader för byggmaterial och kan ha en betydande inverkan på den lokala marknaden när de införs på marknaden för ballast. Detta gäller särskilt i Nordirland. Samtidigt som utbudet av skiffer och lerskiffer för ballaständamål kan vara material som i praktiken är biprodukter från utvinning för annat än ballaständamål (t.ex. utvinning av skiffer för produktion av takskiffer), utvinns även dessa material främst för att införas på marknaderna för ballast. |
| --- | --- |

(127)

QPANI anser att lerskiffer och skiffer inte bör vara befriade från skatten på ballast om de används för ballaständamål. Skiffer och lerskiffer används som ballast på Förenade kungarikets marknader för byggmaterial och kan ha en betydande inverkan på den lokala marknaden när de införs på marknaden för ballast. Detta gäller särskilt i Nordirland. Samtidigt som utbudet av skiffer och lerskiffer för ballaständamål kan vara material som i praktiken är biprodukter från utvinning för annat än ballaständamål (t.ex. utvinning av skiffer för produktion av takskiffer), utvinns även dessa material främst för att införas på marknaderna för ballast.

| (128) | QPANI ifrågasätter även skattebefrielsen för material som ”huvudsakligen” består av kol, brunkol, skiffer och lerskiffer. Enligt QPANI skulle det vara enklare och mer konsekvent om en enkel distinktion gjordes mellan, å ena sidan, material som används för ballaständamål och, å andra sidan, de som används för andra ändamål än ballast. Material som används för ballaständamål bör belastas med skatten på ballast, och material som används för andra ändamål än ballast bör inte belastas med den. |
| --- | --- |

(128)

QPANI ifrågasätter även skattebefrielsen för material som ”huvudsakligen” består av kol, brunkol, skiffer och lerskiffer. Enligt QPANI skulle det vara enklare och mer konsekvent om en enkel distinktion gjordes mellan, å ena sidan, material som används för ballaständamål och, å andra sidan, de som används för andra ändamål än ballast. Material som används för ballaständamål bör belastas med skatten på ballast, och material som används för andra ändamål än ballast bör inte belastas med den.

| (129) | QPANI hävdar att skatten på ballast har lett till miljöskador på grund av möjligheten att transportera skattebefriade material längre sträckor. |
| --- | --- |

(129)

QPANI hävdar att skatten på ballast har lett till miljöskador på grund av möjligheten att transportera skattebefriade material längre sträckor.

| (130) | QPANI gör gällande att det i Nordirland har importerats hundratusentals ton lerskiffer från Donegal i Irland. Lerskiffer från Irland säljs på marknaderna för byggmaterial över hela Nordirland. Inom byggprojekt längsmed gränsen mot Irland har skattebefriad ballast från Irland som klassas som lerskiffer använts. |
| --- | --- |

(130)

QPANI gör gällande att det i Nordirland har importerats hundratusentals ton lerskiffer från Donegal i Irland. Lerskiffer från Irland säljs på marknaderna för byggmaterial över hela Nordirland. Inom byggprojekt längsmed gränsen mot Irland har skattebefriad ballast från Irland som klassas som lerskiffer använts.

| (131) | QPANI hänvisar vidare till sten som beskrivs som lerskiffer och som därmed otillbörligen drar nytta av skattebefrielsen. |
| --- | --- |

(131)

QPANI hänvisar vidare till sten som beskrivs som lerskiffer och som därmed otillbörligen drar nytta av skattebefrielsen.

k)   Synpunkter från de brittiska myndigheterna

Synpunkter från de brittiska myndigheterna

| (132) | De brittiska myndigheterna vidhåller ståndpunkten att de granskade skattebefrielserna och skattelättnaderna inte innebär statligt stöd. De anser i synnerhet att de distinktioner som görs i enlighet med skatten är motiverade av skattesystemets beskaffenhet och allmänna systematik och därför inte uppfyller selektivitetsvillkoret. |
| --- | --- |

(132)

De brittiska myndigheterna vidhåller ståndpunkten att de granskade skattebefrielserna och skattelättnaderna inte innebär statligt stöd. De anser i synnerhet att de distinktioner som görs i enlighet med skatten är motiverade av skattesystemets beskaffenhet och allmänna systematik och därför inte uppfyller selektivitetsvillkoret.

| (133) | De brittiska myndigheterna bekräftar beskrivningen av ballast som ingår i skäl 8 i beslutet om att inleda förfarandet. Dessutom håller de med om logiken för skatten på ballast som denna beskrivs i skäl 67 i beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(133)

De brittiska myndigheterna bekräftar beskrivningen av ballast som ingår i skäl 8 i beslutet om att inleda förfarandet. Dessutom håller de med om logiken för skatten på ballast som denna beskrivs i skäl 67 i beslutet om att inleda förfarandet.

| (134) | De brittiska myndigheterna nämner att tribunalen påpekade följande i punkt 55 i dess dom av den 7 mars 2012: ”kriteriet för normal beskattning som underbygger AGL [...] grundar sig [endast] på kommersiell exploatering i Förenade kungariket av ett material som beskattas som 'ballast'”. De brittiska myndigheterna vidhåller att skatt som betalats för material som används för andra ändamål än ballast kan återfås i form av en skatterabatt, eftersom skatten på ballast inte är avsedd att beskatta sten, sand eller grus som utnyttjas för användning inom industriprocesser eller jordbruksprocesser. Utifrån samma logik omfattas inte sten, sand eller grus som utvinns, men inte utnyttjas kommersiellt (i enlighet med definitionen i lagstiftningen) av skattens tillämpningsområde. |
| --- | --- |

(134)

De brittiska myndigheterna nämner att tribunalen påpekade följande i punkt 55 i dess dom av den 7 mars 2012: ”kriteriet för normal beskattning som underbygger AGL [...] grundar sig [endast] på kommersiell exploatering i Förenade kungariket av ett material som beskattas som 'ballast'”. De brittiska myndigheterna vidhåller att skatt som betalats för material som används för andra ändamål än ballast kan återfås i form av en skatterabatt, eftersom skatten på ballast inte är avsedd att beskatta sten, sand eller grus som utnyttjas för användning inom industriprocesser eller jordbruksprocesser. Utifrån samma logik omfattas inte sten, sand eller grus som utvinns, men inte utnyttjas kommersiellt (i enlighet med definitionen i lagstiftningen) av skattens tillämpningsområde.

| (135) | Förenade kungariket förklarade med ett citat från tribunalens dom att skattens syfte ”huvudsakligen [består] i att, inom byggsektorn, främja användandet av ballast som utgör biprodukter eller avfall som uppkommer vid vissa processer (ballast som även kallas 'sekundär'), eller av återanvänd ballast, för att på så sätt minska användandet av ballast som utvunnits i stenbrott (ballast som även kallas 'primär'), vilka är icke förnybara naturresurser, och därigenom begränsa ingreppen i miljön som har samband med denna utvinningsprocess (nedan kallat syftet att förflytta efterfrågan eller AGL:s miljösyfte)”. |
| --- | --- |

(135)

Förenade kungariket förklarade med ett citat från tribunalens dom att skattens syfte ”huvudsakligen [består] i att, inom byggsektorn, främja användandet av ballast som utgör biprodukter eller avfall som uppkommer vid vissa processer (ballast som även kallas 'sekundär'), eller av återanvänd ballast, för att på så sätt minska användandet av ballast som utvunnits i stenbrott (ballast som även kallas 'primär'), vilka är icke förnybara naturresurser, och därigenom begränsa ingreppen i miljön som har samband med denna utvinningsprocess (nedan kallat syftet att förflytta efterfrågan eller AGL:s miljösyfte)”.

| (136) | De brittiska myndigheterna vidhåller att skattens logik från början tydligt angavs i utvärderingen av konsekvenserna av lagstiftningen: ”Det huvudsakliga syftet med regeringens valda alternativ är att minska miljökostnaderna som följer av utvinning och som mer allmänt påläggs personer och företag i samhället, och att främja återvinning.” |
| --- | --- |

(136)

De brittiska myndigheterna vidhåller att skattens logik från början tydligt angavs i utvärderingen av konsekvenserna av lagstiftningen: ”Det huvudsakliga syftet med regeringens valda alternativ är att minska miljökostnaderna som följer av utvinning och som mer allmänt påläggs personer och företag i samhället, och att främja återvinning.”

| (137) | De brittiska myndigheterna hävdar att skatten på ballast försöker uppnå miljösyftet på två olika men sammankopplade sätt. För det första bidrar införandet av skatten till att internalisera några av de skador som orsakas av utvinning och transport av ballast. Skatten leder därmed till en minskad efterfrågan på nyutvunnen ballast allteftersom kostnaderna ökar. För det andra beviljas skattebefrielser och skattelättnader för avfall och återvunna material för att främja en förflyttning av efterfrågan från nyutvunnen ballast till sådana material, samtidigt som man inte motarbetar produktionen av annat material än ballast. För att uppnå miljömålet för skatten på ballast utformades den för att säkerställa att det finns ekonomiskt attraktiva alternativ till nyutvunnen skattepliktig ballast. |
| --- | --- |

(137)

De brittiska myndigheterna hävdar att skatten på ballast försöker uppnå miljösyftet på två olika men sammankopplade sätt. För det första bidrar införandet av skatten till att internalisera några av de skador som orsakas av utvinning och transport av ballast. Skatten leder därmed till en minskad efterfrågan på nyutvunnen ballast allteftersom kostnaderna ökar. För det andra beviljas skattebefrielser och skattelättnader för avfall och återvunna material för att främja en förflyttning av efterfrågan från nyutvunnen ballast till sådana material, samtidigt som man inte motarbetar produktionen av annat material än ballast. För att uppnå miljömålet för skatten på ballast utformades den för att säkerställa att det finns ekonomiskt attraktiva alternativ till nyutvunnen skattepliktig ballast.

| (138) | De brittiska myndigheterna vidhåller att skatten på ballast genom dess skattebefrielser syftar till att främja användningen av återvunnet material eller material som består av biprodukter (som uppkommer under en process som inte är avsedd att producera ballast) för att minska efterfrågan på naturlig ballast och på det viset minska miljöskadorna i samband med utvinningen av ballast. Undantagen från skattens tillämpningsområde kan delas in i två kategorier: återanvänd ballast och biprodukter som utgörs av oundvikligt avfall. De senare kan definieras som material som utnyttjas kommersiellt i Förenade kungariket och används som ballast för byggändamål, men som uppkommer som en oundviklig följd av en process som inte utförs för att avsiktligen producera ballast. Sådana produkter kan i sin tur indelas i följande två kategorier: a) material som oundvikligen uppkommer vid utvinning av en mineral som inte utgör ballast, eller b) material som oundvikligen uppkommer vid en utgrävnings- eller muddringsprocess som inte är avsedd för att utvinna något material för kommersiellt utnyttjande. |
| --- | --- |

(138)

De brittiska myndigheterna vidhåller att skatten på ballast genom dess skattebefrielser syftar till att främja användningen av återvunnet material eller material som består av biprodukter (som uppkommer under en process som inte är avsedd att producera ballast) för att minska efterfrågan på naturlig ballast och på det viset minska miljöskadorna i samband med utvinningen av ballast. Undantagen från skattens tillämpningsområde kan delas in i två kategorier: återanvänd ballast och biprodukter som utgörs av oundvikligt avfall. De senare kan definieras som material som utnyttjas kommersiellt i Förenade kungariket och används som ballast för byggändamål, men som uppkommer som en oundviklig följd av en process som inte utförs för att avsiktligen producera ballast. Sådana produkter kan i sin tur indelas i följande två kategorier: a) material som oundvikligen uppkommer vid utvinning av en mineral som inte utgör ballast, eller b) material som oundvikligen uppkommer vid en utgrävnings- eller muddringsprocess som inte är avsedd för att utvinna något material för kommersiellt utnyttjande.

| (139) | De brittiska myndigheterna hävdar att de material som utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, eller som uppkommer som biprodukter vid en process som syftar till att producera ballast för kommersiellt utnyttjande, i faktiskt hänseende befinner sig i en annan situation än skattebefriat material. |
| --- | --- |

(139)

De brittiska myndigheterna hävdar att de material som utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, eller som uppkommer som biprodukter vid en process som syftar till att producera ballast för kommersiellt utnyttjande, i faktiskt hänseende befinner sig i en annan situation än skattebefriat material.

| (140) | De brittiska myndigheterna hävdar att befrielserna från skatten i enlighet med de undantag som beskrivs ovan skiljer på avfallsmaterial som uppkommer som en biprodukt vid utvinningen av en mineral som inte utgör ballast och som är skattebefriat, och avfallsmaterial som utgör en biprodukt som uppkommer vid utvinningen av ballast (t.ex. avfall av kalksten) och som fortfarande omfattas av skatten. De anser att skillnaden härrör from syftet att motverka utvinningen av kalksten för användning som ballast och samtidigt inte motverka produktionen av annat material än ballast. Skatten på ballast motverkar utvinningen av ballast från naturlig sten och främjar samtidigt användningen av alternativa källor till ballast. |
| --- | --- |

(140)

De brittiska myndigheterna hävdar att befrielserna från skatten i enlighet med de undantag som beskrivs ovan skiljer på avfallsmaterial som uppkommer som en biprodukt vid utvinningen av en mineral som inte utgör ballast och som är skattebefriat, och avfallsmaterial som utgör en biprodukt som uppkommer vid utvinningen av ballast (t.ex. avfall av kalksten) och som fortfarande omfattas av skatten. De anser att skillnaden härrör from syftet att motverka utvinningen av kalksten för användning som ballast och samtidigt inte motverka produktionen av annat material än ballast. Skatten på ballast motverkar utvinningen av ballast från naturlig sten och främjar samtidigt användningen av alternativa källor till ballast.

| (141) | De brittiska myndigheterna gör gällande att skattebefrielserna är avgörande för att uppnå miljösyftet med skatten på ballast, eftersom de minskar den skada som uppstår genom nyutvinning. De hävdar att det är prisskillnaden mellan skattebefriade och beskattade material som förflyttar efterfrågan från nyutvinningen. Skattebefrielserna är förenliga med miljösyftet för skatten på ballast i den mån att användningen av skattebefriade material i slutändan minskar efterfrågan på nyutvunnen ballast och de miljöskador som följer av denna. |
| --- | --- |

(141)

De brittiska myndigheterna gör gällande att skattebefrielserna är avgörande för att uppnå miljösyftet med skatten på ballast, eftersom de minskar den skada som uppstår genom nyutvinning. De hävdar att det är prisskillnaden mellan skattebefriade och beskattade material som förflyttar efterfrågan från nyutvinningen. Skattebefrielserna är förenliga med miljösyftet för skatten på ballast i den mån att användningen av skattebefriade material i slutändan minskar efterfrågan på nyutvunnen ballast och de miljöskador som följer av denna.

| (142) | De brittiska myndigheterna hävdar att det finns många exempel på skattebefriade material som ersätter ballast av högsta kvalitet. Byggandet av 2012 års olympiska park krävde till exempel över en miljon ton ballast i form av fyllnadsmaterial. Biprodukter från kaolinproduktionen i Cornwall användes tillsammans med återanvänd ballast i stället för förstklassig ballast såsom nyutvunnen kalksten eller granit. Skifferavfall från ett [...] (*1) skifferbrott användes för att innesluta rör i [...]. Detta krossade skiffer användes i stället för annan ballast i form av krossat stenmaterial. Skifferbiprodukter från samma stenbrott användes också för byggändamål vid [...] i stället för ballast av förstklassig kvalitet. |
| --- | --- |

(142)

De brittiska myndigheterna hävdar att det finns många exempel på skattebefriade material som ersätter ballast av högsta kvalitet. Byggandet av 2012 års olympiska park krävde till exempel över en miljon ton ballast i form av fyllnadsmaterial. Biprodukter från kaolinproduktionen i Cornwall användes tillsammans med återanvänd ballast i stället för förstklassig ballast såsom nyutvunnen kalksten eller granit. Skifferavfall från ett [...] (*1) skifferbrott användes för att innesluta rör i [...]. Detta krossade skiffer användes i stället för annan ballast i form av krossat stenmaterial. Skifferbiprodukter från samma stenbrott användes också för byggändamål vid [...] i stället för ballast av förstklassig kvalitet.

*1

| (143) | De brittiska myndigheterna visar att antalet skattebefriade stenbrott inte har ökat efter införandet av skatten på ballast, vilket visas i tabellen nedan som innehåller antalet aktiva stenbrott vid en viss tidpunkt: | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ball clay | 20 | 20 | 22 | 18 | 18 | 18 |
| Kaolin | 17 | 17 | 17 | 17 | 15 | 15 |
| Kalksten | 348 | 348 | 359 | 336 | 340 | 319 |
| Magmatisk och metamorf bergart | 211 | 211 | 210 | 204 | 213 | 199 |
| Skiffer | 43 | 43 | 44 | 43 | 40 | 35 |
| Lera och lerskiffer | 177 | 177 | 180 | 172 | 169 | 172 |

(143)

De brittiska myndigheterna visar att antalet skattebefriade stenbrott inte har ökat efter införandet av skatten på ballast, vilket visas i tabellen nedan som innehåller antalet aktiva stenbrott vid en viss tidpunkt:

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Ball clay

20

20

22

18

18

18

Kaolin

17

17

17

17

15

15

Kalksten

348

348

359

336

340

319

Magmatisk och metamorf bergart

211

211

210

204

213

199

Skiffer

43

43

44

43

40

35

Lera och lerskiffer

177

177

180

172

169

172

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ball clay | 18 | 18 | 18 | 18 | 18 | 18 |
| Kaolin | 13 | 12 | 16 | 17 | 16 | 15 |
| Kalksten | 338 | 335 | 324 | 331 | 317 | 322 |
| Magmatisk och metamorf bergart | 208 | 203 | 207 | 195 | 204 | 191 |
| Skiffer | 36 | 37 | 32 | 33 | 33 | 32 |
| Lera och lerskiffer | 175 | 165 | 156 | 159 | 155 | 155 |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Ball clay

18

18

18

18

18

18

Kaolin

13

12

16

17

16

15

Kalksten

338

335

324

331

317

322

Magmatisk och metamorf bergart

208

203

207

195

204

191

Skiffer

36

37

32

33

33

32

Lera och lerskiffer

175

165

156

159

155

155

| (144) | År 2009 uppgick krossat stenmaterial till 59,4 % av försäljningen av primär ballast i Förenade kungariket. Återstoden av denna försäljning rörde sand och grus. Kalksten var den i särklass mest betydande källan till ballast i form av krossat stenmaterial och svarade för 66 % av helheten, följt av magmatisk bergart som t.ex. granit (24 %) och sandsten (9 %). Både kalksten, magmatisk bergart och sandsten har andra användningsområden, t.ex. som byggnadssten, eller, när det gäller kalksten, som industrikalk. |
| --- | --- |

(144)

År 2009 uppgick krossat stenmaterial till 59,4 % av försäljningen av primär ballast i Förenade kungariket. Återstoden av denna försäljning rörde sand och grus. Kalksten var den i särklass mest betydande källan till ballast i form av krossat stenmaterial och svarade för 66 % av helheten, följt av magmatisk bergart som t.ex. granit (24 %) och sandsten (9 %). Både kalksten, magmatisk bergart och sandsten har andra användningsområden, t.ex. som byggnadssten, eller, när det gäller kalksten, som industrikalk.

| (145) | År 2012 såldes ett ton ballast i form av kalksten för mellan 7,16 och 11,70 brittiska pund per ton. Ett ton granit såldes för mellan 6,12 och 12,82 brittiska pund per ton. Ett ton ballast i form av skiffer såldes för mellan 2 och 8 brittiska pund per ton. |
| --- | --- |

(145)

År 2012 såldes ett ton ballast i form av kalksten för mellan 7,16 och 11,70 brittiska pund per ton. Ett ton granit såldes för mellan 6,12 och 12,82 brittiska pund per ton. Ett ton ballast i form av skiffer såldes för mellan 2 och 8 brittiska pund per ton.

| (146) | När det gäller dekorativ ballast inkom de brittiska myndigheterna tillsammans med BAA med information om att de utgör en atypisk användning av ballast. De som används inom landskapsarkitekturen används i små mängder och väljs ut på grundval av deras visuella egenskaper, t.ex. färg och form, samtidigt som byggegenskaper såsom styrka spelar en underordnad roll, till skillnad från annan användning av ballast. Med hänsyn till de små kvantiteter som berörs utgör dekorativ ballast en liten del av marknadsefterfrågan på ballast i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(146)

När det gäller dekorativ ballast inkom de brittiska myndigheterna tillsammans med BAA med information om att de utgör en atypisk användning av ballast. De som används inom landskapsarkitekturen används i små mängder och väljs ut på grundval av deras visuella egenskaper, t.ex. färg och form, samtidigt som byggegenskaper såsom styrka spelar en underordnad roll, till skillnad från annan användning av ballast. Med hänsyn till de små kvantiteter som berörs utgör dekorativ ballast en liten del av marknadsefterfrågan på ballast i Förenade kungariket.

5.5   BEDÖMNING AV MOTTAGNA SYNPUNKTER

BEDÖMNING AV MOTTAGNA SYNPUNKTER

| (147) | Kommissionen konstaterade redan i beslutet om att inleda förfarandet att principen för normal beskattning för skatten på ballast kan sammanfattas som beskattning av sten, grus och sand som nyutvunnits eller avsiktligt utvunnits för att användas som ballast och som utnyttjas kommersiellt inom Förenade kungariket den 1 april 2002 eller senare. |
| --- | --- |

(147)

Kommissionen konstaterade redan i beslutet om att inleda förfarandet att principen för normal beskattning för skatten på ballast kan sammanfattas som beskattning av sten, grus och sand som nyutvunnits eller avsiktligt utvunnits för att användas som ballast och som utnyttjas kommersiellt inom Förenade kungariket den 1 april 2002 eller senare.

| (148) | Utöver synpunkterna ovan som inkommit från de brittiska myndigheterna när det gäller skatteprincipen som underbygger skatten på ballast har kommissionen gjort följande iakttagelser. |
| --- | --- |

(148)

Utöver synpunkterna ovan som inkommit från de brittiska myndigheterna när det gäller skatteprincipen som underbygger skatten på ballast har kommissionen gjort följande iakttagelser.

| (149) | Flera tredje parter kommenterade att skatten på ballast inte behandlar material på ett konsekvent sätt eftersom biprodukter från andra skattebefriade material (bergarter som används för att producera sten med en eller flera plana ytor [nedan kallad huggen sten], kalksten, sten med högt poleringsvärde, stenfyllning för skyddsvallar, mursten och biprodukter/avfall från utvinning av primär ballast av hög kvalitet) inte är skattebefriade. De ska enligt utsago i rättsligt och faktiskt hänseende befinna sig i samma situation som skattebefriade biprodukter från annat material än ballast eller som material med specialiserade användningsområden som inte beskattas. |
| --- | --- |

(149)

Flera tredje parter kommenterade att skatten på ballast inte behandlar material på ett konsekvent sätt eftersom biprodukter från andra skattebefriade material (bergarter som används för att producera sten med en eller flera plana ytor [nedan kallad huggen sten], kalksten, sten med högt poleringsvärde, stenfyllning för skyddsvallar, mursten och biprodukter/avfall från utvinning av primär ballast av hög kvalitet) inte är skattebefriade. De ska enligt utsago i rättsligt och faktiskt hänseende befinna sig i samma situation som skattebefriade biprodukter från annat material än ballast eller som material med specialiserade användningsområden som inte beskattas.

huggen sten

| (150) | I beslutet om att inleda förfarandet tog kommissionen själv upp frågan varför det anses motiverat att bevilja skattebefrielser för biprodukter från ball clay, kaolin, kol, brunkol, lerskiffer och skiffer men inte för biprodukter från kalk för jordbruksanvändning och huggen sten. |
| --- | --- |

(150)

I beslutet om att inleda förfarandet tog kommissionen själv upp frågan varför det anses motiverat att bevilja skattebefrielser för biprodukter från ball clay, kaolin, kol, brunkol, lerskiffer och skiffer men inte för biprodukter från kalk för jordbruksanvändning och huggen sten.

5.5.1   BESKATTNING AV BIPRODUKTER SOM UPPKOMMER VID UTVINNING AV HUGGEN STEN OCH KALK

| (151) | Efter att ha mottagit omfattande uppgifter från tredje part och de brittiska myndigheterna konstaterar kommissionen att avfall eller biprodukter från utvinning av huggen sten och kalk utgörs av samma bergart som huggen sten och kalksten: i) avfall från utvinning av kalksten som används för att producera kalk består sannolikt även av kalksten, och ii) avfall som uppkommer vid utvinning av sten för att producera huggen sten består sannolikt till stor del av makadam av samma bergart som den sten som huggs. |
| --- | --- |

(151)

Efter att ha mottagit omfattande uppgifter från tredje part och de brittiska myndigheterna konstaterar kommissionen att avfall eller biprodukter från utvinning av huggen sten och kalk utgörs av samma bergart som huggen sten och kalksten: i) avfall från utvinning av kalksten som används för att producera kalk består sannolikt även av kalksten, och ii) avfall som uppkommer vid utvinning av sten för att producera huggen sten består sannolikt till stor del av makadam av samma bergart som den sten som huggs.

| (152) | Befrielserna från skatten på ballast skiljer mellan avfallsmaterial som uppkommer som biprodukter från material som utvinns för annan användning än som ballast (t.ex. avfall från utvinning av kaolin, ball clay, kol, brunkol och skiffer) och som är skattebefriade, och avfallsmaterial som utgör biprodukter som uppkommer vid avsiktlig utvinning av material för användning som ballast (t.ex. avfall från kalksten) och som fortfarande omfattas av skatten. |
| --- | --- |

(152)

Befrielserna från skatten på ballast skiljer mellan avfallsmaterial som uppkommer som biprodukter från material som utvinns för annan användning än som ballast (t.ex. avfall från utvinning av kaolin, ball clay, kol, brunkol och skiffer) och som är skattebefriade, och avfallsmaterial som utgör biprodukter som uppkommer vid avsiktlig utvinning av material för användning som ballast (t.ex. avfall från kalksten) och som fortfarande omfattas av skatten.

| (153) | Skillnaden i skattehänseende härrör from syftet att motverka nyutvinning av kalksten, granit, sandsten etc. för användning som ballast och samtidigt inte påverka produktionen av annat material än ballast. |
| --- | --- |

(153)

Skillnaden i skattehänseende härrör from syftet att motverka nyutvinning av kalksten, granit, sandsten etc. för användning som ballast och samtidigt inte påverka produktionen av annat material än ballast.

| (154) | Enligt de brittiska myndigheternas beskrivning är kalksten, sandsten och granit de vanligaste materialen som utvinns för användning som ballast. En befrielse från skatten på ballast för biprodukter från huggen sten eller kalksten som används för att producera kalk skulle i själva verket åtminstone upprätthålla nivån på, eller till och med främja nyutvinning av, dessa material. |
| --- | --- |

(154)

Enligt de brittiska myndigheternas beskrivning är kalksten, sandsten och granit de vanligaste materialen som utvinns för användning som ballast. En befrielse från skatten på ballast för biprodukter från huggen sten eller kalksten som används för att producera kalk skulle i själva verket åtminstone upprätthålla nivån på, eller till och med främja nyutvinning av, dessa material.

| (155) | Dessutom uppkommer inga extra (bearbetnings-)kostnader för att erhålla huggen sten och kalk från de huvudsakliga utvunna materialen. Detta skiljer sig, till exempel, från utvinning av ball clay och kaolin, för vilka separering av materialen från avfallet är mycket kostsam. |
| --- | --- |

(155)

Dessutom uppkommer inga extra (bearbetnings-)kostnader för att erhålla huggen sten och kalk från de huvudsakliga utvunna materialen. Detta skiljer sig, till exempel, från utvinning av ball clay och kaolin, för vilka separering av materialen från avfallet är mycket kostsam.

| (156) | De brittiska myndigheterna förklarade att både sten som ska huggas och kalksten som används för att erhålla kalk avsiktligt utvinns för att användas som ballast. Dessutom kan biprodukter och avfall från dessa säljas separat, även utan det huvudsakliga materialet, eftersom de utgör kvalitetsmaterial för användning som ballast. Som bevis för detta inkom de brittiska myndigheterna med prisuppgifter som visar att priserna på kalk och huggen sten i de allra flesta fall inte är mycket högre än priserna på deras respektive biprodukter. Priset för kalksten för kalk är cirka 12,50–19,50 brittiska pund per ton, medan priset på biprodukten är 7,16–11,70 brittiska pund per ton. Magmatisk bergart (inklusive granit), som också används för att producera huggen sten, kostar omkring 5,51–12,91 brittiska pund per ton, medan biprodukterna säljs för omkring 6,12–12,82 brittiska pund per ton. Detta skulle innebära att stenbrottet, om det inte finns någon efterfrågan på specialiserade produkter av hög kvalitet, fortfarande skulle bedriva nyutvinning eftersom det ekonomiskt sett är motiverat att sälja den nyutvunna produkten och biprodukten från den för användning som ballast. Det kan inte uteslutas att skattebefrielsen för biprodukter därmed skulle främja ytterligare nyutvinning och följaktligen undergräva miljölogiken för skatten på ballast. |
| --- | --- |

(156)

De brittiska myndigheterna förklarade att både sten som ska huggas och kalksten som används för att erhålla kalk avsiktligt utvinns för att användas som ballast. Dessutom kan biprodukter och avfall från dessa säljas separat, även utan det huvudsakliga materialet, eftersom de utgör kvalitetsmaterial för användning som ballast. Som bevis för detta inkom de brittiska myndigheterna med prisuppgifter som visar att priserna på kalk och huggen sten i de allra flesta fall inte är mycket högre än priserna på deras respektive biprodukter. Priset för kalksten för kalk är cirka 12,50–19,50 brittiska pund per ton, medan priset på biprodukten är 7,16–11,70 brittiska pund per ton. Magmatisk bergart (inklusive granit), som också används för att producera huggen sten, kostar omkring 5,51–12,91 brittiska pund per ton, medan biprodukterna säljs för omkring 6,12–12,82 brittiska pund per ton. Detta skulle innebära att stenbrottet, om det inte finns någon efterfrågan på specialiserade produkter av hög kvalitet, fortfarande skulle bedriva nyutvinning eftersom det ekonomiskt sett är motiverat att sälja den nyutvunna produkten och biprodukten från den för användning som ballast. Det kan inte uteslutas att skattebefrielsen för biprodukter därmed skulle främja ytterligare nyutvinning och följaktligen undergräva miljölogiken för skatten på ballast.

| (157) | Dessutom finns det inget objektivt sätt att skilja mellan kalksten som en biprodukt från produktion av jordbrukskalk och kalksten som utvinns särskilt för att användas som ballast. Detsamma gäller för granit och sandsten samt biprodukter från huggen sten. Följaktligen är dessa nyutvunna material och biprodukterna från dessa utbytbara och exploatören av stenbrotten kan således besluta att, beroende på efterfrågan, sälja båda för samma ”användning som ballast”. |
| --- | --- |

(157)

Dessutom finns det inget objektivt sätt att skilja mellan kalksten som en biprodukt från produktion av jordbrukskalk och kalksten som utvinns särskilt för att användas som ballast. Detsamma gäller för granit och sandsten samt biprodukter från huggen sten. Följaktligen är dessa nyutvunna material och biprodukterna från dessa utbytbara och exploatören av stenbrotten kan således besluta att, beroende på efterfrågan, sälja båda för samma ”användning som ballast”.

| (158) | På grundval av de överväganden som anges i skälen 151 till 157 ovan konstaterar kommissionen att biprodukterna som uppkommer vid utvinning av kalk och huggen sten i faktiskt och rättsligt hänseende inte befinner sig i någon annan situation än nyutvunna produkter. Dessutom skulle eventuella möjliga skattebefrielser för schaktavfall som uppkommer vid utvinning av kalksten/sten som används för huggen sten eller för andra ändamål än ballast enbart tjäna till att främja en ökad utvinning av ny sten och kalksten och skulle inte bidra till en förflyttning av efterfrågan. |
| --- | --- |

(158)

På grundval av de överväganden som anges i skälen 151 till 157 ovan konstaterar kommissionen att biprodukterna som uppkommer vid utvinning av kalk och huggen sten i faktiskt och rättsligt hänseende inte befinner sig i någon annan situation än nyutvunna produkter. Dessutom skulle eventuella möjliga skattebefrielser för schaktavfall som uppkommer vid utvinning av kalksten/sten som används för huggen sten eller för andra ändamål än ballast enbart tjäna till att främja en ökad utvinning av ny sten och kalksten och skulle inte bidra till en förflyttning av efterfrågan.

5.5.2   STEN MED HÖGT POLERINGSVÄRDE, STENFYLLNING FÖR SKYDDSVALLAR, MURSTEN, PRIMÄR BALLAST AV HÖG KVALITET OCH BIPRODUKTER/AVFALL FRÅN DESSA

| (159) | Material som används för sten med högt poleringsvärde, stenfyllning för skyddsvallar, mursten och primär ballast av hög kvalitet representerar antingen specialiserade användningsområden för de berörda materialen eller användningsområden inom vilka de inte kan ersättas med återanvänd ballast eller avfall från material som inte belastas med skatten. |
| --- | --- |

(159)

Material som används för sten med högt poleringsvärde, stenfyllning för skyddsvallar, mursten och primär ballast av hög kvalitet representerar antingen specialiserade användningsområden för de berörda materialen eller användningsområden inom vilka de inte kan ersättas med återanvänd ballast eller avfall från material som inte belastas med skatten.

| (160) | Alla material som används för sten med högt poleringsvärde, stenfyllning för skyddsvallar, mursten och primär ballast av hög kvalitet samt deras biprodukter kommer dock från samma bergart. Till exempel produceras stenfyllning av samma bergart som den mindre makadamballasten som uppkommer som en biprodukt. |
| --- | --- |

(160)

Alla material som används för sten med högt poleringsvärde, stenfyllning för skyddsvallar, mursten och primär ballast av hög kvalitet samt deras biprodukter kommer dock från samma bergart. Till exempel produceras stenfyllning av samma bergart som den mindre makadamballasten som uppkommer som en biprodukt.

| (161) | Dessa bergarter är i allmänhet lämpliga för användning som ballast och stenbrottsexploatörerna kan välja hur de ska sälja eller utnyttja bergarten i fråga i enlighet med efterfrågan. |
| --- | --- |

(161)

Dessa bergarter är i allmänhet lämpliga för användning som ballast och stenbrottsexploatörerna kan välja hur de ska sälja eller utnyttja bergarten i fråga i enlighet med efterfrågan.

| (162) | Av de anledningar som förklaras i skälen 151 till 157 ovan när det gäller biprodukter från huggen sten och kalk kan kommissionen inte utesluta att en skattebefrielse för sten med högt poleringsvärde, stenfyllning för skyddsvallar, mursten, primär ballast av hög kvalitet och deras biprodukter/avfall skulle uppmuntra till utvinning av dessa material för ballaständamål. |
| --- | --- |

(162)

Av de anledningar som förklaras i skälen 151 till 157 ovan när det gäller biprodukter från huggen sten och kalk kan kommissionen inte utesluta att en skattebefrielse för sten med högt poleringsvärde, stenfyllning för skyddsvallar, mursten, primär ballast av hög kvalitet och deras biprodukter/avfall skulle uppmuntra till utvinning av dessa material för ballaständamål.

| (163) | När det gäller faktumet att flera berörda parter ifrågasatte logiken med skatten på ballast mot bakgrund av det faktum att sten med högt poleringsvärde och stenfyllning beskattas medan lera för översvämningsskydd eller material för andra specialändamål inte beskattas, inkom de brittiska myndigheterna tillsammans med BAA med informationen att poleringsvärde (PSV) är ett värde som rör ballastens motstånd mot nötning och att ballast med högt poleringsvärde används i asfaltsmassor som läggs på vägytor för att ge ett stort friktionsmotstånd. Ballast med det högsta poleringsvärdet används på platser som t.ex. kurvor och bromszoner, och dess poleringsvärde och slipvärde anges uttryckligen. Detta är egenskaper som är naturliga för bergfyndigheterna och som förhöjs genom tillverkningsprocessen. Materialen är ändå ballast och denna användning klassificeras som användning som ballast i enlighet med skatten på ballast. |
| --- | --- |

(163)

När det gäller faktumet att flera berörda parter ifrågasatte logiken med skatten på ballast mot bakgrund av det faktum att sten med högt poleringsvärde och stenfyllning beskattas medan lera för översvämningsskydd eller material för andra specialändamål inte beskattas, inkom de brittiska myndigheterna tillsammans med BAA med informationen att poleringsvärde (PSV) är ett värde som rör ballastens motstånd mot nötning och att ballast med högt poleringsvärde används i asfaltsmassor som läggs på vägytor för att ge ett stort friktionsmotstånd. Ballast med det högsta poleringsvärdet används på platser som t.ex. kurvor och bromszoner, och dess poleringsvärde och slipvärde anges uttryckligen. Detta är egenskaper som är naturliga för bergfyndigheterna och som förhöjs genom tillverkningsprocessen. Materialen är ändå ballast och denna användning klassificeras som användning som ballast i enlighet med skatten på ballast.

| (164) | Stenfyllning används för att skydda Förenade kungarikets kustlinjer mot erosion. Kraven i specifikationen beror på de särskilda påfrestningarna i den marina miljön. De egenskaper som specificeras inbegriper densitet och slipvärde. Stenfyllning klassificeras som användning som ballast i enlighet med skatten på ballast eftersom den används för styrka och fyllning. |
| --- | --- |

(164)

Stenfyllning används för att skydda Förenade kungarikets kustlinjer mot erosion. Kraven i specifikationen beror på de särskilda påfrestningarna i den marina miljön. De egenskaper som specificeras inbegriper densitet och slipvärde. Stenfyllning klassificeras som användning som ballast i enlighet med skatten på ballast eftersom den används för styrka och fyllning.

| (165) | Huruvida ett material som används för ett särskilt ändamål är utbytbart eller inte påverkar dessutom inte logiken för skatten på ballast och de skattebefrielser som beviljas för andra material. Kommissionen konstaterar att skatten på ballast här omfattar en rad olika användningsområden som inte är utbytbara. Så länge sådana material kan användas och i stor utsträckning används som ballast och användningen av dem som ballast är ekonomiskt motiverad skulle en skattebefrielse för sådana material till och med undergräva syftet med skatten på ballast för vissa användningsområden. |
| --- | --- |

(165)

Huruvida ett material som används för ett särskilt ändamål är utbytbart eller inte påverkar dessutom inte logiken för skatten på ballast och de skattebefrielser som beviljas för andra material. Kommissionen konstaterar att skatten på ballast här omfattar en rad olika användningsområden som inte är utbytbara. Så länge sådana material kan användas och i stor utsträckning används som ballast och användningen av dem som ballast är ekonomiskt motiverad skulle en skattebefrielse för sådana material till och med undergräva syftet med skatten på ballast för vissa användningsområden.

| (166) | Många berörda parter uppmärksammade det faktum att de skattebefriade typerna av ballast ersätter sekundära ballastprodukter och inte produkterna av högre klass. För det första konstaterar kommissionen att detta övervägande inte medför något tvivel gällande det faktum att skatten på ballast uppfyller sitt miljömässiga tillämpningsområde eftersom de skattebefriade material som utgörs av oundvikliga biprodukter från material som utvunnits för annan användning än ballast ersätter nyutvunnen ballast. Det har ingen betydelse om de ersätter ballast av högre eller lägre kvalitet så länge som nyutvinningen minskar. Kommissionen noterar dessutom att skattebefriade material ibland till och med skulle kunna ersätta ballast av högre kvalitet, såsom beskrivs av de brittiska myndigheterna i skäl 142. |
| --- | --- |

(166)

Många berörda parter uppmärksammade det faktum att de skattebefriade typerna av ballast ersätter sekundära ballastprodukter och inte produkterna av högre klass. För det första konstaterar kommissionen att detta övervägande inte medför något tvivel gällande det faktum att skatten på ballast uppfyller sitt miljömässiga tillämpningsområde eftersom de skattebefriade material som utgörs av oundvikliga biprodukter från material som utvunnits för annan användning än ballast ersätter nyutvunnen ballast. Det har ingen betydelse om de ersätter ballast av högre eller lägre kvalitet så länge som nyutvinningen minskar. Kommissionen noterar dessutom att skattebefriade material ibland till och med skulle kunna ersätta ballast av högre kvalitet, såsom beskrivs av de brittiska myndigheterna i skäl 142.

| (167) | Kommissionen är medveten om problemen med tillämpningen av skatten på ballast och dess skattebefrielser på grundval av materialens geologiska egenskaper. Kommissionen konstaterar dock även att det hade varit svårare att basera skattebefrielserna på materialens användning eftersom detta kan leda till svårigheter vid tillämpningen och lämnar mer utrymme för missbruk. Dessutom verkar det som om de brittiska myndigheterna har erhållit rapporten som stöd för tillämpningen av skatten på ballast och följer de definitioner och provningar för materialet som föreskrivs däri. BAA har själva erkänt att de brittiska myndigheterna använder en geolog med expertkunskaper för att fastställa materialen som produceras i stenbrott. |
| --- | --- |

(167)

Kommissionen är medveten om problemen med tillämpningen av skatten på ballast och dess skattebefrielser på grundval av materialens geologiska egenskaper. Kommissionen konstaterar dock även att det hade varit svårare att basera skattebefrielserna på materialens användning eftersom detta kan leda till svårigheter vid tillämpningen och lämnar mer utrymme för missbruk. Dessutom verkar det som om de brittiska myndigheterna har erhållit rapporten som stöd för tillämpningen av skatten på ballast och följer de definitioner och provningar för materialet som föreskrivs däri. BAA har själva erkänt att de brittiska myndigheterna använder en geolog med expertkunskaper för att fastställa materialen som produceras i stenbrott.

| (168) | När det gäller undantagen för lera och lerskiffer som används för keramiska produkter från det tillfälliga upphävandet av skatten på ballast konstaterar kommissionen att detta är en skattebefriad industriprocess som redan har beaktats i beslutet om att inleda förfarandet och inte anses utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(168)

När det gäller undantagen för lera och lerskiffer som används för keramiska produkter från det tillfälliga upphävandet av skatten på ballast konstaterar kommissionen att detta är en skattebefriad industriprocess som redan har beaktats i beslutet om att inleda förfarandet och inte anses utgöra statligt stöd.

| (169) | När det gäller innehållet i Cornish Building Stone and Slate Guide 2007, som lämnats in av BAA, konstaterar kommissionen att denna inte kan åberopas som en korrekt informationskälla för en övergripande översikt över alla produkter i ett stenbrott. Det är en handbok som framställts i reklamsyfte, där stenbrott marknadsför sina produkter till byggbranschen. Kommissionen anser således att de stenbrott som förekommer i Cornish Building Stone and Slate Guide 2007 har presenterat produkter i linje med deras marknadsföringsstrategi gentemot mot byggbranschen. De brittiska myndigheterna nämnde att de tillåter stenbrott att marknadsföra sina produkter som de vill, oberoende av de berörda materialens geologiska sammansättning, och att de inte anser att sådana beskrivningar i marknadsföringssyfte är relevanta för karakteriseringen av material för tillämpningen av skatten på ballast. |
| --- | --- |

(169)

När det gäller innehållet i Cornish Building Stone and Slate Guide 2007, som lämnats in av BAA, konstaterar kommissionen att denna inte kan åberopas som en korrekt informationskälla för en övergripande översikt över alla produkter i ett stenbrott. Det är en handbok som framställts i reklamsyfte, där stenbrott marknadsför sina produkter till byggbranschen. Kommissionen anser således att de stenbrott som förekommer i Cornish Building Stone and Slate Guide 2007 har presenterat produkter i linje med deras marknadsföringsstrategi gentemot mot byggbranschen. De brittiska myndigheterna nämnde att de tillåter stenbrott att marknadsföra sina produkter som de vill, oberoende av de berörda materialens geologiska sammansättning, och att de inte anser att sådana beskrivningar i marknadsföringssyfte är relevanta för karakteriseringen av material för tillämpningen av skatten på ballast.

Cornish Building Stone and Slate Guide 2007

| (170) | Härav följer att beskattningen av sten med högt poleringsvärde, stenfyllning för skyddsvallar, mursten, primär ballast av hög kvalitet och deras biprodukter/avfall omfattas av principen för normal beskattning för skatten på ballast och motiveras av det mål som eftersträvas. |
| --- | --- |

(170)

Härav följer att beskattningen av sten med högt poleringsvärde, stenfyllning för skyddsvallar, mursten, primär ballast av hög kvalitet och deras biprodukter/avfall omfattas av principen för normal beskattning för skatten på ballast och motiveras av det mål som eftersträvas.

5.5.3   SLUTSATS OM DEN NORMALA BESKATTNINGEN I ENLIGHET MED SKATTEN PÅ BALLAST OCH SYFTET MED SKATTEN PÅ BALLAST

| (171) | Kommissionen anser att de synpunkter som lämnats av alla berörda parter inte ger upphov till någon anledning att frångå dess slutsatser i beslutet om att inleda förfarandet när det gäller principen för normal beskattning i enlighet med skatten på ballast och syftet med skatten på ballast. |
| --- | --- |

(171)

Kommissionen anser att de synpunkter som lämnats av alla berörda parter inte ger upphov till någon anledning att frångå dess slutsatser i beslutet om att inleda förfarandet när det gäller principen för normal beskattning i enlighet med skatten på ballast och syftet med skatten på ballast.

| (172) | Principen för normal beskattning enligt skatten på ballast är att sten, grus och sand som definieras som ballast i enlighet med avsnitt 17.1 ska beskattas när de utnyttjas kommersiellt enligt definitionen i avsnitt 19 inom Förenade kungariket den 1 april 2002 eller senare (45). |
| --- | --- |

(172)

Principen för normal beskattning enligt skatten på ballast är att sten, grus och sand som definieras som ballast i enlighet med avsnitt 17.1 ska beskattas när de utnyttjas kommersiellt enligt definitionen i avsnitt 19 inom Förenade kungariket den 1 april 2002 eller senare (45).

45

| (173) | I enlighet med beskrivningen som tillhandahölls av de brittiska myndigheterna före beslutet om att inleda förfarandet och som bekräftades av förarbetena till skatten på ballast (46), kom kommissionen i beslutet om att inleda förfarandet (47) till slutsatsen att ballast i allmänhet består av granulära eller partikelformiga material som på grund av sina fysikaliska och kemiskt neutrala egenskaper är lämpliga för användning separat eller med tillsats av cement, kalk eller bituminösa material för byggändamål, såsom betong, gatsten, asfalt eller dräneringslager eller för användning som fyllningsmassa (”användning som ballast”). |
| --- | --- |

(173)

I enlighet med beskrivningen som tillhandahölls av de brittiska myndigheterna före beslutet om att inleda förfarandet och som bekräftades av förarbetena till skatten på ballast (46), kom kommissionen i beslutet om att inleda förfarandet (47) till slutsatsen att ballast i allmänhet består av granulära eller partikelformiga material som på grund av sina fysikaliska och kemiskt neutrala egenskaper är lämpliga för användning separat eller med tillsats av cement, kalk eller bituminösa material för byggändamål, såsom betong, gatsten, asfalt eller dräneringslager eller för användning som fyllningsmassa (”användning som ballast”).

46

47

| (174) | Alla berörda parter och de brittiska myndigheterna bekräftade begreppet ”användning som ballast” i sina yttranden och lade fram sina synpunkter i enlighet därmed. BAA har inkommit med synpunkter i syfte att visa att skatten på ballast saknar logik eftersom vissa material som inte uppfyller denna definition beskattas. Kommissionen har utförligt behandlat dessa synpunkter ovan i skälen 151–158 och 159–165. |
| --- | --- |

(174)

Alla berörda parter och de brittiska myndigheterna bekräftade begreppet ”användning som ballast” i sina yttranden och lade fram sina synpunkter i enlighet därmed. BAA har inkommit med synpunkter i syfte att visa att skatten på ballast saknar logik eftersom vissa material som inte uppfyller denna definition beskattas. Kommissionen har utförligt behandlat dessa synpunkter ovan i skälen 151–158 och 159–165.

| (175) | Således är skattens princip för normal beskattning med andra ord en beskattning av sten, grus eller sand när de utvinns för ”användning som ballast”/utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast enligt beskrivningen ovan. |
| --- | --- |

(175)

Således är skattens princip för normal beskattning med andra ord en beskattning av sten, grus eller sand när de utvinns för ”användning som ballast”/utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast enligt beskrivningen ovan.

| (176) | Ovanstående beskrivning överensstämmer även med syftet med skatten på ballast, vilket är att effektivisera utvinningen av ballast genom att internalisera verksamhetens miljökostnader. Tribunalen bekräftade (48) även att syftet med skatten på ballast är att inom byggsektorn främja användandet av ballast som utgörs av biprodukter eller avfall som uppkommer vid vissa processer (ballast som även kallas ”sekundär”), eller av återanvänd ballast, för att på så sätt minska användandet av ballast som utvunnits i stenbrott (ballast som även kallas ”primär”), vilken är en icke förnybar naturresurs, och därigenom begränsa ingreppen i miljön som står i samband med denna utvinningsprocess (nedan kallat syftet att förflytta efterfrågan). |
| --- | --- |

(176)

Ovanstående beskrivning överensstämmer även med syftet med skatten på ballast, vilket är att effektivisera utvinningen av ballast genom att internalisera verksamhetens miljökostnader. Tribunalen bekräftade (48) även att syftet med skatten på ballast är att inom byggsektorn främja användandet av ballast som utgörs av biprodukter eller avfall som uppkommer vid vissa processer (ballast som även kallas ”sekundär”), eller av återanvänd ballast, för att på så sätt minska användandet av ballast som utvunnits i stenbrott (ballast som även kallas ”primär”), vilken är en icke förnybar naturresurs, och därigenom begränsa ingreppen i miljön som står i samband med denna utvinningsprocess (nedan kallat syftet att förflytta efterfrågan).

48

syftet att förflytta efterfrågan

5.6   SKATTEDIFFERENTIERINGAR

SKATTEDIFFERENTIERINGAR

| (177) | I 2001 års skattelag fastställs inledningsvis en bred grund för införandet av skatten på ballast. Omfattningen av införandet begränsas sedan genom undantag och befrielser. 2001 års skattelag föreskriver dessutom ett antal skattelättnader. Kommissionen kommer på nytt att undersöka huruvida undantagen, befrielserna och skattelättnaderna med avseende på vilka den uttryckte tvivel i beslutet om att inleda förfarandet överensstämmer med principerna för normal beskattning mot bakgrund av syftet med skatten på ballast. |
| --- | --- |

(177)

I 2001 års skattelag fastställs inledningsvis en bred grund för införandet av skatten på ballast. Omfattningen av införandet begränsas sedan genom undantag och befrielser. 2001 års skattelag föreskriver dessutom ett antal skattelättnader. Kommissionen kommer på nytt att undersöka huruvida undantagen, befrielserna och skattelättnaderna med avseende på vilka den uttryckte tvivel i beslutet om att inleda förfarandet överensstämmer med principerna för normal beskattning mot bakgrund av syftet med skatten på ballast.

| (178) | I syfte att bedöma skattedifferentieringarna i enlighet med skatten på ballast är referensramen/principen för normal beskattning som använts av kommissionen påförandet av skatten på ballast på material som utnyttjas kommersiellt i Förenade kungariket som ballast (49). Som beskrivs ovan i skäl 173 är ”användning som ballast” i sig förknippad med ett kommersiellt utnyttjande av sten, grus och sand för byggändamål, dvs. när dessa material används som material eller stöd vid byggnation eller förbättring av en struktur (inklusive vägar och stigar, den plats på vilken ett järnvägsspår har lagts eller kommer att läggas samt vallar) eller blandas som en del av processen för att producera murbruk, betong, tjärbetong, asfalterad gatsten eller liknande byggnadsmaterial (50). |
| --- | --- |

(178)

I syfte att bedöma skattedifferentieringarna i enlighet med skatten på ballast är referensramen/principen för normal beskattning som använts av kommissionen påförandet av skatten på ballast på material som utnyttjas kommersiellt i Förenade kungariket som ballast (49). Som beskrivs ovan i skäl 173 är ”användning som ballast” i sig förknippad med ett kommersiellt utnyttjande av sten, grus och sand för byggändamål, dvs. när dessa material används som material eller stöd vid byggnation eller förbättring av en struktur (inklusive vägar och stigar, den plats på vilken ett järnvägsspår har lagts eller kommer att läggas samt vallar) eller blandas som en del av processen för att producera murbruk, betong, tjärbetong, asfalterad gatsten eller liknande byggnadsmaterial (50).

49

50

| (179) | Dessutom används begreppet användning som ballast på det sätt som det definieras ovan i avsnitt 30.1 d i 2001 års skattelag, som föreskriver en persons rättighet att begära en skattelättnad om ”den ballast som har belastats med skatten används på ett sätt som inte utgör en användning för byggändamål enligt eventuell föreskrift”. |
| --- | --- |

(179)

Dessutom används begreppet användning som ballast på det sätt som det definieras ovan i avsnitt 30.1 d i 2001 års skattelag, som föreskriver en persons rättighet att begära en skattelättnad om ”den ballast som har belastats med skatten används på ett sätt som inte utgör en användning för byggändamål enligt eventuell föreskrift”.

| (180) | Om ett skattebefriat material utvinns för användning som ballast eller utnyttjas kommersiellt för byggändamål enligt beskrivningen ovan bör det omfattas av normal beskattning i enlighet med skatten på ballast eftersom det i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en jämförbar situation som de beskattade materialen och dess befrielse från skatt enbart skulle kunna motiveras mot bakgrund av det inneboende syftet med skatten på ballast. |
| --- | --- |

(180)

Om ett skattebefriat material utvinns för användning som ballast eller utnyttjas kommersiellt för byggändamål enligt beskrivningen ovan bör det omfattas av normal beskattning i enlighet med skatten på ballast eftersom det i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en jämförbar situation som de beskattade materialen och dess befrielse från skatt enbart skulle kunna motiveras mot bakgrund av det inneboende syftet med skatten på ballast.

| (181) | När det gäller de granskade skattebefrielserna avseende biprodukter, avfall, eller schaktavfall från andra material eller processer kommer kommissionen att behålla de bedömningskriterier som användes i beslutet om att inleda förfarandet. I sin bedömning kommer kommissionen att ta hänsyn till huruvida respektive avfall, schaktavfall eller biprodukt utgör ett oundvikligt resultat av en verksamhet som inte har något samband med den avsiktliga utvinningen av material för användning som ballast, dvs. antingen från utvinningen av ett material som inte avsiktligen utvinns för användning som ballast eller från en process som inte har någon anknytning till utvinningen av ballast. Utvinningen av det huvudsakliga materialet för annan användning än som ballast ger en indikation om huruvida undantaget för respektive avfall, schaktavfall eller biprodukt kan bidra till syftet som ligger till grund för skatten på ballast. |
| --- | --- |

(181)

När det gäller de granskade skattebefrielserna avseende biprodukter, avfall, eller schaktavfall från andra material eller processer kommer kommissionen att behålla de bedömningskriterier som användes i beslutet om att inleda förfarandet. I sin bedömning kommer kommissionen att ta hänsyn till huruvida respektive avfall, schaktavfall eller biprodukt utgör ett oundvikligt resultat av en verksamhet som inte har något samband med den avsiktliga utvinningen av material för användning som ballast, dvs. antingen från utvinningen av ett material som inte avsiktligen utvinns för användning som ballast eller från en process som inte har någon anknytning till utvinningen av ballast. Utvinningen av det huvudsakliga materialet för annan användning än som ballast ger en indikation om huruvida undantaget för respektive avfall, schaktavfall eller biprodukt kan bidra till syftet som ligger till grund för skatten på ballast.

| (182) | När det gäller biprodukter, avfall eller schaktavfall som är ett resultat av utvinningen av material för användning som ballast kommer kommissionen att bedöma huruvida undantaget för dem kommer att leda till en minskning av nyutvinningen av material för användning som ballast och därmed bidra till syftet med skatten på ballast. |
| --- | --- |

(182)

När det gäller biprodukter, avfall eller schaktavfall som är ett resultat av utvinningen av material för användning som ballast kommer kommissionen att bedöma huruvida undantaget för dem kommer att leda till en minskning av nyutvinningen av material för användning som ballast och därmed bidra till syftet med skatten på ballast.

| (183) | Ovannämnda bedömningskriterier överensstämmer med skattens principer för normal beskattning när det gäller att fastställa huruvida de skattebefriade materialen i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i samma situation som beskattade material och tar hänsyn till de överväganden som gjorts av de brittiska myndigheterna gällande att skatten på ballast inte ska påverka processer utan något samband med utvinningen för användning som ballast. |
| --- | --- |

(183)

Ovannämnda bedömningskriterier överensstämmer med skattens principer för normal beskattning när det gäller att fastställa huruvida de skattebefriade materialen i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i samma situation som beskattade material och tar hänsyn till de överväganden som gjorts av de brittiska myndigheterna gällande att skatten på ballast inte ska påverka processer utan något samband med utvinningen för användning som ballast.

5.6.1   BEFRIELSER OCH SKATTELÄTTNADER FÖR VISSA MINERALER (AVSNITT 18.2 b (51) OCH AVSNITT 30.1 b (52) I DEN UTSTRÄCKNING DET RÖR SIG OM EN SKATTEBEFRIAD PROCESS FÖR MATERIAL SOM ANVÄNDS SOM BALLAST

51

52

| (184) | I deras inlämnade synpunkter före beslutet om att inleda förfarandet angav de brittiska myndigheterna att inga av de ämnen som skattebefrias i enlighet med avsnitt 18 (53) utvinns eller bryts för att användas som ballast. |
| --- | --- |

(184)

I deras inlämnade synpunkter före beslutet om att inleda förfarandet angav de brittiska myndigheterna att inga av de ämnen som skattebefrias i enlighet med avsnitt 18 (53) utvinns eller bryts för att användas som ballast.

53

| (185) | Så länge dessa mineraler inte används för att tillhandahålla fyllning inom byggsektorn ansåg kommissionen att dessa mineralers undantag från tillämpningsområdet för skatten på ballast överensstämde med dess principer för normal beskattning (54). |
| --- | --- |

(185)

Så länge dessa mineraler inte används för att tillhandahålla fyllning inom byggsektorn ansåg kommissionen att dessa mineralers undantag från tillämpningsområdet för skatten på ballast överensstämde med dess principer för normal beskattning (54).

54

| (186) | Kommissionen konstaterade i skäl 74 i beslutet om att inleda förfarandet att befrielsen/undantaget från skatten på ballast för mineralerna i fråga inte leder till en selektiv fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF så länge de inte används som ballast. |
| --- | --- |

(186)

Kommissionen konstaterade i skäl 74 i beslutet om att inleda förfarandet att befrielsen/undantaget från skatten på ballast för mineralerna i fråga inte leder till en selektiv fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF så länge de inte används som ballast.

| (187) | Kommissionen konstaterade dock att vissa av dessa mineraler ibland även utvinns för att tjäna som ballast. Vermikulit och perlit används exempelvis för att producera tillverkad lättballast (55). Undantaget för dessa material, i den mån de utvinns för att producera lättballast och används som sådan, ansågs inte vara i överensstämmelse med principerna för normal beskattning för skatten på ballast. Det stod därför inte klart för kommissionen varför utvinningen av dessa mineraler inte skulle befinna sig i en situation som är jämförbar med utvinningen av annan skattepliktig ballast. |
| --- | --- |

(187)

Kommissionen konstaterade dock att vissa av dessa mineraler ibland även utvinns för att tjäna som ballast. Vermikulit och perlit används exempelvis för att producera tillverkad lättballast (55). Undantaget för dessa material, i den mån de utvinns för att producera lättballast och används som sådan, ansågs inte vara i överensstämmelse med principerna för normal beskattning för skatten på ballast. Det stod därför inte klart för kommissionen varför utvinningen av dessa mineraler inte skulle befinna sig i en situation som är jämförbar med utvinningen av annan skattepliktig ballast.

55

| (188) | Eftersom kommissionen saknade relevanta upplysningar som krävdes för dess bedömning uttryckte den tvivel om huruvida en allmän skattebefrielse för dessa material, som inte verkar ta hänsyn till deras användning som ballast, överensstämmer med principerna för normal beskattning som ligger till grund för skatten på ballast. |
| --- | --- |

(188)

Eftersom kommissionen saknade relevanta upplysningar som krävdes för dess bedömning uttryckte den tvivel om huruvida en allmän skattebefrielse för dessa material, som inte verkar ta hänsyn till deras användning som ballast, överensstämmer med principerna för normal beskattning som ligger till grund för skatten på ballast.

| (189) | De brittiska myndigheterna tillhandahöll en förteckning över användningsområden för vart och ett av de material som förtecknas i avsnitt 18.3 i 2001 års skattelag med uppgift om huruvida de används eller skulle kunna användas som ballast. Enligt denna förteckning är de material som kan användas som ballast bland de material som förtecknas i avsnitt 18.3 i 2001 års skattelag enbart perlit, pimpsten och vermikulit. |
| --- | --- |

(189)

De brittiska myndigheterna tillhandahöll en förteckning över användningsområden för vart och ett av de material som förtecknas i avsnitt 18.3 i 2001 års skattelag med uppgift om huruvida de används eller skulle kunna användas som ballast. Enligt denna förteckning är de material som kan användas som ballast bland de material som förtecknas i avsnitt 18.3 i 2001 års skattelag enbart perlit, pimpsten och vermikulit.

| (190) | Eftersom övriga material som förtecknas i avsnitt 18.3 i 2001 års skattelag inte används som ballast eller inte kan användas som ballast befinner de sig i rättsligt och faktiskt hänseende inte i samma situation som skattepliktig ballast. |
| --- | --- |

(190)

Eftersom övriga material som förtecknas i avsnitt 18.3 i 2001 års skattelag inte används som ballast eller inte kan användas som ballast befinner de sig i rättsligt och faktiskt hänseende inte i samma situation som skattepliktig ballast.

| (191) | Enligt de brittiska myndigheterna förekommer perlit i Nordirland, men utvinningen upphörde innan skatten på ballast infördes. Det förekommer fortfarande import till Förenade kungariket av detta material, som är användbart tack vare dess isolerande egenskaper och dess lätta vikt efter bearbetning. |
| --- | --- |

(191)

Enligt de brittiska myndigheterna förekommer perlit i Nordirland, men utvinningen upphörde innan skatten på ballast infördes. Det förekommer fortfarande import till Förenade kungariket av detta material, som är användbart tack vare dess isolerande egenskaper och dess lätta vikt efter bearbetning.

| (192) | De brittiska myndigheterna vidhåller att perlit får användas i produktion av lätt byggnadsmaterial (gips, murbruk, isolering, takplattor) och som jordförbättringsmedel. Den expanderar kraftigt när den värms upp och är därför inte naturlig ballast. Perlit kan användas som lättballast, t.ex. i betong eller portlandcement. Innan den kan används som sådan måste den dock först genomgå en fysikalisk omvandling som går utöver enkel krossning och siktning. Dess särskilda egenskaper skulle även utesluta att den ersätts med återvunna material eller biprodukter från produktion av annat än ballast. |
| --- | --- |

(192)

De brittiska myndigheterna vidhåller att perlit får användas i produktion av lätt byggnadsmaterial (gips, murbruk, isolering, takplattor) och som jordförbättringsmedel. Den expanderar kraftigt när den värms upp och är därför inte naturlig ballast. Perlit kan användas som lättballast, t.ex. i betong eller portlandcement. Innan den kan används som sådan måste den dock först genomgå en fysikalisk omvandling som går utöver enkel krossning och siktning. Dess särskilda egenskaper skulle även utesluta att den ersätts med återvunna material eller biprodukter från produktion av annat än ballast.

| (193) | Enligt de brittiska myndigheterna finns det ingen känd förekomst av pimpsten i Förenade kungariket, men den importeras. Dess cellulära egenskaper ger den låg densitet, vilket gör att den kan flyta på vatten. Den kan användas som slipmedel och vid produktion av lätta byggmaterial. Den är mycket lättare än skattebelagt ballastmaterial. |
| --- | --- |

(193)

Enligt de brittiska myndigheterna finns det ingen känd förekomst av pimpsten i Förenade kungariket, men den importeras. Dess cellulära egenskaper ger den låg densitet, vilket gör att den kan flyta på vatten. Den kan användas som slipmedel och vid produktion av lätta byggmaterial. Den är mycket lättare än skattebelagt ballastmaterial.

| (194) | De brittiska myndigheterna vidhåller att det finns vissa belägg för att pimpsten används i Förenade kungariket som lättballast inom byggindustrin, lättbetong, betongelement samt för tillverkning av betongblock. Användningen av pimpsten under dessa omständigheter är ett resultat av dess särskilt låga densitet. Precis som när det gäller perlit och vermikulit skulle dess särskilda egenskaper och användningsområden utesluta att den ersätts med andra återvunna material eller biprodukter från produktion av annat än ballast. |
| --- | --- |

(194)

De brittiska myndigheterna vidhåller att det finns vissa belägg för att pimpsten används i Förenade kungariket som lättballast inom byggindustrin, lättbetong, betongelement samt för tillverkning av betongblock. Användningen av pimpsten under dessa omständigheter är ett resultat av dess särskilt låga densitet. Precis som när det gäller perlit och vermikulit skulle dess särskilda egenskaper och användningsområden utesluta att den ersätts med andra återvunna material eller biprodukter från produktion av annat än ballast.

| (195) | Kommissionen har övervägt huruvida pimpsten bör jämföras med sten med högt poleringsvärde eller stenfyllning, vilka också är specialprodukter som inte kan ersättas med skattebefriat material. Pimpsten tycks dock skilja sig från sten med högt poleringsvärde och stenfyllning eftersom den, när den används som ballast, enbart kan användas i denna specialiserade omfattning som lättballast. Material som används för att producera sten med högt poleringsvärde och stenfyllning används å andra sidan i stor utsträckning som ballast när de inte används under dessa särskilda specialförhållanden. |
| --- | --- |

(195)

Kommissionen har övervägt huruvida pimpsten bör jämföras med sten med högt poleringsvärde eller stenfyllning, vilka också är specialprodukter som inte kan ersättas med skattebefriat material. Pimpsten tycks dock skilja sig från sten med högt poleringsvärde och stenfyllning eftersom den, när den används som ballast, enbart kan användas i denna specialiserade omfattning som lättballast. Material som används för att producera sten med högt poleringsvärde och stenfyllning används å andra sidan i stor utsträckning som ballast när de inte används under dessa särskilda specialförhållanden.

| (196) | Enligt Förenade kungariket är vermikulit en typ av glimmer som, precis som perlit, besitter den ovanliga egenskapen att den expanderar kraftigt när den värms upp. Så vitt man vet förekommer inte vermikulit i Förenade kungariket, men den importeras. |
| --- | --- |

(196)

Enligt Förenade kungariket är vermikulit en typ av glimmer som, precis som perlit, besitter den ovanliga egenskapen att den expanderar kraftigt när den värms upp. Så vitt man vet förekommer inte vermikulit i Förenade kungariket, men den importeras.

| (197) | De brittiska myndigheterna vidhåller att vermikulit, precis som perlit, kan användas som isolering, som lättballast för gips och betong samt som jordförbättringsmedel. Innan den kan används på dessa sätt måste den dock först genomgå en fysikalisk omvandling som går utöver enkel krossning och siktning. Dess särskilda egenskaper skulle även utesluta att den ersätts med återvunna material eller biprodukter från produktion av annat än ballast. |
| --- | --- |

(197)

De brittiska myndigheterna vidhåller att vermikulit, precis som perlit, kan användas som isolering, som lättballast för gips och betong samt som jordförbättringsmedel. Innan den kan används på dessa sätt måste den dock först genomgå en fysikalisk omvandling som går utöver enkel krossning och siktning. Dess särskilda egenskaper skulle även utesluta att den ersätts med återvunna material eller biprodukter från produktion av annat än ballast.

| (198) | Enligt Förenade kungariket är de importerade mängderna av sådana produkter som följer, med data om perlit och vermikulit samregistrerade i importstatistiken sedan 2010: | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Perlit
  (ton) | 45 064 | 36 315 | 58 456 | 98 437 | 66 298 |
| Vermikulit
  (ton) | 29 200 | 25 515 |
| Pimpsten
  (ton) | 2 259 | 1 668 | 2 062 | 2 067 | 1 255 |

(198)

Enligt Förenade kungariket är de importerade mängderna av sådana produkter som följer, med data om perlit och vermikulit samregistrerade i importstatistiken sedan 2010:

2008

2009

2010

2011

2012

Perlit

(ton)

45 064

36 315

58 456

98 437

66 298

Vermikulit

(ton)

29 200

25 515

Pimpsten

(ton)

2 259

1 668

2 062

2 067

1 255

| (199) | De brittiska myndigheterna hävdar att importerad pimpsten i genomsnitt kostade 408 brittiska pund/ton år 2012, och att vermikulit och perlit i genomsnitt kostade 128 brittiska pund/ton. Dessa höga priser avspeglar specialtillämpningarna för dessa mineraler och tyder på att de inte skulle användas som ersättning för ballast som utvunnits i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(199)

De brittiska myndigheterna hävdar att importerad pimpsten i genomsnitt kostade 408 brittiska pund/ton år 2012, och att vermikulit och perlit i genomsnitt kostade 128 brittiska pund/ton. Dessa höga priser avspeglar specialtillämpningarna för dessa mineraler och tyder på att de inte skulle användas som ersättning för ballast som utvunnits i Förenade kungariket.

| (200) | De brittiska myndigheterna hävdar att perlit, pimpsten och vermikulit inte utnyttjas kommersiellt som ballast i Förenade kungariket och att de i rättsligt och faktiskt hänseende inte befinner sig i samma situation som skattepliktig ballast mot bakgrund av det miljösyfte som eftersträvas genom skatten på ballast. |
| --- | --- |

(200)

De brittiska myndigheterna hävdar att perlit, pimpsten och vermikulit inte utnyttjas kommersiellt som ballast i Förenade kungariket och att de i rättsligt och faktiskt hänseende inte befinner sig i samma situation som skattepliktig ballast mot bakgrund av det miljösyfte som eftersträvas genom skatten på ballast.

| (201) | Eftersom perlit och vermikulit genomgår en fysikalisk omvandling som går utöver enkel krossning och siktning för att de ska kunna användas som ballast anser kommissionen att de inte kan jämföras med skattepliktiga material som inte genomgår sådana omvandlingar. |
| --- | --- |

(201)

Eftersom perlit och vermikulit genomgår en fysikalisk omvandling som går utöver enkel krossning och siktning för att de ska kunna användas som ballast anser kommissionen att de inte kan jämföras med skattepliktiga material som inte genomgår sådana omvandlingar.

| (202) | De naturliga egenskaperna hos perlit, pimpsten och vermikulit särskiljer dem från övrig ballast. Samtliga tre material är dessutom inte naturlig ballast, utan fungerar som specialiserad lättballast som varken kan ersättas med eller ersätta andra material. Priset återspeglar deras specialiserade användningsområden liksom det faktum att det inte är möjligt att ersätta ballast som utvinns i Förenade kungariket med dem. |
| --- | --- |

(202)

De naturliga egenskaperna hos perlit, pimpsten och vermikulit särskiljer dem från övrig ballast. Samtliga tre material är dessutom inte naturlig ballast, utan fungerar som specialiserad lättballast som varken kan ersättas med eller ersätta andra material. Priset återspeglar deras specialiserade användningsområden liksom det faktum att det inte är möjligt att ersätta ballast som utvinns i Förenade kungariket med dem.

| (203) | Dessutom utvinns för närvarande inte något av dessa material i Förenade kungariket, eftersom perlitutvinningen upphörde innan skatten på ballast infördes. |
| --- | --- |

(203)

Dessutom utvinns för närvarande inte något av dessa material i Förenade kungariket, eftersom perlitutvinningen upphörde innan skatten på ballast infördes.

| (204) | Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från berörda parter med avseende på dessa material. |
| --- | --- |

(204)

Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från berörda parter med avseende på dessa material.

| (205) | Kommissionen drar slutsatsen att perlit, pimpsten och vermikulit i rättsligt och faktiskt hänseende inte befinner sig i samma situation som skattepliktig ballast mot bakgrund av syftet med skatten på ballast. |
| --- | --- |

(205)

Kommissionen drar slutsatsen att perlit, pimpsten och vermikulit i rättsligt och faktiskt hänseende inte befinner sig i samma situation som skattepliktig ballast mot bakgrund av syftet med skatten på ballast.

| (206) | Kommissionen konstaterar således att undantaget och skattelättnaden för vissa mineraler i enlighet med avsnitt 18.2 b och avsnitt 30.1 b i 2001 års skattelag inte innebär en selektiv fördel för dessa material. |
| --- | --- |

(206)

Kommissionen konstaterar således att undantaget och skattelättnaden för vissa mineraler i enlighet med avsnitt 18.2 b och avsnitt 30.1 b i 2001 års skattelag inte innebär en selektiv fördel för dessa material.

5.6.2   SKATTEBEFRIELSE FÖR MATERIAL SOM I SIN HELHET ELLER HUVUDSAKLIGEN BESTÅR AV, ELLER UTGÖR EN DEL AV NÅGONTING SOM BESTÅR AV, KOL, BRUNKOL, SKIFFER ELLER LERSKIFFER (AVSNITT 17.4 a) I DEN MÅN DET SKATTEBEFRIADE MATERIALET I SIN HELHET BESTÅR AV KOL, BRUNKOL, LERSKIFFER, SKIFFER SOM ANVÄNDS SOM BALLAST ELLER HUVUDSAKLIGEN BESTÅR AV KOL, BRUNKOL, LERSKIFFER OCH SKIFFER

| (207) | Kommissionen konstaterade att alla dessa material betecknas som sten och följaktligen är ballast i den mening som avses i avsnitt 17.1 i 2001 års lag. |
| --- | --- |

(207)

Kommissionen konstaterade att alla dessa material betecknas som sten och följaktligen är ballast i den mening som avses i avsnitt 17.1 i 2001 års lag.

| (208) | När det gäller skiffer och lerskiffer kapas de ofta med en eller flera plana ytor. I sådant fall skulle de likaså åtnjuta en lättnad från skatten på ballast i enlighet med avsnitt 18.2 a (skattebefriad stenhuggningsprocess). Skatterabatten för material som genomgår en skattebefriad process överensstämmer med principerna för normal beskattning som ligger till grund för skatten på ballast. |
| --- | --- |

(208)

När det gäller skiffer och lerskiffer kapas de ofta med en eller flera plana ytor. I sådant fall skulle de likaså åtnjuta en lättnad från skatten på ballast i enlighet med avsnitt 18.2 a (skattebefriad stenhuggningsprocess). Skatterabatten för material som genomgår en skattebefriad process överensstämmer med principerna för normal beskattning som ligger till grund för skatten på ballast.

| (209) | I de synpunkter som inlämnades före beslutet om att inleda förfarandet förklarade de brittiska myndigheterna att kol, brunkol, skiffer och lerskiffer inte i första hand utvinns för att användas som ballast. Skiffer utvinns traditionellt för att användas som specialbyggnadsmaterial (t.ex. som taktäckning eller golvbeläggning). I vissa regioner uppmuntras användningen av kulturarvsskäl. Lerskiffer är en klyvbar mineral med hög lerhalt. Allteftersom naturliga lerfyndigheter förbrukas blir det mer vanligt att lerskiffer används vid tillverkningen av tegel och kakel. Den kan också utgöra en beståndsdel vid produktionen av cement. Kol är en sedimentär bergart som främst består främst av kol. Brunkol har mycket lägre kolhalt än kol och en mycket hög vattenhalt. Båda används som energiprodukter. |
| --- | --- |

(209)

I de synpunkter som inlämnades före beslutet om att inleda förfarandet förklarade de brittiska myndigheterna att kol, brunkol, skiffer och lerskiffer inte i första hand utvinns för att användas som ballast. Skiffer utvinns traditionellt för att användas som specialbyggnadsmaterial (t.ex. som taktäckning eller golvbeläggning). I vissa regioner uppmuntras användningen av kulturarvsskäl. Lerskiffer är en klyvbar mineral med hög lerhalt. Allteftersom naturliga lerfyndigheter förbrukas blir det mer vanligt att lerskiffer används vid tillverkningen av tegel och kakel. Den kan också utgöra en beståndsdel vid produktionen av cement. Kol är en sedimentär bergart som främst består främst av kol. Brunkol har mycket lägre kolhalt än kol och en mycket hög vattenhalt. Båda används som energiprodukter.

| (210) | Kommissionen konstaterade att undantaget för dessa material när de används för andra syften än som ballast överensstämde med principen för normal beskattning som ligger till grund för skatten på ballast. |
| --- | --- |

(210)

Kommissionen konstaterade att undantaget för dessa material när de används för andra syften än som ballast överensstämde med principen för normal beskattning som ligger till grund för skatten på ballast.

| (211) | Kommissionen konstaterade (56) att skiffer och lerskiffer, enligt de bevis som ingetts av BAA och bifogats dess svar som inlämnades till tribunalen i mål T-210/02, används som ballast (57). Detsamma gällde inte för kol och brunkol. |
| --- | --- |

(211)

Kommissionen konstaterade (56) att skiffer och lerskiffer, enligt de bevis som ingetts av BAA och bifogats dess svar som inlämnades till tribunalen i mål T-210/02, används som ballast (57). Detsamma gällde inte för kol och brunkol.

56

57

| (212) | Kommissionen konstaterade i skäl 84 i beslutet om att inleda förfarandet att ett generellt undantag för lerskiffer och skiffer, även när de används som ballast eller fyllning för byggändamål, inte tycktes överensstämma med de principer för normal beskattning som ligger till grund för skatten på ballast och tycktes inte vara en följd av skattens beskaffenhet och logik. |
| --- | --- |

(212)

Kommissionen konstaterade i skäl 84 i beslutet om att inleda förfarandet att ett generellt undantag för lerskiffer och skiffer, även när de används som ballast eller fyllning för byggändamål, inte tycktes överensstämma med de principer för normal beskattning som ligger till grund för skatten på ballast och tycktes inte vara en följd av skattens beskaffenhet och logik.

| (213) | Kommissionen ansåg även i skäl 85 i beslutet om att inleda förfarandet att argumentet att lerskiffer och skiffer i de flesta fall inte används som ballast inte motiverade deras generella befrielse från skatten på ballast. Det är just på grund av att det var svårt att i förväg fastställa typen av användning som Förenade kungariket valde att bevilja en skatterabatt i den händelse att vissa av materialen som omfattas av skatten skulle användas i industri- och jordbrukssyfte. Kommissionen ansåg att det skulle ha varit lämpligare att utvidga skattelättnaden till lerskiffer och skiffer i stället för att bevilja en direkt skattebefrielse. |
| --- | --- |

(213)

Kommissionen ansåg även i skäl 85 i beslutet om att inleda förfarandet att argumentet att lerskiffer och skiffer i de flesta fall inte används som ballast inte motiverade deras generella befrielse från skatten på ballast. Det är just på grund av att det var svårt att i förväg fastställa typen av användning som Förenade kungariket valde att bevilja en skatterabatt i den händelse att vissa av materialen som omfattas av skatten skulle användas i industri- och jordbrukssyfte. Kommissionen ansåg att det skulle ha varit lämpligare att utvidga skattelättnaden till lerskiffer och skiffer i stället för att bevilja en direkt skattebefrielse.

| (214) | Kommissionen uttryckte också tvivel när det gäller motiveringen för att utvidga skattebefrielsen till material som huvudsakligen (dvs. över 50 %) består av kol, brunkol, lerskiffer eller skiffer. |
| --- | --- |

(214)

Kommissionen uttryckte också tvivel när det gäller motiveringen för att utvidga skattebefrielsen till material som huvudsakligen (dvs. över 50 %) består av kol, brunkol, lerskiffer eller skiffer.

| (215) | Kommissionen konstaterade att en generell skattebefrielse för dessa material, i synnerhet skiffer och lerskiffer, även när de används som ballast, dvs. fyllning för byggändamål, inte skulle överensstämma med de principer för normal beskattning som ligger till grund för skatten på ballast. |
| --- | --- |

(215)

Kommissionen konstaterade att en generell skattebefrielse för dessa material, i synnerhet skiffer och lerskiffer, även när de används som ballast, dvs. fyllning för byggändamål, inte skulle överensstämma med de principer för normal beskattning som ligger till grund för skatten på ballast.

| (216) | Efter offentliggörandet av beslutet om att inleda förfarandet mottog kommissionen omfattande synpunkter från berörda parter i detta avseende. |
| --- | --- |

(216)

Efter offentliggörandet av beslutet om att inleda förfarandet mottog kommissionen omfattande synpunkter från berörda parter i detta avseende.

5.6.2.1   
  Skiffer

Skiffer

a)   Synpunkter som mottagits från BAA den 15 september 2014

Synpunkter som mottagits från BAA den 15 september 2014

| (217) | BAA är överens med de brittiska myndigheterna när det gäller användningsområdena för skifferbiprodukter som ballast, inklusive att de är ett alternativ till nyutvunnen ballast vid tillverkningen av betong och medelstarka tekniska tillämpningar. |
| --- | --- |

(217)

BAA är överens med de brittiska myndigheterna när det gäller användningsområdena för skifferbiprodukter som ballast, inklusive att de är ett alternativ till nyutvunnen ballast vid tillverkningen av betong och medelstarka tekniska tillämpningar.

| (218) | BAA hävdar att skiffer, lerskiffer (och lera) alltid (och därför även innan införandet av skatten på ballast) har använts ”som ballast” när detta varit lämpligt för det särskilda ändamålet och materialet var tillgängligt till rätt pris. Till exempel användes ungefär 230 000 ton skifferballast för att anlägga A55 Bangor Bypass road under åren 1980/81 och 1990/1991. |
| --- | --- |

(218)

BAA hävdar att skiffer, lerskiffer (och lera) alltid (och därför även innan införandet av skatten på ballast) har använts ”som ballast” när detta varit lämpligt för det särskilda ändamålet och materialet var tillgängligt till rätt pris. Till exempel användes ungefär 230 000 ton skifferballast för att anlägga A55 Bangor Bypass road under åren 1980/81 och 1990/1991.

| (219) | BAA hävdar, med hänvisning till ett yttrande från den specialinriktade geologen Dr Rachel Hardie, att det finns stenbrott med blandad geologi där stenfyndigheter som kvalificeras som lera eller skiffer är varvade med annan sten. Enligt detta yttrande finns det stenbrott i Skottland och i andra delar av Förenade kungariket där den största delen av den ballast som produceras omfattas av skatten på ballast, men där bergartslagren innehåller en andel skattebefriade bergarter. Produkterna från dessa stenbrott har inbegripit högar som i sin helhet eller huvudsakligen består av skattebefriade bergarter såsom lerskiffer eller skiffer (58). |
| --- | --- |

(219)

BAA hävdar, med hänvisning till ett yttrande från den specialinriktade geologen Dr Rachel Hardie, att det finns stenbrott med blandad geologi där stenfyndigheter som kvalificeras som lera eller skiffer är varvade med annan sten. Enligt detta yttrande finns det stenbrott i Skottland och i andra delar av Förenade kungariket där den största delen av den ballast som produceras omfattas av skatten på ballast, men där bergartslagren innehåller en andel skattebefriade bergarter. Produkterna från dessa stenbrott har inbegripit högar som i sin helhet eller huvudsakligen består av skattebefriade bergarter såsom lerskiffer eller skiffer (58).

58

| (220) | BAA vidhåller att det finns ett antal skifferbrott där materialet inte besitter tillräcklig skiffrighet för byggplattor, men där materialet ändå klassificeras som skiffer. BAA har inkommit med en förteckning som tagits från British Geological Survey (nedan kallad BGS), Directory of Mines and Quarries, årgång 2010, över sju stycken skifferbrott som anges utvinna sten enbart för användning som ballast, till exempel ballast för byggändamål, sten avsedd för traditionella hedges, natursten för byggändamål och stenbrott som enbart producerar en liten mängd huggen sten för byggändamål. BAA hävdar att dessa stenbrott inte skiljer sig från granit- eller sandstensbrott som också producerar byggnadssten. Produkterna från båda typerna av stenbrott är av samma slag, samtidigt som skifferbrott är skattebefriade medan de andra inte är det. |
| --- | --- |

(220)

BAA vidhåller att det finns ett antal skifferbrott där materialet inte besitter tillräcklig skiffrighet för byggplattor, men där materialet ändå klassificeras som skiffer. BAA har inkommit med en förteckning som tagits från British Geological Survey (nedan kallad BGS), Directory of Mines and Quarries, årgång 2010, över sju stycken skifferbrott som anges utvinna sten enbart för användning som ballast, till exempel ballast för byggändamål, sten avsedd för traditionella hedges, natursten för byggändamål och stenbrott som enbart producerar en liten mängd huggen sten för byggändamål. BAA hävdar att dessa stenbrott inte skiljer sig från granit- eller sandstensbrott som också producerar byggnadssten. Produkterna från båda typerna av stenbrott är av samma slag, samtidigt som skifferbrott är skattebefriade medan de andra inte är det.

BGS

| (221) | När det gäller den typ av stenbrott som utnyttjar skattebefriad sten, t.ex. granit, hävdar BAA att stenbrott säljer skiftande mängder blocksten av natursten. De hävdar att om det i stenbrottet förekommer en typ av sten som av naturen är ”blockig” och lätt att jämna till, kommer detta stenbrott sannolikt att sälja en kvantitet av denna produkt som är beroende av efterfrågan på den lokala marknaden (t.ex. bostäder, plantskolor) och av färgen på den blocksten som utvinns. |
| --- | --- |

(221)

När det gäller den typ av stenbrott som utnyttjar skattebefriad sten, t.ex. granit, hävdar BAA att stenbrott säljer skiftande mängder blocksten av natursten. De hävdar att om det i stenbrottet förekommer en typ av sten som av naturen är ”blockig” och lätt att jämna till, kommer detta stenbrott sannolikt att sälja en kvantitet av denna produkt som är beroende av efterfrågan på den lokala marknaden (t.ex. bostäder, plantskolor) och av färgen på den blocksten som utvinns.

| (222) | BAA inkom med uppgifter beträffande försäljningen av skiffer och försäljningsandelen för takplattor kontra fyllning för andra användningsområden, dvs. användning som ballast. BAA inkom även med uppgifter avseende kalkstensbrott. De visar att försäljningen av jordbrukskalk kraftigt överstiger försäljningen av ballast bestående av biprodukter. År 2013 var förhållandet 4,2:1. BAA hävdar att detta förhållande kan förklaras av det faktum att skatten på ballast har gjort så att försäljningen av biprodukter från kalksten inte är konkurrenskraftig. BAA tillhandahöll försäljningspriser för jordbrukskalk från ett stenbrott (priset fritt fabrik för export varierar mellan 5,02 och 5,95 brittiska pund per ton) och för ballast av biprodukter (5–8,5 brittiska pund per ton, vilket inbegriper skatten på ballast). BAA tillhandahöll även priser från ett annat stenbrott för pulver av kalciumkarbonat med hög renhet (25–55 brittiska pund per ton fritt fabrik och upp till 1 000 brittiska pund per ton för vissa specialprodukter), för kvalitetsklassad kalksten som används för glastillverkning (23 brittiska pund per ton fritt fabrik), för jordbrukskalk (11 brittiska pund per ton) och för avfalls-/biproduktsmaterial (2–7,5 brittiska pund per ton exklusive skatten på ballast). |
| --- | --- |

(222)

BAA inkom med uppgifter beträffande försäljningen av skiffer och försäljningsandelen för takplattor kontra fyllning för andra användningsområden, dvs. användning som ballast. BAA inkom även med uppgifter avseende kalkstensbrott. De visar att försäljningen av jordbrukskalk kraftigt överstiger försäljningen av ballast bestående av biprodukter. År 2013 var förhållandet 4,2:1. BAA hävdar att detta förhållande kan förklaras av det faktum att skatten på ballast har gjort så att försäljningen av biprodukter från kalksten inte är konkurrenskraftig. BAA tillhandahöll försäljningspriser för jordbrukskalk från ett stenbrott (priset fritt fabrik för export varierar mellan 5,02 och 5,95 brittiska pund per ton) och för ballast av biprodukter (5–8,5 brittiska pund per ton, vilket inbegriper skatten på ballast). BAA tillhandahöll även priser från ett annat stenbrott för pulver av kalciumkarbonat med hög renhet (25–55 brittiska pund per ton fritt fabrik och upp till 1 000 brittiska pund per ton för vissa specialprodukter), för kvalitetsklassad kalksten som används för glastillverkning (23 brittiska pund per ton fritt fabrik), för jordbrukskalk (11 brittiska pund per ton) och för avfalls-/biproduktsmaterial (2–7,5 brittiska pund per ton exklusive skatten på ballast).

| (223) | BAA vidhåller att skifferpriserna som ursprungligen lämnades in av de brittiska myndigheterna är för höga och att de inte återspeglar marknadsvärdet. De hävdar att priserna för skifferbiprodukter uppgår till 3 brittiska pund och de har sjunkit från 6 brittiska pund. Priset för importerat takskiffer uppgick år 2010 till 390 brittiska pund per ton och till 618 brittiska pund per ton för exporterat takskiffer. |
| --- | --- |

(223)

BAA vidhåller att skifferpriserna som ursprungligen lämnades in av de brittiska myndigheterna är för höga och att de inte återspeglar marknadsvärdet. De hävdar att priserna för skifferbiprodukter uppgår till 3 brittiska pund och de har sjunkit från 6 brittiska pund. Priset för importerat takskiffer uppgick år 2010 till 390 brittiska pund per ton och till 618 brittiska pund per ton för exporterat takskiffer.

b)   Synpunkter som mottagits från Welsh Slate Ltd (nedan kallad Welsh Slate) den 20 december 2013

Synpunkter som mottagits från Welsh Slate Ltd (nedan kallad Welsh Slate) den 20 december 2013

| (224) | Förenade kungariket producerar för närvarande mindre än 10 % takskiffer av Förenade kungarikets efterfrågan på naturligt skiffer. |
| --- | --- |

(224)

Förenade kungariket producerar för närvarande mindre än 10 % takskiffer av Förenade kungarikets efterfrågan på naturligt skiffer.

| (225) | Welsh Slates huvudsakliga verksamhet är tillverkning och försäljning av takskiffer. De hävdar att takskiffer motsvarar ungefär 65 % av deras intäkter, medan krossad skiffer enbart motsvarar 30 %, och resten består av arkitektoniska produkter och andra produkter. Krossad skiffer måste utvinnas för att få åtkomst till materialet för takskiffer. De biprodukter som blir följden av utvinningen av takskiffer motsvarar en betydande procent av produktionen (för närvarande 95 % av allt utvunnet material). |
| --- | --- |

(225)

Welsh Slates huvudsakliga verksamhet är tillverkning och försäljning av takskiffer. De hävdar att takskiffer motsvarar ungefär 65 % av deras intäkter, medan krossad skiffer enbart motsvarar 30 %, och resten består av arkitektoniska produkter och andra produkter. Krossad skiffer måste utvinnas för att få åtkomst till materialet för takskiffer. De biprodukter som blir följden av utvinningen av takskiffer motsvarar en betydande procent av produktionen (för närvarande 95 % av allt utvunnet material).

| (226) | Enligt Welsh Slate produceras krossad skiffer från följande källor: stenbrottsavfall (31 %), splitteravfall (12 %), historiska högar (31 %) och borrningar och sprängningar (27 %). De hävdar att kostnaden för produktion av skifferballast är högre än kostnaden för ett typiskt ballastbrott. Kostnaden för produktionen av ballastprodukter av standardtyp, vilket utesluter extra kostnader som är specifika för detta företag, uppgår till [...] brittiska pund per [...] ton, vilket innebär att skatten skulle kosta [...]. Ballasten säljs för närvarande till priser på mellan [...] brittiska pund och [...] brittiska pund per ton. Takskiffer säljs i genomsnitt för [...] brittiska pund per ton, samtidigt som det övre värdet för takskiffer uppgår till mer än [...] brittiska pund per ton. |
| --- | --- |

(226)

Enligt Welsh Slate produceras krossad skiffer från följande källor: stenbrottsavfall (31 %), splitteravfall (12 %), historiska högar (31 %) och borrningar och sprängningar (27 %). De hävdar att kostnaden för produktion av skifferballast är högre än kostnaden för ett typiskt ballastbrott. Kostnaden för produktionen av ballastprodukter av standardtyp, vilket utesluter extra kostnader som är specifika för detta företag, uppgår till [...] brittiska pund per [...] ton, vilket innebär att skatten skulle kosta [...]. Ballasten säljs för närvarande till priser på mellan [...] brittiska pund och [...] brittiska pund per ton. Takskiffer säljs i genomsnitt för [...] brittiska pund per ton, samtidigt som det övre värdet för takskiffer uppgår till mer än [...] brittiska pund per ton.

c)   Synpunkter som mottagits från BAA den 10 januari 2014

Synpunkter som mottagits från BAA den 10 januari 2014

| (227) | BAA lämnade in Cornish Building Stone and Slate Guide 2007 som sammanställts av Cornwall County Council. Den innehåller uppgifter om en rad stenbrott som producerar byggnadsmaterial, inklusive skifferbrott. |
| --- | --- |

(227)

BAA lämnade in Cornish Building Stone and Slate Guide 2007 som sammanställts av Cornwall County Council. Den innehåller uppgifter om en rad stenbrott som producerar byggnadsmaterial, inklusive skifferbrott.

d)   Synpunkter som mottagits från Mineral Products Association den 2 januari 2014

Synpunkter som mottagits från Mineral Products Association den 2 januari 2014

| (228) | Enligt Mineral Products Association används skiffer och lerskiffer som ballast i Förenade kungariket. Samtidigt som skiffer och lerskiffer för ballaständamål kan vara material som utgörs av biprodukter från utvinning för annat än ballaständamål, exempelvis utvinningen av skiffer för produktion av takskiffer, utvinns även dessa material främst för att införas på marknaderna för ballast. |
| --- | --- |

(228)

Enligt Mineral Products Association används skiffer och lerskiffer som ballast i Förenade kungariket. Samtidigt som skiffer och lerskiffer för ballaständamål kan vara material som utgörs av biprodukter från utvinning för annat än ballaständamål, exempelvis utvinningen av skiffer för produktion av takskiffer, utvinns även dessa material främst för att införas på marknaderna för ballast.

e)   Synpunkter från Lantoom Quarry den 16 januari 2014

Synpunkter från Lantoom Quarry den 16 januari 2014

| (229) | Lantoom Quarry har gjort gällande att det i grevskapet Cornwall finns stora mängder ballastbiprodukter som härrör från skiffer- och kaolinindustrierna. För närvarande finns det ett stort överskott av dessa material trots att de är befriade från skatten på ballast. Marknaderna är mycket priskänsliga och ingen prisökning har kunnat överföras till kunderna. |
| --- | --- |

(229)

Lantoom Quarry har gjort gällande att det i grevskapet Cornwall finns stora mängder ballastbiprodukter som härrör från skiffer- och kaolinindustrierna. För närvarande finns det ett stort överskott av dessa material trots att de är befriade från skatten på ballast. Marknaderna är mycket priskänsliga och ingen prisökning har kunnat överföras till kunderna.

| (230) | Enligt deras inlämnade synpunkter är den typ av ballast för vilken Lantoom Quarry skulle behöva betala skatten om det konstateras att skattebefrielsen utgör oförenligt statligt stöd för närvarande prissatt till cirka 2 brittiska pund per ton (priset fritt fabrik varierar mellan 1,5 och 3 brittiska pund). Detta innebär att skatten skulle fördubbla priset. |
| --- | --- |

(230)

Enligt deras inlämnade synpunkter är den typ av ballast för vilken Lantoom Quarry skulle behöva betala skatten om det konstateras att skattebefrielsen utgör oförenligt statligt stöd för närvarande prissatt till cirka 2 brittiska pund per ton (priset fritt fabrik varierar mellan 1,5 och 3 brittiska pund). Detta innebär att skatten skulle fördubbla priset.

| (231) | Stenbrottet har gjort gällande att befrielsen från skatten på ballast har bidragit till att stimulera marknaden för ballast som består av de skattebefriade materialen. De hävdar att avfall kan utgöra upp till 75 % av den mineral som utvinns. De av stenbrottets biprodukter som utgörs av skifferballast saluförs endast inom 30 engelska mils radie från stenbrottet. |
| --- | --- |

(231)

Stenbrottet har gjort gällande att befrielsen från skatten på ballast har bidragit till att stimulera marknaden för ballast som består av de skattebefriade materialen. De hävdar att avfall kan utgöra upp till 75 % av den mineral som utvinns. De av stenbrottets biprodukter som utgörs av skifferballast saluförs endast inom 30 engelska mils radie från stenbrottet.

| (232) | Enligt Lantoom Quarry är skiffer ett material som inte lämpar sig väl för användning som ballast, eftersom det är mjukare och inte kan användas för att producera betong eller öppen asfaltbetong. |
| --- | --- |

(232)

Enligt Lantoom Quarry är skiffer ett material som inte lämpar sig väl för användning som ballast, eftersom det är mjukare och inte kan användas för att producera betong eller öppen asfaltbetong.

f)   Synpunkter som mottagits från Burlington Slate Limited (nedan kallad BSL) den 10 januari 2014

Synpunkter som mottagits från Burlington Slate Limited (nedan kallad BSL) den 10 januari 2014

| (233) | BSL:s huvudsakliga verksamhet utgörs av tillverkning av dimensionella skifferprodukter såsom produkter för taktäckning, fasadbeklädnad, golvbeläggning och stenläggning samt arkitektoniska produkter. |
| --- | --- |

(233)

BSL:s huvudsakliga verksamhet utgörs av tillverkning av dimensionella skifferprodukter såsom produkter för taktäckning, fasadbeklädnad, golvbeläggning och stenläggning samt arkitektoniska produkter.

| (234) | BSL anser att skattebefrielserna för skiffer inte utgör statligt stöd eftersom de är motiverade av och överensstämmer fullt ut med beskaffenheten av och logiken i miljösyftet med skatten på ballast. Skiffer utvinns traditionellt inte för att användas som ballast, utan snarare för att användas som byggnadsmaterial för taktäckning, fasadbeklädnad, golvbeläggning och stenläggning, och det används ofta av kulturarvsskäl vid bevarande av historiska byggnader i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(234)

BSL anser att skattebefrielserna för skiffer inte utgör statligt stöd eftersom de är motiverade av och överensstämmer fullt ut med beskaffenheten av och logiken i miljösyftet med skatten på ballast. Skiffer utvinns traditionellt inte för att användas som ballast, utan snarare för att användas som byggnadsmaterial för taktäckning, fasadbeklädnad, golvbeläggning och stenläggning, och det används ofta av kulturarvsskäl vid bevarande av historiska byggnader i Förenade kungariket.

| (235) | BSL hävdar att schaktavfall från skiffer i faktiskt hänseende befinner sig i en annan situation jämfört med nyutvunnen ballast som utvunnits särskilt för att användas som ballast, eftersom ballast som uppkommer vid utvinningen av skiffer är en nödvändig och oundviklig biprodukt från de processer som används för att producera dimensionella skifferprodukter. |
| --- | --- |

(235)

BSL hävdar att schaktavfall från skiffer i faktiskt hänseende befinner sig i en annan situation jämfört med nyutvunnen ballast som utvunnits särskilt för att användas som ballast, eftersom ballast som uppkommer vid utvinningen av skiffer är en nödvändig och oundviklig biprodukt från de processer som används för att producera dimensionella skifferprodukter.

| (236) | BSL anser att undantagen fungerar som ett incitament för att skifferbrott ska återvinna avfallsmaterial som ballast. Om skifferbrott upphörde med att återanvända avfall som ballast skulle mer avfall och schaktavfall från utvinningen av skiffer deponeras eller tippas som schaktavfall. |
| --- | --- |

(236)

BSL anser att undantagen fungerar som ett incitament för att skifferbrott ska återvinna avfallsmaterial som ballast. Om skifferbrott upphörde med att återanvända avfall som ballast skulle mer avfall och schaktavfall från utvinningen av skiffer deponeras eller tippas som schaktavfall.

| (237) | Enligt BSL är processen för att utvinna skiffer extremt dyr på grund av de fysiska djup från vilka stenen måste hämtas, ogynnsamma geologiska formationer som ibland påträffas och de tekniska och geotekniska aspekter av stenbrottets utformning som krävs för att säkerställa klippväggarnas stabilitet för att upprätthålla en säker arbetsmiljö. Skiffer tas från stenbrottet i plattor som varierar i storlek från cirka 1 meter × 0,5 meter till 3,5 meter × 1,5 meter, med typiska vikter som varierar mellan 500 kg och 12 ton per styck. Bearbetningen beror på vilken typ av produkt som tillverkas: takplattor, fasadbeklädnad, golvbeläggning eller arkitektoniska produkter. Bearbetningen omfattar vanligtvis huggning följt av klyvning, ytbehandling, ytterligare huggning eller formning. Cirka 50 % av BSL:s försäljning av arkitektoniska skifferprodukter exporteras från Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(237)

Enligt BSL är processen för att utvinna skiffer extremt dyr på grund av de fysiska djup från vilka stenen måste hämtas, ogynnsamma geologiska formationer som ibland påträffas och de tekniska och geotekniska aspekter av stenbrottets utformning som krävs för att säkerställa klippväggarnas stabilitet för att upprätthålla en säker arbetsmiljö. Skiffer tas från stenbrottet i plattor som varierar i storlek från cirka 1 meter × 0,5 meter till 3,5 meter × 1,5 meter, med typiska vikter som varierar mellan 500 kg och 12 ton per styck. Bearbetningen beror på vilken typ av produkt som tillverkas: takplattor, fasadbeklädnad, golvbeläggning eller arkitektoniska produkter. Bearbetningen omfattar vanligtvis huggning följt av klyvning, ytbehandling, ytterligare huggning eller formning. Cirka 50 % av BSL:s försäljning av arkitektoniska skifferprodukter exporteras från Förenade kungariket.

| (238) | BSL visar att avfall och skifferrester från processen utgör en oundviklig biprodukt vid varje steg av processen. BSL uppskattar att endast cirka 4 % av det utvunna materialet bearbetas till färdiga dimensionella produkter (vilka vanligtvis används för takplattor, plattor för stenläggning eller golvplattor), vilket innebär att 96 % är avfall. Återanvändningen av avfall och skifferrester som ballast minskar mängden avfall som BSL skulle behöva skicka till deponi eller tippa vid stenbrottet. Återanvändningen av delar av avfallet och skifferresterna bidrar till att kompensera för kostnaderna för utvinningen av skiffer, men denna försäljning är enbart sekundär i förhållande till den huvudsakliga skifferutvinningsverksamheten för produktion och försäljning av dimensionella stenskifferprodukter. |
| --- | --- |

(238)

BSL visar att avfall och skifferrester från processen utgör en oundviklig biprodukt vid varje steg av processen. BSL uppskattar att endast cirka 4 % av det utvunna materialet bearbetas till färdiga dimensionella produkter (vilka vanligtvis används för takplattor, plattor för stenläggning eller golvplattor), vilket innebär att 96 % är avfall. Återanvändningen av avfall och skifferrester som ballast minskar mängden avfall som BSL skulle behöva skicka till deponi eller tippa vid stenbrottet. Återanvändningen av delar av avfallet och skifferresterna bidrar till att kompensera för kostnaderna för utvinningen av skiffer, men denna försäljning är enbart sekundär i förhållande till den huvudsakliga skifferutvinningsverksamheten för produktion och försäljning av dimensionella stenskifferprodukter.

| (239) | Enligt BSL finns det inget incitament för skifferbrott att enbart utvinna ballast, eftersom kostnaden för utvinningen är mycket större och mycket mer utmanande (i tekniskt avseende) än för vanliga ballastbrott (som är ytliga stenbrott), och det skulle inte vara motiverat i kommersiellt avseende att bedriva utvinning om det enda materialet som utvinns skulle användas som ballast. |
| --- | --- |

(239)

Enligt BSL finns det inget incitament för skifferbrott att enbart utvinna ballast, eftersom kostnaden för utvinningen är mycket större och mycket mer utmanande (i tekniskt avseende) än för vanliga ballastbrott (som är ytliga stenbrott), och det skulle inte vara motiverat i kommersiellt avseende att bedriva utvinning om det enda materialet som utvinns skulle användas som ballast.

| (240) | Enligt deras yttrande erhöll BSL exploateringstillstånd på grundval av att de utvinner sten som en källa till lokala ”inhemska” byggnadsmaterial. Det är mycket osannolikt att en ansökan om att utvinna enbart ballast från deras stenbrott skulle godkännas mot bakgrund av deras läge inom eller i närheten av Lake District National Park. |
| --- | --- |

(240)

Enligt deras yttrande erhöll BSL exploateringstillstånd på grundval av att de utvinner sten som en källa till lokala ”inhemska” byggnadsmaterial. Det är mycket osannolikt att en ansökan om att utvinna enbart ballast från deras stenbrott skulle godkännas mot bakgrund av deras läge inom eller i närheten av Lake District National Park.

| (241) | Enligt BSL har skattebefrielsen för ballast när det gäller utvinning av skiffer inte gjort det möjligt för dem att utvinna mer ballast av skiffer. |
| --- | --- |

(241)

Enligt BSL har skattebefrielsen för ballast när det gäller utvinning av skiffer inte gjort det möjligt för dem att utvinna mer ballast av skiffer.

| (242) | BSL driver även två kalkstensbrott. BSL gör gällande att schaktavfall från utvinningen av skiffer kan särskiljas från material som uppkommer vid utvinningen av kalksten för produktion av kalk eftersom kalksten, till skillnad från skiffer, i första hand utvinns som råvara för att användas som byggnadsballast och något annat än att utvinna kalksten från ytan inte är ekonomiskt, medan skiffer är en sedimentär bergart som kräver utvinning på större djup. Kalksten motsvarar i större utsträckning än skiffer de typer av ballast som ej omfattas av skattebefrielsen och som enbart utvinns för att användas som ballast. Enligt BSL är det endast ett begränsat antal gruvor där kalkstenen är av sådan kvalitet att det är värt att utvinna ”dimensionella stenar” (dvs. gatsten). |
| --- | --- |

(242)

BSL driver även två kalkstensbrott. BSL gör gällande att schaktavfall från utvinningen av skiffer kan särskiljas från material som uppkommer vid utvinningen av kalksten för produktion av kalk eftersom kalksten, till skillnad från skiffer, i första hand utvinns som råvara för att användas som byggnadsballast och något annat än att utvinna kalksten från ytan inte är ekonomiskt, medan skiffer är en sedimentär bergart som kräver utvinning på större djup. Kalksten motsvarar i större utsträckning än skiffer de typer av ballast som ej omfattas av skattebefrielsen och som enbart utvinns för att användas som ballast. Enligt BSL är det endast ett begränsat antal gruvor där kalkstenen är av sådan kvalitet att det är värt att utvinna ”dimensionella stenar” (dvs. gatsten).

g)   Synpunkter som mottagits från Eunomia Research and Consulting Ltd (nedan kallad Eunomia) den 17 januari 2014

Synpunkter som mottagits från Eunomia Research and Consulting Ltd (nedan kallad Eunomia) den 17 januari 2014

| (243) | Synpunkterna från Eunomia har skickats in på uppdrag av ett konsortium bestående av producenter av sekundär ballast i Förenade kungariket (skiffer, gruvavfall och bottenaska från förbränningsugnar). |
| --- | --- |

(243)

Synpunkterna från Eunomia har skickats in på uppdrag av ett konsortium bestående av producenter av sekundär ballast i Förenade kungariket (skiffer, gruvavfall och bottenaska från förbränningsugnar).

| (244) | Uppkomsten av material som enbart lämpar sig för användning som ballast är en oundviklig del av processen för att utvinna skiffer som är avsedd för taktäckning eller andra processer med högt värde. Det pris som erhålls vid användning som ballast är mycket lägre och skulle inte ensamt vara tillräckligt som incitament för att genomföra utvinningen. Welsh Slate anger att takskiffer i genomsnitt säljs för [...] brittiska pund/ton, med ett övre värde på [...] brittiska pund per ton. Sekundär ballast säljs däremot för mellan [...] brittiska pund per ton och [...] brittiska pund per ton. Skattebefrielsen har därför inte lett till någon ökning när det gäller mängden primär utvinning som utförs och utvinningen främjas inte heller av skattebefrielsen. |
| --- | --- |

(244)

Uppkomsten av material som enbart lämpar sig för användning som ballast är en oundviklig del av processen för att utvinna skiffer som är avsedd för taktäckning eller andra processer med högt värde. Det pris som erhålls vid användning som ballast är mycket lägre och skulle inte ensamt vara tillräckligt som incitament för att genomföra utvinningen. Welsh Slate anger att takskiffer i genomsnitt säljs för [...] brittiska pund/ton, med ett övre värde på [...] brittiska pund per ton. Sekundär ballast säljs däremot för mellan [...] brittiska pund per ton och [...] brittiska pund per ton. Skattebefrielsen har därför inte lett till någon ökning när det gäller mängden primär utvinning som utförs och utvinningen främjas inte heller av skattebefrielsen.

| (245) | Förekomsten av avstjälpningsplatser för skiffer som skapades innan skatten på ballast infördes utesluter behovet av någon ytterligare utvinning av skiffer för ballast. |
| --- | --- |

(245)

Förekomsten av avstjälpningsplatser för skiffer som skapades innan skatten på ballast infördes utesluter behovet av någon ytterligare utvinning av skiffer för ballast.

| (246) | Eunomia anser att skatten på ballast, om befrielsen för skiffer upphävdes, skulle [...] produktionskostnaderna efter utvinning för ballast av skiffer vilka uppgår till [...] brittiska pund till [...] brittiska pund. |
| --- | --- |

(246)

Eunomia anser att skatten på ballast, om befrielsen för skiffer upphävdes, skulle [...] produktionskostnaderna efter utvinning för ballast av skiffer vilka uppgår till [...] brittiska pund till [...] brittiska pund.

h)   Synpunkter som mottagits från Wincilate Ltd (nedan kallad Wincilate) den 7 januari 2014

Synpunkter som mottagits från Wincilate Ltd (nedan kallad Wincilate) den 7 januari 2014

| (247) | Wincilate är ett skifferbrott som stöder befrielsen från skatten på ballast för skiffer. Stenbrottet anger att de, utöver den ordinarie verksamheten, krossar skiffer från avstjälpningsplatser som bildades för över 100 år sedan. De anser att skattebefrielsen fortfarande är nödvändig för att minska avstjälpningsplatserna och för att ersätta utvinningen av primär ballast. |
| --- | --- |

(247)

Wincilate är ett skifferbrott som stöder befrielsen från skatten på ballast för skiffer. Stenbrottet anger att de, utöver den ordinarie verksamheten, krossar skiffer från avstjälpningsplatser som bildades för över 100 år sedan. De anser att skattebefrielsen fortfarande är nödvändig för att minska avstjälpningsplatserna och för att ersätta utvinningen av primär ballast.

i)   Synpunkter som mottagits från Torrington Stone den 17 januari 2014

Synpunkter som mottagits från Torrington Stone den 17 januari 2014

| (248) | Enligt Torrington Stone erbjuder ett av dess stenbrott, vars primära produkt är beskattad grovkornig sandsten, naturstensprodukter som t.ex. mursten, sten för traditionella hedges och gabionsten. Denna beskattade grovkorniga sandsten konkurrerar direkt med skifferbrott som erbjuder exakt samma produkter. Murstenen är handplockad och ohuggen vid stenbrottet, och därmed kan den inte omfattas av befrielsen från skatten på ballast. Stenen huggs på plats av stenhuggaren, men skatten skulle då redan ha betalats. |
| --- | --- |

(248)

Enligt Torrington Stone erbjuder ett av dess stenbrott, vars primära produkt är beskattad grovkornig sandsten, naturstensprodukter som t.ex. mursten, sten för traditionella hedges och gabionsten. Denna beskattade grovkorniga sandsten konkurrerar direkt med skifferbrott som erbjuder exakt samma produkter. Murstenen är handplockad och ohuggen vid stenbrottet, och därmed kan den inte omfattas av befrielsen från skatten på ballast. Stenen huggs på plats av stenhuggaren, men skatten skulle då redan ha betalats.

| (249) | Torrington Stone hävdar att skiffer å andra sidan har naturligt oregelbundna former och måste huggas (sågas) för att bli bra, åtminstone för bottenbredd. |
| --- | --- |

(249)

Torrington Stone hävdar att skiffer å andra sidan har naturligt oregelbundna former och måste huggas (sågas) för att bli bra, åtminstone för bottenbredd.

j)   Synpunkter som mottagits från Berwyn Slate den 9 januari 2014

Synpunkter som mottagits från Berwyn Slate den 9 januari 2014

| (250) | Stenbrottet Berwyn Slate producerar ytbehandlade skifferplattor, vilket ger upphov till avfallsmaterial som en biprodukt. Historiskt sett, sedan utvinningen av skiffer började för mellan 200 och 300 år sedan, har avfallet aldrig tippats i närheten av stenbrottet. Enligt yttrandet planerar stenbrottet att bearbeta avfallet till säljbar ballast. Ett upphävande av skatten på ballast skulle förhindra att dessa planer omsätts i praktiken. |
| --- | --- |

(250)

Stenbrottet Berwyn Slate producerar ytbehandlade skifferplattor, vilket ger upphov till avfallsmaterial som en biprodukt. Historiskt sett, sedan utvinningen av skiffer började för mellan 200 och 300 år sedan, har avfallet aldrig tippats i närheten av stenbrottet. Enligt yttrandet planerar stenbrottet att bearbeta avfallet till säljbar ballast. Ett upphävande av skatten på ballast skulle förhindra att dessa planer omsätts i praktiken.

k)   Mineral Products Association Ltd, mottagna den 2 januari 2014

Mineral Products Association Ltd, mottagna den 2 januari 2014

| (251) | Mineral Products Association hävdar att skattebefrielsen inte bör tillämpas på material som huvudsakligen består av kol, brunkol, skiffer och lerskiffer eftersom dessa material används på marknaderna för ballast eller för ballaständamål. |
| --- | --- |

(251)

Mineral Products Association hävdar att skattebefrielsen inte bör tillämpas på material som huvudsakligen består av kol, brunkol, skiffer och lerskiffer eftersom dessa material används på marknaderna för ballast eller för ballaständamål.

l)   Synpunkter från de brittiska myndigheterna

Synpunkter från de brittiska myndigheterna

| (252) | De brittiska myndigheterna pekade på det faktum att tribunalen i sin dom av den 7 mars 2012 i T-210/02 RENV fastslog att material såsom lera, skiffer och lerskiffer i princip uppfyller principen för normal beskattning för skatten på så sätt att de utgör ”ballast” i den mening som avses i 2001 års skattelag (avsnitt 71), och att de ”[i] den mån som denna ballast används och utvinns kommersiellt som sådan” befinner sig i en jämförbar situation med annan beskattad alternativ ballast (avsnitt 72). Enligt de brittiska myndigheterna klargjorde tribunalen att det ”potentiella” valet att låta dessa material omfattas av skattens tillämpningsområde ”endast grundar sig på deras faktiska och vedertagna användning som ballast”. |
| --- | --- |

(252)

De brittiska myndigheterna pekade på det faktum att tribunalen i sin dom av den 7 mars 2012 i T-210/02 RENV fastslog att material såsom lera, skiffer och lerskiffer i princip uppfyller principen för normal beskattning för skatten på så sätt att de utgör ”ballast” i den mening som avses i 2001 års skattelag (avsnitt 71), och att de ”[i] den mån som denna ballast används och utvinns kommersiellt som sådan” befinner sig i en jämförbar situation med annan beskattad alternativ ballast (avsnitt 72). Enligt de brittiska myndigheterna klargjorde tribunalen att det ”potentiella” valet att låta dessa material omfattas av skattens tillämpningsområde ”endast grundar sig på deras faktiska och vedertagna användning som ballast”.

| (253) | De brittiska myndigheterna hävdar att inte finns några tydliga bevis, inklusive BAA:s yttranden under domstolsförfarandet, som visar på att skiffer, kol eller brunkol avsiktligen utvinns för att användas som ballast i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(253)

De brittiska myndigheterna hävdar att inte finns några tydliga bevis, inklusive BAA:s yttranden under domstolsförfarandet, som visar på att skiffer, kol eller brunkol avsiktligen utvinns för att användas som ballast i Förenade kungariket.

| (254) | När det gäller skiffer hävdar de brittiska myndigheterna att det är en bergart som kan klyvas i tunna skivor. Den används främst för taktäckning, men också för dekorativ fasadbeklädnad och som monumentsten. Den produceras i norra Wales, Lake District, Devon och Cornwall. |
| --- | --- |

(254)

När det gäller skiffer hävdar de brittiska myndigheterna att det är en bergart som kan klyvas i tunna skivor. Den används främst för taktäckning, men också för dekorativ fasadbeklädnad och som monumentsten. Den produceras i norra Wales, Lake District, Devon och Cornwall.

| (255) | Enligt de brittiska myndigheterna är skiffer undantagen från skatten på ballast eftersom skiffer av hög kvalitet utvinns för att användas som taktäckning och golvbeläggning och för dess dekorativa egenskaper snarare än för att användas som ballast. Detta kan inbegripa takskiffer, inredning, arkitektoniska produkter (fönsterbänkar och krönlister, köks- och badrumsbänkar, diskar, inramningar för eldstäder, eldstäder, fasadbeklädnad, husskyltar, minnesmärken och golvplattor) och ornament (nedan kallade specialiserade arkitektoniska produkter). Skiffermakadam och skifferspill som uppkommer vid utvinning och formning av högkvalitativt skiffer kan dock ersätta nyutvunnen ballast. Skattebefrielserna bör därför även främja användandet av avfall bestående av skiffermakadam och eventuella andra därmed förbundna biprodukter för att skapa en nettomiljövinst genom att minska de miljöskador som ytterligare ballastutvinning skulle ha medfört. |
| --- | --- |

(255)

Enligt de brittiska myndigheterna är skiffer undantagen från skatten på ballast eftersom skiffer av hög kvalitet utvinns för att användas som taktäckning och golvbeläggning och för dess dekorativa egenskaper snarare än för att användas som ballast. Detta kan inbegripa takskiffer, inredning, arkitektoniska produkter (fönsterbänkar och krönlister, köks- och badrumsbänkar, diskar, inramningar för eldstäder, eldstäder, fasadbeklädnad, husskyltar, minnesmärken och golvplattor) och ornament (nedan kallade specialiserade arkitektoniska produkter). Skiffermakadam och skifferspill som uppkommer vid utvinning och formning av högkvalitativt skiffer kan dock ersätta nyutvunnen ballast. Skattebefrielserna bör därför även främja användandet av avfall bestående av skiffermakadam och eventuella andra därmed förbundna biprodukter för att skapa en nettomiljövinst genom att minska de miljöskador som ytterligare ballastutvinning skulle ha medfört.

specialiserade arkitektoniska produkter

| (256) | Enligt de brittiska myndigheterna lyfter de stenbrott som erbjuder ballast av skiffer och skiffermakadam för användning som ballast i sin marknadsföring fram sina högkvalitativa skifferprodukter, såsom takskiffer, bänkar, eldstäder, golvbeläggning och minnesplaketter, vilka tydligt står i fokus för utvinningsverksamheten (59). |
| --- | --- |

(256)

Enligt de brittiska myndigheterna lyfter de stenbrott som erbjuder ballast av skiffer och skiffermakadam för användning som ballast i sin marknadsföring fram sina högkvalitativa skifferprodukter, såsom takskiffer, bänkar, eldstäder, golvbeläggning och minnesplaketter, vilka tydligt står i fokus för utvinningsverksamheten (59).

59

| (257) | De brittiska myndigheterna hävdar att skiffer inte är väl lämpad för användning som ballast eftersom den har en benägenhet att bilda flata, ”plattformiga” och ojämna former snarare än de kubformer som föredras i de flesta tillämpningar för ballast. Skiffer av hög kvalitet används inte som ballast eftersom den på grund av fysikaliska och/eller kemiska egenskaper är olämplig och den säljs för syften med högre värde. |
| --- | --- |

(257)

De brittiska myndigheterna hävdar att skiffer inte är väl lämpad för användning som ballast eftersom den har en benägenhet att bilda flata, ”plattformiga” och ojämna former snarare än de kubformer som föredras i de flesta tillämpningar för ballast. Skiffer av hög kvalitet används inte som ballast eftersom den på grund av fysikaliska och/eller kemiska egenskaper är olämplig och den säljs för syften med högre värde.

| (258) | De brittiska myndigheterna beräknade att varje ton skiffer som utvinns producerar 95 % flisavfall och cirka 5 % skiffer som lämpar sig för högkvalitativa användningsområden såsom takpannor eller fasadbeklädnad (60). Hos en stor del av den berggrund där högkvalitativ skiffer förekommer är skiffrigheten mindre fulländad, vilket gör att det inte är lämpligt att klyva den i tunna skifferplattor. Produktionen av identiskt huggna och kluvna skifferplattor av högkvalitativt material genererar också stora mängder spill. Som en följd av detta förknippas stora högar av skifferavfall som består av skiffermakadam historiskt sett med platser där skifferbrytning har ägt rum. De brittiska myndigheterna inkom med uppgifter från studier i detta avseende. De pekar på det faktum att produktionen av skifferavfall fortfarande överskrider marknaden för denna mineral använd som ballast, och skifferavfallshögar bildas fortfarande. Produktionen av skiffer har minskat sedan 2000 eftersom produktionen av takskiffer har minskat. Sedan det tillfälliga upphävandet av skatten på ballast i april 2014 har skifferproducenter observerat en minskning av efterfrågan på skifferavfall, och mer material har lagts på avfallshögar. |
| --- | --- |

(258)

De brittiska myndigheterna beräknade att varje ton skiffer som utvinns producerar 95 % flisavfall och cirka 5 % skiffer som lämpar sig för högkvalitativa användningsområden såsom takpannor eller fasadbeklädnad (60). Hos en stor del av den berggrund där högkvalitativ skiffer förekommer är skiffrigheten mindre fulländad, vilket gör att det inte är lämpligt att klyva den i tunna skifferplattor. Produktionen av identiskt huggna och kluvna skifferplattor av högkvalitativt material genererar också stora mängder spill. Som en följd av detta förknippas stora högar av skifferavfall som består av skiffermakadam historiskt sett med platser där skifferbrytning har ägt rum. De brittiska myndigheterna inkom med uppgifter från studier i detta avseende. De pekar på det faktum att produktionen av skifferavfall fortfarande överskrider marknaden för denna mineral använd som ballast, och skifferavfallshögar bildas fortfarande. Produktionen av skiffer har minskat sedan 2000 eftersom produktionen av takskiffer har minskat. Sedan det tillfälliga upphävandet av skatten på ballast i april 2014 har skifferproducenter observerat en minskning av efterfrågan på skifferavfall, och mer material har lagts på avfallshögar.

60

| (259) | Enligt de brittiska myndigheterna kan skifferbiprodukter användas som ballast av låg kvalitet för anläggningsfyllning och som dekorativ ballast, och kan vid noggrant urval och krossning uppfylla de grundläggande kriterierna för väganläggning (61). Även om skifferavfall inte är lika starkt som annan ballast har det konstaterats prestera tillfredsställande i denna grundläggande roll och är därför lämpligt som alternativ till nyutvunnen ballast vid tillverkning av betong och medelstarka tekniska tillämpningar. Visst skifferavfall krossas även till pulver och korn för industriell användning vid tillverkning av takpapp och bituminös färg. Genom skattebefrielsen för skiffer främjar skatten användningen av detta avfall bestående av skiffermakadam och minskar på det viset skadorna på naturliga habitat och den förfulning som orsakas av skifferhögar. Detta skulle främja projekt såsom omfartsleden på A55 vid Bangor, vilken BAA hänvisade till. |
| --- | --- |

(259)

Enligt de brittiska myndigheterna kan skifferbiprodukter användas som ballast av låg kvalitet för anläggningsfyllning och som dekorativ ballast, och kan vid noggrant urval och krossning uppfylla de grundläggande kriterierna för väganläggning (61). Även om skifferavfall inte är lika starkt som annan ballast har det konstaterats prestera tillfredsställande i denna grundläggande roll och är därför lämpligt som alternativ till nyutvunnen ballast vid tillverkning av betong och medelstarka tekniska tillämpningar. Visst skifferavfall krossas även till pulver och korn för industriell användning vid tillverkning av takpapp och bituminös färg. Genom skattebefrielsen för skiffer främjar skatten användningen av detta avfall bestående av skiffermakadam och minskar på det viset skadorna på naturliga habitat och den förfulning som orsakas av skifferhögar. Detta skulle främja projekt såsom omfartsleden på A55 vid Bangor, vilken BAA hänvisade till.

61

| (260) | Enligt de brittiska myndigheterna har [...] varit tvungna att sälja sitt skifferavfall med en förlust på 3 % sedan det tillfälliga upphävandet av vissa befrielser från skatten på ballast i april 2014, vilket visar att det utan skattebefrielsen inte skulle finnas någon marknad för skifferavfall. |
| --- | --- |

(260)

Enligt de brittiska myndigheterna har [...] varit tvungna att sälja sitt skifferavfall med en förlust på 3 % sedan det tillfälliga upphävandet av vissa befrielser från skatten på ballast i april 2014, vilket visar att det utan skattebefrielsen inte skulle finnas någon marknad för skifferavfall.

| (261) | De brittiska myndigheterna hävdar att det relativa värdet på skifferplattor av lämplig storlek som ska säljas som takplattor eller golvplattor, eller för fasadbeklädnad eller andra dekorativa ändamål, motiverar skifferutvinningen, även om endast 5 % av det material som utvunnits är material av hög kvalitet. Skiffer av hög kvalitet säljs för mellan 727 brittiska pund och 1 076 brittiska pund per ton. De brittiska myndigheterna har inkommit med priset på produkter från en skifferproducent, vilka är följande (GPB/ton):













  År | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [...] taktäckning | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Arkitektonisk | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(261)

De brittiska myndigheterna hävdar att det relativa värdet på skifferplattor av lämplig storlek som ska säljas som takplattor eller golvplattor, eller för fasadbeklädnad eller andra dekorativa ändamål, motiverar skifferutvinningen, även om endast 5 % av det material som utvunnits är material av hög kvalitet. Skiffer av hög kvalitet säljs för mellan 727 brittiska pund och 1 076 brittiska pund per ton. De brittiska myndigheterna har inkommit med priset på produkter från en skifferproducent, vilka är följande (GPB/ton):

År

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

[...] taktäckning

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Arkitektonisk

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

De brittiska myndigheterna hävdar att en annan skifferproducent sålde takskiffer för cirka 700 brittiska pund per ton. Och deras arkitektoniska skifferprodukter säljs enligt följande:

| År | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brittiska pund per kvadratmeter | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

År

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Brittiska pund per kvadratmeter

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| (262) | Enligt de brittiska myndigheterna uppgår kostnaderna för att producera skifferbiprodukter till mellan 5,7 och 6,5 brittiska pund per ton (62). Försäljningspriserna har dock varierat under åren från upp till 7,36 brittiska pund per ton till det lägsta priset på 4,10 brittiska pund per ton. En annan skifferproducent sålde byggnadsballast av skiffer för mellan 4,40 och 6,42 brittiska pund. Det höga värdet för skiffer av god kvalitet gör detta till den huvudsakliga verksamheten på de platser där skifferavlagringar förekommer. Ekonomiskt sett vore det irrationellt för exploatörer att utvinna skiffer i syfte att sälja den för användning som ballast, och inte för att utvinna skiffer av hög kvalitet. |
| --- | --- |

(262)

Enligt de brittiska myndigheterna uppgår kostnaderna för att producera skifferbiprodukter till mellan 5,7 och 6,5 brittiska pund per ton (62). Försäljningspriserna har dock varierat under åren från upp till 7,36 brittiska pund per ton till det lägsta priset på 4,10 brittiska pund per ton. En annan skifferproducent sålde byggnadsballast av skiffer för mellan 4,40 och 6,42 brittiska pund. Det höga värdet för skiffer av god kvalitet gör detta till den huvudsakliga verksamheten på de platser där skifferavlagringar förekommer. Ekonomiskt sett vore det irrationellt för exploatörer att utvinna skiffer i syfte att sälja den för användning som ballast, och inte för att utvinna skiffer av hög kvalitet.

62

| (263) | De brittiska myndigheterna inkom med uppgifter hämtade från skifferproducenters finansiella information som visar att intäkterna från arkitektoniska produkter gör dem till företagens främsta produkt. Förhållandet mellan takskiffer och ballast när det gäller intäkter varierade under åren mellan 2,54 och 3,52. |
| --- | --- |

(263)

De brittiska myndigheterna inkom med uppgifter hämtade från skifferproducenters finansiella information som visar att intäkterna från arkitektoniska produkter gör dem till företagens främsta produkt. Förhållandet mellan takskiffer och ballast när det gäller intäkter varierade under åren mellan 2,54 och 3,52.

| (264) | När det gäller den prisinformation för skiffer som inlämnats av BAA, där prisuppgifter för importvaror användes, visar de brittiska myndigheterna att brittiska arkitektoniska skifferprodukter och importerade arkitektoniska skifferprodukter skiljer sig åt och att de brittiska produkterna konkurrerar på andra marknader än de importerade produkterna. Prisuppgifter för importvaror skulle därför inte vara lämpliga för en prisjämförelse. |
| --- | --- |

(264)

När det gäller den prisinformation för skiffer som inlämnats av BAA, där prisuppgifter för importvaror användes, visar de brittiska myndigheterna att brittiska arkitektoniska skifferprodukter och importerade arkitektoniska skifferprodukter skiljer sig åt och att de brittiska produkterna konkurrerar på andra marknader än de importerade produkterna. Prisuppgifter för importvaror skulle därför inte vara lämpliga för en prisjämförelse.

| (265) | De brittiska myndigheterna hävdar att dekorativ skiffer produceras som en biprodukt från utvinningen av skiffer av hög kvalitet. Den säljs för cirka 15 brittiska pund per ton. Samtidigt som detta är högre än försäljningspriset för byggnadsfyllning, som visats ovan, är det fortfarande mycket lägre än priset för takskiffer (över 200 brittiska pund per ton). Priset på dekorativ skiffer kan jämföras med priset för annan dekorativ ballast som är tillgänglig genom återförsäljare i Förenade kungariket. Miljölogiken för skattebefrielsen för skiffer gäller fortfarande eftersom dekorativ skiffer är en oundviklig biprodukt från produktionen av högkvalitativ skiffer, medan den dekorativa marknaden är en premiummarknad för producenter av kalksten eller granit. |
| --- | --- |

(265)

De brittiska myndigheterna hävdar att dekorativ skiffer produceras som en biprodukt från utvinningen av skiffer av hög kvalitet. Den säljs för cirka 15 brittiska pund per ton. Samtidigt som detta är högre än försäljningspriset för byggnadsfyllning, som visats ovan, är det fortfarande mycket lägre än priset för takskiffer (över 200 brittiska pund per ton). Priset på dekorativ skiffer kan jämföras med priset för annan dekorativ ballast som är tillgänglig genom återförsäljare i Förenade kungariket. Miljölogiken för skattebefrielsen för skiffer gäller fortfarande eftersom dekorativ skiffer är en oundviklig biprodukt från produktionen av högkvalitativ skiffer, medan den dekorativa marknaden är en premiummarknad för producenter av kalksten eller granit.

| (266) | De brittiska myndigheterna vidhåller det är förenligt med miljösyftet med skatten på ballast att skiffer och skifferbiprodukter befrias från skatten för att främja användningen av den alternativa avfallsbiprodukten som ett substitut för nyutvunnen ballast. |
| --- | --- |

(266)

De brittiska myndigheterna vidhåller det är förenligt med miljösyftet med skatten på ballast att skiffer och skifferbiprodukter befrias från skatten för att främja användningen av den alternativa avfallsbiprodukten som ett substitut för nyutvunnen ballast.

| (267) | De brittiska myndigheterna hävdar att det förefaller som om skiffer på samma sätt som lerskiffer förekommer tillsammans med en mängd andra bergarter. De är ofta varvade med sandsten och/eller kalksten. Begreppet ”huvudsakligen” syftar till att tillåta föreningar som till större delen, men inte i sin helhet, innehåller det skattebefriade materialet eftersom det är på detta vis dessa material naturligt förekommer. När föreningarna huvudsakligen består av lerskiffer eller skiffer gör deras fysikaliska egenskaper att de är mindre lämpliga att använda som ballast än om de huvudsakligen utgjordes av material som mer ofta används som ballast. |
| --- | --- |

(267)

De brittiska myndigheterna hävdar att det förefaller som om skiffer på samma sätt som lerskiffer förekommer tillsammans med en mängd andra bergarter. De är ofta varvade med sandsten och/eller kalksten. Begreppet ”huvudsakligen” syftar till att tillåta föreningar som till större delen, men inte i sin helhet, innehåller det skattebefriade materialet eftersom det är på detta vis dessa material naturligt förekommer. När föreningarna huvudsakligen består av lerskiffer eller skiffer gör deras fysikaliska egenskaper att de är mindre lämpliga att använda som ballast än om de huvudsakligen utgjordes av material som mer ofta används som ballast.

| (268) | Förenade kungariket uppskattade att ca 6,33 miljoner ton avfall av skiffermakadam producerades årligen och att historiska användbara upplag uppgick till cirka 277 miljoner ton. Av detta såldes bara 0,66 miljoner ton för användning som ballast före införandet av skatten på ballast (63). Resten användes antingen som återfyllning eller fick bilda avfallshögar. |
| --- | --- |

(268)

Förenade kungariket uppskattade att ca 6,33 miljoner ton avfall av skiffermakadam producerades årligen och att historiska användbara upplag uppgick till cirka 277 miljoner ton. Av detta såldes bara 0,66 miljoner ton för användning som ballast före införandet av skatten på ballast (63). Resten användes antingen som återfyllning eller fick bilda avfallshögar.

63

| (269) | De brittiska myndigheterna gör gällande att förekomsten av en skattebefrielse för skifferbiprodukter inte främjar ytterligare utvinning av skiffer eftersom exploatörerna av skifferbrott redan kämpar för att hitta en marknad för den skattebefriade avfallsprodukten som uppkommer vid den befintliga utvinningsverksamheten. De hävdar att det totala antalet skifferbrott/skiffertäkter är i stort sett oförändrat sedan skatten på ballast infördes, vilket uppgick till 50 år 2000 och 49 år 2010. |
| --- | --- |

(269)

De brittiska myndigheterna gör gällande att förekomsten av en skattebefrielse för skifferbiprodukter inte främjar ytterligare utvinning av skiffer eftersom exploatörerna av skifferbrott redan kämpar för att hitta en marknad för den skattebefriade avfallsprodukten som uppkommer vid den befintliga utvinningsverksamheten. De hävdar att det totala antalet skifferbrott/skiffertäkter är i stort sett oförändrat sedan skatten på ballast infördes, vilket uppgick till 50 år 2000 och 49 år 2010.

| (270) | Förenade kungariket anser att avfall av skiffermakadam korrekt behandlas som en oundviklig biprodukt från en utvinningsprocess som inte utförs för att producera ballast, utan utförs för att erhålla skiffer av hög kvalitet för användning som takpannor, fasadbeklädnad och andra värdefulla produkter. |
| --- | --- |

(270)

Förenade kungariket anser att avfall av skiffermakadam korrekt behandlas som en oundviklig biprodukt från en utvinningsprocess som inte utförs för att producera ballast, utan utförs för att erhålla skiffer av hög kvalitet för användning som takpannor, fasadbeklädnad och andra värdefulla produkter.

| (271) | De brittiska myndigheterna hävdar att biprodukter från produktion av huggen skiffer inte kan särskiljas från skiffer som avsiktligen producerats som ballast. |
| --- | --- |

(271)

De brittiska myndigheterna hävdar att biprodukter från produktion av huggen skiffer inte kan särskiljas från skiffer som avsiktligen producerats som ballast.

| (272) | De brittiska myndigheterna bestrider påståendena från BAA vid domstolsförfarandet i T-210/02 RENV och i dess yttranden till kommissionen, i enlighet med vilka det ska finnas skifferbrott som utnyttjar skiffer enbart för ballaständamål. Efter att ha undersökt alla namn på stenbrott som tillhandahållits av BAA under förfarandets gång försvarade de brittiska myndigheterna denna slutsats. Vidare har de brittiska myndigheterna uttryckt tvivel när det gäller den bevisning som inlämnats, eftersom det anges att vissa stenbrott både producerar takskiffer och utnyttjar skiffer huvudsakligen för ballaständamål. |
| --- | --- |

(272)

De brittiska myndigheterna bestrider påståendena från BAA vid domstolsförfarandet i T-210/02 RENV och i dess yttranden till kommissionen, i enlighet med vilka det ska finnas skifferbrott som utnyttjar skiffer enbart för ballaständamål. Efter att ha undersökt alla namn på stenbrott som tillhandahållits av BAA under förfarandets gång försvarade de brittiska myndigheterna denna slutsats. Vidare har de brittiska myndigheterna uttryckt tvivel när det gäller den bevisning som inlämnats, eftersom det anges att vissa stenbrott både producerar takskiffer och utnyttjar skiffer huvudsakligen för ballaständamål.

| (273) | När det gäller BGS hävdar de brittiska myndigheterna att uppgifterna bygger på egna beskrivningar av de material som produceras av stenbrotten och deras slutliga användning. De konstaterar att stenbrott kan beskriva ett material på ett annat sätt än dess kategorisering för tillämpningen av skatten på ballast, och att de material som produceras av ett stenbrott kan ändras över tid. Uppgifterna utgör därför den mest korrekta befintliga förteckningen över stenbrott i Förenade kungariket och materialens slutanvändning, men det är inte möjligt att säga att den innehåller en fullständigt korrekt förteckning över stenbrott i Förenade kungariket och de exakta användningsområdena för de utvunna materialen. De brittiska myndigheterna vidhåller att uppgifterna även är föråldrade och att de är medvetna om att vissa av de stenbrott som är upptagna i förteckningen inte längre är verksamma. De brittiska myndigheterna hävdar även att förteckningen innehåller företag som har ett giltigt exploateringstillstånd, men som i själva verket inte är och aldrig har fungerat som stenbrott. |
| --- | --- |

(273)

När det gäller BGS hävdar de brittiska myndigheterna att uppgifterna bygger på egna beskrivningar av de material som produceras av stenbrotten och deras slutliga användning. De konstaterar att stenbrott kan beskriva ett material på ett annat sätt än dess kategorisering för tillämpningen av skatten på ballast, och att de material som produceras av ett stenbrott kan ändras över tid. Uppgifterna utgör därför den mest korrekta befintliga förteckningen över stenbrott i Förenade kungariket och materialens slutanvändning, men det är inte möjligt att säga att den innehåller en fullständigt korrekt förteckning över stenbrott i Förenade kungariket och de exakta användningsområdena för de utvunna materialen. De brittiska myndigheterna vidhåller att uppgifterna även är föråldrade och att de är medvetna om att vissa av de stenbrott som är upptagna i förteckningen inte längre är verksamma. De brittiska myndigheterna hävdar även att förteckningen innehåller företag som har ett giltigt exploateringstillstånd, men som i själva verket inte är och aldrig har fungerat som stenbrott.

| (274) | De brittiska myndigheterna visade att det har konstaterats att åtta stenbrott i den fullständiga förteckning som lagts fram av BAA över stenbrott som producerar skiffer, lerskiffer och lera enbart för användning som ballast antingen aldrig har utnyttjat ballast, har annan verksamhet som inte omfattas av skatten på ballast eller har varit vilande sedan innan skatten på ballast infördes. Några av dessa stenbrott har använts som deponier. |
| --- | --- |

(274)

De brittiska myndigheterna visade att det har konstaterats att åtta stenbrott i den fullständiga förteckning som lagts fram av BAA över stenbrott som producerar skiffer, lerskiffer och lera enbart för användning som ballast antingen aldrig har utnyttjat ballast, har annan verksamhet som inte omfattas av skatten på ballast eller har varit vilande sedan innan skatten på ballast infördes. Några av dessa stenbrott har använts som deponier.

| (275) | De brittiska myndigheterna visar dessutom att de har använt definitionerna från rapporten som utarbetades år 2003 särskilt för att bistå skattemyndigheterna vid tillämpningen av skatten på ballast. Det objektiva kriterium som används av de brittiska myndigheterna för att skilja mellan närbesläktade bergarter kräver att material som kategoriseras som skiffer ”kan klyvas enbart med hjälp av en mejsel i tunna flisor och plattor”. Om materialet inte har denna skiffrighet behandlas det inte som skiffer för tillämpningen av skatten på ballast, dvs. det inte är skattebefriat. Sådant material som BAA hänvisar till skulle kategoriseras som lersten och omfattas av skatten. |
| --- | --- |

(275)

De brittiska myndigheterna visar dessutom att de har använt definitionerna från rapporten som utarbetades år 2003 särskilt för att bistå skattemyndigheterna vid tillämpningen av skatten på ballast. Det objektiva kriterium som används av de brittiska myndigheterna för att skilja mellan närbesläktade bergarter kräver att material som kategoriseras som skiffer ”kan klyvas enbart med hjälp av en mejsel i tunna flisor och plattor”. Om materialet inte har denna skiffrighet behandlas det inte som skiffer för tillämpningen av skatten på ballast, dvs. det inte är skattebefriat. Sådant material som BAA hänvisar till skulle kategoriseras som lersten och omfattas av skatten.

| (276) | De brittiska myndigheterna noterade yttrandena från olika berörda parter med avseende på eventuellt oriktiga framställningar av produkterna från ett särskilt stenbrott som skiffer. De brittiska myndigheterna hävdar att om materialet uppfyller det kriterium de använder för att bestämma förekomsten av skiffer, dvs. klyvning med mejsel, har det korrekt kategoriserats som skiffer för tillämpningen av skatten på ballast. De brittiska myndigheterna noterar dock att produkter som vanligtvis framställs av skiffer som kan klyvas med en mejsel framträder som importerade på stenbrottets webbplats. Materialets geologi på denna plats har ännu inte verifierats av Förenade kungarikets skattemyndigheter (Her Majesty's Revenue and Customs, nedan kallade HMRC). |
| --- | --- |

(276)

De brittiska myndigheterna noterade yttrandena från olika berörda parter med avseende på eventuellt oriktiga framställningar av produkterna från ett särskilt stenbrott som skiffer. De brittiska myndigheterna hävdar att om materialet uppfyller det kriterium de använder för att bestämma förekomsten av skiffer, dvs. klyvning med mejsel, har det korrekt kategoriserats som skiffer för tillämpningen av skatten på ballast. De brittiska myndigheterna noterar dock att produkter som vanligtvis framställs av skiffer som kan klyvas med en mejsel framträder som importerade på stenbrottets webbplats. Materialets geologi på denna plats har ännu inte verifierats av Förenade kungarikets skattemyndigheter (Her Majesty's Revenue and Customs, nedan kallade HMRC).

HMRC

| (277) | Eftersom en riskbaserad metod tillämpas i HMRC:s verkställighetsprogram och man agerar vid uppgifter om att ett stenbrott kanske inte på korrekt vis iakttar skattesystemet åtog sig de brittiska myndigheterna att undersöka detta och eventuella övriga fall där undersökningar som genomförts för att skaffa bevis för kommissionen skapar oro för felaktig klassificering av material. HMRC åtog sig att begära eller ta geologiska prover från dessa platser. Om materialet inte är skiffer kommer det utvunna materialet att belastas med skatten på ballast och en straffavgift kan även tas ut för felaktig beskrivning av material. |
| --- | --- |

(277)

Eftersom en riskbaserad metod tillämpas i HMRC:s verkställighetsprogram och man agerar vid uppgifter om att ett stenbrott kanske inte på korrekt vis iakttar skattesystemet åtog sig de brittiska myndigheterna att undersöka detta och eventuella övriga fall där undersökningar som genomförts för att skaffa bevis för kommissionen skapar oro för felaktig klassificering av material. HMRC åtog sig att begära eller ta geologiska prover från dessa platser. Om materialet inte är skiffer kommer det utvunna materialet att belastas med skatten på ballast och en straffavgift kan även tas ut för felaktig beskrivning av material.

| (278) | De brittiska myndigheterna visar vidare att stenbrotten vid marknadsföringen av sten i försäljningssyfte kan välja att använda en beskrivning som inte stämmer överens med det objektiva test som används av HMRC vid tillämpningen av skatten. |
| --- | --- |

(278)

De brittiska myndigheterna visar vidare att stenbrotten vid marknadsföringen av sten i försäljningssyfte kan välja att använda en beskrivning som inte stämmer överens med det objektiva test som används av HMRC vid tillämpningen av skatten.

| (279) | De brittiska myndigheterna har granskat konfidentiella skatteregister och offentliga uppgifter avseende vart och ett av de stenbrott som enligt BAA producerade skiffer enbart för ballaständamål eller som påstods ha felmärkt sina produkter som skiffer för att utnyttja skattebefrielserna. Resultaten av granskningen presenterades för kommissionen och visade att det kan finnas verkställighetsproblem när det gäller ett stenbrott. De brittiska myndigheterna åtog sig att undersöka vilka material detta stenbrott faktiskt producerar och huruvida de korrekt har klassificerats som skiffer. När det gäller övriga stenbrott som befunnits vara eller som varit aktiva fanns det inga indikationer på att de avsiktligt skulle utvinna skiffer för användning som ballast. |
| --- | --- |

(279)

De brittiska myndigheterna har granskat konfidentiella skatteregister och offentliga uppgifter avseende vart och ett av de stenbrott som enligt BAA producerade skiffer enbart för ballaständamål eller som påstods ha felmärkt sina produkter som skiffer för att utnyttja skattebefrielserna. Resultaten av granskningen presenterades för kommissionen och visade att det kan finnas verkställighetsproblem när det gäller ett stenbrott. De brittiska myndigheterna åtog sig att undersöka vilka material detta stenbrott faktiskt producerar och huruvida de korrekt har klassificerats som skiffer. När det gäller övriga stenbrott som befunnits vara eller som varit aktiva fanns det inga indikationer på att de avsiktligt skulle utvinna skiffer för användning som ballast.

| (280) | Det bör nämnas att kommissionen vid granskningen av den information som presenterats av de brittiska myndigheterna tog hänsyn till det faktum att arkitektoniska specialprodukter av skiffer huggs till rätt storlek. Kommissionen ansåg därför att skifferbrott där huggen sten tycks vara den huvudsakliga produkten producerar specialiserade arkitektoniska produkter (och följaktligen inte ballast), främst eftersom ballast av skiffer är ett resultat av krossning. |
| --- | --- |

(280)

Det bör nämnas att kommissionen vid granskningen av den information som presenterats av de brittiska myndigheterna tog hänsyn till det faktum att arkitektoniska specialprodukter av skiffer huggs till rätt storlek. Kommissionen ansåg därför att skifferbrott där huggen sten tycks vara den huvudsakliga produkten producerar specialiserade arkitektoniska produkter (och följaktligen inte ballast), främst eftersom ballast av skiffer är ett resultat av krossning.

| (281) | De brittiska myndigheterna har lämnat in statistiska uppgifter till stöd för sin uppfattning att skiffer inte har förskjutit försäljningen av sekundär ballast och att försäljningen av skiffer, lera och lerskiffer för byggändamål inte har ökat i samma omfattning, även om efterfrågan på krossad sten av hög kvalitet och sand och grus av hög kvalitet båda har minskat under den period som skatten på ballast har tillämpats. Andelen av försäljningen av det senare överensstämmer till synes med den minskade efterfrågan. De brittiska myndigheterna drar slutsatsen att skiffer, lera och lerskiffer inte i stor skala har ersatt krossad sten, sand eller grus av hög kvalitet. |
| --- | --- |

(281)

De brittiska myndigheterna har lämnat in statistiska uppgifter till stöd för sin uppfattning att skiffer inte har förskjutit försäljningen av sekundär ballast och att försäljningen av skiffer, lera och lerskiffer för byggändamål inte har ökat i samma omfattning, även om efterfrågan på krossad sten av hög kvalitet och sand och grus av hög kvalitet båda har minskat under den period som skatten på ballast har tillämpats. Andelen av försäljningen av det senare överensstämmer till synes med den minskade efterfrågan. De brittiska myndigheterna drar slutsatsen att skiffer, lera och lerskiffer inte i stor skala har ersatt krossad sten, sand eller grus av hög kvalitet.

5.6.2.2   
  Lerskiffer

Lerskiffer

a)   Synpunkter som mottagits från BAA den 15 september 2014

Synpunkter som mottagits från BAA den 15 september 2014

| (282) | BAA hävdar att lerskiffer kan användas som ballast, dvs. för ändamål där ballast med låg kvalitet kan användas, vilket även framgår av rapporten (64). Lerskiffer, lera och lersten kan förekomma som ytbädd vid avlagringar av krossad sten och kan säljas som fyllning av lägre kvalitet. |
| --- | --- |

(282)

BAA hävdar att lerskiffer kan användas som ballast, dvs. för ändamål där ballast med låg kvalitet kan användas, vilket även framgår av rapporten (64). Lerskiffer, lera och lersten kan förekomma som ytbädd vid avlagringar av krossad sten och kan säljas som fyllning av lägre kvalitet.

64

| (283) | Enligt BAA kan lerskiffer och lera användas för särskild ballastanvändning för vilken andra bergarter inte är användbara eller är mindre användbara, till exempel tätning och täckning av avfallsdeponier och tätning av dammar och kanaler. De hävdar att dessa representerar användningar av lera och lerskiffer som ballast på samma sätt som användningen av material för dränering och skyddsvallar representerar användning som ballast. BAA hävdar att även om lerskiffer utvinns som en biprodukt av lera och kol finns det också mycket stora områden i Förenade kungariket där hårdare, mer mogen lerskiffer är varvad med sandsten. |
| --- | --- |

(283)

Enligt BAA kan lerskiffer och lera användas för särskild ballastanvändning för vilken andra bergarter inte är användbara eller är mindre användbara, till exempel tätning och täckning av avfallsdeponier och tätning av dammar och kanaler. De hävdar att dessa representerar användningar av lera och lerskiffer som ballast på samma sätt som användningen av material för dränering och skyddsvallar representerar användning som ballast. BAA hävdar att även om lerskiffer utvinns som en biprodukt av lera och kol finns det också mycket stora områden i Förenade kungariket där hårdare, mer mogen lerskiffer är varvad med sandsten.

| (284) | BAA hävdar att den hårdare sorten av lerskiffer, som liknar hård sten, alltid har använts som ballast, till och med innan införandet av skatten på ballast. BAA har tillhandahållit ett exempel på ett lerskifferbrott som har varit i drift sedan 1981 och som producerar byggnads- och mursten, sten för stenpartier och sten för stenläggning med oregelbundet lagda plattor, jämte visst fyllningsmaterial. |
| --- | --- |

(284)

BAA hävdar att den hårdare sorten av lerskiffer, som liknar hård sten, alltid har använts som ballast, till och med innan införandet av skatten på ballast. BAA har tillhandahållit ett exempel på ett lerskifferbrott som har varit i drift sedan 1981 och som producerar byggnads- och mursten, sten för stenpartier och sten för stenläggning med oregelbundet lagda plattor, jämte visst fyllningsmaterial.

| (285) | BAA inlämnade en förteckning över 20 stycken stenbrott för lera och lerskiffer från årgång 2010 av BGS Directory of Mines and Quarries som påstås utnyttja material enbart för ballaständamål. |
| --- | --- |

(285)

BAA inlämnade en förteckning över 20 stycken stenbrott för lera och lerskiffer från årgång 2010 av BGS Directory of Mines and Quarries som påstås utnyttja material enbart för ballaständamål.

| (286) | De hävdar att vissa stenbrott som klassificeras som ”sandstens”-brott i BGS Directory of Mines and Quarries faktiskt omfattas av en befrielse från skatten på ballast på grundval av att de i själva verket är lerskifferbrott som utgör en del av Caithness skifferbäddar i Skottland. |
| --- | --- |

(286)

De hävdar att vissa stenbrott som klassificeras som ”sandstens”-brott i BGS Directory of Mines and Quarries faktiskt omfattas av en befrielse från skatten på ballast på grundval av att de i själva verket är lerskifferbrott som utgör en del av Caithness skifferbäddar i Skottland.

| (287) | BAA vidhåller att det finns många stenbrott med blandad geologi inklusive lerskiffer som omfattas av skattebefrielsen för material som främst består av lerskiffer eftersom lerskiffer är vanligt förekommande i Förenade kungariket och ofta är varvad med andra bergarter. BAA ger ett exempel på ett stenbrott där enbart ballast utvinns som utnyttjar skattebefrielsen på detta sätt. |
| --- | --- |

(287)

BAA vidhåller att det finns många stenbrott med blandad geologi inklusive lerskiffer som omfattas av skattebefrielsen för material som främst består av lerskiffer eftersom lerskiffer är vanligt förekommande i Förenade kungariket och ofta är varvad med andra bergarter. BAA ger ett exempel på ett stenbrott där enbart ballast utvinns som utnyttjar skattebefrielsen på detta sätt.

| (288) | BAA hävdar att de brittiska myndigheterna innehar information beträffande namnen på stenbrott som var befriade från skatten på ballast på grund av att de helt eller huvudsakligen var skiffer- eller lerskifferbrott. Sådan information kunde emellertid inte lämnas ut till BAA av sekretesskäl. |
| --- | --- |

(288)

BAA hävdar att de brittiska myndigheterna innehar information beträffande namnen på stenbrott som var befriade från skatten på ballast på grund av att de helt eller huvudsakligen var skiffer- eller lerskifferbrott. Sådan information kunde emellertid inte lämnas ut till BAA av sekretesskäl.

b)   Synpunkter från Robert Durward vid BAA den 17 januari 2014

Synpunkter från Robert Durward vid BAA den 17 januari 2014

| (289) | BAA hävdar att lera och lerskiffer för keramiska produkter och gips inte kan anses befinna sig i en annan situation än material som är belagda med skatten på ballast mot bakgrund av dess miljösyfte. De hävdar att dessa material är jämförbara med sten, sand eller grus som utvinns för att användas inom byggindustrin eftersom de har utvunnits för byggändamål och lera och lerskiffer är sten. Stora mängder lera och lerskiffer används för att tillverka keramiska byggprodukter. Utvinningen av lera som används för tillverkning av tegel kan minskas genom att man använder betongbaserade byggprodukter som kan produceras med avfall/biprodukter från stenbrott som ofta beskattas. Enligt BAA undergräver icke-beskattningen av lera och lerskiffer som används i keramiska byggprodukter skatten på ballast. |
| --- | --- |

(289)

BAA hävdar att lera och lerskiffer för keramiska produkter och gips inte kan anses befinna sig i en annan situation än material som är belagda med skatten på ballast mot bakgrund av dess miljösyfte. De hävdar att dessa material är jämförbara med sten, sand eller grus som utvinns för att användas inom byggindustrin eftersom de har utvunnits för byggändamål och lera och lerskiffer är sten. Stora mängder lera och lerskiffer används för att tillverka keramiska byggprodukter. Utvinningen av lera som används för tillverkning av tegel kan minskas genom att man använder betongbaserade byggprodukter som kan produceras med avfall/biprodukter från stenbrott som ofta beskattas. Enligt BAA undergräver icke-beskattningen av lera och lerskiffer som används i keramiska byggprodukter skatten på ballast.

c)   Synpunkter som mottagits från Torrington Stone den 17 januari 2014

Synpunkter som mottagits från Torrington Stone den 17 januari 2014

| (290) | Enligt Torrington Stone producerar ett av dess stenbrott lerskiffer som en biprodukt av grovkornig sandsten. Den är av god kvalitet och kan användas som fyllningsmassa. Ett annat av dess stenbrott producerar lerskiffer som huvudsaklig produkt och sandsten som sekundär produkt som omfattas av skatten. Torrington Stone tycks antyda att produkterna de säljer är flis, förstärkningslager, reststen eller fyllning och att de kan erhållas från alla deras material. |
| --- | --- |

(290)

Enligt Torrington Stone producerar ett av dess stenbrott lerskiffer som en biprodukt av grovkornig sandsten. Den är av god kvalitet och kan användas som fyllningsmassa. Ett annat av dess stenbrott producerar lerskiffer som huvudsaklig produkt och sandsten som sekundär produkt som omfattas av skatten. Torrington Stone tycks antyda att produkterna de säljer är flis, förstärkningslager, reststen eller fyllning och att de kan erhållas från alla deras material.

| (291) | Efter införandet av skatten på ballast ökade priserna på lerskiffer på grund av marknadskrafterna. |
| --- | --- |

(291)

Efter införandet av skatten på ballast ökade priserna på lerskiffer på grund av marknadskrafterna.

| (292) | Torrington Stone inkom också med upplysningar om stenbrottet Venn som producerade lerskiffer som en biprodukt som är idealisk för bankfyllning och som konkurrerade med en beskattad biprodukt från ett av Torrington Stones stenbrott. Leveranspriset på lerskiffer som biprodukt uppgick till cirka 3,50 brittiska pund, inklusive transportkostnader som uppskattades till 3,00 brittiska pund. |
| --- | --- |

(292)

Torrington Stone inkom också med upplysningar om stenbrottet Venn som producerade lerskiffer som en biprodukt som är idealisk för bankfyllning och som konkurrerade med en beskattad biprodukt från ett av Torrington Stones stenbrott. Leveranspriset på lerskiffer som biprodukt uppgick till cirka 3,50 brittiska pund, inklusive transportkostnader som uppskattades till 3,00 brittiska pund.

d)   Kommenterar mottagna från Eunomia den 17 januari 2014

Kommenterar mottagna från Eunomia den 17 januari 2014

| (293) | Synpunkterna som mottagits från Eunomia har skickats på uppdrag av ett konsortium bestående av producenter av sekundär ballast i Förenade kungariket (skiffer, gruvavfall och bottenaska från förbränningsugnar). |
| --- | --- |

(293)

Synpunkterna som mottagits från Eunomia har skickats på uppdrag av ett konsortium bestående av producenter av sekundär ballast i Förenade kungariket (skiffer, gruvavfall och bottenaska från förbränningsugnar).

| (294) | Enligt Eunomia är gruvavfall (som vanligtvis består av lerskiffer) tillgängligt för återanvändning antingen från aktiva djupa gruvor eller stängda djupa gruvor/djupa gruvor som ligger i malpåse. Gruvavfall härstammar från utvinningen av kol med hjälp av metoder för gruvbrytning under jord. Gruvavfallets kvalitativa egenskaper varierar i stor grad mellan olika gruvor och vid olika faser av utvinningen, och står i samband med bergsskiktens geologi vid tiden för gruvbrytningen. På grund av gruvavfallets varierande egenskaper är materialet av låg kvalitet och har mycket lågt återanvändningsvärde. |
| --- | --- |

(294)

Enligt Eunomia är gruvavfall (som vanligtvis består av lerskiffer) tillgängligt för återanvändning antingen från aktiva djupa gruvor eller stängda djupa gruvor/djupa gruvor som ligger i malpåse. Gruvavfall härstammar från utvinningen av kol med hjälp av metoder för gruvbrytning under jord. Gruvavfallets kvalitativa egenskaper varierar i stor grad mellan olika gruvor och vid olika faser av utvinningen, och står i samband med bergsskiktens geologi vid tiden för gruvbrytningen. På grund av gruvavfallets varierande egenskaper är materialet av låg kvalitet och har mycket lågt återanvändningsvärde.

| (295) | Eunomia hävdar att gruvavfallet vanligtvis inte inbringar ett positivt pris. Att ha avsättningsmöjligheter gör det möjligt för den berörda gruvan att fungera, genom att undvika slagghögar på gruvans mark. Eunomia hävdar att utan möjligheten att leverera gruvavfall utan kostnad eller till ett konkurrenskraftigt pris, vilket återspeglar den sämre kvaliteten, finns det inte några andra ekonomiskt hållbara alternativ för omsättning av lerskifferavfall för att underlätta exploatering för bebyggelse. Eunomia vidhåller att produktionskostnaden för gruvavfall, förutsatt att leveransen sker inom 5 km från ursprungsplatsen, vanligtvis är [...] brittiska pund per ton för aktiva djupa gruvor och [...] brittiska pund per ton för stängda djupa gruvor/djupa gruvor som ligger i malpåse. Därför skulle påförandet av skatten på ballast på 2 brittiska pund per ton kosta [...]. Det skulle då vara billigare att skicka gruvavfallet till en avstjälpningsplats. |
| --- | --- |

(295)

Eunomia hävdar att gruvavfallet vanligtvis inte inbringar ett positivt pris. Att ha avsättningsmöjligheter gör det möjligt för den berörda gruvan att fungera, genom att undvika slagghögar på gruvans mark. Eunomia hävdar att utan möjligheten att leverera gruvavfall utan kostnad eller till ett konkurrenskraftigt pris, vilket återspeglar den sämre kvaliteten, finns det inte några andra ekonomiskt hållbara alternativ för omsättning av lerskifferavfall för att underlätta exploatering för bebyggelse. Eunomia vidhåller att produktionskostnaden för gruvavfall, förutsatt att leveransen sker inom 5 km från ursprungsplatsen, vanligtvis är [...] brittiska pund per ton för aktiva djupa gruvor och [...] brittiska pund per ton för stängda djupa gruvor/djupa gruvor som ligger i malpåse. Därför skulle påförandet av skatten på ballast på 2 brittiska pund per ton kosta [...]. Det skulle då vara billigare att skicka gruvavfallet till en avstjälpningsplats.

e)   Synpunkter från de brittiska myndigheterna

Synpunkter från de brittiska myndigheterna

| (296) | De brittiska myndigheterna hävdar att logiken för att befria lerskiffer från skatt är att lerskiffer mestadels inte används som ballast. För det mesta är lerskiffer i allmänhet inte lämplig att använda som ballast. Den högkvalitativa användningen av lerskiffer är för tegeltillverkning, vilket är en keramisk process som därmed är befriad från skatten på ballast. Alla biprodukter från lerskiffer som utvinns för att användas vid tegeltillverkning skulle därför utgöra en biprodukt från material som utvinns för annan användning än som ballast. |
| --- | --- |

(296)

De brittiska myndigheterna hävdar att logiken för att befria lerskiffer från skatt är att lerskiffer mestadels inte används som ballast. För det mesta är lerskiffer i allmänhet inte lämplig att använda som ballast. Den högkvalitativa användningen av lerskiffer är för tegeltillverkning, vilket är en keramisk process som därmed är befriad från skatten på ballast. Alla biprodukter från lerskiffer som utvinns för att användas vid tegeltillverkning skulle därför utgöra en biprodukt från material som utvinns för annan användning än som ballast.

| (297) | De brittiska myndigheterna hävdar att lerskiffer tillhör samma familj av bergarter som lera. Leror varierar mellan mjuka och plastiska samt hårda lerstenar. Deras fysikaliska och kemiska egenskaper och mineralogiska sammansättning avgör det lämpligaste användningsområdet. Beroende på graden av skiffrighet (65) kan det vara svårt att skilja mellan lerskiffer och lera i ena änden av spektrumet och mellan lerskiffer och skiffer i den andra. |
| --- | --- |

(297)

De brittiska myndigheterna hävdar att lerskiffer tillhör samma familj av bergarter som lera. Leror varierar mellan mjuka och plastiska samt hårda lerstenar. Deras fysikaliska och kemiska egenskaper och mineralogiska sammansättning avgör det lämpligaste användningsområdet. Beroende på graden av skiffrighet (65) kan det vara svårt att skilja mellan lerskiffer och lera i ena änden av spektrumet och mellan lerskiffer och skiffer i den andra.

65

| (298) | De brittiska myndigheterna hävdar att lerskiffer är nära förknippad med utvinningen av lera och att den även framträder vid kolbrytning. Precis som lera kan lerskiffer användas vid tillverkning av fasadtegel, marktegel och extra beständigt tegel (90 % av efterfrågan på tegellera avser användning vid tillverkning av fasadtegel för den inhemska fastighetsmarknaden), plattor för tacktäckning och fasadbeklädnad samt förglasade rör för dränering och avlopp. Stora mängder används vid tillverkning av cement. Andra användningsområden inkluderar tätning och täckning av avfallsdeponier, tätning av dammar och kanaler, material för landskapsplanering, tillverkning av lättballast för blocktillverkning och för allmän byggnadsfyllning. |
| --- | --- |

(298)

De brittiska myndigheterna hävdar att lerskiffer är nära förknippad med utvinningen av lera och att den även framträder vid kolbrytning. Precis som lera kan lerskiffer användas vid tillverkning av fasadtegel, marktegel och extra beständigt tegel (90 % av efterfrågan på tegellera avser användning vid tillverkning av fasadtegel för den inhemska fastighetsmarknaden), plattor för tacktäckning och fasadbeklädnad samt förglasade rör för dränering och avlopp. Stora mängder används vid tillverkning av cement. Andra användningsområden inkluderar tätning och täckning av avfallsdeponier, tätning av dammar och kanaler, material för landskapsplanering, tillverkning av lättballast för blocktillverkning och för allmän byggnadsfyllning.

| (299) | De brittiska myndigheterna hävdar att lerskiffer kan användas som ballast av låg kvalitet, vanligtvis för att fylla tomma utrymmen och tillhandahålla fyllning under vägytor. Viss lerskiffer lämpar sig även för tillverkning av lättballast, men enbart efter att den har genomgått en tillverkningsprocess som inbegriper att materialen utsätts för höga temperaturer. Under vissa omständigheter har geologiska förutsättningar (tryck och värme) lett till att hårdare lerskiffer bildats som, när den krossas, utgörs av mer blockiga korn som kan vara lämpliga för vissa ballasttillämpningar av lägre klass, såsom byggnadsfyllning. |
| --- | --- |

(299)

De brittiska myndigheterna hävdar att lerskiffer kan användas som ballast av låg kvalitet, vanligtvis för att fylla tomma utrymmen och tillhandahålla fyllning under vägytor. Viss lerskiffer lämpar sig även för tillverkning av lättballast, men enbart efter att den har genomgått en tillverkningsprocess som inbegriper att materialen utsätts för höga temperaturer. Under vissa omständigheter har geologiska förutsättningar (tryck och värme) lett till att hårdare lerskiffer bildats som, när den krossas, utgörs av mer blockiga korn som kan vara lämpliga för vissa ballasttillämpningar av lägre klass, såsom byggnadsfyllning.

| (300) | Enligt de brittiska myndigheterna grupperas lerskiffer och lera tillsammans i Förenade kungarikets nationella statistik eftersom de geologiskt sett liknar varandra. År 2000 såldes 10 838 000 ton lera och lerskiffer i Förenade kungariket, 7 880 000 ton användes för tegel, rör och plattor och 2 958 000 ton lera och lerskiffer såldes för andra ändamål. År 2012 såldes 5 497 000 ton lera och lerskiffer i Förenade kungariket, och 3 569 000 ton användes för tegel, rör och plattor. De brittiska myndigheterna hävdar att eftersom utvinningen av lera och lerskiffer har halverats mellan 2000 och 2012 och försäljningen av lera och lerskiffer för andra ändamål än tegel, rör och plattor var 35 % lägre år 2012 än 2002, är det osannolikt att införandet av skatten ökade utvinningen särskilt för användning som ballast. |
| --- | --- |

(300)

Enligt de brittiska myndigheterna grupperas lerskiffer och lera tillsammans i Förenade kungarikets nationella statistik eftersom de geologiskt sett liknar varandra. År 2000 såldes 10 838 000 ton lera och lerskiffer i Förenade kungariket, 7 880 000 ton användes för tegel, rör och plattor och 2 958 000 ton lera och lerskiffer såldes för andra ändamål. År 2012 såldes 5 497 000 ton lera och lerskiffer i Förenade kungariket, och 3 569 000 ton användes för tegel, rör och plattor. De brittiska myndigheterna hävdar att eftersom utvinningen av lera och lerskiffer har halverats mellan 2000 och 2012 och försäljningen av lera och lerskiffer för andra ändamål än tegel, rör och plattor var 35 % lägre år 2012 än 2002, är det osannolikt att införandet av skatten ökade utvinningen särskilt för användning som ballast.

| (301) | De brittiska myndigheterna vidhåller att avfall av lerskiffer som uppkommer vid utvinningen av kol är en oavsiktlig och oönskad biprodukt. Den är i allmänhet enbart lämpligt som grundläggande fyllning vid väganläggning eller för vallar för skydd mot översvämning, och säljs som en följd av detta till ett obetydligt pris. Avfallsprodukten tippas vanligtvis i konsoliderade avfallshögar eller används som ytterligare fyllningsmaterial om det finns ett angränsande dagbrott. Medan själva kolet säljs för cirka 50 brittiska pund per ton säljs lerskiffer vanligtvis till ett väldigt lågt pris, i genomsnitt inte mer än mellan 1 och 2 brittiska pund per ton, om efterfrågan uppstår nära utvinningsplatsen. Produktionskostnaderna beräknas uppgå till mellan 0,50 och 2 brittiska pund per ton. Emellanåt ges till och med bituminös skiffer bort kostnadsfritt förutsatt att köparna själva transporterar bort den. |
| --- | --- |

(301)

De brittiska myndigheterna vidhåller att avfall av lerskiffer som uppkommer vid utvinningen av kol är en oavsiktlig och oönskad biprodukt. Den är i allmänhet enbart lämpligt som grundläggande fyllning vid väganläggning eller för vallar för skydd mot översvämning, och säljs som en följd av detta till ett obetydligt pris. Avfallsprodukten tippas vanligtvis i konsoliderade avfallshögar eller används som ytterligare fyllningsmaterial om det finns ett angränsande dagbrott. Medan själva kolet säljs för cirka 50 brittiska pund per ton säljs lerskiffer vanligtvis till ett väldigt lågt pris, i genomsnitt inte mer än mellan 1 och 2 brittiska pund per ton, om efterfrågan uppstår nära utvinningsplatsen. Produktionskostnaderna beräknas uppgå till mellan 0,50 och 2 brittiska pund per ton. Emellanåt ges till och med bituminös skiffer bort kostnadsfritt förutsatt att köparna själva transporterar bort den.

| (302) | Detsamma gäller för annat gruvavfall, vilket i allmänhet endast används som ballast av låg kvalitet om efterfrågan uppstår nära utvinningsplatsen. |
| --- | --- |

(302)

Detsamma gäller för annat gruvavfall, vilket i allmänhet endast används som ballast av låg kvalitet om efterfrågan uppstår nära utvinningsplatsen.

| (303) | De brittiska myndigheterna vidhåller att en del av biprodukterna av lerskiffer från annan utvinningsverksamhet säljs som ballast, men det är vanligtvis endast ekonomiskt gångbart att använda lerskiffer som ballast om efterfrågan uppstår nära utvinningsplatsen på grund av transportkostnaderna. Myndigheterna hävdar att skattebefrielsen för sådan lerskiffer, eftersom den inte har utvunnits i syfte att kommersiellt utnyttjas som ballast och minskar efterfrågan på nyutvunnen ballast, överensstämmer med miljösyftet samt med beskaffenheten av och logiken i skatten på ballast. |
| --- | --- |

(303)

De brittiska myndigheterna vidhåller att en del av biprodukterna av lerskiffer från annan utvinningsverksamhet säljs som ballast, men det är vanligtvis endast ekonomiskt gångbart att använda lerskiffer som ballast om efterfrågan uppstår nära utvinningsplatsen på grund av transportkostnaderna. Myndigheterna hävdar att skattebefrielsen för sådan lerskiffer, eftersom den inte har utvunnits i syfte att kommersiellt utnyttjas som ballast och minskar efterfrågan på nyutvunnen ballast, överensstämmer med miljösyftet samt med beskaffenheten av och logiken i skatten på ballast.

| (304) | De brittiska myndigheterna vidhåller att lera och lerskiffer behandlas som en enda kategori av BGS och i United Kingdom Minerals Yearbook, Förenade kungarikets årliga insamling av data. Deras genomsnittliga försäljningspris, enligt Office for National Statistics, varierar mellan 2,52 och 2,88 brittiska pund per ton. År 2012 varierade priserna mellan 3,34 och 4,44 brittiska pund per ton. |
| --- | --- |

(304)

De brittiska myndigheterna vidhåller att lera och lerskiffer behandlas som en enda kategori av BGS och i United Kingdom Minerals Yearbook, Förenade kungarikets årliga insamling av data. Deras genomsnittliga försäljningspris, enligt Office for National Statistics, varierar mellan 2,52 och 2,88 brittiska pund per ton. År 2012 varierade priserna mellan 3,34 och 4,44 brittiska pund per ton.

United Kingdom Minerals Yearbook

| (305) | De brittiska myndigheterna inkom med upplysningar när det gäller ett stenbrott som producerar grovkornig sandsten som används vid produktion av asfalt för vägbeläggning. Det producerar och säljer även lerskiffer som är varvad med lager av grovkornig sandsten. Stenbrottet uppskattade att produktionskostnaden för produkterna av lerskiffer uppgår till 6,31 brittiska pund per ton. |
| --- | --- |

(305)

De brittiska myndigheterna inkom med upplysningar när det gäller ett stenbrott som producerar grovkornig sandsten som används vid produktion av asfalt för vägbeläggning. Det producerar och säljer även lerskiffer som är varvad med lager av grovkornig sandsten. Stenbrottet uppskattade att produktionskostnaden för produkterna av lerskiffer uppgår till 6,31 brittiska pund per ton.

| (306) | När det gäller lerskiffer som används för keramiska processer inkom de brittiska myndigheterna med uppgifter som tillhandahållits av British Ceramic Confederation (nedan kallad BCC), branschorganisationen för Förenade kungarikets keramiska tillverkningsindustri. De konstaterar att det finns betydande variationer i produktionskostnaderna för lerskiffer, vilket beror på ett antal faktorer. De uppskattar ett allmänt intervall på [...]–[...] brittiska pund per ton för utvinningskostnaderna. |
| --- | --- |

(306)

När det gäller lerskiffer som används för keramiska processer inkom de brittiska myndigheterna med uppgifter som tillhandahållits av British Ceramic Confederation (nedan kallad BCC), branschorganisationen för Förenade kungarikets keramiska tillverkningsindustri. De konstaterar att det finns betydande variationer i produktionskostnaderna för lerskiffer, vilket beror på ett antal faktorer. De uppskattar ett allmänt intervall på [...]–[...] brittiska pund per ton för utvinningskostnaderna.

BCC

| (307) | BCC uppskattar att försäljningspriset för lerskiffer för användning som ballast uppgår till mellan [...] och [...] brittiska pund per ton. De konstaterar att lerskiffer kan säljas till förlust för att exponera högkvalitativt material för tegeltillverkning som finns under lerskifferlagret i fråga. |
| --- | --- |

(307)

BCC uppskattar att försäljningspriset för lerskiffer för användning som ballast uppgår till mellan [...] och [...] brittiska pund per ton. De konstaterar att lerskiffer kan säljas till förlust för att exponera högkvalitativt material för tegeltillverkning som finns under lerskifferlagret i fråga.

| (308) | BCC konstaterar vidare att den mesta tegeltillverkningen äger rum på platser med anknytning till stenbrott, varför materialet inte är prissatt. De uppskattar dock en kostnad – om det säljs till tredje part – på mellan [...] och [...] brittiska pund per ton, plus leveranskostnader. De har konstaterat att försäljningspriset för lerskiffer skulle vara lägre än för leror av hög kvalitet. |
| --- | --- |

(308)

BCC konstaterar vidare att den mesta tegeltillverkningen äger rum på platser med anknytning till stenbrott, varför materialet inte är prissatt. De uppskattar dock en kostnad – om det säljs till tredje part – på mellan [...] och [...] brittiska pund per ton, plus leveranskostnader. De har konstaterat att försäljningspriset för lerskiffer skulle vara lägre än för leror av hög kvalitet.

| (309) | Vad beträffar skattebefrielsen för material som främst består av kol, brunkol, skiffer och lerskiffer visar de brittiska myndigheterna att skattebefrielsen är nödvändig eftersom naturligt förekommande mineraler inte har en renhet på 100 %. |
| --- | --- |

(309)

Vad beträffar skattebefrielsen för material som främst består av kol, brunkol, skiffer och lerskiffer visar de brittiska myndigheterna att skattebefrielsen är nödvändig eftersom naturligt förekommande mineraler inte har en renhet på 100 %.

| (310) | De brittiska myndigheterna anser att lerskiffer inte uteslutande utvinns för att användas som ballast och har undersökt BAA:s inledande påståenden i detta avseende med anledning av förfarandet vid unionsdomstolarna. De brittiska myndigheterna hävdar att de har konstaterat att lerskiffer fortsätter att produceras som en biprodukt från annan utvinningsverksamhet, i synnerhet lera, kol och kalksten. De brittiska myndigheterna hävdar att ingen av de handlingar som lagts fram av BAA vid unionsdomstolarna eller till kommissionen före antagandet av beslutet om att inleda förfarandet, visade att det finns stenbrott som huvudsakligen utnyttjar lerskiffer och lera för användning som ballast. |
| --- | --- |

(310)

De brittiska myndigheterna anser att lerskiffer inte uteslutande utvinns för att användas som ballast och har undersökt BAA:s inledande påståenden i detta avseende med anledning av förfarandet vid unionsdomstolarna. De brittiska myndigheterna hävdar att de har konstaterat att lerskiffer fortsätter att produceras som en biprodukt från annan utvinningsverksamhet, i synnerhet lera, kol och kalksten. De brittiska myndigheterna hävdar att ingen av de handlingar som lagts fram av BAA vid unionsdomstolarna eller till kommissionen före antagandet av beslutet om att inleda förfarandet, visade att det finns stenbrott som huvudsakligen utnyttjar lerskiffer och lera för användning som ballast.

| (311) | De brittiska myndigheterna ombads av kommissionen att tillhandahålla uppgifter när det gäller produkterna från fyra stenbrott som i en berörd parts yttrande anges vara skattebefriade stenbrott som vann sina kontrakt enbart på grund av en sådan skattebefrielse och som tillhandahåller samma typer av produkter som den berörda partens beskattade stenbrott skulle ha kunnat göra. Det omnämns att ett av stenbrotten har fått tillstånd att utnyttja lerskiffer. De brittiska myndigheterna konstaterade att alla fyra stenbrotten hade registrerats för betalning av skatten på ballast och att de har betalt skatten sedan den infördes 2002. Stenbrotten tycks sälja (66) bruten sten, sand, grus, ballast inklusive återanvända produkter och betongprodukter, ballast av hård sten, ballast och fyllning, byggprodukter, dekorativ ballast och sandsten i tunna plattor samt var för sig sand, grus och annan ballast. Det fanns inga indikationer på att något av stenbrotten omfattades av en skattebefrielse för lerskiffer. |
| --- | --- |

(311)

De brittiska myndigheterna ombads av kommissionen att tillhandahålla uppgifter när det gäller produkterna från fyra stenbrott som i en berörd parts yttrande anges vara skattebefriade stenbrott som vann sina kontrakt enbart på grund av en sådan skattebefrielse och som tillhandahåller samma typer av produkter som den berörda partens beskattade stenbrott skulle ha kunnat göra. Det omnämns att ett av stenbrotten har fått tillstånd att utnyttja lerskiffer. De brittiska myndigheterna konstaterade att alla fyra stenbrotten hade registrerats för betalning av skatten på ballast och att de har betalt skatten sedan den infördes 2002. Stenbrotten tycks sälja (66) bruten sten, sand, grus, ballast inklusive återanvända produkter och betongprodukter, ballast av hård sten, ballast och fyllning, byggprodukter, dekorativ ballast och sandsten i tunna plattor samt var för sig sand, grus och annan ballast. Det fanns inga indikationer på att något av stenbrotten omfattades av en skattebefrielse för lerskiffer.

66

| (312) | De brittiska myndigheterna har även beaktat åtta stenbrott som i BGS-databasen anges vara stenbrott som avsiktligt utvinner lerskiffer för användning som ballast. De hävdar att åtminstone några av dessa stenbrott utvinner andra produkter utöver lerskiffer. De kunde således inte slutgiltigt fastställa att det fanns något skifferbrott som enbart utvinner lerskiffer för användning som ballast. |
| --- | --- |

(312)

De brittiska myndigheterna har även beaktat åtta stenbrott som i BGS-databasen anges vara stenbrott som avsiktligt utvinner lerskiffer för användning som ballast. De hävdar att åtminstone några av dessa stenbrott utvinner andra produkter utöver lerskiffer. De kunde således inte slutgiltigt fastställa att det fanns något skifferbrott som enbart utvinner lerskiffer för användning som ballast.

| (313) | De brittiska myndigheterna förklarar att lerskiffer också bör omfattas av en skattebefrielse när den är en biprodukt av beskattad ballast. Till exempel kan lerskiffer utvinnas som en oundviklig biprodukt vid utvinningen av kalksten eller grovkornig sandsten. De brittiska myndigheterna hävdar att lerskiffer är ett material med lägre värde än kalksten och att den inte lämpar sig för en rad olika ballaständamål. De brittiska myndigheterna hävdar att lerskiffer som produceras som en biprodukt på detta sätt var skattebefriad i överensstämmelse med skattens miljösyfte för att göra det möjligt för stenbrott som producerar den som en biprodukt att sälja den som ett substitut för annan nyutvunnen ballast för den begränsade andel tillämpningar den lämpar sig för. Om materialet ursprungligen hade beskattats i linje med kalkstenen hade stenbrotten inte kunnat sälja lerskifferavfallet. |
| --- | --- |

(313)

De brittiska myndigheterna förklarar att lerskiffer också bör omfattas av en skattebefrielse när den är en biprodukt av beskattad ballast. Till exempel kan lerskiffer utvinnas som en oundviklig biprodukt vid utvinningen av kalksten eller grovkornig sandsten. De brittiska myndigheterna hävdar att lerskiffer är ett material med lägre värde än kalksten och att den inte lämpar sig för en rad olika ballaständamål. De brittiska myndigheterna hävdar att lerskiffer som produceras som en biprodukt på detta sätt var skattebefriad i överensstämmelse med skattens miljösyfte för att göra det möjligt för stenbrott som producerar den som en biprodukt att sälja den som ett substitut för annan nyutvunnen ballast för den begränsade andel tillämpningar den lämpar sig för. Om materialet ursprungligen hade beskattats i linje med kalkstenen hade stenbrotten inte kunnat sälja lerskifferavfallet.

| (314) | Mot bakgrund av att lerskiffer vanligen enbart lämpar sig för begränsade och specifika ballasttillämpningar, och att det i allmänhet enbart är ekonomiskt gångbart att använda lerskiffer som ballast när efterfrågan uppstår nära utvinningsplatsen, är det enligt de brittiska myndigheterna osannolikt att det skulle finnas tillräcklig efterfrågan på lerskiffer nära ett stenbrott som huvudsakligen utvinner annan ballast (t.ex. grovkornig sandsten) för att skapa incitament för utvinning av ytterligare beskattad ballast i syfte att komma åt den obeskattade biprodukten från lerskiffer. De brittiska myndigheterna hävdar att de inte är medvetna om ett exempel där detta har inträffat eller där det vore sannolikt att det skulle inträffa i framtiden. |
| --- | --- |

(314)

Mot bakgrund av att lerskiffer vanligen enbart lämpar sig för begränsade och specifika ballasttillämpningar, och att det i allmänhet enbart är ekonomiskt gångbart att använda lerskiffer som ballast när efterfrågan uppstår nära utvinningsplatsen, är det enligt de brittiska myndigheterna osannolikt att det skulle finnas tillräcklig efterfrågan på lerskiffer nära ett stenbrott som huvudsakligen utvinner annan ballast (t.ex. grovkornig sandsten) för att skapa incitament för utvinning av ytterligare beskattad ballast i syfte att komma åt den obeskattade biprodukten från lerskiffer. De brittiska myndigheterna hävdar att de inte är medvetna om ett exempel där detta har inträffat eller där det vore sannolikt att det skulle inträffa i framtiden.

| (315) | I sitt svar på ett yttrande till kommissionen, i vilket en berörd part gör gällande att det huvudsakliga materialet hos stenbrottet Vyse Quarry (som tillhör Torrington Stone) i North Devon är lersten och lerskiffer som används som ballast, med ett sekundärt material som består av smutsig sandsten, ifrågasätter de brittiska myndigheterna huruvida lerskiffer är det primära materialet i detta stenbrott eftersom det på stenbrottets webbplats i detalj redogörs för deras högkvalitativa sandstensprodukter och konstateras att ”Braunton Aggregates tillhandahåller en mängd sandsten som är allmänt erkänd för dess enastående hållbarhet och kvalitet, från sten för fondväggar, sten för traditionella hedges, trädgårdsmakadam och sten för stenpartier till sållad fyllning och fyllningsballast”. I årgång 2010 av Directory of Mines and Quarries, som utarbetats av British Geological Survey, är Beam Quarry förtecknad som producent av ”Sandsten, kolhaltig, från Bude-formationen”. De godtar inte att Vyse Quarry därför är bevis på att lerskiffer avsiktligen utvinns för ballaständamål. |
| --- | --- |

(315)

I sitt svar på ett yttrande till kommissionen, i vilket en berörd part gör gällande att det huvudsakliga materialet hos stenbrottet Vyse Quarry (som tillhör Torrington Stone) i North Devon är lersten och lerskiffer som används som ballast, med ett sekundärt material som består av smutsig sandsten, ifrågasätter de brittiska myndigheterna huruvida lerskiffer är det primära materialet i detta stenbrott eftersom det på stenbrottets webbplats i detalj redogörs för deras högkvalitativa sandstensprodukter och konstateras att ”Braunton Aggregates tillhandahåller en mängd sandsten som är allmänt erkänd för dess enastående hållbarhet och kvalitet, från sten för fondväggar, sten för traditionella hedges, trädgårdsmakadam och sten för stenpartier till sållad fyllning och fyllningsballast”. I årgång 2010 av Directory of Mines and Quarries, som utarbetats av British Geological Survey, är Beam Quarry förtecknad som producent av ”Sandsten, kolhaltig, från Bude-formationen”. De godtar inte att Vyse Quarry därför är bevis på att lerskiffer avsiktligen utvinns för ballaständamål.

| (316) | Med avseende på lerskiffer använder HMRC enligt de brittiska myndigheterna kriteriet – som det beskrivs i rapporten – enligt vilket det fastställs att detta material ”enkelt (med pennkniv) måste kunna klyvas i millimetertjocka skivor”. Material som bryts i små centimeterstora block (och därför är mer lämpligt för ballasttillämpningar) klassificeras som lersten och omfattas av skatten. BAA gör i sitt yttrande gällande att ett antal stenbrott i skattesyfte enbart utvinner material som klassificeras som lerskiffer och säljer materialet som ballast. De brittiska myndigheterna visar att om det fanns något välgrundat bevis för att en felaktig beskrivning av sten som lerskiffer används i syfte att erhålla befrielse från skatten på ballast, skulle HRMC undersöka detta som potentiellt skattebedrägeri. |
| --- | --- |

(316)

Med avseende på lerskiffer använder HMRC enligt de brittiska myndigheterna kriteriet – som det beskrivs i rapporten – enligt vilket det fastställs att detta material ”enkelt (med pennkniv) måste kunna klyvas i millimetertjocka skivor”. Material som bryts i små centimeterstora block (och därför är mer lämpligt för ballasttillämpningar) klassificeras som lersten och omfattas av skatten. BAA gör i sitt yttrande gällande att ett antal stenbrott i skattesyfte enbart utvinner material som klassificeras som lerskiffer och säljer materialet som ballast. De brittiska myndigheterna visar att om det fanns något välgrundat bevis för att en felaktig beskrivning av sten som lerskiffer används i syfte att erhålla befrielse från skatten på ballast, skulle HRMC undersöka detta som potentiellt skattebedrägeri.

| (317) | Enligt de brittiska myndigheterna är all skatteverksamhet som utförs av HMRC riskbaserad. Detta innebär att inte alla företag som är registrerade hos HMRC kontrolleras, såvida det inte finns någon anledning att ifrågasätta de intäkter som de deklarerar till HMRC. De brittiska myndigheterna är medvetna om risken att stenbrott åtnjuter befrielser från skatten på ballast genom att felaktigt beskriva det material de producerar. HMRC utför kontroller för att säkerställa att skatten på ballast tillämpas korrekt och undersöka om det finns bevis för felaktiga beskrivningar av material. |
| --- | --- |

(317)

Enligt de brittiska myndigheterna är all skatteverksamhet som utförs av HMRC riskbaserad. Detta innebär att inte alla företag som är registrerade hos HMRC kontrolleras, såvida det inte finns någon anledning att ifrågasätta de intäkter som de deklarerar till HMRC. De brittiska myndigheterna är medvetna om risken att stenbrott åtnjuter befrielser från skatten på ballast genom att felaktigt beskriva det material de producerar. HMRC utför kontroller för att säkerställa att skatten på ballast tillämpas korrekt och undersöka om det finns bevis för felaktiga beskrivningar av material.

| (318) | De brittiska myndigheterna har granskat konfidentiella skatteregister och offentliga uppgifter när det gäller de stenbrott som enligt BAA producerade lera och lerskiffer enbart för ballaständamål eller som har felmärkt sina produkter som lerskiffer för att omfattas av skattebefrielserna. Resultaten av översynen för varje stenbrott har lagts fram för kommissionen. Granskningen visade att det kan finnas vissa verkställighetsproblem när det gäller ett stenbrott och de brittiska myndigheterna åtog sig att undersöka detta. När det gäller majoriteten stenbrott som befunnits vara eller som varit aktiva fanns det inga indikationer på att de skulle utvinna lerskiffer eller lera enbart för användning som ballast. De uppgifter som lämnats till kommissionen visade dock att minst fyra eller fem (67) stenbrott omfattas av skattebefrielsen, trots att deras huvudsakliga produkt är huggen sten och lerskiffer utvinns utöver det. |
| --- | --- |

(318)

De brittiska myndigheterna har granskat konfidentiella skatteregister och offentliga uppgifter när det gäller de stenbrott som enligt BAA producerade lera och lerskiffer enbart för ballaständamål eller som har felmärkt sina produkter som lerskiffer för att omfattas av skattebefrielserna. Resultaten av översynen för varje stenbrott har lagts fram för kommissionen. Granskningen visade att det kan finnas vissa verkställighetsproblem när det gäller ett stenbrott och de brittiska myndigheterna åtog sig att undersöka detta. När det gäller majoriteten stenbrott som befunnits vara eller som varit aktiva fanns det inga indikationer på att de skulle utvinna lerskiffer eller lera enbart för användning som ballast. De uppgifter som lämnats till kommissionen visade dock att minst fyra eller fem (67) stenbrott omfattas av skattebefrielsen, trots att deras huvudsakliga produkt är huggen sten och lerskiffer utvinns utöver det.

67

5.6.2.3   
  Kol

Kol

a)   Synpunkter från de brittiska myndigheterna

Synpunkter från de brittiska myndigheterna

| (319) | Enligt de brittiska myndigheterna är kol en brännbar, sedimentär bergart. Brittiskproducerad kol har en hög svavelhalt och används nästintill uteslutande i elproducerande kolkraftverk som är utrustade för avsvavling av rökgas, även om viss inhemsk konsumtion likaså förekommer. All kokskol (som används i masugnar för ståltillverkning) importeras för närvarande. Kol är inte lämpligt för användning som ballast. |
| --- | --- |

(319)

Enligt de brittiska myndigheterna är kol en brännbar, sedimentär bergart. Brittiskproducerad kol har en hög svavelhalt och används nästintill uteslutande i elproducerande kolkraftverk som är utrustade för avsvavling av rökgas, även om viss inhemsk konsumtion likaså förekommer. All kokskol (som används i masugnar för ståltillverkning) importeras för närvarande. Kol är inte lämpligt för användning som ballast.

| (320) | På de platser där kol utvinns i dagbrott avlägsnas enligt de brittiska myndigheterna ytbädden (68), och bergsskikten mellan kolflötserna tas upp separat från kolflötserna och den eldfasta leran som befinner sig precis under vissa av flötserna. Eldfast lera, som är en biprodukt från kolutvinning, utvinns separat och säljs till cirka 10 % av priset på kol, främst som ett färgämne i tegeltillverkningsprocessen. I samtliga fall ersätts ytbädden, det mellanliggande jordlagret och eventuella kvarstående rester efter mineralbearbetning (t.ex. för att avlägsna en hög askhalt eller andra orenheter) i håligheterna efter gruvdriften. |
| --- | --- |

(320)

På de platser där kol utvinns i dagbrott avlägsnas enligt de brittiska myndigheterna ytbädden (68), och bergsskikten mellan kolflötserna tas upp separat från kolflötserna och den eldfasta leran som befinner sig precis under vissa av flötserna. Eldfast lera, som är en biprodukt från kolutvinning, utvinns separat och säljs till cirka 10 % av priset på kol, främst som ett färgämne i tegeltillverkningsprocessen. I samtliga fall ersätts ytbädden, det mellanliggande jordlagret och eventuella kvarstående rester efter mineralbearbetning (t.ex. för att avlägsna en hög askhalt eller andra orenheter) i håligheterna efter gruvdriften.

68

| (321) | De brittiska myndigheterna hävdar att alla underjordiska gruvor bearbetar kolet i en anläggning för densitetsseparering. Avfallet från processen tippas och konsolideras vanligtvis. Historiska avfallshögar har generellt sett förskönats och täckts av vegetation för att minska deras visuella påverkan. Om det finns angränsande dagbrott för kol och/eller andra mineraler används ibland avfallet som ytterligare fyllningsmaterial för återställande av håligheterna. |
| --- | --- |

(321)

De brittiska myndigheterna hävdar att alla underjordiska gruvor bearbetar kolet i en anläggning för densitetsseparering. Avfallet från processen tippas och konsolideras vanligtvis. Historiska avfallshögar har generellt sett förskönats och täckts av vegetation för att minska deras visuella påverkan. Om det finns angränsande dagbrott för kol och/eller andra mineraler används ibland avfallet som ytterligare fyllningsmaterial för återställande av håligheterna.

| (322) | Enligt de brittiska myndigheterna kan visst schaktavfall eller avfall från produktionen av kol användas som ballast av låg kvalitet, till exempel för anläggningsfyllning eller vallar för att skydda mot översvämning. Avfallet är finkornigt och har inte teknisk kapacitet att, till exempel, bära upp ett byggnadsprojekt. |
| --- | --- |

(322)

Enligt de brittiska myndigheterna kan visst schaktavfall eller avfall från produktionen av kol användas som ballast av låg kvalitet, till exempel för anläggningsfyllning eller vallar för att skydda mot översvämning. Avfallet är finkornigt och har inte teknisk kapacitet att, till exempel, bära upp ett byggnadsprojekt.

| (323) | De brittiska myndigheterna vidhåller att det inte finns något bevis för att något stenbrott i Förenade kungariket skulle utvinna kol enbart för att erhålla ballast. De hävdar att skatten på ballast syftar till att säkerställa att material som i sin helhet består av schaktavfall som uppkommer vid brytning av kol inte beskattas. Rena flötser av ballast som utvinns vid grävning ned till kolet omfattas av skatten på ballast. |
| --- | --- |

(323)

De brittiska myndigheterna vidhåller att det inte finns något bevis för att något stenbrott i Förenade kungariket skulle utvinna kol enbart för att erhålla ballast. De hävdar att skatten på ballast syftar till att säkerställa att material som i sin helhet består av schaktavfall som uppkommer vid brytning av kol inte beskattas. Rena flötser av ballast som utvinns vid grävning ned till kolet omfattas av skatten på ballast.

5.6.2.4   
  Brunkol

Brunkol

a)   Synpunkter från de brittiska myndigheterna

Synpunkter från de brittiska myndigheterna

| (324) | Enligt de brittiska myndigheterna utgör brunkol ett övergångsstadium mellan torv och kol. Den enda betydande brunkolsfyndigheten i Förenade kungariket är i Devon, där det är en biprodukt från utvinningen av ball clay. Små mängder säljs för användning inom trädgårdsodlingen. Det finns även stora fyndigheter i Nordirland, men det har inte förekommit någon kommersiell produktion av brunkol där på grund av betydande lokalt motstånd mot produktionen. Brunkol är inte lämpligt att använda som ballast, särskilt på grund av dess höga fukthalt och halt av flyktiga ämnen. |
| --- | --- |

(324)

Enligt de brittiska myndigheterna utgör brunkol ett övergångsstadium mellan torv och kol. Den enda betydande brunkolsfyndigheten i Förenade kungariket är i Devon, där det är en biprodukt från utvinningen av ball clay. Små mängder säljs för användning inom trädgårdsodlingen. Det finns även stora fyndigheter i Nordirland, men det har inte förekommit någon kommersiell produktion av brunkol där på grund av betydande lokalt motstånd mot produktionen. Brunkol är inte lämpligt att använda som ballast, särskilt på grund av dess höga fukthalt och halt av flyktiga ämnen.

5.6.2.5   
  Kommissionens bedömning

Kommissionens bedömning

5.6.2.5.1   Skiffer

Skiffer

| (325) | Även om skiffer är ballast i enlighet med avsnitt 17.1 i 2001 års lag framgår av yttrandena från de brittiska myndigheterna och berörda parter att skiffer utvinns för att erhålla arkitektoniska och dimensionella produkter som säljs för mycket högre priser än skiffer som säljs för att användas som ballast. Det skulle inte vara ekonomiskt motiverat att exploatera stenbrott enbart för att utvinna skiffer för användning som ballast, som på grund av sina egenskaper i de flesta fall inte lämpar sig för avancerade användningar av ballast utan används som ballast av låg kvalitet. Dessutom är utvinningsmetoderna mycket dyrare än standardmetoderna för utvinning av ballast – det skulle vara ologiskt ur ekonomisk synvinkel att avsiktligen producera ballast på ett så dyrt sätt. Kostnaden för produktion av skifferballast uppgår till exempel till 5,7–6,5 brittiska pund per ton, samtidigt som den säljs för upp till 6,42 brittiska pund per ton. |
| --- | --- |

(325)

Även om skiffer är ballast i enlighet med avsnitt 17.1 i 2001 års lag framgår av yttrandena från de brittiska myndigheterna och berörda parter att skiffer utvinns för att erhålla arkitektoniska och dimensionella produkter som säljs för mycket högre priser än skiffer som säljs för att användas som ballast. Det skulle inte vara ekonomiskt motiverat att exploatera stenbrott enbart för att utvinna skiffer för användning som ballast, som på grund av sina egenskaper i de flesta fall inte lämpar sig för avancerade användningar av ballast utan används som ballast av låg kvalitet. Dessutom är utvinningsmetoderna mycket dyrare än standardmetoderna för utvinning av ballast – det skulle vara ologiskt ur ekonomisk synvinkel att avsiktligen producera ballast på ett så dyrt sätt. Kostnaden för produktion av skifferballast uppgår till exempel till 5,7–6,5 brittiska pund per ton, samtidigt som den säljs för upp till 6,42 brittiska pund per ton.

| (326) | Det material som används som högkvalitativ skiffer har en kapad sida på grund av det sätt som den utvinns på: tunga skifferplattor kapas tvärsöver i bestämda storlekar med hjälp av en såg, och har därefter vanligtvis åtminstone en sida som klyvs längsmed en naturligt plan yta inuti stenen medelst råkilning (klyvning med en klubba och mejsel). I sådant fall genomgår skiffern en skattebefriad process i enlighet med avsnitt 18.2 a i 2001 års skattelag och omfattas av skatterabatt i enlighet med avsnitt 30. |
| --- | --- |

(326)

Det material som används som högkvalitativ skiffer har en kapad sida på grund av det sätt som den utvinns på: tunga skifferplattor kapas tvärsöver i bestämda storlekar med hjälp av en såg, och har därefter vanligtvis åtminstone en sida som klyvs längsmed en naturligt plan yta inuti stenen medelst råkilning (klyvning med en klubba och mejsel). I sådant fall genomgår skiffern en skattebefriad process i enlighet med avsnitt 18.2 a i 2001 års skattelag och omfattas av skatterabatt i enlighet med avsnitt 30.

| (327) | BAA och flera berörda parter hävdade att bordsskivor, mursten och sten avsedd för traditionella hedges utgör ballastanvändningsområden och att stenbrott som producerar sådana produkter som primära produkter bör beskattas. Det huvudsakliga argumentet för detta är att produktstrukturen för respektive stenbrott inte skiljer sig från produktstrukturen för t.ex. granitbrott eller sandstensbrott som också skulle prioritera produktionen av mursten och sedan producera sekundär ballast av låg kvalitet. |
| --- | --- |

(327)

BAA och flera berörda parter hävdade att bordsskivor, mursten och sten avsedd för traditionella hedges utgör ballastanvändningsområden och att stenbrott som producerar sådana produkter som primära produkter bör beskattas. Det huvudsakliga argumentet för detta är att produktstrukturen för respektive stenbrott inte skiljer sig från produktstrukturen för t.ex. granitbrott eller sandstensbrott som också skulle prioritera produktionen av mursten och sedan producera sekundär ballast av låg kvalitet.

| (328) | Till skillnad från annan ballast som t.ex. kalksten tycks skiffer kräva djupa schakt, vilket gör utvinningen dyr jämfört med kostnaderna för ett vanligt stenbrott. De brittiska myndigheterna och berörda parter har visat att det finns en viktig skillnad mellan normala stenbrott för utvinning av ballast (såsom granit, sandsten och kalksten) och skifferbrott och att skillnaden i beskattningen av dem är fullständigt berättigad. |
| --- | --- |

(328)

Till skillnad från annan ballast som t.ex. kalksten tycks skiffer kräva djupa schakt, vilket gör utvinningen dyr jämfört med kostnaderna för ett vanligt stenbrott. De brittiska myndigheterna och berörda parter har visat att det finns en viktig skillnad mellan normala stenbrott för utvinning av ballast (såsom granit, sandsten och kalksten) och skifferbrott och att skillnaden i beskattningen av dem är fullständigt berättigad.

| (329) | BAA och flera berörda parter hävdar att det skulle finnas skifferbrott som inte producerar specialiserade arkitektoniska produkter, utan utnyttjar skiffer avsiktligt för användning som ballast. Dessutom skulle det finnas stenbrott som hävdar att de bör befrias från skatt eftersom de producerar skiffer, men materialet de producerar har i själva verket inte rätt skiffrighet eller har blivit felmärkt. |
| --- | --- |

(329)

BAA och flera berörda parter hävdar att det skulle finnas skifferbrott som inte producerar specialiserade arkitektoniska produkter, utan utnyttjar skiffer avsiktligt för användning som ballast. Dessutom skulle det finnas stenbrott som hävdar att de bör befrias från skatt eftersom de producerar skiffer, men materialet de producerar har i själva verket inte rätt skiffrighet eller har blivit felmärkt.

| (330) | I detta avseende konstaterar kommissionen för det första att det enligt de brittiska myndigheterna inte finns några tecken på att något stenbrott skulle utvinna skiffer avsiktligt för att använda den som ballast. I brist på tydliga bevis på motsatsen kan inte de brittiska myndigheterna ha förväntats bevisa ett negativt faktum, dvs. att det inte finns några stenbrott som avsiktligen utvinner skiffer för ballaständamål. När exempel på stenbrott som påstås ha utnyttjat skiffer medvetet för användning som ballast har inkommit har kommissionen begärt att de brittiska myndigheterna tillhandahåller uppgifter om dessa stenbrott. Uppgifterna visar att inget av dessa stenbrott utnyttjar skiffer avsiktligt och i första hand för ballaständamål. Uppgifterna gav enbart anledning till tvivel när det gäller klassificeringen av produkter som skiffer hos ett bestämt stenbrott som de brittiska myndigheterna åtog sig att undersöka. En oriktig framställning av materialen skulle utgöra ett missbruk av skatten på ballast och inte en fråga rörande statligt stöd. |
| --- | --- |

(330)

I detta avseende konstaterar kommissionen för det första att det enligt de brittiska myndigheterna inte finns några tecken på att något stenbrott skulle utvinna skiffer avsiktligt för att använda den som ballast. I brist på tydliga bevis på motsatsen kan inte de brittiska myndigheterna ha förväntats bevisa ett negativt faktum, dvs. att det inte finns några stenbrott som avsiktligen utvinner skiffer för ballaständamål. När exempel på stenbrott som påstås ha utnyttjat skiffer medvetet för användning som ballast har inkommit har kommissionen begärt att de brittiska myndigheterna tillhandahåller uppgifter om dessa stenbrott. Uppgifterna visar att inget av dessa stenbrott utnyttjar skiffer avsiktligt och i första hand för ballaständamål. Uppgifterna gav enbart anledning till tvivel när det gäller klassificeringen av produkter som skiffer hos ett bestämt stenbrott som de brittiska myndigheterna åtog sig att undersöka. En oriktig framställning av materialen skulle utgöra ett missbruk av skatten på ballast och inte en fråga rörande statligt stöd.

| (331) | För det andra, såsom beskrivs ovan i skäl 169, anser kommissionen att annonser i vilka stenbrott beskriver sina produkter för att locka kunder inte är helt och hållet relevanta för bedömningen av materialens användning vid tillämpningen av skatten på ballast. De brittiska myndigheterna tar själva inte sådana beskrivningar i beaktande i skatteuppbördssyfte. |
| --- | --- |

(331)

För det andra, såsom beskrivs ovan i skäl 169, anser kommissionen att annonser i vilka stenbrott beskriver sina produkter för att locka kunder inte är helt och hållet relevanta för bedömningen av materialens användning vid tillämpningen av skatten på ballast. De brittiska myndigheterna tar själva inte sådana beskrivningar i beaktande i skatteuppbördssyfte.

| (332) | Det kriterium som använts av de brittiska myndigheterna för att kontrollera om det material som utvinns hos ett särskilt stenbrott utgörs av skiffer är, enligt rapporten (69), huruvida det ”enbart med hjälp av en mejsel kan klyvas i tunna flisor och plattor”. Om det finns stenbrott som hävdar att de producerar skiffer och som således omfattas av skattebefrielsen, men som i själva verket producerar material som inte besitter tillräcklig skiffrighet enligt vad BAA hävdar, skulle dessa stenbrott otillbörligen inte ha registrerat sig för betalning av skatten på ballast. Detta skulle utgöra ett verkställighetsproblem och utredas som bedrägeri av HMRC. De brittiska myndigheterna åtog sig att undersöka ovannämnda stenbrott och eventuella övriga fall där undersökningar som genomförts för att skaffa bevis för kommissionen ger upphov till oro för felaktig klassificering av material. Om materialet inte är skiffer kommer skatten samt en straffavgift att tas ut. |
| --- | --- |

(332)

Det kriterium som använts av de brittiska myndigheterna för att kontrollera om det material som utvinns hos ett särskilt stenbrott utgörs av skiffer är, enligt rapporten (69), huruvida det ”enbart med hjälp av en mejsel kan klyvas i tunna flisor och plattor”. Om det finns stenbrott som hävdar att de producerar skiffer och som således omfattas av skattebefrielsen, men som i själva verket producerar material som inte besitter tillräcklig skiffrighet enligt vad BAA hävdar, skulle dessa stenbrott otillbörligen inte ha registrerat sig för betalning av skatten på ballast. Detta skulle utgöra ett verkställighetsproblem och utredas som bedrägeri av HMRC. De brittiska myndigheterna åtog sig att undersöka ovannämnda stenbrott och eventuella övriga fall där undersökningar som genomförts för att skaffa bevis för kommissionen ger upphov till oro för felaktig klassificering av material. Om materialet inte är skiffer kommer skatten samt en straffavgift att tas ut.

69

| (333) | I enlighet med tribunalens (70) bedömning grundar sig valet att låta vissa material omfattas av skattens tillämpningsområde med stöd av den tillämpliga regeln för normal beskattning ”endast [...] på deras faktiska och vedertagna användning som ballast”. För nyutvunnen skiffer kan detta tolkas så att skiffer, om det inte finns några bevis för att stenbrott medvetet utvinner skiffer för användning som ballast, inte kan jämföras med skattepliktiga material, och skattebefrielsen med avseende på skiffer faller således inom de allmänna principerna för skatten på ballast. |
| --- | --- |

(333)

I enlighet med tribunalens (70) bedömning grundar sig valet att låta vissa material omfattas av skattens tillämpningsområde med stöd av den tillämpliga regeln för normal beskattning ”endast [...] på deras faktiska och vedertagna användning som ballast”. För nyutvunnen skiffer kan detta tolkas så att skiffer, om det inte finns några bevis för att stenbrott medvetet utvinner skiffer för användning som ballast, inte kan jämföras med skattepliktiga material, och skattebefrielsen med avseende på skiffer faller således inom de allmänna principerna för skatten på ballast.

70

| (334) | Det har påvisats för kommissionen att skiffer inte medvetet utvinns för ballaständamål, utan bryts för att erhålla dimensionella och dekorativa produkter. |
| --- | --- |

(334)

Det har påvisats för kommissionen att skiffer inte medvetet utvinns för ballaständamål, utan bryts för att erhålla dimensionella och dekorativa produkter.

| (335) | Kommissionen drar därför slutsatsen att nyutvunnen skiffer i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en annan situation än skattepliktiga material och följaktligen inte omfattas av skattens normala beskattningsprincip. |
| --- | --- |

(335)

Kommissionen drar därför slutsatsen att nyutvunnen skiffer i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en annan situation än skattepliktiga material och följaktligen inte omfattas av skattens normala beskattningsprincip.

| (336) | Samtidigt framgår det av de inlämnade synpunkterna att endast en liten del (ca 5 %) av materialet som utvunnits i skifferbrott är skiffer av hög kvalitet som i lämpligt stora skivor kan säljas som dimensionella, arkitektoniska produkter och följaktligen inte för användning som ballast, medan den återstående delen av utvinningen i stenbrottet är skiffer som biprodukt eller avfall, vilket då kan användas som ballast (skattebefrielsen för schaktavfall från skifferutvinning bedöms nedan i avsnitt 5.6.4). |
| --- | --- |

(336)

Samtidigt framgår det av de inlämnade synpunkterna att endast en liten del (ca 5 %) av materialet som utvunnits i skifferbrott är skiffer av hög kvalitet som i lämpligt stora skivor kan säljas som dimensionella, arkitektoniska produkter och följaktligen inte för användning som ballast, medan den återstående delen av utvinningen i stenbrottet är skiffer som biprodukt eller avfall, vilket då kan användas som ballast (skattebefrielsen för schaktavfall från skifferutvinning bedöms nedan i avsnitt 5.6.4).

| (337) | Mot bakgrund av att utvinningen av skifferbiprodukten är ett oundvikligt fenomen vid utvinningen av högkvalitativ skiffer för dekorativa och dimensionella material som används för byggändamål och att den inte kan förekomma vid utvinning av annat material bidrar dess skattebefrielse till syftet med skatten på ballast. Skattebefrielsen kan i själva verket bidra till att styra efterfrågan från nyutvunna material för användning som ballast till skiffer som biprodukt. Dessutom finns det ingen risk för att denna skattebefrielse skulle kunna främja nyutvinningen av skiffer mot bakgrund av de höga kostnaderna för utvinning av skiffer, som endast kan täckas när skiffer för dekorativa och dimensionella produkter erhålls. Detta bekräftas även av det minskande antalet aktiva skifferbrott sedan skatten på ballast infördes (från 43 till 32), i enlighet med uppgifterna från de brittiska myndigheterna (71). |
| --- | --- |

(337)

Mot bakgrund av att utvinningen av skifferbiprodukten är ett oundvikligt fenomen vid utvinningen av högkvalitativ skiffer för dekorativa och dimensionella material som används för byggändamål och att den inte kan förekomma vid utvinning av annat material bidrar dess skattebefrielse till syftet med skatten på ballast. Skattebefrielsen kan i själva verket bidra till att styra efterfrågan från nyutvunna material för användning som ballast till skiffer som biprodukt. Dessutom finns det ingen risk för att denna skattebefrielse skulle kunna främja nyutvinningen av skiffer mot bakgrund av de höga kostnaderna för utvinning av skiffer, som endast kan täckas när skiffer för dekorativa och dimensionella produkter erhålls. Detta bekräftas även av det minskande antalet aktiva skifferbrott sedan skatten på ballast infördes (från 43 till 32), i enlighet med uppgifterna från de brittiska myndigheterna (71).

71

| (338) | Kommissionen konstaterar att det kan finnas naturligt förekommande skiffer som inte har en renhet på 100 %, men som fortfarande uppfyller kravet på att enbart med hjälp av en mejsel kunna klyvas i tunna flisor och plattor. I sådana fall ansåg de brittiska myndigheterna att skattebefrielsen även bör omfatta material som huvudsakligen består av skiffer. |
| --- | --- |

(338)

Kommissionen konstaterar att det kan finnas naturligt förekommande skiffer som inte har en renhet på 100 %, men som fortfarande uppfyller kravet på att enbart med hjälp av en mejsel kunna klyvas i tunna flisor och plattor. I sådana fall ansåg de brittiska myndigheterna att skattebefrielsen även bör omfatta material som huvudsakligen består av skiffer.

| (339) | Eftersom ingen bevisning tillhandahölls för att material som huvudsakligen består av skiffer avsiktligen utvanns för att användas som ballast anser kommissionen att samma resonemang som gäller för material som i sin helhet består av skiffer även ska gälla material som huvudsakligen består av skiffer, vilket täcker den situation som beskrivs i skäl 338. |
| --- | --- |

(339)

Eftersom ingen bevisning tillhandahölls för att material som huvudsakligen består av skiffer avsiktligen utvanns för att användas som ballast anser kommissionen att samma resonemang som gäller för material som i sin helhet består av skiffer även ska gälla material som huvudsakligen består av skiffer, vilket täcker den situation som beskrivs i skäl 338.

| (340) | Skattebefrielsen i enlighet med avsnitt 17.4 a i 2001 års skattelag som beviljats för material som i sin helhet eller huvudsakligen består av, eller utgör en del av någonting som består av, skiffer utgör således inte en avvikelse från den normala beskattningen enligt skatten på ballast. |
| --- | --- |

(340)

Skattebefrielsen i enlighet med avsnitt 17.4 a i 2001 års skattelag som beviljats för material som i sin helhet eller huvudsakligen består av, eller utgör en del av någonting som består av, skiffer utgör således inte en avvikelse från den normala beskattningen enligt skatten på ballast.

5.6.2.5.2   Lerskiffer

Lerskiffer

| (341) | Eftersom lerskiffer är en bergart och därmed ballast i enlighet med avsnitt 17.1 i 2001 års skattelag, utgör dess befrielse från skatten på ballast inte ett undantag från principen för normal beskattning i enlighet med skatten på ballast, såvida lerskiffer inte avsiktligen utvinns för att användas som ballast. Vid sådan utvinning kan skattebefrielsen enbart motiveras om den bidrar till miljösyftet med skatten på ballast, dvs. att uppnå en förflyttning av efterfrågan. |
| --- | --- |

(341)

Eftersom lerskiffer är en bergart och därmed ballast i enlighet med avsnitt 17.1 i 2001 års skattelag, utgör dess befrielse från skatten på ballast inte ett undantag från principen för normal beskattning i enlighet med skatten på ballast, såvida lerskiffer inte avsiktligen utvinns för att användas som ballast. Vid sådan utvinning kan skattebefrielsen enbart motiveras om den bidrar till miljösyftet med skatten på ballast, dvs. att uppnå en förflyttning av efterfrågan.

| (342) | Inlämnade synpunkter från berörda parter och de brittiska myndigheterna pekade på ett antal användningsområden för lerskiffer som ballast, främst som ballast av låg kvalitet för att fylla ut under vägytan eller som bankfyllning. |
| --- | --- |

(342)

Inlämnade synpunkter från berörda parter och de brittiska myndigheterna pekade på ett antal användningsområden för lerskiffer som ballast, främst som ballast av låg kvalitet för att fylla ut under vägytan eller som bankfyllning.

| (343) | Kommissionen konstaterar dessutom att lerskiffer ofta är varvad med sandsten eller med andra skattebelagda material. I sådana fall kan det anses att lerskiffern medvetet utvinns tillsammans med sådana material för kommersiellt utnyttjande som ballast. |
| --- | --- |

(343)

Kommissionen konstaterar dessutom att lerskiffer ofta är varvad med sandsten eller med andra skattebelagda material. I sådana fall kan det anses att lerskiffern medvetet utvinns tillsammans med sådana material för kommersiellt utnyttjande som ballast.

| (344) | De brittiska myndigheterna har själva hävdat att de material som utvinns för att användas som ballast, eller som uppkommer som biprodukter vid en process som syftar till att producera ballast för kommersiellt utnyttjande, i faktiskt hänseende befinner sig i en annan situation än skattebefriat material. Lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast befinner sig följaktligen i faktiskt hänseende också i en annan situation än skattebefriat material på samma sätt som alla andra nyutvunna skattepliktiga material. Det skulle därför inte gå att motivera att ett material omfattas av befrielsen från skatten på ballast när det avsiktligt utvinns för att användas som ballast. |
| --- | --- |

(344)

De brittiska myndigheterna har själva hävdat att de material som utvinns för att användas som ballast, eller som uppkommer som biprodukter vid en process som syftar till att producera ballast för kommersiellt utnyttjande, i faktiskt hänseende befinner sig i en annan situation än skattebefriat material. Lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast befinner sig följaktligen i faktiskt hänseende också i en annan situation än skattebefriat material på samma sätt som alla andra nyutvunna skattepliktiga material. Det skulle därför inte gå att motivera att ett material omfattas av befrielsen från skatten på ballast när det avsiktligt utvinns för att användas som ballast.

| (345) | De brittiska myndigheterna visade att lerskiffer för det mesta inte används som ballast, eftersom lerskiffer i allmänhet är olämplig för användning som ballast. Den högkvalitativa användningen av lerskiffer är för tegeltillverkning, vilket är en keramisk process. |
| --- | --- |

(345)

De brittiska myndigheterna visade att lerskiffer för det mesta inte används som ballast, eftersom lerskiffer i allmänhet är olämplig för användning som ballast. Den högkvalitativa användningen av lerskiffer är för tegeltillverkning, vilket är en keramisk process.

| (346) | På grundval av uppgifter som mottagits från berörda parter konstaterar kommissionen att nyutvunnen lerskiffer kan användas som ballast, om än inte i vanligt förekommande situationer, och till skillnad från utvinningen av skiffer finns det inga avancerade och specialiserade produkter av lerskiffer som skulle medföra en skattebefrielse. Dessutom är lerskiffer i sig ett material som kan ha mycket olika egenskaper från en exploateringsplats till en annan. |
| --- | --- |

(346)

På grundval av uppgifter som mottagits från berörda parter konstaterar kommissionen att nyutvunnen lerskiffer kan användas som ballast, om än inte i vanligt förekommande situationer, och till skillnad från utvinningen av skiffer finns det inga avancerade och specialiserade produkter av lerskiffer som skulle medföra en skattebefrielse. Dessutom är lerskiffer i sig ett material som kan ha mycket olika egenskaper från en exploateringsplats till en annan.

| (347) | Kommissionen noterar de brittiska myndigheternas påstående, närmare beskrivet i skäl 297, att lerskiffer hör till samma bergartsfamilj som lera, men att hårdare lerskiffer dock kan anses tillhöra samma familj som skiffer. |
| --- | --- |

(347)

Kommissionen noterar de brittiska myndigheternas påstående, närmare beskrivet i skäl 297, att lerskiffer hör till samma bergartsfamilj som lera, men att hårdare lerskiffer dock kan anses tillhöra samma familj som skiffer.

| (348) | I motsats till lera kan viss lerskiffer dessutom användas och används för att tillhandahålla fyllning för byggändamål, och detta kräver inte någon fysikalisk omvandling i detta avseende (skäl 299). |
| --- | --- |

(348)

I motsats till lera kan viss lerskiffer dessutom användas och används för att tillhandahålla fyllning för byggändamål, och detta kräver inte någon fysikalisk omvandling i detta avseende (skäl 299).

| (349) | För det första visar synpunkterna från berörda parter som mottagits av kommissionen att lerskiffer kan utvinnas och avsiktligen utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast. Priset för lerskiffer varierar mellan [...] och 4,44 brittiska pund (se skälen 292, 304 och 307). Av detta pris är i vissa fall 3 brittiska pund endast priset för transporten av lerskiffer. Kommissionen konstaterar emellertid att den inte har mottagit prisinformation för lerskiffer som utvinns som huvudsaklig produkt i ett stenbrott, utan enbart för lerskiffer som utvinns som en biprodukt från ett annat material. |
| --- | --- |

(349)

För det första visar synpunkterna från berörda parter som mottagits av kommissionen att lerskiffer kan utvinnas och avsiktligen utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast. Priset för lerskiffer varierar mellan [...] och 4,44 brittiska pund (se skälen 292, 304 och 307). Av detta pris är i vissa fall 3 brittiska pund endast priset för transporten av lerskiffer. Kommissionen konstaterar emellertid att den inte har mottagit prisinformation för lerskiffer som utvinns som huvudsaklig produkt i ett stenbrott, utan enbart för lerskiffer som utvinns som en biprodukt från ett annat material.

| (350) | När det gäller nyutvinningen av lerskiffer har kommissionen mottagit bevis rörande minst fyra eller fem (72) stenbrott som bekräftar att de främst utvinner lerskiffer för användning som ballast. Såsom beskrivs i skäl 318, som svar på den av BAA inlämnade förteckningen över stenbrott som enligt årgång 2010 av BGS Directory of Mines and Quarries främst föreföll utvinna lerskiffer för kommersiellt utnyttjande som ballast av lerskiffer, bad kommissionen de brittiska myndigheterna att lämna in uppgifter angående dessa stenbrott från konfidentiella skatteregister. Det visade sig att fyra eller fem (72) stenbrott var registrerade som omfattade av skattebefrielsen för lerskiffer, samtidigt som de producerar huggen sten och lerskiffer för användning som ballast. De brittiska myndigheterna förklarade att eftersom stenbrotten producerar huggen sten bör lerskiffern ses som en biprodukt från denna produktion och således i vederbörlig ordning åtnjuta skattebefrielsen. Denna förklaring kan dock inte godtas av kommissionen. Som beskrivs i skälen 151 till 158 är biprodukter från produktionen av huggen sten inte befriade från beskattning i enlighet med skatten på ballast. Dessutom skulle alla ballaststenbrott producera någon huggen sten om det fanns efterfrågan på detta och om stenen lämpar sig för att huggas. Detta innebär emellertid inte att de, om efterfrågan finns och det är ekonomiskt motiverat, främst kommer att producera ballast om det inte finns någon efterfrågan på huggen sten. På grund av detta måste dessa stenbrott betraktas som stenbrott som medvetet utvinner lerskiffer för användning som ballast. |
| --- | --- |

(350)

När det gäller nyutvinningen av lerskiffer har kommissionen mottagit bevis rörande minst fyra eller fem (72) stenbrott som bekräftar att de främst utvinner lerskiffer för användning som ballast. Såsom beskrivs i skäl 318, som svar på den av BAA inlämnade förteckningen över stenbrott som enligt årgång 2010 av BGS Directory of Mines and Quarries främst föreföll utvinna lerskiffer för kommersiellt utnyttjande som ballast av lerskiffer, bad kommissionen de brittiska myndigheterna att lämna in uppgifter angående dessa stenbrott från konfidentiella skatteregister. Det visade sig att fyra eller fem (72) stenbrott var registrerade som omfattade av skattebefrielsen för lerskiffer, samtidigt som de producerar huggen sten och lerskiffer för användning som ballast. De brittiska myndigheterna förklarade att eftersom stenbrotten producerar huggen sten bör lerskiffern ses som en biprodukt från denna produktion och således i vederbörlig ordning åtnjuta skattebefrielsen. Denna förklaring kan dock inte godtas av kommissionen. Som beskrivs i skälen 151 till 158 är biprodukter från produktionen av huggen sten inte befriade från beskattning i enlighet med skatten på ballast. Dessutom skulle alla ballaststenbrott producera någon huggen sten om det fanns efterfrågan på detta och om stenen lämpar sig för att huggas. Detta innebär emellertid inte att de, om efterfrågan finns och det är ekonomiskt motiverat, främst kommer att producera ballast om det inte finns någon efterfrågan på huggen sten. På grund av detta måste dessa stenbrott betraktas som stenbrott som medvetet utvinner lerskiffer för användning som ballast.

72

Directory of Mines and Quarries

72

| (351) | Kommissionen konstaterar att det föreligger en motsättning som härrör från ett yttrande som den har mottagit. Synpunkterna som har mottagits från Torrington Stone hänvisar till deras utvinning och försäljning av ballast av lerskiffer som erhålls som en primär produkt från ett av deras stenbrott (Vyse Quarry). De brittiska myndigheterna hävdar emellertid att stenbrottet inte producerar lerskiffer alls, på grundval av hur stenbrottets produkter presenteras på deras webbplats. Kommissionen konstaterar dock att lerskiffer omnämns på Vyse Quarrys webbplats, inte i beskrivningen av deras produkter utan i de tekniska specifikationerna för de olika produkter som de utvinner (73). |
| --- | --- |

(351)

Kommissionen konstaterar att det föreligger en motsättning som härrör från ett yttrande som den har mottagit. Synpunkterna som har mottagits från Torrington Stone hänvisar till deras utvinning och försäljning av ballast av lerskiffer som erhålls som en primär produkt från ett av deras stenbrott (Vyse Quarry). De brittiska myndigheterna hävdar emellertid att stenbrottet inte producerar lerskiffer alls, på grundval av hur stenbrottets produkter presenteras på deras webbplats. Kommissionen konstaterar dock att lerskiffer omnämns på Vyse Quarrys webbplats, inte i beskrivningen av deras produkter utan i de tekniska specifikationerna för de olika produkter som de utvinner (73).

73

| (352) | Eftersom detta dessutom är ett yttrande från stenbrottet självt måste kommissionen ta det i beaktande. Det skulle kunna förhålla sig så att det material de producerar felaktigt har benämnts lerskiffer, men stenbrottet i fråga hävdar att det har åtnjutit skattebefrielse för lerskiffer. De brittiska myndigheterna har dessutom vid olika tillfällen förklarat att de, för tillämpningen av skatten på ballast, bortser från hur ett stenbrott presenterar sina produkter för allmänheten. Det har inte nämnts något om eventuella geologiska tester som utförts vid stenbrottet. |
| --- | --- |

(352)

Eftersom detta dessutom är ett yttrande från stenbrottet självt måste kommissionen ta det i beaktande. Det skulle kunna förhålla sig så att det material de producerar felaktigt har benämnts lerskiffer, men stenbrottet i fråga hävdar att det har åtnjutit skattebefrielse för lerskiffer. De brittiska myndigheterna har dessutom vid olika tillfällen förklarat att de, för tillämpningen av skatten på ballast, bortser från hur ett stenbrott presenterar sina produkter för allmänheten. Det har inte nämnts något om eventuella geologiska tester som utförts vid stenbrottet.

| (353) | På grundval av de uppgifter och bevis som kommissionen har tillgång till anser den att nyutvunnen lerskiffer i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en jämförbar situation med andra skattepliktiga material. |
| --- | --- |

(353)

På grundval av de uppgifter och bevis som kommissionen har tillgång till anser den att nyutvunnen lerskiffer i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i en jämförbar situation med andra skattepliktiga material.

| (354) | De brittiska myndigheterna har inte fastställt att skattebefrielsen för nyutvunnen lerskiffer för ballast kan motiveras av syftet med skatten på ballast att ”förflytta efterfrågan”. En sådan skattebefrielse gör det åtminstone möjligt att upprätthålla nyutvinningen av lerskiffer för användning som ballast och utgör följaktligen ett undantag från principen för normal beskattning för skatten på ballast, vilket strider mot skattens syfte. |
| --- | --- |

(354)

De brittiska myndigheterna har inte fastställt att skattebefrielsen för nyutvunnen lerskiffer för ballast kan motiveras av syftet med skatten på ballast att ”förflytta efterfrågan”. En sådan skattebefrielse gör det åtminstone möjligt att upprätthålla nyutvinningen av lerskiffer för användning som ballast och utgör följaktligen ett undantag från principen för normal beskattning för skatten på ballast, vilket strider mot skattens syfte.

| (355) | Skattebefrielsen för schaktavfall från utvinningen av lerskiffer bedöms nedan i avsnitt 5.6.4. |
| --- | --- |

(355)

Skattebefrielsen för schaktavfall från utvinningen av lerskiffer bedöms nedan i avsnitt 5.6.4.

| (356) | Kommissionen konstaterar dock att lerskiffer som förekommer som en biprodukt vid kolutvinning åtnjuter, utöver skattebefrielsen i enlighet med avsnitt 17.4 a, även skattebefrielse i enlighet med avsnitt 17.3 f i 2001 års skattelag. Som kommer att fastställas nedan i skäl 367 i detta beslut är kol inte, och kan inte användas som, ballast. |
| --- | --- |

(356)

Kommissionen konstaterar dock att lerskiffer som förekommer som en biprodukt vid kolutvinning åtnjuter, utöver skattebefrielsen i enlighet med avsnitt 17.4 a, även skattebefrielse i enlighet med avsnitt 17.3 f i 2001 års skattelag. Som kommer att fastställas nedan i skäl 367 i detta beslut är kol inte, och kan inte användas som, ballast.

| (357) | Lerskiffer som är en oundviklig biprodukt från kolutvinning lämpar sig för användning som ballast och omfattas således av tillämpningsområdet för normal beskattning enligt skatten på ballast. Dess befrielse från skatten kan emellertid motiveras av syftet med skatten på ballast att ”förflytta efterfrågan”. På grund av sitt värde är det dessutom högst osannolikt att skattebefriad lerskiffer som biprodukt skulle utlösa en ökning av nyutvinningen av kol, eftersom detta inte skulle vara ekonomiskt motiverat. |
| --- | --- |

(357)

Lerskiffer som är en oundviklig biprodukt från kolutvinning lämpar sig för användning som ballast och omfattas således av tillämpningsområdet för normal beskattning enligt skatten på ballast. Dess befrielse från skatten kan emellertid motiveras av syftet med skatten på ballast att ”förflytta efterfrågan”. På grund av sitt värde är det dessutom högst osannolikt att skattebefriad lerskiffer som biprodukt skulle utlösa en ökning av nyutvinningen av kol, eftersom detta inte skulle vara ekonomiskt motiverat.

| (358) | Eftersom lerskiffer, liksom lera, dessutom mestadels används vid tillverkning av rör, kakel och tegel, vilka är keramiska produkter, omfattas den av den skatterabatt som beviljas för keramiska processer i enlighet med avsnitt 30.1 c i 2001 års skattelag. Eftersom detta inte utgör användning som ballast och eftersom material som används för keramiska processer genomgår omfattande fysikaliska omvandlingar, dvs. smälter samman för att bilda en hård, slitstark och väderbeständig produkt, skulle lerskiffer som används för keramiska processer i vederbörlig ordning åtnjuta befrielse från skatten på ballast. Kommissionen har redan i beslutet om att inleda förfarandet konstaterat att skattelättnaden för industriprocesser och jordbruksprocesser (avsnitt 30.1 c) överensstämmer med principerna för normal beskattning som ligger till grund för skatten på ballast (skäl 137). |
| --- | --- |

(358)

Eftersom lerskiffer, liksom lera, dessutom mestadels används vid tillverkning av rör, kakel och tegel, vilka är keramiska produkter, omfattas den av den skatterabatt som beviljas för keramiska processer i enlighet med avsnitt 30.1 c i 2001 års skattelag. Eftersom detta inte utgör användning som ballast och eftersom material som används för keramiska processer genomgår omfattande fysikaliska omvandlingar, dvs. smälter samman för att bilda en hård, slitstark och väderbeständig produkt, skulle lerskiffer som används för keramiska processer i vederbörlig ordning åtnjuta befrielse från skatten på ballast. Kommissionen har redan i beslutet om att inleda förfarandet konstaterat att skattelättnaden för industriprocesser och jordbruksprocesser (avsnitt 30.1 c) överensstämmer med principerna för normal beskattning som ligger till grund för skatten på ballast (skäl 137).

| (359) | Kommissionen konstaterar att BAA och andra berörda parter inkom med synpunkten att material som används för tegel inte bör omfattas av en skattebefrielse. De brittiska myndigheterna visade dock att tegel och andra keramiska processer inte utgör användning som ballast. Tegelstenar genomgår en omfattande tillverkningsprocess. De framställs genom upphettning av lerskiffer eller lera till en hög temperatur (över 1 000 °C) i en ugn, vilket ändrar strukturen hos lerskiffern eller leran och skapar en stabil, tålig tegelsten. Andra keramiska produkter bränns på ett liknande sätt i ugn, men görs till produkter med andra former, t.ex. rör eller plattor. |
| --- | --- |

(359)

Kommissionen konstaterar att BAA och andra berörda parter inkom med synpunkten att material som används för tegel inte bör omfattas av en skattebefrielse. De brittiska myndigheterna visade dock att tegel och andra keramiska processer inte utgör användning som ballast. Tegelstenar genomgår en omfattande tillverkningsprocess. De framställs genom upphettning av lerskiffer eller lera till en hög temperatur (över 1 000 °C) i en ugn, vilket ändrar strukturen hos lerskiffern eller leran och skapar en stabil, tålig tegelsten. Andra keramiska produkter bränns på ett liknande sätt i ugn, men görs till produkter med andra former, t.ex. rör eller plattor.

| (360) | Tegelstenar är inte tillverkade för att användas som fyllningsmassa på ett likande sätt som krossat stenmaterial. De är utformade för att staplas på ett ordnat sätt för att bilda väggar. |
| --- | --- |

(360)

Tegelstenar är inte tillverkade för att användas som fyllningsmassa på ett likande sätt som krossat stenmaterial. De är utformade för att staplas på ett ordnat sätt för att bilda väggar.

| (361) | På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att användningen av lerskiffer i keramiska processer kan åtnjuta en lättnad från skatten på ballast eftersom den inte motsvarar användning av lerskiffer som ballast. |
| --- | --- |

(361)

På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att användningen av lerskiffer i keramiska processer kan åtnjuta en lättnad från skatten på ballast eftersom den inte motsvarar användning av lerskiffer som ballast.

| (362) | Lerskiffer kan dessutom användas i stället för lera, slagg eller annat material som en källa till aluminiumsilikat vid tillverkning av cement. Den blandas med kalksten, en process som är befriad från skatten på ballast. Användning av kalksten, eller kalksten och andra material i cement är befriad från skatten i enlighet med avsnitt 18.2 c i 2001 års skattelag, eftersom materialets kemiska egenskaper är viktiga inom detta användningsområde (med kalksten som ger kalciumsilikat, och lera eller lerskiffer som ger aluminiumsilikat). Lerskiffer som används vid tillverkning av cement tillsammans med kalksten skulle därför i vederbörlig ordning omfattas av skattebefrielsen i enlighet med detta avsnitt i 2001 års skattelag. Kommissionen konstaterade redan i beslutet om att inleda förfarandet att skattebefrielsen för denna process överensstämmer med principerna för normal beskattning för skatten på ballast (skäl 90). |
| --- | --- |

(362)

Lerskiffer kan dessutom användas i stället för lera, slagg eller annat material som en källa till aluminiumsilikat vid tillverkning av cement. Den blandas med kalksten, en process som är befriad från skatten på ballast. Användning av kalksten, eller kalksten och andra material i cement är befriad från skatten i enlighet med avsnitt 18.2 c i 2001 års skattelag, eftersom materialets kemiska egenskaper är viktiga inom detta användningsområde (med kalksten som ger kalciumsilikat, och lera eller lerskiffer som ger aluminiumsilikat). Lerskiffer som används vid tillverkning av cement tillsammans med kalksten skulle därför i vederbörlig ordning omfattas av skattebefrielsen i enlighet med detta avsnitt i 2001 års skattelag. Kommissionen konstaterade redan i beslutet om att inleda förfarandet att skattebefrielsen för denna process överensstämmer med principerna för normal beskattning för skatten på ballast (skäl 90).

| (363) | Lerskifferproducenter skulle behöva visa vilka användningsområden det material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer har för att kunna begära en befrielse från skatten på ballast. |
| --- | --- |

(363)

Lerskifferproducenter skulle behöva visa vilka användningsområden det material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer har för att kunna begära en befrielse från skatten på ballast.

| (364) | Till exempel förekommer lerskiffer även som en oundviklig restprodukt vid utvinningen av lera. I detta fall och om lerskiffern inte redan gynnas av en annan skattebefrielse eller skattelättnad kan det bedömas huruvida respektive lerskiffer är berättigad till en befrielse från skatten på ballast, eftersom den inte har utvunnits avsiktligt för att användas som ballast. Skattebefrielsen skulle överensstämma med principerna för skatten på ballast eftersom detta avser lerskiffer som erhålls som en oundviklig biprodukt från ett material som varken är ballast eller används som ballast och som kan användas för att ersätta nyutvunnen ballast. |
| --- | --- |

(364)

Till exempel förekommer lerskiffer även som en oundviklig restprodukt vid utvinningen av lera. I detta fall och om lerskiffern inte redan gynnas av en annan skattebefrielse eller skattelättnad kan det bedömas huruvida respektive lerskiffer är berättigad till en befrielse från skatten på ballast, eftersom den inte har utvunnits avsiktligt för att användas som ballast. Skattebefrielsen skulle överensstämma med principerna för skatten på ballast eftersom detta avser lerskiffer som erhålls som en oundviklig biprodukt från ett material som varken är ballast eller används som ballast och som kan användas för att ersätta nyutvunnen ballast.

| (365) | När det gäller lerskiffer som förekommer som en biprodukt vid nyutvinningen av andra skattepliktiga material, såsom grovkornig sandsten eller kalksten, konstaterar kommissionen att skattebefrielsen gör åtskillnad mellan lerskiffer och andra beskattade material. Det måste dock övervägas om en sådan skattedifferentiering kan motiveras av syftet med skatten på ballast. Även om skattebefrielsen kan leda till en ökning när det gäller användningen av lerskiffer som biprodukt för användning som ballast på bekostnad av andra biprodukter som inte är skattebefriade har kommissionen inte mottagit någon bevisning från de brittiska myndigheterna eller från berörda parter som visar på att denna skattebefrielse bidrar till att uppnå målet med skatten på ballast, som syftar till att minska nyutvinningen av material för användning som ballast. |
| --- | --- |

(365)

När det gäller lerskiffer som förekommer som en biprodukt vid nyutvinningen av andra skattepliktiga material, såsom grovkornig sandsten eller kalksten, konstaterar kommissionen att skattebefrielsen gör åtskillnad mellan lerskiffer och andra beskattade material. Det måste dock övervägas om en sådan skattedifferentiering kan motiveras av syftet med skatten på ballast. Även om skattebefrielsen kan leda till en ökning när det gäller användningen av lerskiffer som biprodukt för användning som ballast på bekostnad av andra biprodukter som inte är skattebefriade har kommissionen inte mottagit någon bevisning från de brittiska myndigheterna eller från berörda parter som visar på att denna skattebefrielse bidrar till att uppnå målet med skatten på ballast, som syftar till att minska nyutvinningen av material för användning som ballast.

| (366) | Kommissionen anser därför att material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för att användas som ballast, här inbegripet lerskiffer som förekommer som biprodukt vid nyutvinningen av andra skattepliktiga material, i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i samma situation som annan ballast som beskattas mot bakgrund av skattens princip för normal beskattning och dess miljösyfte. Undantaget är därför rent faktiskt selektivt. |
| --- | --- |

(366)

Kommissionen anser därför att material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för att användas som ballast, här inbegripet lerskiffer som förekommer som biprodukt vid nyutvinningen av andra skattepliktiga material, i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i samma situation som annan ballast som beskattas mot bakgrund av skattens princip för normal beskattning och dess miljösyfte. Undantaget är därför rent faktiskt selektivt.

5.6.2.5.3   Kol

Kol

| (367) | Det gemensamma yttrandet som mottogs från de brittiska myndigheterna och BAA såväl som uppgifter som mottagits vid andra tillfällen från de brittiska myndigheterna bekräftar att kol inte är, och inte ska användas som, ballast. Kol befinner sig därför i rättsligt och faktiskt hänseende inte i samma situation som material som är skattepliktigt i enlighet med skatten på ballast, i överensstämmelse med syftet med skatten. Detsamma gäller för material som huvudsakligen består av kol, vilket täcker fall där det utvunna kolet inte har en ren geologisk sammansättning. |
| --- | --- |

(367)

Det gemensamma yttrandet som mottogs från de brittiska myndigheterna och BAA såväl som uppgifter som mottagits vid andra tillfällen från de brittiska myndigheterna bekräftar att kol inte är, och inte ska användas som, ballast. Kol befinner sig därför i rättsligt och faktiskt hänseende inte i samma situation som material som är skattepliktigt i enlighet med skatten på ballast, i överensstämmelse med syftet med skatten. Detsamma gäller för material som huvudsakligen består av kol, vilket täcker fall där det utvunna kolet inte har en ren geologisk sammansättning.

5.6.2.5.4   Brunkol

Brunkol

| (368) | Det gemensamma yttrandet som mottogs från de brittiska myndigheterna och BAA såväl som uppgifter som mottagits vid andra tillfällen från de brittiska myndigheterna bekräftar att brunkol inte är, och inte ska användas som, ballast. Brunkol befinner sig därför i rättsligt och faktiskt hänseende inte i samma situation som material som är skattepliktigt i enlighet med skatten på ballast, i överensstämmelse med syftet med skatten. Detsamma gäller för material som främst består av brunkol, vilket täcker fall där det utvunna brunkolet inte har en ren geologisk sammansättning. |
| --- | --- |

(368)

Det gemensamma yttrandet som mottogs från de brittiska myndigheterna och BAA såväl som uppgifter som mottagits vid andra tillfällen från de brittiska myndigheterna bekräftar att brunkol inte är, och inte ska användas som, ballast. Brunkol befinner sig därför i rättsligt och faktiskt hänseende inte i samma situation som material som är skattepliktigt i enlighet med skatten på ballast, i överensstämmelse med syftet med skatten. Detsamma gäller för material som främst består av brunkol, vilket täcker fall där det utvunna brunkolet inte har en ren geologisk sammansättning.

5.6.3   SKATTEBEFRIELSE FÖR BALLAST SOM I SIN HELHET BESTÅR AV SCHAKTMASSOR, AVFALL ELLER ANDRA BIPRODUKTER, EJ INBEGRIPET AVRYMNINGSMASSOR, SOM FÖLJER AV UTVINNING ELLER ANNAN SEPARATION AV KAOLIN ELLER BALL CLAY FRÅN EN MÄNGD BALLAST (AVSNITT 17.3 e OCH AVSNITT 17.3 f ii)

| (369) | I sina yttranden till kommissionen före beslutet om att inleda förfarandet förklarade de brittiska myndigheterna att kaolin (74) och ball clay (75) är värdefulla mineraler. De utvinns normalt sett inte för att användas som ballast. Schaktavfall som består av sten- och sandavfall är en oundviklig biprodukt från denna utvinning. Kaolinavfall kan användas vid anläggning av bankar och som allmän fyllning, inom produktionen av bitumenbundna material för anläggning av motorvägar, och kan ersättas av annan finkornig ballast vid tillverkningen av betong. Ball clay-avfall kan även säljas som ballast på marknaden för byggmaterial. |
| --- | --- |

(369)

I sina yttranden till kommissionen före beslutet om att inleda förfarandet förklarade de brittiska myndigheterna att kaolin (74) och ball clay (75) är värdefulla mineraler. De utvinns normalt sett inte för att användas som ballast. Schaktavfall som består av sten- och sandavfall är en oundviklig biprodukt från denna utvinning. Kaolinavfall kan användas vid anläggning av bankar och som allmän fyllning, inom produktionen av bitumenbundna material för anläggning av motorvägar, och kan ersättas av annan finkornig ballast vid tillverkningen av betong. Ball clay-avfall kan även säljas som ballast på marknaden för byggmaterial.

74

75

| (370) | De brittiska myndigheterna hade understrukit att eftersom schaktavfallet som uppkommer vid utvinningen av ball clay och kaolin är tillgängligt så fort ball clay och kaolin har utvunnits, och mot bakgrund av att detta schaktavfall kan utgöra ett alternativ till sand, grus och sten som utvinns specifikt för att användas som ballast, bidrar skattebefrielsen till att minska utvinningen av sand, grus och sten som utvinns särskilt för att användas som ballast samt bidrar sammantaget till att minska ballastutvinningens miljöpåverkan. De brittiska myndigheterna hade lämnat in uppgifter angående det avfall som uppkommer vid utvinningen av kaolin och ball clay och de avfallshögar som skapas. |
| --- | --- |

(370)

De brittiska myndigheterna hade understrukit att eftersom schaktavfallet som uppkommer vid utvinningen av ball clay och kaolin är tillgängligt så fort ball clay och kaolin har utvunnits, och mot bakgrund av att detta schaktavfall kan utgöra ett alternativ till sand, grus och sten som utvinns specifikt för att användas som ballast, bidrar skattebefrielsen till att minska utvinningen av sand, grus och sten som utvinns särskilt för att användas som ballast samt bidrar sammantaget till att minska ballastutvinningens miljöpåverkan. De brittiska myndigheterna hade lämnat in uppgifter angående det avfall som uppkommer vid utvinningen av kaolin och ball clay och de avfallshögar som skapas.

| (371) | Kommissionen ifrågasatte i skäl 106 i beslutet om att inleda förfarandet huruvida ett sådant material inte skulle befinna sig i en jämförbar situation som ej skattebefriad ballast, men konstaterade att det kan finnas en skillnad mellan skattebefriat material och ej skattebefriat material eftersom de skattebefriade materialen utgörs av schaktavfall från utvinningen av kaolin och ball clay. De är en oundviklig biprodukt från denna utvinning som uppkommer, inte nödvändigtvis av utvinningen av ballast, men i allmänhet av utvinningen av kaolin och ball clay. Både kaolin och ball clay besitter särskilda egenskaper som inte alltid kan kopieras. |
| --- | --- |

(371)

Kommissionen ifrågasatte i skäl 106 i beslutet om att inleda förfarandet huruvida ett sådant material inte skulle befinna sig i en jämförbar situation som ej skattebefriad ballast, men konstaterade att det kan finnas en skillnad mellan skattebefriat material och ej skattebefriat material eftersom de skattebefriade materialen utgörs av schaktavfall från utvinningen av kaolin och ball clay. De är en oundviklig biprodukt från denna utvinning som uppkommer, inte nödvändigtvis av utvinningen av ballast, men i allmänhet av utvinningen av kaolin och ball clay. Både kaolin och ball clay besitter särskilda egenskaper som inte alltid kan kopieras.

| (372) | Kommissionen ifrågasatte i skäl 107 i beslutet om att inleda förfarandet huruvida denna skillnad var tillräcklig för att påvisa att skattebefrielsen motiveras av skattens beskaffenhet och logik och nämnde att den behövde mer information. |
| --- | --- |

(372)

Kommissionen ifrågasatte i skäl 107 i beslutet om att inleda förfarandet huruvida denna skillnad var tillräcklig för att påvisa att skattebefrielsen motiveras av skattens beskaffenhet och logik och nämnde att den behövde mer information.

| (373) | Efter offentliggörandet av beslutet om att inleda förfarandet mottog kommissionen omfattande synpunkter från berörda parter i detta avseende. |
| --- | --- |

(373)

Efter offentliggörandet av beslutet om att inleda förfarandet mottog kommissionen omfattande synpunkter från berörda parter i detta avseende.

5.6.3.1   
  Synpunkter som mottagits av kommissionen

Synpunkter som mottagits av kommissionen

a)   Synpunkter som mottagits från Sibelco Europe den 16 januari 2014

Synpunkter som mottagits från Sibelco Europe den 16 januari 2014

| (374) | Enligt inlämningen är Sibelco ett företag som är verksamt inom utvinning, bearbetning och försäljning av kaolin och ball clay. Den största andelen, 80 % till 90 %, av produktionen av ball clay och kaolin exporteras. Sibelco gör gällande att det huvudsakliga syftet med exploatering av stenbrotten är utvinningen av ball clay och kaolin. Andra material som av nödvändighet utvinns kan betraktas som sekundära material som kanske eller kanske inte lämpar sig för slutanvändning som ballast, beroende på dess beståndsdelar och eventuella bearbetning. |
| --- | --- |

(374)

Enligt inlämningen är Sibelco ett företag som är verksamt inom utvinning, bearbetning och försäljning av kaolin och ball clay. Den största andelen, 80 % till 90 %, av produktionen av ball clay och kaolin exporteras. Sibelco gör gällande att det huvudsakliga syftet med exploatering av stenbrotten är utvinningen av ball clay och kaolin. Andra material som av nödvändighet utvinns kan betraktas som sekundära material som kanske eller kanske inte lämpar sig för slutanvändning som ballast, beroende på dess beståndsdelar och eventuella bearbetning.

| (375) | Sibelco hävdar att kaolin och ball clay samt de produkter som erhålls från dem inte kan användas som ballast. De är specialindustrimineraler som enbart har andra tillämpningar och slutanvändningar än som ballast. Kaolin och ball clay kännetecknas av deras unika fysikaliska och kemiska egenskaper samt sällsynthet och är således mycket värdefulla. |
| --- | --- |

(375)

Sibelco hävdar att kaolin och ball clay samt de produkter som erhålls från dem inte kan användas som ballast. De är specialindustrimineraler som enbart har andra tillämpningar och slutanvändningar än som ballast. Kaolin och ball clay kännetecknas av deras unika fysikaliska och kemiska egenskaper samt sällsynthet och är således mycket värdefulla.

| (376) | Enligt Sibelco utgör schaktavfallet från dessa mineralutvinningsverksamheter inte material som särskilt utvinns för att användas som ballast. Schaktavfallet utvinns som en nödvändig följd av utvinningen av kaolin och ball clay. Biprodukterna skiljer sig helt från ball clay- och kaolinmineralerna och deras användningsområden är inte desamma eller på något vis utbytbara. Dessutom vidhåller Sibelco att det vid dessa stenbrott, utan utvinningen av ball clay och kaolin, inte skulle finnas något potentiellt ballastmaterial tillgängligt för marknaden, eftersom stenbrotten inte skulle kunna drivas ekonomiskt för annat än ball clay och kaolin. Försäljningsvärdet för kaolin och ball clay är betydligt högre än sekundär ballast framställd på plats. Försäljningsvärdet är cirka [...] till [...] gånger högre för kaolin och ungefär [...] till [...] gånger högre för ball clay. Enligt Sibelco utvinns 8 till 10 gånger större volymer av oundvikligt schaktavfall tillsammans med kaolin och upp till dubbelt så stor volym av andra material utvinns tillsammans med ball clay. |
| --- | --- |

(376)

Enligt Sibelco utgör schaktavfallet från dessa mineralutvinningsverksamheter inte material som särskilt utvinns för att användas som ballast. Schaktavfallet utvinns som en nödvändig följd av utvinningen av kaolin och ball clay. Biprodukterna skiljer sig helt från ball clay- och kaolinmineralerna och deras användningsområden är inte desamma eller på något vis utbytbara. Dessutom vidhåller Sibelco att det vid dessa stenbrott, utan utvinningen av ball clay och kaolin, inte skulle finnas något potentiellt ballastmaterial tillgängligt för marknaden, eftersom stenbrotten inte skulle kunna drivas ekonomiskt för annat än ball clay och kaolin. Försäljningsvärdet för kaolin och ball clay är betydligt högre än sekundär ballast framställd på plats. Försäljningsvärdet är cirka [...] till [...] gånger högre för kaolin och ungefär [...] till [...] gånger högre för ball clay. Enligt Sibelco utvinns 8 till 10 gånger större volymer av oundvikligt schaktavfall tillsammans med kaolin och upp till dubbelt så stor volym av andra material utvinns tillsammans med ball clay.

| (377) | Mot bakgrund av läget och fördelningen av utvinningsplatser för kaolin och ball clay, de särskilda geologiska förutsättningarna och den betydande kapitalinvestering som krävs för att inleda utvinningsverksamhet i dessa områden, har Sibelco gjort gällande att det utan utvinningen av kaolin och ball clay inte skulle äga rum någon utvinningsverksamhet för schaktavfall på någon av dessa platser. |
| --- | --- |

(377)

Mot bakgrund av läget och fördelningen av utvinningsplatser för kaolin och ball clay, de särskilda geologiska förutsättningarna och den betydande kapitalinvestering som krävs för att inleda utvinningsverksamhet i dessa områden, har Sibelco gjort gällande att det utan utvinningen av kaolin och ball clay inte skulle äga rum någon utvinningsverksamhet för schaktavfall på någon av dessa platser.

| (378) | Enligt Sibelco leder all försäljning av ballast som härrör från biprodukter från utvinning av kaolin och ball clay till en direkt minskning av de mängder av detta material som placeras i högar på utvinningsplatsen. |
| --- | --- |

(378)

Enligt Sibelco leder all försäljning av ballast som härrör från biprodukter från utvinning av kaolin och ball clay till en direkt minskning av de mängder av detta material som placeras i högar på utvinningsplatsen.

| (379) | I kaolinfyndigheter bildas enligt uppgifter från Sibelco lermineralen (kaolin) av nedbrytningen och den delvisa nedbrytningen av fältspatmineraler i granit. Denna process kallas kaolinisering, och medan andelen kaolin och dess egenskaper varierar inom fyndigheterna är den totala kaolinmängden i hela stenen vanligtvis cirka 10 %. Även om selektiv utvinning till viss del är möjlig måste oftast hela stenmassan (mellantäckningen) utvinnas innan kaolinet kan separeras. Processen för att separera kaolinet genom vattenseparering, gravitationsmetoder och flera faser av siktning och formning ger upphov till biproduktsmaterial som består av vittrad och ovittrad granit, kvarts-turmalin (bergart), kvarts och glimmer. Detta biproduktsmaterial är inte, i sin utvunna form, lämplig för användning som ballast. Behandling krävs för att göra en del av det lämpligt för slutanvändning som ballast. |
| --- | --- |

(379)

I kaolinfyndigheter bildas enligt uppgifter från Sibelco lermineralen (kaolin) av nedbrytningen och den delvisa nedbrytningen av fältspatmineraler i granit. Denna process kallas kaolinisering, och medan andelen kaolin och dess egenskaper varierar inom fyndigheterna är den totala kaolinmängden i hela stenen vanligtvis cirka 10 %. Även om selektiv utvinning till viss del är möjlig måste oftast hela stenmassan (mellantäckningen) utvinnas innan kaolinet kan separeras. Processen för att separera kaolinet genom vattenseparering, gravitationsmetoder och flera faser av siktning och formning ger upphov till biproduktsmaterial som består av vittrad och ovittrad granit, kvarts-turmalin (bergart), kvarts och glimmer. Detta biproduktsmaterial är inte, i sin utvunna form, lämplig för användning som ballast. Behandling krävs för att göra en del av det lämpligt för slutanvändning som ballast.

| (380) | Enligt Sibelco är leran i ball clay-fyndigheter i grunden också en kaolinmineral, men har deponerats genom sedimentära geologiska processer som bildar ett ofta tydligt lager av bergsskikt. I lagret varvas ball clay, ball clay innehållandes brunkol och sandskikt. Dessa mellantäckande skikt måste utvinnas för att få fram lager av ball clay. Lagren av ball clay och de mellanliggande skikten måste väljas ut noggrant för att säkerställa att ingen ball clay förorenas med andra material och att ingen oplanerad blandning av ball clay-lager av olika kvalitet äger rum. Mellantäckningen utgör vanligtvis mer än 50 % av den totala utvunna volymen. Efter utvinningen av ball clay-lagren blandas de i exakta blandningar beroende på den särskilda slutanvändningen. |
| --- | --- |

(380)

Enligt Sibelco är leran i ball clay-fyndigheter i grunden också en kaolinmineral, men har deponerats genom sedimentära geologiska processer som bildar ett ofta tydligt lager av bergsskikt. I lagret varvas ball clay, ball clay innehållandes brunkol och sandskikt. Dessa mellantäckande skikt måste utvinnas för att få fram lager av ball clay. Lagren av ball clay och de mellanliggande skikten måste väljas ut noggrant för att säkerställa att ingen ball clay förorenas med andra material och att ingen oplanerad blandning av ball clay-lager av olika kvalitet äger rum. Mellantäckningen utgör vanligtvis mer än 50 % av den totala utvunna volymen. Efter utvinningen av ball clay-lagren blandas de i exakta blandningar beroende på den särskilda slutanvändningen.

| (381) | Enligt Sibelco är den största skillnaden mellan kaolin- och ball clay-brott å ena sidan och ballastbrott å den andra att avfallet eller biprodukterna i ballastbrotten i huvudsak består av samma material. I ball clay- och kaolinbrott är de biprodukter som uppkommer av ett helt annat material än de leror som eftersöks som primärmineral. |
| --- | --- |

(381)

Enligt Sibelco är den största skillnaden mellan kaolin- och ball clay-brott å ena sidan och ballastbrott å den andra att avfallet eller biprodukterna i ballastbrotten i huvudsak består av samma material. I ball clay- och kaolinbrott är de biprodukter som uppkommer av ett helt annat material än de leror som eftersöks som primärmineral.

| (382) | Enligt Sibelco kommer den nuvarande skattebefrielsen av ballastmaterial som säljs efter lämplig behandling av material som uppkommit som en oundviklig biprodukt vid utvinning av kaolin och ball clay inte att leda till en ökning av utvinningsverksamheten för kaolin och ball clay. Efterfrågan på och försäljning av kaolin och ball clay styr stenbrottsutvecklingen. Även om vissa biprodukter från utvinningen av både kaolin och ball clay så småningom behandlas och görs lämpliga för slutanvändning som ballast läggs fortfarande majoriteten av de biprodukter som uppkommer på hög. Detta beror på att det inte finns någon ytterligare efterfrågan på ballast (trots den nuvarande skattebefrielsen), men utvinningen i stenbrotten måste fortgå för att producera den volym av kaolin och ball clay som efterfrågas på marknaden. Det hanteras för närvarande omkring fem gånger mer schaktavfall, avfall och biprodukter i Sibelcos kaolin- och china clay-brott än vad som säljs som ballast. Detta visar att till och med den nuvarande befrielsen från skatten på ballast inte kan skapa ytterligare incitament för utvinningen av material för användning som ballast. Dessutom verkar det som om försäljningen av leror och försäljningen av ballast har helt olika mönster. Inom ballastproduktionen avser ett varukontrakt ett särskilt projekt och har en relativt kort löptid. Industrin för ball clay och kaolin måste däremot förse keramiktillverkare med en oföränderlig blandning av material över en period på många år. |
| --- | --- |

(382)

Enligt Sibelco kommer den nuvarande skattebefrielsen av ballastmaterial som säljs efter lämplig behandling av material som uppkommit som en oundviklig biprodukt vid utvinning av kaolin och ball clay inte att leda till en ökning av utvinningsverksamheten för kaolin och ball clay. Efterfrågan på och försäljning av kaolin och ball clay styr stenbrottsutvecklingen. Även om vissa biprodukter från utvinningen av både kaolin och ball clay så småningom behandlas och görs lämpliga för slutanvändning som ballast läggs fortfarande majoriteten av de biprodukter som uppkommer på hög. Detta beror på att det inte finns någon ytterligare efterfrågan på ballast (trots den nuvarande skattebefrielsen), men utvinningen i stenbrotten måste fortgå för att producera den volym av kaolin och ball clay som efterfrågas på marknaden. Det hanteras för närvarande omkring fem gånger mer schaktavfall, avfall och biprodukter i Sibelcos kaolin- och china clay-brott än vad som säljs som ballast. Detta visar att till och med den nuvarande befrielsen från skatten på ballast inte kan skapa ytterligare incitament för utvinningen av material för användning som ballast. Dessutom verkar det som om försäljningen av leror och försäljningen av ballast har helt olika mönster. Inom ballastproduktionen avser ett varukontrakt ett särskilt projekt och har en relativt kort löptid. Industrin för ball clay och kaolin måste däremot förse keramiktillverkare med en oföränderlig blandning av material över en period på många år.

| (383) | Utöver dess yttrande har Sibelco även tillhandahållit till kommissionen en översikt över geologin, utvinningen och behandlingen avseende ball clay och kaolin. |
| --- | --- |

(383)

Utöver dess yttrande har Sibelco även tillhandahållit till kommissionen en översikt över geologin, utvinningen och behandlingen avseende ball clay och kaolin.

b)   Synpunkter som mottagits från Imerys Minerals Limited (nedan kallad IML) den 17 januari 2014

Synpunkter som mottagits från Imerys Minerals Limited (nedan kallad IML) den 17 januari 2014

| (384) | IML:s verksamhet rörande kaolin och ball clay täcker över 5 000 hektar mark i Cornwall, Devon och Dorset i sydvästra England. |
| --- | --- |

(384)

IML:s verksamhet rörande kaolin och ball clay täcker över 5 000 hektar mark i Cornwall, Devon och Dorset i sydvästra England.

| (385) | IML hävdar att Förenade kungariket är en världsledande producent och exportör av ball clay av hög kvalitet, med en export som uppgår till över 80 % av produktionen. Ball clay används huvudsakligen som råmaterial vid tillverkning av keramik (i synnerhet sanitetsartiklar, vägg- och golvplattor samt bordsserviser). Andra användningsområden inbegriper emalj och glasyrer, murtegel, eldfasta användningar och som fyllning och tätning. De materiella egenskaperna hos ball clay gör att den är olämplig att använda som ballast. Ballast ska vanligtvis vara hårt, granulärt material. Ball clay är till skillnad från detta mjuk och finkornig. Ball clays relativa värde skulle också utesluta dess användning som ballast. Det är ett relativt sällsynt och viktigt material, med ett värde fritt fabrik på upp till [...] brittiska pund per ton, beroende på kvaliteten och nivån på marknadsefterfrågan. |
| --- | --- |

(385)

IML hävdar att Förenade kungariket är en världsledande producent och exportör av ball clay av hög kvalitet, med en export som uppgår till över 80 % av produktionen. Ball clay används huvudsakligen som råmaterial vid tillverkning av keramik (i synnerhet sanitetsartiklar, vägg- och golvplattor samt bordsserviser). Andra användningsområden inbegriper emalj och glasyrer, murtegel, eldfasta användningar och som fyllning och tätning. De materiella egenskaperna hos ball clay gör att den är olämplig att använda som ballast. Ballast ska vanligtvis vara hårt, granulärt material. Ball clay är till skillnad från detta mjuk och finkornig. Ball clays relativa värde skulle också utesluta dess användning som ballast. Det är ett relativt sällsynt och viktigt material, med ett värde fritt fabrik på upp till [...] brittiska pund per ton, beroende på kvaliteten och nivån på marknadsefterfrågan.

| (386) | Enligt IML är Förenade kungariket en av de största producenterna och exportörerna av kaolin i världen, med en export på över 90 % av produktionen. |
| --- | --- |

(386)

Enligt IML är Förenade kungariket en av de största producenterna och exportörerna av kaolin i världen, med en export på över 90 % av produktionen.

| (387) | IML hävdar att kaolin uppskattas för sin vithet, fina partikelstorlek och platta partikelform, mjuka icke-slipande textur och kemiska tröghet. Dess huvudsakliga användningsområden är inom papperstillverkning som fyllmedel och täckande pigment, sanitetsartiklar och bordsserviser. Mer specialiserade områden inbegriper användning som fyllmedel i färg, plast, gummi och tätning, samt inom tillverkningen av glasfiber och läkemedel. |
| --- | --- |

(387)

IML hävdar att kaolin uppskattas för sin vithet, fina partikelstorlek och platta partikelform, mjuka icke-slipande textur och kemiska tröghet. Dess huvudsakliga användningsområden är inom papperstillverkning som fyllmedel och täckande pigment, sanitetsartiklar och bordsserviser. Mer specialiserade områden inbegriper användning som fyllmedel i färg, plast, gummi och tätning, samt inom tillverkningen av glasfiber och läkemedel.

| (388) | Enligt IML gör de materiella egenskaperna hos kaolin att den är olämplig att använda som ballast. Kaolins relativa värde skulle också utesluta dess användning som ballast. Kaolin är en mycket sällsynt produkt, både nationellt och internationellt. Mot bakgrund av dess sällsynthet och betydelse på grund av efterfrågan för användning i ett antal branscher är den relativt dyr. En produkt av lägre kvalitet i en grundläggande tillämpning kan säljas för cirka [...] brittiska pund fritt fabrik, medan en högraffinerad specialistprodukt för användning inom en teknisk tillämpning kan inbringa mer än [...] per ton. |
| --- | --- |

(388)

Enligt IML gör de materiella egenskaperna hos kaolin att den är olämplig att använda som ballast. Kaolins relativa värde skulle också utesluta dess användning som ballast. Kaolin är en mycket sällsynt produkt, både nationellt och internationellt. Mot bakgrund av dess sällsynthet och betydelse på grund av efterfrågan för användning i ett antal branscher är den relativt dyr. En produkt av lägre kvalitet i en grundläggande tillämpning kan säljas för cirka [...] brittiska pund fritt fabrik, medan en högraffinerad specialistprodukt för användning inom en teknisk tillämpning kan inbringa mer än [...] per ton.

| (389) | Enligt IML erhåller de en blygsam royalty på i genomsnitt cirka [...] per ton för det material som säljs som sekundär ballast. Enligt IML skulle utvinning av ball clay och kaolin äga rum oberoende av andra faktorer, och uppkomsten av avfallsprodukter är oundviklig. Dess användning som ballast är långt mer fördelaktig för miljön än utvinning av primär ballast. Utan en stabil marknad för avfallet kommer mer material att behöva läggas upp i avfallshögar. |
| --- | --- |

(389)

Enligt IML erhåller de en blygsam royalty på i genomsnitt cirka [...] per ton för det material som säljs som sekundär ballast. Enligt IML skulle utvinning av ball clay och kaolin äga rum oberoende av andra faktorer, och uppkomsten av avfallsprodukter är oundviklig. Dess användning som ballast är långt mer fördelaktig för miljön än utvinning av primär ballast. Utan en stabil marknad för avfallet kommer mer material att behöva läggas upp i avfallshögar.

| (390) | Av de 8,47 miljoner ton som utvinns totalt omfattas cirka 6,5 av kategorin potentiell ballastråvara. Breccia, krossat stenmaterial, grus, mellantäckning, sten och granitavfall kan behandlas för att bilda krossad ballast av någon typ, från makadam i en enda storlek till material för förstärkningslager/fyllning. Krossningsprocessen ger även upphov till grus- och sandprodukter. Dessutom bildas sand under processen för separering av kaolin med skovelhjul. Samtliga 6,5 miljoner ton råmaterial kan inte bearbetas till säljbar sekundär ballast, och avfallsvolymerna beror på vilken typ av kaolinområde som bearbetas. En nuvarande bearbetare av kaolinavfall uppskattar att en avkastning på 65 % är typisk, vilket betyder att över 4 miljoner ton säljbar produkt kan skapas av 6,5 miljoner ton osorterad ballastråvara per år. |
| --- | --- |

(390)

Av de 8,47 miljoner ton som utvinns totalt omfattas cirka 6,5 av kategorin potentiell ballastråvara. Breccia, krossat stenmaterial, grus, mellantäckning, sten och granitavfall kan behandlas för att bilda krossad ballast av någon typ, från makadam i en enda storlek till material för förstärkningslager/fyllning. Krossningsprocessen ger även upphov till grus- och sandprodukter. Dessutom bildas sand under processen för separering av kaolin med skovelhjul. Samtliga 6,5 miljoner ton råmaterial kan inte bearbetas till säljbar sekundär ballast, och avfallsvolymerna beror på vilken typ av kaolinområde som bearbetas. En nuvarande bearbetare av kaolinavfall uppskattar att en avkastning på 65 % är typisk, vilket betyder att över 4 miljoner ton säljbar produkt kan skapas av 6,5 miljoner ton osorterad ballastråvara per år.

| (391) | Enligt IML säljs i genomsnitt ”torrsiktad” betongsand för [...] brittiska pund fritt fabrik och en krossad produkt (ballast) för [...] brittiska pund fritt fabrik. Försäljningen sköts inte av IML, utan av en bearbetare av kaolinavfall. |
| --- | --- |

(391)

Enligt IML säljs i genomsnitt ”torrsiktad” betongsand för [...] brittiska pund fritt fabrik och en krossad produkt (ballast) för [...] brittiska pund fritt fabrik. Försäljningen sköts inte av IML, utan av en bearbetare av kaolinavfall.

| (392) | IML hävdar att befrielsen från skatten på ballast inte på något vis skulle kunna leda till mer utvinning av ball clay/kaolin i syfte att framställa mer skattebefriat material. IML tippar redan mer avfall än de levererar för ballastbearbetning, vilket bevisar att utvinningsnivån helt beror på marknadsefterfrågan på det primära materialet, kaolin/ball clay. |
| --- | --- |

(392)

IML hävdar att befrielsen från skatten på ballast inte på något vis skulle kunna leda till mer utvinning av ball clay/kaolin i syfte att framställa mer skattebefriat material. IML tippar redan mer avfall än de levererar för ballastbearbetning, vilket bevisar att utvinningsnivån helt beror på marknadsefterfrågan på det primära materialet, kaolin/ball clay.

| (393) | IML hävdar att utvinningsprocessen redan producerar mer avfall än vad som för närvarande säljs och att det vore ologiskt att utvinna mer kaolin/ball clay för att framställa biprodukten i form av sekundär ballast. |
| --- | --- |

(393)

IML hävdar att utvinningsprocessen redan producerar mer avfall än vad som för närvarande säljs och att det vore ologiskt att utvinna mer kaolin/ball clay för att framställa biprodukten i form av sekundär ballast.

| (394) | Enligt IML krävs ytterligare bearbetning för att producera säljbar ballast. De hävdar att kostnaderna för en anläggning för torrsiktning för produktion av sand uppgår till omkring 0,75 miljoner brittiska pund, att kostnaderna för en krossanläggning är omkring 2 miljoner brittiska pund och att en sköljanläggning för behandling av murbrukssand skulle kosta upp till 1,5 miljoner brittiska pund. Mot bakgrund av de genomsnittliga försäljningspriserna för sand på [...] brittiska pund per ton och för krossad ballast på [...] brittiska pund per ton skulle produktionskostnaderna normalt utgöra 35 % för sand och 50 % för krossad ballast. |
| --- | --- |

(394)

Enligt IML krävs ytterligare bearbetning för att producera säljbar ballast. De hävdar att kostnaderna för en anläggning för torrsiktning för produktion av sand uppgår till omkring 0,75 miljoner brittiska pund, att kostnaderna för en krossanläggning är omkring 2 miljoner brittiska pund och att en sköljanläggning för behandling av murbrukssand skulle kosta upp till 1,5 miljoner brittiska pund. Mot bakgrund av de genomsnittliga försäljningspriserna för sand på [...] brittiska pund per ton och för krossad ballast på [...] brittiska pund per ton skulle produktionskostnaderna normalt utgöra 35 % för sand och 50 % för krossad ballast.

| (395) | Om inte kaolininnehållet först avlägsnas skulle det enligt IML inte vara kostnadseffektivt att genomföra utvinning på platserna för deras ballastpotential. Det potentiella ballastmaterialet är enbart tillgängligt på marknaden på grund av utvinningen av kaolin och ball clay, eftersom stenbrotten utan denna utvinning inte skulle vara ekonomiskt livskraftiga. Mot bakgrund av de mycket höga kostnaderna för utvinning av mineralerna, och den relativt låga kvaliteten på den biprodukt som framställs genom den processen jämfört med primär ballast, skulle dessa platser inte generera någon ballast alls om det inte vore för mineralinnehållet. |
| --- | --- |

(395)

Om inte kaolininnehållet först avlägsnas skulle det enligt IML inte vara kostnadseffektivt att genomföra utvinning på platserna för deras ballastpotential. Det potentiella ballastmaterialet är enbart tillgängligt på marknaden på grund av utvinningen av kaolin och ball clay, eftersom stenbrotten utan denna utvinning inte skulle vara ekonomiskt livskraftiga. Mot bakgrund av de mycket höga kostnaderna för utvinning av mineralerna, och den relativt låga kvaliteten på den biprodukt som framställs genom den processen jämfört med primär ballast, skulle dessa platser inte generera någon ballast alls om det inte vore för mineralinnehållet.

| (396) | Enligt IML skiljer befrielserna från skatten på ballast mellan avfallsmaterial som uppkommer som biprodukt vid utvinningen av annan mineral än ballast (t.ex. avfall från utvinning av kaolin/ball clay), som är skattebefriat, och avfallsmaterial som utgör biprodukten vid utvinningen av ballast (t.ex. avfall från kalksten), som förblir belagt med skatten på ballast. |
| --- | --- |

(396)

Enligt IML skiljer befrielserna från skatten på ballast mellan avfallsmaterial som uppkommer som biprodukt vid utvinningen av annan mineral än ballast (t.ex. avfall från utvinning av kaolin/ball clay), som är skattebefriat, och avfallsmaterial som utgör biprodukten vid utvinningen av ballast (t.ex. avfall från kalksten), som förblir belagt med skatten på ballast.

| (397) | IML hävdar att biprodukter från stenbrott för kalksten och huggen sten utvinns avsiktligt som och används som ballast, medan biprodukter från utvinningen av kaolin eller ball clay är en oundviklig följd av utvinningen av dessa mineraler. |
| --- | --- |

(397)

IML hävdar att biprodukter från stenbrott för kalksten och huggen sten utvinns avsiktligt som och används som ballast, medan biprodukter från utvinningen av kaolin eller ball clay är en oundviklig följd av utvinningen av dessa mineraler.

| (398) | IML har också försett kommissionen med en fallstudie som publicerats i Construction News om användningen av återanvänd och sekundär ballast från utvinningen av kaolin i betong på en större byggplats i London. |
| --- | --- |

(398)

IML har också försett kommissionen med en fallstudie som publicerats i Construction News om användningen av återanvänd och sekundär ballast från utvinningen av kaolin i betong på en större byggplats i London.

c)   Synpunkter som mottagits från Kaolin and Ball Clay Association den 17 januari 2014

Synpunkter som mottagits från Kaolin and Ball Clay Association den 17 januari 2014

| (399) | Enligt Kaolin och Ball Clay Association kan, som en del av utnyttjandet av kaolin- och ball clay-brott, andra material som oundvikligen utvinns betraktas som ”sekundära” material som kan vara lämpliga eller olämpliga för användning som ballast. De nuvarande befrielserna från skatten på ballast för dessa sekundära material infördes för att skapa incitament för användningen av dem och för att minska den mängd av sådant material som tippas. Kaolin and Ball Clay Association hävdar att kaolin och ball clay inte kan användas som ballast och att de aldrig utvinns för sådan användning. |
| --- | --- |

(399)

Enligt Kaolin och Ball Clay Association kan, som en del av utnyttjandet av kaolin- och ball clay-brott, andra material som oundvikligen utvinns betraktas som ”sekundära” material som kan vara lämpliga eller olämpliga för användning som ballast. De nuvarande befrielserna från skatten på ballast för dessa sekundära material infördes för att skapa incitament för användningen av dem och för att minska den mängd av sådant material som tippas. Kaolin and Ball Clay Association hävdar att kaolin och ball clay inte kan användas som ballast och att de aldrig utvinns för sådan användning.

| (400) | Utan utvinningen av kaolin och ball clay skulle, enligt Kaolin and Ball Clay Association, det ballastmaterial som framställs av dem inte vara tillgängligt på marknaden. Kostnaderna för att separera kaolin och ball clay från ballasten, och värdet på själva ballasten, skulle helt enkelt göra detta fullständigt olönsamt. Försäljningspriserna för kaolin och ball clay är betydligt högre än för ballast, varför det är kostnadseffektivt att utvinna dem för deras egen skull. |
| --- | --- |

(400)

Utan utvinningen av kaolin och ball clay skulle, enligt Kaolin and Ball Clay Association, det ballastmaterial som framställs av dem inte vara tillgängligt på marknaden. Kostnaderna för att separera kaolin och ball clay från ballasten, och värdet på själva ballasten, skulle helt enkelt göra detta fullständigt olönsamt. Försäljningspriserna för kaolin och ball clay är betydligt högre än för ballast, varför det är kostnadseffektivt att utvinna dem för deras egen skull.

| (401) | Kaolin and Ball Clay Association hävdar att ytterligare bevis på detta är det faktum att, även med befrielsen från skatten på ballast, enbart cirka en tredjedel av materialet som skulle kunna bearbetas för närvarande bearbetas till ballast. |
| --- | --- |

(401)

Kaolin and Ball Clay Association hävdar att ytterligare bevis på detta är det faktum att, även med befrielsen från skatten på ballast, enbart cirka en tredjedel av materialet som skulle kunna bearbetas för närvarande bearbetas till ballast.

| (402) | Enligt Kaolin and Ball Clay Association är det säkert att försäljningen av biproduktsmaterial kommer att minska om skatten tas ut på dessa för närvarande skattebefriade mineraler, och det finns i själva verket bevis på att detta redan inträffar för projekt som inleds i april 2014. |
| --- | --- |

(402)

Enligt Kaolin and Ball Clay Association är det säkert att försäljningen av biproduktsmaterial kommer att minska om skatten tas ut på dessa för närvarande skattebefriade mineraler, och det finns i själva verket bevis på att detta redan inträffar för projekt som inleds i april 2014.

d)   Synpunkter från BCC den 17 januari 2014

Synpunkter från BCC den 17 januari 2014

| (403) | BCC hävdar att det huvudsakliga syftet med exploateringen av kaolin- och ball clay-brott är utvinning och bearbetning av dessa material, som är specialprodukter som utmärks på grund av sin sällsynthet och sina unika fysikaliska och kemiska egenskaper. Enligt BCC kan kaolin, ball clay och produkter som framställts av dem inte användas som ballast, och att de aldrig utvinns för sådana ändamål. Andra material som oundvikligen utvinns kan betraktas som sekundära material, vilka antingen lämpar sig eller inte lämpar sig för användning som ballast. Enligt BCC skulle de inte utvinnas i sig för användning som ballast, och de tillgängliggörs först när kaolin eller ball clay har utvunnits – i annat fall skulle stenbrottet inte vara ekonomiskt lönsamt. |
| --- | --- |

(403)

BCC hävdar att det huvudsakliga syftet med exploateringen av kaolin- och ball clay-brott är utvinning och bearbetning av dessa material, som är specialprodukter som utmärks på grund av sin sällsynthet och sina unika fysikaliska och kemiska egenskaper. Enligt BCC kan kaolin, ball clay och produkter som framställts av dem inte användas som ballast, och att de aldrig utvinns för sådana ändamål. Andra material som oundvikligen utvinns kan betraktas som sekundära material, vilka antingen lämpar sig eller inte lämpar sig för användning som ballast. Enligt BCC skulle de inte utvinnas i sig för användning som ballast, och de tillgängliggörs först när kaolin eller ball clay har utvunnits – i annat fall skulle stenbrottet inte vara ekonomiskt lönsamt.

| (404) | BCC vidhåller att ball clay har ett försäljningspris som minst är mellan 5 och 6 gånger högre och kaolin minst mellan 10 och 12 gånger högre än biprodukten som potentiellt kan säljas som sekundär ballast. Ekonomiska och platsmässiga begränsningar skulle inte leda till en situation där mer kaolin och ball clay än vad som kan säljas utvinns för att framställa ytterligare biproduktsmaterial för produktion av ballast. Även när de omfattas av skattebefrielsen säljs inte den största delen (fem gånger mer) av biprodukterna från kaolin och ball clay, utan läggs på hög på utvinningsplatsen. |
| --- | --- |

(404)

BCC vidhåller att ball clay har ett försäljningspris som minst är mellan 5 och 6 gånger högre och kaolin minst mellan 10 och 12 gånger högre än biprodukten som potentiellt kan säljas som sekundär ballast. Ekonomiska och platsmässiga begränsningar skulle inte leda till en situation där mer kaolin och ball clay än vad som kan säljas utvinns för att framställa ytterligare biproduktsmaterial för produktion av ballast. Även när de omfattas av skattebefrielsen säljs inte den största delen (fem gånger mer) av biprodukterna från kaolin och ball clay, utan läggs på hög på utvinningsplatsen.

| (405) | Enligt BCC är det stor skillnad på skattebefriade och icke skattebefriade stenbrott. Icke skattebefriade stenbrott för ballastproduktion utvinner huvudsakligen samma material både som deras primära produkter och som avfall eller biprodukter. I kaolin- och ball clay-brott skiljer sig dock avfallet från de huvudsakliga materialen. De senare är fältspatmineraler, medan de förra mestadels är kiselbaserad sand. |
| --- | --- |

(405)

Enligt BCC är det stor skillnad på skattebefriade och icke skattebefriade stenbrott. Icke skattebefriade stenbrott för ballastproduktion utvinner huvudsakligen samma material både som deras primära produkter och som avfall eller biprodukter. I kaolin- och ball clay-brott skiljer sig dock avfallet från de huvudsakliga materialen. De senare är fältspatmineraler, medan de förra mestadels är kiselbaserad sand.

| (406) | BCC vidhåller att försäljningen av biproduktsmaterial från kaolin- och ball clay-brott kommer att minska om de beläggs med skatten. För att möta efterfrågan kommer ytterligare naturlig ballast att behöva utvinnas. |
| --- | --- |

(406)

BCC vidhåller att försäljningen av biproduktsmaterial från kaolin- och ball clay-brott kommer att minska om de beläggs med skatten. För att möta efterfrågan kommer ytterligare naturlig ballast att behöva utvinnas.

e)   Synpunkter som mottagits från BAA den 15 september 2014

Synpunkter som mottagits från BAA den 15 september 2014

| (407) | BAA har inkommit med information från sina medlemmar i Cornwall med avseende på det faktum att priserna för kaolin kan variera kraftigt mellan 50 brittiska pund och 5 000 brittiska pund per ton, beroende på klass och kvalitet. |
| --- | --- |

(407)

BAA har inkommit med information från sina medlemmar i Cornwall med avseende på det faktum att priserna för kaolin kan variera kraftigt mellan 50 brittiska pund och 5 000 brittiska pund per ton, beroende på klass och kvalitet.

f)   Synpunkter från de brittiska myndigheterna

Synpunkter från de brittiska myndigheterna

| (408) | De brittiska myndigheterna vidhåller att inte bara de materiella egenskaperna hos kaolin och ball clay utesluter att de används som ballast, utan även att det relativa värdet av ball clay och kaolin skulle utesluta sådan användning. De brittiska myndigheterna hävdar att det i själva verket inte finns något faktiskt och etablerat utnyttjande av ball clay och kaolin som ballast. Kommissionens sammanfattning av skillnaden mellan den situation i vilken schaktavfall, avfall eller biprodukter från utvinningen av dessa material befinner sig i är följaktligen helt korrekt. Skattebefrielsen för de oundvikliga biprodukterna från material som inte kan användas och inte används som ballast överensstämmer fullt ut med miljösyftet för skatten på ballast. |
| --- | --- |

(408)

De brittiska myndigheterna vidhåller att inte bara de materiella egenskaperna hos kaolin och ball clay utesluter att de används som ballast, utan även att det relativa värdet av ball clay och kaolin skulle utesluta sådan användning. De brittiska myndigheterna hävdar att det i själva verket inte finns något faktiskt och etablerat utnyttjande av ball clay och kaolin som ballast. Kommissionens sammanfattning av skillnaden mellan den situation i vilken schaktavfall, avfall eller biprodukter från utvinningen av dessa material befinner sig i är följaktligen helt korrekt. Skattebefrielsen för de oundvikliga biprodukterna från material som inte kan användas och inte används som ballast överensstämmer fullt ut med miljösyftet för skatten på ballast.

| (409) | De brittiska myndigheterna tillhandahöll en utförlig beskrivning av ball clay och kaolin och förklarade varför de inte används som och varför de inte kan användas som ballast. Dessutom betingar båda materialen ett högt pris. Enligt de brittiska myndigheterna är ball clay ett relativt sällsynt material med ett värde på upp till 100 brittiska pund per ton, beroende på den särskilda kvalitet på ball clay som krävs och nivån på marknadsefterfrågan. Kaolin är ett mycket sällsynt material som betingar ett mycket högt pris på marknaden på mellan 70 och 400 brittiska pund per ton. Enligt de brittiska myndigheterna är kostnaden för att producera kaolin och ball clay likaså mycket höga jämfört med produktionskostnaderna för andra typer av ballast. De brittiska myndigheterna inkom med upplysningar som insamlats från företag som är verksamma inom området. Ett företag angav en genomsnittlig siffra på [...] brittiska pund per ton kaolin, med en intervall på [...] till [...] brittiska pund för olika kaolinprodukter. Ett annat företag nämnde [...] brittiska pund per ton. För ett ton ball clay är den genomsnittliga produktionskostnaden [...] brittiska pund i Dorset och [...] brittiska pund i Devon. Ett annat företag nämnde [...] brittiska pund per ton. |
| --- | --- |

(409)

De brittiska myndigheterna tillhandahöll en utförlig beskrivning av ball clay och kaolin och förklarade varför de inte används som och varför de inte kan användas som ballast. Dessutom betingar båda materialen ett högt pris. Enligt de brittiska myndigheterna är ball clay ett relativt sällsynt material med ett värde på upp till 100 brittiska pund per ton, beroende på den särskilda kvalitet på ball clay som krävs och nivån på marknadsefterfrågan. Kaolin är ett mycket sällsynt material som betingar ett mycket högt pris på marknaden på mellan 70 och 400 brittiska pund per ton. Enligt de brittiska myndigheterna är kostnaden för att producera kaolin och ball clay likaså mycket höga jämfört med produktionskostnaderna för andra typer av ballast. De brittiska myndigheterna inkom med upplysningar som insamlats från företag som är verksamma inom området. Ett företag angav en genomsnittlig siffra på [...] brittiska pund per ton kaolin, med en intervall på [...] till [...] brittiska pund för olika kaolinprodukter. Ett annat företag nämnde [...] brittiska pund per ton. För ett ton ball clay är den genomsnittliga produktionskostnaden [...] brittiska pund i Dorset och [...] brittiska pund i Devon. Ett annat företag nämnde [...] brittiska pund per ton.

| (410) | Enligt de brittiska myndigheterna finns det två företag som för närvarande levererar ball clay och kaolin i Förenade kungariket. De brittiska myndigheterna tillhandahöll ett exempel på ett varukontrakt för kaolin- och ball clay-biprodukter där priset år 2012 uppgick till [...] brittiska pund per ton. I ett annat kontrakt uppgick priset till [...] brittiska pund per ton sålt kaolinavfall. Ball clay-avfall hade ett pris på [...] brittiska pund. Inget av dessa två företag säljer schaktavfall eller oundvikliga biprodukter som uppkommer på grund av deras verksamhet direkt till slutanvändarna av sådan ballast inom byggbranschen. Båda företagen har i stället ingått avtal med tredje part (som är specialiserade på försäljning av ballast), i enlighet med vilka de är överens om att leverera upp till en viss mängd ballast till ett fast pris, oavsett hur stor mängd som faktiskt levereras. Eftersom priset inte bestäms direkt för varje ton ballast de producerar finns det inget incitament för ball clay- och kaolinbrotten att öka mängden schaktavfall som de avlägsnar utöver den nivå som man har kommit överens om. Tredje part säljer sedan ballasten till slutanvändarna. Enligt de brittiska myndigheterna är det på grund av den ekonomiska nedgången inte möjligt att sälja ens hela mängden ballast. |
| --- | --- |

(410)

Enligt de brittiska myndigheterna finns det två företag som för närvarande levererar ball clay och kaolin i Förenade kungariket. De brittiska myndigheterna tillhandahöll ett exempel på ett varukontrakt för kaolin- och ball clay-biprodukter där priset år 2012 uppgick till [...] brittiska pund per ton. I ett annat kontrakt uppgick priset till [...] brittiska pund per ton sålt kaolinavfall. Ball clay-avfall hade ett pris på [...] brittiska pund. Inget av dessa två företag säljer schaktavfall eller oundvikliga biprodukter som uppkommer på grund av deras verksamhet direkt till slutanvändarna av sådan ballast inom byggbranschen. Båda företagen har i stället ingått avtal med tredje part (som är specialiserade på försäljning av ballast), i enlighet med vilka de är överens om att leverera upp till en viss mängd ballast till ett fast pris, oavsett hur stor mängd som faktiskt levereras. Eftersom priset inte bestäms direkt för varje ton ballast de producerar finns det inget incitament för ball clay- och kaolinbrotten att öka mängden schaktavfall som de avlägsnar utöver den nivå som man har kommit överens om. Tredje part säljer sedan ballasten till slutanvändarna. Enligt de brittiska myndigheterna är det på grund av den ekonomiska nedgången inte möjligt att sälja ens hela mängden ballast.

| (411) | De brittiska myndigheterna hävdar att produktionen av kaolin inte kan separeras från produktionen av kaolinavfall. Den blöta utvinningsprocessen fungerar som så att pumparna ovillkorligen separerar det önskade kaolinmaterialet och avfallsprodukterna. Traditionellt sett utgjordes den första etappen i utvinningen eller brytningen av kaolin av att avlägsna ytbädden och exponera de stenhaltiga lerorna. Som andra steg i processen utsatte stenbrottsexploatören den exponerade leran eller utvinningsytan för vattenstrålar med högt tryck. Enligt de brittiska myndigheterna avlägsnade detta kaolinet, tillsammans med andra produkter som kaolinet var blandat med (sand och glimmer). |
| --- | --- |

(411)

De brittiska myndigheterna hävdar att produktionen av kaolin inte kan separeras från produktionen av kaolinavfall. Den blöta utvinningsprocessen fungerar som så att pumparna ovillkorligen separerar det önskade kaolinmaterialet och avfallsprodukterna. Traditionellt sett utgjordes den första etappen i utvinningen eller brytningen av kaolin av att avlägsna ytbädden och exponera de stenhaltiga lerorna. Som andra steg i processen utsatte stenbrottsexploatören den exponerade leran eller utvinningsytan för vattenstrålar med högt tryck. Enligt de brittiska myndigheterna avlägsnade detta kaolinet, tillsammans med andra produkter som kaolinet var blandat med (sand och glimmer).

| (412) | Enligt de brittiska myndigheterna omfattas avrymningsmassorna som följer på utvinningen av skatten på ballast. Resten av materialet som är oundvikligt i processen för att utvinna kaolin omfattas av skattebefrielsen. |
| --- | --- |

(412)

Enligt de brittiska myndigheterna omfattas avrymningsmassorna som följer på utvinningen av skatten på ballast. Resten av materialet som är oundvikligt i processen för att utvinna kaolin omfattas av skattebefrielsen.

| (413) | De brittiska myndigheterna hävdar att ball clay enbart utvinns med hjälp av täktmetoder. Täktutvinningen inbegriper användning av hydrauliska grävmaskiner och tippvagnar för att selektivt gräva, lasta och leverera lera från enskild produktion till lagrings- och blandningsanläggningar. Det totala förhållandet mellan lera och avfall för branschen är cirka 1 till 1,5. |
| --- | --- |

(413)

De brittiska myndigheterna hävdar att ball clay enbart utvinns med hjälp av täktmetoder. Täktutvinningen inbegriper användning av hydrauliska grävmaskiner och tippvagnar för att selektivt gräva, lasta och leverera lera från enskild produktion till lagrings- och blandningsanläggningar. Det totala förhållandet mellan lera och avfall för branschen är cirka 1 till 1,5.

| (414) | Om en exploatör inte kan erhålla kaolin- eller ball clay-produkter av högt värde skulle det enligt de brittiska myndigheterna inte finnas något incitament för att utvinna enbart biprodukterna, i synnerhet på grund av deras låga ekonomiska värde. Förekomsten av kaolinit eller någon annan typ av lera i en sten minskar materialets styrka och har därför en negativ effekt på dess möjliga prestanda i form av ballast. Även om exploatören inte skulle vilja erhålla materialet av högt värde skulle det fortfarande medföra höga kostnader att avlägsna och avyttra finmaterialet, dvs. kaolinit, annan lera och glimmer. I enlighet med detta skulle det vara ologiskt att avlägsna värdefulla produkter och bortskaffa dem för att erhålla biprodukter av lågt värde som kan användas som ballast. Enligt de brittiska myndigheterna skulle det även med befrielsen från skatten inte vara ekonomiskt rationellt att bedriva utvinningsverksamhet på platserna för att erhålla skattebefriat schaktavfall om inte kaolin och ball clay av högre värde också utvinns. |
| --- | --- |

(414)

Om en exploatör inte kan erhålla kaolin- eller ball clay-produkter av högt värde skulle det enligt de brittiska myndigheterna inte finnas något incitament för att utvinna enbart biprodukterna, i synnerhet på grund av deras låga ekonomiska värde. Förekomsten av kaolinit eller någon annan typ av lera i en sten minskar materialets styrka och har därför en negativ effekt på dess möjliga prestanda i form av ballast. Även om exploatören inte skulle vilja erhålla materialet av högt värde skulle det fortfarande medföra höga kostnader att avlägsna och avyttra finmaterialet, dvs. kaolinit, annan lera och glimmer. I enlighet med detta skulle det vara ologiskt att avlägsna värdefulla produkter och bortskaffa dem för att erhålla biprodukter av lågt värde som kan användas som ballast. Enligt de brittiska myndigheterna skulle det även med befrielsen från skatten inte vara ekonomiskt rationellt att bedriva utvinningsverksamhet på platserna för att erhålla skattebefriat schaktavfall om inte kaolin och ball clay av högre värde också utvinns.

| (415) | Enligt de brittiska myndigheterna är de oundvikliga biprodukter som genereras vid utvinningen av ball clay och kaolin lämpade för viss användning som ballast. |
| --- | --- |

(415)

Enligt de brittiska myndigheterna är de oundvikliga biprodukter som genereras vid utvinningen av ball clay och kaolin lämpade för viss användning som ballast.

| (416) | De brittiska myndigheterna kommenterade skillnaden mellan utvinning av kalksten för produktion av kalk och huggen sten och de oundvikliga biprodukter som genereras vid utvinningen av ball clay och kaolin. De hävdar att huggen sten och kalksten utvinns för att användas som ballast, samt för andra ändamål än ballast. Huggen sten tillverkas av sandsten eller granit – vilka båda utvinns för att användas som ballast. Schaktavfallet, avfallet eller biprodukterna som erhålls vid produktionen av huggen sten och kalksten kan också användas som ballast. |
| --- | --- |

(416)

De brittiska myndigheterna kommenterade skillnaden mellan utvinning av kalksten för produktion av kalk och huggen sten och de oundvikliga biprodukter som genereras vid utvinningen av ball clay och kaolin. De hävdar att huggen sten och kalksten utvinns för att användas som ballast, samt för andra ändamål än ballast. Huggen sten tillverkas av sandsten eller granit – vilka båda utvinns för att användas som ballast. Schaktavfallet, avfallet eller biprodukterna som erhålls vid produktionen av huggen sten och kalksten kan också användas som ballast.

| (417) | Enligt de brittiska myndigheterna förklaras det faktum att både kalksten och dess biprodukter kan användas som ballast delvis av deras materiella egenskaper. Avfall som uppkommer vid utvinning av kalksten, vilket används i produktionen av kalk, består sannolikt inte av ett annat avfallsmaterial, utan snarare också av kalksten. De brittiska myndigheterna hävdar att kalkstens-”avfallet” som uppstår vid brytning av kalksten för produktion av kalk i ett litet antal fall kan vara kemiskt olämpligt för produktionen av kalk. I de flesta fall vore det dock perfekt lämpat för att antingen användas som ballast eller för produktion av kalk. Slutanvändningen av kalksten bestäms mer av den lokala efterfrågan än av den kemiska sammansättningen. |
| --- | --- |

(417)

Enligt de brittiska myndigheterna förklaras det faktum att både kalksten och dess biprodukter kan användas som ballast delvis av deras materiella egenskaper. Avfall som uppkommer vid utvinning av kalksten, vilket används i produktionen av kalk, består sannolikt inte av ett annat avfallsmaterial, utan snarare också av kalksten. De brittiska myndigheterna hävdar att kalkstens-”avfallet” som uppstår vid brytning av kalksten för produktion av kalk i ett litet antal fall kan vara kemiskt olämpligt för produktionen av kalk. I de flesta fall vore det dock perfekt lämpat för att antingen användas som ballast eller för produktion av kalk. Slutanvändningen av kalksten bestäms mer av den lokala efterfrågan än av den kemiska sammansättningen.

| (418) | Dessutom är det enligt de brittiska myndigheterna troligt att avfall som uppkommer vid utvinning av sten för att producera huggen sten till stor del består av makadam av samma sten som utvinns. Till skillnad från ball clay och kaolin uppkommer inga ytterligare kostnader i samband med separering av de högre och lägre kvalitetsklasserna av samma material. |
| --- | --- |

(418)

Dessutom är det enligt de brittiska myndigheterna troligt att avfall som uppkommer vid utvinning av sten för att producera huggen sten till stor del består av makadam av samma sten som utvinns. Till skillnad från ball clay och kaolin uppkommer inga ytterligare kostnader i samband med separering av de högre och lägre kvalitetsklasserna av samma material.

| (419) | De brittiska myndigheterna vidhåller genom att citera BGS att både det nyutvunna materialet och dess biprodukter avsiktligt utvinns för, och används som, ballast (76). Utvinningen av kalksten och sten för huggen sten genererar ballast av hög kvalitet som skulle utvinnas för försäljning för dess egen skull, även om det inte hade funnits någon lokal efterfrågan på kalksten eller huggen sten. Priset för kalksten för kalk är cirka 12,50–19,50 brittiska pund per ton, medan priset på biprodukten är 7,16–11,70 brittiska pund per ton. Priset per ton sandsten och kvartsit som används för att producera huggen sten uppgår till mellan cirka 45,76 brittiska pund och 82,42 brittiska pund, och ballasten av biprodukten kostar mellan cirka 6,58 och 10,04 brittiska pund. |
| --- | --- |

(419)

De brittiska myndigheterna vidhåller genom att citera BGS att både det nyutvunna materialet och dess biprodukter avsiktligt utvinns för, och används som, ballast (76). Utvinningen av kalksten och sten för huggen sten genererar ballast av hög kvalitet som skulle utvinnas för försäljning för dess egen skull, även om det inte hade funnits någon lokal efterfrågan på kalksten eller huggen sten. Priset för kalksten för kalk är cirka 12,50–19,50 brittiska pund per ton, medan priset på biprodukten är 7,16–11,70 brittiska pund per ton. Priset per ton sandsten och kvartsit som används för att producera huggen sten uppgår till mellan cirka 45,76 brittiska pund och 82,42 brittiska pund, och ballasten av biprodukten kostar mellan cirka 6,58 och 10,04 brittiska pund.

76

| (420) | Enligt de brittiska myndigheterna producerar granitbrott huggen sten för golvbeläggning, kontorsbyggnader, hemmakök etc. och ballast i varierande proportioner. Magmatisk bergart (inklusive granit), som också används för att producera huggen sten, kostar omkring 5,51–12,91 brittiska pund per ton, medan ballasten av biprodukter säljs för omkring 6,12–12,82 brittiska pund per ton. |
| --- | --- |

(420)

Enligt de brittiska myndigheterna producerar granitbrott huggen sten för golvbeläggning, kontorsbyggnader, hemmakök etc. och ballast i varierande proportioner. Magmatisk bergart (inklusive granit), som också används för att producera huggen sten, kostar omkring 5,51–12,91 brittiska pund per ton, medan ballasten av biprodukter säljs för omkring 6,12–12,82 brittiska pund per ton.

| (421) | Enligt de brittiska myndigheterna innebär de närliggande priserna för kalksten/huggen sten och dess schaktavfall (som i alla händelser är samma ämne) att det finns incitament för att utvinna båda, beroende på den lokala efterfrågan. De brittiska myndigheterna hävdar att skillnaden mellan de oundvikliga biprodukterna från kaolin och ball clay och biprodukter från kalksten och huggen sten är motiverad och att en annan skattebehandling skulle leda till ett okontrollerbart missbruk och inte kunna verkställas. |
| --- | --- |

(421)

Enligt de brittiska myndigheterna innebär de närliggande priserna för kalksten/huggen sten och dess schaktavfall (som i alla händelser är samma ämne) att det finns incitament för att utvinna båda, beroende på den lokala efterfrågan. De brittiska myndigheterna hävdar att skillnaden mellan de oundvikliga biprodukterna från kaolin och ball clay och biprodukter från kalksten och huggen sten är motiverad och att en annan skattebehandling skulle leda till ett okontrollerbart missbruk och inte kunna verkställas.

| (422) | De brittiska myndigheterna visar vidare att det överensstämmer med skattens syfte att främja användningen av oundvikliga biprodukter från utvinningen av kaolin och ball clay, eftersom de kan användas som ballast. Eftersom både kalksten/huggen sten och de biprodukter som genereras under produktionen av dem kan användas som ballast, och utvinns i detta syfte, skulle skattebefrielsen av det schaktavfall som uppkommer vid utvinningen av kalksten/sten som används för huggen sten enbart tjäna till att främja ökad utvinning av ny ballast och skulle inte förflytta efterfrågan från nyutvunnen ballast till återanvänd ballast och avfallsbiprodukter. |
| --- | --- |

(422)

De brittiska myndigheterna visar vidare att det överensstämmer med skattens syfte att främja användningen av oundvikliga biprodukter från utvinningen av kaolin och ball clay, eftersom de kan användas som ballast. Eftersom både kalksten/huggen sten och de biprodukter som genereras under produktionen av dem kan användas som ballast, och utvinns i detta syfte, skulle skattebefrielsen av det schaktavfall som uppkommer vid utvinningen av kalksten/sten som används för huggen sten enbart tjäna till att främja ökad utvinning av ny ballast och skulle inte förflytta efterfrågan från nyutvunnen ballast till återanvänd ballast och avfallsbiprodukter.

| (423) | De brittiska myndigheterna hävdar att kalksten är ballast av hög kvalitet, för vilken det även finns marknadsefterfrågan. Det finns en marknad för kalksten som enbart utvinns i syfte att användas som ballast (88 stenbrott i Förenade kungariket, vilket visades i det gemensamma yttrandet från BAA och de brittiska myndigheterna) och som sådant det finns en miljömässig motivering till att ersätta detta material med biprodukter från annan utvinning. Det finns inte något objektivt sätt att skilja mellan kalksten som producerats som en biprodukt av produktionen av jordbrukskalk och kalksten som utvinns särskilt för att användas som ballast. |
| --- | --- |

(423)

De brittiska myndigheterna hävdar att kalksten är ballast av hög kvalitet, för vilken det även finns marknadsefterfrågan. Det finns en marknad för kalksten som enbart utvinns i syfte att användas som ballast (88 stenbrott i Förenade kungariket, vilket visades i det gemensamma yttrandet från BAA och de brittiska myndigheterna) och som sådant det finns en miljömässig motivering till att ersätta detta material med biprodukter från annan utvinning. Det finns inte något objektivt sätt att skilja mellan kalksten som producerats som en biprodukt av produktionen av jordbrukskalk och kalksten som utvinns särskilt för att användas som ballast.

| (424) | En berörd part nämnde att det finns kaolin- och ball clay-gruvor som har öppnats på nytt på grund av införandet av skatten, enbart för att utvinna ballast som omfattas av skattebefrielsen. De brittiska myndigheterna erhöll en bekräftelse från de två nationella producenterna av ball clay och kaolin om att detta inte är fallet och vidhöll att de inte hade någon kännedom om att tillstånd skulle ha beviljats för sådana ändamål. |
| --- | --- |

(424)

En berörd part nämnde att det finns kaolin- och ball clay-gruvor som har öppnats på nytt på grund av införandet av skatten, enbart för att utvinna ballast som omfattas av skattebefrielsen. De brittiska myndigheterna erhöll en bekräftelse från de två nationella producenterna av ball clay och kaolin om att detta inte är fallet och vidhöll att de inte hade någon kännedom om att tillstånd skulle ha beviljats för sådana ändamål.

| (425) | Vad gäller en berörd parts kommentar att kvartssand, som är en biprodukt från utvinningen av kaolin, alltid har använts som en källa till ballast i Cornwall och att skattebefrielsen inte minskar utvinningen av nyutvunnen sand, kontrollerade och tillhandahöll de brittiska myndigheterna ofullständiga uppgifter om sandförsäljning för Devon och Cornwall och visade att de inte kunde tillskriva någon del av produktionen till biprodukter från utvinningen av kaolin. |
| --- | --- |

(425)

Vad gäller en berörd parts kommentar att kvartssand, som är en biprodukt från utvinningen av kaolin, alltid har använts som en källa till ballast i Cornwall och att skattebefrielsen inte minskar utvinningen av nyutvunnen sand, kontrollerade och tillhandahöll de brittiska myndigheterna ofullständiga uppgifter om sandförsäljning för Devon och Cornwall och visade att de inte kunde tillskriva någon del av produktionen till biprodukter från utvinningen av kaolin.

5.6.3.2   
  Kommissionens bedömning

Kommissionens bedömning

| (426) | Synpunkterna från producenterna av ball clay och kaolin, deras respektive branschorganisationer och de brittiska myndigheterna visar tydligt att biprodukterna uppkommer både oavsiktligt och oundvikligen. Den kostsamma och komplicerade utvinningen av ball clay och kaolin samt det faktum att det produceras mer avfall än vad producenterna av kaolin och ball clay kan hitta en marknad för visar att ball clay och kaolin inte avsiktligt utvinns för att producera skattebefriade material för användning som ballast. |
| --- | --- |

(426)

Synpunkterna från producenterna av ball clay och kaolin, deras respektive branschorganisationer och de brittiska myndigheterna visar tydligt att biprodukterna uppkommer både oavsiktligt och oundvikligen. Den kostsamma och komplicerade utvinningen av ball clay och kaolin samt det faktum att det produceras mer avfall än vad producenterna av kaolin och ball clay kan hitta en marknad för visar att ball clay och kaolin inte avsiktligt utvinns för att producera skattebefriade material för användning som ballast.

| (427) | Dessutom bedrivs den kommersiella verksamheten för ball clay och kaolin annorlunda jämfört med stenbrott som levererar ballast för byggändamål, eftersom de måste fullgöra långsiktiga kontrakt för att säkerställa en konstant produktion av respektive slutprodukter. Detta innebär att de varken kan utvinna mer eller mindre än vad de behöver för att erhålla den mängd ball clay och kaolin som anges i deras kontrakt, och mängden utvunna biprodukter förblir således densamma. Införandet av skatten på ballast på biprodukter från ball clay och kaolin skulle enbart påverka respektive företags ekonomiska situation utan att uppnå några miljövinster. |
| --- | --- |

(427)

Dessutom bedrivs den kommersiella verksamheten för ball clay och kaolin annorlunda jämfört med stenbrott som levererar ballast för byggändamål, eftersom de måste fullgöra långsiktiga kontrakt för att säkerställa en konstant produktion av respektive slutprodukter. Detta innebär att de varken kan utvinna mer eller mindre än vad de behöver för att erhålla den mängd ball clay och kaolin som anges i deras kontrakt, och mängden utvunna biprodukter förblir således densamma. Införandet av skatten på ballast på biprodukter från ball clay och kaolin skulle enbart påverka respektive företags ekonomiska situation utan att uppnå några miljövinster.

| (428) | Till skillnad från biprodukter av kalksten och huggen sten skulle biprodukter från ball clay och kaolin aldrig utvinnas för deras egen skull i syfte att producera mer skattebefriad ballast. Skattebefrielsen för biprodukter från ball clay och kaolin leder inte till mer nyutvinning av ball clay och kaolin och deras försäljningsvärde är mycket lägre. Priserna är inte närliggande, vilket är fallet när det gäller kalksten och huggen sten. Prisskillnaden är i själva verket mycket större. Det finns således ingen risk för att skattebefrielsen kan leda till en avsiktlig ökning av nyutvinningen. Skattebefrielsen för biprodukter från utvinningen av ball clay och kaolin främjar användningen av dem i stället för nyutvinningen av ballast och överensstämmer med de principer som ligger till grund för skatten på ballast. |
| --- | --- |

(428)

Till skillnad från biprodukter av kalksten och huggen sten skulle biprodukter från ball clay och kaolin aldrig utvinnas för deras egen skull i syfte att producera mer skattebefriad ballast. Skattebefrielsen för biprodukter från ball clay och kaolin leder inte till mer nyutvinning av ball clay och kaolin och deras försäljningsvärde är mycket lägre. Priserna är inte närliggande, vilket är fallet när det gäller kalksten och huggen sten. Prisskillnaden är i själva verket mycket större. Det finns således ingen risk för att skattebefrielsen kan leda till en avsiktlig ökning av nyutvinningen. Skattebefrielsen för biprodukter från utvinningen av ball clay och kaolin främjar användningen av dem i stället för nyutvinningen av ballast och överensstämmer med de principer som ligger till grund för skatten på ballast.

5.6.4   UNDANTAG FÖR BALLAST SOM I SIN HELHET BESTÅR AV SCHAKTAVFALL FRÅN NÅGON PROCESS GENOM VILKEN KOL, BRUNKOL, SKIFFER ELLER LERSKIFFER HAR SEPARERATS FRÅN ANNAN STEN EFTER ATT HA UTVUNNITS ELLER BRUTITS MED DEN ANDRA STENEN ELLER UR SCHAKTMASSOR FRÅN NÅGON PROCESS DÄR ÄMNENA I AVSNITT 18.3 I 2001 ÅRS SKATTELAG HAR SEPARERATS FRÅN ANNAN STEN EFTER ATT HA UTVUNNITS ELLER BRUTITS MED DEN ANDRA STENEN (AVSNITT 17.3 f i OCH ii)

| (429) | Kol, brunkol, skiffer och bituminös skiffer och de ämnen som förtecknas i avsnitt 18.3 i 2001 års skattelag utvinns vanligtvis inte för att användas som ballast, utan utvinns för andra ändamål. Före antagandet av beslutet om att inleda förfarandet hade de brittiska myndigheterna förklarat att skattebefrielsen är tänkt att uppmuntra till användning av avfallet i stället för att avyttra det i avfallshögar. Detta både förbättrar det visuella landskapet och minskar behovet av att utvinna andra material för användning som ballast. |
| --- | --- |

(429)

Kol, brunkol, skiffer och bituminös skiffer och de ämnen som förtecknas i avsnitt 18.3 i 2001 års skattelag utvinns vanligtvis inte för att användas som ballast, utan utvinns för andra ändamål. Före antagandet av beslutet om att inleda förfarandet hade de brittiska myndigheterna förklarat att skattebefrielsen är tänkt att uppmuntra till användning av avfallet i stället för att avyttra det i avfallshögar. Detta både förbättrar det visuella landskapet och minskar behovet av att utvinna andra material för användning som ballast.

| (430) | I beslutet om att inleda förfarandet påpekade kommissionen först att det kan finnas en skillnad mellan skattebefriade material och icke skattebefriade material som består i att de skattebefriade materialen utgörs av avfall från utvinningen av kol, brunkol, skiffer, lerskiffer och de ämnen som förtecknas i avsnitt 18.3. De är en oundviklig biprodukt vid denna utvinning, vilken normalt sett inte äger rum i syfte att utvinna ballast utan för att utvinna de berörda materialen och ämnena som (vanligtvis) inte används som ballast. På grundval av detta verkar avfall från utvinningen av kol, brunkol, skiffer, lerskiffer och de ämnen som förtecknas i avsnitt 18.3 inte befinna sig i en jämförbar situation med skattepliktig ballast mot bakgrund av syftet med skatten på ballast. |
| --- | --- |

(430)

I beslutet om att inleda förfarandet påpekade kommissionen först att det kan finnas en skillnad mellan skattebefriade material och icke skattebefriade material som består i att de skattebefriade materialen utgörs av avfall från utvinningen av kol, brunkol, skiffer, lerskiffer och de ämnen som förtecknas i avsnitt 18.3. De är en oundviklig biprodukt vid denna utvinning, vilken normalt sett inte äger rum i syfte att utvinna ballast utan för att utvinna de berörda materialen och ämnena som (vanligtvis) inte används som ballast. På grundval av detta verkar avfall från utvinningen av kol, brunkol, skiffer, lerskiffer och de ämnen som förtecknas i avsnitt 18.3 inte befinna sig i en jämförbar situation med skattepliktig ballast mot bakgrund av syftet med skatten på ballast.

| (431) | Kommissionen betvivlade dock att denna skillnad är tillräcklig för att påvisa att skattebefrielsen motiveras av de principer som ligger till grund för skatten på ballast. Kommissionen ansåg att skillnaden gentemot skattepliktig ballast endast är motiverad om skattebefrielsen är begränsad till oundvikligt avfall från utvinningen av dessa ämnen. Kommissionen ansåg att detta var fallet eftersom skattebefrielsen är begränsad till material som till 100 % utgörs av avfall från separeringsprocessen. |
| --- | --- |

(431)

Kommissionen betvivlade dock att denna skillnad är tillräcklig för att påvisa att skattebefrielsen motiveras av de principer som ligger till grund för skatten på ballast. Kommissionen ansåg att skillnaden gentemot skattepliktig ballast endast är motiverad om skattebefrielsen är begränsad till oundvikligt avfall från utvinningen av dessa ämnen. Kommissionen ansåg att detta var fallet eftersom skattebefrielsen är begränsad till material som till 100 % utgörs av avfall från separeringsprocessen.

| (432) | Kommissionen betvivlade skillnaden mellan situationerna för skattebefriat material jämfört med icke skattebefriat material som uppkommer som avfall från utvinningen av kalksten när kalkstenen utvinns för att producera kalk, eller jämfört med avfallet från utvinningen av sten för att producera huggen sten med en eller flera plana ytor. Dessutom undrade kommissionen huruvida skattebefrielsen kan motiveras med hänsyn till målet med skatten på ballast om, till exempel, skiffer och lerskiffer eller något annat av de ämnen som förtecknas i avsnitt 18.3 skulle utvinnas för att användas som ballast. |
| --- | --- |

(432)

Kommissionen betvivlade skillnaden mellan situationerna för skattebefriat material jämfört med icke skattebefriat material som uppkommer som avfall från utvinningen av kalksten när kalkstenen utvinns för att producera kalk, eller jämfört med avfallet från utvinningen av sten för att producera huggen sten med en eller flera plana ytor. Dessutom undrade kommissionen huruvida skattebefrielsen kan motiveras med hänsyn till målet med skatten på ballast om, till exempel, skiffer och lerskiffer eller något annat av de ämnen som förtecknas i avsnitt 18.3 skulle utvinnas för att användas som ballast.

| (433) | Kommissionen mottog omfattande synpunkter från berörda parter som presenteras i de relevanta avsnitten i samband med skattebefrielserna för kol, brunkol, skiffer och lerskiffer. |
| --- | --- |

(433)

Kommissionen mottog omfattande synpunkter från berörda parter som presenteras i de relevanta avsnitten i samband med skattebefrielserna för kol, brunkol, skiffer och lerskiffer.

5.6.4.1   
  Synpunkter som mottagits av kommissionen

Synpunkter som mottagits av kommissionen

a)   Synpunkter från de brittiska myndigheterna

Synpunkter från de brittiska myndigheterna

| (434) | De brittiska myndigheterna vidhåller att befrielserna från skatten på ballast skiljer mellan avfallsmaterial som uppkommer som biprodukt vid utvinningen av annan mineral än ballast (t.ex. avfall från utvinningen av kaolin och ball clay), vilket är skattebefriat, och avfallsmaterial som utgör biprodukten vid utvinningen av ballast (t.ex. avfall från kalksten), som fortfarande omfattas av skatten. |
| --- | --- |

(434)

De brittiska myndigheterna vidhåller att befrielserna från skatten på ballast skiljer mellan avfallsmaterial som uppkommer som biprodukt vid utvinningen av annan mineral än ballast (t.ex. avfall från utvinningen av kaolin och ball clay), vilket är skattebefriat, och avfallsmaterial som utgör biprodukten vid utvinningen av ballast (t.ex. avfall från kalksten), som fortfarande omfattas av skatten.

| (435) | När det gäller schaktavfall från kolutvinning hävdar de brittiska myndigheterna att det försumbara priset på lerskifferavfall och gruvavfall visar att det inte finns någon större anledning att skapa incitament för utvinningen av ytterligare kol för att erhålla större mängder biprodukt, oavsett om biprodukten är befriad från skatten eller inte. |
| --- | --- |

(435)

När det gäller schaktavfall från kolutvinning hävdar de brittiska myndigheterna att det försumbara priset på lerskifferavfall och gruvavfall visar att det inte finns någon större anledning att skapa incitament för utvinningen av ytterligare kol för att erhålla större mängder biprodukt, oavsett om biprodukten är befriad från skatten eller inte.

| (436) | Enligt de brittiska myndigheterna leder skattebefrielsen för avfall som uppkommer vid utvinningen av skiffer inte till mer utvinning av skiffer i syfte att erhålla skiffermakadam, i synnerhet eftersom skifferproduktionen redan producerar stora mängder avfall i form av skiffermakadam, varav endast 10 % för närvarande används som ballast, och eftersom det inte skulle vara ekonomiskt möjligt att driva ett stenbrott för sådana ändamål. |
| --- | --- |

(436)

Enligt de brittiska myndigheterna leder skattebefrielsen för avfall som uppkommer vid utvinningen av skiffer inte till mer utvinning av skiffer i syfte att erhålla skiffermakadam, i synnerhet eftersom skifferproduktionen redan producerar stora mängder avfall i form av skiffermakadam, varav endast 10 % för närvarande används som ballast, och eftersom det inte skulle vara ekonomiskt möjligt att driva ett stenbrott för sådana ändamål.

| (437) | De brittiska myndigheterna vidhåller att skillnaden mellan skifferavfall å ena sidan och avfall från huggen sten och kalksten å den andra beror på syftet att inte uppmuntra till ytterligare nyutvinning av kalksten för användning som ballast samtidigt som produktionen av annat material än ballast inte motverkas. Även i fall då kalksten utvinns för andra ändamål än ballast eller sten utvinns för att producera huggen sten utvinns samtidigt det avfall som skapas avsiktligt för att användas som ballast och är väl lämpat för sådan användning. Utvinningen genererar ballast av hög kvalitet som fortfarande skulle utvinnas för försäljning för dess egen skull, även om det inte hade funnits någon lokal efterfrågan på kalk eller huggen sten. Detsamma gäller till synes inte för schaktavfall från skiffer, lerskiffer, kol, brunkol, lera och de ämnen som omnämns i avsnitt 18.3. De brittiska myndigheterna hävdar att det inte finns bevis för att något stenbrott avsiktligt utvinner skiffer, lerskiffer, kol, brunkol, lera eller de ämnen som anges i avsnitt 18.3 särskilt för att erhålla schaktavfall för användning som ballast. Enligt de brittiska myndigheterna uppmuntrar skattebefrielsen inte till ytterligare utvinning för att erhålla schaktavfall för användning som skattebefriad ballast. |
| --- | --- |

(437)

De brittiska myndigheterna vidhåller att skillnaden mellan skifferavfall å ena sidan och avfall från huggen sten och kalksten å den andra beror på syftet att inte uppmuntra till ytterligare nyutvinning av kalksten för användning som ballast samtidigt som produktionen av annat material än ballast inte motverkas. Även i fall då kalksten utvinns för andra ändamål än ballast eller sten utvinns för att producera huggen sten utvinns samtidigt det avfall som skapas avsiktligt för att användas som ballast och är väl lämpat för sådan användning. Utvinningen genererar ballast av hög kvalitet som fortfarande skulle utvinnas för försäljning för dess egen skull, även om det inte hade funnits någon lokal efterfrågan på kalk eller huggen sten. Detsamma gäller till synes inte för schaktavfall från skiffer, lerskiffer, kol, brunkol, lera och de ämnen som omnämns i avsnitt 18.3. De brittiska myndigheterna hävdar att det inte finns bevis för att något stenbrott avsiktligt utvinner skiffer, lerskiffer, kol, brunkol, lera eller de ämnen som anges i avsnitt 18.3 särskilt för att erhålla schaktavfall för användning som ballast. Enligt de brittiska myndigheterna uppmuntrar skattebefrielsen inte till ytterligare utvinning för att erhålla schaktavfall för användning som skattebefriad ballast.

| (438) | Att skattebefria schaktavfall från utvinningen av kalksten (oavsett om det avses att användas för ett annat ändamål än ballast, såsom kalk) och sten för huggen sten skulle dock enligt de brittiska myndigheterna sannolikt främja ytterligare utvinning för att erhålla schaktavfall för användning som skattebefriad ballast. Detta beror på att schaktavfallet består av samma ämne som det huvudsakliga utvunna materialet, att det värdemässigt ligger relativt nära priset för det huvudsakliga materialet samt att det lämpar sig för att användas som högkvalitativt ballastmaterial. Att befria sådant material från skatten skulle kunna uppmuntra till ytterligare utvinning och skulle trotsa miljölogiken med skatten på ballast. |
| --- | --- |

(438)

Att skattebefria schaktavfall från utvinningen av kalksten (oavsett om det avses att användas för ett annat ändamål än ballast, såsom kalk) och sten för huggen sten skulle dock enligt de brittiska myndigheterna sannolikt främja ytterligare utvinning för att erhålla schaktavfall för användning som skattebefriad ballast. Detta beror på att schaktavfallet består av samma ämne som det huvudsakliga utvunna materialet, att det värdemässigt ligger relativt nära priset för det huvudsakliga materialet samt att det lämpar sig för att användas som högkvalitativt ballastmaterial. Att befria sådant material från skatten skulle kunna uppmuntra till ytterligare utvinning och skulle trotsa miljölogiken med skatten på ballast.

| (439) | De brittiska myndigheterna vidhåller att de övervägde att vid något tillfälle införa en skattebefrielse för avfall från produktionen av primär ballast eller från produktionen av ballast av högre kvalitet. Samrådet med industrin visade dock att detta inte skulle vara genomförbart eftersom stenbrottens produktutbud varierar avsevärt, och något som vissa stenbrott betraktar som ballast av hög kvalitet betraktar andra stenbrott som avfall. Bortsett från den betydande risken för skatteflykt hävdar de brittiska myndigheterna att det också skulle stå i strid med logiken och det övergripande miljömålet för skatten på ballast att erbjuda en skattebefrielse för ”avfall” som uppkommer från utvinningen av ballast. Det skulle i själva verket bidra till att minska det relativa priset på ballast av lägre klass och därmed öka efterfrågan på och potentiellt medföra en ökning av utvinningen av ballast (och tillhörande miljöskador) på de berörda platserna. |
| --- | --- |

(439)

De brittiska myndigheterna vidhåller att de övervägde att vid något tillfälle införa en skattebefrielse för avfall från produktionen av primär ballast eller från produktionen av ballast av högre kvalitet. Samrådet med industrin visade dock att detta inte skulle vara genomförbart eftersom stenbrottens produktutbud varierar avsevärt, och något som vissa stenbrott betraktar som ballast av hög kvalitet betraktar andra stenbrott som avfall. Bortsett från den betydande risken för skatteflykt hävdar de brittiska myndigheterna att det också skulle stå i strid med logiken och det övergripande miljömålet för skatten på ballast att erbjuda en skattebefrielse för ”avfall” som uppkommer från utvinningen av ballast. Det skulle i själva verket bidra till att minska det relativa priset på ballast av lägre klass och därmed öka efterfrågan på och potentiellt medföra en ökning av utvinningen av ballast (och tillhörande miljöskador) på de berörda platserna.

| (440) | Enligt de brittiska myndigheterna skulle ett skifferbrott kunna producera högkvalitativa arkitektoniska produkter som säljs för mer än 200 brittiska pund per ton. Cirka 5 % av den skiffer som utvinns är lämplig för detta ändamål på grund av skifferns geologiska formation, och följaktligen produceras en stor mängd skifferavfall. Detta skifferavfall lämpar sig för försäljning för vissa ballaständamål, och en liten del av det avfall som skapas säljs för mellan 2 och 8 brittiska pund per ton medan resten läggs på hög. De brittiska myndigheterna hävdar att kostnaden för att producera ett ton produkt för användning som ballast är högre än det typiska borra-och-spräng-förfarandet för ballast, vilket kalkstens- och granitbrotten kunde använda eftersom skiffer tas från olika processer och hanteras många gånger innan den krossas. Marknadsföringsstrategin är att maximera värdet av resursen som står till förfogande och öka avkastningen för material med högt värde. |
| --- | --- |

(440)

Enligt de brittiska myndigheterna skulle ett skifferbrott kunna producera högkvalitativa arkitektoniska produkter som säljs för mer än 200 brittiska pund per ton. Cirka 5 % av den skiffer som utvinns är lämplig för detta ändamål på grund av skifferns geologiska formation, och följaktligen produceras en stor mängd skifferavfall. Detta skifferavfall lämpar sig för försäljning för vissa ballaständamål, och en liten del av det avfall som skapas säljs för mellan 2 och 8 brittiska pund per ton medan resten läggs på hög. De brittiska myndigheterna hävdar att kostnaden för att producera ett ton produkt för användning som ballast är högre än det typiska borra-och-spräng-förfarandet för ballast, vilket kalkstens- och granitbrotten kunde använda eftersom skiffer tas från olika processer och hanteras många gånger innan den krossas. Marknadsföringsstrategin är att maximera värdet av resursen som står till förfogande och öka avkastningen för material med högt värde.

5.6.4.2   
  Kommissionens bedömning

Kommissionens bedömning

| (441) | Kommissionen har redan i skäl 366 ovan dragit slutsatsen att eftersom det kan bevisas att lerskiffer avsiktligen har utvunnits för att användas som ballast av åtminstone ett stenbrott, är det inte motiverat enligt de principer som ligger till grund för skatten på ballast att befria lerskiffer från skatt på grundval av avsnitt 17.4 a i 2001 års finanslag. |
| --- | --- |

(441)

Kommissionen har redan i skäl 366 ovan dragit slutsatsen att eftersom det kan bevisas att lerskiffer avsiktligen har utvunnits för att användas som ballast av åtminstone ett stenbrott, är det inte motiverat enligt de principer som ligger till grund för skatten på ballast att befria lerskiffer från skatt på grundval av avsnitt 17.4 a i 2001 års finanslag.

| (442) | Kommissionen har också redan fastställt ovan i skälen 205, 333, 367 och 368 att kol, brunkol, skiffer och de ämnen som förtecknas i avsnitt 18.3 inte kan utvinnas eller inte utvinns för användning som ballast och sålunda inte befinner sig i samma situation i rättsligt och faktiskt hänseende som beskattade material. |
| --- | --- |

(442)

Kommissionen har också redan fastställt ovan i skälen 205, 333, 367 och 368 att kol, brunkol, skiffer och de ämnen som förtecknas i avsnitt 18.3 inte kan utvinnas eller inte utvinns för användning som ballast och sålunda inte befinner sig i samma situation i rättsligt och faktiskt hänseende som beskattade material.

| (443) | Kommissionen bedömde dessutom skillnaden mellan dessa skattebefrielser och schaktavfall från utvinning av kalksten när kalkstenen utvinns för att framställa kalk eller när denna jämförs med schaktavfall från utvinning av sten för framställning av huggen sten med en eller flera släta ytor inom ramen för att fastställa de bakomliggande principerna för skatten på ballast enligt vad som avses i skälen 149 till 158. |
| --- | --- |

(443)

Kommissionen bedömde dessutom skillnaden mellan dessa skattebefrielser och schaktavfall från utvinning av kalksten när kalkstenen utvinns för att framställa kalk eller när denna jämförs med schaktavfall från utvinning av sten för framställning av huggen sten med en eller flera släta ytor inom ramen för att fastställa de bakomliggande principerna för skatten på ballast enligt vad som avses i skälen 149 till 158.

| (444) | När det gäller schaktavfall från utvinning av skiffer, vilket kan användas som ballast och vilket också består av skiffer, noterar kommissionen att ingen avsiktlig nybrytning av skiffer skulle äga rum i syfte att erhålla dessa produkter på grund av deras låga värde (se skälen 226 och 237–240). Schaktavfall från utvinning av skiffer har ett försäljningspris på mellan [...] brittiska pund och [...] brittiska pund per ton. Försäljningspriset för högkvalitativa arkitektoniska produkter av skiffer verkar ligga på från 200 brittiska pund till 1 000 brittiska pund per ton och däröver. Endast en liten del av schaktavfallet från skifferutvinningen kan rent faktiskt saluföras och säljas även med befrielsen från skatten på ballast. Skifferutvinning är dessutom en ytterst kostsam process som innebär högre kostnader än när det gäller vanlig brytning. Enligt de brittiska myndigheterna uppgår kostnaderna för att producera schaktavfall från skiffer till mellan 5,7 och 6,5 brittiska pund per ton (skäl 263). Detta visar att det inte är ekonomisk försvarbart att avsiktligt utvinna skiffer endast för att dra nytta av det skattebefriade schaktavfallet från utvinningen. Det är därför osannolikt att denna skattebefrielse skulle öka nyutvinningen. |
| --- | --- |

(444)

När det gäller schaktavfall från utvinning av skiffer, vilket kan användas som ballast och vilket också består av skiffer, noterar kommissionen att ingen avsiktlig nybrytning av skiffer skulle äga rum i syfte att erhålla dessa produkter på grund av deras låga värde (se skälen 226 och 237–240). Schaktavfall från utvinning av skiffer har ett försäljningspris på mellan [...] brittiska pund och [...] brittiska pund per ton. Försäljningspriset för högkvalitativa arkitektoniska produkter av skiffer verkar ligga på från 200 brittiska pund till 1 000 brittiska pund per ton och däröver. Endast en liten del av schaktavfallet från skifferutvinningen kan rent faktiskt saluföras och säljas även med befrielsen från skatten på ballast. Skifferutvinning är dessutom en ytterst kostsam process som innebär högre kostnader än när det gäller vanlig brytning. Enligt de brittiska myndigheterna uppgår kostnaderna för att producera schaktavfall från skiffer till mellan 5,7 och 6,5 brittiska pund per ton (skäl 263). Detta visar att det inte är ekonomisk försvarbart att avsiktligt utvinna skiffer endast för att dra nytta av det skattebefriade schaktavfallet från utvinningen. Det är därför osannolikt att denna skattebefrielse skulle öka nyutvinningen.

| (445) | I enlighet med de typiska intäkterna för skifferbrott inbringar de specialiserade arkitektoniska produkterna, trots att de endast utgör 5 % av produktionen, intäkter till stenbrotten som är 2,54 till 3,52 gånger högre än intäkterna från schaktavfall från skiffer (se skäl 263). |
| --- | --- |

(445)

I enlighet med de typiska intäkterna för skifferbrott inbringar de specialiserade arkitektoniska produkterna, trots att de endast utgör 5 % av produktionen, intäkter till stenbrotten som är 2,54 till 3,52 gånger högre än intäkterna från schaktavfall från skiffer (se skäl 263).

| (446) | Mot bakgrund av att schaktavfallet från skifferutvinningen kan användas och används som ballast kan detta schaktavfall i en i faktiskt och rättsligt hänseende jämförbar situation betraktas som andra beskattade material. |
| --- | --- |

(446)

Mot bakgrund av att schaktavfallet från skifferutvinningen kan användas och används som ballast kan detta schaktavfall i en i faktiskt och rättsligt hänseende jämförbar situation betraktas som andra beskattade material.

| (447) | Kommissionen anser därför att befrielsen från skatten på ballast för schaktavfall från skifferutvinningsprocesser för det första utgör en skattebefrielse för schaktavfall från utvinningen av ett material som inte nyutvinns för användning som ballast, och för det andra att det inte leder till någon ytterligare nybrytning av material, men att det kan öka användningen av ballast som består av ett material som annars skulle kastas bort eller tippas som avfall. Denna skattebefrielse kan sålunda motiveras av syftet med skatten på ballast att ”förflytta efterfrågan”. |
| --- | --- |

(447)

Kommissionen anser därför att befrielsen från skatten på ballast för schaktavfall från skifferutvinningsprocesser för det första utgör en skattebefrielse för schaktavfall från utvinningen av ett material som inte nyutvinns för användning som ballast, och för det andra att det inte leder till någon ytterligare nybrytning av material, men att det kan öka användningen av ballast som består av ett material som annars skulle kastas bort eller tippas som avfall. Denna skattebefrielse kan sålunda motiveras av syftet med skatten på ballast att ”förflytta efterfrågan”.

| (448) | Samma sak gäller för schaktavfall av kol, brunkol och de ämnen som avses i avsnitt 18.3 i 2001 års finanslag, som antingen inte utgör ballast eller som inte utvinns för användning som ballast. |
| --- | --- |

(448)

Samma sak gäller för schaktavfall av kol, brunkol och de ämnen som avses i avsnitt 18.3 i 2001 års finanslag, som antingen inte utgör ballast eller som inte utvinns för användning som ballast.

| (449) | För det första bildas schaktavfall från utvinningen av brunkol. I enlighet med de uppgifter som lämnats av de brittiska myndigheterna är brunkol i sin tur också en biprodukt från utvinningen av ball clay i Devon. Brunkolsfyndigheterna i Nordirland utnyttjas inte. |
| --- | --- |

(449)

För det första bildas schaktavfall från utvinningen av brunkol. I enlighet med de uppgifter som lämnats av de brittiska myndigheterna är brunkol i sin tur också en biprodukt från utvinningen av ball clay i Devon. Brunkolsfyndigheterna i Nordirland utnyttjas inte.

| (450) | För det andra har de berörda parterna och de brittiska myndigheterna angett att schaktavfall från utvinningen av kol, vilket kan omfatta lerskiffer, antingen inte är lämpligt för användning som ballast, till exempel eldfast lera, eller att det i allmänhet tippas och blandas med annat material. En del schaktavfall eller avfall från utvinningen av kol är lämpligt för användning som ballast och kan sålunda ersätta nyutvunnen ballast. |
| --- | --- |

(450)

För det andra har de berörda parterna och de brittiska myndigheterna angett att schaktavfall från utvinningen av kol, vilket kan omfatta lerskiffer, antingen inte är lämpligt för användning som ballast, till exempel eldfast lera, eller att det i allmänhet tippas och blandas med annat material. En del schaktavfall eller avfall från utvinningen av kol är lämpligt för användning som ballast och kan sålunda ersätta nyutvunnen ballast.

| (451) | Prisuppgifterna när det gäller priset på kol (50 brittiska pund) jämfört med priset för vilket schaktavfall av kol säljs (1 till 2 brittiska pund) när det finns efterfrågan på dessa produkter visar att skattebefrielsen för schaktavfall av kol inte kan leda till större utvinning av kol endast för att erhålla det skattebefriade materialet. |
| --- | --- |

(451)

Prisuppgifterna när det gäller priset på kol (50 brittiska pund) jämfört med priset för vilket schaktavfall av kol säljs (1 till 2 brittiska pund) när det finns efterfrågan på dessa produkter visar att skattebefrielsen för schaktavfall av kol inte kan leda till större utvinning av kol endast för att erhålla det skattebefriade materialet.

| (452) | Befrielsen från skatten på ballast för schaktavfall från kolutvinning bidrar till att uppfylla det miljömässiga tillämpningsområdet för skatten på ballast. |
| --- | --- |

(452)

Befrielsen från skatten på ballast för schaktavfall från kolutvinning bidrar till att uppfylla det miljömässiga tillämpningsområdet för skatten på ballast.

| (453) | För det tredje, och som förklaras i avsnitt 5.6.2, utvinns inte de ämnen som förtecknas i avsnitt 18.3 i 2001 års finanslag avsiktligt för användning som ballast eftersom de flesta av dem inte utgör ballast eller inte är lämpliga för användning som ballast. De enda ämnen som är lämpliga som lättballast är perlit, pimpsten och vermikulit, vilka inte utvinns i Storbritannien. Dessutom har de brittiska myndigheterna visat att de ämnen som förtecknas i avsnitt 18.3 i 2001 års finanslag antingen inte ger upphov till schaktavfall som kan användas som ballast, eller utgör i sin tur schaktavfall från utvinningen av någonting annat, eller utvinns inte längre. Den eventuella skattebefrielsen för schaktavfall bestående av de ämnen som förtecknas i avsnitt 18.3 i 2001 års finanslag kan därför inte leda till större utvinning av huvudmaterialet så att den skattebefriade produkten erhålls. |
| --- | --- |

(453)

För det tredje, och som förklaras i avsnitt 5.6.2, utvinns inte de ämnen som förtecknas i avsnitt 18.3 i 2001 års finanslag avsiktligt för användning som ballast eftersom de flesta av dem inte utgör ballast eller inte är lämpliga för användning som ballast. De enda ämnen som är lämpliga som lättballast är perlit, pimpsten och vermikulit, vilka inte utvinns i Storbritannien. Dessutom har de brittiska myndigheterna visat att de ämnen som förtecknas i avsnitt 18.3 i 2001 års finanslag antingen inte ger upphov till schaktavfall som kan användas som ballast, eller utgör i sin tur schaktavfall från utvinningen av någonting annat, eller utvinns inte längre. Den eventuella skattebefrielsen för schaktavfall bestående av de ämnen som förtecknas i avsnitt 18.3 i 2001 års finanslag kan därför inte leda till större utvinning av huvudmaterialet så att den skattebefriade produkten erhålls.

| (454) | Av denna anledning kan kommissionen nu dra slutsatsen att skattebefrielsen för ballast som i sin helhet består av schaktavfall från en process genom vilken kol, brunkol eller skiffer har separerats från annan sten efter att ha utvunnits eller brutits tillsammans med den andra stenen eller av schaktavfall från någon process där ämnena i avsnitt 18.3 i 2001 års skattelag har separerats från annan sten efter att ha utvunnits eller brutits tillsammans med den andra stenen i faktiskt eller rättsligt hänseende befinner sig i en annan situation än material som beskattas i enlighet med skatten på ballast mot bakgrund av syftet med skatten på ballast. |
| --- | --- |

(454)

Av denna anledning kan kommissionen nu dra slutsatsen att skattebefrielsen för ballast som i sin helhet består av schaktavfall från en process genom vilken kol, brunkol eller skiffer har separerats från annan sten efter att ha utvunnits eller brutits tillsammans med den andra stenen eller av schaktavfall från någon process där ämnena i avsnitt 18.3 i 2001 års skattelag har separerats från annan sten efter att ha utvunnits eller brutits tillsammans med den andra stenen i faktiskt eller rättsligt hänseende befinner sig i en annan situation än material som beskattas i enlighet med skatten på ballast mot bakgrund av syftet med skatten på ballast.

| (455) | Schaktavfall från utvinningen av lerskiffer när denna utvinns avsiktligt för användning som ballast är jämförbart med schaktavfall från utvinningen av annat beskattat material (till exempel kalksten, granit och grovkornig sandsten). Kommissionen noterar att den har mottagit mycket lite information med avseende på kostnaden för utvinning av lerskiffer och det pris som lerskiffer inhämtar när denna utvinns som ett stenbrotts primärprodukt. Kommissionen har mottagit viss prissättningsinformation för lerskiffer som används för tillverkning av tegel, lerskiffer som biprodukt av ett annat material eller lerskiffer tillsammans med lera. Även tribunalen anser att det faktum att det förekommer avsiktlig utvinning av lerskiffer för användning som ballast (se skälen 350 och 351) ger anledning att tvivla på uppfyllandet av miljösyftet med skatten på ballast genom en sådan skattebefrielse (77). |
| --- | --- |

(455)

Schaktavfall från utvinningen av lerskiffer när denna utvinns avsiktligt för användning som ballast är jämförbart med schaktavfall från utvinningen av annat beskattat material (till exempel kalksten, granit och grovkornig sandsten). Kommissionen noterar att den har mottagit mycket lite information med avseende på kostnaden för utvinning av lerskiffer och det pris som lerskiffer inhämtar när denna utvinns som ett stenbrotts primärprodukt. Kommissionen har mottagit viss prissättningsinformation för lerskiffer som används för tillverkning av tegel, lerskiffer som biprodukt av ett annat material eller lerskiffer tillsammans med lera. Även tribunalen anser att det faktum att det förekommer avsiktlig utvinning av lerskiffer för användning som ballast (se skälen 350 och 351) ger anledning att tvivla på uppfyllandet av miljösyftet med skatten på ballast genom en sådan skattebefrielse (77).

77

| (456) | Schaktavfallet från en process genom vilken lerskiffer har separerats från annan sten kan fortfarande användas som ballast. Möjligheten att sälja schaktavfall från utvinningen av lerskiffer för användning som ballast som är befriad från skatt på ballast ger tillverkarna av lerskiffer ett ökat inflytande och kan eventuellt uppmuntra till nyutvinning av lerskiffer, som tribunalen har påpekat (78). Som huvudprodukt tycks lerskiffer i vissa fall avsiktligt utvinnas för användning som ballast. Schaktavfall från utvinningsprocessen för lerskiffer kan eventuellt också säljas som ballast. Det finns därför inga garantier för att skattebefrielsen för schaktavfall från lerskiffer som avsiktligt utvunnits för kommersiellt utnyttjande som ballast inte leder till en ökad nyutvinning av lerskiffer, vilket därmed undergräver miljösyftet med skatten på ballast. |
| --- | --- |

(456)

Schaktavfallet från en process genom vilken lerskiffer har separerats från annan sten kan fortfarande användas som ballast. Möjligheten att sälja schaktavfall från utvinningen av lerskiffer för användning som ballast som är befriad från skatt på ballast ger tillverkarna av lerskiffer ett ökat inflytande och kan eventuellt uppmuntra till nyutvinning av lerskiffer, som tribunalen har påpekat (78). Som huvudprodukt tycks lerskiffer i vissa fall avsiktligt utvinnas för användning som ballast. Schaktavfall från utvinningsprocessen för lerskiffer kan eventuellt också säljas som ballast. Det finns därför inga garantier för att skattebefrielsen för schaktavfall från lerskiffer som avsiktligt utvunnits för kommersiellt utnyttjande som ballast inte leder till en ökad nyutvinning av lerskiffer, vilket därmed undergräver miljösyftet med skatten på ballast.

78

| (457) | Schaktavfall från utvinningen av lerskiffer, när detta avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, omfattas av reglerna för normal beskattning i enlighet med skatten på ballast och befinner sig i faktiskt och rättsligt hänseende inte i en annan situation än material som beskattas i enlighet med skatten på ballast mot bakgrund av miljösyftet med skatten på ballast. Dessutom kan skattebefrielsen för sådant schaktavfall inte motiveras i enlighet med beskaffenheten av och logiken för skatten på ballast, som har klargjorts ovan i skäl 456. |
| --- | --- |

(457)

Schaktavfall från utvinningen av lerskiffer, när detta avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, omfattas av reglerna för normal beskattning i enlighet med skatten på ballast och befinner sig i faktiskt och rättsligt hänseende inte i en annan situation än material som beskattas i enlighet med skatten på ballast mot bakgrund av miljösyftet med skatten på ballast. Dessutom kan skattebefrielsen för sådant schaktavfall inte motiveras i enlighet med beskaffenheten av och logiken för skatten på ballast, som har klargjorts ovan i skäl 456.

| (458) | När det gäller lerskiffer i form av schaktavfall som uppstår vid brytningen av lerskiffer för annan användning än ballast (till exempel tillverkning av tegel) anser kommissionen på grundval av de tillgängliga uppgifterna att man inte kan påvisa att skattebefrielsen för detta schaktavfall kan leda till en ökning av nybrytningen av lerskiffer för annan användning än ballast, även om detta schaktavfall i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i samma situation som andra beskattade material. Mot bakgrund av det relativt låga priset på lerskiffer som biprodukt när denna säljs för användning som ballast ([...] till 4,4 brittiska pund per ton inklusive fraktkostnader) är det högst osannolikt att skattebefrielsen för schaktavfall från utvinningen av lerskiffer skulle kunna leda till en ökning av lerskifferbrytningen. I vilket fall som helst skulle en sådan ökning av nybrytningen av lerskiffer för annan användning än ballast inte stå i strid med målet för skatten på ballast. |
| --- | --- |

(458)

När det gäller lerskiffer i form av schaktavfall som uppstår vid brytningen av lerskiffer för annan användning än ballast (till exempel tillverkning av tegel) anser kommissionen på grundval av de tillgängliga uppgifterna att man inte kan påvisa att skattebefrielsen för detta schaktavfall kan leda till en ökning av nybrytningen av lerskiffer för annan användning än ballast, även om detta schaktavfall i faktiskt och rättsligt hänseende befinner sig i samma situation som andra beskattade material. Mot bakgrund av det relativt låga priset på lerskiffer som biprodukt när denna säljs för användning som ballast ([...] till 4,4 brittiska pund per ton inklusive fraktkostnader) är det högst osannolikt att skattebefrielsen för schaktavfall från utvinningen av lerskiffer skulle kunna leda till en ökning av lerskifferbrytningen. I vilket fall som helst skulle en sådan ökning av nybrytningen av lerskiffer för annan användning än ballast inte stå i strid med målet för skatten på ballast.

| (459) | Lerskifferproducenter skulle behöva visa vilka användningsområden den lerskiffer som de producerar har för att begära en befrielse från skatten på ballast för schaktavfallet, dvs. om den utnyttjas kommersiellt för användning som ballast. |
| --- | --- |

(459)

Lerskifferproducenter skulle behöva visa vilka användningsområden den lerskiffer som de producerar har för att begära en befrielse från skatten på ballast för schaktavfallet, dvs. om den utnyttjas kommersiellt för användning som ballast.

5.6.5   BALLAST SOM HUVUDSAKLIGEN BESTÅR AV, ELLER SOM UTGÖR EN DEL AV NÅGOT SOM HUVUDSAKLIGEN BESTÅR AV, SCHAKTAVFALLET ELLER AVFALLET ELLER BIPRODUKTERNA SOM UPPKOMMER VID EN INDUSTRIELL FÖRBRÄNNINGSPROCESS ELLER VID SMÄLTNING ELLER RAFFINERING AV METALL (AVSNITT 17.4 c i OCH ii)

| (460) | Innan beslutet att inleda förfarandet trädde i kraft antydde de brittiska myndigheterna att den berörda industriprocessens huvudsyfte (t.ex. elproduktion genom koleldning, smältning av järnmalm för stålproduktion) är att producera en produkt som inte används som ballast. Schaktavfallet, avfallet och biprodukterna i fråga är, till exempel, industrislagg (slagg från masugnar, stålslagg från LD-ugnar eller elektriska bågugnar och förbränningsaska). |
| --- | --- |

(460)

Innan beslutet att inleda förfarandet trädde i kraft antydde de brittiska myndigheterna att den berörda industriprocessens huvudsyfte (t.ex. elproduktion genom koleldning, smältning av järnmalm för stålproduktion) är att producera en produkt som inte används som ballast. Schaktavfallet, avfallet och biprodukterna i fråga är, till exempel, industrislagg (slagg från masugnar, stålslagg från LD-ugnar eller elektriska bågugnar och förbränningsaska).

| (461) | Skattebefrielsens syfte är att uppmuntra till användning i stället för bortskaffning på avfallsdeponier (förflyttning av efterfrågan). Detta både förbättrar det synliga landskapet och minskar behovet av brytning av naturlig ballast. |
| --- | --- |

(461)

Skattebefrielsens syfte är att uppmuntra till användning i stället för bortskaffning på avfallsdeponier (förflyttning av efterfrågan). Detta både förbättrar det synliga landskapet och minskar behovet av brytning av naturlig ballast.

| (462) | Kommissionen tvivlade på att tillämpningen av skattebefrielsen för material som huvudsakligen (dvs. till 50 % och däröver) består av schaktavfall, avfall eller biprodukter från en industriell förbränningsprocess eller från smältning eller raffinering av metall ändå skulle ligga i linje med beskaffenheten av och logiken för skatten på ballast. |
| --- | --- |

(462)

Kommissionen tvivlade på att tillämpningen av skattebefrielsen för material som huvudsakligen (dvs. till 50 % och däröver) består av schaktavfall, avfall eller biprodukter från en industriell förbränningsprocess eller från smältning eller raffinering av metall ändå skulle ligga i linje med beskaffenheten av och logiken för skatten på ballast.

| (463) | Kommissionen har mottagit flera synpunkter från berörda parter i detta avseende. |
| --- | --- |

(463)

Kommissionen har mottagit flera synpunkter från berörda parter i detta avseende.

5.6.5.1   
  Synpunkter som mottagits av kommissionen

Synpunkter som mottagits av kommissionen

a)   Synpunkter som mottagits från Mineral Products Association den 2 januari 2014

Synpunkter som mottagits från Mineral Products Association den 2 januari 2014

| (464) | Mineral Products Association stöder kommissionens slutsatser i beslutet att inleda förfarandet att dessa material i rättsligt och faktiskt hänseende inte befinner sig i samma situation som beskattat material. Motiveringen är tydlig för material som i sin helhet består av schaktavfall eller avfall. Men för material som huvudsakligen består av schaktavfall eller avfall skulle en skattebefrielse endast vara motiverad om det finns en liten mängd rester av andra material som är uppblandade med det skattebefriade materialet. |
| --- | --- |

(464)

Mineral Products Association stöder kommissionens slutsatser i beslutet att inleda förfarandet att dessa material i rättsligt och faktiskt hänseende inte befinner sig i samma situation som beskattat material. Motiveringen är tydlig för material som i sin helhet består av schaktavfall eller avfall. Men för material som huvudsakligen består av schaktavfall eller avfall skulle en skattebefrielse endast vara motiverad om det finns en liten mängd rester av andra material som är uppblandade med det skattebefriade materialet.

b)   Synpunkter som mottagits från QPANI den 8 januari 2014

Synpunkter som mottagits från QPANI den 8 januari 2014

| (465) | Enligt QPANI finns det en betydande tillgång på material på ballastmarknader som är biprodukter från industriella förbränningsprocesser eller från smältning eller raffinering av metall, såsom järn- och stålslagg samt bottenaska från förbränning. Föreningen stöder slutsatsen i skäl 124 att dessa material ”i rättsligt och faktiskt hänseende inte befinner sig i samma situation som beskattat material mot bakgrund av syftet med skatten på ballast”. Det finns en tydlig motivering för material som ”i sin helhet” består av schaktavfall eller avfall eller som är biprodukter av dessa processer vid tillfället för det kommersiella utnyttjandet att befrias från skatten på ballast. |
| --- | --- |

(465)

Enligt QPANI finns det en betydande tillgång på material på ballastmarknader som är biprodukter från industriella förbränningsprocesser eller från smältning eller raffinering av metall, såsom järn- och stålslagg samt bottenaska från förbränning. Föreningen stöder slutsatsen i skäl 124 att dessa material ”i rättsligt och faktiskt hänseende inte befinner sig i samma situation som beskattat material mot bakgrund av syftet med skatten på ballast”. Det finns en tydlig motivering för material som ”i sin helhet” består av schaktavfall eller avfall eller som är biprodukter av dessa processer vid tillfället för det kommersiella utnyttjandet att befrias från skatten på ballast.

c)   Synpunkter som mottagits från BAA den 17 januari 2014

Synpunkter som mottagits från BAA den 17 januari 2014

| (466) | BAA lämnade in ett brev från Hart Quarry, ett kalkbrott för jordbrukskalk, som visade på de svårigheter som detta kalkbrott har haft när det gäller att använda sina sekundära produkter för att konkurrera med ballast som består av slagg från stålverk i närheten. Den ballast som produceras i kalkbrottet är befriad från skatt fastän stålverkens miljöpåverkan är mycket större än Hart Quarry-kalkbrottets. Hart Quarry påstår att skatten på ballast har förhindrat dem från att konkurrera på ballastmarknaden. Enligt BAA säljer kalkbrottet all den kalk som produceras, och den ballast som produceras som en biprodukt i förhållande till den totala produktionen har förblivit konstant och kan varken ökas eller minskas. Därför har det inte samlats stora högar med osåld ballast sedan skatten på ballast trädde i kraft. Enligt uppgift kan inte kalkbrottet öka sin kalkproduktion för att motsvara exportefterfrågan på grund av de osålda biprodukterna. |
| --- | --- |

(466)

BAA lämnade in ett brev från Hart Quarry, ett kalkbrott för jordbrukskalk, som visade på de svårigheter som detta kalkbrott har haft när det gäller att använda sina sekundära produkter för att konkurrera med ballast som består av slagg från stålverk i närheten. Den ballast som produceras i kalkbrottet är befriad från skatt fastän stålverkens miljöpåverkan är mycket större än Hart Quarry-kalkbrottets. Hart Quarry påstår att skatten på ballast har förhindrat dem från att konkurrera på ballastmarknaden. Enligt BAA säljer kalkbrottet all den kalk som produceras, och den ballast som produceras som en biprodukt i förhållande till den totala produktionen har förblivit konstant och kan varken ökas eller minskas. Därför har det inte samlats stora högar med osåld ballast sedan skatten på ballast trädde i kraft. Enligt uppgift kan inte kalkbrottet öka sin kalkproduktion för att motsvara exportefterfrågan på grund av de osålda biprodukterna.

d)   Ytterligare upplysningar som mottagits av Richard Bird från BAA den 10 februari 2014

Ytterligare upplysningar som mottagits av Richard Bird från BAA den 10 februari 2014

| (467) | Richard Bird hävdar att ballast från slagg inte är en avfallsprodukt från ståltillverkningsindustrin utan en biprodukt som kan användas som ballast. Bird bifogade information rörande slagg från den brittiska konkurrenskommissionens slutrapport om den brittiska marknaden för ballast och cement. Enligt Bird kan slagg pulveriseras och användas som en tillsats eller ett alternativ till vanlig portlandcement, vilket gör det till en viktig produkt som utgör ballast av högsta klass. |
| --- | --- |

(467)

Richard Bird hävdar att ballast från slagg inte är en avfallsprodukt från ståltillverkningsindustrin utan en biprodukt som kan användas som ballast. Bird bifogade information rörande slagg från den brittiska konkurrenskommissionens slutrapport om den brittiska marknaden för ballast och cement. Enligt Bird kan slagg pulveriseras och användas som en tillsats eller ett alternativ till vanlig portlandcement, vilket gör det till en viktig produkt som utgör ballast av högsta klass.

e)   Synpunkter från de brittiska myndigheterna

Synpunkter från de brittiska myndigheterna

| (468) | De brittiska myndigheterna vidhåller att skattebefrielsen rör kemikalier som tillsätts de material som erhålls från en industriell förbränningsprocess eller från smältning eller raffinering av metall så att de kan användas som ballast. |
| --- | --- |

(468)

De brittiska myndigheterna vidhåller att skattebefrielsen rör kemikalier som tillsätts de material som erhålls från en industriell förbränningsprocess eller från smältning eller raffinering av metall så att de kan användas som ballast.

| (469) | Enligt de brittiska myndigheterna är biprodukten från industriella förbränningsprocesser av olika skäl inte alltid av lämplig kvalitet eller tillräcklig i sig för att användas som ballast. Om ett extra material kan tillsättas kan detta dock förbättra lämpligheten för sådan användning. Det bildas till exempel dikalciumsilikat från produktionen av rostfritt stål när detta kallnar. Detta ämne förvandlar slaggen (kallad AOD-slagg (79)) till ett pulver, vilket ger upphov till problem med damm som gör slaggen olämplig för användning som ballast inom byggindustrin eller på annat sätt. Om stålproducenten tillsätter kemikalien vattenfri dinatriumtetraborat (Borax) till den smälta slaggen efter att den har smälts ner i ugnen stabiliserar kemikalien slaggen. Tillsatsen av kemikalien löser problemet med damm och gör att den stabiliserade slaggen bildar ett kristalliskt stenliknande material som sedan kan genomgå en metallåtervinningsprocess, krossning och skiktning och torkning, och är sedan lämplig för viss användning som ballast, t.ex. för beredning av asfaltmaterial. |
| --- | --- |

(469)

Enligt de brittiska myndigheterna är biprodukten från industriella förbränningsprocesser av olika skäl inte alltid av lämplig kvalitet eller tillräcklig i sig för att användas som ballast. Om ett extra material kan tillsättas kan detta dock förbättra lämpligheten för sådan användning. Det bildas till exempel dikalciumsilikat från produktionen av rostfritt stål när detta kallnar. Detta ämne förvandlar slaggen (kallad AOD-slagg (79)) till ett pulver, vilket ger upphov till problem med damm som gör slaggen olämplig för användning som ballast inom byggindustrin eller på annat sätt. Om stålproducenten tillsätter kemikalien vattenfri dinatriumtetraborat (Borax) till den smälta slaggen efter att den har smälts ner i ugnen stabiliserar kemikalien slaggen. Tillsatsen av kemikalien löser problemet med damm och gör att den stabiliserade slaggen bildar ett kristalliskt stenliknande material som sedan kan genomgå en metallåtervinningsprocess, krossning och skiktning och torkning, och är sedan lämplig för viss användning som ballast, t.ex. för beredning av asfaltmaterial.

79

| (470) | De brittiska myndigheterna vidhåller att tillsatsen av en kemikalie till biprodukten från en industriell förbränningsprocess inte gör att skattebefrielsen är oförenlig med skattens syfte, eftersom det material som blir resultatet inte är beskattningsbar ballast. |
| --- | --- |

(470)

De brittiska myndigheterna vidhåller att tillsatsen av en kemikalie till biprodukten från en industriell förbränningsprocess inte gör att skattebefrielsen är oförenlig med skattens syfte, eftersom det material som blir resultatet inte är beskattningsbar ballast.

5.6.5.2   
  Kommissionens bedömning

Kommissionens bedömning

| (471) | Kommissionen har redan dragit slutsatsen i skäl 124 i beslutet att inleda förfarandet att ballast som i sin helhet består av, eller som utgör en del av något som huvudsakligen består av, schaktavfall eller avfall från biprodukter från en industriell förbränningsprocess eller från smältning eller raffinering av metall (”biprodukter från industriella förbränningsprocesser eller från smältning eller raffinering av metall”), i rättsligt och faktiskt hänseende inte befinner sig samma situation som beskattat material mot bakgrund av syftet med skatten på ballast. |
| --- | --- |

(471)

Kommissionen har redan dragit slutsatsen i skäl 124 i beslutet att inleda förfarandet att ballast som i sin helhet består av, eller som utgör en del av något som huvudsakligen består av, schaktavfall eller avfall från biprodukter från en industriell förbränningsprocess eller från smältning eller raffinering av metall (”biprodukter från industriella förbränningsprocesser eller från smältning eller raffinering av metall”), i rättsligt och faktiskt hänseende inte befinner sig samma situation som beskattat material mot bakgrund av syftet med skatten på ballast.

| (472) | Både de brittiska myndigheterna och Mineral Products Association har visat att ballast som huvudsakligen består av biprodukter från industriella förbränningsprocesser eller från smältning eller raffinering av metall i rättsligt och faktiskt hänseende inte befinner sig samma situation som beskattat material mot bakgrund av syftet med skatten på ballast. |
| --- | --- |

(472)

Både de brittiska myndigheterna och Mineral Products Association har visat att ballast som huvudsakligen består av biprodukter från industriella förbränningsprocesser eller från smältning eller raffinering av metall i rättsligt och faktiskt hänseende inte befinner sig samma situation som beskattat material mot bakgrund av syftet med skatten på ballast.

| (473) | Kommissionen mottog till och med material som visade att biprodukter från industriella förbränningsprocesser eller från smältning eller raffinering av metall har ett högt värde som ballast och har flera användningsområden. BAA lämnade in ett exempel på ett kalkbrott som huvudsakligen producerar jordbrukskalk, men som konkurrerar på marknaden för deras sekundärprodukter, dvs. ballast av kalksten, med biprodukter från industriella förbränningsprocesser eller från smältning eller raffinering av metall. Detta visar att skattebefrielsen för biprodukter från industriella förbränningsprocesser eller från smältning eller raffinering av metall är än mer motiverad, eftersom en oundviklig biprodukt som denna faktiskt ersätter andra typer av nyutvunnen ballast, såsom ballast av kalksten. |
| --- | --- |

(473)

Kommissionen mottog till och med material som visade att biprodukter från industriella förbränningsprocesser eller från smältning eller raffinering av metall har ett högt värde som ballast och har flera användningsområden. BAA lämnade in ett exempel på ett kalkbrott som huvudsakligen producerar jordbrukskalk, men som konkurrerar på marknaden för deras sekundärprodukter, dvs. ballast av kalksten, med biprodukter från industriella förbränningsprocesser eller från smältning eller raffinering av metall. Detta visar att skattebefrielsen för biprodukter från industriella förbränningsprocesser eller från smältning eller raffinering av metall är än mer motiverad, eftersom en oundviklig biprodukt som denna faktiskt ersätter andra typer av nyutvunnen ballast, såsom ballast av kalksten.

| (474) | Kommissionen har redan tagit upp skillnaden mellan biprodukter från utvinningen av kalksten för produktion av jordbrukskalk och skattebefriade biprodukter från processer som inte producerar ballast i skälen 151 till 158. |
| --- | --- |

(474)

Kommissionen har redan tagit upp skillnaden mellan biprodukter från utvinningen av kalksten för produktion av jordbrukskalk och skattebefriade biprodukter från processer som inte producerar ballast i skälen 151 till 158.

| (475) | BAA hävdar att biprodukter från industriella förbränningsprocesser eller från smältning eller raffinering av metall inte bör befrias från skatt på ballast eftersom miljöpåverkan av stålverk är mycket större än miljöpåverkan från utvinningen av ballast. Det är möjligt att så är fallet. Stålverk representerar dock en process som inte står i samband med skatten på ballast. Skattebefrielsen för biprodukter från industriella förbränningsprocesser eller från smältning eller raffinering av metall rör endast försäljningen av dessa typer av ballast så att de kan ersätta nyutvinningen för användning som ballast. |
| --- | --- |

(475)

BAA hävdar att biprodukter från industriella förbränningsprocesser eller från smältning eller raffinering av metall inte bör befrias från skatt på ballast eftersom miljöpåverkan av stålverk är mycket större än miljöpåverkan från utvinningen av ballast. Det är möjligt att så är fallet. Stålverk representerar dock en process som inte står i samband med skatten på ballast. Skattebefrielsen för biprodukter från industriella förbränningsprocesser eller från smältning eller raffinering av metall rör endast försäljningen av dessa typer av ballast så att de kan ersätta nyutvinningen för användning som ballast.

| (476) | Kommissionen anser därför att de synpunkter som mottagits inte är ett skäl till att avvika från sin ursprungliga bedömning i beslutet att inleda förfarandet (skäl 124). |
| --- | --- |

(476)

Kommissionen anser därför att de synpunkter som mottagits inte är ett skäl till att avvika från sin ursprungliga bedömning i beslutet att inleda förfarandet (skäl 124).

| (477) | Med avseende på skattebefrielsen som omfattar material som huvudsakligen, men inte uteslutande, är en biprodukt av en industriell förbränningsprocess eller av smältning eller raffinering av metall förklarade de brittiska myndigheterna att ytterligare kemikalier ibland krävs för att stabilisera materialet för att göra det lämpligt för användning som ballast. |
| --- | --- |

(477)

Med avseende på skattebefrielsen som omfattar material som huvudsakligen, men inte uteslutande, är en biprodukt av en industriell förbränningsprocess eller av smältning eller raffinering av metall förklarade de brittiska myndigheterna att ytterligare kemikalier ibland krävs för att stabilisera materialet för att göra det lämpligt för användning som ballast.

| (478) | Kommissionen noterar att ”inert avfall” i artikel 3.3. i direktivet om hantering av avfall från utvinningsindustrin (Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/21/EG) (80) beskrivs som ”avfall som inte genomgår några väsentliga fysikaliska, kemiska eller biologiska förändringar” och som därför inte bör utgöra en föroreningsrisk. Det exempel som de brittiska myndigheterna hänvisade till (i skäl 469) rörde användningen av ”Borax” och kunde tolkas som att det avsåg ett exempel på en ytterligare kemikalie som kunde öka föroreningsrisken, beroende på de mängder som används, koncentrationen och de områden (jord, vattenförekomst, osv.) som berörs. Trots detta faller inte användningen av Borax inom ramen för det föreliggande beslutet. |
| --- | --- |

(478)

Kommissionen noterar att ”inert avfall” i artikel 3.3. i direktivet om hantering av avfall från utvinningsindustrin (Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/21/EG) (80) beskrivs som ”avfall som inte genomgår några väsentliga fysikaliska, kemiska eller biologiska förändringar” och som därför inte bör utgöra en föroreningsrisk. Det exempel som de brittiska myndigheterna hänvisade till (i skäl 469) rörde användningen av ”Borax” och kunde tolkas som att det avsåg ett exempel på en ytterligare kemikalie som kunde öka föroreningsrisken, beroende på de mängder som används, koncentrationen och de områden (jord, vattenförekomst, osv.) som berörs. Trots detta faller inte användningen av Borax inom ramen för det föreliggande beslutet.

80

| (479) | Minerals Products Association föreslog att i de fall där material blandas med material som är belagda med skatt på ballast ska skatteplikten vara proportionerlig med mängden skattebelagt material i blandningen. Såsom skatten på ballast är uppbyggd är detta redan fallet. Den ballast som har ”blandats med ett annat material som inte är vatten” anses ha blivit kommersiellt utnyttjad och skulle som sådan vara belagd med skatten på ballast (avsnitt 19.1 d i lagen). |
| --- | --- |

(479)

Minerals Products Association föreslog att i de fall där material blandas med material som är belagda med skatt på ballast ska skatteplikten vara proportionerlig med mängden skattebelagt material i blandningen. Såsom skatten på ballast är uppbyggd är detta redan fallet. Den ballast som har ”blandats med ett annat material som inte är vatten” anses ha blivit kommersiellt utnyttjad och skulle som sådan vara belagd med skatten på ballast (avsnitt 19.1 d i lagen).

| (480) | Kommissionen drar därför slutsatsen att skattebefrielsen i enlighet med avsnitt 17.4 c i och ii i lagen faller inom ramen för de principer som ligger till grund för skatten på ballast och att den inte utgör en selektiv fördel. |
| --- | --- |

(480)

Kommissionen drar därför slutsatsen att skattebefrielsen i enlighet med avsnitt 17.4 c i och ii i lagen faller inom ramen för de principer som ligger till grund för skatten på ballast och att den inte utgör en selektiv fördel.

5.6.6   SKATTEBEFRIELSE FÖR MATERIAL SOM I SIN HELHET ELLER HUVUDSAKLIGEN BESTÅR AV LERA (AVSNITT 17.4 f)

| (481) | Med avseende på lera förklarade de brittiska myndigheterna före det att beslutet att inleda förfarandet trädde i kraft att lera på grund av sina plastiska egenskaper vanligtvis inte betraktas som en bergart. Skattebefrielsen klargör detta och undviker behovet att identifiera eventuell sand eller sten som förekommer naturligt tillsammans med leran och belägga dessa med skatten på ballast. |
| --- | --- |

(481)

Med avseende på lera förklarade de brittiska myndigheterna före det att beslutet att inleda förfarandet trädde i kraft att lera på grund av sina plastiska egenskaper vanligtvis inte betraktas som en bergart. Skattebefrielsen klargör detta och undviker behovet att identifiera eventuell sand eller sten som förekommer naturligt tillsammans med leran och belägga dessa med skatten på ballast.

| (482) | Kommissionen konstaterade dock att leran i geologiska termer betraktas som en bergart och att den kan användas som ballast (81). I den mån som ett material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lera utvinns för att användas som ballast ansåg kommissionen att det inte stod klart hur skattebefrielsen kunde motiveras på grundval av de normala beskattningsprinciperna eller till vilken grad materialet kunde anses befinna sig i en annan situation än beskattade material mot bakgrund av syftet med skatten på ballast. |
| --- | --- |

(482)

Kommissionen konstaterade dock att leran i geologiska termer betraktas som en bergart och att den kan användas som ballast (81). I den mån som ett material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lera utvinns för att användas som ballast ansåg kommissionen att det inte stod klart hur skattebefrielsen kunde motiveras på grundval av de normala beskattningsprinciperna eller till vilken grad materialet kunde anses befinna sig i en annan situation än beskattade material mot bakgrund av syftet med skatten på ballast.

81

| (483) | Kommissionen mottog följande synpunkter från BAA: |
| --- | --- |

(483)

Kommissionen mottog följande synpunkter från BAA:

5.6.6.1   
  Synpunkter som mottagits av kommissionen

Synpunkter som mottagits av kommissionen

a)   Synpunkter som mottagits från BAA den 15 september 2014

Synpunkter som mottagits från BAA den 15 september 2014

| (484) | BAA hävdar att lera kan användas som ballast utan att ändras på kemisk eller fysikalisk väg. De hävdar att lera faller inom ramen för den definition av ballast som fastställts i beslutet att inleda förfarandet. Lera kan användas som ballast för ett antal olika användningsområden, inklusive fyllningsmassa. BAA tillhandahåller ett kapitel från en bok rörande användning av lera inom väg- och vattenbyggnad samt byggnadsverksamhet. Enligt BAA används lera även i stora mängder av det brittiska vägverket för vägarbeten. BAA vidhåller att detta innebär att lera används som ballast. Lera ingår i en av de kategorier av lämpliga material som fastställs i förteckningen för brittiska vägarbeten, Specification for Highway Works. Den kan användas som kohesiv fyllning för vägarbeten. BAA har lämnat in exempel på stenbrott som enligt uppgift utvinner lera som är lämplig för vägarbeten. Dessutom är lera lämplig för särskilda användningar av ballast för vilka andra bergarter inte är lämpliga, t.ex. för tätning och täckning av avfallsdeponier och tätning av dammar och kanaler. |
| --- | --- |

(484)

BAA hävdar att lera kan användas som ballast utan att ändras på kemisk eller fysikalisk väg. De hävdar att lera faller inom ramen för den definition av ballast som fastställts i beslutet att inleda förfarandet. Lera kan användas som ballast för ett antal olika användningsområden, inklusive fyllningsmassa. BAA tillhandahåller ett kapitel från en bok rörande användning av lera inom väg- och vattenbyggnad samt byggnadsverksamhet. Enligt BAA används lera även i stora mängder av det brittiska vägverket för vägarbeten. BAA vidhåller att detta innebär att lera används som ballast. Lera ingår i en av de kategorier av lämpliga material som fastställs i förteckningen för brittiska vägarbeten, Specification for Highway Works. Den kan användas som kohesiv fyllning för vägarbeten. BAA har lämnat in exempel på stenbrott som enligt uppgift utvinner lera som är lämplig för vägarbeten. Dessutom är lera lämplig för särskilda användningar av ballast för vilka andra bergarter inte är lämpliga, t.ex. för tätning och täckning av avfallsdeponier och tätning av dammar och kanaler.

| (485) | BAA har lämnat in en förteckning över åtta stenbrott som enligt uppgift utvinner lera för användning som ballast. Förteckningen är ett utdrag ur British Geological Survey, Directory of Mines and Quarries, årgång 2010. BAA gav dessutom exempel på två stenbrott som utvann lera som var lämplig för havsvallar/översvämningsskydd, byggprojekt, täckning av avfallsdeponier, tätning av dammar, fyllningsmaterial och återvinning av mark, vilka alla sägs utgöra användningar för ballast. Det utvunna materialet ingår även i kategorin kohesionsmaterial som är lämpligt för vägarbeten. BAA tillhandahåller vidare ett exempel på användning av lera från ett av stenbrotten för vägbyggnad. |
| --- | --- |

(485)

BAA har lämnat in en förteckning över åtta stenbrott som enligt uppgift utvinner lera för användning som ballast. Förteckningen är ett utdrag ur British Geological Survey, Directory of Mines and Quarries, årgång 2010. BAA gav dessutom exempel på två stenbrott som utvann lera som var lämplig för havsvallar/översvämningsskydd, byggprojekt, täckning av avfallsdeponier, tätning av dammar, fyllningsmaterial och återvinning av mark, vilka alla sägs utgöra användningar för ballast. Det utvunna materialet ingår även i kategorin kohesionsmaterial som är lämpligt för vägarbeten. BAA tillhandahåller vidare ett exempel på användning av lera från ett av stenbrotten för vägbyggnad.

| (486) | BAA hävdar därför att det finns många stenbrott som producerar och säljer lera för användning som ballast och inte endast för keramiska processer. Enligt BAA finns det även ett antal stenbrott där leran är inbäddad med andra material av vilka material som huvudsakligen består av lera skulle befrias från skatt. |
| --- | --- |

(486)

BAA hävdar därför att det finns många stenbrott som producerar och säljer lera för användning som ballast och inte endast för keramiska processer. Enligt BAA finns det även ett antal stenbrott där leran är inbäddad med andra material av vilka material som huvudsakligen består av lera skulle befrias från skatt.

b)   Synpunkter från de brittiska myndigheterna

Synpunkter från de brittiska myndigheterna

| (487) | De brittiska myndigheterna hävdar att lera enkelt kan särskiljas från andra typer av finkorniga sedimentära bergarter genom dess plasticitet och möjligheten att skära och forma den med kniv eller murslev (definition i rapporten (82)). Lerans plastiska egenskaper gör att den i de flesta fall är olämplig för användning som ballast eftersom den sväller när den tar upp vatten och spricker när den torkar ut. |
| --- | --- |

(487)

De brittiska myndigheterna hävdar att lera enkelt kan särskiljas från andra typer av finkorniga sedimentära bergarter genom dess plasticitet och möjligheten att skära och forma den med kniv eller murslev (definition i rapporten (82)). Lerans plastiska egenskaper gör att den i de flesta fall är olämplig för användning som ballast eftersom den sväller när den tar upp vatten och spricker när den torkar ut.

82

| (488) | Enligt de brittiska myndigheterna är de flesta typer av lera mjuka och icke-granulära, och utan kemisk eller fysikalisk omvandling är de endast lämpliga för användning som fyllning i jordarbeten, t.ex. tätning av avfallsdeponier och översvämningsskydd. Lera används vanligtvis inte som fyllning i husgrunder på grund av att dess låga hållfasthet, sammanpressbarhet och benägenhet att krympa och svälla innebär en stor risk för att huset rör sig över de tillåtna gränserna, vilket får det att spricka och ge efter. Hård, granulär ballast är att föredra för detta syfte eftersom det bildar en mycket mer stabil plattform för byggnaden. Obehandlad lera anses därför vanligtvis vara olämplig för ”typisk användning för ballast” (såsom fyllning för husgrunder, betongtillverkning, krossat stenmaterial för vägar eller murbruk). Dessa användningsområden svarar för den ojämförligt största delen av ballastproduktionen i Förenade kungariket. ”Typisk användning för ballast” kräver nästan alltid ett hårt granulärt material – vanligtvis sand, grus och/eller krossad hård sten såsom kalksten, magmatiska bergarter eller sandsten, eller granulärt material som återanvänts från rivningsmassor eller krossad asfalt. De enda omständigheter under vilka lera kan användas för ”typisk användning för ballast” är om leran har granulerats och hettats upp till över 1 000 °C genom en industriprocess så att den bildar lätta, hårda korn som kan användas som granulär ballast i betong för vissa specialiserade men mindre användningsområden. De brittiska myndigheterna anger att de inte har kunnat finna något stenbrott där det kan sägas att lera utvinns särskilt för användning som ballast. |
| --- | --- |

(488)

Enligt de brittiska myndigheterna är de flesta typer av lera mjuka och icke-granulära, och utan kemisk eller fysikalisk omvandling är de endast lämpliga för användning som fyllning i jordarbeten, t.ex. tätning av avfallsdeponier och översvämningsskydd. Lera används vanligtvis inte som fyllning i husgrunder på grund av att dess låga hållfasthet, sammanpressbarhet och benägenhet att krympa och svälla innebär en stor risk för att huset rör sig över de tillåtna gränserna, vilket får det att spricka och ge efter. Hård, granulär ballast är att föredra för detta syfte eftersom det bildar en mycket mer stabil plattform för byggnaden. Obehandlad lera anses därför vanligtvis vara olämplig för ”typisk användning för ballast” (såsom fyllning för husgrunder, betongtillverkning, krossat stenmaterial för vägar eller murbruk). Dessa användningsområden svarar för den ojämförligt största delen av ballastproduktionen i Förenade kungariket. ”Typisk användning för ballast” kräver nästan alltid ett hårt granulärt material – vanligtvis sand, grus och/eller krossad hård sten såsom kalksten, magmatiska bergarter eller sandsten, eller granulärt material som återanvänts från rivningsmassor eller krossad asfalt. De enda omständigheter under vilka lera kan användas för ”typisk användning för ballast” är om leran har granulerats och hettats upp till över 1 000 °C genom en industriprocess så att den bildar lätta, hårda korn som kan användas som granulär ballast i betong för vissa specialiserade men mindre användningsområden. De brittiska myndigheterna anger att de inte har kunnat finna något stenbrott där det kan sägas att lera utvinns särskilt för användning som ballast.

| (489) | Enligt de brittiska myndigheterna gör dock lerans egenskaper den lämplig för andra användningar än som ballast där leran förblir vattenhaltig och dess ogenomtränglighet för vatten är ett viktigt krav. De brittiska myndigheterna anser inte att material som används för tätning eller täckning av avfallsdeponier utgör ballast – den egenskap som krävs är inte materialets volym utan dess ogenomtränglighet för vatten och lakvatten. Specialiserade användningar av lera inbegriper tätning av avfallsdeponier, tätning av vattendrag och sjöar eller dammar och som översvämningsskydd. Lera som används i dessa syften används inte som ballast; hellre än att användas som fyllning när det krävs hårda, granulära egenskaper av materialet i fråga används leran – som varken är hård eller granulär – för att skapa en barriär genom vilken vätska endast kan passera i begränsad omfattning. |
| --- | --- |

(489)

Enligt de brittiska myndigheterna gör dock lerans egenskaper den lämplig för andra användningar än som ballast där leran förblir vattenhaltig och dess ogenomtränglighet för vatten är ett viktigt krav. De brittiska myndigheterna anser inte att material som används för tätning eller täckning av avfallsdeponier utgör ballast – den egenskap som krävs är inte materialets volym utan dess ogenomtränglighet för vatten och lakvatten. Specialiserade användningar av lera inbegriper tätning av avfallsdeponier, tätning av vattendrag och sjöar eller dammar och som översvämningsskydd. Lera som används i dessa syften används inte som ballast; hellre än att användas som fyllning när det krävs hårda, granulära egenskaper av materialet i fråga används leran – som varken är hård eller granulär – för att skapa en barriär genom vilken vätska endast kan passera i begränsad omfattning.

| (490) | Som svar på BAA:s synpunkt att lera kan användas för vägarbeten konstaterar de brittiska myndigheterna att Highways Agency har upplyst de brittiska myndigheterna om användningar för lera. De brittiska myndigheterna hävdar att lera som grävs upp från platsen för ett vägarbetsprojekt kan, på grund av dess genomtränglighet, användas för jordarbeten såsom utfyllning och byggnad av vägbankar i fall där den inte behöver transporteras (dvs. man bryter inte lera i sig, den är en biprodukt från vägbyggnaden). Lera kan behandlas med kalk eller cement för att förbättra dess bärighet. Den kan användas som barriär runt avloppskanaler (där dess genomtränglighet är viktig) eller som återfyllning för mindre konstruktioner där det inte krävs att den ska bära stora tyngder. De brittiska myndigheterna noterar att överflödig lera som grävs upp från vägarbetsplatser kan deponeras som ett avfallsmaterial, och att kommersiella organ kan värmebehandla lera för att framställa lättviktsballast för vägbyggnad. |
| --- | --- |

(490)

Som svar på BAA:s synpunkt att lera kan användas för vägarbeten konstaterar de brittiska myndigheterna att Highways Agency har upplyst de brittiska myndigheterna om användningar för lera. De brittiska myndigheterna hävdar att lera som grävs upp från platsen för ett vägarbetsprojekt kan, på grund av dess genomtränglighet, användas för jordarbeten såsom utfyllning och byggnad av vägbankar i fall där den inte behöver transporteras (dvs. man bryter inte lera i sig, den är en biprodukt från vägbyggnaden). Lera kan behandlas med kalk eller cement för att förbättra dess bärighet. Den kan användas som barriär runt avloppskanaler (där dess genomtränglighet är viktig) eller som återfyllning för mindre konstruktioner där det inte krävs att den ska bära stora tyngder. De brittiska myndigheterna noterar att överflödig lera som grävs upp från vägarbetsplatser kan deponeras som ett avfallsmaterial, och att kommersiella organ kan värmebehandla lera för att framställa lättviktsballast för vägbyggnad.

| (491) | De brittiska myndigheterna citerar Highways Agency för att förklara att material för jordarbeten delas in i granulära (klass 1) och kohesiva (klass 2) kategorier. Granulära kategorier kan användas som ballast – material som ger en stabil fyllning. Kohesiva material kan inte användas som ballast, utan utgörs av material med mindre kornstorlek som gör att de beter sig kohesivt, dvs. de är klibbiga och har begränsad genomtränglighet för vatten. |
| --- | --- |

(491)

De brittiska myndigheterna citerar Highways Agency för att förklara att material för jordarbeten delas in i granulära (klass 1) och kohesiva (klass 2) kategorier. Granulära kategorier kan användas som ballast – material som ger en stabil fyllning. Kohesiva material kan inte användas som ballast, utan utgörs av material med mindre kornstorlek som gör att de beter sig kohesivt, dvs. de är klibbiga och har begränsad genomtränglighet för vatten.

| (492) | Enligt de brittiska myndigheterna kan lera endast användas som ett granulärt material om den värmebehandlas och granuleras. Den kan dock användas som ett kohesivt material utan värmebehandling. För dessa användningsområden kan leran inte ersättas av ballastmaterial såsom krossad granit eller kalksten, eftersom dessa är granulära material. Lera kan ersättas av pulveriserad bränsleaska (t.ex. från kolkraftverk) eftersom detta material också har kohesiva egenskaper. |
| --- | --- |

(492)

Enligt de brittiska myndigheterna kan lera endast användas som ett granulärt material om den värmebehandlas och granuleras. Den kan dock användas som ett kohesivt material utan värmebehandling. För dessa användningsområden kan leran inte ersättas av ballastmaterial såsom krossad granit eller kalksten, eftersom dessa är granulära material. Lera kan ersättas av pulveriserad bränsleaska (t.ex. från kolkraftverk) eftersom detta material också har kohesiva egenskaper.

| (493) | Till skillnad från lera består stenfyllning för skyddsvallar enligt de brittiska myndigheterna av ballast. Detta material används som fyllning där ojämna bitar av natursten på grund av sina hårda, granulära egenskaper bildar ett stabilt material som skyddar mjukare mark från havserosion. Användningen av stenfyllning för skyddsvallar är mycket olik användningen av lera för översvämningsskydd: stenfyllningen motstår erosion orsakad av vatten i stället för att innesluta vattnet genom att vara ogenomträngligt för det. De faktiska kraven beror på påfrestningarna i den marina miljön, men densitet och slipvärde är de viktigaste egenskaperna. |
| --- | --- |

(493)

Till skillnad från lera består stenfyllning för skyddsvallar enligt de brittiska myndigheterna av ballast. Detta material används som fyllning där ojämna bitar av natursten på grund av sina hårda, granulära egenskaper bildar ett stabilt material som skyddar mjukare mark från havserosion. Användningen av stenfyllning för skyddsvallar är mycket olik användningen av lera för översvämningsskydd: stenfyllningen motstår erosion orsakad av vatten i stället för att innesluta vattnet genom att vara ogenomträngligt för det. De faktiska kraven beror på påfrestningarna i den marina miljön, men densitet och slipvärde är de viktigaste egenskaperna.

| (494) | De brittiska myndigheterna påstår att det inte finns några tydliga bevis, inklusive i det material som kartlagts av kommissionen eller i det material som BAA lämnat in till tribunalen, för att lera utvinns för användning som ballast i Förenade kungariket. Tribunalens åsikt hade den uttryckliga reservationen att den framfördes ”i frånvaron av bevis för motsatsen” (se punkterna 86–91 i dess dom i målet T-210/02 RENV). De brittiska myndigheterna har undersökt de förslag som BAA lämnat in på stenbrott som enligt uppgift utnyttjar lera endast för användning för ballast och slog fast att så inte är fallet. De uppgifter som inhämtats från konfidentiella skatteregister har lämnats in till kommissionen. |
| --- | --- |

(494)

De brittiska myndigheterna påstår att det inte finns några tydliga bevis, inklusive i det material som kartlagts av kommissionen eller i det material som BAA lämnat in till tribunalen, för att lera utvinns för användning som ballast i Förenade kungariket. Tribunalens åsikt hade den uttryckliga reservationen att den framfördes ”i frånvaron av bevis för motsatsen” (se punkterna 86–91 i dess dom i målet T-210/02 RENV). De brittiska myndigheterna har undersökt de förslag som BAA lämnat in på stenbrott som enligt uppgift utnyttjar lera endast för användning för ballast och slog fast att så inte är fallet. De uppgifter som inhämtats från konfidentiella skatteregister har lämnats in till kommissionen.

| (495) | De brittiska myndigheterna har kontaktat ett stenbrott som BAA har hävdat använde sin lera för ett vägbygge. Enligt de brittiska myndigheterna förklarade man på stenbrottet att leran används för vägbyggen som ett stabilt icke-genomträngligt lager som lyfter vägen över högvattennivån, på vilket ballasten av sten och asfaltbeläggningen sedan läggs. Det används inte som ersättning för ballast av sten eftersom det inte skulle vara lämpligt utan behandling. |
| --- | --- |

(495)

De brittiska myndigheterna har kontaktat ett stenbrott som BAA har hävdat använde sin lera för ett vägbygge. Enligt de brittiska myndigheterna förklarade man på stenbrottet att leran används för vägbyggen som ett stabilt icke-genomträngligt lager som lyfter vägen över högvattennivån, på vilket ballasten av sten och asfaltbeläggningen sedan läggs. Det används inte som ersättning för ballast av sten eftersom det inte skulle vara lämpligt utan behandling.

| (496) | De brittiska myndigheterna hävdar att lerans materiella egenskaper och värde gör att det i sig är osannolikt att den utvinns för användning som ballast. |
| --- | --- |

(496)

De brittiska myndigheterna hävdar att lerans materiella egenskaper och värde gör att det i sig är osannolikt att den utvinns för användning som ballast.

| (497) | Enligt de brittiska myndigheterna är inte lera, jord eller organiskt material som förekommer naturligt 100 % rena. När materialen lera, jord, växtdelar eller andra organiska material fastställdes vara befriade från skatten på ballast var det därför nödvändigt att ta med i beräkningen de material som dessa material huvudsakligen består av. |
| --- | --- |

(497)

Enligt de brittiska myndigheterna är inte lera, jord eller organiskt material som förekommer naturligt 100 % rena. När materialen lera, jord, växtdelar eller andra organiska material fastställdes vara befriade från skatten på ballast var det därför nödvändigt att ta med i beräkningen de material som dessa material huvudsakligen består av.

5.6.6.2   
  Kommissionens bedömning

Kommissionens bedömning

| (498) | De berörda parterna och de brittiska myndigheterna har olika åsikt om användningen av lera som ballast. Endast om man kan fastställa en sådan användning skulle lera i rättsligt och faktiskt hänseende befinna sig i en jämförbar situation som sådant beskattat material. |
| --- | --- |

(498)

De berörda parterna och de brittiska myndigheterna har olika åsikt om användningen av lera som ballast. Endast om man kan fastställa en sådan användning skulle lera i rättsligt och faktiskt hänseende befinna sig i en jämförbar situation som sådant beskattat material.

| (499) | Lera skiljer sig från andra material genom sina plastiska egenskaper, möjligheten att skära och forma den med kniv eller murslev och dess ogenomtränglighet, som gör den olämplig för de flesta användningar som ballast eftersom den sväller när den tar upp vatten och spricker när den torkar ut. |
| --- | --- |

(499)

Lera skiljer sig från andra material genom sina plastiska egenskaper, möjligheten att skära och forma den med kniv eller murslev och dess ogenomtränglighet, som gör den olämplig för de flesta användningar som ballast eftersom den sväller när den tar upp vatten och spricker när den torkar ut.

| (500) | BAA hävdade att användning av lera för tätning av avfallsdeponier, översvämningsskydd och som ett kohesivt material för vägarbeten utgör användning som ballast. De brittiska myndigheterna nämner dock att detta inte utgör en användning av lera som ballast. Mot bakgrund av att dessa användningar bygger på lerans särskilda ogenomträngliga och plastiska egenskaper och inte på materialets volym anser kommissionen att de brittiska myndigheterna har rätt att betrakta användningen av lera för tätning av avfallsdeponier, för översvämningsskydd och som ett kohesivt material för vägarbeten som annan användning än som ballast. |
| --- | --- |

(500)

BAA hävdade att användning av lera för tätning av avfallsdeponier, översvämningsskydd och som ett kohesivt material för vägarbeten utgör användning som ballast. De brittiska myndigheterna nämner dock att detta inte utgör en användning av lera som ballast. Mot bakgrund av att dessa användningar bygger på lerans särskilda ogenomträngliga och plastiska egenskaper och inte på materialets volym anser kommissionen att de brittiska myndigheterna har rätt att betrakta användningen av lera för tätning av avfallsdeponier, för översvämningsskydd och som ett kohesivt material för vägarbeten som annan användning än som ballast.

| (501) | Kommissionen bad de brittiska myndigheterna att kontrollera konfidentiella skatteregister med avseende på de åtta lertäkter som BAA påstod utvann lera för användning som ballast. De uppgifter som mottogs av kommissionen från de brittiska myndigheterna visar att ingen av dessa lertäkter utnyttjar lera för användning som ballast. En del av platserna var inte ens lertäkter utan avfallsdeponier. |
| --- | --- |

(501)

Kommissionen bad de brittiska myndigheterna att kontrollera konfidentiella skatteregister med avseende på de åtta lertäkter som BAA påstod utvann lera för användning som ballast. De uppgifter som mottogs av kommissionen från de brittiska myndigheterna visar att ingen av dessa lertäkter utnyttjar lera för användning som ballast. En del av platserna var inte ens lertäkter utan avfallsdeponier.

| (502) | Med hänvisning till den information som mottagits konstaterar kommissionen att lera inte utvinns för användning som ballast. Den används inte som ballast och kan inte användas som ballast såvida den inte genomgår fysikaliska omvandlingar, dvs. den granuleras och hettas upp till över 1 000 °C genom en industriprocess så att den bildar lätta, hårda korn. |
| --- | --- |

(502)

Med hänvisning till den information som mottagits konstaterar kommissionen att lera inte utvinns för användning som ballast. Den används inte som ballast och kan inte användas som ballast såvida den inte genomgår fysikaliska omvandlingar, dvs. den granuleras och hettas upp till över 1 000 °C genom en industriprocess så att den bildar lätta, hårda korn.

| (503) | Kommissionen drar därför slutsatsen att lera inte kan användas och att den inte utvinns för användning som ballast, och att den sålunda i rättsligt och faktiskt hänseende befinner sig i en annan situation än beskattat material mot bakgrund av de normala skattereglerna för skatten på ballast. |
| --- | --- |

(503)

Kommissionen drar därför slutsatsen att lera inte kan användas och att den inte utvinns för användning som ballast, och att den sålunda i rättsligt och faktiskt hänseende befinner sig i en annan situation än beskattat material mot bakgrund av de normala skattereglerna för skatten på ballast.

| (504) | Eftersom lera inte är 100 % ren befinner sig också material som huvudsakligen består av lera i rättsligt och faktiskt hänseende i en annan situation än beskattat material mot bakgrund av de normala skattereglerna för skatten på ballast |
| --- | --- |

(504)

Eftersom lera inte är 100 % ren befinner sig också material som huvudsakligen består av lera i rättsligt och faktiskt hänseende i en annan situation än beskattat material mot bakgrund av de normala skattereglerna för skatten på ballast

5.7   SLUTSATS OM SELEKTIVITET

SLUTSATS OM SELEKTIVITET

| (505) | På grundval av vad som sagts ovan drar kommissionen slutsatsen att i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, inklusive lerskiffer som förekommer som biprodukt från nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, i rättsligt och faktiskt hänseende befinner sig i samma situation som beskattad ballast mot bakgrund av de normala skattereglerna för och det syfte som avses med skatten på ballast, och att skattebefrielsen för sådana material kan inte förklaras i enlighet med beskaffenheten av och logiken för skatten på ballast. Dessa skattebefrielser är därför selektiva. |
| --- | --- |

(505)

På grundval av vad som sagts ovan drar kommissionen slutsatsen att i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, inklusive lerskiffer som förekommer som biprodukt från nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, i rättsligt och faktiskt hänseende befinner sig i samma situation som beskattad ballast mot bakgrund av de normala skattereglerna för och det syfte som avses med skatten på ballast, och att skattebefrielsen för sådana material kan inte förklaras i enlighet med beskaffenheten av och logiken för skatten på ballast. Dessa skattebefrielser är därför selektiva.

| (506) | Kommissionen drar vidare slutsatsen att de skattebefrielser, skatteundantag och skattelättnader som fastställs i avsnitten 17.3 e, 17.3 f i och ii (förutom schaktavfall från lerskiffer som avsiktligen utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast), avsnitt 17.4 a (förutom för material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, vilket här inbegriper lerskiffer som förekommer som biprodukt från nybrytning av andra skattepliktiga material), avsnitten 17.4 c i och ii, 17.4 f (när det gäller lera), 18.2 b och 30.1 b (i den mån som detta avser en skattebefriad process i den mening som avses i avsnitt 18.2 b) i 2001 års skattelag, ändrad genom 2002 års skattelag och 2007 års skattelag, omfattar material som i faktiskt och rättsligt hänseende inte befinner sig i samma situation som skattepliktigt material mot bakgrund av syftet med skatten på ballast och således inte är selektiva. |
| --- | --- |

(506)

Kommissionen drar vidare slutsatsen att de skattebefrielser, skatteundantag och skattelättnader som fastställs i avsnitten 17.3 e, 17.3 f i och ii (förutom schaktavfall från lerskiffer som avsiktligen utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast), avsnitt 17.4 a (förutom för material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, vilket här inbegriper lerskiffer som förekommer som biprodukt från nybrytning av andra skattepliktiga material), avsnitten 17.4 c i och ii, 17.4 f (när det gäller lera), 18.2 b och 30.1 b (i den mån som detta avser en skattebefriad process i den mening som avses i avsnitt 18.2 b) i 2001 års skattelag, ändrad genom 2002 års skattelag och 2007 års skattelag, omfattar material som i faktiskt och rättsligt hänseende inte befinner sig i samma situation som skattepliktigt material mot bakgrund av syftet med skatten på ballast och således inte är selektiva.

5.8   FÖRDEL

FÖRDEL

| (507) | Genom att bevilja skattebefrielserna för i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som en biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, avstår Förenade kungariket från resurser och befriar förmånstagarna från en avgift som de normalt skulle betala. Åtgärden innebär en selektiv fördel för förmånstagarna av skattebefrielserna för i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som en biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast. |
| --- | --- |

(507)

Genom att bevilja skattebefrielserna för i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som en biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, avstår Förenade kungariket från resurser och befriar förmånstagarna från en avgift som de normalt skulle betala. Åtgärden innebär en selektiv fördel för förmånstagarna av skattebefrielserna för i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som en biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast.

5.9   STATLIGA MEDEL OCH STATENS ANSVAR

STATLIGA MEDEL OCH STATENS ANSVAR

| (508) | Åtgärden finansieras av statliga medel eftersom staten avstår från resurser. Åtgärden kan även tillskrivas staten eftersom den infördes genom lagstiftning. |
| --- | --- |

(508)

Åtgärden finansieras av statliga medel eftersom staten avstår från resurser. Åtgärden kan även tillskrivas staten eftersom den infördes genom lagstiftning.

5.10   SNEDVRIDNING AV KONKURRENSEN OCH PÅVERKAN PÅ HANDELN

SNEDVRIDNING AV KONKURRENSEN OCH PÅVERKAN PÅ HANDELN

| (509) | Det förekommer handel mellan medlemsstaterna inom ballastsektorn och producenter av skattebefriad ballast konkurrerar med andra ballastproducenter. Kommissionen har även mottagit utförliga synpunkter rörande snedvridningar av konkurrensen som orsakas av befrielsen från skatt på ballast. Dessutom delar Förenade kungariket en naturlig landgräns med Irland, och handeln med ballast över denna gräns är omfattande (83). |
| --- | --- |

(509)

Det förekommer handel mellan medlemsstaterna inom ballastsektorn och producenter av skattebefriad ballast konkurrerar med andra ballastproducenter. Kommissionen har även mottagit utförliga synpunkter rörande snedvridningar av konkurrensen som orsakas av befrielsen från skatt på ballast. Dessutom delar Förenade kungariket en naturlig landgräns med Irland, och handeln med ballast över denna gräns är omfattande (83).

83

| (510) | Befrielserna från skatten på ballast för i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som en biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast kan därför snedvrida konkurrensen och ha en inverkan på handeln. |
| --- | --- |

(510)

Befrielserna från skatten på ballast för i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som en biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast kan därför snedvrida konkurrensen och ha en inverkan på handeln.

5.11   SLUTSATSER OM FÖREKOMSTEN AV STÖD

SLUTSATSER OM FÖREKOMSTEN AV STÖD

| (511) | Kommissionen drar slutsatsen att befrielserna från skatten på ballast för i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som en biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(511)

Kommissionen drar slutsatsen att befrielserna från skatten på ballast för i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som en biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, utgör statligt stöd.

| (512) | Kommissionen drar slutsatsen att de skattebefrielser, skatteundantag och skattelättnader som fastställs i avsnitten 17.3 e, 17.3 f i och ii (förutom schaktavfall från lerskiffer som avsiktligen utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast), avsnitt 17.4 a (förutom för material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, vilket här inbegriper lerskiffer som förekommer som biprodukt från nybrytning av andra skattepliktiga material), avsnitten 17.4 c i och ii, 17.4 f (när det gäller lera), 18.2 b och 30.1 b (i den mån som den avser en skattebefriad process i den mening som avses i avsnitt 18.2 b), i skattelagen från 2001, ändrad genom 2002 års skattelag och 2007 års skattelag, inte utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(512)

Kommissionen drar slutsatsen att de skattebefrielser, skatteundantag och skattelättnader som fastställs i avsnitten 17.3 e, 17.3 f i och ii (förutom schaktavfall från lerskiffer som avsiktligen utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast), avsnitt 17.4 a (förutom för material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, vilket här inbegriper lerskiffer som förekommer som biprodukt från nybrytning av andra skattepliktiga material), avsnitten 17.4 c i och ii, 17.4 f (när det gäller lera), 18.2 b och 30.1 b (i den mån som den avser en skattebefriad process i den mening som avses i avsnitt 18.2 b), i skattelagen från 2001, ändrad genom 2002 års skattelag och 2007 års skattelag, inte utgör statligt stöd.

6.   STÖDETS LAGLIGHET

STÖDETS LAGLIGHET

| (513) | Trots att skatten på ballast aviserades av de brittiska myndigheterna innan den trädde i kraft följde inte Förenade kungariket frysningsklausulen i artikel 108.3 eftersom skatten på ballast trädde i kraft den 1 april 2002 innan kommissionen antog sitt beslut den 24 april 2002 att inte göra invändningar. Kommissionens beslut överklagades i rätt tid och ogiltigförklarades så småningom av tribunalen den 7 mars 2012 (T-210/02 RENV). Detta beslut måste därför betraktas som ogiltigt med avseende på alla personer från och med dagen för dess antagande. Eftersom upphävandet av kommissionens beslut retroaktivt sätter stopp för antagandet om lagenlighet, måste tillämpningen av det aktuella stödet sedan 1 april 2002 därmed anses vara olagligt (84). Enligt rättspraxis kan mottagarna av stödet inte hysa berättigade förväntningar vad gäller lagenligheten av stödets tillämpning, eftersom kommissionens beslut att inte göra invändningar mot åtgärden i god tid överklagades till tribunalen (85). |
| --- | --- |

(513)

Trots att skatten på ballast aviserades av de brittiska myndigheterna innan den trädde i kraft följde inte Förenade kungariket frysningsklausulen i artikel 108.3 eftersom skatten på ballast trädde i kraft den 1 april 2002 innan kommissionen antog sitt beslut den 24 april 2002 att inte göra invändningar. Kommissionens beslut överklagades i rätt tid och ogiltigförklarades så småningom av tribunalen den 7 mars 2012 (T-210/02 RENV). Detta beslut måste därför betraktas som ogiltigt med avseende på alla personer från och med dagen för dess antagande. Eftersom upphävandet av kommissionens beslut retroaktivt sätter stopp för antagandet om lagenlighet, måste tillämpningen av det aktuella stödet sedan 1 april 2002 därmed anses vara olagligt (84). Enligt rättspraxis kan mottagarna av stödet inte hysa berättigade förväntningar vad gäller lagenligheten av stödets tillämpning, eftersom kommissionens beslut att inte göra invändningar mot åtgärden i god tid överklagades till tribunalen (85).

84

85

7.   GRANSKNING AV DET STATLIGA STÖDETS FÖRENLIGHET

GRANSKNING AV DET STATLIGA STÖDETS FÖRENLIGHET

7.1   RÄTTSLIG GRUND

RÄTTSLIG GRUND

| (514) | Mot bakgrund av miljösyftet med skatten på ballast har kommissionen i beslutet att inleda förfarandet undersökt förenligheten med den inre marknaden för befrielser och lättnader från skatten på ballast i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget och mot bakgrund av riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd. |
| --- | --- |

(514)

Mot bakgrund av miljösyftet med skatten på ballast har kommissionen i beslutet att inleda förfarandet undersökt förenligheten med den inre marknaden för befrielser och lättnader från skatten på ballast i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget och mot bakgrund av riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd.

| (515) | Som nämndes i skäl 513 ovan gör ogiltigförklaringen av kommissionens beslut att stödet måste anses vara olagligt. I enlighet med kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (86), samt med punkt 82 i 2001 års riktlinjer och punkt 205 i 2008 års riktlinjer, har kommissionen bedömt skattebefrielsernas och skattelättnadernas förenlighet mot bakgrund av 2001 års riktlinjer i den mån de tillämpades mellan 1 april 2002 och 31 mars 2008, och på grundval av 2008 års riktlinjer i den mån de tillämpades från och med 2 april 2008 och till och med 31 mars 2014, som är det datum då skattebefrielserna upphävdes. |
| --- | --- |

(515)

Som nämndes i skäl 513 ovan gör ogiltigförklaringen av kommissionens beslut att stödet måste anses vara olagligt. I enlighet med kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (86), samt med punkt 82 i 2001 års riktlinjer och punkt 205 i 2008 års riktlinjer, har kommissionen bedömt skattebefrielsernas och skattelättnadernas förenlighet mot bakgrund av 2001 års riktlinjer i den mån de tillämpades mellan 1 april 2002 och 31 mars 2008, och på grundval av 2008 års riktlinjer i den mån de tillämpades från och med 2 april 2008 och till och med 31 mars 2014, som är det datum då skattebefrielserna upphävdes.

86

| (516) | Kommissionen har mottagit synpunkter från BAA och argument från de brittiska myndigheterna vad gäller förenligheten av befrielserna från skatten på ballast. Kommissionen kommer endast att redogöra för och diskutera de synpunkter som avser befrielserna från skatten på ballast för lerskiffer och produkter som huvudsakligen består av lerskiffer när dessa används som ballast samt schaktavfall av lerskiffer när detta utvinns tillsammans med lerskiffer som används som ballast. |
| --- | --- |

(516)

Kommissionen har mottagit synpunkter från BAA och argument från de brittiska myndigheterna vad gäller förenligheten av befrielserna från skatten på ballast. Kommissionen kommer endast att redogöra för och diskutera de synpunkter som avser befrielserna från skatten på ballast för lerskiffer och produkter som huvudsakligen består av lerskiffer när dessa används som ballast samt schaktavfall av lerskiffer när detta utvinns tillsammans med lerskiffer som används som ballast.

| (517) | Det bör nämnas att både synpunkterna från BAA och de argument som framförts av de brittiska myndigheterna huvudsakligen avser alla eller en del av skattebefrielserna med avseende på vilka kommissionen uttryckte tvivel i beslutet att inleda förfarandet, och att det förekommer få särskilda argument som enbart avser lerskiffer. |
| --- | --- |

(517)

Det bör nämnas att både synpunkterna från BAA och de argument som framförts av de brittiska myndigheterna huvudsakligen avser alla eller en del av skattebefrielserna med avseende på vilka kommissionen uttryckte tvivel i beslutet att inleda förfarandet, och att det förekommer få särskilda argument som enbart avser lerskiffer.

| (518) | De brittiska myndigheternas uppfattning bygger på antagandet att lerskiffer inte avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, och de lämnade inga grunder för förenlighet som gäller särskilt för den aktuella situationen i vilken kommissionen fann att det förekom exempel på att lerskiffer avsiktligen utvanns för kommersiellt utnyttjande som ballast. |
| --- | --- |

(518)

De brittiska myndigheternas uppfattning bygger på antagandet att lerskiffer inte avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, och de lämnade inga grunder för förenlighet som gäller särskilt för den aktuella situationen i vilken kommissionen fann att det förekom exempel på att lerskiffer avsiktligen utvanns för kommersiellt utnyttjande som ballast.

7.1.1   SYNPUNKTER SOM MOTTAGITS AV KOMMISSIONEN

a)   Synpunkter som mottagits från BAA den 17 januari 2014

Synpunkter som mottagits från BAA den 17 januari 2014

| (519) | BAA anser att skattebefrielserna, skatteundantagen och skattelättnaderna från skatten på ballast inte kan anses vara förenliga med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget och med miljöskyddsriktlinjerna, och tillhandahåller utförliga synpunkter i detta avseende. De hävdar att tillämpningen av dessa skattebefrielser undergräver det miljösyfte som eftersträvas med skatten på ballast, det vill säga en förflyttning av efterfrågan mot alternativa källor till ballast. |
| --- | --- |

(519)

BAA anser att skattebefrielserna, skatteundantagen och skattelättnaderna från skatten på ballast inte kan anses vara förenliga med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget och med miljöskyddsriktlinjerna, och tillhandahåller utförliga synpunkter i detta avseende. De hävdar att tillämpningen av dessa skattebefrielser undergräver det miljösyfte som eftersträvas med skatten på ballast, det vill säga en förflyttning av efterfrågan mot alternativa källor till ballast.

| (520) | De brittiska myndigheterna hävdar att ingen av de granskade skattebefrielserna avser material som avsiktligt utvinns för användning som ballast. De hävdar att skattebefrielserna rörande vilka kommissionen uttryckte tvivel i beslutet att inleda förfarandet endast omfattar material som oavsiktligt och oundvikligen uppkommer under utvinningen av annat än ballast. Enligt de brittiska myndigheterna har inga bevis påträffats för att de skattebefriade materialen avsiktligt utvinns för användning som ballast. |
| --- | --- |

(520)

De brittiska myndigheterna hävdar att ingen av de granskade skattebefrielserna avser material som avsiktligt utvinns för användning som ballast. De hävdar att skattebefrielserna rörande vilka kommissionen uttryckte tvivel i beslutet att inleda förfarandet endast omfattar material som oavsiktligt och oundvikligen uppkommer under utvinningen av annat än ballast. Enligt de brittiska myndigheterna har inga bevis påträffats för att de skattebefriade materialen avsiktligt utvinns för användning som ballast.

| (521) | Enligt de brittiska myndigheternas uppfattning är det bättre ur miljösynpunkt att en oavsiktlig biprodukt eller avfall används som ballast än att ytterligare brytning av ballast utförs. De hävdar att skattebefrielserna inte utgör statligt stöd. Var och en av de granskade skattebefrielserna leder till en förbättring av miljöskyddet på åtminstone ett av följande två sätt:






  i) | skattebefrielsen bidrar till att förflytta efterfrågan bort från ytterligare brytning av ballast, och/eller |
| --- | --- | --- |

(521)

Enligt de brittiska myndigheternas uppfattning är det bättre ur miljösynpunkt att en oavsiktlig biprodukt eller avfall används som ballast än att ytterligare brytning av ballast utförs. De hävdar att skattebefrielserna inte utgör statligt stöd. Var och en av de granskade skattebefrielserna leder till en förbättring av miljöskyddet på åtminstone ett av följande två sätt:

i)

skattebefrielsen bidrar till att förflytta efterfrågan bort från ytterligare brytning av ballast, och/eller

| ii) | skattebefrielsen bidrar till att minska ackumuleringen av avfall. |
| --- | --- |

ii)

skattebefrielsen bidrar till att minska ackumuleringen av avfall.

| (522) | Förenade kungariket hävdar att om någon av de granskade skattebefrielserna ger upphov till statligt stöd är detta stöd i vilket fall som helst förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c, inklusive mot bakgrund av 2001 och 2008 års riktlinjer och/eller på grundval av en direkt tillämpning av artikel 107.3 b eller c i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(522)

Förenade kungariket hävdar att om någon av de granskade skattebefrielserna ger upphov till statligt stöd är detta stöd i vilket fall som helst förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c, inklusive mot bakgrund av 2001 och 2008 års riktlinjer och/eller på grundval av en direkt tillämpning av artikel 107.3 b eller c i EUF-fördraget.

| (523) | De brittiska myndigheterna hävdar att befrielserna från skatten på ballast faller utanför den egentliga ramen för riktlinjerna för statligt stöd och att deras förenlighet bör bedömas direkt på grundval av artikel 107.3 b eller c i EUF-fördraget. De brittiska myndigheterna hänvisar till mål N 629/2008 med avseende på Förenade kungarikets handelssystem med utsläppstak, Carbon Reduction Commitment. Kommissionen ansåg att eftersom systemet i fråga och dess modaliteter utarbetades för att skydda miljön genom en omfördelning av resurser till fördel för företag som bäst skyddar miljön var riktlinjerna inte tillämpliga och övergick till att göra en bedömning enbart i enlighet med fördraget. |
| --- | --- |

(523)

De brittiska myndigheterna hävdar att befrielserna från skatten på ballast faller utanför den egentliga ramen för riktlinjerna för statligt stöd och att deras förenlighet bör bedömas direkt på grundval av artikel 107.3 b eller c i EUF-fördraget. De brittiska myndigheterna hänvisar till mål N 629/2008 med avseende på Förenade kungarikets handelssystem med utsläppstak, Carbon Reduction Commitment. Kommissionen ansåg att eftersom systemet i fråga och dess modaliteter utarbetades för att skydda miljön genom en omfördelning av resurser till fördel för företag som bäst skyddar miljön var riktlinjerna inte tillämpliga och övergick till att göra en bedömning enbart i enlighet med fördraget.

| (524) | De brittiska myndigheterna hävdar att 2008 års riktlinjer i kapitlet rörande skattebefrielser tar upp situationer i vilka ett företag är befriat från miljöskattens omfattning på grund av a) en oro för skattens inverkan på konkurrenskraften för vissa företag, b) andra ekonomiska angelägenheter, och c) medlemsstatens oförmåga att införa en högre skattesats utan att ge skattebefrielser till vissa företag. De hävdar att riktlinjerna har utarbetats för att säkerställa att skattebefrielser från miljöskatter åtminstone indirekt bidrar till miljösyftet med den skatt som ska införas och att skattebefrielserna inte undergräver det allmänna miljösyfte som eftersträvas. |
| --- | --- |

(524)

De brittiska myndigheterna hävdar att 2008 års riktlinjer i kapitlet rörande skattebefrielser tar upp situationer i vilka ett företag är befriat från miljöskattens omfattning på grund av a) en oro för skattens inverkan på konkurrenskraften för vissa företag, b) andra ekonomiska angelägenheter, och c) medlemsstatens oförmåga att införa en högre skattesats utan att ge skattebefrielser till vissa företag. De hävdar att riktlinjerna har utarbetats för att säkerställa att skattebefrielser från miljöskatter åtminstone indirekt bidrar till miljösyftet med den skatt som ska införas och att skattebefrielserna inte undergräver det allmänna miljösyfte som eftersträvas.

| (525) | De brittiska myndigheterna hävdar att syftet med skatten på ballast totalt sett är att skydda miljön och att de befrielser som beviljas från omfattningen av skatten på ballast avsiktligt har utarbetats för att uppnå de dubbla målen med att a) förflytta efterfrågan från nyutvunnen ballast till avfall och andra biprodukter, och b) minska ackumuleringen av avfallshögar. Skattebefrielserna bidrar därför till och säkerställer att syftet med skatten på ballast uppfylls. De är ett av de viktigaste sätt genom vilka miljösyftet med skatten på ballast uppnås. Av denna anledning hävdar de brittiska myndigheterna att det kan vara så att varken 2001 eller 2008 års riktlinjer kan tillämpas på åtgärden. |
| --- | --- |

(525)

De brittiska myndigheterna hävdar att syftet med skatten på ballast totalt sett är att skydda miljön och att de befrielser som beviljas från omfattningen av skatten på ballast avsiktligt har utarbetats för att uppnå de dubbla målen med att a) förflytta efterfrågan från nyutvunnen ballast till avfall och andra biprodukter, och b) minska ackumuleringen av avfallshögar. Skattebefrielserna bidrar därför till och säkerställer att syftet med skatten på ballast uppfylls. De är ett av de viktigaste sätt genom vilka miljösyftet med skatten på ballast uppnås. Av denna anledning hävdar de brittiska myndigheterna att det kan vara så att varken 2001 eller 2008 års riktlinjer kan tillämpas på åtgärden.

| (526) | Förenade kungariket stöder sig därför direkt på artikel 107.3 i EUF-fördraget och hävdar att syftet med allt stöd som härrör ur de granskade skattebefrielserna kan indelas i följande kategorier: i) stöd som avser att främja genomförandet av ett viktigt projekt av gemensamt europeiskt intresse, dvs. skydd av miljön (artikel 107.3 b i EUF-fördraget), ii) stöd som avser att underlätta utvecklingen av viss näringsverksamhet (användningen av återvunnen ballast eller avfallsprodukter som ballast) i fall då detta stöd inte påverkar handelsvillkoren i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset (artikel 107.3 c). |
| --- | --- |

(526)

Förenade kungariket stöder sig därför direkt på artikel 107.3 i EUF-fördraget och hävdar att syftet med allt stöd som härrör ur de granskade skattebefrielserna kan indelas i följande kategorier: i) stöd som avser att främja genomförandet av ett viktigt projekt av gemensamt europeiskt intresse, dvs. skydd av miljön (artikel 107.3 b i EUF-fördraget), ii) stöd som avser att underlätta utvecklingen av viss näringsverksamhet (användningen av återvunnen ballast eller avfallsprodukter som ballast) i fall då detta stöd inte påverkar handelsvillkoren i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset (artikel 107.3 c).

| (527) | De brittiska myndigheterna hävdar att skattebefrielserna är en nödvändig och proportionell åtgärd för att uppnå miljösyftet med skatten på ballast och att eventuellt stöd som härrör från skattebefrielserna leder till en mycket liten snedvridning av konkurrensen eller ingen alls. Skattebefrielserna påverkar därför inte handelsvillkoren negativt i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(527)

De brittiska myndigheterna hävdar att skattebefrielserna är en nödvändig och proportionell åtgärd för att uppnå miljösyftet med skatten på ballast och att eventuellt stöd som härrör från skattebefrielserna leder till en mycket liten snedvridning av konkurrensen eller ingen alls. Skattebefrielserna påverkar därför inte handelsvillkoren negativt i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (528) | Kommissionen kommer att bedöma åtgärden i enlighet med 2001 och 2008 års riktlinjer, och utföra en alternativ bedömning direkt i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget. Som förklaras nedan anser kommissionen att artikel 107.3 b i EUF-fördraget inte kan tillämpas på den aktuella åtgärden. |
| --- | --- |

(528)

Kommissionen kommer att bedöma åtgärden i enlighet med 2001 och 2008 års riktlinjer, och utföra en alternativ bedömning direkt i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget. Som förklaras nedan anser kommissionen att artikel 107.3 b i EUF-fördraget inte kan tillämpas på den aktuella åtgärden.

7.2   BEDÖMNING PÅ GRUNDVAL AV 2001 ÅRS RIKTLINJER

BEDÖMNING PÅ GRUNDVAL AV 2001 ÅRS RIKTLINJER

| (529) | I punkt 47 i 2001 års riktlinjer föreskrivs att ”När avgifter som drabbar vissa verksamheter införs av miljöskäl kan medlemsstaterna finna det nödvändigt med tillfälliga undantag för en del företag, särskilt då en harmonisering saknas på europeisk nivå eller då vissa företag tillfälligt riskerar att förlora sin internationella konkurrenskraft. Sådana undantag är generellt sett driftsstöd enligt artikel 87 i EG-fördraget. [...] Vid granskningen av sådana åtgärder måste man särskilt undersöka om avgiften har införts till följd av ett gemenskapsbeslut eller genom ett självständigt beslut från en medlemsstats sida”. |
| --- | --- |

(529)

I punkt 47 i 2001 års riktlinjer föreskrivs att ”När avgifter som drabbar vissa verksamheter införs av miljöskäl kan medlemsstaterna finna det nödvändigt med tillfälliga undantag för en del företag, särskilt då en harmonisering saknas på europeisk nivå eller då vissa företag tillfälligt riskerar att förlora sin internationella konkurrenskraft. Sådana undantag är generellt sett driftsstöd enligt artikel 87 i EG-fördraget. [...] Vid granskningen av sådana åtgärder måste man särskilt undersöka om avgiften har införts till följd av ett gemenskapsbeslut eller genom ett självständigt beslut från en medlemsstats sida”.

Sådana undantag är generellt sett driftsstöd enligt artikel 87 i EG-fördraget. [...]

| (530) | I punkt 48 föreskrivs vidare följande: ”Om avgiften har införts genom ett självständigt beslut från en medlemsstats sida kan de berörda företagen få stora svårigheter att snabbt anpassa sig till det nya skattetrycket. I ett sådant fall kan ett tillfälligt undantag till förmån för vissa företag vara motiverat för att ge dessa möjlighet att anpassa sig till den nya skattesituationen.” |
| --- | --- |

(530)

I punkt 48 föreskrivs vidare följande: ”Om avgiften har införts genom ett självständigt beslut från en medlemsstats sida kan de berörda företagen få stora svårigheter att snabbt anpassa sig till det nya skattetrycket. I ett sådant fall kan ett tillfälligt undantag till förmån för vissa företag vara motiverat för att ge dessa möjlighet att anpassa sig till den nya skattesituationen.”

| (531) | I samband med detta noterade kommissionen i skäl 149 i beslutet att inleda förfarandet att skatten på ballast är en skatt som i miljöskyddssyfte ska påföras utvinningen av ballast. Kommissionen noterade vidare att skatten på ballast ska påföras som en följd av ett självständigt beslut av de brittiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(531)

I samband med detta noterade kommissionen i skäl 149 i beslutet att inleda förfarandet att skatten på ballast är en skatt som i miljöskyddssyfte ska påföras utvinningen av ballast. Kommissionen noterade vidare att skatten på ballast ska påföras som en följd av ett självständigt beslut av de brittiska myndigheterna.

| (532) | Klaganden hävdade (87) att en del av skattebefrielserna har beviljats för att bevara den internationella konkurrenskraften för producenter av skattebefriat material. Detta tyder på att vissa företag kan ha svårt att snabbt anpassa sig till den nya skattebördan, och i så fall kan befrielserna från skatten på ballast bedömas på grundval av punkterna 47 och 48 i 2001 års riktlinjer. |
| --- | --- |

(532)

Klaganden hävdade (87) att en del av skattebefrielserna har beviljats för att bevara den internationella konkurrenskraften för producenter av skattebefriat material. Detta tyder på att vissa företag kan ha svårt att snabbt anpassa sig till den nya skattebördan, och i så fall kan befrielserna från skatten på ballast bedömas på grundval av punkterna 47 och 48 i 2001 års riktlinjer.

87

| (533) | Vid den tid då beslutet att inleda förfarandet fattades hade de brittiska myndigheterna inte lämnat några grunder för förenlighet för åtgärden, och kommissionens underlag var inte tillräckligt omfattande för att man skulle kunna bedöma om villkoren som fastställdes i paragraferna 47 och 48 i 2001 års riktlinjer uppfylldes. Inte heller var kommissionens underlag tillräckligt omfattande för att man skulle kunna bedöma om skattebefrielserna kunde anses vara förenliga med den inre marknaden på grundval av andra bestämmelser än punkterna 47 och 48 i 2001 års riktlinjer. |
| --- | --- |

(533)

Vid den tid då beslutet att inleda förfarandet fattades hade de brittiska myndigheterna inte lämnat några grunder för förenlighet för åtgärden, och kommissionens underlag var inte tillräckligt omfattande för att man skulle kunna bedöma om villkoren som fastställdes i paragraferna 47 och 48 i 2001 års riktlinjer uppfylldes. Inte heller var kommissionens underlag tillräckligt omfattande för att man skulle kunna bedöma om skattebefrielserna kunde anses vara förenliga med den inre marknaden på grundval av andra bestämmelser än punkterna 47 och 48 i 2001 års riktlinjer.

| (534) | BAA påstår att befrielserna från skatten på ballast inte kan anses vara förenliga med 2001 års riktlinjer. Enligt BAA bidrar inte skattebefrielserna för lerskiffer, skiffer och lera markant till skyddet av miljön (punkterna 50 och 51.2 a). Skattebefrielserna i sig undergräver det allmänna syfte som eftersträvas och har inte en märkbart positiv inverkan när det gäller miljöskydd. |
| --- | --- |

(534)

BAA påstår att befrielserna från skatten på ballast inte kan anses vara förenliga med 2001 års riktlinjer. Enligt BAA bidrar inte skattebefrielserna för lerskiffer, skiffer och lera markant till skyddet av miljön (punkterna 50 och 51.2 a). Skattebefrielserna i sig undergräver det allmänna syfte som eftersträvas och har inte en märkbart positiv inverkan när det gäller miljöskydd.

| (535) | BAA hävdar att undantagen för lerskiffer, skiffer och lera inte utgör tillfälliga undantag som kan motiveras på grundval av punkterna 47 och 48. De påstår att skatten på ballast syftar till att göra ett material såsom lerskiffer som bryts för användning som ballast konkurrenskraftigt. |
| --- | --- |

(535)

BAA hävdar att undantagen för lerskiffer, skiffer och lera inte utgör tillfälliga undantag som kan motiveras på grundval av punkterna 47 och 48. De påstår att skatten på ballast syftar till att göra ett material såsom lerskiffer som bryts för användning som ballast konkurrenskraftigt.

| (536) | BAA hävdar att skattebefrielserna inte utgör driftsstöd som kan godkännas på grundval av punkt 51. Inga avtal har ingåtts enligt vilka de företag som mottar skattebefrielserna åtar sig att uppnå miljöskyddsmål under den tid då skattebefrielserna gäller. Dessutom har enligt BAA det alternativa villkoret i enlighet med punkt 51.1 b inte uppfyllts, eftersom de företag som är berättigande till sänkt skatt inte har betalt en tillräcklig andel av skatten på ballast. |
| --- | --- |

(536)

BAA hävdar att skattebefrielserna inte utgör driftsstöd som kan godkännas på grundval av punkt 51. Inga avtal har ingåtts enligt vilka de företag som mottar skattebefrielserna åtar sig att uppnå miljöskyddsmål under den tid då skattebefrielserna gäller. Dessutom har enligt BAA det alternativa villkoret i enlighet med punkt 51.1 b inte uppfyllts, eftersom de företag som är berättigande till sänkt skatt inte har betalt en tillräcklig andel av skatten på ballast.

| (537) | De brittiska myndigheterna hävdar att följden av att tillämpa skatten på ballast på de material som är skattebefriade skulle bli att produktionskostnaderna ökar för aktörer inom de särskilda marknadssektorerna som inte kan överföras på deras kunder. Detta skulle leda till en betydande ökning av mängden avfall och biprodukter som säljs för användning som ballast, och en motsvarande ökning av nybrytningen av ballast. |
| --- | --- |

(537)

De brittiska myndigheterna hävdar att följden av att tillämpa skatten på ballast på de material som är skattebefriade skulle bli att produktionskostnaderna ökar för aktörer inom de särskilda marknadssektorerna som inte kan överföras på deras kunder. Detta skulle leda till en betydande ökning av mängden avfall och biprodukter som säljs för användning som ballast, och en motsvarande ökning av nybrytningen av ballast.

| (538) | De brittiska myndigheterna påstår att följden av att tillämpa skatten på ballast på de skattebefriade materialen skulle bli att man undergräver skattens miljösyfte, eftersom den då inte längre skulle åstadkomma en förflyttning av efterfrågan till oundvikligt avfall och oundvikliga biprodukter som bildas vid utvinningen av dessa material. |
| --- | --- |

(538)

De brittiska myndigheterna påstår att följden av att tillämpa skatten på ballast på de skattebefriade materialen skulle bli att man undergräver skattens miljösyfte, eftersom den då inte längre skulle åstadkomma en förflyttning av efterfrågan till oundvikligt avfall och oundvikliga biprodukter som bildas vid utvinningen av dessa material.

7.2.1   KOMMISSIONENS BEDÖMNING

| (539) | De brittiska myndigheterna stöder sig uteslutande på punkterna 47 och 48 i 2001 års riktlinjer för att motivera de aktuella åtgärdernas förenlighet. |
| --- | --- |

(539)

De brittiska myndigheterna stöder sig uteslutande på punkterna 47 och 48 i 2001 års riktlinjer för att motivera de aktuella åtgärdernas förenlighet.

| (540) | De verkar resonera att de stenbrott som utnyttjar den skattebefriade ballasten kommer att drabbas av allvarliga svårigheter när det gäller att hantera skattebördan, enligt sammanfattning i skäl 537 ovan. |
| --- | --- |

(540)

De verkar resonera att de stenbrott som utnyttjar den skattebefriade ballasten kommer att drabbas av allvarliga svårigheter när det gäller att hantera skattebördan, enligt sammanfattning i skäl 537 ovan.

| (541) | Kommissionen konstaterar dock att 2001 års riktlinjer endast tillåter tillfälliga skattebefrielser som gör det möjligt för företag att anpassa sig till den nya situationen, vilket inte är fallet med befrielser från skatten på ballast. Skattebefrielserna i fråga är inte tidsbegränsade och har redan tillämpats i 12 år. Tillämpningen av skattebefrielserna har temporärt upphävts på grund av kommissionens formella granskningsförfarande, men det fastställs uttryckligen i den upphävande lagstiftningen att alla skattebefrielser kommer att återinföras när kommissionens granskning är slutförd om resultaten är positiva. |
| --- | --- |

(541)

Kommissionen konstaterar dock att 2001 års riktlinjer endast tillåter tillfälliga skattebefrielser som gör det möjligt för företag att anpassa sig till den nya situationen, vilket inte är fallet med befrielser från skatten på ballast. Skattebefrielserna i fråga är inte tidsbegränsade och har redan tillämpats i 12 år. Tillämpningen av skattebefrielserna har temporärt upphävts på grund av kommissionens formella granskningsförfarande, men det fastställs uttryckligen i den upphävande lagstiftningen att alla skattebefrielser kommer att återinföras när kommissionens granskning är slutförd om resultaten är positiva.

| (542) | Kommissionen drar därför slutsatsen att punkterna 47 och 48 i 2001 års riktlinjer inte kan tjäna som grundval för att förklara att befrielserna från skatten på ballast för lerskiffer och produkter som huvudsakligen består av lerskiffer när denna används som ballast och schaktavfall av lerskiffer när denna utvinns tillsammans med lerskiffer som används som ballast är förenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(542)

Kommissionen drar därför slutsatsen att punkterna 47 och 48 i 2001 års riktlinjer inte kan tjäna som grundval för att förklara att befrielserna från skatten på ballast för lerskiffer och produkter som huvudsakligen består av lerskiffer när denna används som ballast och schaktavfall av lerskiffer när denna utvinns tillsammans med lerskiffer som används som ballast är förenliga med den inre marknaden.

| (543) | Kommissionen noterar vidare att inga andra bestämmelser i 2001 års riktlinjer skulle kunna utgöra grundval för att bedöma förenligheten av skatten på ballast eftersom lerskifferproducenter inte betalar en betydande del av skatten (punkt 51.1 b) och inga avtal har ingåtts mellan de brittiska myndigheterna och lerskifferproducenterna (punkt 51.1 a). |
| --- | --- |

(543)

Kommissionen noterar vidare att inga andra bestämmelser i 2001 års riktlinjer skulle kunna utgöra grundval för att bedöma förenligheten av skatten på ballast eftersom lerskifferproducenter inte betalar en betydande del av skatten (punkt 51.1 b) och inga avtal har ingåtts mellan de brittiska myndigheterna och lerskifferproducenterna (punkt 51.1 a).

| (544) | På grundval av vad som sagts ovan drar kommissionen slutsatsen att befrielserna från skatten på ballast för i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som en biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, inte kan befinnas vara förenliga med den inre marknaden på grundval av 2001 års riktlinjer. |
| --- | --- |

(544)

På grundval av vad som sagts ovan drar kommissionen slutsatsen att befrielserna från skatten på ballast för i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som en biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, inte kan befinnas vara förenliga med den inre marknaden på grundval av 2001 års riktlinjer.

7.3   BEDÖMNING PÅ GRUNDVAL AV 2008 ÅRS RIKTLINJER

BEDÖMNING PÅ GRUNDVAL AV 2008 ÅRS RIKTLINJER

| (545) | Mot bakgrund av miljösyftet med skatten på ballast har kommissionen i och med beslutet att inleda förfarandet även granskat skattebefrielserna och skatteundantagen på grundval av kapitel 4 i 2008 års riktlinjer som rör driftsstöd i form av sänkta miljöskatter. |
| --- | --- |

(545)

Mot bakgrund av miljösyftet med skatten på ballast har kommissionen i och med beslutet att inleda förfarandet även granskat skattebefrielserna och skatteundantagen på grundval av kapitel 4 i 2008 års riktlinjer som rör driftsstöd i form av sänkta miljöskatter.

| (546) | Miljöskatt definieras i punkt 70.14 i 2008 års riktlinjer som ”en skatt vars specifika beskattningsunderlag har tydliga negativa effekter på miljön, eller vars syfte därför är att vissa verksamheter, varor eller tjänster ska beskattas så att miljökostnaderna ingår i priset eller att producenter och konsumenter styrs mot miljövänligare verksamheter”. |
| --- | --- |

(546)

Miljöskatt definieras i punkt 70.14 i 2008 års riktlinjer som ”en skatt vars specifika beskattningsunderlag har tydliga negativa effekter på miljön, eller vars syfte därför är att vissa verksamheter, varor eller tjänster ska beskattas så att miljökostnaderna ingår i priset eller att producenter och konsumenter styrs mot miljövänligare verksamheter”.

| (547) | Kommissionen erkände att den inte bestrider att utvinningen av ballast har en negativ inverkan på miljön, i synnerhet i form av skador på den biologiska mångfalden, damm, buller och förfulning. Detta underbyggs ytterligare av de studier som gjorts på uppdrag av de brittiska myndigheterna och som hänvisas till i skäl 17 i beslutet att inleda förfarandet. Skatten på ballast utgör därför en miljöskatt i den mening som avses i punkt 70.14 i 2008 års riktlinjer, och skatteundantagen kan bedömas på grundval av kapitel 4 i 2008 års riktlinjer i den mån som de tillämpades den 2 april 2008. |
| --- | --- |

(547)

Kommissionen erkände att den inte bestrider att utvinningen av ballast har en negativ inverkan på miljön, i synnerhet i form av skador på den biologiska mångfalden, damm, buller och förfulning. Detta underbyggs ytterligare av de studier som gjorts på uppdrag av de brittiska myndigheterna och som hänvisas till i skäl 17 i beslutet att inleda förfarandet. Skatten på ballast utgör därför en miljöskatt i den mening som avses i punkt 70.14 i 2008 års riktlinjer, och skatteundantagen kan bedömas på grundval av kapitel 4 i 2008 års riktlinjer i den mån som de tillämpades den 2 april 2008.

7.3.1   MILJÖFÖRDELAR

| (548) | I enlighet med punkt 151 i 2008 års riktlinjer anses stöd i form av sänkta miljöskatter vara förenligt med den inre marknaden under förutsättning att det åtminstone indirekt bidrar till en förbättring av nivån på miljöskyddet och att skattesänkningarna inte undergräver det allmänna syfte som eftersträvas. Som förklaras i punkt 57 i 2008 års riktlinjer är sänkta miljöskatter för vissa sektorer eller företagskategorier tillåtna på grundval av kapitel 4 i 2008 års riktlinjer om de gör det möjligt att införa högre skatter för andra företag, vilket totalt sett leder till att internaliseringen av kostnader förbättras, och att ytterligare incitament skapas för att förbättra miljöskyddet. Kommissionen anser att den här typen av stöd kan vara nödvändiga för att indirekt komma till rätta med negativa externa effekter genom att göra det lättare att införa eller upprätthålla en relativt sträng miljöbeskattning på nationell nivå. |
| --- | --- |

(548)

I enlighet med punkt 151 i 2008 års riktlinjer anses stöd i form av sänkta miljöskatter vara förenligt med den inre marknaden under förutsättning att det åtminstone indirekt bidrar till en förbättring av nivån på miljöskyddet och att skattesänkningarna inte undergräver det allmänna syfte som eftersträvas. Som förklaras i punkt 57 i 2008 års riktlinjer är sänkta miljöskatter för vissa sektorer eller företagskategorier tillåtna på grundval av kapitel 4 i 2008 års riktlinjer om de gör det möjligt att införa högre skatter för andra företag, vilket totalt sett leder till att internaliseringen av kostnader förbättras, och att ytterligare incitament skapas för att förbättra miljöskyddet. Kommissionen anser att den här typen av stöd kan vara nödvändiga för att indirekt komma till rätta med negativa externa effekter genom att göra det lättare att införa eller upprätthålla en relativt sträng miljöbeskattning på nationell nivå.

| (549) | Kommissionen ansåg att möjligheten att ge skattebefrielser för vissa material i detta fall kan ha gjort det möjligt för Förenta Kungariket att införa skatten på ballast. |
| --- | --- |

(549)

Kommissionen ansåg att möjligheten att ge skattebefrielser för vissa material i detta fall kan ha gjort det möjligt för Förenta Kungariket att införa skatten på ballast.

| (550) | BAA vidhåller att skattebefrielserna inte uppfyller de kriterier som föreskrivs i 2008 års riktlinjer och att de på grundval av detta inte kan anses vara förenliga. |
| --- | --- |

(550)

BAA vidhåller att skattebefrielserna inte uppfyller de kriterier som föreskrivs i 2008 års riktlinjer och att de på grundval av detta inte kan anses vara förenliga.

| (551) | BAA hävdar att skattebefrielserna inte bidrar till en förbättring av nivån på miljöskyddet och att de till och med undergräver det allmänna syfte som eftersträvas (punkt 151 i 2008 års riktlinjer). |
| --- | --- |

(551)

BAA hävdar att skattebefrielserna inte bidrar till en förbättring av nivån på miljöskyddet och att de till och med undergräver det allmänna syfte som eftersträvas (punkt 151 i 2008 års riktlinjer).

| (552) | BAA hänvisar till ett stenbrott som nämns i Cornish Building Stone and Slate Guide 2007 som ett stenbrott för skiffer och lerskiffer som producerar mursten för att förtydliga att stenbrott är befriade från skatt enbart för att de producerar lerskiffer och skiffer, vilket därmed undergräver syftet med skatten eftersom detta skapar en ännu större efterfrågan inom byggbranschen på sådana material. Enligt deras yttrande känner BAA till (88) ett antal exempel på att stenbrottsexploatörer har öppnat stenbrott för skiffer och lerskiffer endast som en följd av och för att kunna dra nytta av fördelarna med befrielserna från skatten på ballast. Dessutom har stenbrott som har belagts med skatten på ballast upplevt en betydande nedgång i försäljningen av biprodukter med lågt värde eller avfall såsom siktad reststen och finmaterial från stenbrott. Reservlagren för dessa material har ökat med över 500 %. Enligt BAA visar detta att skatten på ballast helt och hållet har misslyckats med att uppfylla sitt miljösyfte eftersom vissa lager ersätts med andra. |
| --- | --- |

(552)

BAA hänvisar till ett stenbrott som nämns i Cornish Building Stone and Slate Guide 2007 som ett stenbrott för skiffer och lerskiffer som producerar mursten för att förtydliga att stenbrott är befriade från skatt enbart för att de producerar lerskiffer och skiffer, vilket därmed undergräver syftet med skatten eftersom detta skapar en ännu större efterfrågan inom byggbranschen på sådana material. Enligt deras yttrande känner BAA till (88) ett antal exempel på att stenbrottsexploatörer har öppnat stenbrott för skiffer och lerskiffer endast som en följd av och för att kunna dra nytta av fördelarna med befrielserna från skatten på ballast. Dessutom har stenbrott som har belagts med skatten på ballast upplevt en betydande nedgång i försäljningen av biprodukter med lågt värde eller avfall såsom siktad reststen och finmaterial från stenbrott. Reservlagren för dessa material har ökat med över 500 %. Enligt BAA visar detta att skatten på ballast helt och hållet har misslyckats med att uppfylla sitt miljösyfte eftersom vissa lager ersätts med andra.

88

| (553) | BAA ger exempel på kalkbrott vars primärprodukt är obeskattad jordbrukskalk, och som har samlat på sig så stora högar med avfall och osålda biprodukter att produktionen av jordbrukskalk hindras även om efterfrågan är större. |
| --- | --- |

(553)

BAA ger exempel på kalkbrott vars primärprodukt är obeskattad jordbrukskalk, och som har samlat på sig så stora högar med avfall och osålda biprodukter att produktionen av jordbrukskalk hindras även om efterfrågan är större.

| (554) | BAA hävdar att syftet med punkt 158 b och c i 2008 års riktlinjer är att förhindra att ett företag försätts i ett ofördelaktigt läge på grund av att det beskattas medan dess direkta konkurrenter inte beskattas. Enligt BAA står det i detta fallet dock klart att konkurrenterna till de producenter som drar nytta av skattebefrielsen i själva verket beskattas och att de inte kan sälja sina produkter på grund av de nackdelar som befrielserna från skatten på ballast innebär. |
| --- | --- |

(554)

BAA hävdar att syftet med punkt 158 b och c i 2008 års riktlinjer är att förhindra att ett företag försätts i ett ofördelaktigt läge på grund av att det beskattas medan dess direkta konkurrenter inte beskattas. Enligt BAA står det i detta fallet dock klart att konkurrenterna till de producenter som drar nytta av skattebefrielsen i själva verket beskattas och att de inte kan sälja sina produkter på grund av de nackdelar som befrielserna från skatten på ballast innebär.

| (555) | BAA hävdar att skattebefrielsen för lerskiffer inte är nödvändig och proportionell (punkterna 155 till 159). BAA påstår att skattebefrielserna för skiffer, lera och lerskiffer inte bygger på objektiva kriterier och att aktörer som framställer samma produkter behandlas på mycket olika sätt, på grundval av geologin i deras respektive område. Dessutom uppfylls inga av kriterierna för proportionalitet och skattebefrielserna överstiger en period på tio år. |
| --- | --- |

(555)

BAA hävdar att skattebefrielsen för lerskiffer inte är nödvändig och proportionell (punkterna 155 till 159). BAA påstår att skattebefrielserna för skiffer, lera och lerskiffer inte bygger på objektiva kriterier och att aktörer som framställer samma produkter behandlas på mycket olika sätt, på grundval av geologin i deras respektive område. Dessutom uppfylls inga av kriterierna för proportionalitet och skattebefrielserna överstiger en period på tio år.

| (556) | BAA har lämnat in till kommissionen ett separat brev från ett stenbrott rörande effekterna av skatten på ballast på deras försäljning av produkter av låg kvalitet (sekundär ballast), dvs. förstärkningslager, reststen, samkross och finmaterial från stenbrott, som har minskat med två tredjedelar. |
| --- | --- |

(556)

BAA har lämnat in till kommissionen ett separat brev från ett stenbrott rörande effekterna av skatten på ballast på deras försäljning av produkter av låg kvalitet (sekundär ballast), dvs. förstärkningslager, reststen, samkross och finmaterial från stenbrott, som har minskat med två tredjedelar.

| (557) | BAA har också lämnat in till kommissionen en studie rörande effekterna på ballastproduktionen sedan skatten på ballast infördes 2002, sammanställd i februari 2014 för BAA av BDS Marketing Research Ltd. |
| --- | --- |

(557)

BAA har också lämnat in till kommissionen en studie rörande effekterna på ballastproduktionen sedan skatten på ballast infördes 2002, sammanställd i februari 2014 för BAA av BDS Marketing Research Ltd.

| (558) | Resultaten av studien är följande: |
| --- | --- |

(558)

Resultaten av studien är följande:

| (559) | En skatt på ballast på 2 brittiska pund per ton kan utgöra hälften eller en tredjedel av den totala kostnaden för kunden när det gäller ballast av lägre kvalitet. |
| --- | --- |

(559)

En skatt på ballast på 2 brittiska pund per ton kan utgöra hälften eller en tredjedel av den totala kostnaden för kunden när det gäller ballast av lägre kvalitet.

| (560) | Slutsatsen i studien är att de huvudsakliga effekterna av skatten på ballast har varit en ökad användning av skattebefriad ballast (primär ballast och ballast av biprodukter) på bekostnad av skattebelagda biprodukter av skattebelagda material av hög kvalitet. Företag inom stenbrytningsbranschen har funnit det svårt – ofta omöjligt – att hitta marknader för dessa kvarvarande material av lägre kvalitet. Som en följd av detta har dessa företag varit tvungna att deponera dessa material. Nettoförändringen har därför varit en mer utbredd användning av obeskattade material (primär ballast och ballast av biprodukter) på bekostnad av skattebelagd ballast av biprodukter som tidigare kunde säljas, men som nu utgör avfallsmaterial. Ett avfallsmaterial har helt enkelt ersatts av ett annat. Ibland har detta inneburit att tillgången till reservmaterial av god kvalitet har begränsats. |
| --- | --- |

(560)

Slutsatsen i studien är att de huvudsakliga effekterna av skatten på ballast har varit en ökad användning av skattebefriad ballast (primär ballast och ballast av biprodukter) på bekostnad av skattebelagda biprodukter av skattebelagda material av hög kvalitet. Företag inom stenbrytningsbranschen har funnit det svårt – ofta omöjligt – att hitta marknader för dessa kvarvarande material av lägre kvalitet. Som en följd av detta har dessa företag varit tvungna att deponera dessa material. Nettoförändringen har därför varit en mer utbredd användning av obeskattade material (primär ballast och ballast av biprodukter) på bekostnad av skattebelagd ballast av biprodukter som tidigare kunde säljas, men som nu utgör avfallsmaterial. Ett avfallsmaterial har helt enkelt ersatts av ett annat. Ibland har detta inneburit att tillgången till reservmaterial av god kvalitet har begränsats.

| (561) | I rapporten nämns att försäljningen av primär (högkvalitativ) ballast har minskat med 24,9 % sedan 2001 på grund av den ekonomiska nedgången. Försäljningen av beskattad ballast av biprodukter har minskat med 60 %, dvs. 31,5 miljoner ton, sedan skatten på ballast infördes 2002. Försäljningen av skattebelagda biprodukter uppgick år 2001 till 52 190 och år 2011 till 20 648, och försäljningen av skattebelagd primär (högkvalitativ) ballast minskade från 188 843 år 2001 till 141 754 år 2011. Försäljningsminskningen presenteras även i ett diagram:



  Försäljningsandel för beskattade biprodukter sedan 2001 – totalt
  . |
| --- | --- |

(561)

I rapporten nämns att försäljningen av primär (högkvalitativ) ballast har minskat med 24,9 % sedan 2001 på grund av den ekonomiska nedgången. Försäljningen av beskattad ballast av biprodukter har minskat med 60 %, dvs. 31,5 miljoner ton, sedan skatten på ballast infördes 2002. Försäljningen av skattebelagda biprodukter uppgick år 2001 till 52 190 och år 2011 till 20 648, och försäljningen av skattebelagd primär (högkvalitativ) ballast minskade från 188 843 år 2001 till 141 754 år 2011. Försäljningsminskningen presenteras även i ett diagram:

Försäljningsandel för beskattade biprodukter sedan 2001 – totalt

.

| (562) | Tre detaljerade diagram har lämnats in rörande försäljningsutvecklingen för skattebelagda biprodukter i följande kategorier: hård sten, sandsten, kalksten och sand och grus. Försäljningen av sand och grus tycks ligga kvar på en konstant nivå och ökade något nyligen, men försäljningen av de tre andra materialen tycks ha minskat. |
| --- | --- |

(562)

Tre detaljerade diagram har lämnats in rörande försäljningsutvecklingen för skattebelagda biprodukter i följande kategorier: hård sten, sandsten, kalksten och sand och grus. Försäljningen av sand och grus tycks ligga kvar på en konstant nivå och ökade något nyligen, men försäljningen av de tre andra materialen tycks ha minskat.

| (563) | Mängden skattebefriad ballast som har sålts tycks ha ökat från mindre än 5 miljoner ton till nästan 30 miljoner ton sedan skatten på ballast infördes. I dessa siffror ingår inte stenbrott som endast producerar skattebefriad ballast eftersom dessa stenbrott inte behöver lämna in statistiska uppgifter. Enligt studien skulle därmed den totala ökningen av mängden skattebefriad ballast vara ännu större än den sexfaldiga ökning som siffrorna påvisar. Studien visar att försäljningsmängden skattebefriad ballast har ökat stadigt varje år. Den slutsats som dras är att ett växande antal stenbrott beviljas totala eller partiella skattebefrielser, dvs. beskattad försäljning omvandlas till skattebefriad försäljning. |
| --- | --- |

(563)

Mängden skattebefriad ballast som har sålts tycks ha ökat från mindre än 5 miljoner ton till nästan 30 miljoner ton sedan skatten på ballast infördes. I dessa siffror ingår inte stenbrott som endast producerar skattebefriad ballast eftersom dessa stenbrott inte behöver lämna in statistiska uppgifter. Enligt studien skulle därmed den totala ökningen av mängden skattebefriad ballast vara ännu större än den sexfaldiga ökning som siffrorna påvisar. Studien visar att försäljningsmängden skattebefriad ballast har ökat stadigt varje år. Den slutsats som dras är att ett växande antal stenbrott beviljas totala eller partiella skattebefrielser, dvs. beskattad försäljning omvandlas till skattebefriad försäljning.

| (564) | Efterfrågan på återvunnen ballast har endast ökat obetydligt sedan skatten på ballast infördes 2002. Det var införandet av deponiskatten 1996 som ledde till en ökad efterfrågan på återvunnen ballast. Enligt BDS har ballast med lågt värde som drar nytta av skattebefrielsen ersatt beskattad ballast av lågt värde, som framgår av tabellen nedan.

  BDS uppskattningar marknaden för ballast av lågt ekonomiskt värde, per ballasttyp | 2001 | 2012 | Förändring (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MT | % | MT | % |
| Stenbrott
  (endast beskattade material av lågt värde) | 52,2 | 51,1 | 19 | 19,8 | (63,6) |
| Återanvänd ballast | 45 | 44,0 | 47 | 49,0 | 4,4 |
| Skattebefriad ballast | 5 | 4,9 | 30 | 31,2 | 500,0 |
| |
| Totalt | 102,2 | 100,0 | 96 | 100,0 | (6,1) |

(564)

Efterfrågan på återvunnen ballast har endast ökat obetydligt sedan skatten på ballast infördes 2002. Det var införandet av deponiskatten 1996 som ledde till en ökad efterfrågan på återvunnen ballast. Enligt BDS har ballast med lågt värde som drar nytta av skattebefrielsen ersatt beskattad ballast av lågt värde, som framgår av tabellen nedan.

BDS uppskattningar marknaden för ballast av lågt ekonomiskt värde, per ballasttyp

BDS uppskattningar marknaden för ballast av lågt ekonomiskt värde, per ballasttyp

2001

2012

Förändring (%)

MT

%

MT

%

Stenbrott

(endast beskattade material av lågt värde)

52,2

51,1

19

19,8

(63,6)

Återanvänd ballast

45

44,0

47

49,0

4,4

Skattebefriad ballast

5

4,9

30

31,2

500,0

Totalt

102,2

100,0

96

100,0

(6,1)

| (565) | Förenade kungariket hävdar att skattebefrielserna skulle vara förenliga med 2008 års riktlinjer om de anses ge upphov till statligt stöd eftersom de






  i) | åtminstone indirekt bidrar till en förbättring av nivån på miljöskyddet, och/eller |
| --- | --- | --- |

(565)

Förenade kungariket hävdar att skattebefrielserna skulle vara förenliga med 2008 års riktlinjer om de anses ge upphov till statligt stöd eftersom de

i)

åtminstone indirekt bidrar till en förbättring av nivån på miljöskyddet, och/eller

| ii) | har gjort det möjligt för Förenade kungariket att införa skatten på ballast eftersom skattebefrielserna har gjort det möjligt att införa högre miljöskatter för andra företag som deltar i produktionen av ballast, vilket utgör ett ytterligare incitament till att uppnå miljösyftet med skatten på ballast och leder till en allmän förbättring av internaliseringen av kostnader. |
| --- | --- |

ii)

har gjort det möjligt för Förenade kungariket att införa skatten på ballast eftersom skattebefrielserna har gjort det möjligt att införa högre miljöskatter för andra företag som deltar i produktionen av ballast, vilket utgör ett ytterligare incitament till att uppnå miljösyftet med skatten på ballast och leder till en allmän förbättring av internaliseringen av kostnader.

| (566) | De brittiska myndigheterna vidhåller att syftet med skatten på ballast är att genom skattebefrielserna främja användningen av återvunnet material eller material som består av biprodukter (som uppkommer under en process som inte är avsedd att producera ballast) för att minska efterfrågan på naturlig ballast och på det viset minska miljöskadorna i samband med utvinningen av ballast. |
| --- | --- |

(566)

De brittiska myndigheterna vidhåller att syftet med skatten på ballast är att genom skattebefrielserna främja användningen av återvunnet material eller material som består av biprodukter (som uppkommer under en process som inte är avsedd att producera ballast) för att minska efterfrågan på naturlig ballast och på det viset minska miljöskadorna i samband med utvinningen av ballast.

| (567) | De brittiska myndigheterna framhåller att var och en av de granskade skattebefrielserna leder till en förbättring av miljöskyddet på minst ett av följande sätt: i) de bidrar till att förflytta efterfrågan bort från ytterligare brytning av ballast, och/eller ii) bidrar till att minska ackumuleringen av avfall. |
| --- | --- |

(567)

De brittiska myndigheterna framhåller att var och en av de granskade skattebefrielserna leder till en förbättring av miljöskyddet på minst ett av följande sätt: i) de bidrar till att förflytta efterfrågan bort från ytterligare brytning av ballast, och/eller ii) bidrar till att minska ackumuleringen av avfall.

| (568) | Skattebefrielsen för lerskiffer uppfyller de kriterier som fastställs i kapitel 4 i 2008 års riktlinjer. Lerskiffer är lämplig för användning som ballast i vissa fall, men dess fysikaliska sammansättning och den skivform den antar gör den olämplig för mer avancerade användningsområden. De brittiska myndigheterna hävdar att lerskiffer endast kan erhållas som en oundviklig biprodukt eftersom det inte är känt att den utvinns särskilt för att utnyttjas kommersiellt som ballast. Användningen av lerskiffer minskar efterfrågan på nyutvunnen ballast och dess befrielse från skatten på ballast minskar därmed den miljöförstöring som är förbunden med utvinning av ballast. Det faktum att den är befriad från skatten bidrar också till att minska ackumuleringen av avfallshögar med material och minskar de synliga skadorna som står i samband med detta. |
| --- | --- |

(568)

Skattebefrielsen för lerskiffer uppfyller de kriterier som fastställs i kapitel 4 i 2008 års riktlinjer. Lerskiffer är lämplig för användning som ballast i vissa fall, men dess fysikaliska sammansättning och den skivform den antar gör den olämplig för mer avancerade användningsområden. De brittiska myndigheterna hävdar att lerskiffer endast kan erhållas som en oundviklig biprodukt eftersom det inte är känt att den utvinns särskilt för att utnyttjas kommersiellt som ballast. Användningen av lerskiffer minskar efterfrågan på nyutvunnen ballast och dess befrielse från skatten på ballast minskar därmed den miljöförstöring som är förbunden med utvinning av ballast. Det faktum att den är befriad från skatten bidrar också till att minska ackumuleringen av avfallshögar med material och minskar de synliga skadorna som står i samband med detta.

| (569) | Vad gäller schaktavfall från utvinningen av lerskiffer hävdar dessutom de brittiska myndigheterna att skattebefrielsen, genom att uppmuntra till användning av schaktavfall som oavsiktligt och oundvikligen uppkommer, förflyttar efterfrågan bort från utvunnen ballast och därmed minskar de miljöskador som denna orsakar. |
| --- | --- |

(569)

Vad gäller schaktavfall från utvinningen av lerskiffer hävdar dessutom de brittiska myndigheterna att skattebefrielsen, genom att uppmuntra till användning av schaktavfall som oavsiktligt och oundvikligen uppkommer, förflyttar efterfrågan bort från utvunnen ballast och därmed minskar de miljöskador som denna orsakar.

| (570) | De brittiska myndigheterna hävdar att även om kommissionen skulle finna bevis för att något av de skattebefriade materialen avsiktligt utvinns för användning som ballast skulle de skattebefrielser som ges för dessa material ändå bidra till att uppnå miljösyftet med skatten på ballast. De hävdar att om det finns några bevis för att skattebefriat material rent faktiskt avsiktligt utvinns för användning som ballast skulle detta endast förekomma i mycket liten skala och vid ett mycket begränsat antal stenbrott. Om avsiktlig brytning av skattebefriat material för användning som ballast skulle visa sig äga rum i mycket begränsad omfattning skulle detta enligt de brittiska myndigheterna inte ändra det faktum att det finns en objektiv motivering för att befria de berörda materialen från skatt. Motiveringen för detta skulle vara att a) materialen normalt inte utvinns för användning som ballast, och b) utvinningen av dessa material ger upphov till stora mängder oundvikliga biprodukter och avfall som kan användas som ballast när det föreligger lämpliga kommersiella incitament. |
| --- | --- |

(570)

De brittiska myndigheterna hävdar att även om kommissionen skulle finna bevis för att något av de skattebefriade materialen avsiktligt utvinns för användning som ballast skulle de skattebefrielser som ges för dessa material ändå bidra till att uppnå miljösyftet med skatten på ballast. De hävdar att om det finns några bevis för att skattebefriat material rent faktiskt avsiktligt utvinns för användning som ballast skulle detta endast förekomma i mycket liten skala och vid ett mycket begränsat antal stenbrott. Om avsiktlig brytning av skattebefriat material för användning som ballast skulle visa sig äga rum i mycket begränsad omfattning skulle detta enligt de brittiska myndigheterna inte ändra det faktum att det finns en objektiv motivering för att befria de berörda materialen från skatt. Motiveringen för detta skulle vara att a) materialen normalt inte utvinns för användning som ballast, och b) utvinningen av dessa material ger upphov till stora mängder oundvikliga biprodukter och avfall som kan användas som ballast när det föreligger lämpliga kommersiella incitament.

| (571) | De brittiska myndigheterna hävdar att även om ett litet antal stenbrott skulle visa sig avsiktligt utvinna skattebefriat material för användning som ballast skulle skattebefrielserna ändå förbli motiverade om de gör det möjligt att införa högre skatter för andra företag och därmed leder till att internaliseringen av kostnader förbättras totalt sett och till att ytterligare incitament tillhandahålls för att uppnå miljösyftet med skatten på ballast. |
| --- | --- |

(571)

De brittiska myndigheterna hävdar att även om ett litet antal stenbrott skulle visa sig avsiktligt utvinna skattebefriat material för användning som ballast skulle skattebefrielserna ändå förbli motiverade om de gör det möjligt att införa högre skatter för andra företag och därmed leder till att internaliseringen av kostnader förbättras totalt sett och till att ytterligare incitament tillhandahålls för att uppnå miljösyftet med skatten på ballast.

| (572) | De brittiska myndigheterna framförde argument i detta avseende för gruvavfall av lerskiffer. |
| --- | --- |

(572)

De brittiska myndigheterna framförde argument i detta avseende för gruvavfall av lerskiffer.

7.3.1.1   
  Kommissionens bedömning

Kommissionens bedömning

| (573) | Kommissionen har redan fastställt att skatten på ballast är en skatt genom vilken ett miljösyfte eftersträvas. |
| --- | --- |

(573)

Kommissionen har redan fastställt att skatten på ballast är en skatt genom vilken ett miljösyfte eftersträvas.

| (574) | En allmän skattebefrielse för lerskiffer tycks dock undergräva miljösyftet med skatten på ballast eftersom den potentiellt kan uppmuntra till utvinning av lerskiffer och schaktavfall av lerskiffer, vilket även tribunalen har funnit (89). |
| --- | --- |

(574)

En allmän skattebefrielse för lerskiffer tycks dock undergräva miljösyftet med skatten på ballast eftersom den potentiellt kan uppmuntra till utvinning av lerskiffer och schaktavfall av lerskiffer, vilket även tribunalen har funnit (89).

89

| (575) | Lerskiffer är ett material som kan användas som ballast, om än i något begränsad omfattning som ballast av låg kvalitet, och som används som ballast och utvinns särskilt för användning som ballast, vilket de berörda parternas yttranden och de bevis som mottagits av kommissionen visar. Faktum är att lerskiffer som utvinns särskilt för användning som ballast är ett nyutvunnet material, och en skattebefrielse uppmuntrar bara till ytterligare utvinning. |
| --- | --- |

(575)

Lerskiffer är ett material som kan användas som ballast, om än i något begränsad omfattning som ballast av låg kvalitet, och som används som ballast och utvinns särskilt för användning som ballast, vilket de berörda parternas yttranden och de bevis som mottagits av kommissionen visar. Faktum är att lerskiffer som utvinns särskilt för användning som ballast är ett nyutvunnet material, och en skattebefrielse uppmuntrar bara till ytterligare utvinning.

| (576) | Av detta skäl, och mot bakgrund av att kommissionen har funnit exempel på fall där lerskiffer avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, leder en allmän skattebefrielse för lerskiffer endast till att utvinningen blir mer konkurrenskraftig och till att ytterligare utvinning uppmuntras. |
| --- | --- |

(576)

Av detta skäl, och mot bakgrund av att kommissionen har funnit exempel på fall där lerskiffer avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, leder en allmän skattebefrielse för lerskiffer endast till att utvinningen blir mer konkurrenskraftig och till att ytterligare utvinning uppmuntras.

| (577) | Dessutom är lerskiffer för närvarande skattebefriad när den utvinns som en biprodukt av skattebelagt material (såsom grovkornig sandsten, sandsten och kalksten). Kommissionen noterade ovan i skäl 365 att skattebefrielsen inte skiljer på lerskiffer och andra beskattade material såsom andra biprodukter från den huvudsakliga utvinningen av grovkornig sandsten, sandsten och kalksten. Kommissionen övervägde också om en sådan skattedifferentiering kan motiveras av syftet med skatten på ballast. Kommissionen har dock inte erhållit några bevis från de brittiska myndigheterna eller de berörda parterna som visar att denna skattebefrielse bidrar till att uppnå miljösyftet med skatten på ballast, det vill säga att minska nyutvinningen av material för användning som ballast. |
| --- | --- |

(577)

Dessutom är lerskiffer för närvarande skattebefriad när den utvinns som en biprodukt av skattebelagt material (såsom grovkornig sandsten, sandsten och kalksten). Kommissionen noterade ovan i skäl 365 att skattebefrielsen inte skiljer på lerskiffer och andra beskattade material såsom andra biprodukter från den huvudsakliga utvinningen av grovkornig sandsten, sandsten och kalksten. Kommissionen övervägde också om en sådan skattedifferentiering kan motiveras av syftet med skatten på ballast. Kommissionen har dock inte erhållit några bevis från de brittiska myndigheterna eller de berörda parterna som visar att denna skattebefrielse bidrar till att uppnå miljösyftet med skatten på ballast, det vill säga att minska nyutvinningen av material för användning som ballast.

| (578) | Skattebefrielsen bidrar dessutom inte till att minska ackumuleringen av avfall i allmänhet eftersom ackumuleringen av högar med lerskiffer helt enkelt ersätts med ackumuleringen av högar med beskattad ballast av låg kvalitet till vilken det inte längre kan hittas köpare. |
| --- | --- |

(578)

Skattebefrielsen bidrar dessutom inte till att minska ackumuleringen av avfall i allmänhet eftersom ackumuleringen av högar med lerskiffer helt enkelt ersätts med ackumuleringen av högar med beskattad ballast av låg kvalitet till vilken det inte längre kan hittas köpare.

| (579) | De brittiska myndigheterna hävdar att skattebefrielsen för lerskiffer gjorde det möjligt att införa högre skatter för andra företag, men de tillhandahåller dock inga anförda skäl för ett sådant påstående som kan göra det möjligt för kommissionen att i sin bedömning ta denna motivering under övervägande. De enda argument som anförs av de brittiska myndigheterna i detta avseende rör gruvavfall, för vilket kommissionen redan ansåg att en skattebefrielse inte utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(579)

De brittiska myndigheterna hävdar att skattebefrielsen för lerskiffer gjorde det möjligt att införa högre skatter för andra företag, men de tillhandahåller dock inga anförda skäl för ett sådant påstående som kan göra det möjligt för kommissionen att i sin bedömning ta denna motivering under övervägande. De enda argument som anförs av de brittiska myndigheterna i detta avseende rör gruvavfall, för vilket kommissionen redan ansåg att en skattebefrielse inte utgör statligt stöd.

| (580) | De brittiska myndigheterna hävdar att även om kommissionen skulle finna bevis för att lerskiffer utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast skulle skattebefrielsen ändå tjäna ett miljösyfte på grund av den begränsade mängden avsiktlig utvinning. Kommissionen har dock funnit att endast befrielserna från skatten på ballast för i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som en biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, utgör statligt stöd, vilket inte är fallet för den allmänna skattebefrielsen för lerskiffer och schaktavfall från utvinningen av lerskiffer. Kommissionens bedömning skiljer därför redan på lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast och tar inte hänsyn till de stora mängder lerskiffer och oundvikligt schaktavfall av lerskiffer som inte avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast. De brittiska myndigheternas motivering, som bygger på en begränsad användning som ballast, kan därför inte utgöra grunden för en allmän bedömning av all lerskiffer och allt schaktavfall av lerskiffer. |
| --- | --- |

(580)

De brittiska myndigheterna hävdar att även om kommissionen skulle finna bevis för att lerskiffer utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast skulle skattebefrielsen ändå tjäna ett miljösyfte på grund av den begränsade mängden avsiktlig utvinning. Kommissionen har dock funnit att endast befrielserna från skatten på ballast för i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som en biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, utgör statligt stöd, vilket inte är fallet för den allmänna skattebefrielsen för lerskiffer och schaktavfall från utvinningen av lerskiffer. Kommissionens bedömning skiljer därför redan på lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast och tar inte hänsyn till de stora mängder lerskiffer och oundvikligt schaktavfall av lerskiffer som inte avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast. De brittiska myndigheternas motivering, som bygger på en begränsad användning som ballast, kan därför inte utgöra grunden för en allmän bedömning av all lerskiffer och allt schaktavfall av lerskiffer.

| (581) | I linje med tribunalens slutsatser (90), enligt vilka det finns stenbrott som avsiktligt utvinner lerskiffer för kommersiellt utnyttjande som ballast, kan man inte längre garantera att skattebefrielsen inte leder till mer nyutvinning av det skattebefriade materialet. |
| --- | --- |

(581)

I linje med tribunalens slutsatser (90), enligt vilka det finns stenbrott som avsiktligt utvinner lerskiffer för kommersiellt utnyttjande som ballast, kan man inte längre garantera att skattebefrielsen inte leder till mer nyutvinning av det skattebefriade materialet.

90

| (582) | Kommissionen drar därför slutsatsen att en allmän skattebefrielse för lerskiffer och schaktavfall av lerskiffer undergräver det allmänna miljösyfte som eftersträvas med skatten på ballast, eftersom den kan uppmuntra till nyutvinning av sådant material. |
| --- | --- |

(582)

Kommissionen drar därför slutsatsen att en allmän skattebefrielse för lerskiffer och schaktavfall av lerskiffer undergräver det allmänna miljösyfte som eftersträvas med skatten på ballast, eftersom den kan uppmuntra till nyutvinning av sådant material.

7.3.2   PROPORTIONALITET

| (583) | Beskattning av ballast har inte harmoniserats på unionsnivå och kommissionen har därför analyserat den föreslagna åtgärdens proportionalitet mot bakgrund av punkt 159 i 2008 års riktlinjer. |
| --- | --- |

(583)

Beskattning av ballast har inte harmoniserats på unionsnivå och kommissionen har därför analyserat den föreslagna åtgärdens proportionalitet mot bakgrund av punkt 159 i 2008 års riktlinjer.

| (584) | Med avseende på proportionaliteten måste alla som drar fördel av en skattesänkning eller en skattebefrielse i enlighet med punkt 159 i 2008 års riktlinjer uppfylla ett av följande kriterier:






  a) | Förmånstagaren måste betala en andel av den nationella skatten som i stort sett motsvarar varje enskild stödmottagares miljöresultat jämfört med resultatet av den bästa tekniken inom EES. Förmånstagarna kan som mest dra nytta av en sänkning som motsvarar ökningen av produktionskostnaderna på grund av skatten när de använder den teknik som ger bäst resultat, och kan inte överföra denna på kunderna. |
| --- | --- | --- |

(584)

Med avseende på proportionaliteten måste alla som drar fördel av en skattesänkning eller en skattebefrielse i enlighet med punkt 159 i 2008 års riktlinjer uppfylla ett av följande kriterier:

a)

Förmånstagaren måste betala en andel av den nationella skatten som i stort sett motsvarar varje enskild stödmottagares miljöresultat jämfört med resultatet av den bästa tekniken inom EES. Förmånstagarna kan som mest dra nytta av en sänkning som motsvarar ökningen av produktionskostnaderna på grund av skatten när de använder den teknik som ger bäst resultat, och kan inte överföra denna på kunderna.

| b) | Förmånstagaren måste betala minst 20 % av den nationella skatten såvida inte en lägre skattesats kan motiveras. |
| --- | --- |

b)

Förmånstagaren måste betala minst 20 % av den nationella skatten såvida inte en lägre skattesats kan motiveras.

| c) | Förmånstagarna kan ingå avtal med medlemsstaten genom vilket de förpliktigar sig att uppnå miljömålen med samma verkningskraft som den som skulle uppnås enligt punkterna a och b ovan, eller om gemenskapens miniminivåer tillämpades. |
| --- | --- |

c)

Förmånstagarna kan ingå avtal med medlemsstaten genom vilket de förpliktigar sig att uppnå miljömålen med samma verkningskraft som den som skulle uppnås enligt punkterna a och b ovan, eller om gemenskapens miniminivåer tillämpades.

| (585) | De brittiska myndigheterna hävdar att även om skattebefrielserna inte säkerställer att förmånstagaren betalar minst 20 % av den nationella skatten kan en fullständig skattebefrielse motiveras av den begränsade snedvridningen av konkurrensen. |
| --- | --- |

(585)

De brittiska myndigheterna hävdar att även om skattebefrielserna inte säkerställer att förmånstagaren betalar minst 20 % av den nationella skatten kan en fullständig skattebefrielse motiveras av den begränsade snedvridningen av konkurrensen.

| (586) | Enligt de brittiska myndigheterna utgör de granskade skattebefriade materialen även sammantaget endast en mycket liten del av ballastmarknaden i Förenade kungariket. De brittiska myndigheterna hävdar, genom användning av uppgifter som finns att tillgå från brittiska statistikbyrån (Office of National Statistics), Department for Local Communities and Government och Department for Business, Innovation and Skills, att av den totala mängden ballast på 205 miljoner ton som säljs i Förenta kungariket varje år härrör endast 6 miljoner från de material som är föremål för kommissionens granskning, av vilka 3 miljoner härrör från avfall av kaolin och ball clay. Enligt Mineral Products Association, den största branschorganisationen för ballastproducenter i Förenade kungariket, svarar de granskade skattebefrielserna endast för omkring 3 % av den brittiska ballastmarknaden. |
| --- | --- |

(586)

Enligt de brittiska myndigheterna utgör de granskade skattebefriade materialen även sammantaget endast en mycket liten del av ballastmarknaden i Förenade kungariket. De brittiska myndigheterna hävdar, genom användning av uppgifter som finns att tillgå från brittiska statistikbyrån (Office of National Statistics), Department for Local Communities and Government och Department for Business, Innovation and Skills, att av den totala mängden ballast på 205 miljoner ton som säljs i Förenta kungariket varje år härrör endast 6 miljoner från de material som är föremål för kommissionens granskning, av vilka 3 miljoner härrör från avfall av kaolin och ball clay. Enligt Mineral Products Association, den största branschorganisationen för ballastproducenter i Förenade kungariket, svarar de granskade skattebefrielserna endast för omkring 3 % av den brittiska ballastmarknaden.

| (587) | De brittiska myndigheterna hävdar att de skattebefriade materialens inverkan på konkurrensen begränsas genom kostnaderna för att transportera ballasten. De hävdar att transportkostnaderna uppgår till 8,55 brittiska pence per ton. I genomsnitt ger alltså befrielsen från skatten på 2 brittiska pund per ton producenten av det skattebefriade materialet en konkurrensfördel inom en radie på endast 37 km. När det gäller en tur- och returresa kan det skattebefriade materialet enligt de brittiska myndigheterna endast transporteras i ytterligare 18,7 km. De brittiska myndigheterna hävdar dessutom att de levererade mängderna vanligtvis är mycket små eftersom de skattebefriade materialen endast är lämpliga som ballast av låg kvalitet. Om mer traditionell ballast krävs för ett projekt förekommer ingen snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

(587)

De brittiska myndigheterna hävdar att de skattebefriade materialens inverkan på konkurrensen begränsas genom kostnaderna för att transportera ballasten. De hävdar att transportkostnaderna uppgår till 8,55 brittiska pence per ton. I genomsnitt ger alltså befrielsen från skatten på 2 brittiska pund per ton producenten av det skattebefriade materialet en konkurrensfördel inom en radie på endast 37 km. När det gäller en tur- och returresa kan det skattebefriade materialet enligt de brittiska myndigheterna endast transporteras i ytterligare 18,7 km. De brittiska myndigheterna hävdar dessutom att de levererade mängderna vanligtvis är mycket små eftersom de skattebefriade materialen endast är lämpliga som ballast av låg kvalitet. Om mer traditionell ballast krävs för ett projekt förekommer ingen snedvridning av konkurrensen.

7.3.2.1   
  Kommissionens bedömning

Kommissionens bedömning

| (588) | Uppgifter som kommissionen mottagit avslöjar att skattebefrielsen för lerskiffer snedvrider konkurrensen avsevärt. |
| --- | --- |

(588)

Uppgifter som kommissionen mottagit avslöjar att skattebefrielsen för lerskiffer snedvrider konkurrensen avsevärt.

| (589) | Ett stort antal av de berörda parterna hävdade att lerskiffer används som ballast och att den har en betydande inverkan på lokala marknader, i synnerhet i Nordirland. I Nordirland har tydligen hundratusentals ton lerskiffer importerats från Donegal i Irland. Lerskiffer från Irland säljs på marknaderna för byggmaterial över hela Nordirland. Inom byggprojekt längsmed gränsen mot Irland har skattebefriad ballast från Irland som klassas som lerskiffer använts. |
| --- | --- |

(589)

Ett stort antal av de berörda parterna hävdade att lerskiffer används som ballast och att den har en betydande inverkan på lokala marknader, i synnerhet i Nordirland. I Nordirland har tydligen hundratusentals ton lerskiffer importerats från Donegal i Irland. Lerskiffer från Irland säljs på marknaderna för byggmaterial över hela Nordirland. Inom byggprojekt längsmed gränsen mot Irland har skattebefriad ballast från Irland som klassas som lerskiffer använts.

| (590) | De berörda parterna påpekade även att det finns ett särskilt problem med lerskifferdeponier som används på stora byggarbetsplatser, särskilt längsmed korridoren Glasgow–Edinburgh. Omkring 1 miljon ton lerskiffer användes för anläggning av vägar. Detta har påverkat konkurrensen mellan olika stenbrott och förhindrat andra stenbrott från att sälja sina biprodukter av låg kvalitet. |
| --- | --- |

(590)

De berörda parterna påpekade även att det finns ett särskilt problem med lerskifferdeponier som används på stora byggarbetsplatser, särskilt längsmed korridoren Glasgow–Edinburgh. Omkring 1 miljon ton lerskiffer användes för anläggning av vägar. Detta har påverkat konkurrensen mellan olika stenbrott och förhindrat andra stenbrott från att sälja sina biprodukter av låg kvalitet.

| (591) | Kommissionen noterar dessutom att marknaden för ballast av lerskiffer är förhållandevis lokal och att den nationella marknaden för ballast i Förenade kungariket inte utgör en bra grund för bedömning. På grund av de låga priserna på ballast av lerskiffer och de höga transportkostnaderna kan den endast transporteras ett begränsat avstånd för att levereras till kunder och kunna konkurrera med andra producenter av ballast av låg kvalitet. Därför skulle en bedömning av denna typ vara mer relevant på lokal nivå. De uppgifter som kommissionen mottagit från de berörda parterna pekar på det faktum att skattebefrielsen för lerskiffer tränger ut försäljningen av ballast av låg kvalitet som beskattas och med vilka de konkurrerar på lokal nivå. |
| --- | --- |

(591)

Kommissionen noterar dessutom att marknaden för ballast av lerskiffer är förhållandevis lokal och att den nationella marknaden för ballast i Förenade kungariket inte utgör en bra grund för bedömning. På grund av de låga priserna på ballast av lerskiffer och de höga transportkostnaderna kan den endast transporteras ett begränsat avstånd för att levereras till kunder och kunna konkurrera med andra producenter av ballast av låg kvalitet. Därför skulle en bedömning av denna typ vara mer relevant på lokal nivå. De uppgifter som kommissionen mottagit från de berörda parterna pekar på det faktum att skattebefrielsen för lerskiffer tränger ut försäljningen av ballast av låg kvalitet som beskattas och med vilka de konkurrerar på lokal nivå.

| (592) | Kommissionen drar därför slutsatsen att en allmän skattebefrielse för lerskiffer och schaktavfall av lerskiffer snedvrider konkurrensen på de lokala ballastmarknaderna. De brittiska myndigheternas argument när det gäller den begränsade snedvridningen av konkurrensen på grund av skattebefrielsen för lerskiffer kan inte godtas. Denna motivering kan därför inte användas för skatteundantaget som utgörs av betalningen av 20 % av skatten på ballast. |
| --- | --- |

(592)

Kommissionen drar därför slutsatsen att en allmän skattebefrielse för lerskiffer och schaktavfall av lerskiffer snedvrider konkurrensen på de lokala ballastmarknaderna. De brittiska myndigheternas argument när det gäller den begränsade snedvridningen av konkurrensen på grund av skattebefrielsen för lerskiffer kan inte godtas. Denna motivering kan därför inte användas för skatteundantaget som utgörs av betalningen av 20 % av skatten på ballast.

| (593) | Åtgärden är därför inte proportionerlig enligt vad som krävs i punkt 159 i 2008 års riktlinjer. |
| --- | --- |

(593)

Åtgärden är därför inte proportionerlig enligt vad som krävs i punkt 159 i 2008 års riktlinjer.

| (594) | Utan att anse sig vara tvungen att även bedöma åtgärdens nödvändighet drar kommissionen slutsatsen att de befrielser som medges från skatten på ballast för i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, inte är förenliga med den inre marknaden på grundval av 2008 års riktlinjer. |
| --- | --- |

(594)

Utan att anse sig vara tvungen att även bedöma åtgärdens nödvändighet drar kommissionen slutsatsen att de befrielser som medges från skatten på ballast för i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, inte är förenliga med den inre marknaden på grundval av 2008 års riktlinjer.

7.4   ALTERNATIV BEDÖMNING ENLIGT ARTIKEL 107.3 b I EUF-FÖRDRAGET – STÖD SOM FRÄMJAR GENOMFÖRANDET AV VIKTIGA PROJEKT AV GEMENSAMT EUROPEISKT INTRESSE

ALTERNATIV BEDÖMNING ENLIGT ARTIKEL 107.3 b I EUF-FÖRDRAGET – STÖD SOM FRÄMJAR GENOMFÖRANDET AV VIKTIGA PROJEKT AV GEMENSAMT EUROPEISKT INTRESSE

| (595) | Som nämndes ovan vidhåller de brittiska myndigheterna att skattebefrielsen för produkter som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer och schaktavfall av lerskiffer kan anses vara förenlig med den inre marknaden på grundval av artikel 107.3 b i EUF-fördraget eftersom den främjar miljöskydd som ett projekt av gemensamt europeiskt intresse. De brittiska myndigheterna tillhandahöll inga argument för bedömningen av åtgärdernas förenlighet på grundval av denna artikel. |
| --- | --- |

(595)

Som nämndes ovan vidhåller de brittiska myndigheterna att skattebefrielsen för produkter som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer och schaktavfall av lerskiffer kan anses vara förenlig med den inre marknaden på grundval av artikel 107.3 b i EUF-fördraget eftersom den främjar miljöskydd som ett projekt av gemensamt europeiskt intresse. De brittiska myndigheterna tillhandahöll inga argument för bedömningen av åtgärdernas förenlighet på grundval av denna artikel.

| (596) | Kommissionen har i punkt 147 i 2008 års riktlinjer fastställt de omständigheter under vilka den skulle anse att detta stöd är förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 107.3 b i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(596)

Kommissionen har i punkt 147 i 2008 års riktlinjer fastställt de omständigheter under vilka den skulle anse att detta stöd är förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 107.3 b i EUF-fördraget.

| (597) | Det gäller följande omständigheter:






  a) | Förslaget till stöd avser ett projekt som är specifikt och där villkoren för genomförandet är tydligt definierade, även avseende deltagare, syften och effekter samt sättet att uppnå de syften och effekter som eftersträvas. Kommissionen kan också behandla en grupp projekt som ett samlat projekt. |
| --- | --- | --- |

(597)

Det gäller följande omständigheter:

a)

Förslaget till stöd avser ett projekt som är specifikt och där villkoren för genomförandet är tydligt definierade, även avseende deltagare, syften och effekter samt sättet att uppnå de syften och effekter som eftersträvas. Kommissionen kan också behandla en grupp projekt som ett samlat projekt.

| b) | Projektet måste vara av gemensamt europeiskt intresse, och det ska på ett konkret, föredömligt och påvisbart sätt bidra till gemenskapsintresset på miljöskyddsområdet, t.ex. genom att vara av stor vikt för EU:s miljöstrategi. De fördelar som uppnås genom syftet med projektet får inte vara begränsade till den eller de medlemsstater som genomför det, utan ska komma hela gemenskapen till godo. Projektet ska på ett betydande sätt bidra till att gemenskapsmålen uppnås. Att projektet genomförs av företag i olika medlemsstater är inte tillräckligt. |
| --- | --- |

b)

Projektet måste vara av gemensamt europeiskt intresse, och det ska på ett konkret, föredömligt och påvisbart sätt bidra till gemenskapsintresset på miljöskyddsområdet, t.ex. genom att vara av stor vikt för EU:s miljöstrategi. De fördelar som uppnås genom syftet med projektet får inte vara begränsade till den eller de medlemsstater som genomför det, utan ska komma hela gemenskapen till godo. Projektet ska på ett betydande sätt bidra till att gemenskapsmålen uppnås. Att projektet genomförs av företag i olika medlemsstater är inte tillräckligt.

| c) | Stödet är nödvändigt och utgör en drivkraft för att genomföra projektet, som måste ha en hög risknivå. |
| --- | --- |

c)

Stödet är nödvändigt och utgör en drivkraft för att genomföra projektet, som måste ha en hög risknivå.

| d) | Projektet är av stor vikt med avseende på dess omfattning: det måste vara av betydande storlek och skapa betydande miljömässiga effekter. |
| --- | --- |

d)

Projektet är av stor vikt med avseende på dess omfattning: det måste vara av betydande storlek och skapa betydande miljömässiga effekter.

| (598) | För att kommissionen ska kunna göra en ordentlig utvärdering av sådana projekt måste det gemensamma europeiska intresset dessutom kunna påvisas genom praktiska exempel: det måste till exempel gå att bevisa att projektet möjliggör att betydande framsteg görs mot att uppnå särskilda miljömål som gemenskapen eftersträvar (punkt 148 i 2008 års riktlinjer). |
| --- | --- |

(598)

För att kommissionen ska kunna göra en ordentlig utvärdering av sådana projekt måste det gemensamma europeiska intresset dessutom kunna påvisas genom praktiska exempel: det måste till exempel gå att bevisa att projektet möjliggör att betydande framsteg görs mot att uppnå särskilda miljömål som gemenskapen eftersträvar (punkt 148 i 2008 års riktlinjer).

| (599) | Kommissionen noterar att även om skatten på ballast bidrar till en viss politisk åtgärd i en särskild medlemsstat förefaller den inte avse ett projekt och framför allt inte ett projekt ”som är specifikt och där villkoren för genomförandet är tydligt definierade”. |
| --- | --- |

(599)

Kommissionen noterar att även om skatten på ballast bidrar till en viss politisk åtgärd i en särskild medlemsstat förefaller den inte avse ett projekt och framför allt inte ett projekt ”som är specifikt och där villkoren för genomförandet är tydligt definierade”.

| (600) | Dessutom tycks det inte vara möjligt för åtgärden att betecknas som ett projekt av gemensamt europeiskt intresse eftersom den förblir en politisk åtgärd som tillämpas nationellt. |
| --- | --- |

(600)

Dessutom tycks det inte vara möjligt för åtgärden att betecknas som ett projekt av gemensamt europeiskt intresse eftersom den förblir en politisk åtgärd som tillämpas nationellt.

| (601) | Eftersom befrielserna från skatten på ballast för i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som en biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, inte i sig verkar ha några miljömässiga fördelar eftersom de endast uppmuntrar till utvinning av sådant material, går det dessutom inte att säga på vilket sätt sådana befrielser bidrar till en ökning av miljöskyddet. |
| --- | --- |

(601)

Eftersom befrielserna från skatten på ballast för i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som en biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, inte i sig verkar ha några miljömässiga fördelar eftersom de endast uppmuntrar till utvinning av sådant material, går det dessutom inte att säga på vilket sätt sådana befrielser bidrar till en ökning av miljöskyddet.

| (602) | Vad som är viktigare är att, som tribunalen tydliggjorde i de förenade målen T-254/00, T-270/00 och T-277/00, Hotel Cipriani m.fl. mot kommissionen, ”ett stöd kan omfattas av undantaget som föreskrivs i [artikel 107.3 b i fördraget] endast om det inte främst gynnar en medlemsstats ekonomiska aktörer och inte gemenskapen i dess helhet” (91). Detta villkor är inte uppfyllt om det nationella stödet endast syftar till att förbättra de berörda företagens konkurrenskraft, i det aktuella fallet genom att främja användningen av en viss typ av ballast. |
| --- | --- |

(602)

Vad som är viktigare är att, som tribunalen tydliggjorde i de förenade målen T-254/00, T-270/00 och T-277/00, Hotel Cipriani m.fl. mot kommissionen, ”ett stöd kan omfattas av undantaget som föreskrivs i [artikel 107.3 b i fördraget] endast om det inte främst gynnar en medlemsstats ekonomiska aktörer och inte gemenskapen i dess helhet” (91). Detta villkor är inte uppfyllt om det nationella stödet endast syftar till att förbättra de berörda företagens konkurrenskraft, i det aktuella fallet genom att främja användningen av en viss typ av ballast.

91

| (603) | Kommissionen anser sålunda att befrielserna från skatten på ballast som medges för i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som en biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, inte kan befinnas vara förenliga med den inre marknaden på grundval av artikel 107.3 b i EUF-fördraget som ett miljöskyddsfrämjande projekt av gemensamt europeiskt intresse. |
| --- | --- |

(603)

Kommissionen anser sålunda att befrielserna från skatten på ballast som medges för i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som en biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, inte kan befinnas vara förenliga med den inre marknaden på grundval av artikel 107.3 b i EUF-fördraget som ett miljöskyddsfrämjande projekt av gemensamt europeiskt intresse.

7.5   ALTERNATIV BEDÖMNING PÅ GRUNDVAL AV ARTIKEL 107.3 c I EUF-FÖRDRAGET – UTVECKLING AV VISSA NÄRINGSVERKSAMHETER ELLER VISSA REGIONER

ALTERNATIV BEDÖMNING PÅ GRUNDVAL AV ARTIKEL 107.3 c I EUF-FÖRDRAGET – UTVECKLING AV VISSA NÄRINGSVERKSAMHETER ELLER VISSA REGIONER

| (604) | För en bedömning av stödåtgärden på grundval av artikel 107.3 c i EUF-fördraget bör man undersöka huruvida stödet i fråga






  a) | uppfyller ett klart formulerat mål av gemensamt intresse, |
| --- | --- | --- |

(604)

För en bedömning av stödåtgärden på grundval av artikel 107.3 c i EUF-fördraget bör man undersöka huruvida stödet i fråga

a)

uppfyller ett klart formulerat mål av gemensamt intresse,

| b) | är nödvändigt, ändamålsenligt och proportionerligt för att uppfylla detta mål, |
| --- | --- |

b)

är nödvändigt, ändamålsenligt och proportionerligt för att uppfylla detta mål,

| c) | inte påverkar konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna i en utsträckning som gör att det strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

c)

inte påverkar konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna i en utsträckning som gör att det strider mot det gemensamma intresset.

| (605) | Kommissionen konstaterar inledningsvis att åtgärder som inbegriper driftsstöd i princip är oförenliga i enlighet med artikel 107.3 c. |
| --- | --- |

(605)

Kommissionen konstaterar inledningsvis att åtgärder som inbegriper driftsstöd i princip är oförenliga i enlighet med artikel 107.3 c.

| (606) | Skatten på ballast bidrar till miljöskyddet, som redan fastställts ovan i skäl 87 i enlighet med tribunalens bedömning. Miljöskydd kan anses som ett mål av gemensamt europeiskt intresse. |
| --- | --- |

(606)

Skatten på ballast bidrar till miljöskyddet, som redan fastställts ovan i skäl 87 i enlighet med tribunalens bedömning. Miljöskydd kan anses som ett mål av gemensamt europeiskt intresse.

| (607) | Enligt de brittiska myndigheterna bidrar befrielserna från skatten på ballast som beviljas för produkter som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer och för schaktavfall av lerskiffer även till att uppnå miljöskyddsmålet genom att försöka förflytta efterfrågan från nyutvunnen ballast till lerskiffer (i sin helhet eller huvudsakligen) och till schaktavfall av lerskiffer. De brittiska myndigheterna påstår att dessa material traditionellt sett inte utvinns för användning som ballast, och att de inte har sett några tecken på att de avsiktligt utvinns för användning som ballast. |
| --- | --- |

(607)

Enligt de brittiska myndigheterna bidrar befrielserna från skatten på ballast som beviljas för produkter som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer och för schaktavfall av lerskiffer även till att uppnå miljöskyddsmålet genom att försöka förflytta efterfrågan från nyutvunnen ballast till lerskiffer (i sin helhet eller huvudsakligen) och till schaktavfall av lerskiffer. De brittiska myndigheterna påstår att dessa material traditionellt sett inte utvinns för användning som ballast, och att de inte har sett några tecken på att de avsiktligt utvinns för användning som ballast.

| (608) | De brittiska myndigheterna lämnade in uppgifter rörande tillståndet i ballastsektorn före införandet av skatten på ballast och rörande behovet av att införa en skatt som skulle minska nyutvinningen av ballast samtidigt som lämpliga alternativ tillhandahölls. |
| --- | --- |

(608)

De brittiska myndigheterna lämnade in uppgifter rörande tillståndet i ballastsektorn före införandet av skatten på ballast och rörande behovet av att införa en skatt som skulle minska nyutvinningen av ballast samtidigt som lämpliga alternativ tillhandahölls.

| (609) | Kommissionen noterar att befrielserna från skatten på ballast i princip fungerade som ytterligare medel för att uppfylla skattens miljösyfte. |
| --- | --- |

(609)

Kommissionen noterar att befrielserna från skatten på ballast i princip fungerade som ytterligare medel för att uppfylla skattens miljösyfte.

| (610) | Det finns även tecken på att samma minskning i nyutvinningen av ballast inte skulle ha kunnat uppnås utan skatten på ballast och befrielserna från den. I detta avseende pekar ett stort antal synpunkter från berörda parter på det faktum att de material som är befriade från skatten på ballast framgångsrikt har ersatt nyutvunna ballastprodukter. Både högkvalitativa primära ballastprodukter och i synnerhet sekundär ballast av lägre kvalitet har ersatts av skattebefriade material. Detta inbegriper inte i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som en biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast. |
| --- | --- |

(610)

Det finns även tecken på att samma minskning i nyutvinningen av ballast inte skulle ha kunnat uppnås utan skatten på ballast och befrielserna från den. I detta avseende pekar ett stort antal synpunkter från berörda parter på det faktum att de material som är befriade från skatten på ballast framgångsrikt har ersatt nyutvunna ballastprodukter. Både högkvalitativa primära ballastprodukter och i synnerhet sekundär ballast av lägre kvalitet har ersatts av skattebefriade material. Detta inbegriper inte i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som en biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast.

| (611) | Lerskiffer tycks ha olika användningar som ballast och även att utvinnas särskilt för användning som ballast, som anges i skäl 341. |
| --- | --- |

(611)

Lerskiffer tycks ha olika användningar som ballast och även att utvinnas särskilt för användning som ballast, som anges i skäl 341.

| (612) | En skattebefrielse för lerskiffer och schaktavfall av avsiktligt utvunnen lerskiffer gör endast utvinningen av detta material mer konkurrenskraftig och riskerar att uppmuntra till ytterligare utvinning av lerskiffer. Som påpekats i skälen 575 till 580 kan lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast jämföras med beskattade material som nyutvunnits för användning som ballast, och samma sak gäller för lerskiffer som utvunnits som en biprodukt av beskattade material, något som är jämförbart med andra beskattade biprodukter av beskattade material. Skattebefrielserna tjänar endast till att göra en kategori nyutvunnet material (lerskiffer) billigare än de andra. Detta kan uppmuntra till nyutvinning. Denna slutsats stöds av tribunalens bedömning (92). |
| --- | --- |

(612)

En skattebefrielse för lerskiffer och schaktavfall av avsiktligt utvunnen lerskiffer gör endast utvinningen av detta material mer konkurrenskraftig och riskerar att uppmuntra till ytterligare utvinning av lerskiffer. Som påpekats i skälen 575 till 580 kan lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast jämföras med beskattade material som nyutvunnits för användning som ballast, och samma sak gäller för lerskiffer som utvunnits som en biprodukt av beskattade material, något som är jämförbart med andra beskattade biprodukter av beskattade material. Skattebefrielserna tjänar endast till att göra en kategori nyutvunnet material (lerskiffer) billigare än de andra. Detta kan uppmuntra till nyutvinning. Denna slutsats stöds av tribunalens bedömning (92).

92

| (613) | Lerskiffer är en bergart och brytningen av den har liknande miljöeffekter som annan mineralbrytning. De brittiska myndigheterna har inte gjort några påståenden som avser att bevisa att lerskiffer är ett mer miljövänligt alternativ till andra ballastkällor även om den erhålls särskilt för att utnyttjas kommersiellt som ballast. De berörda parterna har även hävdat att befrielsen från skatten på ballast skadar miljön mer än utvinningsprocessen i sig eftersom skattebefrielsen gör det möjligt att transportera lerskiffer längre sträckor och ändå konkurrera med andra beskattade material. Transporterna sker med lastbilar som förorenar luften och skadar vägarna på grund av sin vikt. Kommissionen noterar att transportkostnaden utgör en mycket stor del av försäljningskostnaden för lerskiffer (se skäl 292), vilket betyder att lerskifferproducenter använder den marginal som skatten på ballast erbjuder dem till att transportera materialet längre än de vanligtvis skulle göra och till att konkurrera med andra stenbrott över ett större område. |
| --- | --- |

(613)

Lerskiffer är en bergart och brytningen av den har liknande miljöeffekter som annan mineralbrytning. De brittiska myndigheterna har inte gjort några påståenden som avser att bevisa att lerskiffer är ett mer miljövänligt alternativ till andra ballastkällor även om den erhålls särskilt för att utnyttjas kommersiellt som ballast. De berörda parterna har även hävdat att befrielsen från skatten på ballast skadar miljön mer än utvinningsprocessen i sig eftersom skattebefrielsen gör det möjligt att transportera lerskiffer längre sträckor och ändå konkurrera med andra beskattade material. Transporterna sker med lastbilar som förorenar luften och skadar vägarna på grund av sin vikt. Kommissionen noterar att transportkostnaden utgör en mycket stor del av försäljningskostnaden för lerskiffer (se skäl 292), vilket betyder att lerskifferproducenter använder den marginal som skatten på ballast erbjuder dem till att transportera materialet längre än de vanligtvis skulle göra och till att konkurrera med andra stenbrott över ett större område.

| (614) | De brittiska myndigheterna har dessutom inte visat att de skattebefrielser som anses utgöra statligt stöd med avseende på lerskiffer faktiskt kan bidra till en minskning av ackumuleringen av avfall, trots att de i allmänhet har hävdat att de granskade skattebefrielserna syftar till att bidra till denna minskning. Kommissionen anser att dessa skattebefrielser helt enkelt ersätter ackumuleringen av avfallshögar från nyutvinningen av lerskiffer för användning som ballast och lerskiffer som biprodukt av utvinningen av beskattade material med ackumuleringen av högar av beskattad ballast av låg kvalitet för vilken köpare inte längre kan hittas. |
| --- | --- |

(614)

De brittiska myndigheterna har dessutom inte visat att de skattebefrielser som anses utgöra statligt stöd med avseende på lerskiffer faktiskt kan bidra till en minskning av ackumuleringen av avfall, trots att de i allmänhet har hävdat att de granskade skattebefrielserna syftar till att bidra till denna minskning. Kommissionen anser att dessa skattebefrielser helt enkelt ersätter ackumuleringen av avfallshögar från nyutvinningen av lerskiffer för användning som ballast och lerskiffer som biprodukt av utvinningen av beskattade material med ackumuleringen av högar av beskattad ballast av låg kvalitet för vilken köpare inte längre kan hittas.

| (615) | Kommissionen drar därför slutsatsen att även om miljöskydd är ett mål av gemensamt intresse riskerar rent faktiskt en allmän skattebefrielse av nyutvunnen lerskiffer och schaktavfall av nyutvunnen lerskiffer, på det sätt som för närvarande gäller, att undergräva detta intresse och utgör inte ett lämpligt instrument för att uppnå målet. |
| --- | --- |

(615)

Kommissionen drar därför slutsatsen att även om miljöskydd är ett mål av gemensamt intresse riskerar rent faktiskt en allmän skattebefrielse av nyutvunnen lerskiffer och schaktavfall av nyutvunnen lerskiffer, på det sätt som för närvarande gäller, att undergräva detta intresse och utgör inte ett lämpligt instrument för att uppnå målet.

| (616) | Kommissionen noterar vidare, vilket även påpekats i skälen 589 och 590, att det driftsstöd som beviljats till producenter av lerskiffer är ytterst snedvridande till sin natur, något som enligt yttranden inlämnade av berörda parter har uteslutit andra ballastproducenter från marknaden eller ersatt annan ballast av låg kvalitet som normalt sett konkurrerar med lerskiffer, eftersom det inte går att konkurrera med de låga priser som producenterna av lerskiffer kan erbjuda. |
| --- | --- |

(616)

Kommissionen noterar vidare, vilket även påpekats i skälen 589 och 590, att det driftsstöd som beviljats till producenter av lerskiffer är ytterst snedvridande till sin natur, något som enligt yttranden inlämnade av berörda parter har uteslutit andra ballastproducenter från marknaden eller ersatt annan ballast av låg kvalitet som normalt sett konkurrerar med lerskiffer, eftersom det inte går att konkurrera med de låga priser som producenterna av lerskiffer kan erbjuda.

| (617) | Eftersom kommissionen fann att i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, i rättsligt och faktiskt hänseende befinner sig i en jämförbar situation med material som beskattas i enlighet med skatten på ballast, kan skattebefrielsen för dessa material endast motiveras i enlighet med miljömålen för skatten på ballast om man kan påvisa att miljömålen med skatten på ballast trots detta kan uppnås med dessa material. |
| --- | --- |

(617)

Eftersom kommissionen fann att i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, i rättsligt och faktiskt hänseende befinner sig i en jämförbar situation med material som beskattas i enlighet med skatten på ballast, kan skattebefrielsen för dessa material endast motiveras i enlighet med miljömålen för skatten på ballast om man kan påvisa att miljömålen med skatten på ballast trots detta kan uppnås med dessa material.

| (618) | Som påpekades ovan i skälen 611 till 615, och i enlighet med tribunalens bedömning (93), anser kommissionen dock att eftersom lerskiffer utvinns särskilt för kommersiellt utnyttjande som ballast och eftersom det inte finns några tecken på att den skulle vara mer miljövänlig än annan ballast går det inte att försöka nå miljömålen med skatten på ballast genom skattebefrielser för i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som en biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast. |
| --- | --- |

(618)

Som påpekades ovan i skälen 611 till 615, och i enlighet med tribunalens bedömning (93), anser kommissionen dock att eftersom lerskiffer utvinns särskilt för kommersiellt utnyttjande som ballast och eftersom det inte finns några tecken på att den skulle vara mer miljövänlig än annan ballast går det inte att försöka nå miljömålen med skatten på ballast genom skattebefrielser för i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som en biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast.

93

| (619) | Kommissionen har inte getts några grunder för förenlighet av de brittiska myndigheterna vad gäller lerskiffer eller schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast som den kunde beakta i sin bedömning av förenligheten av de nämnda befrielserna från skatten på ballast med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(619)

Kommissionen har inte getts några grunder för förenlighet av de brittiska myndigheterna vad gäller lerskiffer eller schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast som den kunde beakta i sin bedömning av förenligheten av de nämnda befrielserna från skatten på ballast med den inre marknaden.

| (620) | Kommissionen drar därför slutsatsen att befrielserna från skatten på ballast som medges för i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som en biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, inte kan anses vara förenliga med den inre marknaden på grundval av artikel 107.3 c i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(620)

Kommissionen drar därför slutsatsen att befrielserna från skatten på ballast som medges för i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som en biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, inte kan anses vara förenliga med den inre marknaden på grundval av artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

8.   SLUTSATS OCH ÅTERKRAV

SLUTSATS OCH ÅTERKRAV

| (621) | Kommissionen drar slutsatsen att de befrielser från skatten på ballast som medges för i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som en biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, och som olagligen har tillämpats, utgör statligt stöd som är oförenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(621)

Kommissionen drar slutsatsen att de befrielser från skatten på ballast som medges för i) material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som en biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och ii) schaktavfall av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, och som olagligen har tillämpats, utgör statligt stöd som är oförenligt med den inre marknaden.

| (622) | Om kommissionen har fastställt att ett stöd är oförenligt med den inre marknaden är den, enligt fördraget och etablerad rättspraxis, behörig att besluta att den berörda medlemsstaten ska upphäva eller ändra stödet (94). Domstolen har också konsekvent hävdat att avsikten med en medlemsstats skyldighet att upphäva stöd som kommissionen har betraktat som oförenligt med den inre marknaden är att återställa den situation som rådde innan stödet beviljades (95). |
| --- | --- |

(622)

Om kommissionen har fastställt att ett stöd är oförenligt med den inre marknaden är den, enligt fördraget och etablerad rättspraxis, behörig att besluta att den berörda medlemsstaten ska upphäva eller ändra stödet (94). Domstolen har också konsekvent hävdat att avsikten med en medlemsstats skyldighet att upphäva stöd som kommissionen har betraktat som oförenligt med den inre marknaden är att återställa den situation som rådde innan stödet beviljades (95).

94

95

| (623) | I detta sammanhang har domstolen förklarat att målet är uppnått när mottagaren har återbetalat det belopp som har beviljats i form av olagligt stöd, varigenom mottagaren förlorar sin fördel gentemot konkurrenterna på marknaden och den situation som förelåg före utbetalningen av stödet är återställd (96). |
| --- | --- |

(623)

I detta sammanhang har domstolen förklarat att målet är uppnått när mottagaren har återbetalat det belopp som har beviljats i form av olagligt stöd, varigenom mottagaren förlorar sin fördel gentemot konkurrenterna på marknaden och den situation som förelåg före utbetalningen av stödet är återställd (96).

96

| (624) | I enlighet med rättspraxis föreskrivs i artikel 14.1 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (97) att ”vid negativa beslut i fall av olagligt stöd skall kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren”. |
| --- | --- |

(624)

I enlighet med rättspraxis föreskrivs i artikel 14.1 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (97) att ”vid negativa beslut i fall av olagligt stöd skall kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren”.

97

| (625) | Mot bakgrund av att de befrielser från skatten på ballast som beviljades för de material som avses i skäl 620 i detta beslut tillämpades i strid mot artikel 108 i fördraget och ska anses utgöra olagligt och oförenligt stöd, måste de återkrävas för att den situation som förelåg på marknaden före skattebefrielserna beviljades ska kunna återställas. Återkravet bör täcka tiden från det att stödet kom förmånstagarna till godo (dvs. den dag från och med vilken förmånstagarna skulle ha varit tvungna att betala skatten på ballast om de olagliga och oförenliga befrielserna från skatten på ballast inte hade varit i kraft) till och med den dag då fördelen för förmånstagarna upphörde att gälla. De summor som ska återkrävas bör beläggas med ränta till dess att de rent faktiskt har återbetalats. |
| --- | --- |

(625)

Mot bakgrund av att de befrielser från skatten på ballast som beviljades för de material som avses i skäl 620 i detta beslut tillämpades i strid mot artikel 108 i fördraget och ska anses utgöra olagligt och oförenligt stöd, måste de återkrävas för att den situation som förelåg på marknaden före skattebefrielserna beviljades ska kunna återställas. Återkravet bör täcka tiden från det att stödet kom förmånstagarna till godo (dvs. den dag från och med vilken förmånstagarna skulle ha varit tvungna att betala skatten på ballast om de olagliga och oförenliga befrielserna från skatten på ballast inte hade varit i kraft) till och med den dag då fördelen för förmånstagarna upphörde att gälla. De summor som ska återkrävas bör beläggas med ränta till dess att de rent faktiskt har återbetalats.

| (626) | Eftersom skattebefrielserna utgör förlorade inkomster för de brittiska myndigheterna innebär återkravet av stödet att förmånstagarna bör betala skatten på ballast under den tidsperiod då skattebefrielserna tillämpades, jämte ränta till dess att stödet rent faktiskt återbetalas. |
| --- | --- |

(626)

Eftersom skattebefrielserna utgör förlorade inkomster för de brittiska myndigheterna innebär återkravet av stödet att förmånstagarna bör betala skatten på ballast under den tidsperiod då skattebefrielserna tillämpades, jämte ränta till dess att stödet rent faktiskt återbetalas.

| (627) | Kommissionen bekräftar att lerskiffer som i) utvinns som en biprodukt av kolutvinning eller ii) används i keramiska processer eller iii) används i stället för lera, slagg eller andra material som en källa till aluminiumsilikat vid tillverkningen av cement eller iv) bevisligen används på annat sätt än som ballast, inte bör anses vara kommersiellt utnyttjad som ballast och att den därför bör undantas från återkravet. |
| --- | --- |

(627)

Kommissionen bekräftar att lerskiffer som i) utvinns som en biprodukt av kolutvinning eller ii) används i keramiska processer eller iii) används i stället för lera, slagg eller andra material som en källa till aluminiumsilikat vid tillverkningen av cement eller iv) bevisligen används på annat sätt än som ballast, inte bör anses vara kommersiellt utnyttjad som ballast och att den därför bör undantas från återkravet.

| (628) | Det bör inte finnas något krav på att återbetala stöd som har beviljats i enlighet med ett system som uppfyller alla de villkor som fastställts i en förordning om stöd av mindre betydelse eller i en gruppundantagsförordning som antagits på grundval av artiklarna 1 och 2 i rådets förordning (EG) nr 994/98 (98) och som var tillämpliga under den tidsperiod då stödet beviljades. |
| --- | --- |

(628)

Det bör inte finnas något krav på att återbetala stöd som har beviljats i enlighet med ett system som uppfyller alla de villkor som fastställts i en förordning om stöd av mindre betydelse eller i en gruppundantagsförordning som antagits på grundval av artiklarna 1 och 2 i rådets förordning (EG) nr 994/98 (98) och som var tillämpliga under den tidsperiod då stödet beviljades.

98

| (629) | Eftersom samma stödberättigade kostnader inte kan kumuleras om den totala stödsumma som en förmånstagare har erhållit överstiger 200 000 euro bör de brittiska myndigheterna återkräva denna summa i sin helhet, eftersom de förordningar om stöd av mindre värde som antagits på grundval av artikel 2 i förordning (EG) nr 994/98 och som var tillämpliga vid den tid då stödet beviljades inte kan användas. |
| --- | --- |

(629)

Eftersom samma stödberättigade kostnader inte kan kumuleras om den totala stödsumma som en förmånstagare har erhållit överstiger 200 000 euro bör de brittiska myndigheterna återkräva denna summa i sin helhet, eftersom de förordningar om stöd av mindre värde som antagits på grundval av artikel 2 i förordning (EG) nr 994/98 och som var tillämpliga vid den tid då stödet beviljades inte kan användas.

| (630) | För att fastställa förmånstagarna till det olagliga och oförenliga stödet samt respektive stödbelopp bör de brittiska myndigheterna först fastställa alla de företag som producerade lerskiffer och produkter som huvudsakligen består av lerskiffer under perioden mellan 1 april 2002 och dagens datum (nedan kallade lerskifferproducenter). De brittiska myndigheterna bör sedan, genom att göra bruk av alla tillgängliga informationskällor inklusive offentlig information och konfidentiella skatteregister, fastställa de mängder av det lerskiffermaterial som anges i skäl 621 i detta beslut som har utnyttjats kommersiellt av dessa lerskifferproducenter. Om det inte skulle visa sig vara möjligt att fastställa dessa mängder på grundval av den tillgängliga informationen bör de brittiska myndigheterna uppmana lerskifferproducenterna att bevisa till vilken omfattning lerskiffermaterialet de producerar utgörs (och den omfattning till vilken det inte utgörs) av de material som anges i skäl 621 i detta beslut. |
| --- | --- |

(630)

För att fastställa förmånstagarna till det olagliga och oförenliga stödet samt respektive stödbelopp bör de brittiska myndigheterna först fastställa alla de företag som producerade lerskiffer och produkter som huvudsakligen består av lerskiffer under perioden mellan 1 april 2002 och dagens datum (nedan kallade lerskifferproducenter). De brittiska myndigheterna bör sedan, genom att göra bruk av alla tillgängliga informationskällor inklusive offentlig information och konfidentiella skatteregister, fastställa de mängder av det lerskiffermaterial som anges i skäl 621 i detta beslut som har utnyttjats kommersiellt av dessa lerskifferproducenter. Om det inte skulle visa sig vara möjligt att fastställa dessa mängder på grundval av den tillgängliga informationen bör de brittiska myndigheterna uppmana lerskifferproducenterna att bevisa till vilken omfattning lerskiffermaterialet de producerar utgörs (och den omfattning till vilken det inte utgörs) av de material som anges i skäl 621 i detta beslut.

lerskifferproducenter

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Den stödordning som utgörs av de befrielser från skatten på ballast som fastställs i avsnitt 17.4 a och 17.3 f i i 2001 års skattelag, ändrad genom 2002 års skattelag och 2007 års skattelag, och som beviljats för

| a) | material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som en biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och |
| --- | --- |

a)

material som i sin helhet eller huvudsakligen består av lerskiffer som avsiktligt utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast, här inklusive lerskiffer som förekommer som en biprodukt av nybrytning av andra skattebelagda material, och

| b) | ballast som i sin helhet består av schaktavfall från en process genom vilken lerskiffer som avsiktligen utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast har separerats från andra typer av sten efter det att den utvunnits eller brutits tillsammans med denna sten |
| --- | --- |

b)

ballast som i sin helhet består av schaktavfall från en process genom vilken lerskiffer som avsiktligen utvinns för kommersiellt utnyttjande som ballast har separerats från andra typer av sten efter det att den utvunnits eller brutits tillsammans med denna sten

och som har införts i Förenade kungariket i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget är oförenlig med den inre marknaden.

2.   De skattebefrielser, skatteundantag och skattelättnader som fastställts i följande bestämmelser i 2001 års finanslag, ändrad genom 2002 års finanslag och 2007 års finanslag,

| — | avsnitt 17.3 e, 17.3 f i och ii (med undantag för de material som anges i artikel 1.1 i detta beslut), |
| --- | --- |

—

avsnitt 17.3 e, 17.3 f i och ii (med undantag för de material som anges i artikel 1.1 i detta beslut),

| — | avsnitt 17.4 a (med undantag för material som anges i artikel 1.1 i detta beslut), avsnitt 17.4 c i och ii, avsnitt 17.4 f (när det gäller lera), |
| --- | --- |

—

avsnitt 17.4 a (med undantag för material som anges i artikel 1.1 i detta beslut), avsnitt 17.4 c i och ii, avsnitt 17.4 f (när det gäller lera),

| — | avsnitt 18.2 b och |
| --- | --- |

—

avsnitt 18.2 b och

| — | avsnitt 30.1 b (i den mån som det avser en skattebefriad process i den mening som avses i avsnitt 18.2 b) |
| --- | --- |

—

avsnitt 30.1 b (i den mån som det avser en skattebefriad process i den mening som avses i avsnitt 18.2 b)

utgör inte statligt stöd.

Artikel 2

Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland ska avskaffa stödordningen i den mån den gäller de material som avses i artikel 1.1.

Artikel 3

Enskilt stöd som beviljats inom ramen för den stödordning som avses i artikel 1.1 utgör inte stöd om det uppfyller de materiella villkor som fastställs i den förordning som antagits i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 994/98 och som var tillämpliga vid den tidpunkt då stödet beviljades.

Artikel 4

Enskilt stöd som beviljats inom ramen för den stödordning som avses i artikel 1.1 och som uppfyller de villkor som fastställs i en förordning som antagits i enlighet med artikel 1 i förordning (EG) nr 994/98 och som var tillämpliga vid den tidpunkt då stödet beviljades eller i en annan godkänd stödordning är förenligt med den inre marknaden.

Artikel 5

1.   Förenade kungariket ska från stödmottagarna återkräva det oförenliga stöd som har beviljats enligt den stödordning som avses i artikel 1.1.

2.   Stödet ska återkrävas inklusive upplupna räntor från och med den dag stödet ställdes till stödmottagarnas förfogande till dess att det rent faktiskt återbetalas.

3.   Räntan ska beräknas som sammansatt ränta enligt kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (99).

Artikel 6

1.   Återkravet av det stöd som har beviljats enligt den stödordning som avses i artikel 1.1 ska genomföras omedelbart och effektivt.

2.   Förenade kungariket ska säkerställa att detta beslut genomförs inom fyra månader efter den dag då detta beslut har delgetts.

Artikel 7

1.   Inom två månader efter den dag då detta beslut har delgetts ska Förenade kungariket lämna följande uppgifter till kommissionen:

| a) | en förteckning över alla enheter som producerade de material som avses i artikel 1.1 mellan 1 april 2002 och det datum då förteckningen inlämnas, |
| --- | --- |

a)

en förteckning över alla enheter som producerade de material som avses i artikel 1.1 mellan 1 april 2002 och det datum då förteckningen inlämnas,

| b) | för var och en av de enheter som avses i punkt a ovan:






  i) | den totala mängden material som avses i artikel 1.1 och som utnyttjats kommersiellt sedan 1 april 2002, |
| --- | --- | --- |

b)

för var och en av de enheter som avses i punkt a ovan:

i)

den totala mängden material som avses i artikel 1.1 och som utnyttjats kommersiellt sedan 1 april 2002,

| ii) | det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från varje stödmottagare, |
| --- | --- |

ii)

det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från varje stödmottagare,

| c) | en detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits och planerats för att följa detta beslut, |
| --- | --- |

c)

en detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits och planerats för att följa detta beslut,

| d) | handlingar som visar att stödmottagarna har anmodats att betala tillbaka stödet. |
| --- | --- |

d)

handlingar som visar att stödmottagarna har anmodats att betala tillbaka stödet.

2.   Förenade kungariket ska göra bruk av alla möjliga informationskällor för att sammanställa den förteckning över lerskifferproducenter och de totala mängder material av den typ som anges i artikel 1.1. som utnyttjats av dem kommersiellt sedan 1 april 2002, från offentliga källor och konfidentiella skatteuppgifter, såsom skatt, försäljning och andra handlingar som företagen själv innehar, skatteregister inklusive vinstskatteregister, företagens register, fastighetsregister, statistiska uppgifter, exploateringstillstånd, uppgifter som innehas av de lokala myndigheterna och länsstyrelserna, inklusive, utan inskränkningar, registreringsuppgifter före och efter 1 april 2014 för skatten på ballast som innehas av Her Majesty's Revenues and Customs, uppgifter från Mineral Planning Authorities, Annual Minerals Raised Inquiry, databasen BritPits och uppgifter från British Geological Survey, UK Minerals Yearbook och Cornish Building Stone and Slate Guide 2007.

3.   Förenade kungariket ska hålla kommissionen underrättad om utvecklingen vad gäller de nationella åtgärder som vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att återkravet av det stöd som avses i artikel 1.1 har slutförts. Förenade kungariket ska på kommissionens begäran omgående inkomma med uppgifter till kommissionen om de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa detta beslut.

Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland ska även lämna detaljerade uppgifter om de stöd- och räntebelopp som återkrävts av stödmottagarna.

Artikel 8

Detta beslut riktar sig till Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland.

Utfärdat i Bryssel den 27 mars 2015.

På kommissionens vägnar

Margrethe VESTAGER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT C 348, 28.11.2013, s. 162.

1

(2)  
  EGT C 133, 5.6.2002, s. 11.

2

(3)  Se fotnot 1.

3

(4)  Wikipedia: https://en.wikipedia.org/wiki/Construction_aggregate (29.5.2013). FAOterm: http://termportal.fao.org/faoterm/search/pages/termUrl.do?id=204 (29.5.2013), Europeisk standard BSEN 12620:2002. Dictionary of Building, James H. Maclean och John S. Scott, Penguin Books, fjärde upplagan; Oxford Dictionary of Construction, Surveying & Civil Engineering, Christopher Gorse, David Johnston och Martin Pritchard, Oxford University Press 2012; Glossary of Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993, 100–4403; http://www.uepg.eu/what-are-aggregates. Se även mål T-210/02 RENV av den 7 mars 2012, British Aggregates Association mot kommissionen, ECLI:EU:T:2012:110, punkt 1.

4

Dictionary of Building

Oxford Dictionary of Construction, Surveying & Civil Engineering,

Glossary of Building and Civil Engineering Terms

(5)  Betong är en blandning av ballast, cement och vatten. Syftet med ballast i denna blandning är att bilda en styv skelettstruktur och att minska det utrymme som upptas av cementpastan.

5

(6)  Ballast används i stor utsträckning inom dränering på grund av dess höga hydrauliska konduktivitetsvärde.

6

(7)  Ballast används som grundmaterial under fundament, vägar och järnvägar. I detta fall kan den vara till hjälp med att fylla håligheter och skydda rörledningar (rör som lagts för överföring av konsumtionsvatten, eller skyddsrör för kablar som behöver skyddas från vassa föremål i marken och därför läggs på och innesluts av finkornig ballast innan dikena återfylls). Ballast bidrar också till att bilda hårda ytor (den förhindrar differentiell sedimentering under vägen, byggnaden eller järnvägen). Obelagda vägar och parkeringsplatser täcks av ett ytlager ballast för att skapa en fastare yta för fordon, från cyklar till lastbilar. Detta förhindrar att fordonen sjunker ner i marken, särskilt vid regnväder. Wikipedia: https://en.wikipedia.org/wiki/Construction_aggregate (29.5.2013). http://sustainableaggregates.com/overview/uses.htm (29.5.2013).

7

(8)  Europeisk standard BSEN 12620:2002.

8

(9)  UEPG, http://www.uepg.eu/what-are-aggregates, hämtat den 28.3.2013. Se även http://www.bgs.ac.uk/planning4minerals/assets/downloads/86210_P4M_A_Guide_On_Aggregates.pdf s. 6.

9

(10)  http://www.bgs.ac.uk/planning4minerals/Resources_1.htm (29.5.2013). http://sustainableaggregates.com/sourcesofaggregates/recycled/rib_introduction.htm (29.5.2013). http://www.uepg.eu/what-are-aggregates (29.5.2013).

10

(11)  Glossary of Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993, 630-3.

11

(12)  http://sustainableaggregates.com/overview/uses.htm (29.5.2013). HM Customs & Excises – Consultation on a Potential Aggregates Tax – Summary of Replies, april 1999, punkt 18.

12

(13)  Till exempel används sand, vanligtvis kvartssand, för att tillverka formar i gjuterier. Ett annat exempel är kalksten, eller kalciumkarbonat. När den malts till ett fint pulver används den som blekmedel eller fyllnadsmedel i papper, lim, färg, plast, PVC, tandkräm, läkemedelstabletter och rengöringsprodukter. Den används även för tillsats av extra kalcium i vitamin- och mineraltillskott samt i mjöl och djurfoder. Kvartssand är även det filtreringsmedium som huvudsakligen används inom vattenindustrin för att extrahera fasta partiklar från avloppsvatten.

13

(14)  Kalk tas upp av växter (grödor eller gräs) och träd, men försvinner även naturligt från jorden genom urlakning på grund av regnvatten och användning av gödselmedel. Detta kan leda till ökad surhet, minskning av jordens bördighet och ibland en skadlig inverkan på jordstrukturen. För att återställa balansen används ”jordbrukskalk” på fälten för att bibehålla de odlingsvillkor som är nödvändiga för grödor och gräsmark. Kalk kan helt enkelt utgöras av malen kalksten eller dolomit (som även innehåller magnesium) eller bränd kalksten, (eller bränd dolomit) då stenen upphettas i en ugn.

14

(15)  MPG6 – Guidelines for Aggregates Provision in England 1994, punkt 6-123.23.

15

(16)  Budget announcement March 2000 – Prudent for a Purpose: Working for a Stronger and Fairer Britain – Chapter 6: Protecting the environment – Regenerating our cities/protecting our countryside – Waste, Aggregates, punkt 6.91; Pre-Budget Report – November 2001 – Chapter 7: Protecting the environment – Protecting Britain's countryside – Aggregates quarrying – The aggregates levy, punkt 7.71; Budget announcement March 2001 – Chapter 6: Protecting the environment, punkt 6.91.

16

(17)  Skrivelse av den 19 februari 2002, registrerad den 21 februari 2002 under A/31371, punkt 4.10.

17

(18)  Denna bestämmelse är avsedd att täcka de fall där ballast överförs från en plats till en annan som tillhör samma aktör. Överföring från en plats till en annan plats omfattas vanligtvis inte av skatten på ballast, se avsnitt 19.3 b i 2001 års skattelag.

18

(19)  De brittiska myndigheterna angav att ballast är föremål för ett leveransavtal om ett avtal ingås eller när varorna byter ägare och en handling upprättas. I avsnitt 19.6 i 2001 års skattelag anges att ballast blir föremål för avtalet vid den tidpunkt då den kan identifieras separat. I avsnittet anges även för tillämpning av skatten på ballast att ägarbyte av mark på vilken ballast finns inte automatiskt är liktydigt med anskaffning av ballasten också.

19

(20)  Se avsnitt 48.2 i 2001 års skattelag: ”Byggändamål” innebär att ballasten används som material eller stöd vid byggnation eller förbättring av en struktur (inklusive vägar och stigar, den plats på vilken ett järnvägsspår har lagts eller kommer att läggas samt vallar) eller att den blandas som en del av processen för att producera murbruk, betong, tjärbetong, asfalterad gatsten eller liknande byggnadsmaterial.

20

(21)  Tillåtna omständigheter fastställs i avsnitt 19, underavsnitt 7. Detta avser situationen där ballasten blandas med skattepliktig ballast som inte tidigare har belastats med skatten på ballast och blandningen i sin helhet äger rum på en plats som är ursprungsplatsen, en plats som har registrerats under samma namn som ursprungsplatsen eller en plats till vilken ballast har transporterats för att genomgå en skattebefriad process som den sedermera inte har genomgått.

21

(22)  Landningsplatsen för ballast motsvarar en ursprungsplats enbart för ballast som utvinns från brittisk havsbotten/brittiska vatten.

22

(23)  Se även meddelande AGL 1: Aggregates Levy, april 2011, punkt 8.1.

23

(24)  Den sistnämnda bestämmelsen avser situationen där ballast återförs till den mark där den utvanns och fortfarande är i samma skick som när den utvanns. I en sådan situation förekommer det ingen beskattningsbar leverans av ballast.

24

(25)  Se meddelande AGL 1.

25

(26)  I 2002 års (allmänna) föreskrifter om skatten på ballast (SI 2002/761) föreskrivs i vilka fall användningen av ballast kan leda till en skattelättnad. Enligt föreskrift 13a har en person rätt till skatterabatt med avseende på skatt på ballast som deklarerats om den beskattningsbara ballasten i fråga bortskaffas (genom dumpning eller på annat sätt) på något av följande sätt:

26

| ”i) | Den återförs utan vidare bearbetning till ursprungsplatsen eller någon plats som inte är ursprungsplatsen men som är registrerad under samma namn. |
| --- | --- |

”i)

Den återförs utan vidare bearbetning till ursprungsplatsen eller någon plats som inte är ursprungsplatsen men som är registrerad under samma namn.

Den återförs utan vidare bearbetning till ursprungsplatsen eller någon plats som inte är ursprungsplatsen men som är registrerad under samma namn.

| ii) | Den bortskaffas genom deponering. |
| --- | --- |

ii)

Den bortskaffas genom deponering.

Den bortskaffas genom deponering.

| iii) | Den utgörs av grus eller sand och används i syfte att renovera stränder på en plats som inte är ursprungsplatsen.” |
| --- | --- |

iii)

Den utgörs av grus eller sand och används i syfte att renovera stränder på en plats som inte är ursprungsplatsen.”

Den utgörs av grus eller sand och används i syfte att renovera stränder på en plats som inte är ursprungsplatsen.

(27)  Meddelande AGL 2 Industrial and Agricultural Processes Relief, tillgängligt på webbplatsen för HM Revenue & Customs.

27

(28)  De skattebefrielser och skatteundantag som föreskrivs i avsnitten 17.3 e och 17.3 f i och ii, avsnitt 17.4 a (i den mån det skattebefriade materialet i sin helhet består av kol, brunkol, lerskiffer och skiffer som används som ballast eller huvudsakligen består av kol, brunkol, lerskiffer eller skiffer), avsnitt 17.4 c i och ii (när det främst består av schaktavfall), 17.4 f (när det gäller lera), 18.2 b (i den mån som det gäller en skattebefriad process som rör material som används som ballast), och 30.1 b (i den mån som det gäller en skattebefriad process i den mening som avses i avsnitt 18.2 b och som rör material som används som ballast) i 2001 års skattelag, ändrad genom 2002 års skattelag och 2007 års skattelag.

28

(29)  Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (EGT C 37, 3.2.2001, s. 3).

29

(30)  Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd (EUT C 82, 1.4.2008, s. 1).

30

(31)  Richard Bird har inte lämnat några exempel eller bevis i detta avseende.

31

(32)  Se fotnot 31.

32

(33)  Se till exempel Competition Commission Aggregates Cement and Ready-mix Concrete Market Investigation, arbetsdokument rörande avgränsning av marknaden av den 1 november 2011, punkt 19 och Provisional Findings Report av den 21 maj 2013, punkterna 5.5 b, 5.6 b och 5.24; OFT:s beslut av den 2 november 2011, Proposed Joint Venture between Anglo American plc and Lafarge SA, ME/5007/11, punkt 72.

33

(34)  Se de förenade målen C-328/99 och C-399/00 Italien och SIM 2 Multimedia mot kommissionen (REG 2003, s. I-4035), punkt 35, mål C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze m.fl. (REG 2006 s. I-289), punkt 131, och de förenade målen C-393/04 och C-41/05 Air Liquide Industries Belgium (REG 2006, s. I-5293), punkt 29 och där angiven rättspraxis.

34

(35)  Mål C-143/99 Adria-Wien Pipeline (REG 2001, s. I-8365), punkt 41. Se även mål C-172/03 Heiser (REG 2005, s. I-1627), punkt 40, de förenade målen C-182/03 och C-217/03 Belgien och Forum 187 ASBL mot kommissionen (REG 2006, s. I-5479), punkt 119, mål C-88/03 Portugal mot kommissionen (REG 2006, s. I-7115), punkt 54, och de förenade målen C-428/06 till C-434/06 UGT-Rioja m.fl. (REG 2008, s. I-6747), punkt 46, mål T-210/02 RENV, British Aggregates Association mot kommissionen, ECLI:EU:T:2012:110, punkt 47, mål C-487/06 P, British Aggregates Association mot kommissionen (REG 2008, s. I-10515), punkt 82.

35

(36)  Adria-Wien Pipeline, åberopad ovan i fotnot 35, punkt 42, och Portugal mot kommissionen, åberopad i fotnot 35, punkt 52, mål C-487/06 P, British Aggregates Association mot kommissionen (REG 2008, s. I-10515), punkt 83.

36

(37)  Portugal mot kommissionen, åberopad i fotnot 35, punkt 56, och mål T-308/00 Salzgitter mot kommissionen (REG 2004, s. II-1933), punkt 81, mål T-210/02 RENV, British Aggregates Association, ECLI:EU:T:2012:110, punkt 49.

37

(38)  Mål T-210/02 RENV, British Aggregates Association, ECLI:EU:T:2012:110, punkt 51.

38

(39)  Se Economic and Fiscal Strategy Report and Financial Statement and Budget Report 1999 – Chapter 5: Building A Fairer Society – Tackling tax abuse, Protecting the environment, s. 27: ”Regeringen kommer inom kort att publicera ett lagstiftningsförslag avseende en skatt på utvinning av hård sten, sand och grus som används som ballast”. Se även Budget announcement March 2000 – Prudent for a Purpose: Working for a Stronger and Fairer Britain – Chapter 6: Protecting the environment – Regenerating our cities/protecting our countryside – Waste, Aggregates, punkt 6.91; Pre-Budget Report – November 2001 – Chapter 7: Protecting the environment – Protecting Britain's countryside – Aggregates quarrying – The aggregates levy, punkt 7.71; Budget announcement March 2001 – Chapter 6: Protecting the environment, punkt 6.91, som visar att de brittiska myndigheterna specifikt planerade en skatt på enbart ballast.

39

(40)  Mål T-210/02 RENV, British Aggregates Association, ECLI:EU:T:2012:110, punkt 66.

40

(41)  HM Customs & Excises – Consultation on a Potential Aggregates Tax – Summary of Replies, april 1999, punkt 13.

41

(42)  Inga sådana bevis har inkommit till kommissionen.

42

(43)  Se fotnot 42.

43

(44)  En kopia av e-postmeddelandet har lämnats in till kommissionen.

44

(*1)  Affärshemlighet.

*1

(45)  I domen T-210/12 RENV fastställde tribunalen att ”kriteriet för normal beskattning som underbygger AGL endast grundar sig på kommersiell exploatering i Förenade kungariket av ett material som beskattas som ’ballast’
  ”. Kommissionen anser att den sålunda definierade principen för normal beskattning kräver ytterligare fastställande av när ”ett material [...] beskattas som ’ballast’
  ”. Mot bakgrund av att avsnitt 17.2 i 2001 års lag inte innehåller en riktig definition av ”skattepliktig ballast” utan definierar den som ballast som inte är skattebefriad och den ballast som beskrivs i punkterna b–d, måste principen för normal beskattning enligt skatten på ballast likaså enligt tribunalens definition oundvikligen bero på bestämningen av när ”ett material används som ballast”.

45

(46)  Se fotnot 39.

46

(47)  Skälen 58 och 59 i beslutet om att inleda förfarandet.

47

(48)  Se T-210/02 RENV – British Aggregates mot kommissionen, ECLI:EU:T:2012:110, punkt 64.

48

(49)  Se T-210/02 RENV – British Aggregates mot kommissionen, ECLI:EU:T:2012:110, punkt 55.

49

(50)  Se avsnitt 48.2 i 2001 års skattelag.

50

(51)  Avsnitt 18.2 b: en process genom vilken ett relevant material utvinns eller på annat sätt separeras (antingen som en del av processen för att utvinna det från mark eller på annat sätt) från ballast. I avsnitt 18.3 förtecknas de relevanta materialen som a) anhydrit, b) ball clay, c) baryt, e) kaolin, f) fältspat, g) eldfast lera, i) flusspat, j) valklera, k) ädelstenar och halvädelstenar, l) gipssten, m) en metall eller metallmalm, n) muskovit, o) perlit, p) kaliumkarbonat (pottaska), q) pimpsten, r) råfosfat, s) natriumklorid, t) talk, u) vermikulit. Underavsnitten 3 d och h i avsnitt 18 utelämnades retroaktivt från och med den 1 april 2002 genom förändringar som infördes genom 2002 års skattelag.

51

(52)  I avsnitt 30.1 b i 2001 års skattelag föreskrivs en skattelättnad om materialet har genomgått en skattebefriad process i den mening som avses i avsnitten 18.2 a, b och c i 2001 års skattelag när materialet redan har belastats med skatten på ballast. Detta speglar följaktligen de skattebefrielser som föreskrivs i avsnitt 18.2.

52

(53)  Dessa ämnen kan också åtnjuta en skattelättnad om skatten betalades och den skattebefriade processen ägde rum efteråt (avsnitt 30.1 b). Bedömningen av undantaget gäller för skattelättnaden i tillämpliga delar.

53

(54)  Skäl 73 i beslutet om att inleda förfarandet.

54

(55)  Se Glossary of Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993, 630-3007 och 630-3013.

55

(56)  Skäl 83 i beslutet om att inleda förfarandet.

56

(57)  Utdrag (daterade den 30.10.2002) från Alfred McAlpines webbplats

57

Publicerad på: http://www.amslate.com/applications/ima/ima.sbtml; utdrag från Construction Raw Materials Policy and Supply Practices in Northwestern Europe – Facts and Figures – England, Scotland and Wales (Great Britain), British Geological Survey Commissioned Report CR/02/082N på uppdrag av Road and Hydraulic Engineering Institute of the Ministry of Public Works and Water Management of the Netherlands, s. 50; dokument av Geoff Topham vid Aggregate Industries rörande stenbrytning vid Holme Park Quarry, 19 juni 2002.

Construction Raw Materials Policy and Supply Practices in Northwestern Europe – Facts and Figures – England, Scotland and Wales (Great Britain)

(58)  Inga exempel på stenbrott tillhandahölls.

58

(59)  Se till exempel http://www.honister.com/, http://www.callywithquarry.co.uk/quarry

59

(60)  Survey of Arisings and Use of Secondary Materials as Aggregates in England and Wales in 2001, Symonds Group, november 2002.

60

(61)  Ballast av skiffer användes i stället för ballast av förstklassig kvalitet för omfartsleden på A55 vid Bangor (150 000 ton skifferavfall användes), och den används i stor utsträckning i norra Wales för allmän fyllning och för vallar.

61

(62)  [...] uppskattar att kostnaden för att producera ballast av skiffer är 6,50 brittiska pund per ton, av vilka kostnaden för krossning uppgår till cirka 5 brittiska pund per ton. [...] uppskattade kostnaden för att producera ett ton ballast av skiffer till 5,69 brittiska pund.

62

(63)  Se fotnot 60.

63

(64)  Rapport som utarbetades år 2003 av British Geological Society för de brittiska skattemyndigheternas räkning för att hjälpa skattetjänstemännen med tillämpningen av skattebefrielserna för skiffer, lerskiffer och lera på ett geologiskt korrekt vis.

64

(65)  Den utsträckning i vilken materialet enkelt kan klyvas längs nära parallella linjer.

65

(66)  Uppgifterna har hämtats från öppna källor som t.ex. internet.

66

(67)  På grundval av de uppgifter som inlämnats är det otydligt vilket material som ett stenbrott faktiskt producerar, trots att det förekommer i förteckningen över stenbrott som producerar lerskiffer.

67

(68)  Ytbädden är det material som ligger ovanför mineralen som exploatören av stenbrottet vill utvinna.

68

(69)  Se fotnot 64.

69

(70)  Mål T-210/02 RENV, British Aggregates, ECLI:EU:T:2012:110, punkt 72.

70

(71)  Se tabellen i skäl 143.

71

(72)  Se fotnot 67.

72

(73)  Information finns tillgänglig här: http://www.brauntonaggregates.co.uk/technical-details.html, hämtad den 11 mars 2015.

73

(74)  Enligt uppgifter från Förenade kungariket är kaolin finkorniga sedimentära leror som består av kaolinit. De används inom tillverkningen av porslin och glanspapper, medicinska och kosmetiska produkter.

74

(75)  Ball clay är finkorniga kaolinitiska sedimentära leror som vanligen består av 20–80 % kaolinit, 10–25 % glimmer och 6–65 % kvarts. De används inom produktionen av keramik för att ge plasticitet och obränd styrka.

75

(76)  British Geological Survey, ”Mineral Planning Factsheet: Construction Aggregates”, s. 3.

76

(77)  Mål T-210/02 RENV, British Aggregates Association, ECLI:EU:T:2012:110, punkterna 89–90.

77

(78)  Se fotnot 77.

78

(79)  Slagg från argon-syre färskning.

79

(80)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/21/EG av den 15 mars 2006 om hantering av avfall från utvinningsindustrin och om ändring av direktiv 2004/35/EG – Förklaring av Europaparlamentet, rådet och kommissionen (EUT L 102, 11.4.2006, s. 15).

80

(81)  Se Glossary of Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993, s. 630-3006; se även bevis som lagts fram av British Aggregates Association i sitt svar till tribunalen i mål T-210-02: Construction Raw Materials Policy and Supply Practices in Northwestern Europe: Facts and Figures – England, Scotland and Wales (Great Britain), British Geological Survey Commissioned Report CR/02/082N på uppdrag av Road and Hydraulic Engineering Institute of the Ministry of Public Works and Water Management of the Netherlands, s. 50.

81

(82)  Se fotnot 64.

82

(83)  Se beslutet i SA. 18859 Undantag från skatt på ballast i Nordirland (ex N 2/04), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/241379/241379_1594138_163_2.pdf

83

(84)  Se mål C-199/06 CELF (REG 2008, s. I-469), punkterna 61 och 64.

84

(85)  Se mål C-199/06 CELF (REG 2008, s. I-469), punkterna 63 och 66–68.

85

(86)  Kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (EGT C 119, 22.5.2002, s. 22).

86

(87)  Skäl 150 i beslutet att inleda förfarandet.

87

(88)  Ingen bevisning har lämnats in.

88

(89)  Se fotnot 77.

89

(90)  Se fotnot 77.

90

(91)  Förenade målen T-254/00, T-270/00 och T-277/00, Hotel Cipriani m.fl., ECLI:EU:T:2008:537, punkt 337.

91

(92)  Mål T-210/02 RENV, British Aggregates Association, ECLI:EU:T:2012:110, punkt 89.

92

(93)  Se fotnot 77.

93

(94)  Se mål C-70/72, kommissionen mot Tyskland, REG 1973, s. 813, punkt 13.

94

(95)  Se de förenade målen C-278/92, C-279/92 och C-280/92, Spanien mot kommissionen, REG 1994, s. I-4103, punkt 75.

95

(96)  Se mål C-75/97, Belgien mot kommissionen, REG 1999, s. I-3671, punkterna 64 och 65.

96

(97)  Rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (EGT L 83, 27.3.1999, s. 1).

97

(98)  Rådets förordning (EG) nr 994/98 av den 7 maj 1998 om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen på vissa slag av övergripande statligt stöd (EGT L 142, 14.5.1998, s. 1).

98

(99)  Kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1).

99

---

| 4.3.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/168 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/168

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2016/289

av den 8 juni 2015

om det statliga stöd SA.37792 (2014/C) (f.d. 2013/N) som Slovenien planerar att genomföra till förmån för Cimos-koncernen

[delgivet med nr C(2015) 3770]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket (1),

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

med beaktande av det beslut genom vilket kommissionen beslutade att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, vad gäller stöd SA.37792 (2013/N) (2),

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha givit berörda parter tillfälle att yttra sig (3) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 21 november 2013 underrättade Slovenien kommissionen om det omstruktureringsstöd som landet avsåg att genomföra till förmån för Cimos-koncernen (4) (nedan kallad Cimos eller företaget). Den anmälda stödåtgärden föregicks av beviljandet av ett undsättningsstöd som kommissionen godkände den 2 juli 2013 (5). |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 21 november 2013 underrättade Slovenien kommissionen om det omstruktureringsstöd som landet avsåg att genomföra till förmån för Cimos-koncernen (4) (nedan kallad Cimos eller företaget). Den anmälda stödåtgärden föregicks av beviljandet av ett undsättningsstöd som kommissionen godkände den 2 juli 2013 (5).

4

Cimos

företaget

5

| (2) | Genom en skrivelse av den 9 april 2014 underrättade kommissionen Slovenien om sitt beslut att inleda det granskningsförfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget med avseende på detta stöd (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet). Slovenien överlämnade synpunkter på beslutet genom en skrivelse av den 10 juni 2014. Slovenien överlämnade sedan kompletterande upplysningar genom skrivelser av den 24 september 2014 och den 3 oktober 2014. Kommissionen höll ett möte med de slovenska myndigheterna den 4 november 2014 och begärde kompletterande upplysningar genom en skrivelse av den 18 december 2014, som besvarades av Slovenien den 30 januari 2015. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 9 april 2014 underrättade kommissionen Slovenien om sitt beslut att inleda det granskningsförfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget med avseende på detta stöd (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet). Slovenien överlämnade synpunkter på beslutet genom en skrivelse av den 10 juni 2014. Slovenien överlämnade sedan kompletterande upplysningar genom skrivelser av den 24 september 2014 och den 3 oktober 2014. Kommissionen höll ett möte med de slovenska myndigheterna den 4 november 2014 och begärde kompletterande upplysningar genom en skrivelse av den 18 december 2014, som besvarades av Slovenien den 30 januari 2015.

beslutet att inleda förfarandet

| (3) | Kommissionens beslut att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (6). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslut att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (6). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter.

Europeiska unionens officiella tidning

6

| (4) | Kommissionen har mottagit synpunkter från en berörd part. Kommissionen översände dessa synpunkter till Slovenien, som gavs tillfälle att bemöta dem. Slovenien har inte svarat på synpunkterna från den berörda parten. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har mottagit synpunkter från en berörd part. Kommissionen översände dessa synpunkter till Slovenien, som gavs tillfälle att bemöta dem. Slovenien har inte svarat på synpunkterna från den berörda parten.

| (5) | Genom en skrivelse av den 27 januari 2015 avstod Slovenien från sin rätt enligt artikel 3 i förordning nr 1/1958 (7) att kräva att detta beslut skulle antas på slovenska och samtyckte till att det giltiga språket i detta beslut ska vara engelska. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 27 januari 2015 avstod Slovenien från sin rätt enligt artikel 3 i förordning nr 1/1958 (7) att kräva att detta beslut skulle antas på slovenska och samtyckte till att det giltiga språket i detta beslut ska vara engelska.

7

2.   BESKRIVNING

BESKRIVNING

2.1   STÖDMOTTAGARE

| (6) | Cimos är en tillverkare av fordonskomponenter med bas i Slovenien, ett av de största industriföretagen i Slovenien och en stor arbetsgivare. Företaget har nyligen rapporterat en omsättning på över 400 miljoner euro och har 6 855 anställda (8), varav fler än 2 500 i Slovenien. |
| --- | --- |

(6)

Cimos är en tillverkare av fordonskomponenter med bas i Slovenien, ett av de största industriföretagen i Slovenien och en stor arbetsgivare. Företaget har nyligen rapporterat en omsättning på över 400 miljoner euro och har 6 855 anställda (8), varav fler än 2 500 i Slovenien.

8

| (7) | Bortsett från sin kärnverksamhet var företaget även aktivt inom andra sektorer genom sin division för maskinkonstruktion och verktygstillverkning (nedan kallad maskindivisionen) och sin division för energi och lantbruksmaskiner (nedan kallad lantbruksdivisionen). Företaget har nyligen sålt eller integrerat dem i divisionen för fordonskomponenter, som nu är företagets enda verksamhet. |
| --- | --- |

(7)

Bortsett från sin kärnverksamhet var företaget även aktivt inom andra sektorer genom sin division för maskinkonstruktion och verktygstillverkning (nedan kallad maskindivisionen) och sin division för energi och lantbruksmaskiner (nedan kallad lantbruksdivisionen). Företaget har nyligen sålt eller integrerat dem i divisionen för fordonskomponenter, som nu är företagets enda verksamhet.

maskindivisionen

lantbruksdivisionen

| (8) | Slovenien uppskattar att Cimos andel på den europeiska marknaden är mindre än 15 % för de flesta av produktgrupperna, med undantag för centerhus och munstycksringar till turbosystem, som uppskattas utgöra en andel på 17 respektive 21 %. Cimos huvudsakliga konkurrenter är Edscha och FlexNGate, Le Bélier, Streit och NWS. |
| --- | --- |

(8)

Slovenien uppskattar att Cimos andel på den europeiska marknaden är mindre än 15 % för de flesta av produktgrupperna, med undantag för centerhus och munstycksringar till turbosystem, som uppskattas utgöra en andel på 17 respektive 21 %. Cimos huvudsakliga konkurrenter är Edscha och FlexNGate, Le Bélier, Streit och NWS.

| (9) | Den 31 augusti 2014 bestod Cimos av ett moderbolag, Cimos d.d., och 21 dotterbolag med verksamhet i Slovenien, Kroatien, Frankrike, Tyskland, Serbien, Bosnien och Ryssland. Cimos organisationsstruktur visas i figuren nedan.

  Cimos organisationsstruktur |
| --- | --- |

(9)

Den 31 augusti 2014 bestod Cimos av ett moderbolag, Cimos d.d., och 21 dotterbolag med verksamhet i Slovenien, Kroatien, Frankrike, Tyskland, Serbien, Bosnien och Ryssland. Cimos organisationsstruktur visas i figuren nedan.

Cimos organisationsstruktur

Cimos organisationsstruktur

| (10) | Slovenska staten äger indirekt – genom statligt kontrollerade företag eller kommuner – över 39 % av aktierna i Cimos. Företagets ägar- och kontrollstruktur den 31 augusti 2014 var följande:

  Tabell 1


  Cimos ägarstruktur








  Aktieägare | Aktieinnehav (%) | Kontroll |
| --- | --- | --- | --- |
| Modra Zavarovalnica d.d. | 21,4 | Offentlig |
| Banka Koper d.d. | 20,4 | Privat |
| Cimos d.d. | 13,3 | Privat |
| Kovinoplastika Lož d.d. | 13,1 | Privat |
| D.S.U. d.o.o. | 6,9 | Offentlig |
| Andra | 24,9 | Offentlig och privat |
| Källa: Omstruktureringsplanen. |

(10)

Slovenska staten äger indirekt – genom statligt kontrollerade företag eller kommuner – över 39 % av aktierna i Cimos. Företagets ägar- och kontrollstruktur den 31 augusti 2014 var följande:

Tabell 1

Tabell 1

Cimos ägarstruktur

Cimos ägarstruktur

Aktieägare

Aktieinnehav (%)

Kontroll

Modra Zavarovalnica d.d.

21,4

Offentlig

Banka Koper d.d.

20,4

Privat

Cimos d.d.

13,3

Privat

Kovinoplastika Lož d.d.

13,1

Privat

D.S.U. d.o.o.

6,9

Offentlig

Andra

24,9

Offentlig och privat

Källa: Omstruktureringsplanen.

Källa:

| (11) | Under de senaste åren har företaget drabbats av allvarliga ekonomiska svårigheter. Efter att ha genererat en liten vinst både 2010 och 2011 rapporterade Cimos en betydande nettoförlust på 97,9 miljoner euro 2012 och 122 miljoner euro 2013. Till följd av detta blev nettotillgångarna negativa och sjönk till minus 103,3 miljoner euro 2013. Skulderna (lång- och kortfristiga skulder), som redan låg på en hög nivå under tidigare år, ökade ytterligare under 2013, och skuldsättningsgraden sköt i höjden på grund av sjunkande nettotillgångar. Likviditetssituationen försämrades eftersom förhållandet mellan omsättningstillgångarna och de kortfristiga skulderna sjönk från 0,85 under 2010 till 0,5 2013. Utvalda finansiella uppgifter för företaget presenteras i tabell 2.

  Tabell 2


  Utvalda finansiella uppgifter för Cimos-koncernen år 2010–2013










  (miljoner euro) |
| --- | --- |
| | 2013 | 2012 | 2011 | 2010 |
| Försäljningsintäkter | 409,2 | 445,6 | 480,7 | 444,8 |
| Nettoresultat | – 122,0 | – 97,9 | 3,4 | 4,1 |
| Nettotillgångar | – 103,3 | 22,5 | 139,3 | 133,1 |
| Skuld | 610,4 | 569,3 | 581,6 | 594,2 |
| Balanslikviditet | 0,5 | 0,54 | 0,85 | 0,85 |
| Källa: Konsoliderade koncernredovisningar för åren 2013, 2012, 2011 och 2010. |

(11)

Under de senaste åren har företaget drabbats av allvarliga ekonomiska svårigheter. Efter att ha genererat en liten vinst både 2010 och 2011 rapporterade Cimos en betydande nettoförlust på 97,9 miljoner euro 2012 och 122 miljoner euro 2013. Till följd av detta blev nettotillgångarna negativa och sjönk till minus 103,3 miljoner euro 2013. Skulderna (lång- och kortfristiga skulder), som redan låg på en hög nivå under tidigare år, ökade ytterligare under 2013, och skuldsättningsgraden sköt i höjden på grund av sjunkande nettotillgångar. Likviditetssituationen försämrades eftersom förhållandet mellan omsättningstillgångarna och de kortfristiga skulderna sjönk från 0,85 under 2010 till 0,5 2013. Utvalda finansiella uppgifter för företaget presenteras i tabell 2.

Tabell 2

Tabell 2

Utvalda finansiella uppgifter för Cimos-koncernen år 2010–2013

Utvalda finansiella uppgifter för Cimos-koncernen år 2010–2013

(miljoner euro)

2013

2012

2011

2010

Försäljningsintäkter

409,2

445,6

480,7

444,8

Nettoresultat

– 122,0

– 97,9

3,4

4,1

Nettotillgångar

– 103,3

22,5

139,3

133,1

Skuld

610,4

569,3

581,6

594,2

Balanslikviditet

0,5

0,54

0,85

0,85

Källa: Konsoliderade koncernredovisningar för åren 2013, 2012, 2011 och 2010.

Källa:

| (12) | Cimos svårigheter är främst en följd av allvarliga likviditetsproblem och en alltför hög skuldsättning. Mellan 2000 och 2008 växte företaget snabbt, vilket främst finansierades genom extern upplåning. Detta följdes av en minskning av efterfrågan kopplad till den ekonomiska krisen i kombination med dåliga investeringsbeslut och misskötsel. Som en följd av detta har företaget samlat på sig en betydande skuld och kan inte omfinansiera eller betala sina finansiella skulder. |
| --- | --- |

(12)

Cimos svårigheter är främst en följd av allvarliga likviditetsproblem och en alltför hög skuldsättning. Mellan 2000 och 2008 växte företaget snabbt, vilket främst finansierades genom extern upplåning. Detta följdes av en minskning av efterfrågan kopplad till den ekonomiska krisen i kombination med dåliga investeringsbeslut och misskötsel. Som en följd av detta har företaget samlat på sig en betydande skuld och kan inte omfinansiera eller betala sina finansiella skulder.

| (13) | Cimos har även stora leverantörsskulder som stör försörjningskedjan och hotar företagets själva existens om leverantörerna vidtar åtgärder för att begränsa sin exponering. |
| --- | --- |

(13)

Cimos har även stora leverantörsskulder som stör försörjningskedjan och hotar företagets själva existens om leverantörerna vidtar åtgärder för att begränsa sin exponering.

2.2   SKULDSANERINGSPROCESS

| (14) | I juni 2012 undertecknade Cimos ett omstruktureringsavtal med sina banker för att skjuta upp återbetalningen av skulderna. Avtalet förlängdes flera gånger utan att företaget lyckades återfå likviditet på egen hand och i april 2013 var företaget tvunget att be om undsättningsstöd från staten för att undvika konkurs. |
| --- | --- |

(14)

I juni 2012 undertecknade Cimos ett omstruktureringsavtal med sina banker för att skjuta upp återbetalningen av skulderna. Avtalet förlängdes flera gånger utan att företaget lyckades återfå likviditet på egen hand och i april 2013 var företaget tvunget att be om undsättningsstöd från staten för att undvika konkurs.

| (15) | Företaget förhandlade därefter fram ett övergripande ramavtal för omstrukturering (nedan kallat avtalet) med ett konsortium av banker (nedan kallat Club Banks-konsortiet) som skulle stå som borgenärer och ange villkoren för en frivillig skuldsanering. Den frivilliga skuldsaneringen var den viktigaste delen av den omstruktureringsplan som Slovenien anmälde i november 2013. Cimos förväntade sig att avtalet skulle undertecknas före utgången av 2013. |
| --- | --- |

(15)

Företaget förhandlade därefter fram ett övergripande ramavtal för omstrukturering (nedan kallat avtalet) med ett konsortium av banker (nedan kallat Club Banks-konsortiet) som skulle stå som borgenärer och ange villkoren för en frivillig skuldsanering. Den frivilliga skuldsaneringen var den viktigaste delen av den omstruktureringsplan som Slovenien anmälde i november 2013. Cimos förväntade sig att avtalet skulle undertecknas före utgången av 2013.

avtalet

Club Banks-konsortiet

| (16) | I februari 2014, efter mottagandet av en revisionsrapport, blev emellertid Cimos ledning medveten om det faktum att Cimos uppfyllde kriterierna för insolvens till följd av kapitalbrist enligt slovensk lagstiftning. Club Banks-konsortiet hyste allvarliga farhågor om huruvida den frivilliga skuldsaneringen och målet med avtalet kunde uppnås. Framför allt var bankerna oroliga för att för mycket av omstruktureringsbördan hade lagts på de största borgenärerna och att den erfordrade omorganiseringen av verksamheten inte hanterades tillräckligt ingående i omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(16)

I februari 2014, efter mottagandet av en revisionsrapport, blev emellertid Cimos ledning medveten om det faktum att Cimos uppfyllde kriterierna för insolvens till följd av kapitalbrist enligt slovensk lagstiftning. Club Banks-konsortiet hyste allvarliga farhågor om huruvida den frivilliga skuldsaneringen och målet med avtalet kunde uppnås. Framför allt var bankerna oroliga för att för mycket av omstruktureringsbördan hade lagts på de största borgenärerna och att den erfordrade omorganiseringen av verksamheten inte hanterades tillräckligt ingående i omstruktureringsplanen.

| (17) | För att lösa dessa problem beslutade bankborgenärerna att inte ingå avtalet utan att i stället inleda ett förfarande med en obligatorisk uppgörelse (nedan kallad uppgörelsen) som skulle övervakas av en domstol i syfte att säkerställa att en bredare grupp aktörer, däribland kunder, leverantörer och andra borgenärer, skulle delta i företagets omstrukturering i större utsträckning och med tydligare skyldigheter än enligt den frivilliga process som togs upp i avtalet. Den 3 juni 2014 ålade domstolen Cimos att genomföra uppgörelsen. Bankborgenärerna inledde samtidigt diskussioner med andra berörda parter för att komma överens om hur de skulle bidra till omstruktureringen. |
| --- | --- |

(17)

För att lösa dessa problem beslutade bankborgenärerna att inte ingå avtalet utan att i stället inleda ett förfarande med en obligatorisk uppgörelse (nedan kallad uppgörelsen) som skulle övervakas av en domstol i syfte att säkerställa att en bredare grupp aktörer, däribland kunder, leverantörer och andra borgenärer, skulle delta i företagets omstrukturering i större utsträckning och med tydligare skyldigheter än enligt den frivilliga process som togs upp i avtalet. Den 3 juni 2014 ålade domstolen Cimos att genomföra uppgörelsen. Bankborgenärerna inledde samtidigt diskussioner med andra berörda parter för att komma överens om hur de skulle bidra till omstruktureringen.

uppgörelsen

| (18) | När de borgenärer som berördes av uppgörelsen (9) var överens om villkoren för den obligatoriska skuldsaneringen och vad de andra berörda parterna (staten, kunderna, leverantörerna, leasegivaren och banker utanför uppgörelsen) skulle bidra med, behövde den ursprungligen anmälda omstruktureringsplanen, som baserades på avtalet, uppdateras mot bakgrund av resultatet av uppgörelsen. Följaktligen lämnade Slovenien in den uppdaterade omstruktureringsplanen den 3 oktober 2014 (10). |
| --- | --- |

(18)

När de borgenärer som berördes av uppgörelsen (9) var överens om villkoren för den obligatoriska skuldsaneringen och vad de andra berörda parterna (staten, kunderna, leverantörerna, leasegivaren och banker utanför uppgörelsen) skulle bidra med, behövde den ursprungligen anmälda omstruktureringsplanen, som baserades på avtalet, uppdateras mot bakgrund av resultatet av uppgörelsen. Följaktligen lämnade Slovenien in den uppdaterade omstruktureringsplanen den 3 oktober 2014 (10).

9

10

| (19) | En central del av uppgörelsen är, enligt slovensk lagstiftning, att en plan för finansiell omstrukturering (nedan kallad planen) som fastställer de avtalade villkoren för omstruktureringen ska lämnas in till domstolen. De borgenärer som ingår i uppgörelsen lämnade in planen den 3 november 2014. Enligt Slovenien kan en sådan plan inte ändras när den väl har lämnats in. Slovenien bekräftade att alla berörda parter har åtagit sig att fullfölja planen. |
| --- | --- |

(19)

En central del av uppgörelsen är, enligt slovensk lagstiftning, att en plan för finansiell omstrukturering (nedan kallad planen) som fastställer de avtalade villkoren för omstruktureringen ska lämnas in till domstolen. De borgenärer som ingår i uppgörelsen lämnade in planen den 3 november 2014. Enligt Slovenien kan en sådan plan inte ändras när den väl har lämnats in. Slovenien bekräftade att alla berörda parter har åtagit sig att fullfölja planen.

planen

| (20) | Den granskades av en oberoende certifierad företagsvärderare som, i linje med den slovenska insolvenslagen, bekräftade att Cimos är insolvent, att sannolikheten för att genomförandet av planen möjliggör en finansiell omstrukturering av Cimos så att företaget uppfyller kraven för likviditet och solvens på kort och lång sikt är mer än 50 % samt att sannolikheten för att Cimos borgenärer ges mer förmånliga villkor för återbetalningen av sina fordringar än om ett konkursförfarande hade inletts med avseende på företaget är mer än 50 %. Företagsvärderaren kom fram till att de ordinarie finansiella fordringsägarna i händelse av konkurs skulle få tillbaka 3,88 % av sina fordringar, medan de skulle få tillbaka 23,94 % av sina fordringar genom den obligatoriska uppgörelsen. |
| --- | --- |

(20)

Den granskades av en oberoende certifierad företagsvärderare som, i linje med den slovenska insolvenslagen, bekräftade att Cimos är insolvent, att sannolikheten för att genomförandet av planen möjliggör en finansiell omstrukturering av Cimos så att företaget uppfyller kraven för likviditet och solvens på kort och lång sikt är mer än 50 % samt att sannolikheten för att Cimos borgenärer ges mer förmånliga villkor för återbetalningen av sina fordringar än om ett konkursförfarande hade inletts med avseende på företaget är mer än 50 %. Företagsvärderaren kom fram till att de ordinarie finansiella fordringsägarna i händelse av konkurs skulle få tillbaka 3,88 % av sina fordringar, medan de skulle få tillbaka 23,94 % av sina fordringar genom den obligatoriska uppgörelsen.

2.3   DE ANMÄLDA STÖDÅTGÄRDERNA

| (21) | I den uppdaterade omstruktureringsplanen föreskrivs genomförandet av de stödåtgärder som sammanfattas nedan. |
| --- | --- |

(21)

I den uppdaterade omstruktureringsplanen föreskrivs genomförandet av de stödåtgärder som sammanfattas nedan.

| (22) | Åtgärd 1: En minskning på 60 % (21,7 miljoner euro) av statens fordran på Cimos till följd av garantin för undsättningsstöd genom ett utbyte av skuld mot aktieinnehav och en återbetalning av de återstående 40 % (14,5 miljoner euro) över en 10-årsperiod med en ränta på Euribor + 2,5 %. |
| --- | --- |

(22)

Åtgärd 1: En minskning på 60 % (21,7 miljoner euro) av statens fordran på Cimos till följd av garantin för undsättningsstöd genom ett utbyte av skuld mot aktieinnehav och en återbetalning av de återstående 40 % (14,5 miljoner euro) över en 10-årsperiod med en ränta på Euribor + 2,5 %.

| (23) | Åtgärd 2: En minskning på 60 % (23,4 miljoner euro) av statens fordran på Cimos till följd av andra garantier (11) genom ett utbyte av skuld mot aktieinnehav och en återbetalning av de återstående 40 % (15,6 miljoner euro) över en 10-årsperiod med en ränta på Euribor + 2,5 %. |
| --- | --- |

(23)

Åtgärd 2: En minskning på 60 % (23,4 miljoner euro) av statens fordran på Cimos till följd av andra garantier (11) genom ett utbyte av skuld mot aktieinnehav och en återbetalning av de återstående 40 % (15,6 miljoner euro) över en 10-årsperiod med en ränta på Euribor + 2,5 %.

11

| (24) | Åtgärd 3: En kombination av en minskning på 60 % av skulden (122 miljoner euro) genom ett utbyte av skuld mot aktieinnehav för bankskulder, för vissa av bankerna ett värderingsavdrag (35,7 miljoner euro (12)) och en omläggning av resten (99,5 miljoner euro) över en 10-årsperiod med en ränta på Euribor + 2,5 %.

  Tabell 3


  Sammanfattning av åtgärderna 1–3










  (miljoner euro) |
| --- | --- |
| Borgenärens namn | Utestående kapitalbelopp | Utbyte av skuld mot aktieinnehav | Värderingsavdrag | Återstående skuld |
| Åtgärd 1 |
| Finansministeriet | 36,2 | (21,7) | — | 14,5 |
| Åtgärd 2 |
| Republiken Slovenien | 39,0 | (23,4) | — | 15,6 |
| Åtgärd 3 |
| DUTB | 65,8 | (39,5) | — | 26,3 |
| SID Banka | 47,5 | (1,0) | (27,5) | 19 |
| Banka Celje d.d. | 42,4 | (25,5) | — | 16,9 |
| NLB | 26,8 | (16,1) | — | 10,7 |
| Abanka Vipa d.d. | 23,2 | (13,9) | — | 9,3 |
| Internationella finansieringsbolaget (IFC) | 22,1 | (13,3) | — | 8,8 |
| Gorenjska Banka d.d. | 15,5 | (9,3) | — | 6,2 |
| NKBM | 5,7 | (3,4) | — | 2,3 |
| Totalt åtgärd 3 | 249 | (122) | (27,5) | 99,5 |
| Källa: Omstruktureringsplanen. |

(24)

Åtgärd 3: En kombination av en minskning på 60 % av skulden (122 miljoner euro) genom ett utbyte av skuld mot aktieinnehav för bankskulder, för vissa av bankerna ett värderingsavdrag (35,7 miljoner euro (12)) och en omläggning av resten (99,5 miljoner euro) över en 10-årsperiod med en ränta på Euribor + 2,5 %.

12

Tabell 3

Tabell 3

Sammanfattning av åtgärderna 1–3

Sammanfattning av åtgärderna 1–3

(miljoner euro)

Borgenärens namn

Utestående kapitalbelopp

Utbyte av skuld mot aktieinnehav

Värderingsavdrag

Återstående skuld

Åtgärd 1

Finansministeriet

36,2

(21,7)

—

14,5

Åtgärd 2

Republiken Slovenien

39,0

(23,4)

—

15,6

Åtgärd 3

DUTB

65,8

(39,5)

—

26,3

SID Banka

47,5

(1,0)

(27,5)

19

Banka Celje d.d.

42,4

(25,5)

—

16,9

NLB

26,8

(16,1)

—

10,7

Abanka Vipa d.d.

23,2

(13,9)

—

9,3

Internationella finansieringsbolaget (IFC)

22,1

(13,3)

—

8,8

Gorenjska Banka d.d.

15,5

(9,3)

—

6,2

NKBM

5,7

(3,4)

—

2,3

Totalt åtgärd 3

249

(122)

(27,5)

99,5

Källa: Omstruktureringsplanen.

Källa:

| (25) | Åtgärd 4: En ny kapitalfacilitet på 39,5 miljoner euro, som består av i) ett kommersiellt lån från bankerna (nedan kallade New Money Banks (13)) på 20 miljoner euro med en 6-månadersränta på Euribor + 5 % per år med stöd av en säkerhet och ii) ett lån från företagets privata kunder (nedan kallade New Money Customers (14)) på 19,5 miljoner euro utan säkerhet och utan ränta. |
| --- | --- |

(25)

Åtgärd 4: En ny kapitalfacilitet på 39,5 miljoner euro, som består av i) ett kommersiellt lån från bankerna (nedan kallade New Money Banks (13)) på 20 miljoner euro med en 6-månadersränta på Euribor + 5 % per år med stöd av en säkerhet och ii) ett lån från företagets privata kunder (nedan kallade New Money Customers (14)) på 19,5 miljoner euro utan säkerhet och utan ränta.

New Money Banks

13

New Money Customers

14

| (26) | Åtgärd 5: En frivillig skuldsanering av leverantörerna (15) med en ekonomisk inverkan på 21,8 miljoner euro. |
| --- | --- |

(26)

Åtgärd 5: En frivillig skuldsanering av leverantörerna (15) med en ekonomisk inverkan på 21,8 miljoner euro.

15

| (27) | Åtgärd 6: En frivillig skuldsanering av en leasegivare (16) med en ekonomisk inverkan på 6 miljoner euro. |
| --- | --- |

(27)

Åtgärd 6: En frivillig skuldsanering av en leasegivare (16) med en ekonomisk inverkan på 6 miljoner euro.

16

| (28) | Åtgärd 7: En frivillig omläggning av skulderna av de banker som inte ingår i uppgörelsen (17) med en förväntad ekonomisk inverkan på 3 miljoner euro. |
| --- | --- |

(28)

Åtgärd 7: En frivillig omläggning av skulderna av de banker som inte ingår i uppgörelsen (17) med en förväntad ekonomisk inverkan på 3 miljoner euro.

17

| (29) | Åtgärd 8: Kundfinansiering av kapitalutgifterna i form av ett lån till ett belopp av 9,8 miljoner euro. |
| --- | --- |

(29)

Åtgärd 8: Kundfinansiering av kapitalutgifterna i form av ett lån till ett belopp av 9,8 miljoner euro.

| (30) | Slovenien anser att endast utbytet av statens fordran till följd av garantin för undsättningsstöd mot ett aktieinnehav till ett belopp av 21,7 miljoner euro (del av åtgärd 1) utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(30)

Slovenien anser att endast utbytet av statens fordran till följd av garantin för undsättningsstöd mot ett aktieinnehav till ett belopp av 21,7 miljoner euro (del av åtgärd 1) utgör statligt stöd.

3.   OMSTRUKTURERINGSPLANEN

OMSTRUKTURERINGSPLANEN

| (31) | Som nämnts i skäl 18 har den ursprungligen anmälda omstruktureringsplanen uppdaterats mot bakgrund av de ändrade villkoren för omstruktureringen som föreslås i enlighet med uppgörelsen. De viktigaste delarna i den uppdaterade planen är desamma som i den plan som ursprungligen anmäldes. Ändringarna består i huvudsak av en utvidgning av de finansiella omstruktureringsåtgärderna så att de omfattar ett bredare spektrum av aktörer och en förstärkning av de operativa omstruktureringsåtgärderna för att ta hänsyn till uppgörelsens följder. |
| --- | --- |

(31)

Som nämnts i skäl 18 har den ursprungligen anmälda omstruktureringsplanen uppdaterats mot bakgrund av de ändrade villkoren för omstruktureringen som föreslås i enlighet med uppgörelsen. De viktigaste delarna i den uppdaterade planen är desamma som i den plan som ursprungligen anmäldes. Ändringarna består i huvudsak av en utvidgning av de finansiella omstruktureringsåtgärderna så att de omfattar ett bredare spektrum av aktörer och en förstärkning av de operativa omstruktureringsåtgärderna för att ta hänsyn till uppgörelsens följder.

| (32) | Enligt planen hör företagets svårigheter ihop med den skuldfinansierade expansionen, en mindre effektiv verksamhet och en nedgång på bilmarknaden som orsakats av den globala ekonomiska och finansiella krisen. |
| --- | --- |

(32)

Enligt planen hör företagets svårigheter ihop med den skuldfinansierade expansionen, en mindre effektiv verksamhet och en nedgång på bilmarknaden som orsakats av den globala ekonomiska och finansiella krisen.

| (33) | Omsättningsökningen under åren 2000–2008 var i genomsnitt mer än 20 % per år och finansierades främst genom extern upplåning, i de flesta fall med kortfristiga lån, vilket resulterade i en obalans mellan de långfristiga tillgångar och de kortfristiga skulder som användes för att finansiera dessa tillgångar. Under denna period blev företagets nettoskuld sju gånger högre och har legat på en hög nivå ända sedan dess. Företaget kunde inte betala tillbaka denna skuld, och än mindre finansiera de nödvändiga investeringarna. Cimos samlade dessutom på sig betydande leverantörsskulder eftersom företaget till stor del finansierade verksamheten genom att förlänga betalningsperioderna till leverantörerna. Underlåtenheten att betala leverantörerna i tid ökade inte bara likviditetsproblemen, utan störde även verksamheten, som inom fordonsindustrin bygger på just-in-time-leveranser. |
| --- | --- |

(33)

Omsättningsökningen under åren 2000–2008 var i genomsnitt mer än 20 % per år och finansierades främst genom extern upplåning, i de flesta fall med kortfristiga lån, vilket resulterade i en obalans mellan de långfristiga tillgångar och de kortfristiga skulder som användes för att finansiera dessa tillgångar. Under denna period blev företagets nettoskuld sju gånger högre och har legat på en hög nivå ända sedan dess. Företaget kunde inte betala tillbaka denna skuld, och än mindre finansiera de nödvändiga investeringarna. Cimos samlade dessutom på sig betydande leverantörsskulder eftersom företaget till stor del finansierade verksamheten genom att förlänga betalningsperioderna till leverantörerna. Underlåtenheten att betala leverantörerna i tid ökade inte bara likviditetsproblemen, utan störde även verksamheten, som inom fordonsindustrin bygger på just-in-time-leveranser.

| (34) | De främsta orsakerna till företagets sjunkande operativa effektivitet var dålig kvalitet, hög kassation, sämre kundservice, en överkapacitet som ledde till höga overheadkostnader, en oförmåga att minska kostnaderna vilket ledde till en försämring av marginalerna samt lagerbrist till följd av en bristande respekt för leverantörernas betalningsvillkor. |
| --- | --- |

(34)

De främsta orsakerna till företagets sjunkande operativa effektivitet var dålig kvalitet, hög kassation, sämre kundservice, en överkapacitet som ledde till höga overheadkostnader, en oförmåga att minska kostnaderna vilket ledde till en försämring av marginalerna samt lagerbrist till följd av en bristande respekt för leverantörernas betalningsvillkor.

| (35) | Den globala ekonomiska krisen och kreditåtstramningen ledde till en minskad efterfrågan på nya bilar och därmed även en minskad efterfrågan på fordonskomponenter. Cimos försäljningsintäkter minskade under 2008 och 2009, växte något under 2010 och 2011 och sjönk igen under 2012 och 2013. Eftersom företaget inte lyckades sänka kostnaderna blev det olönsamt och kunde inte skapa ett tillräckligt kassaflöde på egen hand för att betala av skulderna. |
| --- | --- |

(35)

Den globala ekonomiska krisen och kreditåtstramningen ledde till en minskad efterfrågan på nya bilar och därmed även en minskad efterfrågan på fordonskomponenter. Cimos försäljningsintäkter minskade under 2008 och 2009, växte något under 2010 och 2011 och sjönk igen under 2012 och 2013. Eftersom företaget inte lyckades sänka kostnaderna blev det olönsamt och kunde inte skapa ett tillräckligt kassaflöde på egen hand för att betala av skulderna.

| (36) | För att ta itu med orsakerna till svårigheterna har Cimos utarbetat en omstruktureringsplan med bestämmelser för genomförandet av de finansiella och operativa omstruktureringsåtgärder som beskrivs nedan. |
| --- | --- |

(36)

För att ta itu med orsakerna till svårigheterna har Cimos utarbetat en omstruktureringsplan med bestämmelser för genomförandet av de finansiella och operativa omstruktureringsåtgärder som beskrivs nedan.

| (37) | Omstruktureringsperioden anges inte uttryckligen i omstruktureringsplanen. Planen anger att omstruktureringen inleddes i februari 2014, att omstruktureringsåtgärderna ska vara genomförda 2016 och att alla fördelar ska ha uppnåtts senast 2018 (det tar mellan två och tre år för att vissa av åtgärderna ska få någon verkan i prognoserna). Mot bakgrund av detta, och med tanke på att företaget enligt prognosen ska återgå till långsiktig lönsamhet 2017 enligt alla scenarier, anser kommissionen att omstruktureringsperioden löper mellan februari 2014 och slutet av 2017. |
| --- | --- |

(37)

Omstruktureringsperioden anges inte uttryckligen i omstruktureringsplanen. Planen anger att omstruktureringen inleddes i februari 2014, att omstruktureringsåtgärderna ska vara genomförda 2016 och att alla fördelar ska ha uppnåtts senast 2018 (det tar mellan två och tre år för att vissa av åtgärderna ska få någon verkan i prognoserna). Mot bakgrund av detta, och med tanke på att företaget enligt prognosen ska återgå till långsiktig lönsamhet 2017 enligt alla scenarier, anser kommissionen att omstruktureringsperioden löper mellan februari 2014 och slutet av 2017.

3.1   FINANSIELL OMSTRUKTURERING

| (38) | Den omstruktureringsplan som ursprungligen anmäldes innebar att staten skulle omvandla sin fordran till följd av garantin för undsättningsstöd på 35 miljoner euro till aktieinnehav och att två av Cimos offentliga aktieägare, Modra Zavarovalnica d.d. och D.S.U. doo, skulle teckna ytterligare aktiekapital på 6,5 miljoner euro. Dessutom föreskrevs i den ursprungligen anmälda planen en omvandling och omläggning av Cimos bankskulder till ett belopp av cirka 250 till 270 miljoner euro. |
| --- | --- |

(38)

Den omstruktureringsplan som ursprungligen anmäldes innebar att staten skulle omvandla sin fordran till följd av garantin för undsättningsstöd på 35 miljoner euro till aktieinnehav och att två av Cimos offentliga aktieägare, Modra Zavarovalnica d.d. och D.S.U. doo, skulle teckna ytterligare aktiekapital på 6,5 miljoner euro. Dessutom föreskrevs i den ursprungligen anmälda planen en omvandling och omläggning av Cimos bankskulder till ett belopp av cirka 250 till 270 miljoner euro.

| (39) | Enligt den uppdaterade planen förblir omstruktureringen av statens fordran och banklånet en central del av den ekonomiska omstruktureringen, men de kommer att utföras enligt de ändrade villkor som har avtalats inom ramen för uppgörelsen. Dessutom kommer de andra berörda parterna, däribland kunderna, leverantörerna, leasegivaren och de banker som inte omfattas av uppgörelsen, att frivilligt bidra till den finansiella omstruktureringen genom att minska sina fordringar eller tillhandahålla finansiering. De två offentliga aktieägarna kommer dock inte längre att skjuta till kapital, vilket planerades i den plan som ursprungligen anmäldes. |
| --- | --- |

(39)

Enligt den uppdaterade planen förblir omstruktureringen av statens fordran och banklånet en central del av den ekonomiska omstruktureringen, men de kommer att utföras enligt de ändrade villkor som har avtalats inom ramen för uppgörelsen. Dessutom kommer de andra berörda parterna, däribland kunderna, leverantörerna, leasegivaren och de banker som inte omfattas av uppgörelsen, att frivilligt bidra till den finansiella omstruktureringen genom att minska sina fordringar eller tillhandahålla finansiering. De två offentliga aktieägarna kommer dock inte längre att skjuta till kapital, vilket planerades i den plan som ursprungligen anmäldes.

| (40) | Cimos finansiella skulder består av en fordran från staten gentemot företaget i fråga om garantin för undsättningsstöd på 36,2 miljoner euro (inklusive upplupen ränta), fordringar från staten gentemot företaget på totalt 39 miljoner euro som gäller andra garantier (18) och olika lån som innehas av ett antal banker. Staten och de banker som berörs av uppgörelsen har kommit överens om att omstrukturera denna skuld genom en kombination av utbyte av skuld mot aktieinnehav, värderingsavdrag och en omläggning av återbetalningen enligt de villkor som anges i skälen 22–24. Detta syftar till att föra bolagets skuld till en hållbar och stabil nivå. Det kommer också att frigöra de likvida medel som krävs för att finansiera verksamheten och förbättra Cimos kreditvärdighet i kundernas, leverantörernas och borgenärernas ögon. |
| --- | --- |

(40)

Cimos finansiella skulder består av en fordran från staten gentemot företaget i fråga om garantin för undsättningsstöd på 36,2 miljoner euro (inklusive upplupen ränta), fordringar från staten gentemot företaget på totalt 39 miljoner euro som gäller andra garantier (18) och olika lån som innehas av ett antal banker. Staten och de banker som berörs av uppgörelsen har kommit överens om att omstrukturera denna skuld genom en kombination av utbyte av skuld mot aktieinnehav, värderingsavdrag och en omläggning av återbetalningen enligt de villkor som anges i skälen 22–24. Detta syftar till att föra bolagets skuld till en hållbar och stabil nivå. Det kommer också att frigöra de likvida medel som krävs för att finansiera verksamheten och förbättra Cimos kreditvärdighet i kundernas, leverantörernas och borgenärernas ögon.

18

| (41) | Cimos kommer att behöva ytterligare medel för att finansiera sitt rörelsekapital och betala tillbaka sina skulder till följd av skuldsaneringen, vilket krävs för att företaget ska få tillbaka sin betalningsförmåga och lönsamhet. Därför har Cimos kommit överens med sina banker och storkunder om att de ska tillhandahålla 39,5 miljoner euro i form av den nya kapitalfaciliteten enligt de villkor som beskrivs i skäl 25. |
| --- | --- |

(41)

Cimos kommer att behöva ytterligare medel för att finansiera sitt rörelsekapital och betala tillbaka sina skulder till följd av skuldsaneringen, vilket krävs för att företaget ska få tillbaka sin betalningsförmåga och lönsamhet. Därför har Cimos kommit överens med sina banker och storkunder om att de ska tillhandahålla 39,5 miljoner euro i form av den nya kapitalfaciliteten enligt de villkor som beskrivs i skäl 25.

| (42) | Företaget har även ingått avtal med sina leverantörer om en frivillig omstrukturering av de vanliga rörelsefordringarna på grundval av leveransavtal. Enligt avtalet ska leverantörerna omstrukturera sina fordringar genom en kombination av en engångsåterbetalning av en del av fordringarna och en omläggning och avskrivning av de återstående. Den ekonomiska effekten av denna åtgärd på 21,8 miljoner euro motsvarar beloppet för de av Cimos skulder som skrivits av. |
| --- | --- |

(42)

Företaget har även ingått avtal med sina leverantörer om en frivillig omstrukturering av de vanliga rörelsefordringarna på grundval av leveransavtal. Enligt avtalet ska leverantörerna omstrukturera sina fordringar genom en kombination av en engångsåterbetalning av en del av fordringarna och en omläggning och avskrivning av de återstående. Den ekonomiska effekten av denna åtgärd på 21,8 miljoner euro motsvarar beloppet för de av Cimos skulder som skrivits av.

| (43) | Cimos har ingått ett avtal med Hypo Leasing d.o.o. (bedriver numera verksamhet under namnet Heta Asset Resolution d.o.o.), en leasegivare, om en frivillig omstrukturering av fordringar som härrör från finansiella leasingavtal. Enligt avtalet kommer leasegivaren att få en engångsåterbetalning (inklusive dröjsmålsränta) på 2,3 miljoner euro, skriva av 6 miljoner euro, vilket är den ekonomiska inverkan som har angivits för denna åtgärd, och lägga om återbetalningen av den återstående skulden över fyra år med en frist på ett år. |
| --- | --- |

(43)

Cimos har ingått ett avtal med Hypo Leasing d.o.o. (bedriver numera verksamhet under namnet Heta Asset Resolution d.o.o.), en leasegivare, om en frivillig omstrukturering av fordringar som härrör från finansiella leasingavtal. Enligt avtalet kommer leasegivaren att få en engångsåterbetalning (inklusive dröjsmålsränta) på 2,3 miljoner euro, skriva av 6 miljoner euro, vilket är den ekonomiska inverkan som har angivits för denna åtgärd, och lägga om återbetalningen av den återstående skulden över fyra år med en frist på ett år.

| (44) | Utanför uppgörelsen har Cimos ingått, eller håller på att slutföra förhandlingar om att ingå, bilaterala avtal om en skuldsanering med bolagets icke-slovenska banker. Den ekonomiska effekten av denna åtgärd, som består av en förlängning av lånens löptid, ändringar av räntorna och ett betalningsanstånd för återbetalningen av lånebeloppet, beräknas uppgå till 3 miljoner euro. |
| --- | --- |

(44)

Utanför uppgörelsen har Cimos ingått, eller håller på att slutföra förhandlingar om att ingå, bilaterala avtal om en skuldsanering med bolagets icke-slovenska banker. Den ekonomiska effekten av denna åtgärd, som består av en förlängning av lånens löptid, ändringar av räntorna och ett betalningsanstånd för återbetalningen av lånebeloppet, beräknas uppgå till 3 miljoner euro.

| (45) | Kapitalutgifterna har minskat under senare år på grund av den begränsade tillgången till likvida medel, vilket ledde till för små investeringar och bristande underhåll av utrustningen. Cimos avser att höja kapitalutgifterna till den nivå som krävs för att genomföra omstruktureringen, vilket delvis kommer att finansieras av kunderna och delvis av Cimos. Kunderna har gått med på att finansiera kundspecifika utgifter för verktyg och maskiner i form av ett lån till Cimos på 9,8 miljoner euro och Cimos kommer att finansiera de återstående kapitalutgifter som behövs med sina egna medel. |
| --- | --- |

(45)

Kapitalutgifterna har minskat under senare år på grund av den begränsade tillgången till likvida medel, vilket ledde till för små investeringar och bristande underhåll av utrustningen. Cimos avser att höja kapitalutgifterna till den nivå som krävs för att genomföra omstruktureringen, vilket delvis kommer att finansieras av kunderna och delvis av Cimos. Kunderna har gått med på att finansiera kundspecifika utgifter för verktyg och maskiner i form av ett lån till Cimos på 9,8 miljoner euro och Cimos kommer att finansiera de återstående kapitalutgifter som behövs med sina egna medel.

| (46) | För att ytterligare förbättra likviditeten har Cimos kommit överens med kunderna om att korta ner betalningsperioden från 30–60 dagar till en vecka fram till juni 2015. Åtgärden beräknas förbättra likviditeten med cirka 10 miljoner euro. |
| --- | --- |

(46)

För att ytterligare förbättra likviditeten har Cimos kommit överens med kunderna om att korta ner betalningsperioden från 30–60 dagar till en vecka fram till juni 2015. Åtgärden beräknas förbättra likviditeten med cirka 10 miljoner euro.

| (47) | Slutligen planerar Cimos att låna 25 miljoner euro på marknadsmässiga villkor för att finansiera verksamheten under åren 2018–2019, efter omstruktureringsperiodens slut. |
| --- | --- |

(47)

Slutligen planerar Cimos att låna 25 miljoner euro på marknadsmässiga villkor för att finansiera verksamheten under åren 2018–2019, efter omstruktureringsperiodens slut.

3.2   OMORGANISERING AV VERKSAMHETEN

| (48) | När det gäller omorganiseringen av verksamheten ingick i den ursprungligen anmälda omstruktureringsplanen att företaget skulle genomföra lean management, konsolidera produktionskapaciteten, förstärka affärsenheternas roller och ansvarsområden, förbättra upphandlingen, optimera lagerhållningen och omstrukturera personalstyrkan. Dessa åtgärder genomförs, men enligt den uppdaterade planen har de förstärkts och utökats för att ta hänsyn till uppgörelsens affärsmässiga konsekvenser. |
| --- | --- |

(48)

När det gäller omorganiseringen av verksamheten ingick i den ursprungligen anmälda omstruktureringsplanen att företaget skulle genomföra lean management, konsolidera produktionskapaciteten, förstärka affärsenheternas roller och ansvarsområden, förbättra upphandlingen, optimera lagerhållningen och omstrukturera personalstyrkan. Dessa åtgärder genomförs, men enligt den uppdaterade planen har de förstärkts och utökats för att ta hänsyn till uppgörelsens affärsmässiga konsekvenser.

| (49) | I synnerhet kommer åtgärderna för omorganiseringen av verksamheten att ha större inverkan på koncernens anställda, lönekostnader och overheadkostnader än vad som ursprungligen planerades, i syfte att generera nettovinst och likvida medel så tidigt som möjligt. För att uppnå detta mål, med tanke på att försäljningen minskat och underhållskostnaderna ökat med mer än vad man först räknat med, förväntas de ändrade åtgärderna ge högre kostnadsbesparingar än vad som ursprungligen planerades. |
| --- | --- |

(49)

I synnerhet kommer åtgärderna för omorganiseringen av verksamheten att ha större inverkan på koncernens anställda, lönekostnader och overheadkostnader än vad som ursprungligen planerades, i syfte att generera nettovinst och likvida medel så tidigt som möjligt. För att uppnå detta mål, med tanke på att försäljningen minskat och underhållskostnaderna ökat med mer än vad man först räknat med, förväntas de ändrade åtgärderna ge högre kostnadsbesparingar än vad som ursprungligen planerades.

| (50) | Bolagets orderstock kommer att minska efterhand, eftersom tre fjärdedelar av de pågående projekten förväntas vara slutförda 2019. En nedgång i den befintliga verksamheten måste kompenseras med nya projekt. För att uppnå detta kommer företaget att genomföra försäljningsåtgärder, i första hand för att behålla de långsiktiga kunderna genom att samarbeta med dem redan i produktutvecklingsstadiet, men man kommer även att försöka ta sig in på nya marknader med befintliga produkter och utveckla nya produkter till befintliga och nya marknader. Försäljningsintäkterna kommer enligt prognoserna att minska under åren 2015–2018 och sedan börja öka 2019. Åtgärderna förväntas inte generera några ytterligare kostnader. |
| --- | --- |

(50)

Bolagets orderstock kommer att minska efterhand, eftersom tre fjärdedelar av de pågående projekten förväntas vara slutförda 2019. En nedgång i den befintliga verksamheten måste kompenseras med nya projekt. För att uppnå detta kommer företaget att genomföra försäljningsåtgärder, i första hand för att behålla de långsiktiga kunderna genom att samarbeta med dem redan i produktutvecklingsstadiet, men man kommer även att försöka ta sig in på nya marknader med befintliga produkter och utveckla nya produkter till befintliga och nya marknader. Försäljningsintäkterna kommer enligt prognoserna att minska under åren 2015–2018 och sedan börja öka 2019. Åtgärderna förväntas inte generera några ytterligare kostnader.

| (51) | Cimos planerar att minska personalstyrkan från 6 855 anställda i maj 2014 till [...] (*1) anställda i [...], vilket beräknas ge årliga kostnadsbesparingar på [...] euro. De tillhörande kostnaderna för avgångsvederlagen beräknas till [...] euro och kommer att uppkomma i [...]. |
| --- | --- |

(51)

Cimos planerar att minska personalstyrkan från 6 855 anställda i maj 2014 till [...] (*1) anställda i [...], vilket beräknas ge årliga kostnadsbesparingar på [...] euro. De tillhörande kostnaderna för avgångsvederlagen beräknas till [...] euro och kommer att uppkomma i [...].

*1

| (52) | Företaget har beslutat sig för att minska antalet anläggningar från 20 till 13 under åren 2014–2016 för att konsolidera produktionskapaciteten och fokusera på kärnverksamheten. Intäkterna från avyttringen beräknas uppgå till 5,1 miljoner euro, vilket kommer att förbättra likviditeten. Under åren 2013–2014 sålde Cimos dessutom sina dotterbolag TPS Labin, TPS Novi Knezevac (lantbruksdivisionen), Litostroj Power (energidivisionen) och Cimos Titan (maskindivisionen), vilket genererade totala intäkter på cirka 25 miljoner euro. |
| --- | --- |

(52)

Företaget har beslutat sig för att minska antalet anläggningar från 20 till 13 under åren 2014–2016 för att konsolidera produktionskapaciteten och fokusera på kärnverksamheten. Intäkterna från avyttringen beräknas uppgå till 5,1 miljoner euro, vilket kommer att förbättra likviditeten. Under åren 2013–2014 sålde Cimos dessutom sina dotterbolag TPS Labin, TPS Novi Knezevac (lantbruksdivisionen), Litostroj Power (energidivisionen) och Cimos Titan (maskindivisionen), vilket genererade totala intäkter på cirka 25 miljoner euro.

| (53) | Planen innehåller även kvalitetsåtgärder för att förbättra arbetsprocesserna, däribland materialflödet, emballeringen, hanteringen av skärverktyg och lagerhanteringen. Dessutom kommer åtgärder att genomföras för att förbättra tillverkningsprocesserna, bland annat genom att bygga om och omlokalisera vissa produktionslinjer, ersätta eller ta bort vissa ingående material samt förnya, reparera och byta ut arbetsutrustningen. Den årliga vinsten till följd av genomförandet av dessa åtgärder förväntas öka från 0,9 miljoner euro under 2015 till 5 miljoner euro efter 2017. |
| --- | --- |

(53)

Planen innehåller även kvalitetsåtgärder för att förbättra arbetsprocesserna, däribland materialflödet, emballeringen, hanteringen av skärverktyg och lagerhanteringen. Dessutom kommer åtgärder att genomföras för att förbättra tillverkningsprocesserna, bland annat genom att bygga om och omlokalisera vissa produktionslinjer, ersätta eller ta bort vissa ingående material samt förnya, reparera och byta ut arbetsutrustningen. Den årliga vinsten till följd av genomförandet av dessa åtgärder förväntas öka från 0,9 miljoner euro under 2015 till 5 miljoner euro efter 2017.

| (54) | När det gäller leveranskedjan har företaget för avsikt att minska antalet [...], minska kostnaderna för direktleveranser genom att korta ner eftersläpningen i produktionen för kända kunder, förenkla materialflödena mellan anläggningarna och minska [...] genom att tilldela kontrakt via anbudsinfordran. Den förväntade minskningen av kostnaderna i leveranskedjan kommer i slutändan att nå 5,3 miljoner euro per år från 2018 och framåt. Fram till dess förväntas besparingarna öka gradvis från 1,8 miljoner euro under 2015 till 4,1 miljoner euro under 2017. |
| --- | --- |

(54)

När det gäller leveranskedjan har företaget för avsikt att minska antalet [...], minska kostnaderna för direktleveranser genom att korta ner eftersläpningen i produktionen för kända kunder, förenkla materialflödena mellan anläggningarna och minska [...] genom att tilldela kontrakt via anbudsinfordran. Den förväntade minskningen av kostnaderna i leveranskedjan kommer i slutändan att nå 5,3 miljoner euro per år från 2018 och framåt. Fram till dess förväntas besparingarna öka gradvis från 1,8 miljoner euro under 2015 till 4,1 miljoner euro under 2017.

| (55) | Företaget planerar även att förbättra inköpsprocessen genom att förhandla fram volymrabatter med sina befintliga leverantörer [...] för att säkerställa mer fördelaktiga priser och genom att centralisera inköpsfunktionen. De nuvarande likviditetsproblemen har lett till att många leverantörer vägrar att samarbeta med Cimos, vilket har begränsat företagets förmåga att optimera kostnaderna genom att byta leverantör. Denna situation lär förändras när uppgörelsen har slutförts. Vinsten av den förbättrade inköpsprocessen väntas uppgå till 11,3 miljoner euro mellan åren 2015 och 2018. |
| --- | --- |

(55)

Företaget planerar även att förbättra inköpsprocessen genom att förhandla fram volymrabatter med sina befintliga leverantörer [...] för att säkerställa mer fördelaktiga priser och genom att centralisera inköpsfunktionen. De nuvarande likviditetsproblemen har lett till att många leverantörer vägrar att samarbeta med Cimos, vilket har begränsat företagets förmåga att optimera kostnaderna genom att byta leverantör. Denna situation lär förändras när uppgörelsen har slutförts. Vinsten av den förbättrade inköpsprocessen väntas uppgå till 11,3 miljoner euro mellan åren 2015 och 2018.

| (56) | Åtgärderna för att minska overheadkostnaderna är främst inriktade på att sänka tjänstekostnaderna (allmänna tjänster, IT, telekom, städning och säkerhet) och övriga rörelsekostnader (t.ex. bankavgifter, hyreskostnader) samt att avbryta marknadsföringsinsatser som inte är affärsrelaterade (sponsring av lokala idrottsföreningar). Åtgärderna väntas leda till besparingar på 0,3 miljoner euro 2015 och därefter till 0,6 miljoner euro per år. |
| --- | --- |

(56)

Åtgärderna för att minska overheadkostnaderna är främst inriktade på att sänka tjänstekostnaderna (allmänna tjänster, IT, telekom, städning och säkerhet) och övriga rörelsekostnader (t.ex. bankavgifter, hyreskostnader) samt att avbryta marknadsföringsinsatser som inte är affärsrelaterade (sponsring av lokala idrottsföreningar). Åtgärderna väntas leda till besparingar på 0,3 miljoner euro 2015 och därefter till 0,6 miljoner euro per år.

| (57) | I samband med åtgärderna för optimering av lagerhållningen planerar Cimos att förbättra styrningen av föråldrade lagerartiklar, inrätta konsignationslager, öka leveransfrekvensen, minska råvarulagret och öka lagret av färdiga varor i syfte att tillhandahålla bättre kundservice. |
| --- | --- |

(57)

I samband med åtgärderna för optimering av lagerhållningen planerar Cimos att förbättra styrningen av föråldrade lagerartiklar, inrätta konsignationslager, öka leveransfrekvensen, minska råvarulagret och öka lagret av färdiga varor i syfte att tillhandahålla bättre kundservice.

3.3   ÖVERSIKT ÖVER OMSTRUKTURERINGSKOSTNADERNA OCH FINANSIERINGSKÄLLORNA

| (58) | Enligt omstruktureringsplanen uppgår de totala omstruktureringskostnaderna till 350,7 miljoner euro som ska finansieras genom eget bidrag till ett belopp av 329 miljoner euro och ett statligt stöd till ett belopp av 21,7 miljoner euro. Omstruktureringskostnaderna och finansieringskällorna sammanfattas i tabell 4.

  Tabell 4


  Omstruktureringskostnader och finansieringskällor









  (i miljoner euro) |
| --- | --- |
| Omstruktureringskostnad per post | Finansieringskälla |
| Återbetalning till borgenär | 113,1 | Deklarerat eget bidrag | 329,0 |
| Handelsförluster för 2014 och tidigare | 65,2 |
| Kapitalutgifter | 18,3 | Anmält statligt stöd (undsättningsstöd omvandlat till aktieinnehav) | 21,7 |
| Återbetalning av kundfinansierade kapitalutgifter | 9,8 |
| Förlust vid avyttring av Litostroj Power | 17,5 | | |
| Förlust vid avyttring av Cimos Titan | 2,5 | | |
| Återbetalning av skuld avseende Litostroj Power | 21,4 | | |
| Avgångsvederlag | 8,4 | | |
| Avgifter till rådgivare vid omstruktureringen | 3,0 | | |
| Leasingstraffränta och normal återbetalning | 2,3 | | |
| Begränsat utrymme för eget kapital och minimal kassa | 49,0 | | |
| Ränta på undsättningsstöd | 1,2 | | |
| Återbetalning av den nya kapitalfaciliteten | 39,0 | | |
| Totala kostnader | 350,7 | Totala finansieringskällor | 350,7 |
| Källa: Omstruktureringsplanen. |

(58)

Enligt omstruktureringsplanen uppgår de totala omstruktureringskostnaderna till 350,7 miljoner euro som ska finansieras genom eget bidrag till ett belopp av 329 miljoner euro och ett statligt stöd till ett belopp av 21,7 miljoner euro. Omstruktureringskostnaderna och finansieringskällorna sammanfattas i tabell 4.

Tabell 4

Tabell 4

Omstruktureringskostnader och finansieringskällor

Omstruktureringskostnader och finansieringskällor

(i miljoner euro)

Omstruktureringskostnad per post

Finansieringskälla

Återbetalning till borgenär

113,1

Deklarerat eget bidrag

329,0

Handelsförluster för 2014 och tidigare

65,2

Kapitalutgifter

18,3

Anmält statligt stöd (undsättningsstöd omvandlat till aktieinnehav)

21,7

Återbetalning av kundfinansierade kapitalutgifter

9,8

Förlust vid avyttring av Litostroj Power

17,5

Förlust vid avyttring av Cimos Titan

2,5

Återbetalning av skuld avseende Litostroj Power

21,4

Avgångsvederlag

8,4

Avgifter till rådgivare vid omstruktureringen

3,0

Leasingstraffränta och normal återbetalning

2,3

Begränsat utrymme för eget kapital och minimal kassa

49,0

Ränta på undsättningsstöd

1,2

Återbetalning av den nya kapitalfaciliteten

39,0

Totala kostnader

350,7

Totala finansieringskällor

350,7

Källa: Omstruktureringsplanen.

Källa:

| (59) | Den deklarerade nivån för det egna bidraget uppgår till 94 % av de totala omstruktureringskostnaderna. |
| --- | --- |

(59)

Den deklarerade nivån för det egna bidraget uppgår till 94 % av de totala omstruktureringskostnaderna.

Omstruktureringskostnader

Omstruktureringskostnader

| (60) | På grund av begränsad likviditet har Cimos samlat på sig stora leverantörsskulder som måste återbetalas för att garantera fortsatta leveranser och en stabil verksamhet. Företaget återbetalade leverantörsskulder på 20,5 miljoner euro innan uppgörelsen inleddes och måste betala tillbaka ytterligare 92,6 miljoner euro när uppgörelsen påbörjas. Den totala summan för återbetalningen uppgår till 113,1 miljoner euro. |
| --- | --- |

(60)

På grund av begränsad likviditet har Cimos samlat på sig stora leverantörsskulder som måste återbetalas för att garantera fortsatta leveranser och en stabil verksamhet. Företaget återbetalade leverantörsskulder på 20,5 miljoner euro innan uppgörelsen inleddes och måste betala tillbaka ytterligare 92,6 miljoner euro när uppgörelsen påbörjas. Den totala summan för återbetalningen uppgår till 113,1 miljoner euro.

| (61) | 2014 uppgick företagets förväntade ackumulerade förluster till 211,4 miljoner euro och det negativa egna kapitalet till 155,6 miljoner euro. Enligt reglerna för uppgörelsen kan det egna kapitalet inte vara negativt om ett omstrukturerat företag ska anses vara livskraftig när uppgörelsen har avslutats. Därför måste de ackumulerade förlusterna täckas. Ovanstående belopp måste justeras med de poster som visas var för sig i tabell 4 (förluster vid avyttring, avgångsvederlag, avgifter till rådgivare vid omstruktureringen, leasingstraffränta och återbetalning till borgenär). Summan i balansräkningen uppgår till 65,2 miljoner euro och utgörs av tidigare handelsförluster som ska täckas under omstruktureringen. |
| --- | --- |

(61)

2014 uppgick företagets förväntade ackumulerade förluster till 211,4 miljoner euro och det negativa egna kapitalet till 155,6 miljoner euro. Enligt reglerna för uppgörelsen kan det egna kapitalet inte vara negativt om ett omstrukturerat företag ska anses vara livskraftig när uppgörelsen har avslutats. Därför måste de ackumulerade förlusterna täckas. Ovanstående belopp måste justeras med de poster som visas var för sig i tabell 4 (förluster vid avyttring, avgångsvederlag, avgifter till rådgivare vid omstruktureringen, leasingstraffränta och återbetalning till borgenär). Summan i balansräkningen uppgår till 65,2 miljoner euro och utgörs av tidigare handelsförluster som ska täckas under omstruktureringen.

| (62) | Som nämnts i skäl 45 har kapitalutgifterna varit otillräckliga under senare år på grund av likviditetsbrist. Detta ledde ofta till förseningar i produktionen och gjorde att Cimos inte kunde uppfylla sina åtaganden gentemot kunderna. De kapitalutgifter som förutses i planen ska säkerställa att Cimos kommer att uppfylla sina framtida avtalsförpliktelser och är därmed avgörande för att återställa lönsamheten. |
| --- | --- |

(62)

Som nämnts i skäl 45 har kapitalutgifterna varit otillräckliga under senare år på grund av likviditetsbrist. Detta ledde ofta till förseningar i produktionen och gjorde att Cimos inte kunde uppfylla sina åtaganden gentemot kunderna. De kapitalutgifter som förutses i planen ska säkerställa att Cimos kommer att uppfylla sina framtida avtalsförpliktelser och är därmed avgörande för att återställa lönsamheten.

| (63) | En del av kapitalutgifterna kommer att finansieras av kunderna i form av ett lån på 9,8 miljoner euro. Detta lån måste återbetalas av Cimos och utgör därför en omstruktureringskostnad. |
| --- | --- |

(63)

En del av kapitalutgifterna kommer att finansieras av kunderna i form av ett lån på 9,8 miljoner euro. Detta lån måste återbetalas av Cimos och utgör därför en omstruktureringskostnad.

| (64) | Vid försäljningen av dotterbolagen Litostroj Power (energidivisionen) och Cimos Titan (maskindivisionen) redovisade Cimos en förlust vid avyttring på 20 miljoner euro, vilket ökar de ackumulerade förluster som presenteras i skäl 61. |
| --- | --- |

(64)

Vid försäljningen av dotterbolagen Litostroj Power (energidivisionen) och Cimos Titan (maskindivisionen) redovisade Cimos en förlust vid avyttring på 20 miljoner euro, vilket ökar de ackumulerade förluster som presenteras i skäl 61.

| (65) | Intäkterna från försäljningen av Litostroj Power på 21,4 miljoner euro användes av Cimos för att betala tillbaka banklån, vilket krävdes enligt avtalen om finansieringsmekanismen. |
| --- | --- |

(65)

Intäkterna från försäljningen av Litostroj Power på 21,4 miljoner euro användes av Cimos för att betala tillbaka banklån, vilket krävdes enligt avtalen om finansieringsmekanismen.

| (66) | De uppsägningar som planeras som en del av omorganiseringen av verksamheten kommer att generera kostnader för avgångsvederlag på 8,4 miljoner euro. |
| --- | --- |

(66)

De uppsägningar som planeras som en del av omorganiseringen av verksamheten kommer att generera kostnader för avgångsvederlag på 8,4 miljoner euro.

| (67) | Företaget har anlitat konsulter som ska hjälpa styrelsen under planeringen och genomförandet av omstruktureringsprocessen. De kostnader som hänger samman med konsulttjänsterna beräknas uppgå till [...] euro. |
| --- | --- |

(67)

Företaget har anlitat konsulter som ska hjälpa styrelsen under planeringen och genomförandet av omstruktureringsprocessen. De kostnader som hänger samman med konsulttjänsterna beräknas uppgå till [...] euro.

| (68) | Som en del av det avtal som slutits med leasegivaren (se skäl 43) måste Cimos betala en del av sina skulder i förskott, inklusive dröjsmålsränta. |
| --- | --- |

(68)

Som en del av det avtal som slutits med leasegivaren (se skäl 43) måste Cimos betala en del av sina skulder i förskott, inklusive dröjsmålsränta.

| (69) | För att kunna bedriva verksamhet på marknaden på egna meriter är det inte tillräckligt för Cimos att täcka de ackumulerade förlusterna. Det är allmän praxis inom fordonsindustrin att kunderna kräver en tillräcklig skuldsättningsgrad för att en anbudsgivare ska kunna delta i upphandlingar. Om Cimos ska kunna lägga bud på ordrar, vilket är nödvändigt för att uppnå de planerade försäljningsmålen och i slutändan återställa lönsamheten, måste företaget ha ett minsta utrymme för eget kapital som uppskattas till 39 miljoner euro. Dessutom behöver företaget 10 miljoner euro för att säkerställa en tillräcklig säkerhetsmarginal för likvida medel som är nödvändig för att stabilisera likviditeten och återvinna förtroendet på marknaden efter att insolvensförfarandet har avslutats. |
| --- | --- |

(69)

För att kunna bedriva verksamhet på marknaden på egna meriter är det inte tillräckligt för Cimos att täcka de ackumulerade förlusterna. Det är allmän praxis inom fordonsindustrin att kunderna kräver en tillräcklig skuldsättningsgrad för att en anbudsgivare ska kunna delta i upphandlingar. Om Cimos ska kunna lägga bud på ordrar, vilket är nödvändigt för att uppnå de planerade försäljningsmålen och i slutändan återställa lönsamheten, måste företaget ha ett minsta utrymme för eget kapital som uppskattas till 39 miljoner euro. Dessutom behöver företaget 10 miljoner euro för att säkerställa en tillräcklig säkerhetsmarginal för likvida medel som är nödvändig för att stabilisera likviditeten och återvinna förtroendet på marknaden efter att insolvensförfarandet har avslutats.

| (70) | Räntan på det belopp som företaget har lånat på marknaden tack vare garantin för undsättningsstöd, och som var upplupen den 3 juni 2014 när uppgörelsen inleddes, uppgår till 1,2 miljoner euro som måste återbetalas som en del av omstruktureringen. |
| --- | --- |

(70)

Räntan på det belopp som företaget har lånat på marknaden tack vare garantin för undsättningsstöd, och som var upplupen den 3 juni 2014 när uppgörelsen inleddes, uppgår till 1,2 miljoner euro som måste återbetalas som en del av omstruktureringen.

| (71) | Cimos måste även betala tillbaka den skuld som härrör från den nya kapitalfaciliteten, som beskrivs i skäl 41. Den tillhörande omstruktureringskostnad som anmälts av Slovenien i samband med detta uppgår till 39 miljoner euro. |
| --- | --- |

(71)

Cimos måste även betala tillbaka den skuld som härrör från den nya kapitalfaciliteten, som beskrivs i skäl 41. Den tillhörande omstruktureringskostnad som anmälts av Slovenien i samband med detta uppgår till 39 miljoner euro.

Finansieringskällor

Finansieringskällor

| (72) | De anmälda källorna till det egna bidraget omfattar den nya kapitalfaciliteten (se skäl 41), kapitalutgifter som finansieras av Cimos och kunderna (se skäl 45), intäkterna från försäljningen av dotterbolaget Litostroj Power (se skäl 52), vinsterna från de finansiella omstruktureringsåtgärder som beskrivs i avsnitt 3.1 och Cimos bidrag till leverantörernas skuldsanering (se skäl 42). Källorna till det egna bidraget analyseras i detalj i avsnitt 8.8. |
| --- | --- |

(72)

De anmälda källorna till det egna bidraget omfattar den nya kapitalfaciliteten (se skäl 41), kapitalutgifter som finansieras av Cimos och kunderna (se skäl 45), intäkterna från försäljningen av dotterbolaget Litostroj Power (se skäl 52), vinsterna från de finansiella omstruktureringsåtgärder som beskrivs i avsnitt 3.1 och Cimos bidrag till leverantörernas skuldsanering (se skäl 42). Källorna till det egna bidraget analyseras i detalj i avsnitt 8.8.

| (73) | Det anmälda statliga stödet består av ett utbyte av statens fordran på Cimos till följd av garantin för undsättningsstöd mot aktieinnehav till ett belopp av 21,7 miljoner euro. |
| --- | --- |

(73)

Det anmälda statliga stödet består av ett utbyte av statens fordran på Cimos till följd av garantin för undsättningsstöd mot aktieinnehav till ett belopp av 21,7 miljoner euro.

3.4   ÅTERSTÄLLANDE AV DEN LÅNGSIKTIGA LÖNSAMHETEN

| (74) | Omstruktureringsplanen föreskriver att lönsamheten ska vara återställd 2015 utifrån det realistiska scenariot och 2017 utifrån det pessimistiska scenariot, tack vare genomförandet av omstruktureringsåtgärderna under åren 2014–2016. Utvalda beräknade finansiella uppgifter utifrån det realistiska scenariot presenteras i tabell 5.

  Tabell 5


  Utvalda beräknade finansiella uppgifter utifrån det realistiska scenariot












  (i miljoner euro) |
| --- | --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| Nettoförsäljning | 370,4 | 358,1 | 327,2 | 321,8 | 316,0 | 345,0 |
| EBIT | – 7,7 | 10,1 | 10,7 | 11,6 | 12,1 | 18,8 |
| Nettovinst/nettoförlust | – 77,8 | 2,1 | 2,9 | 4,2 | 5,0 | 11,1 |
| Operativt kassaflöde | 2,9 | 19,0 | 32,1 | 40,5 | 34,1 | 27,6 |
| Eget kapital | – 155,6 | 53,2 | 56,2 | 60,4 | 65,4 | 76,4 |
| Avkastning på kapital | — | 3,9 % | 5,2 % | 7,0 % | 7,6 % | 14,5 % |
| Källa: Omstruktureringsplanen. |

(74)

Omstruktureringsplanen föreskriver att lönsamheten ska vara återställd 2015 utifrån det realistiska scenariot och 2017 utifrån det pessimistiska scenariot, tack vare genomförandet av omstruktureringsåtgärderna under åren 2014–2016. Utvalda beräknade finansiella uppgifter utifrån det realistiska scenariot presenteras i tabell 5.

Tabell 5

Tabell 5

Utvalda beräknade finansiella uppgifter utifrån det realistiska scenariot

Utvalda beräknade finansiella uppgifter utifrån det realistiska scenariot

(i miljoner euro)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

Nettoförsäljning

370,4

358,1

327,2

321,8

316,0

345,0

EBIT

– 7,7

10,1

10,7

11,6

12,1

18,8

Nettovinst/nettoförlust

– 77,8

2,1

2,9

4,2

5,0

11,1

Operativt kassaflöde

2,9

19,0

32,1

40,5

34,1

27,6

Eget kapital

– 155,6

53,2

56,2

60,4

65,4

76,4

Avkastning på kapital

—

3,9 %

5,2 %

7,0 %

7,6 %

14,5 %

Källa: Omstruktureringsplanen.

Källa:

3.5   KOMPENSATIONSÅTGÄRDER

| (75) | Som kompensationsåtgärd föreslår Cimos att man ska avyttra tre affärsenheter inom fordonssegmentet, som är företagets kärnverksamhet, nämligen anläggningarna i [...]. Fabrikerna var lönsamma och svarade för omkring 4 % av Cimos totala omsättning före omstruktureringen. |
| --- | --- |

(75)

Som kompensationsåtgärd föreslår Cimos att man ska avyttra tre affärsenheter inom fordonssegmentet, som är företagets kärnverksamhet, nämligen anläggningarna i [...]. Fabrikerna var lönsamma och svarade för omkring 4 % av Cimos totala omsättning före omstruktureringen.

| (76) | Dessutom har bolaget avyttrat tre affärsenheter som inte tillhör kärnverksamheten, nämligen divisionerna för jordbruk, energi och maskinkonstruktion, som stod för cirka 20 % av Cimos totala omsättning under perioden före omstruktureringen och var lönsamma.

  Tabell 6


  Ekonomiska resultat för de avyttrade verksamheterna före omstruktureringen | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Andel av Cimos intäkter
  (%) | Bruttovinst, miljoner euro | Andel av Cimos intäkter
  (%) | Bruttovinst, miljoner euro | Andel av Cimos intäkter
  (%) | Bruttovinst, miljoner euro |
| (...) | 1,1 | 2,3 | 1,0 | 1,5 | 1,0 | 1,2 |
| (...) | 0,9 | 0,9 | 0,8 | 0,8 | 1,0 | 1,0 |
| (...) | 1,6 | 1,9 | 1,4 | 1,5 | 2,0 | 2,2 |
| Totalt för kärnverksamheter | 3,6 | 5,1 | 3,2 | 3,8 | 4,0 | 4,4 |
| Jordbruk | 0,9 | 1,5 | 1,2 | 2,7 | 0,9 | 1,2 |
| Energi | 11,4 | 22,6 | 12,2 | 28,1 | 9,7 | 14,4 |
| Maskin | 5,0 | 5,3 | 6,8 | 6,6 | 8,5 | 6,3 |
| Totalt för icke-kärnverksamheter | 17,3 | 29,4 | 20,2 | 37,4 | 19,1 | 21,9 |
| Källa: Svar på begäran om upplysningar av den 30 januari 2015. |

(76)

Dessutom har bolaget avyttrat tre affärsenheter som inte tillhör kärnverksamheten, nämligen divisionerna för jordbruk, energi och maskinkonstruktion, som stod för cirka 20 % av Cimos totala omsättning under perioden före omstruktureringen och var lönsamma.

Tabell 6

Tabell 6

Ekonomiska resultat för de avyttrade verksamheterna före omstruktureringen

Ekonomiska resultat för de avyttrade verksamheterna före omstruktureringen

2011

2012

2013

Andel av Cimos intäkter

(%)

Bruttovinst, miljoner euro

Andel av Cimos intäkter

(%)

Bruttovinst, miljoner euro

Andel av Cimos intäkter

(%)

Bruttovinst, miljoner euro

(...)

1,1

2,3

1,0

1,5

1,0

1,2

(...)

0,9

0,9

0,8

0,8

1,0

1,0

(...)

1,6

1,9

1,4

1,5

2,0

2,2

Totalt för kärnverksamheter

Totalt för kärnverksamheter

3,6

3,6

5,1

5,1

3,2

3,2

3,8

3,8

4,0

4,0

4,4

4,4

Jordbruk

0,9

1,5

1,2

2,7

0,9

1,2

Energi

11,4

22,6

12,2

28,1

9,7

14,4

Maskin

5,0

5,3

6,8

6,6

8,5

6,3

Totalt för icke-kärnverksamheter

Totalt för icke-kärnverksamheter

17,3

17,3

29,4

29,4

20,2

20,2

37,4

37,4

19,1

19,1

21,9

21,9

Källa: Svar på begäran om upplysningar av den 30 januari 2015.

Källa:

| (77) | Efter ovanstående avyttringar kommer Cimos enda kvarvarande verksamhet att vara fordonsdivisionen, som är företagets kärnverksamhet. |
| --- | --- |

(77)

Efter ovanstående avyttringar kommer Cimos enda kvarvarande verksamhet att vara fordonsdivisionen, som är företagets kärnverksamhet.

3.6   BESLUTET ATT INLEDA FÖRFARANDET

| (78) | Den 9 april 2014 inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet. I beslutet att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel angående återställandet av lönsamheten på lång sikt, kompensationsåtgärderna och det egna bidraget. |
| --- | --- |

(78)

Den 9 april 2014 inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet. I beslutet att inleda förfarandet uttryckte kommissionen tvivel angående återställandet av lönsamheten på lång sikt, kompensationsåtgärderna och det egna bidraget.

| (79) | Återställandet av den långsiktiga lönsamheten kunde ifrågasättas. Enligt den finansiella prognos som ingick i den omstruktureringsplan som ursprungligen anmäldes förväntades företaget generera nettoförluster och negativa kassaflöden även efter omstruktureringen. Kapaciteten i den ursprungligen anmälda omstruktureringsplanen för återställande av Cimos lönsamhet förlitade sig dessutom till stor del på att ett avtal om frivillig skuldsanering skulle ingås. Eftersom inget avtal hade ingåtts vid tidpunkten för beslutet att inleda förfarandet ansågs detta antagande inte realistiskt. Detta bekräftades också av olika händelser som följde. Parterna misslyckades med att nå en överenskommelse om den frivilliga skuldsaneringen och borgenärerna inledde i stället uppgörelsen. |
| --- | --- |

(79)

Återställandet av den långsiktiga lönsamheten kunde ifrågasättas. Enligt den finansiella prognos som ingick i den omstruktureringsplan som ursprungligen anmäldes förväntades företaget generera nettoförluster och negativa kassaflöden även efter omstruktureringen. Kapaciteten i den ursprungligen anmälda omstruktureringsplanen för återställande av Cimos lönsamhet förlitade sig dessutom till stor del på att ett avtal om frivillig skuldsanering skulle ingås. Eftersom inget avtal hade ingåtts vid tidpunkten för beslutet att inleda förfarandet ansågs detta antagande inte realistiskt. Detta bekräftades också av olika händelser som följde. Parterna misslyckades med att nå en överenskommelse om den frivilliga skuldsaneringen och borgenärerna inledde i stället uppgörelsen.

| (80) | De föreslagna kompensationsåtgärderna, som bestod av försäljningen av divisionerna för jordbruk, maskinkonstruktion och energi, verkade inte gälla företagets huvudmarknad, och det fanns inga bevis för att all den verksamhet som skulle avyttras inte var förlustbringande före omstruktureringen, vilket krävs enligt punkt 40 i riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd (19) (nedan kallade riktlinjerna). |
| --- | --- |

(80)

De föreslagna kompensationsåtgärderna, som bestod av försäljningen av divisionerna för jordbruk, maskinkonstruktion och energi, verkade inte gälla företagets huvudmarknad, och det fanns inga bevis för att all den verksamhet som skulle avyttras inte var förlustbringande före omstruktureringen, vilket krävs enligt punkt 40 i riktlinjerna för undsättnings- och omstruktureringsstöd (19) (nedan kallade riktlinjerna).

19

riktlinjerna

| (81) | Slutligen verkade rekapitaliseringen av Cimos av två offentliga aktieägare och de förväntade kontantvinsterna från omstruktureringen av bankskulderna, till stor del skulder som innehas av statligt ägda banker och som ursprungligen anmäldes som källor till eget bidrag, inbegripa statligt stöd. Om detta visar sig vara sant uppfyller åtgärderna inte kraven i riktlinjerna, som föreskriver att det egna bidraget inte får omfatta något stöd. Den enda godtagbara källan till eget bidrag vid tidpunkten för beslutet att inleda förfarandet, nämligen intäkterna från försäljningen av jordbruksdivisionen, stod endast för 0,5 % av omstruktureringskostnaderna, vilket innebar att beloppet låg långt under den tröskel på 50 % som krävs. |
| --- | --- |

(81)

Slutligen verkade rekapitaliseringen av Cimos av två offentliga aktieägare och de förväntade kontantvinsterna från omstruktureringen av bankskulderna, till stor del skulder som innehas av statligt ägda banker och som ursprungligen anmäldes som källor till eget bidrag, inbegripa statligt stöd. Om detta visar sig vara sant uppfyller åtgärderna inte kraven i riktlinjerna, som föreskriver att det egna bidraget inte får omfatta något stöd. Den enda godtagbara källan till eget bidrag vid tidpunkten för beslutet att inleda förfarandet, nämligen intäkterna från försäljningen av jordbruksdivisionen, stod endast för 0,5 % av omstruktureringskostnaderna, vilket innebar att beloppet låg långt under den tröskel på 50 % som krävs.

4.   SYNPUNKTER FRÅN SLOVENIEN

SYNPUNKTER FRÅN SLOVENIEN

| (82) | I svaret till beslutet att inleda förfarandet informerade Slovenien kommissionen om att innehållet i den anmälda omstruktureringsplanen skulle uppdateras mot bakgrund av resultatet av den uppgörelse som inleddes den 3 juni 2014. |
| --- | --- |

(82)

I svaret till beslutet att inleda förfarandet informerade Slovenien kommissionen om att innehållet i den anmälda omstruktureringsplanen skulle uppdateras mot bakgrund av resultatet av den uppgörelse som inleddes den 3 juni 2014.

| (83) | Eftersom förhandlingarna om uppgörelsen pågick kunde Slovenien inte lämna några uppgifter om ändringarna, men man bekräftade att rekapitaliseringen av Cimos av två offentliga aktieägare inte längre övervägdes. När det gäller de övriga åtgärder som ursprungligen anmäldes ansåg Slovenien att de inte kunde bedömas förrän de var tillräckligt väl definierade i uppgörelsen. Trots detta lämnade Slovenien synpunkter på vissa av de frågor som togs upp i beslutet att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(83)

Eftersom förhandlingarna om uppgörelsen pågick kunde Slovenien inte lämna några uppgifter om ändringarna, men man bekräftade att rekapitaliseringen av Cimos av två offentliga aktieägare inte längre övervägdes. När det gäller de övriga åtgärder som ursprungligen anmäldes ansåg Slovenien att de inte kunde bedömas förrän de var tillräckligt väl definierade i uppgörelsen. Trots detta lämnade Slovenien synpunkter på vissa av de frågor som togs upp i beslutet att inleda förfarandet.

| (84) | Med hänvisning till kommissionens tvivel om huruvida åtgärderna från de statligt ägda bankernas sida kan tillskrivas staten svarade Slovenien att alla är verksamma på marknaden i enlighet med affärsmässiga principer. Deras beslut om Cimos baserades på rent ekonomiska intressen, de påverkades inte av några statliga organ och de togs parallellt med de privata borgenärer som också inledde uppgörelsen. |
| --- | --- |

(84)

Med hänvisning till kommissionens tvivel om huruvida åtgärderna från de statligt ägda bankernas sida kan tillskrivas staten svarade Slovenien att alla är verksamma på marknaden i enlighet med affärsmässiga principer. Deras beslut om Cimos baserades på rent ekonomiska intressen, de påverkades inte av några statliga organ och de togs parallellt med de privata borgenärer som också inledde uppgörelsen.

| (85) | När det gäller DUTB hävdade Slovenien att dess deltagande i omstruktureringen av Cimos skedde utan politisk inblandning. Fyra av dess sju styrelseledamöter kommer från andra länder än Slovenien och har en stark internationell kompetens och trovärdighet. Beslut om kredit- och tillgångsförvaltning fattas i en operativ kommittéstruktur med tydligt definierade uppdrag och kompetensområden. |
| --- | --- |

(85)

När det gäller DUTB hävdade Slovenien att dess deltagande i omstruktureringen av Cimos skedde utan politisk inblandning. Fyra av dess sju styrelseledamöter kommer från andra länder än Slovenien och har en stark internationell kompetens och trovärdighet. Beslut om kredit- och tillgångsförvaltning fattas i en operativ kommittéstruktur med tydligt definierade uppdrag och kompetensområden.

| (86) | SID Banka (nedan kallad SID) skulle delta oberoende av slovenska regeringen i omstruktureringen av Cimos. Transaktioner över vissa fastställda gränser måste godkännas av styrelsen, vars ledamöter utses av regeringen men ska vara oberoende av regeringen. Slovenien medgav att SID:s uppdrag som utvecklingsbank skiljer sig från affärsbankernas mål (t.ex. att maximera vinsterna), men hävdade att SID:s bolagsstyrning omfattas av samma regler som de privata bankerna. |
| --- | --- |

(86)

SID Banka (nedan kallad SID) skulle delta oberoende av slovenska regeringen i omstruktureringen av Cimos. Transaktioner över vissa fastställda gränser måste godkännas av styrelsen, vars ledamöter utses av regeringen men ska vara oberoende av regeringen. Slovenien medgav att SID:s uppdrag som utvecklingsbank skiljer sig från affärsbankernas mål (t.ex. att maximera vinsterna), men hävdade att SID:s bolagsstyrning omfattas av samma regler som de privata bankerna.

SID

| (87) | Slovenien noterade kommissionens tvivel om återställandet av den långsiktiga lönsamheten och förklarade att man skulle se till att dessa tvivel skulle tas upp i den uppdaterade omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(87)

Slovenien noterade kommissionens tvivel om återställandet av den långsiktiga lönsamheten och förklarade att man skulle se till att dessa tvivel skulle tas upp i den uppdaterade omstruktureringsplanen.

| (88) | När det gäller kompensationsåtgärderna ansåg Slovenien att omstruktureringsstödet till Cimos kan godkännas utan kompensationsåtgärder eftersom Cimos marknadsandel är liten eller försumbar och eftersom företaget ligger i en stödberättigad region. Man hävdade också att det varken i rättspraxis eller i riktlinjerna antyds att kompensationsåtgärder uteslutande måste ske på bolagets huvudmarknader efter omstruktureringen. Slutligen ansåg Slovenien att avyttringen av divisionerna för jordbruk, maskinkonstruktion och energi skulle ha en avsevärd inverkan på Cimos konkurrensställning inom fordonssegmentet eftersom de resurser som tidigare hade funnits tillgängliga tack vare vinsterna från de avyttrade verksamheterna skulle begränsas. |
| --- | --- |

(88)

När det gäller kompensationsåtgärderna ansåg Slovenien att omstruktureringsstödet till Cimos kan godkännas utan kompensationsåtgärder eftersom Cimos marknadsandel är liten eller försumbar och eftersom företaget ligger i en stödberättigad region. Man hävdade också att det varken i rättspraxis eller i riktlinjerna antyds att kompensationsåtgärder uteslutande måste ske på bolagets huvudmarknader efter omstruktureringen. Slutligen ansåg Slovenien att avyttringen av divisionerna för jordbruk, maskinkonstruktion och energi skulle ha en avsevärd inverkan på Cimos konkurrensställning inom fordonssegmentet eftersom de resurser som tidigare hade funnits tillgängliga tack vare vinsterna från de avyttrade verksamheterna skulle begränsas.

| (89) | När det gäller det egna bidraget menade Slovenien att skuldsaneringen, i den mån den inte omfattar statligt stöd, skulle betraktas som ett eget bidrag. |
| --- | --- |

(89)

När det gäller det egna bidraget menade Slovenien att skuldsaneringen, i den mån den inte omfattar statligt stöd, skulle betraktas som ett eget bidrag.

5.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRD PART

SYNPUNKTER FRÅN BERÖRD PART

| (90) | Kommissionen har mottagit synpunkter från en berörd part, Cimos. Cimos stödde fullt ut de yttranden som inkommit från Slovenien i samband med svaret på beslutet att inleda förfarandet. Företaget betonade även sin socioekonomiska betydelse för landet och regionen och uttryckte sitt förtroende för arbetet med att återställa lönsamheten. |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen har mottagit synpunkter från en berörd part, Cimos. Cimos stödde fullt ut de yttranden som inkommit från Slovenien i samband med svaret på beslutet att inleda förfarandet. Företaget betonade även sin socioekonomiska betydelse för landet och regionen och uttryckte sitt förtroende för arbetet med att återställa lönsamheten.

6.   ANDRA SYNPUNKTER

ANDRA SYNPUNKTER

| (91) | Mellan september 2014 och mars 2015 tog kommissionen emot flera skrivelser från en privatperson, Olga Filakovic, som representerade det kanadensiska företaget Hormess International Limited. I sina skrivelser hävdar Olga Filakovic att Cimos balansräkning ökades på ett bedrägligt sätt med minst 20 miljoner euro i tvättade pengar, som (med upplupen ränta) uppgår till 35 miljoner euro som beviljats av Slovenien som en del av omstruktureringsstödet, att hennes företag har rätt att få skadestånd och att hon – som borgenär – har en fordran på 60 miljoner euro på Cimos och Slovenien, en fordran som påstås vara registrerad hos tingsrätten i Koper, samt att Cimos har förfalskat den finansiella dokumentationen för att dölja skulder till hennes klienter avseende en kontorsbyggnad som Cimos inte ägde men sålde för 9,75 miljoner euro. |
| --- | --- |

(91)

Mellan september 2014 och mars 2015 tog kommissionen emot flera skrivelser från en privatperson, Olga Filakovic, som representerade det kanadensiska företaget Hormess International Limited. I sina skrivelser hävdar Olga Filakovic att Cimos balansräkning ökades på ett bedrägligt sätt med minst 20 miljoner euro i tvättade pengar, som (med upplupen ränta) uppgår till 35 miljoner euro som beviljats av Slovenien som en del av omstruktureringsstödet, att hennes företag har rätt att få skadestånd och att hon – som borgenär – har en fordran på 60 miljoner euro på Cimos och Slovenien, en fordran som påstås vara registrerad hos tingsrätten i Koper, samt att Cimos har förfalskat den finansiella dokumentationen för att dölja skulder till hennes klienter avseende en kontorsbyggnad som Cimos inte ägde men sålde för 9,75 miljoner euro.

| (92) | Kommissionen konstaterar att berörda tredje parter uppmanades att lämna in synpunkter genom ett meddelande som publicerades tillsammans med beslutet att inleda förfarandet i Europeiska unionens officiella tidning den 23 maj 2014 (20). Tidsfristen för inlämnande av synpunkter löpte ut den 23 juni 2014. Som svar på Olga Filakovics begäran har kommissionen ändå tagit hänsyn till de uppgifter som hon har lämnat inom ramen för det aktuella granskningsförfarandet. Anklagelserna bedöms i skäl 160 nedan. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen konstaterar att berörda tredje parter uppmanades att lämna in synpunkter genom ett meddelande som publicerades tillsammans med beslutet att inleda förfarandet i Europeiska unionens officiella tidning den 23 maj 2014 (20). Tidsfristen för inlämnande av synpunkter löpte ut den 23 juni 2014. Som svar på Olga Filakovics begäran har kommissionen ändå tagit hänsyn till de uppgifter som hon har lämnat inom ramen för det aktuella granskningsförfarandet. Anklagelserna bedöms i skäl 160 nedan.

Europeiska unionens officiella tidning

20

7.   SYNPUNKTER FRÅN SLOVENIEN PÅ YTTRANDENA FRÅN DE BERÖRDA PARTERNA OCH ANDRA SYNPUNKTER

SYNPUNKTER FRÅN SLOVENIEN PÅ YTTRANDENA FRÅN DE BERÖRDA PARTERNA OCH ANDRA SYNPUNKTER

| (93) | Slovenien har inte svarat på synpunkterna från Cimos. |
| --- | --- |

(93)

Slovenien har inte svarat på synpunkterna från Cimos.

| (94) | När det gäller synpunkterna från Olga Filakovic, som svar på kommissionens begäran om information från den 18 december 2014, avvisade Slovenien alla anklagelser och menade att de var helt falska och obegripliga och att de inte stöddes av någon bevisning. Slovenien klargjorde särskilt att Cimos koncernredovisning i enlighet med de obligatoriska kraven i uppgörelsen har granskats av en oberoende revisor, som har lämnat ett revisionsutlåtande utan anmärkning. Angående de påstådda skadeståndsanspråken på 60 miljoner euro försäkrade Slovenien att Cimos inte har någon som helst skyldighet gentemot Hormess International. I december 2014 anmälde Hormess International och det slovenska företaget SOF ING d.d. en fordran på cirka 61 miljoner euro till domstolen inom ramen för uppgörelsen om Cimos, men denna fordran har inte tagits med i den undersökning av fordringarna som utförts av administratören enligt uppgörelsen, och den är därför inte registrerad vid tingsrätten i Koper som en del av förfarandet. Slutligen, när det gäller försäljningen av en kontorsbyggnad, bekräftade Slovenien att Cimos var ägare till den byggnad som 2001 såldes till företaget Berny Commerce d.o.o., som vederbörligen registrerade sig som ägare i fastighetsregistret 2002, och att ingen relaterad fordran på Cimos föreligger. |
| --- | --- |

(94)

När det gäller synpunkterna från Olga Filakovic, som svar på kommissionens begäran om information från den 18 december 2014, avvisade Slovenien alla anklagelser och menade att de var helt falska och obegripliga och att de inte stöddes av någon bevisning. Slovenien klargjorde särskilt att Cimos koncernredovisning i enlighet med de obligatoriska kraven i uppgörelsen har granskats av en oberoende revisor, som har lämnat ett revisionsutlåtande utan anmärkning. Angående de påstådda skadeståndsanspråken på 60 miljoner euro försäkrade Slovenien att Cimos inte har någon som helst skyldighet gentemot Hormess International. I december 2014 anmälde Hormess International och det slovenska företaget SOF ING d.d. en fordran på cirka 61 miljoner euro till domstolen inom ramen för uppgörelsen om Cimos, men denna fordran har inte tagits med i den undersökning av fordringarna som utförts av administratören enligt uppgörelsen, och den är därför inte registrerad vid tingsrätten i Koper som en del av förfarandet. Slutligen, när det gäller försäljningen av en kontorsbyggnad, bekräftade Slovenien att Cimos var ägare till den byggnad som 2001 såldes till företaget Berny Commerce d.o.o., som vederbörligen registrerade sig som ägare i fastighetsregistret 2002, och att ingen relaterad fordran på Cimos föreligger.

8.   BEDÖMNING AV STÖDET

BEDÖMNING AV STÖDET

8.1   FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD

| (95) | I artikel 107.1 i fördraget slås det fast att stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, är oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(95)

I artikel 107.1 i fördraget slås det fast att stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, är oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (96) | Härav följer att om en åtgärd ska räknas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget måste följande kumulativa kriterier vara uppfyllda: användningen av statliga medel ska kunna tillskrivas staten, åtgärden ska ge stödmottagaren en selektiv fördel och åtgärden ska innebära snedvridande effekter (eller hot därom) på konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(96)

Härav följer att om en åtgärd ska räknas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget måste följande kumulativa kriterier vara uppfyllda: användningen av statliga medel ska kunna tillskrivas staten, åtgärden ska ge stödmottagaren en selektiv fördel och åtgärden ska innebära snedvridande effekter (eller hot därom) på konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna.

Åtgärd 1

Åtgärd 1

| (97) | Åtgärden ska beviljas av finansministeriet, och det står därför klart att det är fråga om statliga medel som kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(97)

Åtgärden ska beviljas av finansministeriet, och det står därför klart att det är fråga om statliga medel som kan tillskrivas staten.

| (98) | Åtgärden ska endast tillhandahållas ett specifikt företag, nämligen Cimos. Åtgärden består av ett utbyte av skuld mot aktieinnehav till ett belopp av 21,7 miljoner euro och en omläggning av statens fordran gentemot Cimos till följd av garantin för undsättningsstöd till ett belopp av 14,5 miljoner euro (21). I beslutet att inleda förfarandet slog kommissionen fast att omvandlingen av skuld mot aktieinnehav för statens fordran utgör statligt stöd. Denna slutsats kvarstår och ifrågasätts inte av Slovenien. |
| --- | --- |

(98)

Åtgärden ska endast tillhandahållas ett specifikt företag, nämligen Cimos. Åtgärden består av ett utbyte av skuld mot aktieinnehav till ett belopp av 21,7 miljoner euro och en omläggning av statens fordran gentemot Cimos till följd av garantin för undsättningsstöd till ett belopp av 14,5 miljoner euro (21). I beslutet att inleda förfarandet slog kommissionen fast att omvandlingen av skuld mot aktieinnehav för statens fordran utgör statligt stöd. Denna slutsats kvarstår och ifrågasätts inte av Slovenien.

21

| (99) | Slovenien hävdar att omläggningen av statens fordran inte utgör ett stöd eftersom den ska utföras i linje med den skuld som Cimos har till de andra borgenärerna enligt uppgörelsen. Kommissionen anser att garantin för undsättningsstöd och omläggningen av statens fordran till följd därav utgör delar av samma åtgärd, även om de omfattar olika finansiella instrument. I detta avseende är omläggningen bara en förlängning av den fördel som Cimos får genom undsättningsstödet. Detta bekräftas även av det faktum att när Slovenien den 3 november 2013 anmälde ett utbyte av sin totala fordran till följd undsättningsstödet till aktieinnehav gick inte de andra aktuella borgenärer som berörs av uppgörelsen med på att omstrukturera Cimos skuld. Mot denna bakgrund anser kommissionen att omläggningen av statens fordran ger Cimos en selektiv fördel. |
| --- | --- |

(99)

Slovenien hävdar att omläggningen av statens fordran inte utgör ett stöd eftersom den ska utföras i linje med den skuld som Cimos har till de andra borgenärerna enligt uppgörelsen. Kommissionen anser att garantin för undsättningsstöd och omläggningen av statens fordran till följd därav utgör delar av samma åtgärd, även om de omfattar olika finansiella instrument. I detta avseende är omläggningen bara en förlängning av den fördel som Cimos får genom undsättningsstödet. Detta bekräftas även av det faktum att när Slovenien den 3 november 2013 anmälde ett utbyte av sin totala fordran till följd undsättningsstödet till aktieinnehav gick inte de andra aktuella borgenärer som berörs av uppgörelsen med på att omstrukturera Cimos skuld. Mot denna bakgrund anser kommissionen att omläggningen av statens fordran ger Cimos en selektiv fördel.

| (100) | Kommissionen konstaterar dessutom, utan att det påverkar slutsatsen i föregående skäl, att varken utbytet eller omläggningen av statens fordran följer principen om marknadsekonomiska aktörer, vilket förklaras i skälen 104–107 nedan. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen konstaterar dessutom, utan att det påverkar slutsatsen i föregående skäl, att varken utbytet eller omläggningen av statens fordran följer principen om marknadsekonomiska aktörer, vilket förklaras i skälen 104–107 nedan.

| (101) | Slutligen kan åtgärden förbättra Cimos konkurrenssituation på fordonsmarknaden, som är öppen för konkurrens från andra medlemsstater. Därför medför åtgärden en snedvridning eller ett hot om snedvridning av konkurrensen och en påverkan på handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(101)

Slutligen kan åtgärden förbättra Cimos konkurrenssituation på fordonsmarknaden, som är öppen för konkurrens från andra medlemsstater. Därför medför åtgärden en snedvridning eller ett hot om snedvridning av konkurrensen och en påverkan på handeln mellan medlemsstaterna.

| (102) | Mot bakgrund av bedömningen i skälen 97–101 anser kommissionen att åtgärd 1 utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(102)

Mot bakgrund av bedömningen i skälen 97–101 anser kommissionen att åtgärd 1 utgör statligt stöd.

Åtgärd 2

Åtgärd 2

| (103) | Åtgärden ska beviljas av Republiken Slovenien, och det står därför klart att det är fråga om statliga medel som kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(103)

Åtgärden ska beviljas av Republiken Slovenien, och det står därför klart att det är fråga om statliga medel som kan tillskrivas staten.

| (104) | Enligt rättspraxis medför inte ekonomiska transaktioner som utförs av ett offentligt organ eller ett offentligt företag en fördel för dess motpart, och utgör därmed inte något stöd, om de genomförs i linje med normala marknadsvillkor (22) (principen om marknadsekonomiska aktörer). Denna princip har utarbetats med hänsyn till olika ekonomiska transaktioner. För att fastställa förekomsten av statligt stöd vid transaktioner i samband med skuldfordringar är det i synnerhet nödvändigt att jämföra beteendet hos offentliga borgenärer med beteendet hos hypotetiska privata borgenärer som befinner sig i en liknande situation (nedan kallad bedömning av principen om marknadsekonomiska aktörer). |
| --- | --- |

(104)

Enligt rättspraxis medför inte ekonomiska transaktioner som utförs av ett offentligt organ eller ett offentligt företag en fördel för dess motpart, och utgör därmed inte något stöd, om de genomförs i linje med normala marknadsvillkor (22) (principen om marknadsekonomiska aktörer). Denna princip har utarbetats med hänsyn till olika ekonomiska transaktioner. För att fastställa förekomsten av statligt stöd vid transaktioner i samband med skuldfordringar är det i synnerhet nödvändigt att jämföra beteendet hos offentliga borgenärer med beteendet hos hypotetiska privata borgenärer som befinner sig i en liknande situation (nedan kallad bedömning av principen om marknadsekonomiska aktörer).

22

bedömning av principen om marknadsekonomiska aktörer

| (105) | En försiktig borgenär i en marknadsekonomi utför normalt sin egen förhandsanalys av det ekonomiska utfallet av en skuldsanering, till exempel genom att jämföra det förväntade återbetalningsbeloppet i scenariot med skuldsanering med det förväntade återbetalningsbeloppet i det alternativa scenariot, i föreliggande fall Cimos konkurs. |
| --- | --- |

(105)

En försiktig borgenär i en marknadsekonomi utför normalt sin egen förhandsanalys av det ekonomiska utfallet av en skuldsanering, till exempel genom att jämföra det förväntade återbetalningsbeloppet i scenariot med skuldsanering med det förväntade återbetalningsbeloppet i det alternativa scenariot, i föreliggande fall Cimos konkurs.

| (106) | Om en medlemsstat hävdar att den ekonomiska transaktionen är i linje med bedömningen av principen om marknadsekonomiska aktörer måste därför medlemsstaten presentera bevis som visar att beslutet att genomföra transaktionen fattades på grundval av en bedömning som en rationell privat borgenär skulle ha genomfört för att fastställa transaktionens lönsamhet. |
| --- | --- |

(106)

Om en medlemsstat hävdar att den ekonomiska transaktionen är i linje med bedömningen av principen om marknadsekonomiska aktörer måste därför medlemsstaten presentera bevis som visar att beslutet att genomföra transaktionen fattades på grundval av en bedömning som en rationell privat borgenär skulle ha genomfört för att fastställa transaktionens lönsamhet.

| (107) | I det aktuella fallet har Slovenien inte tillhandahållit bevis som visar att staten har agerat som en rationell borgenär i en marknadsekonomi genom att acceptera villkoren för skuldsaneringen. Slovenien hänvisar till rapporten från en oberoende värderare som inom ramen för planen fann att alla inblandade borgenärer skulle få tillbaka mer genom uppgörelsen än om Cimos gick i konkurs (23). I rapporten anges emellertid inte hur mycket staten själv skulle få tillbaka om man valde det alternativa scenariot. Det kan inte uteslutas att staten hade fått tillbaka mer av sina enskilda fordringar om man hade valt det alternativa scenariot, även om borgenärerna som helhet hade tjänat mer på att acceptera uppgörelsen. Under alla omständigheter hade den analys som utfördes för att omfatta alla borgenärer inte räckt för att en enskild privat borgenär skulle kunna besluta om sitt agerande eftersom det skulle kunna finnas skillnader när det gäller säkerheterna, rangordningen av fordringarna etc. Därför anser kommissionen att den aktuella åtgärden gav Cimos en selektiv ekonomisk fördel. |
| --- | --- |

(107)

I det aktuella fallet har Slovenien inte tillhandahållit bevis som visar att staten har agerat som en rationell borgenär i en marknadsekonomi genom att acceptera villkoren för skuldsaneringen. Slovenien hänvisar till rapporten från en oberoende värderare som inom ramen för planen fann att alla inblandade borgenärer skulle få tillbaka mer genom uppgörelsen än om Cimos gick i konkurs (23). I rapporten anges emellertid inte hur mycket staten själv skulle få tillbaka om man valde det alternativa scenariot. Det kan inte uteslutas att staten hade fått tillbaka mer av sina enskilda fordringar om man hade valt det alternativa scenariot, även om borgenärerna som helhet hade tjänat mer på att acceptera uppgörelsen. Under alla omständigheter hade den analys som utfördes för att omfatta alla borgenärer inte räckt för att en enskild privat borgenär skulle kunna besluta om sitt agerande eftersom det skulle kunna finnas skillnader när det gäller säkerheterna, rangordningen av fordringarna etc. Därför anser kommissionen att den aktuella åtgärden gav Cimos en selektiv ekonomisk fördel.

23

| (108) | Bedömningen av effekterna av åtgärd 1 på konkurrens och handel, som beskrivs i skäl 101, gäller även för åtgärd 2. |
| --- | --- |

(108)

Bedömningen av effekterna av åtgärd 1 på konkurrens och handel, som beskrivs i skäl 101, gäller även för åtgärd 2.

| (109) | Mot bakgrund av bedömningen i skälen 103–108 anser kommissionen att åtgärd 2 utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(109)

Mot bakgrund av bedömningen i skälen 103–108 anser kommissionen att åtgärd 2 utgör statligt stöd.

Åtgärd 3

Åtgärd 3

| (110) | Kommissionen noterar att Gorenjska Banka är en privat aktör, medan IFC tillhör Världsbanksgruppen, och att dessa två enheters åtgärder därför inte kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen noterar att Gorenjska Banka är en privat aktör, medan IFC tillhör Världsbanksgruppen, och att dessa två enheters åtgärder därför inte kan tillskrivas staten.

| (111) | De andra banker som deltar i åtgärd 3, NLB, Abanka, Banka Celje och NKBM, är majoritetsägda av staten, som innehar majoriteten av rösterna i ledningen och styrelserna. Detta är en indikation på att åtgärderna kan tillskrivas staten. Kommissionen har emellertid inte funnit några bevis i bolagsordningen, ledningsstrukturen eller någon annan källa som indikerar att staten påverkade de berörda bankernas beslut att anta den aktuella åtgärden, enligt rättspraxis i målet Stardust-Marine (24). Tvärtemot lämnade Slovenien in interna dokument som visar att var och en av bankerna bedömde de föreslagna omstruktureringsvillkoren baserat på ekonomiska överväganden och i linje med sina vanliga interna beslutsprocesser. Dessutom ansågs NLB:s utbyte av skuld mot aktieinnehav i målet Adria Airways inte heller kunna tillskrivas staten (25). Av dessa skäl anser kommissionen att de beslut som fattades av NLB, Abanka, Banka Celje och NKBM om att delta i åtgärd 3 inte kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(111)

De andra banker som deltar i åtgärd 3, NLB, Abanka, Banka Celje och NKBM, är majoritetsägda av staten, som innehar majoriteten av rösterna i ledningen och styrelserna. Detta är en indikation på att åtgärderna kan tillskrivas staten. Kommissionen har emellertid inte funnit några bevis i bolagsordningen, ledningsstrukturen eller någon annan källa som indikerar att staten påverkade de berörda bankernas beslut att anta den aktuella åtgärden, enligt rättspraxis i målet Stardust-Marine (24). Tvärtemot lämnade Slovenien in interna dokument som visar att var och en av bankerna bedömde de föreslagna omstruktureringsvillkoren baserat på ekonomiska överväganden och i linje med sina vanliga interna beslutsprocesser. Dessutom ansågs NLB:s utbyte av skuld mot aktieinnehav i målet Adria Airways inte heller kunna tillskrivas staten (25). Av dessa skäl anser kommissionen att de beslut som fattades av NLB, Abanka, Banka Celje och NKBM om att delta i åtgärd 3 inte kan tillskrivas staten.

24

25

| (112) | DUTB är ett statligt ägt företag som grundades 2013 för att underlätta omstruktureringen av banker med allvarliga likviditets- och solvensproblem. Det statliga ägandet är återigen en indikation på att åtgärderna kan tillskrivas staten, men det är inte avgörande i sig. Kommissionen har funnit bevis för att DUTB var oberoende i sitt beslutsfattande i fråga om Cimos. För det första kräver inte beslut som det om Cimos något myndighetstillstånd enligt DUTB:s stiftelseurkund. För det andra liknar DUTB:s ledningsstruktur en banks operationella organisation, i och med att besluten fattats av en kreditkommitté. Det särskilda beslutet om Cimos fattades av den högst ansvariga kreditkommittén. Tre av sju styrelseledamöter kommer från andra länder än Slovenien, och alla utom en kommer från finanssektorn. Den enda ledamoten i styrelsen som företrädde den offentliga förvaltningen (en tidigare statssekreterare vid finansministeriet) röstade mot omstruktureringen av Cimos, men röstades ner av de övriga styrelseledamöterna. Slutligen lämnade Slovenien in interna dokument som visade att även DUTB bedömde de föreslagna villkoren för omstruktureringen på grundval av ekonomiska överväganden. Därför anser kommissionen att DUTB:s beslut att delta i åtgärd 3 inte kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(112)

DUTB är ett statligt ägt företag som grundades 2013 för att underlätta omstruktureringen av banker med allvarliga likviditets- och solvensproblem. Det statliga ägandet är återigen en indikation på att åtgärderna kan tillskrivas staten, men det är inte avgörande i sig. Kommissionen har funnit bevis för att DUTB var oberoende i sitt beslutsfattande i fråga om Cimos. För det första kräver inte beslut som det om Cimos något myndighetstillstånd enligt DUTB:s stiftelseurkund. För det andra liknar DUTB:s ledningsstruktur en banks operationella organisation, i och med att besluten fattats av en kreditkommitté. Det särskilda beslutet om Cimos fattades av den högst ansvariga kreditkommittén. Tre av sju styrelseledamöter kommer från andra länder än Slovenien, och alla utom en kommer från finanssektorn. Den enda ledamoten i styrelsen som företrädde den offentliga förvaltningen (en tidigare statssekreterare vid finansministeriet) röstade mot omstruktureringen av Cimos, men röstades ner av de övriga styrelseledamöterna. Slutligen lämnade Slovenien in interna dokument som visade att även DUTB bedömde de föreslagna villkoren för omstruktureringen på grundval av ekonomiska överväganden. Därför anser kommissionen att DUTB:s beslut att delta i åtgärd 3 inte kan tillskrivas staten.

| (113) | I detta sammanhang bör det även noteras, utan att det påverkar slutsatserna i skälen 110 och 112 ovan, att alla borgenärer som nämns i skäl 111, liksom DUTB, utförde förhandsanalyser för att jämföra de olika åtgärdsalternativen och fann att de skulle få tillbaka mer genom en omstrukturering av Cimos än om företaget avvecklades. Därför kan dessa borgenärers avtal om utbyte av skuld mot aktieinnehav också anses följa principen om marknadsekonomiska aktörer och innebär således inte en ekonomisk fördel för Cimos. |
| --- | --- |

(113)

I detta sammanhang bör det även noteras, utan att det påverkar slutsatserna i skälen 110 och 112 ovan, att alla borgenärer som nämns i skäl 111, liksom DUTB, utförde förhandsanalyser för att jämföra de olika åtgärdsalternativen och fann att de skulle få tillbaka mer genom en omstrukturering av Cimos än om företaget avvecklades. Därför kan dessa borgenärers avtal om utbyte av skuld mot aktieinnehav också anses följa principen om marknadsekonomiska aktörer och innebär således inte en ekonomisk fördel för Cimos.

| (114) | SID Banka är en slovensk bank för export och utveckling som ägs av staten till 100 %. Alla medlemmar i SID:s styrelse, som godkände beslutet om Cimos, utsågs av regeringen, och dessutom är tre av de sju medlemmarna anställda av staten. Enligt artikel 8 i den slovenska lagen om export- och utvecklingsbanker måste alla beslut som fattas av SID ha Sloveniens utveckling i åtanke. Slovenien har själva medgett att SID:s uppdrag som utvecklingsbank skiljer sig från affärsbankernas mål (t.ex. att maximera vinsterna). SID accepterade de minst gynnsamma villkoren för skuldsaneringen av alla borgenärer inom ramen för uppgörelsen då banken godkände ett värderingsavdrag på 58 % av skulden, medan ingen av de övriga borgenärer som berördes av uppgörelsen godkände något värderingsavdrag alls utan valde ett avtal om utbyte av skuld mot aktieinnehav som erbjöd en möjlighet till framtida kapitalvinster från det förvärvade aktieinnehavet i Cimos. Slovenien har inte förklarat varför SID accepterade mer ofördelaktiga villkor än de andra borgenärerna inom ramen för uppgörelsen. Kommissionen har redan i tidigare beslut slagit fast att de garantier som tillhandahölls av SID var statliga medel och utgjorde stöd (26). Mot denna bakgrund anser kommissionen att SID:s beslut om att delta i åtgärd 3 kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(114)

SID Banka är en slovensk bank för export och utveckling som ägs av staten till 100 %. Alla medlemmar i SID:s styrelse, som godkände beslutet om Cimos, utsågs av regeringen, och dessutom är tre av de sju medlemmarna anställda av staten. Enligt artikel 8 i den slovenska lagen om export- och utvecklingsbanker måste alla beslut som fattas av SID ha Sloveniens utveckling i åtanke. Slovenien har själva medgett att SID:s uppdrag som utvecklingsbank skiljer sig från affärsbankernas mål (t.ex. att maximera vinsterna). SID accepterade de minst gynnsamma villkoren för skuldsaneringen av alla borgenärer inom ramen för uppgörelsen då banken godkände ett värderingsavdrag på 58 % av skulden, medan ingen av de övriga borgenärer som berördes av uppgörelsen godkände något värderingsavdrag alls utan valde ett avtal om utbyte av skuld mot aktieinnehav som erbjöd en möjlighet till framtida kapitalvinster från det förvärvade aktieinnehavet i Cimos. Slovenien har inte förklarat varför SID accepterade mer ofördelaktiga villkor än de andra borgenärerna inom ramen för uppgörelsen. Kommissionen har redan i tidigare beslut slagit fast att de garantier som tillhandahölls av SID var statliga medel och utgjorde stöd (26). Mot denna bakgrund anser kommissionen att SID:s beslut om att delta i åtgärd 3 kan tillskrivas staten.

26

| (115) | Slovenien har inte lagt fram några tillförlitliga bevis för att SID:s beslut att delta i åtgärd 3 fattades på grundval av marknadsmässiga överväganden. Slovenien hävdar att SID skulle få tillbaka 9,9 miljoner euro genom uppgörelsen och vara tvungna att betala 6,7 miljoner euro om Cimos avvecklades, vilket innebär att skillnaden mellan de två scenarierna uppgår till 16,6 miljoner euro. Detta påstående stöds emellertid inte av någon analys som visar hur dessa belopp fastställdes. De analyser som Slovenien har lämnat in har gjorts av andra borgenärer inom ramen för uppgörelsen. Dessutom ger återbetalningsbeloppen upphov till tvivel. Det står inte klart varför SID skulle ådra sig ytterligare förluster i händelse av likvidation, med tanke på att marknadsvärdet för SID:s säkerheter uppgår till 4,5 miljoner euro. Å andra sidan tycks återbetalningsbeloppet i händelse av omstrukturering inte inbegripa förlusten på 27,5 miljoner euro till följd av värderingsavdraget. En försiktig borgenär i en marknadsekonomi hade gjort en ekonomisk analys innan ett beslut fattades om vad som skulle göras. På grundval av de tillgängliga bevisen anser kommissionen att SID inte utförde någon sådan analys innan man kom överens om värderingsavdraget, det vill säga att banken inte betedde sig som en försiktig borgenär i en marknadsekonomi. Följaktligen gav den åtgärd som beviljades av SID Cimos en selektiv ekonomisk fördel. |
| --- | --- |

(115)

Slovenien har inte lagt fram några tillförlitliga bevis för att SID:s beslut att delta i åtgärd 3 fattades på grundval av marknadsmässiga överväganden. Slovenien hävdar att SID skulle få tillbaka 9,9 miljoner euro genom uppgörelsen och vara tvungna att betala 6,7 miljoner euro om Cimos avvecklades, vilket innebär att skillnaden mellan de två scenarierna uppgår till 16,6 miljoner euro. Detta påstående stöds emellertid inte av någon analys som visar hur dessa belopp fastställdes. De analyser som Slovenien har lämnat in har gjorts av andra borgenärer inom ramen för uppgörelsen. Dessutom ger återbetalningsbeloppen upphov till tvivel. Det står inte klart varför SID skulle ådra sig ytterligare förluster i händelse av likvidation, med tanke på att marknadsvärdet för SID:s säkerheter uppgår till 4,5 miljoner euro. Å andra sidan tycks återbetalningsbeloppet i händelse av omstrukturering inte inbegripa förlusten på 27,5 miljoner euro till följd av värderingsavdraget. En försiktig borgenär i en marknadsekonomi hade gjort en ekonomisk analys innan ett beslut fattades om vad som skulle göras. På grundval av de tillgängliga bevisen anser kommissionen att SID inte utförde någon sådan analys innan man kom överens om värderingsavdraget, det vill säga att banken inte betedde sig som en försiktig borgenär i en marknadsekonomi. Följaktligen gav den åtgärd som beviljades av SID Cimos en selektiv ekonomisk fördel.

| (116) | Bedömningen av effekterna av åtgärd 1 på konkurrens och handel, som beskrivs i skäl 101, gäller även för den åtgärd som beviljades av SID. |
| --- | --- |

(116)

Bedömningen av effekterna av åtgärd 1 på konkurrens och handel, som beskrivs i skäl 101, gäller även för den åtgärd som beviljades av SID.

| (117) | Mot bakgrund av bedömningen i skälen 110–116 anser kommissionen å ena sidan att åtgärd 3 utgör statligt stöd i den utsträckning som det beviljades av SID. Å andra sidan utgör skuldsaneringen enligt åtgärd 3 av Gorenjska Banka, IFC, NLB, Abanka, Banka Celje, NKBM och DUTB inte något statligt stöd. |
| --- | --- |

(117)

Mot bakgrund av bedömningen i skälen 110–116 anser kommissionen å ena sidan att åtgärd 3 utgör statligt stöd i den utsträckning som det beviljades av SID. Å andra sidan utgör skuldsaneringen enligt åtgärd 3 av Gorenjska Banka, IFC, NLB, Abanka, Banka Celje, NKBM och DUTB inte något statligt stöd.

Åtgärd 4

Åtgärd 4

| (118) | Ingen av de kunder som bidrar till den nya kapitalfaciliteten är statskontrollerad, och deras beslut kan därmed inte tillskrivas staten. När det gäller bidraget från New Money Banks har bedömningen gjorts att deras beslut gällande Cimos inte kan tillskrivas staten i skälen 110 och 112 ovan, med undantag av SID. Dessutom deltog de statligt ägda bankerna i den nya kapitalfaciliteten på samma villkor som den privata banken Gorenjska Banka och IFC. |
| --- | --- |

(118)

Ingen av de kunder som bidrar till den nya kapitalfaciliteten är statskontrollerad, och deras beslut kan därmed inte tillskrivas staten. När det gäller bidraget från New Money Banks har bedömningen gjorts att deras beslut gällande Cimos inte kan tillskrivas staten i skälen 110 och 112 ovan, med undantag av SID. Dessutom deltog de statligt ägda bankerna i den nya kapitalfaciliteten på samma villkor som den privata banken Gorenjska Banka och IFC.

| (119) | Vidare kan bankernas deltagande jämföras med de privata kunder som har gått med på att tillhandahålla Cimos finansiering till samma belopp men med betydligt mindre fördelaktiga villkor. Kundernas bidrag har inte någon säkerhet och de är inte räntebärande. New Money Banks bidrag är, å andra sidan, säkrat genom superseniora säkerheter och bär en 6-månadersränta på Euribor + 5 % per år, det vill säga en ränta som är högre än den som förutses för de företag i ekonomiska svårigheter med hög säkerhet som avses i kommissionens meddelande om referensräntor (27), som förväntas ligga närmare marknadsräntan. |
| --- | --- |

(119)

Vidare kan bankernas deltagande jämföras med de privata kunder som har gått med på att tillhandahålla Cimos finansiering till samma belopp men med betydligt mindre fördelaktiga villkor. Kundernas bidrag har inte någon säkerhet och de är inte räntebärande. New Money Banks bidrag är, å andra sidan, säkrat genom superseniora säkerheter och bär en 6-månadersränta på Euribor + 5 % per år, det vill säga en ränta som är högre än den som förutses för de företag i ekonomiska svårigheter med hög säkerhet som avses i kommissionens meddelande om referensräntor (27), som förväntas ligga närmare marknadsräntan.

27

| (120) | Tillhandahållandet av den nya kapitalfaciliteten är avgörande för att företaget ska återfå sin lönsamhet. Utan den skulle Cimos inte kunna betala sina leverantörer på kort sikt för att därigenom fortsätta sin verksamhet. I detta avseende är det dessutom ekonomiskt lönsamt för borgenärerna, som har godtagit skuldsaneringen, att öka sin exponering marginellt i syfte att öka sannolikheten för att företaget återfår sin lönsamhet och att de återstående skulderna slutligen återbetalas. |
| --- | --- |

(120)

Tillhandahållandet av den nya kapitalfaciliteten är avgörande för att företaget ska återfå sin lönsamhet. Utan den skulle Cimos inte kunna betala sina leverantörer på kort sikt för att därigenom fortsätta sin verksamhet. I detta avseende är det dessutom ekonomiskt lönsamt för borgenärerna, som har godtagit skuldsaneringen, att öka sin exponering marginellt i syfte att öka sannolikheten för att företaget återfår sin lönsamhet och att de återstående skulderna slutligen återbetalas.

| (121) | När det gäller SID konstaterar kommissionen emellertid att banken utöver att bidra till den nya kapitalfaciliteten på samma villkor som de andra bankerna även beviljar statligt stöd (se åtgärd 3 ovan). På grund av dess rättsliga ställning som offentlig utvecklingsbank kan bankens alla åtgärder tillskrivas staten. Åtgärderna 3 och 4 beviljas vid samma tidpunkt och har samma mål, dvs. att omstrukturera Cimos. Enligt rättspraxis måste bedömningen av huruvida principen om marknadsekonomiska aktörer följs utföras samtidigt för båda åtgärderna (28). Utan att det är nödvändigt att utföra en detaljerad beräkning står det klart att de övergripande villkoren för SID inte är likvärdiga. Därför måste SID:s bidrag till den nya kapitalfaciliteten betraktas som statligt stöd. |
| --- | --- |

(121)

När det gäller SID konstaterar kommissionen emellertid att banken utöver att bidra till den nya kapitalfaciliteten på samma villkor som de andra bankerna även beviljar statligt stöd (se åtgärd 3 ovan). På grund av dess rättsliga ställning som offentlig utvecklingsbank kan bankens alla åtgärder tillskrivas staten. Åtgärderna 3 och 4 beviljas vid samma tidpunkt och har samma mål, dvs. att omstrukturera Cimos. Enligt rättspraxis måste bedömningen av huruvida principen om marknadsekonomiska aktörer följs utföras samtidigt för båda åtgärderna (28). Utan att det är nödvändigt att utföra en detaljerad beräkning står det klart att de övergripande villkoren för SID inte är likvärdiga. Därför måste SID:s bidrag till den nya kapitalfaciliteten betraktas som statligt stöd.

28

| (122) | Mot bakgrund av bedömningen i skälen 118–120 anser kommissionen att åtgärd 4, med undantag av bidraget från SID, inte utgör något statligt stöd. |
| --- | --- |

(122)

Mot bakgrund av bedömningen i skälen 118–120 anser kommissionen att åtgärd 4, med undantag av bidraget från SID, inte utgör något statligt stöd.

Åtgärd 5

Åtgärd 5

| (123) | Ingen av de leverantörer som deltog i den frivilliga omstruktureringen av Cimos skulder ägs eller kontrolleras av staten. Därför kan deras beslut att delta i åtgärd 5 inte tillskrivas staten, och därmed utgör inte åtgärd 5 något statligt stöd. |
| --- | --- |

(123)

Ingen av de leverantörer som deltog i den frivilliga omstruktureringen av Cimos skulder ägs eller kontrolleras av staten. Därför kan deras beslut att delta i åtgärd 5 inte tillskrivas staten, och därmed utgör inte åtgärd 5 något statligt stöd.

Åtgärd 6

Åtgärd 6

| (124) | Leasegivaren, Hypo Leasing d.o.o., tillhör Hypo Group Alpe Adria (nedan kallad HGAA-koncernen), som ägs av österrikiska staten. Kommissionen har inte funnit några bevis för att leasegivaren eftersträvade andra intressen än rent kommersiella eller att Österrike påverkade beslutet om omstruktureringen av Cimos leasingavtal. Det förefaller osannolikt att Österrike skulle utöva påtryckningar mot HGAA-koncernen att bevilja statligt stöd till ett företag i svårigheter som ligger i en annan medlemsstat. Kommissionen konstaterar även att HGAA är begränsad när det gäller villkoren för hur koncernen kan bedriva verksamhet genom de åtaganden som ingår i kommissionens beslut om statligt stöd (29). Dessutom förpliktade Österrike sig i det beslutet att inte bevilja något ytterligare stöd till företag i HGAA-koncernen. |
| --- | --- |

(124)

Leasegivaren, Hypo Leasing d.o.o., tillhör Hypo Group Alpe Adria (nedan kallad HGAA-koncernen), som ägs av österrikiska staten. Kommissionen har inte funnit några bevis för att leasegivaren eftersträvade andra intressen än rent kommersiella eller att Österrike påverkade beslutet om omstruktureringen av Cimos leasingavtal. Det förefaller osannolikt att Österrike skulle utöva påtryckningar mot HGAA-koncernen att bevilja statligt stöd till ett företag i svårigheter som ligger i en annan medlemsstat. Kommissionen konstaterar även att HGAA är begränsad när det gäller villkoren för hur koncernen kan bedriva verksamhet genom de åtaganden som ingår i kommissionens beslut om statligt stöd (29). Dessutom förpliktade Österrike sig i det beslutet att inte bevilja något ytterligare stöd till företag i HGAA-koncernen.

HGAA-koncernen

29

| (125) | Därför anser kommissionen att leasegivarens beslut att omstrukturera sin exponering mot Cimos inte kan tillskrivas staten, och därmed utgör inte åtgärd 6 något statligt stöd. |
| --- | --- |

(125)

Därför anser kommissionen att leasegivarens beslut att omstrukturera sin exponering mot Cimos inte kan tillskrivas staten, och därmed utgör inte åtgärd 6 något statligt stöd.

Åtgärd 7

Åtgärd 7

| (126) | De banker som deltar i den frivilliga skuldsaneringen är inte statligt kontrollerade och därför kan inte deras beslut att delta i omstruktureringen av Cimos tillskrivas staten. Åtgärd 7 omfattar således inte något statligt stöd. |
| --- | --- |

(126)

De banker som deltar i den frivilliga skuldsaneringen är inte statligt kontrollerade och därför kan inte deras beslut att delta i omstruktureringen av Cimos tillskrivas staten. Åtgärd 7 omfattar således inte något statligt stöd.

Åtgärd 8

Åtgärd 8

| (127) | Ingen av de kunder som har förbundit sig att tillhandahålla finansiering för kapitalutgifterna kontrolleras av staten, och deras beteende kan därför inte tillskrivas staten. Åtgärd 8 utgör således inte något statligt stöd. |
| --- | --- |

(127)

Ingen av de kunder som har förbundit sig att tillhandahålla finansiering för kapitalutgifterna kontrolleras av staten, och deras beteende kan därför inte tillskrivas staten. Åtgärd 8 utgör således inte något statligt stöd.

Slutsatser om förekomsten av statligt stöd

Slutsatser om förekomsten av statligt stöd

| (128) | Kommissionen drar slutsatsen att åtgärderna 1, 2 och delar av åtgärderna 3 och 4 (i den mån de beviljades av SID) utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(128)

Kommissionen drar slutsatsen att åtgärderna 1, 2 och delar av åtgärderna 3 och 4 (i den mån de beviljades av SID) utgör statligt stöd.

| (129) | Det statliga stödet uppgår till 80,3 miljoner euro, vilket motsvarar statens utbyte av skuld mot aktieinnehav och SID:s utbyte av skuld mot aktieinnehav, värderingsavdrag och bidrag till den nya kapitalfaciliteten (30). Dessutom omfattar det statliga stödet upp till 16,6 miljoner euro som är inbäddade i skuldsaneringen. Inslaget av stöd som är inbäddat i skuldsaneringen fastställdes som skillnaden mellan det nominella värdet av statens fordringar och SID:s lån vid tidpunkten för uppgörelsen och det diskonterade nuvärdet av dessa fordringar och lån beräknat i enlighet med den återbetalningsplan som godkändes av borgenärerna inom ramen för uppgörelsen, dvs., med antagandet av en återbetalningsperiod på tio år och en frist på två år, en ränta på Euribor + 2,5 %, diskonterad med en lämplig diskonteringsränta (31). Det exakta beloppet för det stöd som är inbäddat i skuldsaneringen kan inte fastställas, eftersom t.ex. den framtida Euribor-räntan inte är känd. |
| --- | --- |

(129)

Det statliga stödet uppgår till 80,3 miljoner euro, vilket motsvarar statens utbyte av skuld mot aktieinnehav och SID:s utbyte av skuld mot aktieinnehav, värderingsavdrag och bidrag till den nya kapitalfaciliteten (30). Dessutom omfattar det statliga stödet upp till 16,6 miljoner euro som är inbäddade i skuldsaneringen. Inslaget av stöd som är inbäddat i skuldsaneringen fastställdes som skillnaden mellan det nominella värdet av statens fordringar och SID:s lån vid tidpunkten för uppgörelsen och det diskonterade nuvärdet av dessa fordringar och lån beräknat i enlighet med den återbetalningsplan som godkändes av borgenärerna inom ramen för uppgörelsen, dvs., med antagandet av en återbetalningsperiod på tio år och en frist på två år, en ränta på Euribor + 2,5 %, diskonterad med en lämplig diskonteringsränta (31). Det exakta beloppet för det stöd som är inbäddat i skuldsaneringen kan inte fastställas, eftersom t.ex. den framtida Euribor-räntan inte är känd.

30

31

8.2   DET STATLIGA STÖDETS LAGLIGHET

| (130) | I enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (32) får stöd inte införas förrän kommissionen har fattat eller anses ha fattat ett beslut om att godkänna sådant stöd (nedan kallat förbud mot att införa stöd). |
| --- | --- |

(130)

I enlighet med artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (32) får stöd inte införas förrän kommissionen har fattat eller anses ha fattat ett beslut om att godkänna sådant stöd (nedan kallat förbud mot att införa stöd).

32

förbud mot att införa stöd

| (131) | Enligt svaret från Slovenien den 30 januari 2015 på kommissionens begäran om upplysningar planerades det att uppgörelsen skulle ha slutförts i april 2015. Såvitt kommissionen känner till har emellertid inget omstruktureringsstöd beviljats Cimos hittills. Det förefaller därför som att Slovenien än så länge har iakttagit förbudet mot att införa stöd. |
| --- | --- |

(131)

Enligt svaret från Slovenien den 30 januari 2015 på kommissionens begäran om upplysningar planerades det att uppgörelsen skulle ha slutförts i april 2015. Såvitt kommissionen känner till har emellertid inget omstruktureringsstöd beviljats Cimos hittills. Det förefaller därför som att Slovenien än så länge har iakttagit förbudet mot att införa stöd.

8.3   DET STATLIGA STÖDETS FÖRENLIGHET

| (132) | Enligt artikel 107.3 c i fördraget fastställs att statligt stöd kan godkännas om det underlättar utvecklingen av vissa näringsverksamheter och om det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(132)

Enligt artikel 107.3 c i fördraget fastställs att statligt stöd kan godkännas om det underlättar utvecklingen av vissa näringsverksamheter och om det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (133) | Slovenien har anmält åtgärderna som omstruktureringsstöd i enlighet med riktlinjerna. Mot bakgrund av kommissionens tidigare beslut om undsättningsstödet till Cimos och Cimos ekonomiska svårigheter som beskrivs nedan instämmer kommissionen i att det föreliggande ärendet omfattar ett omstruktureringsstöd som måste bedömas utifrån kriterierna i riktlinjerna för att fastställa om det kan vara förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i fördraget. |
| --- | --- |

(133)

Slovenien har anmält åtgärderna som omstruktureringsstöd i enlighet med riktlinjerna. Mot bakgrund av kommissionens tidigare beslut om undsättningsstödet till Cimos och Cimos ekonomiska svårigheter som beskrivs nedan instämmer kommissionen i att det föreliggande ärendet omfattar ett omstruktureringsstöd som måste bedömas utifrån kriterierna i riktlinjerna för att fastställa om det kan vara förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i fördraget.

8.4   FÖRETAG I SVÅRIGHETER

| (134) | Enligt punkterna 12a och 14 i riktlinjerna (33) är endast företag i svårigheter berättigade till omstruktureringsstöd. För att kunna betraktas som ett företag i svårigheter måste företaget uppfylla de kriterier som anges i punkt 10 eller punkt 11 i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(134)

Enligt punkterna 12a och 14 i riktlinjerna (33) är endast företag i svårigheter berättigade till omstruktureringsstöd. För att kunna betraktas som ett företag i svårigheter måste företaget uppfylla de kriterier som anges i punkt 10 eller punkt 11 i riktlinjerna.

33

| (135) | Enligt punkt 10 anses ett företag befinna sig i svårigheter under följande omständigheter:






  a) | Om det är fråga om ett bolag med begränsat personligt ansvar för bolagsmännen, när över hälften av det tecknade kapitalet har förlorats och mer än en fjärdedel av detta kapital har förlorats under de senaste tolv månaderna. |
| --- | --- | --- |

(135)

Enligt punkt 10 anses ett företag befinna sig i svårigheter under följande omständigheter:

a)

Om det är fråga om ett bolag med begränsat personligt ansvar för bolagsmännen, när över hälften av det tecknade kapitalet har förlorats och mer än en fjärdedel av detta kapital har förlorats under de senaste tolv månaderna.

| b) | Om det är fråga om ett bolag med obegränsat personligt ansvar för bolagets skuld för åtminstone några av bolagsmännen, när över hälften av det bokföringsmässiga egna kapitalet har förlorats och mer än en fjärdedel av detta kapital har förlorats under de senaste tolv månaderna. |
| --- | --- |

b)

Om det är fråga om ett bolag med obegränsat personligt ansvar för bolagets skuld för åtminstone några av bolagsmännen, när över hälften av det bokföringsmässiga egna kapitalet har förlorats och mer än en fjärdedel av detta kapital har förlorats under de senaste tolv månaderna.

| c) | För alla bolagsformer, när det uppfyller villkoren i nationell lagstiftning för att vara föremål för ett kollektivt insolvensförfarande. |
| --- | --- |

c)

För alla bolagsformer, när det uppfyller villkoren i nationell lagstiftning för att vara föremål för ett kollektivt insolvensförfarande.

| (136) | I beslutet att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att Cimos, som är ett aktiebolag, uppfyllde de villkor som anges i punkt 10a i riktlinjerna. Enligt koncernredovisningen den 31 december 2012 hade företaget förlorat mer än hälften av det tecknade kapitalet (108 %) och mer än en fjärdedel av detta kapital under de senaste tolv månaderna (137 %) (34). Därför ansåg kommissionen att Cimos kan betecknas som ett företag i svårigheter på grundval av punkt 10a i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(136)

I beslutet att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att Cimos, som är ett aktiebolag, uppfyllde de villkor som anges i punkt 10a i riktlinjerna. Enligt koncernredovisningen den 31 december 2012 hade företaget förlorat mer än hälften av det tecknade kapitalet (108 %) och mer än en fjärdedel av detta kapital under de senaste tolv månaderna (137 %) (34). Därför ansåg kommissionen att Cimos kan betecknas som ett företag i svårigheter på grundval av punkt 10a i riktlinjerna.

34

| (137) | Sedan dess har Cimos finansiella situation förvärrats ytterligare. Den 31 december 2013 rapporterade företaget ett negativt eget kapital på 103,3 miljoner euro. Enligt de preliminära (oreviderade) resultaten för de första tio månaderna 2014 noterade Cimos en nettoförlust på 74,3 miljoner euro, vilket innebär att företagets negativa egna kapital ökade ännu mer. I tidigare mål (35) har kommissionen slagit fast att det kan antas på förhand att kriterierna i punkt 10a i riktlinjerna är uppfyllda om ett företag har negativt eget kapital, vilket skulle vara fallet för Cimos. EU-domstolen drog också slutsatsen (36) att ett företag med negativt kapital är ett företag i svårigheter. |
| --- | --- |

(137)

Sedan dess har Cimos finansiella situation förvärrats ytterligare. Den 31 december 2013 rapporterade företaget ett negativt eget kapital på 103,3 miljoner euro. Enligt de preliminära (oreviderade) resultaten för de första tio månaderna 2014 noterade Cimos en nettoförlust på 74,3 miljoner euro, vilket innebär att företagets negativa egna kapital ökade ännu mer. I tidigare mål (35) har kommissionen slagit fast att det kan antas på förhand att kriterierna i punkt 10a i riktlinjerna är uppfyllda om ett företag har negativt eget kapital, vilket skulle vara fallet för Cimos. EU-domstolen drog också slutsatsen (36) att ett företag med negativt kapital är ett företag i svårigheter.

35

36

| (138) | Den 3 juni 2014 dömde dessutom domstolen Cimos att följa en obligatorisk uppgörelse enligt den slovenska insolvenslagstiftningen på begäran av företagets borgenärer. Därför uppfyller företaget även villkoret i punkt 10c i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(138)

Den 3 juni 2014 dömde dessutom domstolen Cimos att följa en obligatorisk uppgörelse enligt den slovenska insolvenslagstiftningen på begäran av företagets borgenärer. Därför uppfyller företaget även villkoret i punkt 10c i riktlinjerna.

| (139) | Enligt punkt 12 i riktlinjerna har ett nybildat företag inte rätt till undsättnings- eller omstruktureringsstöd. Ett företag betraktas principiellt som nybildat under de första tre åren efter det att verksamheten inletts inom det berörda verksamhetsområdet. Cimos inledde sin verksamhet 1972, registrerades i sin nuvarande form 1975 och har varit verksamt inom det berörda verksamhetsområdet sedan dess. Det kan därför inte betraktas som ett nybildat företag. |
| --- | --- |

(139)

Enligt punkt 12 i riktlinjerna har ett nybildat företag inte rätt till undsättnings- eller omstruktureringsstöd. Ett företag betraktas principiellt som nybildat under de första tre åren efter det att verksamheten inletts inom det berörda verksamhetsområdet. Cimos inledde sin verksamhet 1972, registrerades i sin nuvarande form 1975 och har varit verksamt inom det berörda verksamhetsområdet sedan dess. Det kan därför inte betraktas som ett nybildat företag.

| (140) | I punkt 13 i riktlinjerna fastställs att ett företag som ingår i eller håller på att tas över av en koncern i princip inte är berättigat till undsättnings- eller omstruktureringsstöd, förutom om det kan visas att det endast är det berörda företaget som är i svårigheter, att svårigheterna inte är en följd av en godtycklig kostnadsfördelning inom koncernen och att företagets svårigheter är så allvarliga att de inte kan åtgärdas inom koncernen. |
| --- | --- |

(140)

I punkt 13 i riktlinjerna fastställs att ett företag som ingår i eller håller på att tas över av en koncern i princip inte är berättigat till undsättnings- eller omstruktureringsstöd, förutom om det kan visas att det endast är det berörda företaget som är i svårigheter, att svårigheterna inte är en följd av en godtycklig kostnadsfördelning inom koncernen och att företagets svårigheter är så allvarliga att de inte kan åtgärdas inom koncernen.

| (141) | Cimos ingår inte i någon koncern och håller inte på att tas över av en koncern. Därför hindrar inte de kriterier som anges i punkt 13 i riktlinjerna företaget från att vara berättigat till omstruktureringsstöd. |
| --- | --- |

(141)

Cimos ingår inte i någon koncern och håller inte på att tas över av en koncern. Därför hindrar inte de kriterier som anges i punkt 13 i riktlinjerna företaget från att vara berättigat till omstruktureringsstöd.

| (142) | Kommissionen drar slutsatsen att Cimos har varit ett företag i svårigheter sedan 2012 och är berättigat till omstruktureringsstöd. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen drar slutsatsen att Cimos har varit ett företag i svårigheter sedan 2012 och är berättigat till omstruktureringsstöd.

8.5   ENGÅNGSVILLKORET

| (143) | Enligt punkt 73 i riktlinjerna tillåter inte kommissionen något ytterligare undsättnings- eller omstruktureringsstöd om företaget i fråga redan har erhållit sådant stöd tidigare (engångsvillkoret), inbegripet stöd som inte anmälts, och om det är mindre än tio år sedan omstruktureringsperioden löpte ut eller genomförandet av planen upphörde (den senaste tidpunkten av dessa gäller). |
| --- | --- |

(143)

Enligt punkt 73 i riktlinjerna tillåter inte kommissionen något ytterligare undsättnings- eller omstruktureringsstöd om företaget i fråga redan har erhållit sådant stöd tidigare (engångsvillkoret), inbegripet stöd som inte anmälts, och om det är mindre än tio år sedan omstruktureringsperioden löpte ut eller genomförandet av planen upphörde (den senaste tidpunkten av dessa gäller).

| (144) | Slovenien meddelade kommissionen att företaget inte har fått något undsättnings- eller omstruktureringsstöd under de senaste tio åren, bortsett från det anmälda undsättningsstöd som godkänts av kommissionen och som beskrivs i skäl 1 (37). |
| --- | --- |

(144)

Slovenien meddelade kommissionen att företaget inte har fått något undsättnings- eller omstruktureringsstöd under de senaste tio åren, bortsett från det anmälda undsättningsstöd som godkänts av kommissionen och som beskrivs i skäl 1 (37).

37

8.6   ÅTERSTÄLLANDE AV DEN LÅNGSIKTIGA LÖNSAMHETEN

| (145) | För att en åtgärd ska anses vara förenlig med punkterna 34–37 i riktlinjerna måste omstruktureringsplanen göra det möjligt att återställa företagets långsiktiga lönsamhet inom en rimlig tid och på grundval av realistiska antaganden om de framtida villkoren för verksamheten. Omstruktureringsplanen ska göra det möjligt för företaget att bära alla sina kostnader efter omstruktureringen och den förväntade avkastningen på eget kapital måste vara tillräcklig så att företaget kan konkurrera på marknaden av egen kraft. I omstruktureringsplanen måste de omständigheter som lett till att företaget hamnat i svårigheter beskrivas, vilket gör det möjligt att bedöma om de föreslagna åtgärderna är lämpliga. |
| --- | --- |

(145)

För att en åtgärd ska anses vara förenlig med punkterna 34–37 i riktlinjerna måste omstruktureringsplanen göra det möjligt att återställa företagets långsiktiga lönsamhet inom en rimlig tid och på grundval av realistiska antaganden om de framtida villkoren för verksamheten. Omstruktureringsplanen ska göra det möjligt för företaget att bära alla sina kostnader efter omstruktureringen och den förväntade avkastningen på eget kapital måste vara tillräcklig så att företaget kan konkurrera på marknaden av egen kraft. I omstruktureringsplanen måste de omständigheter som lett till att företaget hamnat i svårigheter beskrivas, vilket gör det möjligt att bedöma om de föreslagna åtgärderna är lämpliga.

| (146) | Omstruktureringsplanen innebär att Cimos kan återställa en långsiktig lönsamhet 2015 utifrån de finansiella prognosernas realistiska scenario och 2017 utifrån det pessimistiska scenariot (se tabell 5). Företaget förväntas generera nettovinster och positiva operativa kassaflöden, vilket innebär att det skulle vara i stånd att bära alla sina kostnader efter omstruktureringen, inbegripet avskrivningar och finansiella kostnader. Den förväntade avkastningen på kapital förväntas uppgå till 7,6 % respektive 14,5 % under 2018 och 2019, dvs. under perioden efter omstruktureringen. Eftersom avkastningen på de slovenska tioåriga statsobligationerna, som allmänt ses som en uppskattning av en avkastning på en riskfri investering, är ca 1 % ger den förväntade avkastningen på kapital investerarna en lämplig riskpremie och kan anses vara tillräckligt stor för att Cimos ska kunna konkurrera på marknaden av egen kraft. |
| --- | --- |

(146)

Omstruktureringsplanen innebär att Cimos kan återställa en långsiktig lönsamhet 2015 utifrån de finansiella prognosernas realistiska scenario och 2017 utifrån det pessimistiska scenariot (se tabell 5). Företaget förväntas generera nettovinster och positiva operativa kassaflöden, vilket innebär att det skulle vara i stånd att bära alla sina kostnader efter omstruktureringen, inbegripet avskrivningar och finansiella kostnader. Den förväntade avkastningen på kapital förväntas uppgå till 7,6 % respektive 14,5 % under 2018 och 2019, dvs. under perioden efter omstruktureringen. Eftersom avkastningen på de slovenska tioåriga statsobligationerna, som allmänt ses som en uppskattning av en avkastning på en riskfri investering, är ca 1 % ger den förväntade avkastningen på kapital investerarna en lämplig riskpremie och kan anses vara tillräckligt stor för att Cimos ska kunna konkurrera på marknaden av egen kraft.

| (147) | De finansiella prognoserna baseras på försiktiga antaganden. Försäljningen beräknas inledningsvis minska till följd av den förväntade förlust av kunder som orsakas av den finansiella oro som hör ihop med uppgörelsen. Intäkterna kommer enligt prognoserna att sjunka från 358,1 miljoner euro 2015 till 316 miljoner euro 2018, innan de börjar öka igen 2019. Detta är betydligt lägre än under perioden före omstruktureringen, då intäkterna översteg 400 miljoner euro. Den nuvarande prognosen är också mycket lägre än den som ingick i den plan som ursprungligen anmäldes, där försäljningen förväntades ligga kvar på 400 miljoner euro under perioden 2015–2017. Mot denna bakgrund och med hänsyn till att verksamheten redan har en orderstock på mer än 95 % av den planerade försäljningen 2015 och 2016 och mer än 80 % av den planerade försäljningen 2017, liksom med tanke på de förväntade fördelarna med genomförandet av omstruktureringsåtgärderna, är det rimligt att se det som att den försäljningsprognos som ingår i den uppdaterade omstruktureringsplanen kan uppnås. |
| --- | --- |

(147)

De finansiella prognoserna baseras på försiktiga antaganden. Försäljningen beräknas inledningsvis minska till följd av den förväntade förlust av kunder som orsakas av den finansiella oro som hör ihop med uppgörelsen. Intäkterna kommer enligt prognoserna att sjunka från 358,1 miljoner euro 2015 till 316 miljoner euro 2018, innan de börjar öka igen 2019. Detta är betydligt lägre än under perioden före omstruktureringen, då intäkterna översteg 400 miljoner euro. Den nuvarande prognosen är också mycket lägre än den som ingick i den plan som ursprungligen anmäldes, där försäljningen förväntades ligga kvar på 400 miljoner euro under perioden 2015–2017. Mot denna bakgrund och med hänsyn till att verksamheten redan har en orderstock på mer än 95 % av den planerade försäljningen 2015 och 2016 och mer än 80 % av den planerade försäljningen 2017, liksom med tanke på de förväntade fördelarna med genomförandet av omstruktureringsåtgärderna, är det rimligt att se det som att den försäljningsprognos som ingår i den uppdaterade omstruktureringsplanen kan uppnås.

| (148) | Kostnaderna har beräknats utifrån historiska resultat, med hänsyn till de förväntade fördelarna med genomförandet av omstruktureringsåtgärderna. Kommissionen konstaterar att betydande kostnadsbesparingar är kopplade till de åtgärder som bolaget har relativt stort inflytande över, till exempel en minskning av personalen eller en konsolidering av produktionsanläggningarna, vilket ökar sannolikheten för att de kommer att genomföras som planerat. Minskningen av personalen bör i synnerhet leda till en minskning av de rörliga kostnaderna, medan avyttringen av anläggningar som går med förlust bör minska avskrivningarna och förbättra lönsamheten. De borgenärer som berörs av uppgörelsen och de andra berörda parterna (kunderna, leverantörerna, leasegivaren) har gått med på en skuldsanering, vilket säkerställer att de finansiella omstruktureringsåtgärderna också kommer att genomföras som planerat. Detta kommer att minska företagets finansiella kostnader avsevärt och ge andra fördelar. Därför verkar det som om de planerade kostnadsbesparingarna också kan uppnås. |
| --- | --- |

(148)

Kostnaderna har beräknats utifrån historiska resultat, med hänsyn till de förväntade fördelarna med genomförandet av omstruktureringsåtgärderna. Kommissionen konstaterar att betydande kostnadsbesparingar är kopplade till de åtgärder som bolaget har relativt stort inflytande över, till exempel en minskning av personalen eller en konsolidering av produktionsanläggningarna, vilket ökar sannolikheten för att de kommer att genomföras som planerat. Minskningen av personalen bör i synnerhet leda till en minskning av de rörliga kostnaderna, medan avyttringen av anläggningar som går med förlust bör minska avskrivningarna och förbättra lönsamheten. De borgenärer som berörs av uppgörelsen och de andra berörda parterna (kunderna, leverantörerna, leasegivaren) har gått med på en skuldsanering, vilket säkerställer att de finansiella omstruktureringsåtgärderna också kommer att genomföras som planerat. Detta kommer att minska företagets finansiella kostnader avsevärt och ge andra fördelar. Därför verkar det som om de planerade kostnadsbesparingarna också kan uppnås.

| (149) | I beslutet att inleda förfarandet ifrågasatte kommissionen möjligheten att återställa lönsamheten på grund av att bankerna vid den tidpunkten inte hade samtyckt till Cimos skuldsanering. Detta tvivel har nu skingrats eftersom bankerna har gått med på att omstrukturera Cimos skuld enligt uppgörelsen. |
| --- | --- |

(149)

I beslutet att inleda förfarandet ifrågasatte kommissionen möjligheten att återställa lönsamheten på grund av att bankerna vid den tidpunkten inte hade samtyckt till Cimos skuldsanering. Detta tvivel har nu skingrats eftersom bankerna har gått med på att omstrukturera Cimos skuld enligt uppgörelsen.

| (150) | Enligt omstruktureringsplanen kommer Cimos att behöva ytterligare finansiering på totalt 25 miljoner euro 2018 och 2019 för att finansiera verksamheten. Kommissionen konstaterar, baserat på omstruktureringsprogrammet, att företaget vid den tidpunkten kommer att ha genomfört de huvudsakliga omstruktureringsåtgärderna och återupprättat lönsamheten. Den inledande skuldminskningen (genom utbyte av skuld mot aktieinnehav, avskrivning och delvis återbetalning) kommer att förbättra Cimos kreditbetyg och frisläppa en del av de tillgångar som för närvarande utlovats till borgenärerna för att användas som framtida säkerhet. Detta bör göra det möjligt för Cimos att erhålla nödvändig finansiering på marknaden som planerat. |
| --- | --- |

(150)

Enligt omstruktureringsplanen kommer Cimos att behöva ytterligare finansiering på totalt 25 miljoner euro 2018 och 2019 för att finansiera verksamheten. Kommissionen konstaterar, baserat på omstruktureringsprogrammet, att företaget vid den tidpunkten kommer att ha genomfört de huvudsakliga omstruktureringsåtgärderna och återupprättat lönsamheten. Den inledande skuldminskningen (genom utbyte av skuld mot aktieinnehav, avskrivning och delvis återbetalning) kommer att förbättra Cimos kreditbetyg och frisläppa en del av de tillgångar som för närvarande utlovats till borgenärerna för att användas som framtida säkerhet. Detta bör göra det möjligt för Cimos att erhålla nödvändig finansiering på marknaden som planerat.

| (151) | I omstruktureringsplanen fastställs de omständigheter som ledde till Cimos svårigheter, nämligen alltför hög skuldsättning och bristande effektivitet i verksamheten. Kommissionen konstaterar att planen innehåller åtgärder som syftar till att lösa just dessa problem. |
| --- | --- |

(151)

I omstruktureringsplanen fastställs de omständigheter som ledde till Cimos svårigheter, nämligen alltför hög skuldsättning och bristande effektivitet i verksamheten. Kommissionen konstaterar att planen innehåller åtgärder som syftar till att lösa just dessa problem.

| (152) | Utbytet av skuld mot aktieinnehav för de största borgenärerna kommer att leda till en minskning av deras fordringar med 60 %. Som en följd av detta kommer Cimos övergripande finansiella skulder att minska från 422 miljoner euro 2013 till 184 miljoner euro 2017. Skuldsättningsgraden kommer att minska från 17,7 under 2012 (det senaste år då det egna kapitalet var positivt) till tre 2017, som är en mycket mer hållbar nivå. Dessutom ska de återstående 40 % av de skulder som innehas av borgenärerna inom ramen för uppgörelsen återbetalas med förmånligare villkor, däribland en förlängd återbetalningstid och en amorteringsfri period på två år. Detta kommer att minska den nuvarande och framtida återbetalningsbördan ytterligare. Förhållandet mellan EBITDA och räntan, vilket är ett mått på ett företags förmåga att betala av sina skulder, kommer enligt prognoserna att öka från 1 under 2013 till 5,4 under 2017. |
| --- | --- |

(152)

Utbytet av skuld mot aktieinnehav för de största borgenärerna kommer att leda till en minskning av deras fordringar med 60 %. Som en följd av detta kommer Cimos övergripande finansiella skulder att minska från 422 miljoner euro 2013 till 184 miljoner euro 2017. Skuldsättningsgraden kommer att minska från 17,7 under 2012 (det senaste år då det egna kapitalet var positivt) till tre 2017, som är en mycket mer hållbar nivå. Dessutom ska de återstående 40 % av de skulder som innehas av borgenärerna inom ramen för uppgörelsen återbetalas med förmånligare villkor, däribland en förlängd återbetalningstid och en amorteringsfri period på två år. Detta kommer att minska den nuvarande och framtida återbetalningsbördan ytterligare. Förhållandet mellan EBITDA och räntan, vilket är ett mått på ett företags förmåga att betala av sina skulder, kommer enligt prognoserna att öka från 1 under 2013 till 5,4 under 2017.

| (153) | Dessutom har leverantörerna gått med på att minska sina fordringar, vilket ytterligare kommer att minska den totala skulden och säkerställa verksamhetens kontinuitet. Alla de finansiella omstruktureringsåtgärderna, i synnerhet kundernas samtycke till att korta ner betalningsperioderna, kommer ytterligare att förbättra likviditeten. De kassaflöden som förbättras genom att företaget inte behöver betala tillbaka den omstrukturerade skulden eller genom att betalningarna från kunderna erhålls tidigare kommer också att finnas tillgängliga för att finansiera de operativa omstruktureringsåtgärder som ska lösa den andra orsaken till svårigheterna, nämligen den bristande effektiviteten i verksamheten. |
| --- | --- |

(153)

Dessutom har leverantörerna gått med på att minska sina fordringar, vilket ytterligare kommer att minska den totala skulden och säkerställa verksamhetens kontinuitet. Alla de finansiella omstruktureringsåtgärderna, i synnerhet kundernas samtycke till att korta ner betalningsperioderna, kommer ytterligare att förbättra likviditeten. De kassaflöden som förbättras genom att företaget inte behöver betala tillbaka den omstrukturerade skulden eller genom att betalningarna från kunderna erhålls tidigare kommer också att finnas tillgängliga för att finansiera de operativa omstruktureringsåtgärder som ska lösa den andra orsaken till svårigheterna, nämligen den bristande effektiviteten i verksamheten.

| (154) | I samband med omorganiseringen av verksamheten har Cimos inlett ett antal kostnadsbesparande åtgärder, i synnerhet en minskning av personalen, en konsolidering av verksamheten genom att minska antalet anläggningar, en minskning av overheadkostnaderna och en förbättrad processhantering. Företaget vill fokusera på sin kärnverksamhet inom fordonsindustrin. De operativa omstruktureringsåtgärderna förväntas att generera årliga kostnadsbesparingar på totalt 27 miljoner euro, en mycket högre siffra än i den omstruktureringsplan som ursprungligen anmäldes. Genom att minska kostnaderna kommer åtgärderna att förbättra lönsamheten, som tillsammans med den minskade personalstyrkan och kapitalet kommer att göra verksamheten mer effektiv. |
| --- | --- |

(154)

I samband med omorganiseringen av verksamheten har Cimos inlett ett antal kostnadsbesparande åtgärder, i synnerhet en minskning av personalen, en konsolidering av verksamheten genom att minska antalet anläggningar, en minskning av overheadkostnaderna och en förbättrad processhantering. Företaget vill fokusera på sin kärnverksamhet inom fordonsindustrin. De operativa omstruktureringsåtgärderna förväntas att generera årliga kostnadsbesparingar på totalt 27 miljoner euro, en mycket högre siffra än i den omstruktureringsplan som ursprungligen anmäldes. Genom att minska kostnaderna kommer åtgärderna att förbättra lönsamheten, som tillsammans med den minskade personalstyrkan och kapitalet kommer att göra verksamheten mer effektiv.

| (155) | Mot bakgrund av slutsatserna i skälen 152–154 anser kommissionen att de föreslagna omstruktureringsåtgärderna är tillräckliga för att ta itu med de orsaker till svårigheterna som identifierades i omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(155)

Mot bakgrund av slutsatserna i skälen 152–154 anser kommissionen att de föreslagna omstruktureringsåtgärderna är tillräckliga för att ta itu med de orsaker till svårigheterna som identifierades i omstruktureringsplanen.

| (156) | De privata bankernas, kundernas och leverantörernas bidrag till den finansiella omstruktureringen är ett tecken på att deras förtroende för Cimos och ger ytterligare anledning att anta att omstruktureringsplanen kan återställa den långsiktiga lönsamheten. |
| --- | --- |

(156)

De privata bankernas, kundernas och leverantörernas bidrag till den finansiella omstruktureringen är ett tecken på att deras förtroende för Cimos och ger ytterligare anledning att anta att omstruktureringsplanen kan återställa den långsiktiga lönsamheten.

| (157) | Den oberoende företagsvärderare som granskade planen drog också slutsatsen att omstruktureringsplanen sannolikt kommer att medföra att Cimos uppfyller kraven för likviditet och solvens på kort och lång sikt. |
| --- | --- |

(157)

Den oberoende företagsvärderare som granskade planen drog också slutsatsen att omstruktureringsplanen sannolikt kommer att medföra att Cimos uppfyller kraven för likviditet och solvens på kort och lång sikt.

| (158) | Vidare konstaterar kommissionen att omstruktureringsplanens varaktighet är begränsad till mindre än fyra år, från februari 2014 till 2017. Denna omstruktureringsperiod tycks vara lämplig med hänsyn till omfattningen av de planerade omstruktureringsåtgärderna, tidsplanen för deras genomförande och den förväntade tidpunkten för när lönsamheten ska vara återställd. |
| --- | --- |

(158)

Vidare konstaterar kommissionen att omstruktureringsplanens varaktighet är begränsad till mindre än fyra år, från februari 2014 till 2017. Denna omstruktureringsperiod tycks vara lämplig med hänsyn till omfattningen av de planerade omstruktureringsåtgärderna, tidsplanen för deras genomförande och den förväntade tidpunkten för när lönsamheten ska vara återställd.

| (159) | Kommissionen påpekar att den uppdaterade omstruktureringsplanen inte är någon ny plan utan enbart en vidareutveckling av den ursprungligen anmälda planen på grundval av resultatet av uppgörelsen. Den eftersträvar exakt samma mål med omstruktureringen som den plan som ursprungligen anmäldes, nämligen en minskning av den höga skuldsättningen, återställd likviditet, en förbättrad operativ effektivitet och att man inriktar kärnverksamheten på fordonssegmentet. Den viktigaste omstruktureringsåtgärden när det gäller ekonomisk inverkan, omvandlingen och omläggningen av den finansiella skulden, förblir densamma, om än med något ändrade villkor och ett obligatoriskt snarare än ett frivilligt förfarande. De andra omstruktureringsåtgärderna skiljer sig inte väsentligt från den ursprungligen anmälda planen, men de har förstärkts för att uppnå större kostnadsbesparingar. Både den plan som ursprungligen anmäldes och de uppdaterade planerna bygger på samma affärsmodell och strategi. Kommissionen har redan godkänt liknande uppdateringar av anmälda omstruktureringsplaner i tidigare beslut (38). |
| --- | --- |

(159)

Kommissionen påpekar att den uppdaterade omstruktureringsplanen inte är någon ny plan utan enbart en vidareutveckling av den ursprungligen anmälda planen på grundval av resultatet av uppgörelsen. Den eftersträvar exakt samma mål med omstruktureringen som den plan som ursprungligen anmäldes, nämligen en minskning av den höga skuldsättningen, återställd likviditet, en förbättrad operativ effektivitet och att man inriktar kärnverksamheten på fordonssegmentet. Den viktigaste omstruktureringsåtgärden när det gäller ekonomisk inverkan, omvandlingen och omläggningen av den finansiella skulden, förblir densamma, om än med något ändrade villkor och ett obligatoriskt snarare än ett frivilligt förfarande. De andra omstruktureringsåtgärderna skiljer sig inte väsentligt från den ursprungligen anmälda planen, men de har förstärkts för att uppnå större kostnadsbesparingar. Både den plan som ursprungligen anmäldes och de uppdaterade planerna bygger på samma affärsmodell och strategi. Kommissionen har redan godkänt liknande uppdateringar av anmälda omstruktureringsplaner i tidigare beslut (38).

38

| (160) | När det gäller anklagelserna från Olga Filakovic, som beskrivs i skäl 91, konstaterar kommissionen att Cimos koncernredovisningar granskades av en oberoende revisor som lämnade ett utlåtande utan anmärkning. Revisorn rapporterade inte om de påstådda bedrägerierna eller penningtvätten. När det gäller Sloveniens beviljande av 35 miljoner euro till Cimos som en del av omstruktureringsstödet konstaterar kommissionen att den godkände en garanti för undsättningsstöd på 35 miljoner euro till Cimos i juli 2013 (39). Garantin, som ska omvandlas till aktieinnehav som en del av omstruktureringsstödet, omfattar inte någon överföring av ekonomiska resurser till Cimos, och den kan därför inte vara finansierad genom penningtvätt. Slutligen, vad gäller de påstådda fordringar som Olga Filakovics företag och hennes klienter har gentemot Cimos, har kommissionen på grundval av de tillgängliga uppgifterna inte kunnat identifiera några sådana fordringar. Mot denna bakgrund anser kommissionen att anklagelserna är ogrundade och att de inte påverkar bedömningen av omstruktureringsstödet. |
| --- | --- |

(160)

När det gäller anklagelserna från Olga Filakovic, som beskrivs i skäl 91, konstaterar kommissionen att Cimos koncernredovisningar granskades av en oberoende revisor som lämnade ett utlåtande utan anmärkning. Revisorn rapporterade inte om de påstådda bedrägerierna eller penningtvätten. När det gäller Sloveniens beviljande av 35 miljoner euro till Cimos som en del av omstruktureringsstödet konstaterar kommissionen att den godkände en garanti för undsättningsstöd på 35 miljoner euro till Cimos i juli 2013 (39). Garantin, som ska omvandlas till aktieinnehav som en del av omstruktureringsstödet, omfattar inte någon överföring av ekonomiska resurser till Cimos, och den kan därför inte vara finansierad genom penningtvätt. Slutligen, vad gäller de påstådda fordringar som Olga Filakovics företag och hennes klienter har gentemot Cimos, har kommissionen på grundval av de tillgängliga uppgifterna inte kunnat identifiera några sådana fordringar. Mot denna bakgrund anser kommissionen att anklagelserna är ogrundade och att de inte påverkar bedömningen av omstruktureringsstödet.

39

| (161) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen därför slutsatsen att de föreslagna omstruktureringsåtgärderna kan bidra till att återställa företagets långsiktiga lönsamhet inom en rimlig tidsram och på grundval av realistiska antaganden. |
| --- | --- |

(161)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen därför slutsatsen att de föreslagna omstruktureringsåtgärderna kan bidra till att återställa företagets långsiktiga lönsamhet inom en rimlig tidsram och på grundval av realistiska antaganden.

8.7   FÖRHINDRANDE AV OTILLBÖRLIG SNEDVRIDNING AV KONKURRENSEN (KOMPENSATIONSÅTGÄRDER)

| (162) | Enligt punkterna 38–42 i riktlinjerna måste kompensationsåtgärder vidtas för att se till att stödets negativa effekter på handelsvillkoren begränsas så långt som möjligt. Stödet får inte otillbörligt snedvrida konkurrensen. Detta innebär vanligen att företagets närvaro på marknaden begränsas efter det att omstruktureringen har avslutats. Kompensationsåtgärderna ska stå i proportion till de snedvridande effekterna av stödet och i synnerhet till företagets storlek och dess relativa inflytande på den eller de marknader där det verkar. Nedläggning av förlustbringande verksamhet kan inte anses vara en giltig kompensationsåtgärd. Kompensationsåtgärdernas omfattning måste avgöras från fall till fall och med beaktande av målet om att återställa företagets långsiktiga lönsamhet. Enligt punkt 7 i riktlinjerna kommer kommissionen dessutom att kräva kompensationsåtgärder som minimerar inverkan på konkurrenterna. |
| --- | --- |

(162)

Enligt punkterna 38–42 i riktlinjerna måste kompensationsåtgärder vidtas för att se till att stödets negativa effekter på handelsvillkoren begränsas så långt som möjligt. Stödet får inte otillbörligt snedvrida konkurrensen. Detta innebär vanligen att företagets närvaro på marknaden begränsas efter det att omstruktureringen har avslutats. Kompensationsåtgärderna ska stå i proportion till de snedvridande effekterna av stödet och i synnerhet till företagets storlek och dess relativa inflytande på den eller de marknader där det verkar. Nedläggning av förlustbringande verksamhet kan inte anses vara en giltig kompensationsåtgärd. Kompensationsåtgärdernas omfattning måste avgöras från fall till fall och med beaktande av målet om att återställa företagets långsiktiga lönsamhet. Enligt punkt 7 i riktlinjerna kommer kommissionen dessutom att kräva kompensationsåtgärder som minimerar inverkan på konkurrenterna.

| (163) | Kompensationsåtgärderna får inte äventyra företagets möjlighet att återgå till långsiktig lönsamhet efter genomförandet av omstruktureringsplanen, i enlighet med punkt 38 i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(163)

Kompensationsåtgärderna får inte äventyra företagets möjlighet att återgå till långsiktig lönsamhet efter genomförandet av omstruktureringsplanen, i enlighet med punkt 38 i riktlinjerna.

| (164) | Cimos har föreslagit två kompensationsåtgärder:






  — | Avyttring av företagets jordbruks-, maskin- och energidivisioner. |
| --- | --- | --- |

(164)

Cimos har föreslagit två kompensationsåtgärder:

—

Avyttring av företagets jordbruks-, maskin- och energidivisioner.

| — | Avyttring av tre anläggningar inom fordonssegmentet, i [...]. |
| --- | --- |

—

Avyttring av tre anläggningar inom fordonssegmentet, i [...].

| (165) | När det gäller den första kompensationsåtgärden har Cimos redan sålt de tre berörda divisionerna. De svarade totalt för cirka 20 % av företagets intäkter och var lönsamma före omstruktureringen. |
| --- | --- |

(165)

När det gäller den första kompensationsåtgärden har Cimos redan sålt de tre berörda divisionerna. De svarade totalt för cirka 20 % av företagets intäkter och var lönsamma före omstruktureringen.

| (166) | Kommissionen påpekar att endast de kompensationsåtgärder som påverkar stödmottagarens närvaro på dess huvudsakliga marknad kan anses vara rättsgiltiga (40). Därför kan försäljningen av dessa divisioner i princip inte godtas som en kompensationsåtgärd som sådan. Likväl har Cimos, genom att avyttra de divisioner som inte tillhör kärnverksamheten, inte bara förlorat sin marknadsandel inom sekundära segment utan också avsevärt försvagat sin konkurrenskraft och i slutändan sin marknadsnärvaro på kärnmarknaden inom fordonsindustrin. Detta beror på att de vinster som Cimos skulle ha tjänat genom de avyttrade divisionerna (cirka 90 miljoner euro under perioden 2011–2013), som var lönsamma före omstruktureringen, annars hade kunnat användas för att finansiera expansionen på kärnmarknaden. |
| --- | --- |

(166)

Kommissionen påpekar att endast de kompensationsåtgärder som påverkar stödmottagarens närvaro på dess huvudsakliga marknad kan anses vara rättsgiltiga (40). Därför kan försäljningen av dessa divisioner i princip inte godtas som en kompensationsåtgärd som sådan. Likväl har Cimos, genom att avyttra de divisioner som inte tillhör kärnverksamheten, inte bara förlorat sin marknadsandel inom sekundära segment utan också avsevärt försvagat sin konkurrenskraft och i slutändan sin marknadsnärvaro på kärnmarknaden inom fordonsindustrin. Detta beror på att de vinster som Cimos skulle ha tjänat genom de avyttrade divisionerna (cirka 90 miljoner euro under perioden 2011–2013), som var lönsamma före omstruktureringen, annars hade kunnat användas för att finansiera expansionen på kärnmarknaden.

40

| (167) | Beträffande den andra kompensationsåtgärden hör samtliga anläggningar till Cimos huvudmarknad och var lönsamma före omstruktureringen, vilket framgår av tabell 6. De motsvarar en minskning av kapaciteten med 15 % när det gäller antalet anläggningar och står för cirka 4 % av de totala intäkterna och 4,5 % av intäkterna i fordonssegmentet. Genom att avyttra dessa anläggningar kommer Cimos att ge upp marknadsandelar till sina konkurrenter, förlora kunder och begränsa sitt produktutbud. |
| --- | --- |

(167)

Beträffande den andra kompensationsåtgärden hör samtliga anläggningar till Cimos huvudmarknad och var lönsamma före omstruktureringen, vilket framgår av tabell 6. De motsvarar en minskning av kapaciteten med 15 % när det gäller antalet anläggningar och står för cirka 4 % av de totala intäkterna och 4,5 % av intäkterna i fordonssegmentet. Genom att avyttra dessa anläggningar kommer Cimos att ge upp marknadsandelar till sina konkurrenter, förlora kunder och begränsa sitt produktutbud.

| (168) | Efter de avyttringar som nämns i skäl 164 kommer Cimos enda kvarvarande verksamhet att vara fordonsdivisionen, som är företagets kärnverksamhet och således nödvändig för att återställa lönsamheten. Fordonsdivisionens storlek har redan minskats genom avyttring av anläggningar i form av kompensationsåtgärder eller omstruktureringsåtgärder. Mot denna bakgrund kan ytterligare avyttringar äventyra målet om att återställa den långsiktiga lönsamheten. |
| --- | --- |

(168)

Efter de avyttringar som nämns i skäl 164 kommer Cimos enda kvarvarande verksamhet att vara fordonsdivisionen, som är företagets kärnverksamhet och således nödvändig för att återställa lönsamheten. Fordonsdivisionens storlek har redan minskats genom avyttring av anläggningar i form av kompensationsåtgärder eller omstruktureringsåtgärder. Mot denna bakgrund kan ytterligare avyttringar äventyra målet om att återställa den långsiktiga lönsamheten.

| (169) | Genomförandet av kompensationsåtgärderna i kombination med den avyttring av tillgångar som planeras som en del av omstruktureringsplanen kommer att minska Cimos kapacitet avsevärt och hindra företaget från att få otillbörliga konkurrensfördelar tack vare omstruktureringsstödet. |
| --- | --- |

(169)

Genomförandet av kompensationsåtgärderna i kombination med den avyttring av tillgångar som planeras som en del av omstruktureringsplanen kommer att minska Cimos kapacitet avsevärt och hindra företaget från att få otillbörliga konkurrensfördelar tack vare omstruktureringsstödet.

| (170) | Enligt punkt 56 i riktlinjerna är dessutom villkoren för beviljande av stöd mindre stränga när det gäller nödvändiga kompensationsåtgärder i stödmottagande regioner. Kommissionen konstaterar att Cimos är beläget i en stödberättigad region enligt artikel 107.3 c i fördraget. |
| --- | --- |

(170)

Enligt punkt 56 i riktlinjerna är dessutom villkoren för beviljande av stöd mindre stränga när det gäller nödvändiga kompensationsåtgärder i stödmottagande regioner. Kommissionen konstaterar att Cimos är beläget i en stödberättigad region enligt artikel 107.3 c i fördraget.

| (171) | Därför utgör de föreslagna åtgärderna en verklig kompensation för den snedvridning av konkurrensen som orsakas av stödet och de är tillräckliga för att säkerställa att de negativa effekter som stödet har på handelsvillkoren minimeras. |
| --- | --- |

(171)

Därför utgör de föreslagna åtgärderna en verklig kompensation för den snedvridning av konkurrensen som orsakas av stödet och de är tillräckliga för att säkerställa att de negativa effekter som stödet har på handelsvillkoren minimeras.

| (172) | De förutnämnda kompensationsåtgärderna anses således vara förenliga med punkterna 38–42 i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(172)

De förutnämnda kompensationsåtgärderna anses således vara förenliga med punkterna 38–42 i riktlinjerna.

8.8   BEGRÄNSNING AV STÖDET TILL ETT NÖDVÄNDIGT MINIMUM, EGET BIDRAG

| (173) | Enligt punkterna 43–45 i riktlinjerna måste stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att möjliggöra omstruktureringen. Stödmottagaren förväntas i väsentlig utsträckning bidra till omstruktureringsplanen med egna medel, inbegripet genom försäljning av tillgångar som inte är oundgängliga för företagets överlevnad, eller genom extern finansiering på marknadsmässiga villkor. Sådana bidrag ska vara reella, dvs. faktiska, exklusive alla väntade vinster såsom kassaflöden och är ett tecken på att marknaden tror på att företagets lönsamhet verkligen kan återställas. De får inte innehålla något ytterligare statligt stöd. För stora företag, som Cimos, måste andelen eget bidrag uppgå till minst 50 % av omstruktureringskostnaderna. |
| --- | --- |

(173)

Enligt punkterna 43–45 i riktlinjerna måste stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att möjliggöra omstruktureringen. Stödmottagaren förväntas i väsentlig utsträckning bidra till omstruktureringsplanen med egna medel, inbegripet genom försäljning av tillgångar som inte är oundgängliga för företagets överlevnad, eller genom extern finansiering på marknadsmässiga villkor. Sådana bidrag ska vara reella, dvs. faktiska, exklusive alla väntade vinster såsom kassaflöden och är ett tecken på att marknaden tror på att företagets lönsamhet verkligen kan återställas. De får inte innehålla något ytterligare statligt stöd. För stora företag, som Cimos, måste andelen eget bidrag uppgå till minst 50 % av omstruktureringskostnaderna.

| (174) | Enligt Slovenien utgör det egna bidrag som föreslås av Cimos 94 % av den totala omstruktureringskostnaden. Det består av de källor som anges i tabell 7.

  Tabell 7


  Källor till eget bidrag







  Källa | Miljoner euro |
| --- | --- | --- |
| Den nya kapitalfaciliteten | 39 |
| Kapitalutgifter som finansieras av Cimos | 8,5 |
| Kapitalutgifter som finansieras av kunder | 9,8 |
| Ersättning för försäljningen av energidivisionen (Litostroj Power) | 18,0 |
| Utbyte av skuld mot aktieinnehav och ränta som inte tas ut på bankskulden (förutom SID) | 120,2 |
| Ränta som inte tas ut på lån | 5,3 |
| Värderingsavdrag av leverantörerna | 21,8 |
| Värderingsavdrag av leasegivaren | 6 |
| Värderingsavdrag på bankskulden | 8,3 |
| Utbyte av skuld mot aktieinnehav och värderingsavdrag på SID:s skuld | 28,5 |
| Utbyte av skuld mot aktieinnehav för statliga garantier | 23,4 |
| Ränta som inte tas ut på undsättningsstödet | 1,2 |
| Cimos bidrag till finansieringen av kompromissen med leverantörerna | 39,0 |
| Totalt deklarerat eget bidrag | 329,0 |
| Källa: Omstruktureringsplanen. |

(174)

Enligt Slovenien utgör det egna bidrag som föreslås av Cimos 94 % av den totala omstruktureringskostnaden. Det består av de källor som anges i tabell 7.

Tabell 7

Tabell 7

Källor till eget bidrag

Källor till eget bidrag

Källa

Miljoner euro

Den nya kapitalfaciliteten

39

Kapitalutgifter som finansieras av Cimos

8,5

Kapitalutgifter som finansieras av kunder

9,8

Ersättning för försäljningen av energidivisionen (Litostroj Power)

18,0

Utbyte av skuld mot aktieinnehav och ränta som inte tas ut på bankskulden (förutom SID)

120,2

Ränta som inte tas ut på lån

5,3

Värderingsavdrag av leverantörerna

21,8

Värderingsavdrag av leasegivaren

6

Värderingsavdrag på bankskulden

8,3

Utbyte av skuld mot aktieinnehav och värderingsavdrag på SID:s skuld

28,5

Utbyte av skuld mot aktieinnehav för statliga garantier

23,4

Ränta som inte tas ut på undsättningsstödet

1,2

Cimos bidrag till finansieringen av kompromissen med leverantörerna

39,0

Totalt deklarerat eget bidrag

329,0

Källa: Omstruktureringsplanen.

Källa:

| (175) | Den nya kapitalfaciliteten bekräftas av finansieringsavtalet, enligt vilket New Money Banks och New Money Customers var överens om att tillhandahålla Cimos totalt 38,4 miljoner euro (19,2 miljoner euro vardera) enligt de villkor som anges i skäl 25. Slovenien informerade kommissionen om att skillnaden jämfört med det anmälda egna bidraget från denna källa på 39 miljoner euro hänför sig till kunden Eaton, som betalade in sin del av finansieringen i början av januari 2015 och som kommer att ta kontakt med bankerna angående den extra finansieringen (i avtalet föreskrivs lika finansiering från kunderna och bankerna). Kommissionen saknar bevis för att Eaton faktiskt betalade in medlen och att bankerna tillhandahöll motsvarande finansiering. Som konstaterades i avsnitt 8.1 måste SID:s bidrag på 6,7 miljoner euro till den nya kapitalfaciliteten räknas som statligt stöd och kan därför inte betraktas som en källa till eget bidrag. Kommissionen slår fast att den nya kapitalfaciliteten utgör en giltig källa till eget bidrag till ett belopp av 31,7 miljoner euro. |
| --- | --- |

(175)

Den nya kapitalfaciliteten bekräftas av finansieringsavtalet, enligt vilket New Money Banks och New Money Customers var överens om att tillhandahålla Cimos totalt 38,4 miljoner euro (19,2 miljoner euro vardera) enligt de villkor som anges i skäl 25. Slovenien informerade kommissionen om att skillnaden jämfört med det anmälda egna bidraget från denna källa på 39 miljoner euro hänför sig till kunden Eaton, som betalade in sin del av finansieringen i början av januari 2015 och som kommer att ta kontakt med bankerna angående den extra finansieringen (i avtalet föreskrivs lika finansiering från kunderna och bankerna). Kommissionen saknar bevis för att Eaton faktiskt betalade in medlen och att bankerna tillhandahöll motsvarande finansiering. Som konstaterades i avsnitt 8.1 måste SID:s bidrag på 6,7 miljoner euro till den nya kapitalfaciliteten räknas som statligt stöd och kan därför inte betraktas som en källa till eget bidrag. Kommissionen slår fast att den nya kapitalfaciliteten utgör en giltig källa till eget bidrag till ett belopp av 31,7 miljoner euro.

| (176) | Mellan januari och september 2014 använde Cimos 17,6 miljoner euro till kapitalutgifter från sina egna medel. Således kan det totala beloppet på 8,5 miljoner euro, som föreslagits av Cimos, godtas som eget bidrag. |
| --- | --- |

(176)

Mellan januari och september 2014 använde Cimos 17,6 miljoner euro till kapitalutgifter från sina egna medel. Således kan det totala beloppet på 8,5 miljoner euro, som föreslagits av Cimos, godtas som eget bidrag.

| (177) | Cimos har ingått bilaterala avtal med sina kunder, på grundval av vilka de ska tillhandahålla Cimos ett lån för att finansiera kapitalutgifterna. Eftersom ingen av de berörda kunderna ägs av staten är detta bidrag reellt och fritt från statligt stöd och kan därmed godtas. |
| --- | --- |

(177)

Cimos har ingått bilaterala avtal med sina kunder, på grundval av vilka de ska tillhandahålla Cimos ett lån för att finansiera kapitalutgifterna. Eftersom ingen av de berörda kunderna ägs av staten är detta bidrag reellt och fritt från statligt stöd och kan därmed godtas.

| (178) | Den 12 maj 2014 sålde Cimos sitt dotterbolag Litostroj Power till ett privat företag i Republiken Tjeckien för 21,4 miljoner euro. Cimos har föreslagit 18 miljoner euro som eget bidrag från denna källa. Bidraget är reellt och fritt från statligt stöd och kan därmed godtas. |
| --- | --- |

(178)

Den 12 maj 2014 sålde Cimos sitt dotterbolag Litostroj Power till ett privat företag i Republiken Tjeckien för 21,4 miljoner euro. Cimos har föreslagit 18 miljoner euro som eget bidrag från denna källa. Bidraget är reellt och fritt från statligt stöd och kan därmed godtas.

| (179) | Det egna bidraget i form av utbyte av skuld mot aktieinnehav av bankerna, i den mån det bedömdes att detta inte inbegriper statligt stöd, har fastställts till en ekonomisk fördel för Cimos eftersom företaget inte behöver betala tillbaka lånen, som har ett nuvärde på 121 miljoner euro (41). I stället för att betala tillbaka dessa lån kommer Cimos att omvandla dem till aktieinnehav, vilket inte medför några framtida kassautflöden med avseende på dessa lån. Den likviditet som frigörs genom utbytet finns tillgängligt för Cimos för att finansiera omstruktureringskostnaderna. Genom att godta utbytet riskerar de borgenärer som omfattas av uppgörelsen en kapitalförlust om Cimos kapital förlorar värde efter utbytet, vilket är ett tecken på att de tror att lönsamheten kommer att återställas. |
| --- | --- |

(179)

Det egna bidraget i form av utbyte av skuld mot aktieinnehav av bankerna, i den mån det bedömdes att detta inte inbegriper statligt stöd, har fastställts till en ekonomisk fördel för Cimos eftersom företaget inte behöver betala tillbaka lånen, som har ett nuvärde på 121 miljoner euro (41). I stället för att betala tillbaka dessa lån kommer Cimos att omvandla dem till aktieinnehav, vilket inte medför några framtida kassautflöden med avseende på dessa lån. Den likviditet som frigörs genom utbytet finns tillgängligt för Cimos för att finansiera omstruktureringskostnaderna. Genom att godta utbytet riskerar de borgenärer som omfattas av uppgörelsen en kapitalförlust om Cimos kapital förlorar värde efter utbytet, vilket är ett tecken på att de tror att lönsamheten kommer att återställas.

41

| (180) | Enligt uppgörelsens villkor kommer ingen ränta att tas ut på de banklån som nämns i föregående skäl från den 3 juni 2014 (det datum då uppgörelsen inleddes) och fram till domstolens beslut som bekräftar uppgörelsen, vilket innebär en ytterligare fördel för Cimos motsvarande ett belopp på 5,3 miljoner euro. |
| --- | --- |

(180)

Enligt uppgörelsens villkor kommer ingen ränta att tas ut på de banklån som nämns i föregående skäl från den 3 juni 2014 (det datum då uppgörelsen inleddes) och fram till domstolens beslut som bekräftar uppgörelsen, vilket innebär en ytterligare fördel för Cimos motsvarande ett belopp på 5,3 miljoner euro.

| (181) | Det värderingsavdrag som beviljades av leverantörerna och leasegivaren bekräftas genom avtal, såsom beskrivs i skäl 42 respektive 43, och bidraget är därför reellt. Det kommer att frigöra likviditet för att finansiera omstruktureringskostnaderna, som annars skulle behöva användas till att återbetala de tillhörande skulderna. |
| --- | --- |

(181)

Det värderingsavdrag som beviljades av leverantörerna och leasegivaren bekräftas genom avtal, såsom beskrivs i skäl 42 respektive 43, och bidraget är därför reellt. Det kommer att frigöra likviditet för att finansiera omstruktureringskostnaderna, som annars skulle behöva användas till att återbetala de tillhörande skulderna.

| (182) | Värderingsavdraget av bankskulder till ett belopp av 8,3 miljoner euro motsvarar det förväntade bidraget från ”icke-stödjande” borgenärer som inte har godtagit villkoren för uppgörelsen, men som kommer att röstas ner av majoriteten av de stödjande borgenärerna. Avsaknaden av en överenskommelse mellan de berörda bankerna gör att kommissionen anser att detta bidrag inte är reellt, och ser det inte heller som ett tecken på att man tror att Cimos lönsamhet kommer att återställas. |
| --- | --- |

(182)

Värderingsavdraget av bankskulder till ett belopp av 8,3 miljoner euro motsvarar det förväntade bidraget från ”icke-stödjande” borgenärer som inte har godtagit villkoren för uppgörelsen, men som kommer att röstas ner av majoriteten av de stödjande borgenärerna. Avsaknaden av en överenskommelse mellan de berörda bankerna gör att kommissionen anser att detta bidrag inte är reellt, och ser det inte heller som ett tecken på att man tror att Cimos lönsamhet kommer att återställas.

| (183) | Som konstaterades i avsnitt 8.1 utgör utbytet och värderingsavdraget av SID:s skuld statligt stöd. Av den anledningen kan detta inte anses vara en källa till eget bidrag. |
| --- | --- |

(183)

Som konstaterades i avsnitt 8.1 utgör utbytet och värderingsavdraget av SID:s skuld statligt stöd. Av den anledningen kan detta inte anses vara en källa till eget bidrag.

| (184) | På samma sätt har utbytet av skuld mot aktieinnehav av statens fordringar som härrör från garantiprogrammen och det faktum att ingen ränta tas ut på statens fordringar som härrör från garantin för undsättningsstöd (efter den 3 juni 2014) bedömts utgöra statligt stöd och kan som sådant inte betraktas som eget bidrag. |
| --- | --- |

(184)

På samma sätt har utbytet av skuld mot aktieinnehav av statens fordringar som härrör från garantiprogrammen och det faktum att ingen ränta tas ut på statens fordringar som härrör från garantin för undsättningsstöd (efter den 3 juni 2014) bedömts utgöra statligt stöd och kan som sådant inte betraktas som eget bidrag.

| (185) | Slutligen föreskrivs i omstruktureringsplanen att Cimos bidrag till finansieringen av kompromissen med leverantörerna (återbetalningen av omlagda skulder) kommer att finansieras genom ”väntade vinster”. Slovenien meddelade kommissionen att denna skuld uppgår till 34,2 miljoner euro, då det återstående beloppet på 4,8 miljoner euro redan har betalats tillbaka till leverantörerna. Enligt punkt 43 i riktlinjerna får det egna bidraget inte omfatta väntade vinster, och därför anser kommissionen att endast 4,8 miljoner euro kan räknas som ett giltigt eget bidrag från denna källa. |
| --- | --- |

(185)

Slutligen föreskrivs i omstruktureringsplanen att Cimos bidrag till finansieringen av kompromissen med leverantörerna (återbetalningen av omlagda skulder) kommer att finansieras genom ”väntade vinster”. Slovenien meddelade kommissionen att denna skuld uppgår till 34,2 miljoner euro, då det återstående beloppet på 4,8 miljoner euro redan har betalats tillbaka till leverantörerna. Enligt punkt 43 i riktlinjerna får det egna bidraget inte omfatta väntade vinster, och därför anser kommissionen att endast 4,8 miljoner euro kan räknas som ett giltigt eget bidrag från denna källa.

| (186) | På grundval av dessa överväganden drar kommissionen slutsatsen att ett eget bidrag till ett belopp av 226,1 miljoner euro uppfyller villkoren i riktlinjerna. Detta belopp utgör 64,5 % av den totala omstruktureringskostnaden, vilket överskrider den gräns på 50 % som krävs för stora företag. |
| --- | --- |

(186)

På grundval av dessa överväganden drar kommissionen slutsatsen att ett eget bidrag till ett belopp av 226,1 miljoner euro uppfyller villkoren i riktlinjerna. Detta belopp utgör 64,5 % av den totala omstruktureringskostnaden, vilket överskrider den gräns på 50 % som krävs för stora företag.

Slutsats om omstruktureringsstödets förenlighet

Slutsats om omstruktureringsstödets förenlighet

| (187) | Kommissionen drar slutsatsen att omstruktureringsstödet uppfyller riktlinjernas villkor om förenlighet. |
| --- | --- |

(187)

Kommissionen drar slutsatsen att omstruktureringsstödet uppfyller riktlinjernas villkor om förenlighet.

9.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (188) | Kommissionen drar slutsatsen att åtgärderna 1, 2 och delar av åtgärderna 3 och 4 (i den mån de beviljades av SID) utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget, vilket är förenligt med den inre marknaden på grundval av artikel 107.3 c i fördraget jämförd med riktlinjerna. |
| --- | --- |

(188)

Kommissionen drar slutsatsen att åtgärderna 1, 2 och delar av åtgärderna 3 och 4 (i den mån de beviljades av SID) utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget, vilket är förenligt med den inre marknaden på grundval av artikel 107.3 c i fördraget jämförd med riktlinjerna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd på 96,9 miljoner euro som Slovenien planerar att genomföra till förmån för Cimos-koncernen är förenligt med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.3 c i fördraget.

Genomförandet av detta stöd till ett belopp av 96,9 miljoner euro godkänns följaktligen, med förbehåll för det villkor som anges i artikel 2.

Artikel 2

Slovenien ska lämna in regelbundna rapporter om genomförandet av den omstruktureringsplan som lämnades in den 3 oktober 2014. Den första rapporten ska lämnas in till kommissionen senast sex månader efter datumet för detta beslut. Efterföljande rapporter ska skickas till kommissionen minst en gång om året fram till slutet av 2017.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Slovenien.

Utfärdat i Bryssel den 8 juni 2015.

På kommissionens vägnar

Margrethe VESTAGER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  Med verkan från och med den 1 december 2009 har artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget ersatts av artikel 107 respektive 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Innehållet i artiklarna är dock i sak oförändrat. I detta beslut bör hänvisningar till artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget i förekommande fall förstås som hänvisningar till artikel 87 respektive 88 i EG-fördraget. Genom EUF-fördraget införs också vissa förändringar i terminologin, t.ex. ersätts gemenskapen med unionen och den gemensamma marknaden med den inre marknaden. I detta beslut används EUF-fördragets terminologi genomgående.

1

(2)  
  EUT C 156, 23.5.2014, s. 63.

2

(3)  Se fotnot 2.

3

(4)  Eftersom det var Cimos-koncernen som var mottagare av undsättningsstödet, och eftersom omstruktureringsstödet måste bedömas på samma nivå, klargjorde Slovenien att man anser att Cimos-koncernen ska vara mottagare av omstruktureringsstödet. Hädanefter ska alla hänvisningar till Cimos eller företaget förstås som hänvisningar till Cimos-koncernen.

4

(5)  Kommissionens beslut av den 2 juli 2013 i ärende SA.36548 (2013/N) – Undsättningsstöd för Cimos (EUT C 287, 3.10.2013, s. 1) (nedan kallat beslutet om undsättningsstöd).

5

beslutet om undsättningsstöd

(6)  Se fotnot 2.

6

(7)  Rådets förordning nr 1 om vilka språk som ska användas i Europeiska ekonomiska gemenskapen (EGT 17, 6.10.1958, s. 385/58).

7

(8)  Den 31 maj 2014, inklusive tillfälligt anställda.

8

(9)  Följande borgenärer omfattas av uppgörelsen: Abanka Vipa d.d., Banka Celje d.d., Družba za upravljanje terjatev bank d.d. (DUTB), Gorenjska banka d.d., Nova Ljubljanska banka d.d., SID – Slovenska izvozna in razvojna banka d.d.

9

(10)  Alla hänvisningar till omstruktureringsplanen i resten av detta beslut gäller den uppdaterade omstruktureringsplanen om inte annat anges.

10

(11)  Dessa garantier beviljades av staten inom ramen för programmen ”Jamstvena shema” och ”Nedelničarska posojila”. Programmet ”Jamstvena Shema” har godkänts genom kommissionens beslut av den 12 juni 2009 om statligt stöd NN 34/2009 (f.d. N 321/2009) – Slovenien, ”Tillfälligt ramprogram – Garantier” och kommissionens beslut av den 16 april 2010 om statligt stöd N 105/2010 – Slovenien, ändring av ”Tillfälligt ramprogram – Garantier” (NN 34/2009). Programmet ”Nedelničarska Posojila” fanns redan innan Slovenien anslöt sig till EU.

11

(12)  Innefattar den skuld som ska avskrivas av borgenärer som inte har stött uppgörelsen.

12

(13)  New Money Banks utgörs av följande banker: Abanka Vipa d.d., Banka Celje d.d., Družba za upravljanje terjatev bank d.d., Gorenjska banka d.d., Nova Ljubljanska banka d.d., SID – Slovenska izvozna in razvojna banka d.d., Nova kreditna banka Maribor d.d.

13

(14)  New Money Customers utgörs av följande företag: Audi, BMW, Bosch Mahle, Borg Warner, Eaton Corporation, Ford Motor Company, GM/Opel, Honeywell Turbo Technologies, Magna-Steyr och PSA.

14

(15)  Åtgärden omfattar fler än 1 000 enskilda kontrakt med olika leverantörer och inbegriper värderingsavdrag, standardbelopp, senarelagd återbetalning och omläggning av leverantörsskulder.

15

(16)  Hypo Leasing d.o.o. (bedriver numera verksamhet under namnet Heta Asset Resolution d.o.o.).

16

(17)  De banker som inte är baserade i Slovenien, nämligen Zagrebačka banka, Razvojna banka, Erste bank, Bosnia Bank International, Banka Intesa, Bawag, RZB, Privredna banka Sarajevo, Fond RS och Nova banka.

17

(18)  Se fotnot 11.

18

(*1)  Affärshemlighet.

*1

(19)  Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (EUT C 244, 1.10.2004, s. 2).

19

(20)  Se fotnot 2.

20

(21)  Denna garanti åberopades av de berörda bankerna, vilket resulterade i en fordran från staten mot företaget.

21

(22)  Mål C-39/94 SFEI m.fl. REG 1996, s. I-3547, punkterna 60–61.

22

(23)  Enligt rapporten skulle de ordinarie finansiella fordringarna återbetalas till 3,88 % i konkursscenariot och 23,94 % i det scenario som förespråkas i uppgörelsen.

23

(24)  Mål C-482/99 Frankrike mot kommissionen (Stardust Marine) REG 2002, s. I-4397.

24

(25)  Se kommissionens beslut (EU) 2015/494 av den 9 juli 2014 om åtgärderna SA.32715 (2012/C) (f.d. 2012/NN) (f.d. 2011/CP) som genomfördes av Slovenien till förmån för Adria Airways d.d. (EUT L 78, 24.3.2015, s. 18).

25

(26)  Se kommissionens beslut av den 12 juni 2009 om statligt stöd NN 34/2009 (f.d. N 321/2009) – Slovenien ”Tillfälligt ramprogram – Garantier”.

26

(27)  Meddelande från kommissionen om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (EUT C 14, 19.1.2008, s. 6).

27

(28)  Mål T-1/12 Frankrike mot kommissionen (”Sea France”) REU 2015, s. II-0000, punkt 34 med ytterligare hänvisningar.

28

(29)  Kommissionens beslut 2014/341/EU av den 3 september 2013 om det statliga omstruktureringsstöd SA.32554 (09/C) som Österrike har genomfört och planerar att genomföra till förmån för Hypo Group Alpe Adria (EUT L 176, 14.6.2014, s. 1).

29

(30)  6,7 miljoner euro.

30

(31)  Diskonteringsräntan fastställdes på grundval av den referensränta för Slovenien som är tillämplig på ett företag i svårigheter. Enligt meddelandet från kommissionen om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (EUT C 14, 19.1.2008, s. 6) kan referensräntan också användas som diskonteringsränta för att beräkna nuvärden.

31

(32)  Rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (EGT L 83, 27.3.1999, s. 1).

32

(33)  Eftersom omstruktureringsstödet anmäldes den 21 november 2013 ska det bedömas utifrån 2004 års riktlinjer (se fotnot 19). Enligt punkt 136 i 2014 års riktlinjer (Riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter (EUT C 249, 31.7.2014, s. 1)) ska ”
  de anmälningar som registrerats hos kommissionen före den 1 augusti 2014 granskas [...] enligt de villkor som gällde när anmälan gjordes
  ”.

33

de anmälningar som registrerats hos kommissionen före den 1 augusti 2014 granskas

enligt de villkor som gällde när anmälan gjordes

(34)  Förlusten av kapital under de senaste tolv månaderna är större än den totala kapitalförlusten eftersom Cimos tidigare rapporterade ackumulerade vinster.

34

(35)  Kommissionens beslut i mål C 38/2007, Arbel Fauvet Rail (EUT L 238, 5.9.2008, s. 27).

35

(36)  De förenade målen T-102/07, Freistaat Sachsen mot kommissionen, och T-120/07, MB Immobilien och MB System mot kommissionen, REU 2010, s. II–585, punkterna 95–106.

36

(37)  Åren 2009–2010 beviljades Cimos statliga garantier inom ramen för de program som beskrivs i fotnot 11. Vid den tidpunkten var företaget inte ett företag i svårigheter. Således utgjorde garantierna inte något omstruktureringsstöd och därför bryter man inte mot engångsvillkoret.

37

(38)  Se t.ex. kommissionens beslut (EU) 2015/494 av den 9 juli 2014 om de åtgärder SA.32715 (2012/C) (f.d. 2012/NN) (f.d. 2011/CP) som Slovenien har genomfört till förmån för Adria Airways d.d. (EUT L 78, 24.3.2015, s. 18) och kommissionens beslut 2013/151/EU av den 19 september 2012 om det statligt stöd SA.30908 (11/C) (f.d. N 176/10) som Tjeckien har beviljat Czech Airlines, a.s. (ČSA – Czech Airlines – Omstruktureringsplan) (EUT L 92, 3.4.2013, s. 16).

38

(39)  Se fotnot 5.

39

(40)  De förenade målen T-115/09 och T-116/09 Electrolux AB och Whirlpool Europe BV mot kommissionen (FagorBrandt), REU 2012, s. II-000.

40

(41)  Av vilka Cimos har anmält 120,2 miljoner euro som eget bidrag.

41

---

| 4.3.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 59/194 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 59/194

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2016/290

av den 16 december 2015

om de stödåtgärder som Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V. har genomfört i samband med lagen om mjölk och fetter SA.35484 (2013/C) (f.d. SA.35484 [2012/NN])

[delgivet med nr C(2015) 9052]

(Endast den tyska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2, första stycket,

efter att i enlighet med nämnda bestämmelse ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig, och (1)

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Genom skrivelser av den 28 november 2011 och av den 27 februari 2012 begärde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) närmare uppgifter av Tyskland om den årliga rapporten 2010 om stöd inom jordbrukssektorn, vilken Tyskland hade inlämnat enligt artikel 21.1 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (2). Tyskland besvarade kommissionens frågor genom skrivelser av den 16 januari 2012 och den 27 april 2012. Av Tysklands svar framgick att Tyskland hade beviljat den tyska mjölksektorn finansiellt stöd i enlighet med lagen om handel med mjölk, mjölkprodukter och fetter (Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten, nedan kallad lagen om mjölk och fetter eller MFG) från år 1952. |
| --- | --- |

(1)

Genom skrivelser av den 28 november 2011 och av den 27 februari 2012 begärde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) närmare uppgifter av Tyskland om den årliga rapporten 2010 om stöd inom jordbrukssektorn, vilken Tyskland hade inlämnat enligt artikel 21.1 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (2). Tyskland besvarade kommissionens frågor genom skrivelser av den 16 januari 2012 och den 27 april 2012. Av Tysklands svar framgick att Tyskland hade beviljat den tyska mjölksektorn finansiellt stöd i enlighet med lagen om handel med mjölk, mjölkprodukter och fetter (Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten, nedan kallad lagen om mjölk och fetter eller MFG) från år 1952.

kommissionen

2

Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten

lagen om mjölk och fetter

MFG

| (2) | Genom en skrivelse av den 2 oktober 2012 underrättade kommissionen Tyskland om att de aktuella åtgärderna hade registrerats som icke-anmält stöd nr SA.35484 (2012/NN). Genom skrivelser av den 16 november 2012, och av den 7, 8, 11, 13, 14, 15 och 19 februari, 21 mars, 8 april, 28 maj, 10 och 25 juni och 2 juli 2013, lämnade Tyskland ytterligare information. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 2 oktober 2012 underrättade kommissionen Tyskland om att de aktuella åtgärderna hade registrerats som icke-anmält stöd nr SA.35484 (2012/NN). Genom skrivelser av den 16 november 2012, och av den 7, 8, 11, 13, 14, 15 och 19 februari, 21 mars, 8 april, 28 maj, 10 och 25 juni och 2 juli 2013, lämnade Tyskland ytterligare information.

| (3) | Genom en skrivelse av den 17 juli 2013 (K(2013) 4457 slutlig) underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda ett förfarande enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget med avseende på vissa delåtgärder som genomförts enligt MFG (nedan kallat beslutet om att inleda ett förfarande). I samma skrivelse slog kommissionen fast att ytterligare delåtgärder antingen för perioden 28 november 2001 till 31 december 2006 eller för perioden från den 1 januari 2007 eller för båda perioderna var förenliga med den inre marknaden, eller inte utgjorde något statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 EUF-fördraget, eller att de inte ingick i tillämpningsområdet för bestämmelserna om statligt stöd (nedan kallat det positiva beslutet). |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 17 juli 2013 (K(2013) 4457 slutlig) underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda ett förfarande enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget med avseende på vissa delåtgärder som genomförts enligt MFG (nedan kallat beslutet om att inleda ett förfarande). I samma skrivelse slog kommissionen fast att ytterligare delåtgärder antingen för perioden 28 november 2001 till 31 december 2006 eller för perioden från den 1 januari 2007 eller för båda perioderna var förenliga med den inre marknaden, eller inte utgjorde något statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 EUF-fördraget, eller att de inte ingick i tillämpningsområdet för bestämmelserna om statligt stöd (nedan kallat det positiva beslutet).

beslutet om att inleda ett förfarande

det positiva beslutet

| (4) | Med avseende på samtliga övriga delåtgärder, inbegripet dem som ligger till grund för föreliggande beslut, vilka Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V. (nedan kallat VDM) har genomfört sedan den 28 november 2001 med hänvisning till MFG utgick kommissionen i beslutet om att inleda ett förfarande ifrån att det förelåg ett stöd och uttryckte tvivel om huruvida det var förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(4)

Med avseende på samtliga övriga delåtgärder, inbegripet dem som ligger till grund för föreliggande beslut, vilka Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V. (nedan kallat VDM) har genomfört sedan den 28 november 2001 med hänvisning till MFG utgick kommissionen i beslutet om att inleda ett förfarande ifrån att det förelåg ett stöd och uttryckte tvivel om huruvida det var förenligt med den inre marknaden.

Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V.

VDM

| (5) | Genom en skrivelse av den 20 september 2013 lämnade Tyskland sina synpunkter på beslutet att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 20 september 2013 lämnade Tyskland sina synpunkter på beslutet att inleda förfarandet.

| (6) | Beslutet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (3). Kommissionen uppmanade övriga berörda parter att inkomma med synpunkter inom en månad. |
| --- | --- |

(6)

Beslutet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (3). Kommissionen uppmanade övriga berörda parter att inkomma med synpunkter inom en månad.

Europeiska unionens officiella tidning

3

| (7) | Kommissionen har mottagit synpunkter från sammanlagt 19 berörda parter. En av dessa parter har anfört giltiga skäl till kommissionen för att få vara anonym. Sammanlagt 6 yttranden som mottagits mellan den 6 och den 10 februari 2014 hänförde sig till de delåtgärder som rörde VDM. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen har mottagit synpunkter från sammanlagt 19 berörda parter. En av dessa parter har anfört giltiga skäl till kommissionen för att få vara anonym. Sammanlagt 6 yttranden som mottagits mellan den 6 och den 10 februari 2014 hänförde sig till de delåtgärder som rörde VDM.

| (8) | De mottagna synpunkterna vidarebefordrades till Tyskland med skrivelser av den 27 februari, 3 mars och 3 oktober 2014, utan att avslöja identiteten på den part som nämnts ovan. |
| --- | --- |

(8)

De mottagna synpunkterna vidarebefordrades till Tyskland med skrivelser av den 27 februari, 3 mars och 3 oktober 2014, utan att avslöja identiteten på den part som nämnts ovan.

| (9) | Tyskland yttrade sig inledningsvis inte om de synpunkter som parterna lämnade i februari 2014. Med avseende på kompletterande synpunkter av den 8 juli 2014, lämnade Tyskland synpunkter genom skrivelse av den 3 december 2014. |
| --- | --- |

(9)

Tyskland yttrade sig inledningsvis inte om de synpunkter som parterna lämnade i februari 2014. Med avseende på kompletterande synpunkter av den 8 juli 2014, lämnade Tyskland synpunkter genom skrivelse av den 3 december 2014.

| (10) | Genom en begäran om upplysningar av den 6 juni 2014 bad kommissionen Tyskland om ytterligare information, vilken Tyskland lämnade genom skrivelse av den 16 juli 2014. |
| --- | --- |

(10)

Genom en begäran om upplysningar av den 6 juni 2014 bad kommissionen Tyskland om ytterligare information, vilken Tyskland lämnade genom skrivelse av den 16 juli 2014.

2.   BESKRIVNING

BESKRIVNING

| (11) | Nedan beskrivs de åtgärder som VDM har genomfört med hänvisning till mjölk och fetter, vilka i beslutet om att inleda ett förfarande betecknas som delåtgärderna BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP 8, SL 6 och TH 6. Kommissionen anser att det är osäkert huruvida dessa åtgärder är förenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(11)

Nedan beskrivs de åtgärder som VDM har genomfört med hänvisning till mjölk och fetter, vilka i beslutet om att inleda ett förfarande betecknas som delåtgärderna BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP 8, SL 6 och TH 6. Kommissionen anser att det är osäkert huruvida dessa åtgärder är förenliga med den inre marknaden.

Kommissionens skäl till att inleda förfarandet enligt artikel 108.2 i FEUF-fördraget

Kommissionens skäl till att inleda förfarandet enligt artikel 108.2 i FEUF-fördraget

| (12) | MFG är en federal lag som trädde i kraft 1952 och sedan dess har ändrats ett flertal gånger, senast den 31 oktober 2006. Den utgör den rättsliga ramen för de aktuella åtgärderna och gäller på obestämd tid. |
| --- | --- |

(12)

MFG är en federal lag som trädde i kraft 1952 och sedan dess har ändrats ett flertal gånger, senast den 31 oktober 2006. Den utgör den rättsliga ramen för de aktuella åtgärderna och gäller på obestämd tid.

| (13) | Enligt § 22 stycke 1 i MFG ges de tyska delstaterna befogenhet att införa en mjölkavgift för mejerierna på grundval av de levererade mjölkkvantiteterna. Enligt den information som Tyskland har lämnat har nio (av sexton) delstater utnyttjat denna befogenhet, nämligen Baden-Württemberg, Bayern, Brandenburg, Hessen, Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz, Saarland och Thüringen. De avgifter som delstaterna tar ut uppgår till upp till 0,0015 euro per kg mjölk. |
| --- | --- |

(13)

Enligt § 22 stycke 1 i MFG ges de tyska delstaterna befogenhet att införa en mjölkavgift för mejerierna på grundval av de levererade mjölkkvantiteterna. Enligt den information som Tyskland har lämnat har nio (av sexton) delstater utnyttjat denna befogenhet, nämligen Baden-Württemberg, Bayern, Brandenburg, Hessen, Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz, Saarland och Thüringen. De avgifter som delstaterna tar ut uppgår till upp till 0,0015 euro per kg mjölk.

| (14) | Tyskland har visat att den mjölkavgift som tas ut i de respektive delstaterna inte är tillämplig på importerade produkter. Däremot kan exportprodukter omfattas av mjölkavgiften. |
| --- | --- |

(14)

Tyskland har visat att den mjölkavgift som tas ut i de respektive delstaterna inte är tillämplig på importerade produkter. Däremot kan exportprodukter omfattas av mjölkavgiften.

| (15) | I § 22 stycke 2 i lagen om mjölk och fetter föreskrivs att de medel som uppkommer genom mjölkavgiften endast får användas för följande ändamål:






  1. | Främjande och bibehållande av kvaliteten på grundval av vissa genomförandebestämmelser. |
| --- | --- | --- |

(15)

I § 22 stycke 2 i lagen om mjölk och fetter föreskrivs att de medel som uppkommer genom mjölkavgiften endast får användas för följande ändamål:

1.

Främjande och bibehållande av kvaliteten på grundval av vissa genomförandebestämmelser.

| 2. | Förbättring av hygienen vid utvinning, leverans, bearbetning och distribution av mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

2.

Förbättring av hygienen vid utvinning, leverans, bearbetning och distribution av mjölk och mjölkprodukter.

| 3. | Kontroller av mjölkavkastningen. |
| --- | --- |

3.

Kontroller av mjölkavkastningen.

| 4. | Rådgivning till företagen avseende frågor som rör mejeriproduktion och löpande fortbildning av unga anställda inom detta område. |
| --- | --- |

4.

Rådgivning till företagen avseende frågor som rör mejeriproduktion och löpande fortbildning av unga anställda inom detta område.

| 5. | Reklam för att öka konsumtionen av mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

5.

Reklam för att öka konsumtionen av mjölk och mjölkprodukter.

| 6. | Genomförande av uppgifter som överlåtits enligt lagen om mjölk och fetter. |
| --- | --- |

6.

Genomförande av uppgifter som överlåtits enligt lagen om mjölk och fetter.

| (16) | I § 22 stycke 2a i lagen om mjölk och fetter föreskrivs att de medel som erhålls enligt stycke 1 med avsteg från stycke 2 även kan användas för att






  1. | minska strukturellt betingade ökade insamlingskostnader vid leverans av mjölk och grädde från producenterna till mejeriet, |
| --- | --- | --- |

(16)

I § 22 stycke 2a i lagen om mjölk och fetter föreskrivs att de medel som erhålls enligt stycke 1 med avsteg från stycke 2 även kan användas för att

1.

minska strukturellt betingade ökade insamlingskostnader vid leverans av mjölk och grädde från producenterna till mejeriet,

| 2. | minska de ökade transportkostnaderna vid leverans av mjölk mellan mejerier, såvida leveransen är nödvändig för att säkerställa försörjningen av konsumtionsmjölk inom det mottagande mejeriets försäljningsområde och |
| --- | --- |

2.

minska de ökade transportkostnaderna vid leverans av mjölk mellan mejerier, såvida leveransen är nödvändig för att säkerställa försörjningen av konsumtionsmjölk inom det mottagande mejeriets försäljningsområde och

| 3. | främja kvaliteten vid den centrala distributionen av mjölkprodukter. |
| --- | --- |

3.

främja kvaliteten vid den centrala distributionen av mjölkprodukter.

| (17) | I § 22 stycke 4 föreskrivs att bidrag och avgifter som mejerier eller sammanslutningar av sådana betalar till organisationer inom mjölkindustrin i de syften som anges i stycke 2 helt eller delvis ska ersättas genom intäkterna från mjölkavgiften. |
| --- | --- |

(17)

I § 22 stycke 4 föreskrivs att bidrag och avgifter som mejerier eller sammanslutningar av sådana betalar till organisationer inom mjölkindustrin i de syften som anges i stycke 2 helt eller delvis ska ersättas genom intäkterna från mjölkavgiften.

| (18) | Tyskland uppgav att finansieringen av VDM enligt § 22 stycke 2 punkt 6 i MFG utgör ett tillhandahållande av allmännyttiga tjänster (Leistungsverwaltung) och inte någon offentlig myndighetsutövning (Eingriffsverwaltung) som begränsar de berörda personernas rättigheter, utan ett positivt tillhandahållande av tjänster. Det krävs inte någon materiell rättslig grund, eftersom förbehållet i artikel 20 stycke 3 i den tyska grundlagen inte omfattar detta område. Det är tillräckligt med ett bemyndigande i den respektive delstatens budget och ett motsvarande beviljande genom ett administrativt beslut. |
| --- | --- |

(18)

Tyskland uppgav att finansieringen av VDM enligt § 22 stycke 2 punkt 6 i MFG utgör ett tillhandahållande av allmännyttiga tjänster (Leistungsverwaltung) och inte någon offentlig myndighetsutövning (Eingriffsverwaltung) som begränsar de berörda personernas rättigheter, utan ett positivt tillhandahållande av tjänster. Det krävs inte någon materiell rättslig grund, eftersom förbehållet i artikel 20 stycke 3 i den tyska grundlagen inte omfattar detta område. Det är tillräckligt med ett bemyndigande i den respektive delstatens budget och ett motsvarande beviljande genom ett administrativt beslut.

Leistungsverwaltung

Eingriffsverwaltung

| (19) | I de enskilda delstaterna var de där tillämpliga delstatsbudgetförordningarna avgörande för tillhandahållandet av medlen. |
| --- | --- |

(19)

I de enskilda delstaterna var de där tillämpliga delstatsbudgetförordningarna avgörande för tillhandahållandet av medlen.

| (20) | Följande förordningar utgör den rättsliga grunden för uttaget av mjölkavgiften i de respektive delstaterna: |
| --- | --- |

(20)

Följande förordningar utgör den rättsliga grunden för uttaget av mjölkavgiften i de respektive delstaterna:

| (21) | Baden-Württemberg: Förordning från landsbygds- och konsumentskyddsministeriet om uttag av mjölkavgifter (Verordnung über die Erhebung von milchwirtschaftlichen Umlagen) av den 18 maj 2004 (GBl. s. 350), ändrad genom förordning av den 24 januari 2006 (GBl. s. 40). |
| --- | --- |

(21)

Baden-Württemberg: Förordning från landsbygds- och konsumentskyddsministeriet om uttag av mjölkavgifter (Verordnung über die Erhebung von milchwirtschaftlichen Umlagen) av den 18 maj 2004 (GBl. s. 350), ändrad genom förordning av den 24 januari 2006 (GBl. s. 40).

Verordnung über die Erhebung von milchwirtschaftlichen Umlagen

| (22) | Bayern: Förordningen om mjölkavgifter (Verordnung über eine Umlage für Milch, BayMilchUmlV) av den 17 oktober 2007. |
| --- | --- |

(22)

Bayern: Förordningen om mjölkavgifter (Verordnung über eine Umlage für Milch, BayMilchUmlV) av den 17 oktober 2007.

Verordnung über eine Umlage für Milch

| (23) | Hessen: Förordning om uttag av en avgift för att främja mejerisektorn (Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft) av den 1 december 1981. |
| --- | --- |

(23)

Hessen: Förordning om uttag av en avgift för att främja mejerisektorn (Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft) av den 1 december 1981.

Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft

| (24) | Niedersachsen: Förordning om uttag av en avgift inom mejerisektorn (Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft) av den 26 november 2004 (Nds. GVBl. nr 36/2004, s. 519), senast ändrad genom förordningen om ändring av förordningen om uttag av en avgift inom mejerisektorn av den 22 december 2005 (Nds. GVBl. nr 31/2005, s. 475). |
| --- | --- |

(24)

Niedersachsen: Förordning om uttag av en avgift inom mejerisektorn (Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft) av den 26 november 2004 (Nds. GVBl. nr 36/2004, s. 519), senast ändrad genom förordningen om ändring av förordningen om uttag av en avgift inom mejerisektorn av den 22 december 2005 (Nds. GVBl. nr 31/2005, s. 475).

Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft

| (25) | Nordrhein-Westfalen: Förordning om avgifter för att främja mejerisektorn (Verordnung über Umlagen zur Förderung der Milchwirtschaft) av den 30 november 1965. |
| --- | --- |

(25)

Nordrhein-Westfalen: Förordning om avgifter för att främja mejerisektorn (Verordnung über Umlagen zur Förderung der Milchwirtschaft) av den 30 november 1965.

Verordnung über Umlagen zur Förderung der Milchwirtschaft

| (26) | Rheinland-Pfalz: Delstatsförordning om uttag av en avgift inom mejerisektorn (LVO über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiete der Milchwirtschaft) av den 15 oktober 2002, senast ändrad genom den första delstatsförordningen om ändring av delstatsförordningen om uttag av en avgift inom mejerisektorn av den 4 juli 2009. |
| --- | --- |

(26)

Rheinland-Pfalz: Delstatsförordning om uttag av en avgift inom mejerisektorn (LVO über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiete der Milchwirtschaft) av den 15 oktober 2002, senast ändrad genom den första delstatsförordningen om ändring av delstatsförordningen om uttag av en avgift inom mejerisektorn av den 4 juli 2009.

(LVO über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiete der Milchwirtschaft

| (27) | Saarland: Förordning om uttag av en avgift inom mejerisektorn (Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft) av den 9 december 1982. |
| --- | --- |

(27)

Saarland: Förordning om uttag av en avgift inom mejerisektorn (Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft) av den 9 december 1982.

Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft

| (28) | Thüringen: Thüringens förordning om uttag av en avgift för att främja mejerisektorn (Thüringer Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft) av den 29 december 1999. |
| --- | --- |

(28)

Thüringen: Thüringens förordning om uttag av en avgift för att främja mejerisektorn (Thüringer Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft) av den 29 december 1999.

Thüringer Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft

| (29) | Baden-Württemberg, Bayern, Hessen, Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz, Saarland och Thüringen beviljar finansiellt stöd för de här aktuella åtgärderna som VDM har genomfört. Mellan 2001 och 2011 uppgick de sammanlagda budgetmedel som använts (sammanräknat för alla delstater) till ungefär 4 miljoner euro. |
| --- | --- |

(29)

Baden-Württemberg, Bayern, Hessen, Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz, Saarland och Thüringen beviljar finansiellt stöd för de här aktuella åtgärderna som VDM har genomfört. Mellan 2001 och 2011 uppgick de sammanlagda budgetmedel som använts (sammanräknat för alla delstater) till ungefär 4 miljoner euro.

| (30) | Vidare uppgav Tyskland att i de delstater som inte uttar någon mjölkavgift har betalningar till VDM gjorts på frivillig basis från Milcherzeugervereinigung in Schleswig-Holstein e.V., Arbeitsgemeinschaft Milch e.V. i Mecklenburg-Vorpommern, Landeskontrollverband Berlin-Brandenburg e.V., Interessengemeinschaft der Erzeugerzusammenschlüsse in Sachsen e.V., från den i delstaten Sachsen-Anhalt verksamma mejerisektorn genom Landesvereinigung der Milchwirtschaft i Niedersachsen. Beräkningen av betalningarna följer av den producerade mängden mjölk i den aktuella delstaten med beaktande av organisationens finansiella möjligheter. |
| --- | --- |

(30)

Vidare uppgav Tyskland att i de delstater som inte uttar någon mjölkavgift har betalningar till VDM gjorts på frivillig basis från Milcherzeugervereinigung in Schleswig-Holstein e.V., Arbeitsgemeinschaft Milch e.V. i Mecklenburg-Vorpommern, Landeskontrollverband Berlin-Brandenburg e.V., Interessengemeinschaft der Erzeugerzusammenschlüsse in Sachsen e.V., från den i delstaten Sachsen-Anhalt verksamma mejerisektorn genom Landesvereinigung der Milchwirtschaft i Niedersachsen. Beräkningen av betalningarna följer av den producerade mängden mjölk i den aktuella delstaten med beaktande av organisationens finansiella möjligheter.

Milcherzeugervereinigung in Schleswig-Holstein e.V

Arbeitsgemeinschaft Milch e.V.

Landeskontrollverband Berlin-Brandenburg e.V.

Interessengemeinschaft der Erzeugerzusammenschlüsse in Sachsen e.V

Landesvereinigung der Milchwirtschaft

| (31) | Baden-Württemberg har i kompletterande syfte påpekat att uttaget av mjölkavgiften i Baden-Württemberg upphörde den 31 december 2012. Mejerisektorn i Baden-Württemberg har under åren 2013 och 2014 bidragit till VDM:s finansiering genom Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e.V. (medlemsavgifter). |
| --- | --- |

(31)

Baden-Württemberg har i kompletterande syfte påpekat att uttaget av mjölkavgiften i Baden-Württemberg upphörde den 31 december 2012. Mejerisektorn i Baden-Württemberg har under åren 2013 och 2014 bidragit till VDM:s finansiering genom Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e.V. (medlemsavgifter).

Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e.V.

| (32) | Enligt Tyskland innefattar VDM:s uppgifter särskilt:






  — | Tillvaratagande och främjande av mejerisektorns intressen, |
| --- | --- | --- |

(32)

Enligt Tyskland innefattar VDM:s uppgifter särskilt:

—

Tillvaratagande och främjande av mejerisektorns intressen,

| — | omfattande förberedande rådgivning i alla frågor som rör mejerinäringen både på nationell och internationell nivå, |
| --- | --- |

—

omfattande förberedande rådgivning i alla frågor som rör mejerinäringen både på nationell och internationell nivå,

| — | intressebevakning vid lagstiftningsprocessen gentemot ministerier, parlamentsorgan, utskott och arbetsgrupper från nationella och internationella tekniska förbund och organisationer, |
| --- | --- |

—

intressebevakning vid lagstiftningsprocessen gentemot ministerier, parlamentsorgan, utskott och arbetsgrupper från nationella och internationella tekniska förbund och organisationer,

| — | anordnande av evenemang rörande aktuell utveckling och trender. |
| --- | --- |

—

anordnande av evenemang rörande aktuell utveckling och trender.

| (33) | Enligt Tyskland är VDM medlem i det internationella mjölkförbundet (IDF) och utgör den nationella tyska kommittén inom denna organisation. Närmare bestämt ankommer det på VDM att koordinera hela Tysklands deltagande i IDF. VDM utnämner experterna i IDF:s organ på uppdrag av medlemsorganisationerna och den federala tyska regeringen och besvarar internationella frågor till den nationella tyska kommittén. Sammanslutningen företräder där hela mejeribranschens intressen i samråd med sina medlemmar och i nära samarbete med den federala tyska regeringen och representanter för de tyska delstaterna. |
| --- | --- |

(33)

Enligt Tyskland är VDM medlem i det internationella mjölkförbundet (IDF) och utgör den nationella tyska kommittén inom denna organisation. Närmare bestämt ankommer det på VDM att koordinera hela Tysklands deltagande i IDF. VDM utnämner experterna i IDF:s organ på uppdrag av medlemsorganisationerna och den federala tyska regeringen och besvarar internationella frågor till den nationella tyska kommittén. Sammanslutningen företräder där hela mejeribranschens intressen i samråd med sina medlemmar och i nära samarbete med den federala tyska regeringen och representanter för de tyska delstaterna.

| (34) | Vidare är VDM som representant för hela branschen ansvarig för normeringen och standardiseringen på nationell och internationell nivå i samarbete med de ansvariga standardiseringsorganisationerna som t.ex. ISO, IDF, CEN och DIN. VDM tillhandahåller även rådgivning till den federala tyska regeringen och IDF beträffande Codex Alimentarius. Genom yttranden, anvisningar och riktlinjer bidrar VDM i hög utsträckning till att mejerinäringen och myndigheterna hittar en gemensam nämnare när det är frågan om bedömningen av de parametrar som är relevanta i miljö- och säkerhetsmässigt hänseende. Slutligen utarbetar VDM utbildningsmaterial för branschen och följer hela den tekniska standardiseringen. Tekniska standarder är nödvändiga inom mejerinäringen. Därigenom kan säkra livsmedel av hög kvalitet produceras. |
| --- | --- |

(34)

Vidare är VDM som representant för hela branschen ansvarig för normeringen och standardiseringen på nationell och internationell nivå i samarbete med de ansvariga standardiseringsorganisationerna som t.ex. ISO, IDF, CEN och DIN. VDM tillhandahåller även rådgivning till den federala tyska regeringen och IDF beträffande Codex Alimentarius. Genom yttranden, anvisningar och riktlinjer bidrar VDM i hög utsträckning till att mejerinäringen och myndigheterna hittar en gemensam nämnare när det är frågan om bedömningen av de parametrar som är relevanta i miljö- och säkerhetsmässigt hänseende. Slutligen utarbetar VDM utbildningsmaterial för branschen och följer hela den tekniska standardiseringen. Tekniska standarder är nödvändiga inom mejerinäringen. Därigenom kan säkra livsmedel av hög kvalitet produceras.

| (35) | VDM bildar även ett nätverk för medlemsorganisationerna, representanter för förbundsstaten, delstaterna och forskningen. Alla deltagare rådgör om vägval inom den nationella och internationella livsmedelslagstiftningen, om mjölkvetenskap- och analys, kost, men även om miljö-, klimat- och djurskyddsfrågor. I detta avseende främjar VDM samarbetet mellan alla medlemmar i branschen. Till sammanslutningens målsättningar hör även att stödja mjölkvetenskapen och att främja den tekniska utvecklingen inom mejerisektorn. |
| --- | --- |

(35)

VDM bildar även ett nätverk för medlemsorganisationerna, representanter för förbundsstaten, delstaterna och forskningen. Alla deltagare rådgör om vägval inom den nationella och internationella livsmedelslagstiftningen, om mjölkvetenskap- och analys, kost, men även om miljö-, klimat- och djurskyddsfrågor. I detta avseende främjar VDM samarbetet mellan alla medlemmar i branschen. Till sammanslutningens målsättningar hör även att stödja mjölkvetenskapen och att främja den tekniska utvecklingen inom mejerisektorn.

| (36) | Inte ett enda företag som är verksamt inom produktion, bearbetning eller handel med mjölk är medlem i VDM, utan enbart organisationer och vetenskapliga institutioner. Enligt VDM:s webbplats hör till medlemmarna exempelvis Milchindustrie-Verband e.V., Deutsche Bauernverband e.V., Bundesverband der Privaten Milchwirtschaft e.V., ZV Deutscher Milchwirtschaftler e.V., Bundesverband Molkereiprodukte och Arbeitsgemeinschaft Deutscher Rinderzüchter e.V (4). |
| --- | --- |

(36)

Inte ett enda företag som är verksamt inom produktion, bearbetning eller handel med mjölk är medlem i VDM, utan enbart organisationer och vetenskapliga institutioner. Enligt VDM:s webbplats hör till medlemmarna exempelvis Milchindustrie-Verband e.V., Deutsche Bauernverband e.V., Bundesverband der Privaten Milchwirtschaft e.V., ZV Deutscher Milchwirtschaftler e.V., Bundesverband Molkereiprodukte och Arbeitsgemeinschaft Deutscher Rinderzüchter e.V (4).

Milchindustrie-Verband e.V

Deutsche Bauernverband e.V.

Bundesverband der Privaten Milchwirtschaft e.V

ZV Deutscher Milchwirtschaftler e.V

Bundesverband Molkereiprodukte

Arbeitsgemeinschaft Deutscher Rinderzüchter e.V

4

| (37) | Tyskland anser att det finansiella stödet till VDM inte utgör stöd, eftersom VDM inte är något företag, dvs. inte utgör någon ekonomisk aktör. VDM utövar inte någon ekonomisk verksamhet. VDM är en sammanslutning som omfattar aktörer på olika nivåer i värdekedjan mjölk i Tyskland som inte själva utövar någon ekonomisk verksamhet. Enligt den tyska lagstiftningen om bolagsbeskattning är VDM erkänd som yrkesorganisation och har således rätt till vissa skattelättnader, vilket bolag med ekonomisk verksamhet inte har rätt till. |
| --- | --- |

(37)

Tyskland anser att det finansiella stödet till VDM inte utgör stöd, eftersom VDM inte är något företag, dvs. inte utgör någon ekonomisk aktör. VDM utövar inte någon ekonomisk verksamhet. VDM är en sammanslutning som omfattar aktörer på olika nivåer i värdekedjan mjölk i Tyskland som inte själva utövar någon ekonomisk verksamhet. Enligt den tyska lagstiftningen om bolagsbeskattning är VDM erkänd som yrkesorganisation och har således rätt till vissa skattelättnader, vilket bolag med ekonomisk verksamhet inte har rätt till.

| (38) | Tyskland gör gällande att en medlemsstat enligt artikel 183 i rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (5) – utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 87, 88 och 89 (numera artiklarna 107, 108 och 109) i fördraget såsom föreskrivs i artikel 180 i denna förordning – i syfte att finansiera åtgärder för främjande av konsumtionen av mjölk i gemenskapen, utvidga marknaden för mjölk och mjölkprodukter och förbättra mjölkkvaliteten, får införa en avgift för saluförda kvantiteter av mjölk eller mjölkekvivalenter som ska betalas av mjölkproducenterna i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

(38)

Tyskland gör gällande att en medlemsstat enligt artikel 183 i rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (5) – utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 87, 88 och 89 (numera artiklarna 107, 108 och 109) i fördraget såsom föreskrivs i artikel 180 i denna förordning – i syfte att finansiera åtgärder för främjande av konsumtionen av mjölk i gemenskapen, utvidga marknaden för mjölk och mjölkprodukter och förbättra mjölkkvaliteten, får införa en avgift för saluförda kvantiteter av mjölk eller mjölkekvivalenter som ska betalas av mjölkproducenterna i den berörda medlemsstaten.

5

| (39) | I sina synpunkter av den 20 september 2013 gjorde Tyskland gällande att sammanslutningar (som VDM) och föreningar i beslutspraxis endast i undantagsfall klassificeras som företag i den mening som avses i artikel 107.1 FEUF, och endast i den mån de även själva utövar en ekonomisk verksamhet (t.ex. uthyrning av fast egendom, saluföring av tv-rättigheter) (6). |
| --- | --- |

(39)

I sina synpunkter av den 20 september 2013 gjorde Tyskland gällande att sammanslutningar (som VDM) och föreningar i beslutspraxis endast i undantagsfall klassificeras som företag i den mening som avses i artikel 107.1 FEUF, och endast i den mån de även själva utövar en ekonomisk verksamhet (t.ex. uthyrning av fast egendom, saluföring av tv-rättigheter) (6).

6

| (40) | Till sammanslutningens verksamhetsområden hör dessutom att representera mjölksektorn på nationell och internationell nivå (t.ex. vid Codex Alimentarius och i DIN-kommittén). VDM bidrar med expertkunskaper i sammanställd och behandlad form från oberoende externa vetenskapsmän och sakkunniga till de aktuella organen. Sammanslutningen agerar som sakkunnig och rådgivare till ministerierna på federal- och delstatsnivå. |
| --- | --- |

(40)

Till sammanslutningens verksamhetsområden hör dessutom att representera mjölksektorn på nationell och internationell nivå (t.ex. vid Codex Alimentarius och i DIN-kommittén). VDM bidrar med expertkunskaper i sammanställd och behandlad form från oberoende externa vetenskapsmän och sakkunniga till de aktuella organen. Sammanslutningen agerar som sakkunnig och rådgivare till ministerierna på federal- och delstatsnivå.

| (41) | Denna verksamhet kommer inte enskilda företag till godo. Den motsvarar tvärtom de (allmännyttiga) uppgifter som är typiska för en sammanslutning. Om VDM klassificeras som en kommersiell lobbyist för mejerisektorn, vars tjänster kan köpas på marknaden, bygger detta på en missuppfattning av sammanslutningens verksamhet. Dess medlemmar kan inte heller vända sig till en annan tjänsteutövare för att erhålla de tjänster som VDM tillhandahåller. Det föreligger således inte någon konkurrens. VDM bedriver således inte någon ekonomisk verksamhet på en marknad. |
| --- | --- |

(41)

Denna verksamhet kommer inte enskilda företag till godo. Den motsvarar tvärtom de (allmännyttiga) uppgifter som är typiska för en sammanslutning. Om VDM klassificeras som en kommersiell lobbyist för mejerisektorn, vars tjänster kan köpas på marknaden, bygger detta på en missuppfattning av sammanslutningens verksamhet. Dess medlemmar kan inte heller vända sig till en annan tjänsteutövare för att erhålla de tjänster som VDM tillhandahåller. Det föreligger således inte någon konkurrens. VDM bedriver således inte någon ekonomisk verksamhet på en marknad.

| (42) | Enligt Tyskland gynnas inte heller mejerierna av de tjänster som VDM tillhandahåller. I synnerhet tillhandahåller VDM inte någon ”riktad rådgivning” till företag inom mejerisektorn. VDM:s verksamhet är tvärtom av allmän natur. VDM informerar samtliga intressenter och således i slutänden allmänheten om vägvalen inom nationell och internationell livsmedelslagstiftning, inom mjölkvetenskap- och analys, kost, men även om miljö-, klimat- och djurskyddsfrågor. För att sprida information använder sammanslutningen i detta hänseende i första hand allmänt (på internet) tillgängliga publikationer samt anordnar konferenser. Sammanslutningen fyller en funktion som multiplikator, vilken är typisk för sammanslutningars verksamhet och är väsentlig för att göra information allmänt tillgänglig. |
| --- | --- |

(42)

Enligt Tyskland gynnas inte heller mejerierna av de tjänster som VDM tillhandahåller. I synnerhet tillhandahåller VDM inte någon ”riktad rådgivning” till företag inom mejerisektorn. VDM:s verksamhet är tvärtom av allmän natur. VDM informerar samtliga intressenter och således i slutänden allmänheten om vägvalen inom nationell och internationell livsmedelslagstiftning, inom mjölkvetenskap- och analys, kost, men även om miljö-, klimat- och djurskyddsfrågor. För att sprida information använder sammanslutningen i detta hänseende i första hand allmänt (på internet) tillgängliga publikationer samt anordnar konferenser. Sammanslutningen fyller en funktion som multiplikator, vilken är typisk för sammanslutningars verksamhet och är väsentlig för att göra information allmänt tillgänglig.

| (43) | Denna öppna, allmänna form av ”rådgivning” utgör inte någon marknadsmässig tjänst som mejerisektorn erhåller. Den kan inte jämföras med en riktad rådgivning, såsom exempelvis tillhandahålls av konsultföretag. Eventuella fördelar som mejeriföretag erhåller genom att ta del av informationen saknar betydelse i stödrättsligt hänseende. Det föreligger inte heller några avgöranden från kommissionen eller från EU-domstolarna i vilka en sådan extensiv tolkning av stöd har gjorts. |
| --- | --- |

(43)

Denna öppna, allmänna form av ”rådgivning” utgör inte någon marknadsmässig tjänst som mejerisektorn erhåller. Den kan inte jämföras med en riktad rådgivning, såsom exempelvis tillhandahålls av konsultföretag. Eventuella fördelar som mejeriföretag erhåller genom att ta del av informationen saknar betydelse i stödrättsligt hänseende. Det föreligger inte heller några avgöranden från kommissionen eller från EU-domstolarna i vilka en sådan extensiv tolkning av stöd har gjorts.

| (44) | Det är inte heller fråga om något indirekt stöd. För detta skulle krävas att bidrag till en tredje man just har i syfte att gynna den indirekta stödmottagaren, eller att det ligger i sakens natur att åtgärden gynnar ett företag eller en sektor. Detta är inte fallet här. Möjliga dominoeffekter från åtgärder som allmän information om vägval inom nationell och internationell livsmedelslagstiftning, inom mjölkvetenskap- och analys, kost, men även om miljö-, klimat- och djurskyddsfrågor är inte specifika och kan således inte motivera ett stöd. Som allmänna åtgärder medför de dessutom inte någon snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

(44)

Det är inte heller fråga om något indirekt stöd. För detta skulle krävas att bidrag till en tredje man just har i syfte att gynna den indirekta stödmottagaren, eller att det ligger i sakens natur att åtgärden gynnar ett företag eller en sektor. Detta är inte fallet här. Möjliga dominoeffekter från åtgärder som allmän information om vägval inom nationell och internationell livsmedelslagstiftning, inom mjölkvetenskap- och analys, kost, men även om miljö-, klimat- och djurskyddsfrågor är inte specifika och kan således inte motivera ett stöd. Som allmänna åtgärder medför de dessutom inte någon snedvridning av konkurrensen.

| (45) | I föreliggande ärende finns det inte några omständigheter som talar för antagandet att det är frågan om ett gynnande av vissa företag som var avsett att snedvrida eller har snedvridit konkurrensen. Tvärtom hade avgifterna till VDM i syfte att sammanslutningen skulle kunna fullgöra de ovan beskrivna icke-ekonomiska uppgifterna. |
| --- | --- |

(45)

I föreliggande ärende finns det inte några omständigheter som talar för antagandet att det är frågan om ett gynnande av vissa företag som var avsett att snedvrida eller har snedvridit konkurrensen. Tvärtom hade avgifterna till VDM i syfte att sammanslutningen skulle kunna fullgöra de ovan beskrivna icke-ekonomiska uppgifterna.

Kommissionens skäl till att inleda förfarandet enligt artikel 108.2 i FEUF-fördraget

Kommissionens skäl till att inleda förfarandet enligt artikel 108.2 i FEUF-fördraget

| (46) | I beslutet om att inleda ett förfarande fastställde kommissionen att VDM erbjuder tjänster, eftersom sammanslutningen företräder den tyska mjölksektorn på olika nivåer och dessutom tillhandahåller riktade rådgivningstjänster i samband med mjölkproduktionen. De slutliga mottagarna av dessa tjänster är hela mjölksektorn i Tyskland, särskilt mejerierna, varvid dessa utgör företag. Det har dessutom visat sig att samtliga villkor för förekomst av stöd är uppfyllda. |
| --- | --- |

(46)

I beslutet om att inleda ett förfarande fastställde kommissionen att VDM erbjuder tjänster, eftersom sammanslutningen företräder den tyska mjölksektorn på olika nivåer och dessutom tillhandahåller riktade rådgivningstjänster i samband med mjölkproduktionen. De slutliga mottagarna av dessa tjänster är hela mjölksektorn i Tyskland, särskilt mejerierna, varvid dessa utgör företag. Det har dessutom visat sig att samtliga villkor för förekomst av stöd är uppfyllda.

Synpunkter från VDM

Synpunkter från VDM

| (47) | VDM har lämnat följande synpunkter på det stöd som sammanslutningen beviljats i en skrivelse av den 6 februari 2014: |
| --- | --- |

(47)

VDM har lämnat följande synpunkter på det stöd som sammanslutningen beviljats i en skrivelse av den 6 februari 2014:

| (48) | De medel som VDM har erhållit från mjölkavgiften kan inte anses utgöra stöd till VDM. VDM utgör inte något företag i den mening som avses i artikel 107 i EUF-fördraget. I varje fall utgör VDM:s verksamhet som finansierades av medel från mjölkavgiften inte någon kommersiell verksamhet, dvs. inte någon ekonomisk verksamhet, som utgörs av erbjudande av varor eller tjänster på en marknad. Detta betyder att VDM i varje fall vad gäller denna verksamhet som finansieras genom mjölkavgiften inte kan anses utgöra ett företag, eftersom företagarbegreppet ska bestämmas funktionellt med avseende på en viss verksamhet. |
| --- | --- |

(48)

De medel som VDM har erhållit från mjölkavgiften kan inte anses utgöra stöd till VDM. VDM utgör inte något företag i den mening som avses i artikel 107 i EUF-fördraget. I varje fall utgör VDM:s verksamhet som finansierades av medel från mjölkavgiften inte någon kommersiell verksamhet, dvs. inte någon ekonomisk verksamhet, som utgörs av erbjudande av varor eller tjänster på en marknad. Detta betyder att VDM i varje fall vad gäller denna verksamhet som finansieras genom mjölkavgiften inte kan anses utgöra ett företag, eftersom företagarbegreppet ska bestämmas funktionellt med avseende på en viss verksamhet.

| (49) | VDM erbjuder inte några tjänster på en marknad. VDM:s verksamhet utgörs tvärtom av arbete som är typiskt för en sammanslutning. I egenskap av paraplyorganisation representerar VDM mjölksektorn i Tyskland. Det vore därför fel att betrakta denna verksamhet som bygger på VDM:s kooperativa struktur som ”tjänst” till förmån för medlemmarna. Det är tvärtom tack vare sin kooperativa struktur som VDM ansvarar för mjölksektorns demokratiskt legitimerade opinionsbildning på områden som t.ex. lagstiftning och standardisering. I denna opinionsbildning medverkar dessutom företrädare för förbundsstaten, delstaterna och forskningen som är representerade i sammanslutningen (VDM), dels genom att spela en rådgivande roll och dels genom att utöva sin rösträtt. Denna opinionsbildning och representation av medlemmarna är typiska verksamheter för en sammanslutning och utgör inte något tillhandahållande av en tjänst ”på en marknad”. |
| --- | --- |

(49)

VDM erbjuder inte några tjänster på en marknad. VDM:s verksamhet utgörs tvärtom av arbete som är typiskt för en sammanslutning. I egenskap av paraplyorganisation representerar VDM mjölksektorn i Tyskland. Det vore därför fel att betrakta denna verksamhet som bygger på VDM:s kooperativa struktur som ”tjänst” till förmån för medlemmarna. Det är tvärtom tack vare sin kooperativa struktur som VDM ansvarar för mjölksektorns demokratiskt legitimerade opinionsbildning på områden som t.ex. lagstiftning och standardisering. I denna opinionsbildning medverkar dessutom företrädare för förbundsstaten, delstaterna och forskningen som är representerade i sammanslutningen (VDM), dels genom att spela en rådgivande roll och dels genom att utöva sin rösträtt. Denna opinionsbildning och representation av medlemmarna är typiska verksamheter för en sammanslutning och utgör inte något tillhandahållande av en tjänst ”på en marknad”.

| (50) | Även vid en närmare granskning av följande närmare anförda enskilda områden inom vilka VDM utövar sin verksamhet som en sammanslutning framgår att dessa verksamhetsområden, som finansieras av medel från mjölkavgiften, inte utgör en ”ekonomisk verksamhet” på en viss marknad. |
| --- | --- |

(50)

Även vid en närmare granskning av följande närmare anförda enskilda områden inom vilka VDM utövar sin verksamhet som en sammanslutning framgår att dessa verksamhetsområden, som finansieras av medel från mjölkavgiften, inte utgör en ”ekonomisk verksamhet” på en viss marknad.

| (51) | Betydande delar av VDM:s verksamhet utgörs av ”omfattande förberedande rådgivning i alla frågor som rör mejerinäringen både på nationell och internationell nivå”. Ungefär 15 % av de medel som VDM har erhållit från mjölkavgiften har använts inom detta område. Denna verksamhet utgör emellertid inte en rådgivning till företag inom mjölksektorn, utan rådgivning till nationella- och internationella lagstiftare, dvs. ett framförande av opinionsbildning och kunskaper inom mjölksektorn innan lagstiftnings- och andra standardiseringsåtgärder vidtas. I detta förfarande uppträder VDM som expert och representant för mejerisektorn i Tyskland. Inte heller här tillhandahåller VDM tjänster på en marknad. VDM:s verksamhet innefattar tvärtom arbetet med att kommunicera den demokratiska opinionsbildningen inom den kooperativt utformade sammanslutningen i lagstiftningsprocessen. Av denna anledning kan VDM:s intressebevakning för hela mjölksektorn vid lagstiftningsprocessen gentemot ministerier, parlamentsorgan, utskott och arbetsgrupper från nationella och internationella tekniska förbund och organisationer inte anses utgöra en ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

(51)

Betydande delar av VDM:s verksamhet utgörs av ”omfattande förberedande rådgivning i alla frågor som rör mejerinäringen både på nationell och internationell nivå”. Ungefär 15 % av de medel som VDM har erhållit från mjölkavgiften har använts inom detta område. Denna verksamhet utgör emellertid inte en rådgivning till företag inom mjölksektorn, utan rådgivning till nationella- och internationella lagstiftare, dvs. ett framförande av opinionsbildning och kunskaper inom mjölksektorn innan lagstiftnings- och andra standardiseringsåtgärder vidtas. I detta förfarande uppträder VDM som expert och representant för mejerisektorn i Tyskland. Inte heller här tillhandahåller VDM tjänster på en marknad. VDM:s verksamhet innefattar tvärtom arbetet med att kommunicera den demokratiska opinionsbildningen inom den kooperativt utformade sammanslutningen i lagstiftningsprocessen. Av denna anledning kan VDM:s intressebevakning för hela mjölksektorn vid lagstiftningsprocessen gentemot ministerier, parlamentsorgan, utskott och arbetsgrupper från nationella och internationella tekniska förbund och organisationer inte anses utgöra en ekonomisk verksamhet.

| (52) | Även om denna rådgivande verksamhet gentemot statliga myndigheter på nationell och internationell nivå skulle anses utgöra en tjänst, är dessa statliga myndigheter som mottagare av sådana ”rådgivningstjänster” inte företag och således inte stödmottagare i den mening som avses i artikel 107 FEUF. Vad gäller ovannämnda verksamhet som sammanslutning, kan VDM således inte anses utgöra ett företag och således inte heller en lämplig stödmottagare. Riktade rådgivningstjänster i form av en selektiv rådgivning till företag inom mjölksektorn finansierades däremot inte genom medel från mjölkavgiften som delstaterna ställer till VDM:s förfogande. |
| --- | --- |

(52)

Även om denna rådgivande verksamhet gentemot statliga myndigheter på nationell och internationell nivå skulle anses utgöra en tjänst, är dessa statliga myndigheter som mottagare av sådana ”rådgivningstjänster” inte företag och således inte stödmottagare i den mening som avses i artikel 107 FEUF. Vad gäller ovannämnda verksamhet som sammanslutning, kan VDM således inte anses utgöra ett företag och således inte heller en lämplig stödmottagare. Riktade rådgivningstjänster i form av en selektiv rådgivning till företag inom mjölksektorn finansierades däremot inte genom medel från mjölkavgiften som delstaterna ställer till VDM:s förfogande.

| (53) | Vidare är VDM som representant för hela branschen ansvarig för normeringen och standardiseringen på nationell och internationell nivå i samarbete med de ansvariga standardiseringsorganisationerna som t.ex. ISO, IDF, CEN och DIN. Dessutom tillhandahåller VDM rådgivning till den federala regeringen angående Codex Alimentarius. Således deltar VDM bl.a. som rådgivare till den federala regeringen vid sammanträdena i följande CODEX-kommittéer:






  — | CCMMP – Milk and Milk Products (särskilt mellan 2001 och 2011 reviderades samtliga standarder för mjölkprodukter av CCMMP). |
| --- | --- | --- |

(53)

Vidare är VDM som representant för hela branschen ansvarig för normeringen och standardiseringen på nationell och internationell nivå i samarbete med de ansvariga standardiseringsorganisationerna som t.ex. ISO, IDF, CEN och DIN. Dessutom tillhandahåller VDM rådgivning till den federala regeringen angående Codex Alimentarius. Således deltar VDM bl.a. som rådgivare till den federala regeringen vid sammanträdena i följande CODEX-kommittéer:

—

CCMMP – Milk and Milk Products (särskilt mellan 2001 och 2011 reviderades samtliga standarder för mjölkprodukter av CCMMP).

| — | CCFH – Food Hygiene. |
| --- | --- |

—

CCFH – Food Hygiene.

| — | CCCF – Contaminants in Foods. |
| --- | --- |

—

CCCF – Contaminants in Foods.

| — | CCFA – Food Additives. |
| --- | --- |

—

CCFA – Food Additives.

| — | CCFICS – Food Import Certificates. |
| --- | --- |

—

CCFICS – Food Import Certificates.

| — | CCFL – Food Labelling. |
| --- | --- |

—

CCFL – Food Labelling.

| — | CCGP – General Principles. |
| --- | --- |

—

CCGP – General Principles.

| — | CCMAS – Methods of Analysis and Sampling. |
| --- | --- |

—

CCMAS – Methods of Analysis and Sampling.

| — | CCNFSDU – Nutrition and Foods for Special Dietary Uses. |
| --- | --- |

—

CCNFSDU – Nutrition and Foods for Special Dietary Uses.

| — | CCRVDF – Residues Veterinary Drugs in Food. |
| --- | --- |

—

CCRVDF – Residues Veterinary Drugs in Food.

| (54) | Ungefär 45 % av de medel som VDM har erhållit från mjölkavgiften har använts inom området för normering och standardisering på nationell och internationell nivå. Detta område för normering och standardisering kan inte heller anses utgöra en ekonomisk verksamhet. VDM tillhandahåller inte några tjänster på marknaden, utan representerar hela mjölksektorn som paraplyorganisation vid tillhandahållandet av en uppgift av allmänt intresse. Det är allmänt erkänt att normeringen och standardiseringen enligt ISO, IDF, CEN och DIN samt Codex Alimentarius utgör en verksamhet av allmänt intresse och inte exempelvis en selektiv stödåtgärd. |
| --- | --- |

(54)

Ungefär 45 % av de medel som VDM har erhållit från mjölkavgiften har använts inom området för normering och standardisering på nationell och internationell nivå. Detta område för normering och standardisering kan inte heller anses utgöra en ekonomisk verksamhet. VDM tillhandahåller inte några tjänster på marknaden, utan representerar hela mjölksektorn som paraplyorganisation vid tillhandahållandet av en uppgift av allmänt intresse. Det är allmänt erkänt att normeringen och standardiseringen enligt ISO, IDF, CEN och DIN samt Codex Alimentarius utgör en verksamhet av allmänt intresse och inte exempelvis en selektiv stödåtgärd.

| (55) | Det framgår av stadgan från DIN e.V. att ”Uppgift (syfte) för DIN ... i allmänhetens intresse med säkerställande av det offentliga intresset genom ordnade och transparenta förfaranden stimulera, organisera, styra och leda normeringen och standardiseringen. Resultaten ska främja innovation, säkerhet och förståelse inom näringsliv, forskning, förvaltning och bland allmänheten samt kvalitetssäkring och rationalisering och arbets-, miljö- och konsumentskydd.” |
| --- | --- |

(55)

Det framgår av stadgan från DIN e.V. att ”Uppgift (syfte) för DIN ... i allmänhetens intresse med säkerställande av det offentliga intresset genom ordnade och transparenta förfaranden stimulera, organisera, styra och leda normeringen och standardiseringen. Resultaten ska främja innovation, säkerhet och förståelse inom näringsliv, forskning, förvaltning och bland allmänheten samt kvalitetssäkring och rationalisering och arbets-, miljö- och konsumentskydd.”

| (56) | Samma sak gäller för Codex Alimentarius, på vars webbplats dess uppgifter exempelvis beskrivs på följande sätt:

  ”The Codex Alimentarius Commission, established by FAO and WHO in 1963 develops harmonised international food standards, guidelines and codes of practice to protect the health of the consumers and ensure fair practices in the food trade.” |
| --- | --- |

(56)

Samma sak gäller för Codex Alimentarius, på vars webbplats dess uppgifter exempelvis beskrivs på följande sätt:

”The Codex Alimentarius Commission, established by FAO and WHO in 1963 develops harmonised international food standards, guidelines and codes of practice to protect the health of the consumers and ensure fair practices in the food trade.”

| (57) | Dessutom utgör Codex Alimentarius en viktig ram såväl för livsmedelslagstiftningen, dvs. för lagar och andra författningar för livsmedel i allmänhet och även vad gäller livsmedelssäkerheten i synnerhet, både på gemenskapsnivå och på nationell nivå. Eftersom Codex Alimentarius utgör den viktigaste internationella normen inom livsmedelslagstiftningen ska den just med hänsyn till livsmedelssäkerheten och konsumentskyddet beaktas av de lagstiftande myndigheterna vid utvecklingen och anpassningen av livsmedelslagstiftningen (7). |
| --- | --- |

(57)

Dessutom utgör Codex Alimentarius en viktig ram såväl för livsmedelslagstiftningen, dvs. för lagar och andra författningar för livsmedel i allmänhet och även vad gäller livsmedelssäkerheten i synnerhet, både på gemenskapsnivå och på nationell nivå. Eftersom Codex Alimentarius utgör den viktigaste internationella normen inom livsmedelslagstiftningen ska den just med hänsyn till livsmedelssäkerheten och konsumentskyddet beaktas av de lagstiftande myndigheterna vid utvecklingen och anpassningen av livsmedelslagstiftningen (7).

7

| (58) | Inte heller här är det frågan om en ekonomisk verksamhet från VDM som innebär ett erbjudande av tjänster på marknaden. Detta är redan fallet, eftersom det saknas en sådan normerings- och standardiseringsverksamhet på en marknad i allmänt intresse, och särskilt även i konsumentintresse (8). |
| --- | --- |

(58)

Inte heller här är det frågan om en ekonomisk verksamhet från VDM som innebär ett erbjudande av tjänster på marknaden. Detta är redan fallet, eftersom det saknas en sådan normerings- och standardiseringsverksamhet på en marknad i allmänt intresse, och särskilt även i konsumentintresse (8).

8

| (59) | En ytterligare del av VDM:s verksamhet utgörs av att i allmän form informera om mjölk och mjölkproduktion och därvid sprida vetenskapliga rön och nya metoder från detta område i begriplig form. VDM upprättar därvid motsvarande yttranden, anvisningar och riktlinjer för att informera alla berörda parter, inbegripet konsumenterna, på ett lättförståeligt sätt om teman som t.ex. bästa tillgängliga teknik inom miljöskydd, god jordbrukarsed, vattenförbrukning, koldioxidutsläpp och djurskydd eller även fodersystem vid mjölkproduktionen. Ungefär 35 % av de medel som VDM har erhållit från mjölkavgiften har använts inom detta område. |
| --- | --- |

(59)

En ytterligare del av VDM:s verksamhet utgörs av att i allmän form informera om mjölk och mjölkproduktion och därvid sprida vetenskapliga rön och nya metoder från detta område i begriplig form. VDM upprättar därvid motsvarande yttranden, anvisningar och riktlinjer för att informera alla berörda parter, inbegripet konsumenterna, på ett lättförståeligt sätt om teman som t.ex. bästa tillgängliga teknik inom miljöskydd, god jordbrukarsed, vattenförbrukning, koldioxidutsläpp och djurskydd eller även fodersystem vid mjölkproduktionen. Ungefär 35 % av de medel som VDM har erhållit från mjölkavgiften har använts inom detta område.

| (60) | Inte heller denna verksamhet utgör någon ekonomisk verksamhet, eftersom det inte är frågan om särskilda tjänster i konkurrens med andra leverantörer. Eftersom ingen särskild verksamhet tillhandahålls till andra företag inom mjölksektorn, utan tvärtom samtliga berörda tredje parter, dvs. allmänheten, informeras om teman som rör mjölk och mjölkproduktion, är det frågan om ett erbjudande som VDM tillhandahåller utan ersättning och som inte heller kan tillhandahållas från en tredje part mot ersättning. Endast för vissa publikationer krävs låga avgifter. |
| --- | --- |

(60)

Inte heller denna verksamhet utgör någon ekonomisk verksamhet, eftersom det inte är frågan om särskilda tjänster i konkurrens med andra leverantörer. Eftersom ingen särskild verksamhet tillhandahålls till andra företag inom mjölksektorn, utan tvärtom samtliga berörda tredje parter, dvs. allmänheten, informeras om teman som rör mjölk och mjölkproduktion, är det frågan om ett erbjudande som VDM tillhandahåller utan ersättning och som inte heller kan tillhandahållas från en tredje part mot ersättning. Endast för vissa publikationer krävs låga avgifter.

| (61) | Dessutom stödjer VDM forskare vid statliga högskolor, framför allt unga forskare, genom att efter ansökan ersätta en del av resekostnaderna till mjölkvetenskapliga evenemang. Eftersom det är frågan om stöd till privatpersoner inom ett icke-ekonomiskt område är inte heller i detta avseende förutsättningarna för statligt stöd uppfyllda. |
| --- | --- |

(61)

Dessutom stödjer VDM forskare vid statliga högskolor, framför allt unga forskare, genom att efter ansökan ersätta en del av resekostnaderna till mjölkvetenskapliga evenemang. Eftersom det är frågan om stöd till privatpersoner inom ett icke-ekonomiskt område är inte heller i detta avseende förutsättningarna för statligt stöd uppfyllda.

| (62) | Dessutom har två anställda från VDM hållit föreläsningar vid Fachhochschule Hannover, en verksamhet som inte heller kan anses utgöra någon ekonomisk verksamhet. Sammanlagt har i genomsnitt ungefär 5 % av de medel som VDM har erhållit från mjölkavgiften använts inom detta område (stöd till unga forskare och föreläsningar av VDM:s anställda). |
| --- | --- |

(62)

Dessutom har två anställda från VDM hållit föreläsningar vid Fachhochschule Hannover, en verksamhet som inte heller kan anses utgöra någon ekonomisk verksamhet. Sammanlagt har i genomsnitt ungefär 5 % av de medel som VDM har erhållit från mjölkavgiften använts inom detta område (stöd till unga forskare och föreläsningar av VDM:s anställda).

| (63) | I den mån kostnaderna för VDM:s verksamhet i IDF och dess funktion som den nationella tyska kommittén i IDF har finansierats av medel från mjölkavgiften, t.ex. yttranden vid internationella förfrågningar, utgör denna verksamhet antingen del av VDM:s ställning som rådgivare till offentliga organ eller del av standardiseringen eller den allmänna förmedlingen av information. För övrigt utgör deltagandet från VDM:s representanter vid IDF:s sammanträden i sig en renodlad verksamhet i egenskap av sammanslutning och inte någon ekonomisk verksamhet. Det huvudsakliga arbetet vid IDF utgörs av medverkan vid den internationella standardiseringen (Codex Alimentarius, ISO, CEN) och den allmänna, generiska förmedlingen av information. |
| --- | --- |

(63)

I den mån kostnaderna för VDM:s verksamhet i IDF och dess funktion som den nationella tyska kommittén i IDF har finansierats av medel från mjölkavgiften, t.ex. yttranden vid internationella förfrågningar, utgör denna verksamhet antingen del av VDM:s ställning som rådgivare till offentliga organ eller del av standardiseringen eller den allmänna förmedlingen av information. För övrigt utgör deltagandet från VDM:s representanter vid IDF:s sammanträden i sig en renodlad verksamhet i egenskap av sammanslutning och inte någon ekonomisk verksamhet. Det huvudsakliga arbetet vid IDF utgörs av medverkan vid den internationella standardiseringen (Codex Alimentarius, ISO, CEN) och den allmänna, generiska förmedlingen av information.

| (64) | Inte heller förekommer något stöd till företag inom mjölksektorn. Om statliga organ utnyttjar VDM som förberedande rådgivare eller inom ramen för lagstiftnings- eller andra standardiseringsförfaranden och, för att säkerställa sammanslutningens självständighet, reglerar dess finansiering genom en obligatorisk tvångsavgift, utgör detta inte något statligt stöd till de företag som genom tvångsavgiften blir skyldiga att finansiera de statliga myndigheternas informationsinhämtning. |
| --- | --- |

(64)

Inte heller förekommer något stöd till företag inom mjölksektorn. Om statliga organ utnyttjar VDM som förberedande rådgivare eller inom ramen för lagstiftnings- eller andra standardiseringsförfaranden och, för att säkerställa sammanslutningens självständighet, reglerar dess finansiering genom en obligatorisk tvångsavgift, utgör detta inte något statligt stöd till de företag som genom tvångsavgiften blir skyldiga att finansiera de statliga myndigheternas informationsinhämtning.

| (65) | Samma sak gäller för standardisering som företas av allmänt intresse och stöd till forskare vid universitet, särskilt unga forskare. Slutligen saknas det även ett särskilt gynnande av företag inom mjölksektorn vid förmedlingen av information. Detta har dels i syfte att tillhandahålla allmän information om mjölkvetenskapliga teman och dels att förmedla kunskap om gällande rättsliga krav, normer och standarder och den senaste tekniska utvecklingen för att i allmänhetens intresse säkerställa upprätthållandet av höga kvalitets- och miljöstandarder. Dessutom är det frågan om dominoeffekter som inte kan mätas när företag inom mjölksektorn skulle dra fördelar av VDM:s åtgärder, vilka inte är tillräckliga för att dessa åtgärder som genomförts i ett annat syfte ska utgöra statligt stöd. Dessutom är – om det skulle antas föreligga ett stöd till mejerisektorn – ett stödrättsligt återkrav uteslutet, eftersom det inte tillnärmelsevis kan uppskattas vilka företag som har gynnats av åtgärderna och i vilken omfattning, särskilt med tanke på att de positiva effekterna inte på något sätt var begränsade till företag inom den tyska mejerisektorn, utan i varje fall även gynnade utländska företag som är verksamma i Tyskland eller verksamheten hade internationella effekter, såsom exempelvis verksamheten inom internationell standardisering och Codex Alimentarius. |
| --- | --- |

(65)

Samma sak gäller för standardisering som företas av allmänt intresse och stöd till forskare vid universitet, särskilt unga forskare. Slutligen saknas det även ett särskilt gynnande av företag inom mjölksektorn vid förmedlingen av information. Detta har dels i syfte att tillhandahålla allmän information om mjölkvetenskapliga teman och dels att förmedla kunskap om gällande rättsliga krav, normer och standarder och den senaste tekniska utvecklingen för att i allmänhetens intresse säkerställa upprätthållandet av höga kvalitets- och miljöstandarder. Dessutom är det frågan om dominoeffekter som inte kan mätas när företag inom mjölksektorn skulle dra fördelar av VDM:s åtgärder, vilka inte är tillräckliga för att dessa åtgärder som genomförts i ett annat syfte ska utgöra statligt stöd. Dessutom är – om det skulle antas föreligga ett stöd till mejerisektorn – ett stödrättsligt återkrav uteslutet, eftersom det inte tillnärmelsevis kan uppskattas vilka företag som har gynnats av åtgärderna och i vilken omfattning, särskilt med tanke på att de positiva effekterna inte på något sätt var begränsade till företag inom den tyska mejerisektorn, utan i varje fall även gynnade utländska företag som är verksamma i Tyskland eller verksamheten hade internationella effekter, såsom exempelvis verksamheten inom internationell standardisering och Codex Alimentarius.

| (66) | Om användningen av medel från mjölkavgiften som VDM har erhållit under åtgärderna BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP8, SL 6 och TH 6 tvärtemot ovanstående resonemang skulle betraktas som statligt stöd, så är dessa i vart fall förenliga med de tillämpliga sekundärrättsliga bestämmelserna. |
| --- | --- |

(66)

Om användningen av medel från mjölkavgiften som VDM har erhållit under åtgärderna BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP8, SL 6 och TH 6 tvärtemot ovanstående resonemang skulle betraktas som statligt stöd, så är dessa i vart fall förenliga med de tillämpliga sekundärrättsliga bestämmelserna.

| (67) | Om VDM:s rådgivande ställning i strid med den här uttryckta uppfattningen skulle anses utgöra statligt stöd till företag inom mejerisektorn, så är det frågan om ett tillåtet tekniskt stöd i den mening som avses i punkt 14 i Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn 2000–2006 (9) (nedan kallade riktlinjerna 2000–2006) eller avsnitt IV.K. i Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007–2013 (10) (nedan kallade riktlinjerna 2007–2013). |
| --- | --- |

(67)

Om VDM:s rådgivande ställning i strid med den här uttryckta uppfattningen skulle anses utgöra statligt stöd till företag inom mejerisektorn, så är det frågan om ett tillåtet tekniskt stöd i den mening som avses i punkt 14 i Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn 2000–2006 (9) (nedan kallade riktlinjerna 2000–2006) eller avsnitt IV.K. i Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007–2013 (10) (nedan kallade riktlinjerna 2007–2013).

9

riktlinjerna 2000–2006

10

riktlinjerna 2007

2013

| (68) | Avseende perioden 2001–2006 uppgav VDM vidare att åtgärderna uteslutande rörde mjölk som produkt enligt bilaga I. Syftet med dessa åtgärder var att sprida vetenskapliga rön, särskilt den senaste tekniska utvecklingen och best practice, såsom även lagts till grund för de normer och standarder som VDM har varit med och utvecklat eller tillhandahållit rådgivning för eller som ska inkluderas i nya lagstiftningsåtgärder. VDM:s åtgärder inom detta område hänför sig således i regel till ny teknik i den mening som avses i punkt 14.1 i riktlinjerna 2000–2006. Även VDM:s verksamhet som rör normering och standardisering ska hänföras till fastställandet och spridningen av vetenskapliga rön om tekniskt stöd. |
| --- | --- |

(68)

Avseende perioden 2001–2006 uppgav VDM vidare att åtgärderna uteslutande rörde mjölk som produkt enligt bilaga I. Syftet med dessa åtgärder var att sprida vetenskapliga rön, särskilt den senaste tekniska utvecklingen och best practice, såsom även lagts till grund för de normer och standarder som VDM har varit med och utvecklat eller tillhandahållit rådgivning för eller som ska inkluderas i nya lagstiftningsåtgärder. VDM:s åtgärder inom detta område hänför sig således i regel till ny teknik i den mening som avses i punkt 14.1 i riktlinjerna 2000–2006. Även VDM:s verksamhet som rör normering och standardisering ska hänföras till fastställandet och spridningen av vetenskapliga rön om tekniskt stöd.

best practice

| (69) | Oberoende av detta ska emellertid spridandet av vetenskapliga rön och generiska faktauppgifter (i den mening som avses i avsnitt IV.K i riktlinjerna 2007–2013) även anses tillåtet under riktlinjerna 2000–2006 tillämpningsområde i tiden, genom att exempelvis hänföra dessa till begreppet rådgivningstjänster eller utbildning och vidareutbildning (11). |
| --- | --- |

(69)

Oberoende av detta ska emellertid spridandet av vetenskapliga rön och generiska faktauppgifter (i den mening som avses i avsnitt IV.K i riktlinjerna 2007–2013) även anses tillåtet under riktlinjerna 2000–2006 tillämpningsområde i tiden, genom att exempelvis hänföra dessa till begreppet rådgivningstjänster eller utbildning och vidareutbildning (11).

11

| (70) | Vid en annan tolkning av riktlinjerna 2007–2013 uppkommer för övrigt även motstridigheter i förhållande till bedömningen av reklamåtgärder som utgör ett mycket större ingrepp i marknadsförhållandena. Sådana åtgärder skulle även ha varit tillåtna före år 2007 på grundval av Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till reklam för produkter som omfattas av bilaga I till EG-fördraget och vissa produkter som inte omfattas av bilaga I till fördraget (2001/C-252/03) (nedan kallade reklamriktlinjerna). Eftersom mjölk utgör en produkt som det finns överskott av är de positiva kriterier som krävs för reklam uppfyllda. |
| --- | --- |

(70)

Vid en annan tolkning av riktlinjerna 2007–2013 uppkommer för övrigt även motstridigheter i förhållande till bedömningen av reklamåtgärder som utgör ett mycket större ingrepp i marknadsförhållandena. Sådana åtgärder skulle även ha varit tillåtna före år 2007 på grundval av Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till reklam för produkter som omfattas av bilaga I till EG-fördraget och vissa produkter som inte omfattas av bilaga I till fördraget (2001/C-252/03) (nedan kallade reklamriktlinjerna). Eftersom mjölk utgör en produkt som det finns överskott av är de positiva kriterier som krävs för reklam uppfyllda.

reklamriktlinjerna

| (71) | Detta innebär att medlemsstaterna inom mjölksektorn utan ytterligare inskränkningar till 100 % får främja generisk reklam för mjölk, dvs. reklam utan hänvisning till ursprung och särskilda företag, genom statligt stöd. Medlemsstaterna har även i hög grad utnyttjat denna möjlighet (12). Eftersom generisk reklam för mjölk och mjölkprodukter således utan inskränkningar var tillåten under perioden 2001–2006, föreligger det inte någon anledning att underkasta generiska faktauppgifter, respektive spridning av vetenskapliga rön om mjölk och mjölkprodukter som utgör ett mycket mindre ingrepp i marknadsförhållandenas strängare krav. |
| --- | --- |

(71)

Detta innebär att medlemsstaterna inom mjölksektorn utan ytterligare inskränkningar till 100 % får främja generisk reklam för mjölk, dvs. reklam utan hänvisning till ursprung och särskilda företag, genom statligt stöd. Medlemsstaterna har även i hög grad utnyttjat denna möjlighet (12). Eftersom generisk reklam för mjölk och mjölkprodukter således utan inskränkningar var tillåten under perioden 2001–2006, föreligger det inte någon anledning att underkasta generiska faktauppgifter, respektive spridning av vetenskapliga rön om mjölk och mjölkprodukter som utgör ett mycket mindre ingrepp i marknadsförhållandenas strängare krav.

12

| (72) | Det kan varken ha varit kommissionens avsikt vid upprättandet av riktlinjerna eller tanken bakom de materiella reglerna om statligt stöd att en statligt finansierad reklamkampanj med uppmaningen ”Drick mer mjölk!” anses utgöra ett tillåtet marknadsföringsstöd medan en kampanj som på ett objektivt sätt informerar konsumenterna om näringsvärdet och mjölkens betydelse som födoämne för barn samtidigt behandlas som otillåtet stöd. |
| --- | --- |

(72)

Det kan varken ha varit kommissionens avsikt vid upprättandet av riktlinjerna eller tanken bakom de materiella reglerna om statligt stöd att en statligt finansierad reklamkampanj med uppmaningen ”Drick mer mjölk!” anses utgöra ett tillåtet marknadsföringsstöd medan en kampanj som på ett objektivt sätt informerar konsumenterna om näringsvärdet och mjölkens betydelse som födoämne för barn samtidigt behandlas som otillåtet stöd.

| (73) | Även de övriga villkoren i punkt 14 i riktlinjerna 2000–2006 är uppfyllda. Eftersom dessa åtgärder utgör allmänna åtgärder som är neutrala och inte innefattar reklam för särskilda företag är de inte automatiskt begränsade till vissa grupper (punkt 14.2). Såsom angetts ovan är det inte möjligt att i finansiellt hänseende hänföra åtgärderna till enskilda företag, eftersom det saknas en direkt anknytning till särskilda företag. På grund av de förhållandevis blygsamma medel som har använts inom detta område och det stora antalet företag inom mjölksektorn har de tröskelvärden som anges i punkt 14.3 inte ens tillnärmelsevis uppnåtts. |
| --- | --- |

(73)

Även de övriga villkoren i punkt 14 i riktlinjerna 2000–2006 är uppfyllda. Eftersom dessa åtgärder utgör allmänna åtgärder som är neutrala och inte innefattar reklam för särskilda företag är de inte automatiskt begränsade till vissa grupper (punkt 14.2). Såsom angetts ovan är det inte möjligt att i finansiellt hänseende hänföra åtgärderna till enskilda företag, eftersom det saknas en direkt anknytning till särskilda företag. På grund av de förhållandevis blygsamma medel som har använts inom detta område och det stora antalet företag inom mjölksektorn har de tröskelvärden som anges i punkt 14.3 inte ens tillnärmelsevis uppnåtts.

| (74) | Vad gäller perioden från år 2007, har VDM uppgett att sammanslutningens motsvarande åtgärder ska anses utgöra en spridning av vetenskapliga rön i en allmän förståelig form och generiska faktauppgifter i den mening som avses i avsnitt IV.K. i riktlinjerna 2007–2013 jämfört med artikel 14 i förordning (EG) nr 1857/2006. Begränsningen till små och medelstora företag är inte tillämplig här, eftersom generiska faktauppgifter som är neutrala och inte hänför sig till särskilda företag inte kan omfattas av en sådan begränsning. Det ska dessutom beaktas att riktlinjerna inte får tillämpas på ett motstridigt sätt. Inte heller här kan avsikten vara att generisk reklam för mjölk och mjölkprodukter (vilka utgör jordbruksprodukter) som till 100 % finansieras genom stöd är tillåten (se punkt 157 i riktlinjerna 2007–2013), medan generiska faktauppgifter och spridning av vetenskapliga rön som utgör ett mycket mindre ingrepp i marknadsförhållandena skulle omfattas av strängare krav. Annars skulle medlemsstaterna i princip uppmanas verka för att generiska faktauppgifter och spridning av vetenskapliga rön förenas med en uppmaning till köp, för att på så sätt göra dem till en godkänd reklamåtgärd. |
| --- | --- |

(74)

Vad gäller perioden från år 2007, har VDM uppgett att sammanslutningens motsvarande åtgärder ska anses utgöra en spridning av vetenskapliga rön i en allmän förståelig form och generiska faktauppgifter i den mening som avses i avsnitt IV.K. i riktlinjerna 2007–2013 jämfört med artikel 14 i förordning (EG) nr 1857/2006. Begränsningen till små och medelstora företag är inte tillämplig här, eftersom generiska faktauppgifter som är neutrala och inte hänför sig till särskilda företag inte kan omfattas av en sådan begränsning. Det ska dessutom beaktas att riktlinjerna inte får tillämpas på ett motstridigt sätt. Inte heller här kan avsikten vara att generisk reklam för mjölk och mjölkprodukter (vilka utgör jordbruksprodukter) som till 100 % finansieras genom stöd är tillåten (se punkt 157 i riktlinjerna 2007–2013), medan generiska faktauppgifter och spridning av vetenskapliga rön som utgör ett mycket mindre ingrepp i marknadsförhållandena skulle omfattas av strängare krav. Annars skulle medlemsstaterna i princip uppmanas verka för att generiska faktauppgifter och spridning av vetenskapliga rön förenas med en uppmaning till köp, för att på så sätt göra dem till en godkänd reklamåtgärd.

| (75) | Mot bakgrund av ovannämnda argument har VDM bett kommissionen att tänka över sina hittillsvarande antaganden om begreppet företag och huruvida sammanslutningens verksamhet är tillåten i stödrättsligt hänseende. På grund av förfarandets komplexitet har VDM dessutom förbehållit sig rätten att lämna ytterligare synpunkter under det pågående förfarandet. |
| --- | --- |

(75)

Mot bakgrund av ovannämnda argument har VDM bett kommissionen att tänka över sina hittillsvarande antaganden om begreppet företag och huruvida sammanslutningens verksamhet är tillåten i stödrättsligt hänseende. På grund av förfarandets komplexitet har VDM dessutom förbehållit sig rätten att lämna ytterligare synpunkter under det pågående förfarandet.

Synpunkter från andra berörda parter

Synpunkter från andra berörda parter

| (76) | Mellan den 6 och den 10 februari 2014 erhöll kommissionen synpunkter från sammantaget sex berörda parter beträffande de aktuella åtgärder som VDM har genomfört. |
| --- | --- |

(76)

Mellan den 6 och den 10 februari 2014 erhöll kommissionen synpunkter från sammantaget sex berörda parter beträffande de aktuella åtgärder som VDM har genomfört.

| (77) | Landesvereinigung der Bayerischen Milchwirtschaft e.V. (skrivelse av den 7 februari 2014) uppgav att VDM:s internationella utbyte av erfarenheter med avseende på förebyggande konsumentskydd genom nya rön från andra länder främjas och är mycket uppskattat. Detta medför inte något stöd till enskilda företag. |
| --- | --- |

(77)

Landesvereinigung der Bayerischen Milchwirtschaft e.V. (skrivelse av den 7 februari 2014) uppgav att VDM:s internationella utbyte av erfarenheter med avseende på förebyggande konsumentskydd genom nya rön från andra länder främjas och är mycket uppskattat. Detta medför inte något stöd till enskilda företag.

Landesvereinigung der Bayerischen Milchwirtschaft e.V

| (78) | I sina synpunkter av den 6 februari 2014 hänvisade Landesvereinigung Thüringer Milch e.V. till synpunkterna från VDM och stödde dessa. |
| --- | --- |

(78)

I sina synpunkter av den 6 februari 2014 hänvisade Landesvereinigung Thüringer Milch e.V. till synpunkterna från VDM och stödde dessa.

Landesvereinigung Thüringer Milch e.V

| (79) | I sina synpunkter av den 6 februari 2014 uppgav Milchprüfring Baden- Württemberg e.V. att VDM hör till de organ som har erhållit medel från avgiften i Baden-Württemberg. Samtliga organ som anges i synpunkterna hade vidtagit åtgärder för mjölksektorn enligt § 22 i lagen om mjölk och fetter. Tilldelningen av medel från avgiften var begränsad till vad som krävdes för att tillhandahålla åtgärderna. |
| --- | --- |

(79)

I sina synpunkter av den 6 februari 2014 uppgav Milchprüfring Baden- Württemberg e.V. att VDM hör till de organ som har erhållit medel från avgiften i Baden-Württemberg. Samtliga organ som anges i synpunkterna hade vidtagit åtgärder för mjölksektorn enligt § 22 i lagen om mjölk och fetter. Tilldelningen av medel från avgiften var begränsad till vad som krävdes för att tillhandahålla åtgärderna.

Milchprüfring Baden- Württemberg e.V.

| (80) | Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e.V. har i sina synpunkter av den 10 februari 2014 framfört samma argument som Tyskland redan framförde i sina synpunkter av den 20 september 2013. |
| --- | --- |

(80)

Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e.V. har i sina synpunkter av den 10 februari 2014 framfört samma argument som Tyskland redan framförde i sina synpunkter av den 20 september 2013.

Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e.V

| (81) | Milchwirtschaftliche Verein Baden-Württemberg e.V. har i sina synpunkter av den 6 februari 2014 tagit över resonemanget från Milchprüfring Baden- Württemberg e.V. (se skäl 79). |
| --- | --- |

(81)

Milchwirtschaftliche Verein Baden-Württemberg e.V. har i sina synpunkter av den 6 februari 2014 tagit över resonemanget från Milchprüfring Baden- Württemberg e.V. (se skäl 79).

Milchwirtschaftliche Verein Baden-Württemberg e.V.

Milchprüfring Baden- Württemberg e.V

| (82) | Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen е. V. (LVN) har i sin skrivelse av den 7 februari 2014 inte direkt tagit ställning till det stöd som beviljats för VDM, men förnekade i princip att det föreligger ett stöd med avseende på samtliga delåtaganden under MFG. |
| --- | --- |

(82)

Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen е. V. (LVN) har i sin skrivelse av den 7 februari 2014 inte direkt tagit ställning till det stöd som beviljats för VDM, men förnekade i princip att det föreligger ett stöd med avseende på samtliga delåtaganden under MFG.

Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen е. V.

| (83) | I sak har LVN gjort gällande att de åtgärder som har finansierats genom mjölkavgifterna inte belastar statens budget, att staten inte har någon förfoganderätt över mjölkavgifterna och att staten varken har kontroll över avgiftens storlek eller åtgärdernas innehåll. Således ska det aktuella stödet inte tillskrivas staten. Dessutom kontrollerar staten varken stödets storlek eller har någon organisatorisk koppling till LVN. |
| --- | --- |

(83)

I sak har LVN gjort gällande att de åtgärder som har finansierats genom mjölkavgifterna inte belastar statens budget, att staten inte har någon förfoganderätt över mjölkavgifterna och att staten varken har kontroll över avgiftens storlek eller åtgärdernas innehåll. Således ska det aktuella stödet inte tillskrivas staten. Dessutom kontrollerar staten varken stödets storlek eller har någon organisatorisk koppling till LVN.

| (84) | Vidare hävdar LVN att föreningen inte kontrolleras av statliga organ, utan av Landwirtschaftskammer Hannover, ett självreglerande offentligt organ, som således inte utgör något organ som direkt tillhör den statliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(84)

Vidare hävdar LVN att föreningen inte kontrolleras av statliga organ, utan av Landwirtschaftskammer Hannover, ett självreglerande offentligt organ, som således inte utgör något organ som direkt tillhör den statliga förvaltningen.

Landwirtschaftskammer Hannover

| (85) | LVN lämnade in kompletterande synpunkter den 8 juli 2014 och hänvisade bl.a. till kommissionens beslut i ärendet Val'Hor (13). I detta beslut har kommissionen erkänt att varken statens befogenhet att godkänna en branschorganisation eller dess stöd i regleringshänseende vid uttag av avgifter inom branschen (i det där aktuella fallet genom möjligheten till en utvidgning) kan anses medföra att de åtgärder som branschorganisationerna har genomfört kan tillskrivas staten. Huruvida en statlig medverkan i skatteliknande finansieringssystem innebär att förmåner kan tillskrivas staten som statligt stöd, beror på omständigheterna i det enskilda fallet och på en samlad bedömning av dessa omständigheter. Avgörande för prövningen av frågan huruvida statligt stöd föreligger är framför allt följande i rättspraxis utvecklade utgångspunkter:






  — | Vem beslutar om uttaget av medlen och deras användning? |
| --- | --- | --- |

(85)

LVN lämnade in kompletterande synpunkter den 8 juli 2014 och hänvisade bl.a. till kommissionens beslut i ärendet Val'Hor (13). I detta beslut har kommissionen erkänt att varken statens befogenhet att godkänna en branschorganisation eller dess stöd i regleringshänseende vid uttag av avgifter inom branschen (i det där aktuella fallet genom möjligheten till en utvidgning) kan anses medföra att de åtgärder som branschorganisationerna har genomfört kan tillskrivas staten. Huruvida en statlig medverkan i skatteliknande finansieringssystem innebär att förmåner kan tillskrivas staten som statligt stöd, beror på omständigheterna i det enskilda fallet och på en samlad bedömning av dessa omständigheter. Avgörande för prövningen av frågan huruvida statligt stöd föreligger är framför allt följande i rättspraxis utvecklade utgångspunkter:

Val'Hor

13

—

Vem beslutar om uttaget av medlen och deras användning?

| — | Om en privat organisation har beslutanderätten, hur är statens inflytande utformat? |
| --- | --- |

—

Om en privat organisation har beslutanderätten, hur är statens inflytande utformat?

| — | Med vilka medel finansieras förmånerna? |
| --- | --- |

—

Med vilka medel finansieras förmånerna?

| — | Vilken typ av åtgärder finansieras? |
| --- | --- |

—

Vilken typ av åtgärder finansieras?

| — | Vem tillhandahåller dessa medel? |
| --- | --- |

—

Vem tillhandahåller dessa medel?

| — | Vem har tagit initiativ till åtgärden? |
| --- | --- |

—

Vem har tagit initiativ till åtgärden?

| (86) | LVN har genom sin rättsliga företrädare undersökt rättsläget i ytterligare delstater och har i detta avseende dragit slutsatsen att de kriterier som har utvecklats i rättspraxis för att det ska anses föreligga statligt stöd inte är uppfyllda, vilket innebär att MFG vid en samlad bedömning inte kan anses utgöra någon stödordning. |
| --- | --- |

(86)

LVN har genom sin rättsliga företrädare undersökt rättsläget i ytterligare delstater och har i detta avseende dragit slutsatsen att de kriterier som har utvecklats i rättspraxis för att det ska anses föreligga statligt stöd inte är uppfyllda, vilket innebär att MFG vid en samlad bedömning inte kan anses utgöra någon stödordning.

| (87) | Enligt LVN beslutar delstatsorganisationerna i betydande grad om uttaget av avgiften från mejerierna. Enligt § 22 stycke 1 första meningen i MFG kan avgiften endast tas ut i samråd med delstatsorganisationerna. Enligt § 22 stycke 1 andra meningen i MFG krävs en ansökan från delstatsorganisationen för att höja avgiften. |
| --- | --- |

(87)

Enligt LVN beslutar delstatsorganisationerna i betydande grad om uttaget av avgiften från mejerierna. Enligt § 22 stycke 1 första meningen i MFG kan avgiften endast tas ut i samråd med delstatsorganisationerna. Enligt § 22 stycke 1 andra meningen i MFG krävs en ansökan från delstatsorganisationen för att höja avgiften.

| (88) | Villkoren för avgiften och dess omfattning regleras i Niedersachsen och Thüringen genom en förordning om påförande av avgifter (Umlageerhebungsverordnung, UmlErhVO), vilken har antagits i samråd med den aktuella delstatsorganisationen. |
| --- | --- |

(88)

Villkoren för avgiften och dess omfattning regleras i Niedersachsen och Thüringen genom en förordning om påförande av avgifter (Umlageerhebungsverordnung, UmlErhVO), vilken har antagits i samråd med den aktuella delstatsorganisationen.

Umlageerhebungsverordnung

| (89) | De aktuella delstatsorganisationerna styr dessutom användningen av avgifterna som ska förvaltas separat (se § 22 stycke 3 första meningen i MFG). Därför har de aktuella delstatsorganisationerna under tiden börjat motta avgifterna rentav på sina egna separata konton (se exempelvis § 3 stycke 1 Thüringer UmlErhVO). Delstatsorganisationerna utarbetar således under eget yrkesmässigt ansvar förslag för användningen av medlen. I Thüringen görs detta exempelvis på grundval av de ansökningar som medlemmarna gör till Landesvereinigung Thüringer Milch (LVTM) (se punkt 6.3 i Thüringer Arbeitsrichtlinie). |
| --- | --- |

(89)

De aktuella delstatsorganisationerna styr dessutom användningen av avgifterna som ska förvaltas separat (se § 22 stycke 3 första meningen i MFG). Därför har de aktuella delstatsorganisationerna under tiden börjat motta avgifterna rentav på sina egna separata konton (se exempelvis § 3 stycke 1 Thüringer UmlErhVO). Delstatsorganisationerna utarbetar således under eget yrkesmässigt ansvar förslag för användningen av medlen. I Thüringen görs detta exempelvis på grundval av de ansökningar som medlemmarna gör till Landesvereinigung Thüringer Milch (LVTM) (se punkt 6.3 i Thüringer Arbeitsrichtlinie).

Landesvereinigung Thüringer Milch

Thüringer Arbeitsrichtlinie

| (90) | De förslag till användning som delstatsorganisationerna har utarbetat ”fastställs” visserligen av en statlig myndighet, t.ex. i Niedersachsen enligt punkt 6.2 i direktivet om stöd (Zuwendungsrichtlinie) och i Thüringen enligt § 4 Thüringer UmlErhVO, eller ”godkänns” respektive ”beviljas” (i Nordrhein-Westfalen och Bayern). Detta motiverar emellertid inte något avgörande statligt inflytande. Bedömningsgrunden för den statliga kontrollen utgörs endast av kraven i § 22 stycke 2 i MFG. Enligt de tillämpliga bestämmelserna gavs de statliga myndigheterna lika lite behörighet som i målet Doux Élevage (14) då det gäller att styra eller påverka fördelningen av medlen. |
| --- | --- |

(90)

De förslag till användning som delstatsorganisationerna har utarbetat ”fastställs” visserligen av en statlig myndighet, t.ex. i Niedersachsen enligt punkt 6.2 i direktivet om stöd (Zuwendungsrichtlinie) och i Thüringen enligt § 4 Thüringer UmlErhVO, eller ”godkänns” respektive ”beviljas” (i Nordrhein-Westfalen och Bayern). Detta motiverar emellertid inte något avgörande statligt inflytande. Bedömningsgrunden för den statliga kontrollen utgörs endast av kraven i § 22 stycke 2 i MFG. Enligt de tillämpliga bestämmelserna gavs de statliga myndigheterna lika lite behörighet som i målet Doux Élevage (14) då det gäller att styra eller påverka fördelningen av medlen.

Zuwendungsrichtlinie

Doux Élevage

14

| (91) | Även i praktiken användes avgifterna i samtliga delstater i enlighet med den föreslagna användningen från delstatsorganisationerna. Redan detta talar mot att avgifterna ska tillskrivas staten, oberoende av den konkreta rättsliga utformningen (15). |
| --- | --- |

(91)

Även i praktiken användes avgifterna i samtliga delstater i enlighet med den föreslagna användningen från delstatsorganisationerna. Redan detta talar mot att avgifterna ska tillskrivas staten, oberoende av den konkreta rättsliga utformningen (15).

15

| (92) | Enligt LVN har de aktuella delstatsorganisationerna en rent privaträttslig ställning. Såsom framgår av deras stadgar företräder delstatsorganisationerna medlemmarnas intressen, vilka uteslutande kommer från mejerinäringen (inbegripet konsumentrepresentanter). |
| --- | --- |

(92)

Enligt LVN har de aktuella delstatsorganisationerna en rent privaträttslig ställning. Såsom framgår av deras stadgar företräder delstatsorganisationerna medlemmarnas intressen, vilka uteslutande kommer från mejerinäringen (inbegripet konsumentrepresentanter).

| (93) | Enligt § 14 i MFG är delstatsorganisationerna frivilliga sammanslutningar av företag och konsumenter inom mejerinäringen och har till syfte att gemensamt företräda deras ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

(93)

Enligt § 14 i MFG är delstatsorganisationerna frivilliga sammanslutningar av företag och konsumenter inom mejerinäringen och har till syfte att gemensamt företräda deras ekonomiska intressen.

| (94) | Delstatsorganisationerna skiljer sig från det i målet Pearle omtvistade Hoofdbedrijfschap Ambachte, optikerförbundet, vilket hade erhållit rätten att ta ut och använda en tvångsavgift för reklamåtgärder. Fastän detta optikerförbund hade offentligrättslig ställning, fann domstolen att det inte var frågan om statligt stöd, eftersom reklamen inte finansierades med medel över vilka statliga myndigheter kunde förfoga, utan av avgifter som tagits ut från företag i branschen (16). |
| --- | --- |

(94)

Delstatsorganisationerna skiljer sig från det i målet Pearle omtvistade Hoofdbedrijfschap Ambachte, optikerförbundet, vilket hade erhållit rätten att ta ut och använda en tvångsavgift för reklamåtgärder. Fastän detta optikerförbund hade offentligrättslig ställning, fann domstolen att det inte var frågan om statligt stöd, eftersom reklamen inte finansierades med medel över vilka statliga myndigheter kunde förfoga, utan av avgifter som tagits ut från företag i branschen (16).

Pearle

Hoofdbedrijfschap Ambachte

16

| (95) | Delstatsorganisationerna som utgör de relevanta organen med avseende på uttaget och användningen av mjölkavgiften skiljer sig från de ekonomiska jordbrukskommittéerna i målet Plans de Campagne, vilka inte var delaktiga vid fastställandet av åtgärderna och inte heller hade något handlingsutrymme i fråga om tillämpningen av åtgärderna (17). |
| --- | --- |

(95)

Delstatsorganisationerna som utgör de relevanta organen med avseende på uttaget och användningen av mjölkavgiften skiljer sig från de ekonomiska jordbrukskommittéerna i målet Plans de Campagne, vilka inte var delaktiga vid fastställandet av åtgärderna och inte heller hade något handlingsutrymme i fråga om tillämpningen av åtgärderna (17).

Plans de Campagne

17

| (96) | Delstatsorganisationerna är rent privata, från staten självständiga organ, vilka som sådana bestämmer över mjölkavgiften och dess användning med eget ansvar. |
| --- | --- |

(96)

Delstatsorganisationerna är rent privata, från staten självständiga organ, vilka som sådana bestämmer över mjölkavgiften och dess användning med eget ansvar.

| (97) | Vidare medför gynnandet av mejerinäringen inte någon belastning för den offentliga budgeten, eftersom mjölkavgiften tas ut från de företag som tillhör mejerinäringen och det selektiva ”gynnandet” således utjämnas genom en selektiv belastning. Således saknas det redan en gynnande verkan och en snedvridning av konkurrensen, eftersom ”fördelarna” för mejerierna och mjölkproducenterna fullständigt uppvägs av belastningen genom avgiften. |
| --- | --- |

(97)

Vidare medför gynnandet av mejerinäringen inte någon belastning för den offentliga budgeten, eftersom mjölkavgiften tas ut från de företag som tillhör mejerinäringen och det selektiva ”gynnandet” således utjämnas genom en selektiv belastning. Således saknas det redan en gynnande verkan och en snedvridning av konkurrensen, eftersom ”fördelarna” för mejerierna och mjölkproducenterna fullständigt uppvägs av belastningen genom avgiften.

| (98) | I målet Vent de Colère fastställde domstolen att ett avgiftssystem hade statlig karaktär bl.a. på grund av att kostnaderna inte längre – såsom enligt tidigare rätt – endast utjämnades genom avgifter från företag från den aktuella branschen (här energi), utan efter en lagändring genom avgifter från alla slutförbrukare av el på det nationella territoriet (18). |
| --- | --- |

(98)

I målet Vent de Colère fastställde domstolen att ett avgiftssystem hade statlig karaktär bl.a. på grund av att kostnaderna inte längre – såsom enligt tidigare rätt – endast utjämnades genom avgifter från företag från den aktuella branschen (här energi), utan efter en lagändring genom avgifter från alla slutförbrukare av el på det nationella territoriet (18).

Vent de Colère

18

| (99) | Dessutom föreligger enligt LVN inget statligt stöd om det är frågan om ”kollektivt riktade åtgärder” som genomförs för att tillvarata intressena i en viss bransch och som finansieras genom avgifter från de företag som tillhör branschen. |
| --- | --- |

(99)

Dessutom föreligger enligt LVN inget statligt stöd om det är frågan om ”kollektivt riktade åtgärder” som genomförs för att tillvarata intressena i en viss bransch och som finansieras genom avgifter från de företag som tillhör branschen.

| (100) | De kritiserade åtgärderna var samtliga avsedda att främja mjölk i egenskap av produkt och således det kollektiva intresset inom mjölkbranschen. Dessa åtgärder skyddar samtidigt delvis även konsumentintressena, eftersom de båda syftena inte kan separeras på grund av den befintliga överensstämmelsen mellan intressena. |
| --- | --- |

(100)

De kritiserade åtgärderna var samtliga avsedda att främja mjölk i egenskap av produkt och således det kollektiva intresset inom mjölkbranschen. Dessa åtgärder skyddar samtidigt delvis även konsumentintressena, eftersom de båda syftena inte kan separeras på grund av den befintliga överensstämmelsen mellan intressena.

| (101) | Statens roll är begränsad till att genom MFG ställa en lagstadgad utjämningsmekanism till mjölkbranschens förfogande, i syfte att säkerställa att de företag som tillhör mjölknäringen, vilka helt naturligt gynnas genom de åtgärder som genomförs till förmån för mjölk i egenskap av produkt, bidrar till kostnaderna i motsvarande mån. Staten fungerar såsom i Pearle, Doux Élevage och VaľHor således endast som instrument för att göra de utjämningsmekanismer som antagits inom den privata sektorn obligatoriska och på så sätt upprätta en rättvis fördelning av bördorna (19). |
| --- | --- |

(101)

Statens roll är begränsad till att genom MFG ställa en lagstadgad utjämningsmekanism till mjölkbranschens förfogande, i syfte att säkerställa att de företag som tillhör mjölknäringen, vilka helt naturligt gynnas genom de åtgärder som genomförs till förmån för mjölk i egenskap av produkt, bidrar till kostnaderna i motsvarande mån. Staten fungerar såsom i Pearle, Doux Élevage och VaľHor således endast som instrument för att göra de utjämningsmekanismer som antagits inom den privata sektorn obligatoriska och på så sätt upprätta en rättvis fördelning av bördorna (19).

Pearle

Doux Élevage

VaľHor

19

| (102) | Initiativet till avgiften kommer från delstatsorganisationerna och därmed från den privata sektorn. Således uttas avgiften enligt § 22 i MFG endast i samförstånd med delstatsorganisationerna. Delstatsorganisationerna själva är inte heller något resultat av statlig styrning, utan frivilliga sammanslutningar av företag inom mejerinäringen (§ 14 i MFG). I detta avseende är situationen i förbundsstaten Thüringen, där delstatsorganisationen först erkändes år 1999, tydligt dokumenterad. På begäran från Thüringer Bauernverband vidtog det behöriga ministeriet de ”nödvändiga förvaltningstekniska åtgärderna”, för att kunna ta ut avgiften från mejerier och mjölkuppsamlingscentraler. Detta visar effektivt att mjölkavgiften utgör en ren utjämningsmekanism inom den privata sektorn, där staten endast fungerar som instrument för att göra skyldigheten att betala avgiften obligatorisk (20). |
| --- | --- |

(102)

Initiativet till avgiften kommer från delstatsorganisationerna och därmed från den privata sektorn. Således uttas avgiften enligt § 22 i MFG endast i samförstånd med delstatsorganisationerna. Delstatsorganisationerna själva är inte heller något resultat av statlig styrning, utan frivilliga sammanslutningar av företag inom mejerinäringen (§ 14 i MFG). I detta avseende är situationen i förbundsstaten Thüringen, där delstatsorganisationen först erkändes år 1999, tydligt dokumenterad. På begäran från Thüringer Bauernverband vidtog det behöriga ministeriet de ”nödvändiga förvaltningstekniska åtgärderna”, för att kunna ta ut avgiften från mejerier och mjölkuppsamlingscentraler. Detta visar effektivt att mjölkavgiften utgör en ren utjämningsmekanism inom den privata sektorn, där staten endast fungerar som instrument för att göra skyldigheten att betala avgiften obligatorisk (20).

Thüringer Bauernverband

20

| (103) | I en översikt hänvisade LVN till de likheter och skillnader som den ansåg föreligga mellan olika rättsfall å ena sidan och MFG å andra sidan. |
| --- | --- |

(103)

I en översikt hänvisade LVN till de likheter och skillnader som den ansåg föreligga mellan olika rättsfall å ena sidan och MFG å andra sidan.

| (104) | I ärendet VaľHor (beslut 2014/416/EU) (slutsats: inte stöd) uttogs och beviljades medlen, i likhet med mjölkavgiften, i huvudsak genom en statligt erkänd privat branschorganisation som bildats på frivillig väg, och genom avgifterna från företagen i branschen finansierades kollektiva åtgärder för att gynna branschen. I detta ärende medförde den enligt lag föreskrivna möjligheten till ett statligt erkännande av den privata branschorganisationen inte i sig att det antogs föreligga en statlig kontroll, och staten kunde de facto inte använda medlen till att stödja vissa företag, och branschorganisationen fastställde själv hur medlen skulle användas. |
| --- | --- |

(104)

I ärendet VaľHor (beslut 2014/416/EU) (slutsats: inte stöd) uttogs och beviljades medlen, i likhet med mjölkavgiften, i huvudsak genom en statligt erkänd privat branschorganisation som bildats på frivillig väg, och genom avgifterna från företagen i branschen finansierades kollektiva åtgärder för att gynna branschen. I detta ärende medförde den enligt lag föreskrivna möjligheten till ett statligt erkännande av den privata branschorganisationen inte i sig att det antogs föreligga en statlig kontroll, och staten kunde de facto inte använda medlen till att stödja vissa företag, och branschorganisationen fastställde själv hur medlen skulle användas.

VaľHor

| (105) | I målet Vent de Colère (C-262/12) (slutsats: stöd) fastställdes avgiftens storlek, till skillnad från när det gäller mjölkavgiften, ensidigt genom ett ministerdekret utan medverkan från den privata sektorn. Dessutom förelåg en statlig garanti, och medlen förvaltades genom en offentlig myndighet, och det förelåg statliga sanktionsmekanismer. |
| --- | --- |

(105)

I målet Vent de Colère (C-262/12) (slutsats: stöd) fastställdes avgiftens storlek, till skillnad från när det gäller mjölkavgiften, ensidigt genom ett ministerdekret utan medverkan från den privata sektorn. Dessutom förelåg en statlig garanti, och medlen förvaltades genom en offentlig myndighet, och det förelåg statliga sanktionsmekanismer.

Vent de Colère

| (106) | I målet Doux Élevage (C-677/11) (slutsats: inte stöd) uttogs och beviljades medlen, i likhet med mjölkavgiften, i huvudsak genom en statligt erkänd privat branschorganisation som bildats på frivillig väg. I detta fall medförde den enligt lag föreskrivna möjligheten till ett statligt erkännande av den privata branschorganisationen inte i sig att det antogs föreligga en statlig kontroll, och staten kunde de facto inte använda medlen till att stödja vissa företag, och branschorganisationen fastställde själv hur medlen skulle användas. |
| --- | --- |

(106)

I målet Doux Élevage (C-677/11) (slutsats: inte stöd) uttogs och beviljades medlen, i likhet med mjölkavgiften, i huvudsak genom en statligt erkänd privat branschorganisation som bildats på frivillig väg. I detta fall medförde den enligt lag föreskrivna möjligheten till ett statligt erkännande av den privata branschorganisationen inte i sig att det antogs föreligga en statlig kontroll, och staten kunde de facto inte använda medlen till att stödja vissa företag, och branschorganisationen fastställde själv hur medlen skulle användas.

Doux Élevage

| (107) | I målet Plans de Campagne (T-139/09) (slutsats: stöd) fastställde, till skillnad från när det gäller mjölkavgiften, en myndighet avgiftens storlek. Dessutom kompletterades avgifterna med statliga medel, och åtgärderna föreskrevs av staten (stämpel från den statliga kontrollören etc.), och branschkommittéerna var inte delaktiga vid fastställandet och förfogade inte heller över något handlingsutrymme vid tillämpningen av åtgärderna, och en representant från ministeriet deltog vid kommittémötena. |
| --- | --- |

(107)

I målet Plans de Campagne (T-139/09) (slutsats: stöd) fastställde, till skillnad från när det gäller mjölkavgiften, en myndighet avgiftens storlek. Dessutom kompletterades avgifterna med statliga medel, och åtgärderna föreskrevs av staten (stämpel från den statliga kontrollören etc.), och branschkommittéerna var inte delaktiga vid fastställandet och förfogade inte heller över något handlingsutrymme vid tillämpningen av åtgärderna, och en representant från ministeriet deltog vid kommittémötena.

Plans de Campagne

| (108) | I målet Pearle (C-345/02) (slutsats: inte stöd), användes, i likhet med mjölkavgiften, medlen uteslutande inom den aktuella sektorn. I detta fall hade en förening från en viss sektor ansökt till en offentlig myndighet om att få ta ut avgifter för att genomföra vissa åtgärder för att gynna denna sektor. Dessutom var, till skillnad från när det gäller mjölkavgiften, en offentligrättslig och inte någon privat yrkesorganisation inblandad vid uttaget och användningen av den obligatoriska avgiften, vilket innebär att målet Pearle i detta avseende kan anses vara mer problematiskt än mjölkavgiften. |
| --- | --- |

(108)

I målet Pearle (C-345/02) (slutsats: inte stöd), användes, i likhet med mjölkavgiften, medlen uteslutande inom den aktuella sektorn. I detta fall hade en förening från en viss sektor ansökt till en offentlig myndighet om att få ta ut avgifter för att genomföra vissa åtgärder för att gynna denna sektor. Dessutom var, till skillnad från när det gäller mjölkavgiften, en offentligrättslig och inte någon privat yrkesorganisation inblandad vid uttaget och användningen av den obligatoriska avgiften, vilket innebär att målet Pearle i detta avseende kan anses vara mer problematiskt än mjölkavgiften.

Pearle

Pearle

Synpunkter från Tyskland av den 3 december 2014

Synpunkter från Tyskland av den 3 december 2014

| (109) | Tyskland yttrade sig inledningsvis inte om de synpunkter som parterna lämnade i februari 2014. Vad gäller de kompletterande synpunkter som LVN lämnade den 8 juli 2014, uppgav Tyskland följande i en skrivelse av den 3 december 2014: |
| --- | --- |

(109)

Tyskland yttrade sig inledningsvis inte om de synpunkter som parterna lämnade i februari 2014. Vad gäller de kompletterande synpunkter som LVN lämnade den 8 juli 2014, uppgav Tyskland följande i en skrivelse av den 3 december 2014:

| (110) | De berörda delstaterna har i granskningsförfarandet beträffande mjölkavgiften enligt MFG hittills huvudsakligen berört två centrala punkter, nämligen redogörelsen för att de genomförda åtgärderna överensstämmer med de materiella bestämmelserna om rätten till stöd (särskilt med avseende på åtgärdernas förenlighet med undantagsförordningen för jordbruk och de tillämpliga riktlinjerna för jordbruk) samt tillämpningsvillkoren, avseende frågan huruvida det föreligger en relevant fördel enligt bestämmelserna om stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(110)

De berörda delstaterna har i granskningsförfarandet beträffande mjölkavgiften enligt MFG hittills huvudsakligen berört två centrala punkter, nämligen redogörelsen för att de genomförda åtgärderna överensstämmer med de materiella bestämmelserna om rätten till stöd (särskilt med avseende på åtgärdernas förenlighet med undantagsförordningen för jordbruk och de tillämpliga riktlinjerna för jordbruk) samt tillämpningsvillkoren, avseende frågan huruvida det föreligger en relevant fördel enligt bestämmelserna om stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (111) | LVN:s synpunkter från den 8 juli 2014 samt aktuell rättspraxis från EU-domstolarna och Europeiska kommissionen innebär att det krävs ett kompletterande, grundläggande resonemang med avseende på frågan huruvida det över huvud taget föreligger något statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 EUF-fördraget och särskilt huruvida rekvisitet ”med hjälp av statliga medel” är uppfyllt. |
| --- | --- |

(111)

LVN:s synpunkter från den 8 juli 2014 samt aktuell rättspraxis från EU-domstolarna och Europeiska kommissionen innebär att det krävs ett kompletterande, grundläggande resonemang med avseende på frågan huruvida det över huvud taget föreligger något statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 EUF-fördraget och särskilt huruvida rekvisitet ”med hjälp av statliga medel” är uppfyllt.

| (112) | LVN:s synpunkter från den 8 juli 2014 samt en jämförelse med ovannämnda mål innebär att det åtminstone kan anses osäkert huruvida rekvisitet ”med hjälp av statliga medel” är uppfyllt i föreliggande fall, vilket innebär att uttaget och användningen av mjölkavgiften inte utgör statligt stöd. Detta grundas på följande: |
| --- | --- |

(112)

LVN:s synpunkter från den 8 juli 2014 samt en jämförelse med ovannämnda mål innebär att det åtminstone kan anses osäkert huruvida rekvisitet ”med hjälp av statliga medel” är uppfyllt i föreliggande fall, vilket innebär att uttaget och användningen av mjölkavgiften inte utgör statligt stöd. Detta grundas på följande:

| (113) | Såsom följer av ärendet Val'Hor (beslut 2014/416/EU) och målet Doux Élevage (C-677/11), utgör åtgärder som finansieras och genomförs av privata branschorganisationer inte statligt stöd. De delstatsorganisationer för mjölknäringen som finns i de enskilda delstaterna kan anses vara jämförbara med de organisationer som nämns i ovannämnda avgöranden. Statliga myndigheter är aldrig medlemmar i dessa delstatsorganisationer. De deltar endast vid möten utan rösträtt, i egenskap av externa gäster. Den statliga myndigheternas medverkan i samband med avvecklingen av mjölkavgiften, respektive kontrollen av iakttagandet av de i MFG föreskrivna rättsliga villkoren påverkar inte delstatsorganisationernas egenskaper som behöriga organ för urvalet av projekt. |
| --- | --- |

(113)

Såsom följer av ärendet Val'Hor (beslut 2014/416/EU) och målet Doux Élevage (C-677/11), utgör åtgärder som finansieras och genomförs av privata branschorganisationer inte statligt stöd. De delstatsorganisationer för mjölknäringen som finns i de enskilda delstaterna kan anses vara jämförbara med de organisationer som nämns i ovannämnda avgöranden. Statliga myndigheter är aldrig medlemmar i dessa delstatsorganisationer. De deltar endast vid möten utan rösträtt, i egenskap av externa gäster. Den statliga myndigheternas medverkan i samband med avvecklingen av mjölkavgiften, respektive kontrollen av iakttagandet av de i MFG föreskrivna rättsliga villkoren påverkar inte delstatsorganisationernas egenskaper som behöriga organ för urvalet av projekt.

Val

Hor

Doux Élevage

| (114) | I praktiken styr de aktuella delstatsorganisationerna intäkterna från avgifterna och användningen av de uppkomna medlen. Något statligt inflytande på grund av en kontroll eller ett fastställande av delstatsorganisationernas förslag genom statliga myndigheter föreligger de facto inte, eftersom dessa håller sig inom ramen för § 22 stycke 2 i MFG och avser kontrollen av huruvida de rättsliga kraven i § 22 i MFG har iakttagits. Avgifterna används i enlighet med delstatsorganisationernas användningsförslag, vilket i enlighet med EU-domstolens dom av den 16 maj 2002 i mål C-482/99, Stardust Marine, entydigt talar mot att det är frågan om statliga medel. |
| --- | --- |

(114)

I praktiken styr de aktuella delstatsorganisationerna intäkterna från avgifterna och användningen av de uppkomna medlen. Något statligt inflytande på grund av en kontroll eller ett fastställande av delstatsorganisationernas förslag genom statliga myndigheter föreligger de facto inte, eftersom dessa håller sig inom ramen för § 22 stycke 2 i MFG och avser kontrollen av huruvida de rättsliga kraven i § 22 i MFG har iakttagits. Avgifterna används i enlighet med delstatsorganisationernas användningsförslag, vilket i enlighet med EU-domstolens dom av den 16 maj 2002 i mål C-482/99, Stardust Marine, entydigt talar mot att det är frågan om statliga medel.

Stardust Marine

| (115) | Delstatsorganisationerna utgör helt privata organisationer. Detta faktum samt fastställandet att delstatsorganisationerna styr mjölkavgiften och dess användning talar på ett avgörande sätt för att mjölkavgiften, i enlighet med ovannämnda mål, inte ska klassificeras som statligt stöd. |
| --- | --- |

(115)

Delstatsorganisationerna utgör helt privata organisationer. Detta faktum samt fastställandet att delstatsorganisationerna styr mjölkavgiften och dess användning talar på ett avgörande sätt för att mjölkavgiften, i enlighet med ovannämnda mål, inte ska klassificeras som statligt stöd.

| (116) | Mjölkavgiften utgörs av helt privata medel, vilket dessutom talar mot att det skulle vara frågan om statligt stöd. Det är frågan om medel som härstammar från tillgångarna från de privata företag som belastas av avgiften. I fråga om mjölkavgiften föreligger det inte något statligt tillskott eller ett övertagande av en garanti, såsom i målen C-262/12 (Vent de Colère) och T-139/09 (Plans de Campagne), varför det i dessa mål ansågs föreligga statligt stöd. |
| --- | --- |

(116)

Mjölkavgiften utgörs av helt privata medel, vilket dessutom talar mot att det skulle vara frågan om statligt stöd. Det är frågan om medel som härstammar från tillgångarna från de privata företag som belastas av avgiften. I fråga om mjölkavgiften föreligger det inte något statligt tillskott eller ett övertagande av en garanti, såsom i målen C-262/12 (Vent de Colère) och T-139/09 (Plans de Campagne), varför det i dessa mål ansågs föreligga statligt stöd.

Vent de Colère)

(Plans de Campagne)

| (117) | Mjölkavgiften utgör inte heller någon kollektivt riktad branschomfattande åtgärd, vilket överensstämmer med det aktuella rättsläget (beslut 2014/416/EU [Val'Hor] och C-677/11 [Doux Élevage]) och talar emot att det är frågan om statligt stöd. |
| --- | --- |

(117)

Mjölkavgiften utgör inte heller någon kollektivt riktad branschomfattande åtgärd, vilket överensstämmer med det aktuella rättsläget (beslut 2014/416/EU [Val'Hor] och C-677/11 [Doux Élevage]) och talar emot att det är frågan om statligt stöd.

Val

Hor

Doux Élevage

| (118) | Det betvivlas även att det föreligger ett gynnande, vilket utgör ett absolut krav för att stöd ska antas föreligga. Detta kan motiveras med att de förmåner som mejerierna och mjölkproducenterna erhåller helt utjämnas eller neutraliseras genom de avgifter som uttas från mejerierna och således indirekt även från mjölkproducenterna. Denna tolkning är även i linje med domstolens dom av den 19 december 2013 i mål C-262/12, Vent de Colère, i vilken rekvisiten för statligt stöd ansågs uppfyllda just på grund av att kostnaderna inte längre endast togs ut från de företag som tillhörde branschen, utan från samtliga inhemska slutförbrukare av el. |
| --- | --- |

(118)

Det betvivlas även att det föreligger ett gynnande, vilket utgör ett absolut krav för att stöd ska antas föreligga. Detta kan motiveras med att de förmåner som mejerierna och mjölkproducenterna erhåller helt utjämnas eller neutraliseras genom de avgifter som uttas från mejerierna och således indirekt även från mjölkproducenterna. Denna tolkning är även i linje med domstolens dom av den 19 december 2013 i mål C-262/12, Vent de Colère, i vilken rekvisiten för statligt stöd ansågs uppfyllda just på grund av att kostnaderna inte längre endast togs ut från de företag som tillhörde branschen, utan från samtliga inhemska slutförbrukare av el.

Vent de Colère

| (119) | Av dessa aspekter som delvis även framkommer vid den nya granskningen av systemet med mjölkavgifter och med tanke på att de aktuella delstaterna vidhåller sin hittillsvarande ståndpunkt framgår att det är osäkert huruvida systemet med mjölkavgifter utgör statligt stöd. Det ankommer på kommissionen att besvarar frågan huruvida det är frågan om statligt stöd och särskilt huruvida rekvisitet ”statliga medel” är uppfyllt. |
| --- | --- |

(119)

Av dessa aspekter som delvis även framkommer vid den nya granskningen av systemet med mjölkavgifter och med tanke på att de aktuella delstaterna vidhåller sin hittillsvarande ståndpunkt framgår att det är osäkert huruvida systemet med mjölkavgifter utgör statligt stöd. Det ankommer på kommissionen att besvarar frågan huruvida det är frågan om statligt stöd och särskilt huruvida rekvisitet ”statliga medel” är uppfyllt.

3.   BEDÖMNING

BEDÖMNING

Delåtgärder som inte utgör något stöd

Delåtgärder som inte utgör något stöd

Stöd till forskare

Stöd till forskare

| (120) | Vad gäller stödet till forskare (se skäl 61), fastställer kommissionen att detta gynnar privatpersoner. Kommissionen utgår vidare från att dessa forskare ägnade sig åt oberoende forskning och utveckling för ökade kunskaper och förståelse i den mening som avses i punkt 19 i meddelande från kommissionen om tillämpningen av Europeiska unionens regler om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (21). I detta fall utgår kommissionen från att det är frågan om icke-ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

(120)

Vad gäller stödet till forskare (se skäl 61), fastställer kommissionen att detta gynnar privatpersoner. Kommissionen utgår vidare från att dessa forskare ägnade sig åt oberoende forskning och utveckling för ökade kunskaper och förståelse i den mening som avses i punkt 19 i meddelande från kommissionen om tillämpningen av Europeiska unionens regler om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (21). I detta fall utgår kommissionen från att det är frågan om icke-ekonomisk verksamhet.

21

| (121) | Endast den som utövar ekonomisk verksamhet anses utgöra ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Följaktligen utgör det stöd som beviljats till forskare inom ramen för detta deltagande inte något stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(121)

Endast den som utövar ekonomisk verksamhet anses utgöra ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Följaktligen utgör det stöd som beviljats till forskare inom ramen för detta deltagande inte något stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

Föreläsningar vid Fachhochschule Hannover

Föreläsningar vid Fachhochschule Hannover

| (122) | Vad gäller de föreläsningar som anställda vid VDM har hållit vid Fachhochschule Hannover (se skäl 62), fastställer kommissionen att kurser som hålls vid offentliga tekniska högskolor omfattas av den statligt organiserade offentliga utbildningen. |
| --- | --- |

(122)

Vad gäller de föreläsningar som anställda vid VDM har hållit vid Fachhochschule Hannover (se skäl 62), fastställer kommissionen att kurser som hålls vid offentliga tekniska högskolor omfattas av den statligt organiserade offentliga utbildningen.

| (123) | Enligt rättspraxis kan allmän utbildning som anordnas inom ett nationellt utbildningssystem som finansieras och övervakas av staten betraktas som icke-ekonomisk verksamhet. I detta hänseende har domstolen fastställt att staten ”[...] genom att upprätta och upprätthålla ett sådant system för offentlig undervisning som i regel finansieras med medel ur den offentliga budgeten och inte av eleverna eller deras föräldrar, inte avser att bedriva verksamhet i vinstsyfte utan endast att uppfylla sina sociala, kulturella och utbildningspolitiska uppgifter gentemot sina medborgare” (22). |
| --- | --- |

(123)

Enligt rättspraxis kan allmän utbildning som anordnas inom ett nationellt utbildningssystem som finansieras och övervakas av staten betraktas som icke-ekonomisk verksamhet. I detta hänseende har domstolen fastställt att staten ”[...] genom att upprätta och upprätthålla ett sådant system för offentlig undervisning som i regel finansieras med medel ur den offentliga budgeten och inte av eleverna eller deras föräldrar, inte avser att bedriva verksamhet i vinstsyfte utan endast att uppfylla sina sociala, kulturella och utbildningspolitiska uppgifter gentemot sina medborgare” (22).

22

| (124) | De aktuella föreläsningarna hör till föreläsningsprogrammet vid en offentlig teknisk högskola. Dem allmänna utbildning som anordnas av denna tekniska högskola ska betraktas som icke-ekonomisk verksamhet (se skäl 123). Vad gäller undervisningsverksamheten, utgår kommissionen ifrån att denna utgör en bisyssla och som sådan inte utgör någon ekonomisk verksamhet (23). Om det inte föreligger någon ekonomisk verksamhet är det uteslutet med ett gynnande av företag i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Följaktligen är det inte frågan om ett stöd i den mening som avses i denna bestämmelse. |
| --- | --- |

(124)

De aktuella föreläsningarna hör till föreläsningsprogrammet vid en offentlig teknisk högskola. Dem allmänna utbildning som anordnas av denna tekniska högskola ska betraktas som icke-ekonomisk verksamhet (se skäl 123). Vad gäller undervisningsverksamheten, utgår kommissionen ifrån att denna utgör en bisyssla och som sådan inte utgör någon ekonomisk verksamhet (23). Om det inte föreligger någon ekonomisk verksamhet är det uteslutet med ett gynnande av företag i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Följaktligen är det inte frågan om ett stöd i den mening som avses i denna bestämmelse.

23

Delåtgärder som utgör statligt stöd

Delåtgärder som utgör statligt stöd

| (125) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(125)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

Stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel

Stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel

| (126) | På grundval av föreliggande information och särskilt mot bakgrund av de synpunkter som de berörda parterna och de tyska myndigheterna har lämnat ska det således bedömas huruvida medlen från mjölkavgiften utgör statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(126)

På grundval av föreliggande information och särskilt mot bakgrund av de synpunkter som de berörda parterna och de tyska myndigheterna har lämnat ska det således bedömas huruvida medlen från mjölkavgiften utgör statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (127) | Enligt fast rättspraxis är det inte rimligt att göra åtskillnad mellan stöd som ges direkt av staten och stöd som ges genom ett offentligt eller privat organ som har utsetts eller inrättats av denna stat (24). För att beviljade fördelar ska kunna betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget måste de för det första beviljas direkt eller indirekt via statliga medel och för det andra kunna tillskrivas staten (25). |
| --- | --- |

(127)

Enligt fast rättspraxis är det inte rimligt att göra åtskillnad mellan stöd som ges direkt av staten och stöd som ges genom ett offentligt eller privat organ som har utsetts eller inrättats av denna stat (24). För att beviljade fördelar ska kunna betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget måste de för det första beviljas direkt eller indirekt via statliga medel och för det andra kunna tillskrivas staten (25).

24

25

| (128) | Vad gäller de åtgärder som beskrivs i avsnitt 2 i föreliggande beslut, framgår att stödet har beviljats på grundval av delstaternas lagstiftning, för vilka MFG i sin tur utgör den rättsliga grunden. |
| --- | --- |

(128)

Vad gäller de åtgärder som beskrivs i avsnitt 2 i föreliggande beslut, framgår att stödet har beviljats på grundval av delstaternas lagstiftning, för vilka MFG i sin tur utgör den rättsliga grunden.

| (129) | I MFG föreskrivs närmare bestämt i § 22 stycke 1 första meningen att delstatsregeringarna i samråd med delstatsorganisationerna eller branschorganisationerna gemensamt kan ta ut avgifter från mejerier och uppsamlingscentraler för mjölk och grädde på upp till 0,1 cent per kilo levererad mjölk för att främja mejerisektorn. Enligt § 22 stycke 1 andra meningen i MFG kan delstatsregeringarna efter ansökan från delstatsorganisationen eller branschorganisationerna gemensamt ta ut avgifter på upp till 0,2 cent per kilo levererad mjölk om de avgifter som föreskrivs enligt första meningen inte är tillräckliga för att fullgöra uppgifterna. |
| --- | --- |

(129)

I MFG föreskrivs närmare bestämt i § 22 stycke 1 första meningen att delstatsregeringarna i samråd med delstatsorganisationerna eller branschorganisationerna gemensamt kan ta ut avgifter från mejerier och uppsamlingscentraler för mjölk och grädde på upp till 0,1 cent per kilo levererad mjölk för att främja mejerisektorn. Enligt § 22 stycke 1 andra meningen i MFG kan delstatsregeringarna efter ansökan från delstatsorganisationen eller branschorganisationerna gemensamt ta ut avgifter på upp till 0,2 cent per kilo levererad mjölk om de avgifter som föreskrivs enligt första meningen inte är tillräckliga för att fullgöra uppgifterna.

| (130) | Delstatsregeringarna tar visserligen ut mjölkavgiften i samråd med den aktuella delstatsorganisationen. Samråd utgör emellertid en betydligt svagare form för medverkan än samförstånd. Medan samförstånd innebär att det krävs ett samtycke från ett annat organ (t.ex. ett lagstiftande organ eller en myndighet) för att anta en rättsakt (för dess lagenlighet), är ett beslut som ska antas i samråd med ett annat organ i slutändan inte beroende av dess samtycke. Inom tysk förvaltningsrätt företas ibland en sådan gradering av former av medverkan (26). Eftersom den form av medverkan som föreskrivs i § 22 stycke 1 första meningen i MFG är samråd, innebär detta att det enbart är delstatsregeringarna som har befogenheten att ta ut avgiften samt även att fastställa denna (27). Däremot hänförs (§ 14 stycke 1 i MFG) endast förberedelserna och det tekniska genomförandet av de åtgärder som ska vidtas enligt § 22 till delstatsorganisationerna, varvid de i detta avseende är underkastade tillsyn från den högsta delstatsmyndigheten (§ 14 styckena 2 och 4 i MFG). |
| --- | --- |

(130)

Delstatsregeringarna tar visserligen ut mjölkavgiften i samråd med den aktuella delstatsorganisationen. Samråd utgör emellertid en betydligt svagare form för medverkan än samförstånd. Medan samförstånd innebär att det krävs ett samtycke från ett annat organ (t.ex. ett lagstiftande organ eller en myndighet) för att anta en rättsakt (för dess lagenlighet), är ett beslut som ska antas i samråd med ett annat organ i slutändan inte beroende av dess samtycke. Inom tysk förvaltningsrätt företas ibland en sådan gradering av former av medverkan (26). Eftersom den form av medverkan som föreskrivs i § 22 stycke 1 första meningen i MFG är samråd, innebär detta att det enbart är delstatsregeringarna som har befogenheten att ta ut avgiften samt även att fastställa denna (27). Däremot hänförs (§ 14 stycke 1 i MFG) endast förberedelserna och det tekniska genomförandet av de åtgärder som ska vidtas enligt § 22 till delstatsorganisationerna, varvid de i detta avseende är underkastade tillsyn från den högsta delstatsmyndigheten (§ 14 styckena 2 och 4 i MFG).

26

befogenheten

fastställa

27

hänförs

förberedelserna

tekniska genomförandet

tillsyn

| (131) | Den rättsliga grunden för uttaget av en mjölkavgift i de enskilda delstaterna är således förordningar från delstaterna, i vilka detaljerna för uttaget av avgiften, bland annat dess omfattning, regleras (28). Det är således staten (representerad av de respektive delstatsregeringarna) som fastställer uttaget av avgiften. Såsom anges i skäl 130 ovan utgör det inte något hinder att förordningarna har antagits i samråd med den aktuella delstatsorganisationen för mejerinäringen. |
| --- | --- |

(131)

Den rättsliga grunden för uttaget av en mjölkavgift i de enskilda delstaterna är således förordningar från delstaterna, i vilka detaljerna för uttaget av avgiften, bland annat dess omfattning, regleras (28). Det är således staten (representerad av de respektive delstatsregeringarna) som fastställer uttaget av avgiften. Såsom anges i skäl 130 ovan utgör det inte något hinder att förordningarna har antagits i samråd med den aktuella delstatsorganisationen för mejerinäringen.

28

| (132) | I föreliggande fall uttas avgiften från privata företag. Intäkter från dessa avgifter tillfaller den respektive delstatsbudgeten innan de används för att finansiera de olika stödåtgärderna och ska där enligt § 22 stycke 3 första meningen i MFG förvaltas separat. Enligt § 23 i de respektive budgetförordningarna (se skäl 19), får utgifter och åtagandebemyndiganden för tjänster till organ utanför delstatens förvaltning i syfte att fullgöra vissa särskilda ändamål (förmåner) endast beräknas om delstaten har ett väsentligt intresse av ett fullgörande från sådana organ, vilket inte kan tillgodoses utan förmånerna, eller inte kan tillgodoses i tillräcklig utsträckning. Denna bestämmelse tyder på att staten har ett intresse av att åtgärderna genomförs. Det strider inte mot detta statliga intresse att de utestående avgifterna i Thüringen ska betalas in på förvaltningskontot ”mjölkavgifter” från Landesvereinigung Thüringer Milch e. V. (skäl 89, § 3 stycke 1 Thüringer UmlErhVO). Utestående avgifter och räntor uppbärs även i Thüringen i enlighet med bestämmelserna i lagen om skatter och avgifter och dess genomförandebestämmelser (§ 3 stycke 4 Thüringer UmlErhVO). Dessutom motsvarar det ett förvaltningskontos funktion att kontoinnehavaren inte godtyckligt kan förfoga över tillgängliga belopp, utan endast inom ramen för de befintliga rättsliga villkoren, vilka i föreliggande fall har fastställts av staten. |
| --- | --- |

(132)

I föreliggande fall uttas avgiften från privata företag. Intäkter från dessa avgifter tillfaller den respektive delstatsbudgeten innan de används för att finansiera de olika stödåtgärderna och ska där enligt § 22 stycke 3 första meningen i MFG förvaltas separat. Enligt § 23 i de respektive budgetförordningarna (se skäl 19), får utgifter och åtagandebemyndiganden för tjänster till organ utanför delstatens förvaltning i syfte att fullgöra vissa särskilda ändamål (förmåner) endast beräknas om delstaten har ett väsentligt intresse av ett fullgörande från sådana organ, vilket inte kan tillgodoses utan förmånerna, eller inte kan tillgodoses i tillräcklig utsträckning. Denna bestämmelse tyder på att staten har ett intresse av att åtgärderna genomförs. Det strider inte mot detta statliga intresse att de utestående avgifterna i Thüringen ska betalas in på förvaltningskontot ”mjölkavgifter” från Landesvereinigung Thüringer Milch e. V. (skäl 89, § 3 stycke 1 Thüringer UmlErhVO). Utestående avgifter och räntor uppbärs även i Thüringen i enlighet med bestämmelserna i lagen om skatter och avgifter och dess genomförandebestämmelser (§ 3 stycke 4 Thüringer UmlErhVO). Dessutom motsvarar det ett förvaltningskontos funktion att kontoinnehavaren inte godtyckligt kan förfoga över tillgängliga belopp, utan endast inom ramen för de befintliga rättsliga villkoren, vilka i föreliggande fall har fastställts av staten.

Landesvereinigung Thüringer Milch e. V.

| (133) | Som svar på de argument som de berörda parterna och de tyska myndigheterna har framfört fastställer kommissionen följande: |
| --- | --- |

(133)

Som svar på de argument som de berörda parterna och de tyska myndigheterna har framfört fastställer kommissionen följande:

| (134) | Vad gäller påståendet från LVN att det är delstatsorganisationerna som spelar en stor roll då uttaget av avgiften från mejerierna fastställs (skälen 83–87 och 91), slår kommissionen fast att staten genom § 22 stycke 1 i MFG, det vill säga genom lag, har bemyndigat delstatsregeringarna att ta ut en mjölkavgift. I bestämmelsen föreskrivs bl.a. att mjölkavgiften i regel får vara upp till 0,1 cent per kilogram och att delstatsregeringen kan höja avgiften till 0,2 cent per kilogram på begäran från delstatsorganisationerna eller branschorganisationerna gemensamt. |
| --- | --- |

(134)

Vad gäller påståendet från LVN att det är delstatsorganisationerna som spelar en stor roll då uttaget av avgiften från mejerierna fastställs (skälen 83–87 och 91), slår kommissionen fast att staten genom § 22 stycke 1 i MFG, det vill säga genom lag, har bemyndigat delstatsregeringarna att ta ut en mjölkavgift. I bestämmelsen föreskrivs bl.a. att mjölkavgiften i regel får vara upp till 0,1 cent per kilogram och att delstatsregeringen kan höja avgiften till 0,2 cent per kilogram på begäran från delstatsorganisationerna eller branschorganisationerna gemensamt.

delstatsregeringarna

på begäran

| (135) | Vidare föreskrivs det i § 22 stycke 2 punkterna 1–6 i MFG för vilka ändamål medlen från mjölkavgiften får användas. |
| --- | --- |

(135)

Vidare föreskrivs det i § 22 stycke 2 punkterna 1–6 i MFG för vilka ändamål medlen från mjölkavgiften får användas.

| (136) | Enligt § 22 stycke 3 tredje meningen i MFG ska delstatsorganisationen eller branschorganisationen endast höras innan medlen används. |
| --- | --- |

(136)

Enligt § 22 stycke 3 tredje meningen i MFG ska delstatsorganisationen eller branschorganisationen endast höras innan medlen används.

| (137) | Härav framgår att staten (på federal nivå) visserligen har medgett delstatsorganisationerna en viss rätt till medverkan, men har samtidigt upprättat en tydlig lagstadgad ram vid fastställandet av mjölkavgiftens storlek och användningen av medlen och att det i slutänden är de berörda delstatsregeringarna (eller vid delegering de högsta delstatsmyndigheterna) som har rätt att fastställa detta. Exempelvis är det inte möjligt att efter begäran från delstatsorganisationerna höja mjölkavgiften till över 0,2 cent per kilogram eller att använda medlen för andra ändamål än de som anges i § 22 stycke 2 punkterna 1–6 i MFG. Dessutom medför samrådsskyldigheten beträffande användningen av avgiften (§ 22 stycke 3 tredje meningen i MFG) inte någon som helst skyldighet att följa de synpunkter som lämnas. Det slutgiltiga fastställandet av hur medlen ska användas ankommer på de aktuella delstatsmyndigheterna, det vill säga på staten. |
| --- | --- |

(137)

Härav framgår att staten (på federal nivå) visserligen har medgett delstatsorganisationerna en viss rätt till medverkan, men har samtidigt upprättat en tydlig lagstadgad ram vid fastställandet av mjölkavgiftens storlek och användningen av medlen och att det i slutänden är de berörda delstatsregeringarna (eller vid delegering de högsta delstatsmyndigheterna) som har rätt att fastställa detta. Exempelvis är det inte möjligt att efter begäran från delstatsorganisationerna höja mjölkavgiften till över 0,2 cent per kilogram eller att använda medlen för andra ändamål än de som anges i § 22 stycke 2 punkterna 1–6 i MFG. Dessutom medför samrådsskyldigheten beträffande användningen av avgiften (§ 22 stycke 3 tredje meningen i MFG) inte någon som helst skyldighet att följa de synpunkter som lämnas. Det slutgiltiga fastställandet av hur medlen ska användas ankommer på de aktuella delstatsmyndigheterna, det vill säga på staten.

| (138) | Detta utgör den huvudsakliga skillnaden jämfört med målet Doux Élevage, till vilket LVN har hänvisat. Staten reglerar uttaget av mjölkavgiften och den motsvarande användningen av medlen på två nivåer, nämligen på federal nivå och på delstatsnivå. I Tyskland har lagstiftaren inte enbart fastställt att delstatsregeringen har befogenheten att ta ut avgiften, utan även genom federal lagstiftning begränsat handlingsutrymmet när det gäller att på delstatsnivå förfoga över de medel som uppkommer genom avgifterna. Delstatsorganisationerna kan inte heller exempelvis genom ansökan försöka att ändra de föreskrivna användningsändamålen i § 22 stycke 2 punkterna 1–6 i MFG. Någon sådan statlig begränsning förelåg inte i målen Val'Hor och Doux Élevage. |
| --- | --- |

(138)

Detta utgör den huvudsakliga skillnaden jämfört med målet Doux Élevage, till vilket LVN har hänvisat. Staten reglerar uttaget av mjölkavgiften och den motsvarande användningen av medlen på två nivåer, nämligen på federal nivå och på delstatsnivå. I Tyskland har lagstiftaren inte enbart fastställt att delstatsregeringen har befogenheten att ta ut avgiften, utan även genom federal lagstiftning begränsat handlingsutrymmet när det gäller att på delstatsnivå förfoga över de medel som uppkommer genom avgifterna. Delstatsorganisationerna kan inte heller exempelvis genom ansökan försöka att ändra de föreskrivna användningsändamålen i § 22 stycke 2 punkterna 1–6 i MFG. Någon sådan statlig begränsning förelåg inte i målen Val'Hor och Doux Élevage.

Doux Élevage

Val'Hor

Doux Élevage

| (139) | MFG kan vidare inte heller förstås som enbart ett medel för en branschorganisation att genomdriva sina rent ekonomiska intressen. Således föreskrivs det visserligen i § 14 i MFG att branschorganisationer från jordbruket, mejerierna och mejerinäringen ska vara företrädda om de önskar samråd, samt dessutom krävs det även att konsumenterna är företrädda på lämpligt sätt i organisationens organ. Genom dessa krav på medverkan och representation säkerställer lagstiftaren (dvs. staten) att det föreligger en omfattande representation av samtliga intressen när de i MFG nämnda allmännyttiga ändamålen tillgodoses, vilket innebär mer än att en viss bransch enbart främjas. |
| --- | --- |

(139)

MFG kan vidare inte heller förstås som enbart ett medel för en branschorganisation att genomdriva sina rent ekonomiska intressen. Således föreskrivs det visserligen i § 14 i MFG att branschorganisationer från jordbruket, mejerierna och mejerinäringen ska vara företrädda om de önskar samråd, samt dessutom krävs det även att konsumenterna är företrädda på lämpligt sätt i organisationens organ. Genom dessa krav på medverkan och representation säkerställer lagstiftaren (dvs. staten) att det föreligger en omfattande representation av samtliga intressen när de i MFG nämnda allmännyttiga ändamålen tillgodoses, vilket innebär mer än att en viss bransch enbart främjas.

| (140) | Till skillnad från i målet Doux Élevage utgör de i MFG föreskrivna stödändamålen inte heller sådana som branschorganisationerna själva har fastställt och infört (29). Särskilt de syften som föreskrivs i § 22 stycke 2 punkt 1 (främjande och bevarande av kvalitet mot bakgrund av de på grundval av § 10 i denna lag eller enligt § 37 i mjölklagen av den 31 juli 1930 [Reichsgesetzbl. I s. 421] antagna bestämmelserna) och punkt 2 (Förbättring av hygienen vid utvinning, leverans, bearbetning och distribution av mjölk och mjölkprodukter) innehåller – till skillnad från i målet Doux Élevage – sådana rekvisit som utgör del av den politik som definierats av statliga myndigheter (30) och hänvisar till offentliga uppgifter som enligt § 14 stycke 3 i MFG inte i förväg får överföras på delstatsorganisationerna. Såvitt Tyskland i föreliggande fall stödjer sig på § 22 stycke 2 punkt 6 MFG, så framgår redan av ordalydelsen i lagen att det är frågan om ”uppgifter som överlåtits enligt lagen om mjölk och fetter” (och således inte om sådana uppgifter som VDM själv har fastställt). |
| --- | --- |

(140)

Till skillnad från i målet Doux Élevage utgör de i MFG föreskrivna stödändamålen inte heller sådana som branschorganisationerna själva har fastställt och infört (29). Särskilt de syften som föreskrivs i § 22 stycke 2 punkt 1 (främjande och bevarande av kvalitet mot bakgrund av de på grundval av § 10 i denna lag eller enligt § 37 i mjölklagen av den 31 juli 1930 [Reichsgesetzbl. I s. 421] antagna bestämmelserna) och punkt 2 (Förbättring av hygienen vid utvinning, leverans, bearbetning och distribution av mjölk och mjölkprodukter) innehåller – till skillnad från i målet Doux Élevage – sådana rekvisit som utgör del av den politik som definierats av statliga myndigheter (30) och hänvisar till offentliga uppgifter som enligt § 14 stycke 3 i MFG inte i förväg får överföras på delstatsorganisationerna. Såvitt Tyskland i föreliggande fall stödjer sig på § 22 stycke 2 punkt 6 MFG, så framgår redan av ordalydelsen i lagen att det är frågan om ”uppgifter som överlåtits enligt lagen om mjölk och fetter” (och således inte om sådana uppgifter som VDM själv har fastställt).

Doux Élevage

29

Doux Élevage

30

| (141) | Även till skillnad från målet Doux Élevage används inte det normala civil- eller handelsrättsliga domstolsförfarandet om mjölkavgifterna som förfaller till betalning inte betalas (31). Enligt § 23 stycke 2 i MFG föreskrivs nämligen att indrivning av avgifter kan göras i enlighet med bestämmelserna i lagen om skatter och avgifter och dess genomförandebestämmelser. De aktuella delstaterna har i de tillämpliga förordningarna beträffande påförande av mjölkavgift fastställt en motsvarande indrivning enligt bestämmelserna i lagen om skatter och avgifter och dess genomförandebestämmelser (32). Inom det tyska rättssystemet ska lagen om skatter och avgifter hänföras till den offentliga rätten. I Tyskland verkställs offentligrättsliga fordringar på administrativ väg, civilrättsliga däremot vid allmän domstol. Det administrativa förfarandet utgör i jämförelse med förfaranden vid domstol den effektivare metoden vid indrivning, eftersom de statliga myndigheterna själva kan upprätta en exekutionstitel (33), vilken däremot först kan erhållas vid domstol med avseende på civilrättsliga fordringar (34). Detta tyder på att staten har ett intresse av att avgifter som förfaller till betalning kan uttas (och i förekommande fall drivas in) på ett så effektivt och fullständigt sätt som möjligt för att kunna säkerställa att de statliga syften som finansieras genom avgifterna snabbt ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

(141)

Även till skillnad från målet Doux Élevage används inte det normala civil- eller handelsrättsliga domstolsförfarandet om mjölkavgifterna som förfaller till betalning inte betalas (31). Enligt § 23 stycke 2 i MFG föreskrivs nämligen att indrivning av avgifter kan göras i enlighet med bestämmelserna i lagen om skatter och avgifter och dess genomförandebestämmelser. De aktuella delstaterna har i de tillämpliga förordningarna beträffande påförande av mjölkavgift fastställt en motsvarande indrivning enligt bestämmelserna i lagen om skatter och avgifter och dess genomförandebestämmelser (32). Inom det tyska rättssystemet ska lagen om skatter och avgifter hänföras till den offentliga rätten. I Tyskland verkställs offentligrättsliga fordringar på administrativ väg, civilrättsliga däremot vid allmän domstol. Det administrativa förfarandet utgör i jämförelse med förfaranden vid domstol den effektivare metoden vid indrivning, eftersom de statliga myndigheterna själva kan upprätta en exekutionstitel (33), vilken däremot först kan erhållas vid domstol med avseende på civilrättsliga fordringar (34). Detta tyder på att staten har ett intresse av att avgifter som förfaller till betalning kan uttas (och i förekommande fall drivas in) på ett så effektivt och fullständigt sätt som möjligt för att kunna säkerställa att de statliga syften som finansieras genom avgifterna snabbt ska kunna uppnås.

Doux Élevage

31

32

33

34

| (142) | Därigenom motbevisas påståendet från LVN, att medlen från mjölkavgiften inte utgör statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(142)

Därigenom motbevisas påståendet från LVN, att medlen från mjölkavgiften inte utgör statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 EUF-fördraget.

| (143) | Av detta följer att de aktuella intäkterna från avgiften kan anses stå under statlig kontroll (35), och att de åtgärder som finansieras genom medel från mjölkavgifterna har beviljats genom statliga medel och kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(143)

Av detta följer att de aktuella intäkterna från avgiften kan anses stå under statlig kontroll (35), och att de åtgärder som finansieras genom medel från mjölkavgifterna har beviljats genom statliga medel och kan tillskrivas staten.

35

Selektiv fördel/företag

Selektiv fördel/företag

| (144) | VDM är ett organ som tillhandahåller tjänster som kommer företag inom mjölksektorn till godo, särskilt mejerierna. |
| --- | --- |

(144)

VDM är ett organ som tillhandahåller tjänster som kommer företag inom mjölksektorn till godo, särskilt mejerierna.

| (145) | Tyskland och VDM bestrider att VDM tillhandahåller tjänster på en marknad i egenskap av företag. Särskilt hänvisar de till VDM:s verksamhet som sammanslutning, vilken i rättspraxis endast i undantagsfall anses utgöra en kommersiell verksamhet (se skälen 39 och 49). |
| --- | --- |

(145)

Tyskland och VDM bestrider att VDM tillhandahåller tjänster på en marknad i egenskap av företag. Särskilt hänvisar de till VDM:s verksamhet som sammanslutning, vilken i rättspraxis endast i undantagsfall anses utgöra en kommersiell verksamhet (se skälen 39 och 49).

| (146) | I domen i målet T-193/02, Piau mot kommissionen, till vilken Tyskland har hänvisat, fastställdes precis att en sammanslutning, nämligen FIFA, utövade en ekonomisk verksamhet. Tyskland har emellertid i omvänd bemärkelse inte kunnat hänvisa till någon rättspraxis där motsatsen uttryckligen har fastställs, nämligen att en sammanslutning inte (nödvändigtvis) utövar någon ekonomisk verksamhet, respektive att den verksamhet som utförs i egenskap av sammanslutning som i sig inte omfattas av granskningen av statligt stöd. |
| --- | --- |

(146)

I domen i målet T-193/02, Piau mot kommissionen, till vilken Tyskland har hänvisat, fastställdes precis att en sammanslutning, nämligen FIFA, utövade en ekonomisk verksamhet. Tyskland har emellertid i omvänd bemärkelse inte kunnat hänvisa till någon rättspraxis där motsatsen uttryckligen har fastställs, nämligen att en sammanslutning inte (nödvändigtvis) utövar någon ekonomisk verksamhet, respektive att den verksamhet som utförs i egenskap av sammanslutning som i sig inte omfattas av granskningen av statligt stöd.

Piau mot kommissionen

| (147) | Det är utrett att VDM utövar verksamhet i medlemmarnas intresse och till deras nytta. Denna fastställelse överensstämmer med VDM:s egen uppfattning, vilket framgår av olika uttalanden om det egna verksamhetsområdet på dess webbplats, t.ex. ”VDM företräder mjölkbranschens intressen inom IDF”, ”Tillvaratagande och främjande av mejerisektorns intressen”, ”Intressebevakning vid lagstiftningsprocessen gentemot ministerierna”. Även LVN utgår från att de kritiserade åtgärderna samtliga hade i syfte att främja mjölk i egenskap av produkt och således det kollektiva intresset inom mjölkbranschen (se ovan skälen 99–100). |
| --- | --- |

(147)

Det är utrett att VDM utövar verksamhet i medlemmarnas intresse och till deras nytta. Denna fastställelse överensstämmer med VDM:s egen uppfattning, vilket framgår av olika uttalanden om det egna verksamhetsområdet på dess webbplats, t.ex. ”VDM företräder mjölkbranschens intressen inom IDF”, ”Tillvaratagande och främjande av mejerisektorns intressen”, ”Intressebevakning vid lagstiftningsprocessen gentemot ministerierna”. Även LVN utgår från att de kritiserade åtgärderna samtliga hade i syfte att främja mjölk i egenskap av produkt och således det kollektiva intresset inom mjölkbranschen (se ovan skälen 99–100).

| (148) | Kommissionen vidhåller sin uppfattning att den aktuella verksamhet som VDM har genomfört innehåller element som är kännetecknande för tjänster. Dessa tjänster kommer mejerierna i de länder som uttar mjölkavgiften till godo. |
| --- | --- |

(148)

Kommissionen vidhåller sin uppfattning att den aktuella verksamhet som VDM har genomfört innehåller element som är kännetecknande för tjänster. Dessa tjänster kommer mejerierna i de länder som uttar mjölkavgiften till godo.

| (149) | Flera verksamheter som VDM själv anger på sin webbplats innehåller element som är kännetecknande för tjänster i den bemärkelsen att syftet är att företräda de berörda mejerierna och mjölkproducenternas intressen gentemot de tyska myndigheterna, lagstiftaren och i internationella organ (36). |
| --- | --- |

(149)

Flera verksamheter som VDM själv anger på sin webbplats innehåller element som är kännetecknande för tjänster i den bemärkelsen att syftet är att företräda de berörda mejerierna och mjölkproducenternas intressen gentemot de tyska myndigheterna, lagstiftaren och i internationella organ (36).

36

| (150) | Tillhandahållandet av sådana tjänster kommer de berörda mejerierna till godo och stödjer dem vid utövandet av deras kärnverksamhet, produktion och försäljning av mjölk och mjölkprodukter, vilka utan tvivel utgör ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

(150)

Tillhandahållandet av sådana tjänster kommer de berörda mejerierna till godo och stödjer dem vid utövandet av deras kärnverksamhet, produktion och försäljning av mjölk och mjölkprodukter, vilka utan tvivel utgör ekonomisk verksamhet.

| (151) | De olika verksamheter som VDM utövar ”rådgivningsverksamhet åt statliga myndigheter”, ”deltagande vid normering och standardisering” samt ”allmän förmedling av information” sker på uppdrag av medlemmarna och i deras intresse, har ett direkt samband med deras ekonomiska verksamhet och avlastar mejerierna från att själva ta motsvarande initiativ – och mobilisera de medel som krävs – för att på detta sätt skapa förmånliga (marknads)förhållanden för den egna försäljningen. Till VDM:s medlemmar hör bl.a. Milchindustrie-Verband e.V. (MIV) och Deutsche Bauernverband e.V. (DBV). MIV:s medlemmar utgörs i sin tur av tyska mejerier, inbegripet de mejerier som berörs av föreliggande beslut i de delstater som tar ut mjölkavgiften. |
| --- | --- |

(151)

De olika verksamheter som VDM utövar ”rådgivningsverksamhet åt statliga myndigheter”, ”deltagande vid normering och standardisering” samt ”allmän förmedling av information” sker på uppdrag av medlemmarna och i deras intresse, har ett direkt samband med deras ekonomiska verksamhet och avlastar mejerierna från att själva ta motsvarande initiativ – och mobilisera de medel som krävs – för att på detta sätt skapa förmånliga (marknads)förhållanden för den egna försäljningen. Till VDM:s medlemmar hör bl.a. Milchindustrie-Verband e.V. (MIV) och Deutsche Bauernverband e.V. (DBV). MIV:s medlemmar utgörs i sin tur av tyska mejerier, inbegripet de mejerier som berörs av föreliggande beslut i de delstater som tar ut mjölkavgiften.

Milchindustrie-Verband e.V.

Deutsche Bauernverband e.V.

| (152) | Härvid utgör ”rådgivningsverksamhet åt statliga myndigheter” och ”deltagande vid normering och standardisering” en intressebevakning i den politiska processen som åsyftar olika kanaler för beslutsfattande (lagstiftning, teknisk standardisering, etc.). Härigenom påverkas i slutändan den rättsliga ramen för den egna produktionen och saluföringen. De berörda mejerierna gynnas även av åtgärden ”allmän förmedling av information”, eftersom denna åtgärd informerar om fördelarna med produkten mjölk och således även har i syfte att främja försäljningen. |
| --- | --- |

(152)

Härvid utgör ”rådgivningsverksamhet åt statliga myndigheter” och ”deltagande vid normering och standardisering” en intressebevakning i den politiska processen som åsyftar olika kanaler för beslutsfattande (lagstiftning, teknisk standardisering, etc.). Härigenom påverkas i slutändan den rättsliga ramen för den egna produktionen och saluföringen. De berörda mejerierna gynnas även av åtgärden ”allmän förmedling av information”, eftersom denna åtgärd informerar om fördelarna med produkten mjölk och således även har i syfte att främja försäljningen.

| (153) | Påståendet från VDM att dess verksamhet innefattar ”framförandet av den demokratiska opinionsbildningen inom den kooperativt utformade sammanslutningen i lagstiftningsprocessen” påverkar inte denna fastställelse. VDM företräder nämligen inte allmänna intressen, utan sina medlemmars intressen med syftet att tillföra mjölksektorns synsätt i lagstiftnings- och normgivningsprocessen, och således påverka denna. |
| --- | --- |

(153)

Påståendet från VDM att dess verksamhet innefattar ”framförandet av den demokratiska opinionsbildningen inom den kooperativt utformade sammanslutningen i lagstiftningsprocessen” påverkar inte denna fastställelse. VDM företräder nämligen inte allmänna intressen, utan sina medlemmars intressen med syftet att tillföra mjölksektorns synsätt i lagstiftnings- och normgivningsprocessen, och således påverka denna.

| (154) | Vad gäller verksamheten ”normering och standardisering”, har VDM uppgett att sammanslutningen representerar hela branschen vid normering och standardisering på nationell och internationell nivå i samarbete med de ansvariga standardiseringsorganisationerna som t.ex. ISO, IDF, CEN och DIN (se skäl 53). |
| --- | --- |

(154)

Vad gäller verksamheten ”normering och standardisering”, har VDM uppgett att sammanslutningen representerar hela branschen vid normering och standardisering på nationell och internationell nivå i samarbete med de ansvariga standardiseringsorganisationerna som t.ex. ISO, IDF, CEN och DIN (se skäl 53).

| (155) | Kommissionen konstaterar i detta sammanhang att det ytterst är de angivna standardiseringsorganisationerna som är ansvariga för normeringen och standardiseringen. VDM fungerar därvid inte som ett neutralt organ i standardiseringsprocessen (utan oberoende rådgivande ställning), utan förmedlar tvärtom mjölksektorns åsikter. |
| --- | --- |

(155)

Kommissionen konstaterar i detta sammanhang att det ytterst är de angivna standardiseringsorganisationerna som är ansvariga för normeringen och standardiseringen. VDM fungerar därvid inte som ett neutralt organ i standardiseringsprocessen (utan oberoende rådgivande ställning), utan förmedlar tvärtom mjölksektorns åsikter.

| (156) | Även här drar kommissionen således slutsatsen att VDM tillhandahåller tjänster i egenskap av privat sammanslutning. Förmånstagare – även om de inte utgör mottagare – till dessa tjänster är även här mejerierna i de berörda medlemsstaterna (dvs. medlemmarna i sammanslutningarna som i sin tur är medlemmar i VDM) vars intressen VDM företräder gentemot standardiseringsorganisationerna. |
| --- | --- |

(156)

Även här drar kommissionen således slutsatsen att VDM tillhandahåller tjänster i egenskap av privat sammanslutning. Förmånstagare – även om de inte utgör mottagare – till dessa tjänster är även här mejerierna i de berörda medlemsstaterna (dvs. medlemmarna i sammanslutningarna som i sin tur är medlemmar i VDM) vars intressen VDM företräder gentemot standardiseringsorganisationerna.

| (157) | Även förmedling av allmän information (se skälen 59 och 60) utgör en tjänst. Huruvida denna information till övervägande del är av allmän eller särskild natur saknar betydelse för fastställelsen att den ekonomiska verksamheten inom mjölksektorn främjas genom förmedlingen av denna information. |
| --- | --- |

(157)

Även förmedling av allmän information (se skälen 59 och 60) utgör en tjänst. Huruvida denna information till övervägande del är av allmän eller särskild natur saknar betydelse för fastställelsen att den ekonomiska verksamheten inom mjölksektorn främjas genom förmedlingen av denna information.

| (158) | De aktuella tjänster som VDM tillhandahåller främjar selektivt vissa företag, nämligen företag från sektorn för bearbetning och marknadsföring av mjölk i de delstater som uttar mjölkavgiften. Kommissionen delar i detta sammanhang inte VDM:s uppfattning att sammanslutningen i egenskap av paraplyorganisation företräder det allmänna intresset. Tvärtom anser kommissionen att VDM:s verksamhet utgörs av en intressebevakning för branschen till förmån för de genom sammanslutningarna som medlemmar anslutna mejerierna i de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(158)

De aktuella tjänster som VDM tillhandahåller främjar selektivt vissa företag, nämligen företag från sektorn för bearbetning och marknadsföring av mjölk i de delstater som uttar mjölkavgiften. Kommissionen delar i detta sammanhang inte VDM:s uppfattning att sammanslutningen i egenskap av paraplyorganisation företräder det allmänna intresset. Tvärtom anser kommissionen att VDM:s verksamhet utgörs av en intressebevakning för branschen till förmån för de genom sammanslutningarna som medlemmar anslutna mejerierna i de berörda medlemsstaterna.

Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln

Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln

| (159) | I enlighet med domstolens rättspraxis ska förstärkningen av ett företags konkurrensställning till följd av beviljandet av ett statligt stöd generellt anses utgöra en snedvridning av konkurrensen i förhållande till andra konkurrerande företag som inte mottar detta stöd (37). Stöd till ett företag som är verksamt på en marknad som är öppen för handel inom unionen kan påverka handeln mellan medlemsstaterna (38), till och med när de gynnade företagen själva inte över huvud taget deltar i handeln på den inre marknaden (39). Under perioden 2001–2012 var handeln med jordbruksprodukter inom unionen mycket omfattande. Exempelvis uppgick importen och exporten av produkter som ska klassificeras enligt nummer 0401 i Kombinerade nomenklaturen (Mjölk och grädde, icke-koncentrerad utan tillsatt socker eller sötningsmedel) (40), till och från Tyskland år 2011 till 1 200 miljoner euro, respektive 957 miljoner euro (41). |
| --- | --- |

(159)

I enlighet med domstolens rättspraxis ska förstärkningen av ett företags konkurrensställning till följd av beviljandet av ett statligt stöd generellt anses utgöra en snedvridning av konkurrensen i förhållande till andra konkurrerande företag som inte mottar detta stöd (37). Stöd till ett företag som är verksamt på en marknad som är öppen för handel inom unionen kan påverka handeln mellan medlemsstaterna (38), till och med när de gynnade företagen själva inte över huvud taget deltar i handeln på den inre marknaden (39). Under perioden 2001–2012 var handeln med jordbruksprodukter inom unionen mycket omfattande. Exempelvis uppgick importen och exporten av produkter som ska klassificeras enligt nummer 0401 i Kombinerade nomenklaturen (Mjölk och grädde, icke-koncentrerad utan tillsatt socker eller sötningsmedel) (40), till och från Tyskland år 2011 till 1 200 miljoner euro, respektive 957 miljoner euro (41).

37

38

39

40

41

| (160) | De åtgärder som granskas i detta beslut har i syfte att stödja verksamheten inom jordbrukssektorn. Det är särskilt frågan om mejeriernas verksamhet. Vad gäller mejeriernas produkter, föreligger handel inom unionen, såsom beskrivits ovan. Kommissionen anser således att de aktuella åtgärderna är ägnade att snedvrida handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(160)

De åtgärder som granskas i detta beslut har i syfte att stödja verksamheten inom jordbrukssektorn. Det är särskilt frågan om mejeriernas verksamhet. Vad gäller mejeriernas produkter, föreligger handel inom unionen, såsom beskrivits ovan. Kommissionen anser således att de aktuella åtgärderna är ägnade att snedvrida handeln mellan medlemsstaterna.

| (161) | Mot bakgrund av den omfattande handeln med mjölkprodukter kan det således anses att de aktuella delåtgärderna snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(161)

Mot bakgrund av den omfattande handeln med mjölkprodukter kan det således anses att de aktuella delåtgärderna snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

Befintligt stöd/nytt stöd

Befintligt stöd/nytt stöd

| (162) | Enligt artikel 108.1 i EUF-fördraget ska kommissionen i samarbete med medlemsstaterna fortlöpande granska allt befintligt stöd. I detta syfte kan kommissionen begära all nödvändig information från medlemsstaterna för att granska de befintliga stödprogrammen och i förekommande fall lämna förslag till ändamålsenliga åtgärder. |
| --- | --- |

(162)

Enligt artikel 108.1 i EUF-fördraget ska kommissionen i samarbete med medlemsstaterna fortlöpande granska allt befintligt stöd. I detta syfte kan kommissionen begära all nödvändig information från medlemsstaterna för att granska de befintliga stödprogrammen och i förekommande fall lämna förslag till ändamålsenliga åtgärder.

| (163) | Enligt artikel 1 b i i förordning (EG) nr 659/1999 betecknar begreppet befintligt stöd allt stöd som fanns innan fördraget trädde i kraft i respektive medlemsstat och som fortfarande är tillämpligt efter fördragets ikraftträdande. |
| --- | --- |

(163)

Enligt artikel 1 b i i förordning (EG) nr 659/1999 betecknar begreppet befintligt stöd allt stöd som fanns innan fördraget trädde i kraft i respektive medlemsstat och som fortfarande är tillämpligt efter fördragets ikraftträdande.

| (164) | Enligt artikel 1 c i förordning (EG) nr 659/1999 medför varje ändring av ett befintligt stöd att detta blir ett ”nytt stöd”. Enligt artikel 4 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (42) utgör en ändring av befintligt stöd ”varje ändring, utom ändringar av rent formell eller administrativ art som inte kan påverka bedömningen av stödåtgärdens förenlighet med den gemensamma marknaden”. |
| --- | --- |

(164)

Enligt artikel 1 c i förordning (EG) nr 659/1999 medför varje ändring av ett befintligt stöd att detta blir ett ”nytt stöd”. Enligt artikel 4 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (42) utgör en ändring av befintligt stöd ”varje ändring, utom ändringar av rent formell eller administrativ art som inte kan påverka bedömningen av stödåtgärdens förenlighet med den gemensamma marknaden”.

42

| (165) | Enligt rättspraxis (43) är det endast när ändringen påverkar själva det materiella innehållet i de ursprungliga bestämmelserna som dessa ska anses omvandlas till en ny stödordning. En sådan ändring ska emellertid inte anses föreligga när det som utgör det nya klart kan särskiljas från de ursprungliga bestämmelserna. |
| --- | --- |

(165)

Enligt rättspraxis (43) är det endast när ändringen påverkar själva det materiella innehållet i de ursprungliga bestämmelserna som dessa ska anses omvandlas till en ny stödordning. En sådan ändring ska emellertid inte anses föreligga när det som utgör det nya klart kan särskiljas från de ursprungliga bestämmelserna.

43

| (166) | Enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget ska allt nytt stöd anmälas till Europeiska kommissionen och får inte genomföras innan det har godkänts av kommissionen (genomförandeförbud). |
| --- | --- |

(166)

Enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget ska allt nytt stöd anmälas till Europeiska kommissionen och får inte genomföras innan det har godkänts av kommissionen (genomförandeförbud).

| (167) | Enligt artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999 är nytt stöd som införs i strid med artikel 108.3 EUF-fördraget olagligt. |
| --- | --- |

(167)

Enligt artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999 är nytt stöd som införs i strid med artikel 108.3 EUF-fördraget olagligt.

| (168) | Med undantag för MFG i sig (som endast utgör en ramlag och en bestämmelse om behörighet, men inte den rättsliga grunden för de aktuella åtgärderna), har de tyska myndigheterna inte ingett någon information som visar att det föreligger en rättslig grund som antagits före 1958 och som fortfarande ska tillämpas med sitt ursprungliga innehåll under den undersökta perioden. Detta gäller redan för de förordningar om uttag av avgiften, i vilka grunden för finansieringen av det aktuella stödet regleras (exempelvis härstammar de i Baden-Württemberg och Bayern tillämpliga bestämmelserna från år 2004 (Baden-Württemberg) och år 2007 (Bayern) (se skälen 21 och 22) och dessutom för delstaternas budgetförordningar, vilka utgör den rättsliga grunden för användningen av avgiften och endast måste hålla sig inom ramen för § 22 stycke 2 i MFG vad gäller användningsändamålet. Mot denna bakgrund godkänner delstatsmyndigheterna sedan användningen av medel under det aktuella räkenskapsåret genom beslut om användning. |
| --- | --- |

(168)

Med undantag för MFG i sig (som endast utgör en ramlag och en bestämmelse om behörighet, men inte den rättsliga grunden för de aktuella åtgärderna), har de tyska myndigheterna inte ingett någon information som visar att det föreligger en rättslig grund som antagits före 1958 och som fortfarande ska tillämpas med sitt ursprungliga innehåll under den undersökta perioden. Detta gäller redan för de förordningar om uttag av avgiften, i vilka grunden för finansieringen av det aktuella stödet regleras (exempelvis härstammar de i Baden-Württemberg och Bayern tillämpliga bestämmelserna från år 2004 (Baden-Württemberg) och år 2007 (Bayern) (se skälen 21 och 22) och dessutom för delstaternas budgetförordningar, vilka utgör den rättsliga grunden för användningen av avgiften och endast måste hålla sig inom ramen för § 22 stycke 2 i MFG vad gäller användningsändamålet. Mot denna bakgrund godkänner delstatsmyndigheterna sedan användningen av medel under det aktuella räkenskapsåret genom beslut om användning.

| (169) | Således utgör de aktuella åtgärderna nytt stöd som omfattas av anmälningsskyldigheten enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget. Eftersom Tyskland emellertid inte alls har anmält den aktuella stödordningen är denna olaglig (artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999). |
| --- | --- |

(169)

Således utgör de aktuella åtgärderna nytt stöd som omfattas av anmälningsskyldigheten enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget. Eftersom Tyskland emellertid inte alls har anmält den aktuella stödordningen är denna olaglig (artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999).

Förenlighetsbedömning

Förenlighetsbedömning

Tillämpliga bestämmelser

Tillämpliga bestämmelser

| (170) | Enlig artikel 107.3 c i fördraget kan stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner anses förenligt med den gemensamma marknaden, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(170)

Enlig artikel 107.3 c i fördraget kan stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner anses förenligt med den gemensamma marknaden, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (171) | Enligt kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (44) ska olagligt statligt stöd i den mening som avses i artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999 bedömas enligt de bestämmelser som gällde när stödet beviljades. |
| --- | --- |

(171)

Enligt kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (44) ska olagligt statligt stöd i den mening som avses i artikel 1 f i förordning (EG) nr 659/1999 bedömas enligt de bestämmelser som gällde när stödet beviljades.

44

| (172) | Sedan den 1 januari 2000 gäller särskilda riktlinjer för jordbrukssektorn. Stöd som beviljats mellan den 28 november 2001 och den 31 december 2006 (nedan kallad perioden 2001–2006) ska bedömas enligt riktlinjerna 2000–2006. |
| --- | --- |

(172)

Sedan den 1 januari 2000 gäller särskilda riktlinjer för jordbrukssektorn. Stöd som beviljats mellan den 28 november 2001 och den 31 december 2006 (nedan kallad perioden 2001–2006) ska bedömas enligt riktlinjerna 2000–2006.

perioden 2001–2006

| (173) | Stöd som beviljats efter den 1 januari 2007 (nedan kallad perioden från 2007) ska bedömas enligt riktlinjerna 2007–2013. |
| --- | --- |

(173)

Stöd som beviljats efter den 1 januari 2007 (nedan kallad perioden från 2007) ska bedömas enligt riktlinjerna 2007–2013.

perioden från 2007

Första delåtgärden (perioden 2001–2006): ”Rådgivningsverksamhet åt statliga myndigheter” samt ”normering och standardisering”

Första delåtgärden (perioden 2001–2006): ”Rådgivningsverksamhet åt statliga myndigheter” samt ”normering och standardisering”

| (174) | Vad gäller en möjlig förenlighet med den inre marknaden för stöd för att främja rådgivningsverksamhet åt statliga myndigheter (se skälen 51 och 52) och VDM:s verksamhet i samband med normering och standardisering (se skälen 53–58), har VDM hänvisat till bestämmelserna om tillhandahållande av tekniskt stöd (skälen 67 och 68). |
| --- | --- |

(174)

Vad gäller en möjlig förenlighet med den inre marknaden för stöd för att främja rådgivningsverksamhet åt statliga myndigheter (se skälen 51 och 52) och VDM:s verksamhet i samband med normering och standardisering (se skälen 53–58), har VDM hänvisat till bestämmelserna om tillhandahållande av tekniskt stöd (skälen 67 och 68).

| (175) | Tillhandahållande av tekniskt stöd regleras i punkt 14 i riktlinjerna 2000–2006. Enligt punkt 14.1 tredje strecksatsen i riktlinjerna 2000–2006 kan konsultarvoden i princip vara förenliga med den inre marknaden. Mejerierna utgör företag som tillhör sektorn för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. Stöd till denna sektor omfattas bland annat av tillämpningsområdet för riktlinjerna 2000–2006 (punkt 2.1 i riktlinjerna 2000–2006). Syftet med bestämmelsen i punkt 14.1 tredje strecksatsen är att förklara sådant stöd förenligt med den inre marknaden som omedelbart har i syfte att förbättra bearbetningen av jordbruksprodukter genom förmedling av de nödvändiga kunskaperna. Den rådgivningsverksamhet som VDM har genomfört riktar sig emellertid till statliga myndigheter. VDM:s medlemmar, till vilka mejerierna i de delstater som tar ut mjölkavgiften hör, var däremot enbart förmånstagare och således indirekta stödmottagare. Kommissionen fastställer att det aktuella stödet inte kan förklaras förenligt med den inre marknaden enligt punkt 14 i riktlinjerna 2000–2006. |
| --- | --- |

(175)

Tillhandahållande av tekniskt stöd regleras i punkt 14 i riktlinjerna 2000–2006. Enligt punkt 14.1 tredje strecksatsen i riktlinjerna 2000–2006 kan konsultarvoden i princip vara förenliga med den inre marknaden. Mejerierna utgör företag som tillhör sektorn för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. Stöd till denna sektor omfattas bland annat av tillämpningsområdet för riktlinjerna 2000–2006 (punkt 2.1 i riktlinjerna 2000–2006). Syftet med bestämmelsen i punkt 14.1 tredje strecksatsen är att förklara sådant stöd förenligt med den inre marknaden som omedelbart har i syfte att förbättra bearbetningen av jordbruksprodukter genom förmedling av de nödvändiga kunskaperna. Den rådgivningsverksamhet som VDM har genomfört riktar sig emellertid till statliga myndigheter. VDM:s medlemmar, till vilka mejerierna i de delstater som tar ut mjölkavgiften hör, var däremot enbart förmånstagare och således indirekta stödmottagare. Kommissionen fastställer att det aktuella stödet inte kan förklaras förenligt med den inre marknaden enligt punkt 14 i riktlinjerna 2000–2006.

| (176) | På ett liknande sätt är syftet med VDM:s verksamhet inom ramen för normering och standardisering att tillhandahålla rådgivning till statliga (respektive av staten erkända) myndigheter, vilket i slutändan syftar till att företräda de intressen som VDM:s medlemmar har. Normeringen och standardiseringen omfattas därvid i slutändan av de statliga myndigheternas uppgifter, till vilka hör att – i synnerhet på internationell nivå – införliva utarbetade standarder i regel genom lag, respektive på administrativ väg. En sammanslutning som VDM kan endast ha en rådgivande inverkan på de aktuella procedurerna (förhandlingar vid internationella organ, lagstiftning). Mot denna bakgrund är det uteslutet med en förenlighet med den inre marknaden enligt punkt 14 i riktlinjerna 2000–2006. |
| --- | --- |

(176)

På ett liknande sätt är syftet med VDM:s verksamhet inom ramen för normering och standardisering att tillhandahålla rådgivning till statliga (respektive av staten erkända) myndigheter, vilket i slutändan syftar till att företräda de intressen som VDM:s medlemmar har. Normeringen och standardiseringen omfattas därvid i slutändan av de statliga myndigheternas uppgifter, till vilka hör att – i synnerhet på internationell nivå – införliva utarbetade standarder i regel genom lag, respektive på administrativ väg. En sammanslutning som VDM kan endast ha en rådgivande inverkan på de aktuella procedurerna (förhandlingar vid internationella organ, lagstiftning). Mot denna bakgrund är det uteslutet med en förenlighet med den inre marknaden enligt punkt 14 i riktlinjerna 2000–2006.

| (177) | Utöver de av parterna åberopade bestämmelserna följer inte heller någon förenlighet med den inre marknaden av andra bestämmelser (och Tyskland har inte heller åberopat andra förenlighetsbestämmelser). Kommissionen drar således slutsatsen att det stöd som har beviljats till de företag som är verksamma inom bearbetnings- och saluföringssektorn under perioden 2001–2006 inte är förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(177)

Utöver de av parterna åberopade bestämmelserna följer inte heller någon förenlighet med den inre marknaden av andra bestämmelser (och Tyskland har inte heller åberopat andra förenlighetsbestämmelser). Kommissionen drar således slutsatsen att det stöd som har beviljats till de företag som är verksamma inom bearbetnings- och saluföringssektorn under perioden 2001–2006 inte är förenligt med den inre marknaden.

Första delåtgärden (perioden från 2007): ”Rådgivningsverksamhet åt statliga myndigheter” samt ”normering och standardisering”

Första delåtgärden (perioden från 2007): ”Rådgivningsverksamhet åt statliga myndigheter” samt ”normering och standardisering”

| (178) | För perioden från 2007 ändrades bestämmelserna om förenlighet med den inre marknaden för tillhandahållande av tekniskt stöd. |
| --- | --- |

(178)

För perioden från 2007 ändrades bestämmelserna om förenlighet med den inre marknaden för tillhandahållande av tekniskt stöd.

| (179) | Tillhandahållande av tekniskt stöd regleras i avsnitt IV.K. i riktlinjerna 2007–2013. Stödet kom mejerierna i de delstater som uttog mjölkavgiften till godo. Mejerierna utgör företag som tillhör sektorn för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter (se även skäl 175). |
| --- | --- |

(179)

Tillhandahållande av tekniskt stöd regleras i avsnitt IV.K. i riktlinjerna 2007–2013. Stödet kom mejerierna i de delstater som uttog mjölkavgiften till godo. Mejerierna utgör företag som tillhör sektorn för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter (se även skäl 175).

| (180) | Vad gäller stöd som kommer företagen för bearbetning och saluföring till godo, kan punkt 105 i riktlinjerna 2007–2013 i förening med artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 (45) eventuellt motivera en förenlighet med den inre marknaden. Vad gäller tidsperioden efter det att kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 (46) har trätt i kraft, ska punkt 105 tolkas som en hänvisning till artiklarna 26 och 27 i nämnda förordning. |
| --- | --- |

(180)

Vad gäller stöd som kommer företagen för bearbetning och saluföring till godo, kan punkt 105 i riktlinjerna 2007–2013 i förening med artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 (45) eventuellt motivera en förenlighet med den inre marknaden. Vad gäller tidsperioden efter det att kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 (46) har trätt i kraft, ska punkt 105 tolkas som en hänvisning till artiklarna 26 och 27 i nämnda förordning.

45

46

| (181) | Såväl artikel 5 i förordning (EG) nr 70/2001 som artiklarna 26 och 27 i förordning (EG) nr 800/2008 hänför sig till tjänster i form av rådgivning. Ur mejeriernas synvinkel är det i föreliggande fall emellertid inte frågan om rådgivning, utan, såsom redan angetts i skälen 175 till 177, om intressebevakning. |
| --- | --- |

(181)

Såväl artikel 5 i förordning (EG) nr 70/2001 som artiklarna 26 och 27 i förordning (EG) nr 800/2008 hänför sig till tjänster i form av rådgivning. Ur mejeriernas synvinkel är det i föreliggande fall emellertid inte frågan om rådgivning, utan, såsom redan angetts i skälen 175 till 177, om intressebevakning.

| (182) | En förenlighet med den inre marknaden följer i övrigt inte heller av andra bestämmelser än de av parterna angivna bestämmelserna (och Tyskland har inte heller åberopat ytterligare bestämmelser som motiverar en förenlighet). Således är VDM:s verksamhet inom områdena ”rådgivningsverksamhet åt statliga myndigheter” samt ”normering och standardisering” under perioden 2007–2013 inte förenlig med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(182)

En förenlighet med den inre marknaden följer i övrigt inte heller av andra bestämmelser än de av parterna angivna bestämmelserna (och Tyskland har inte heller åberopat ytterligare bestämmelser som motiverar en förenlighet). Således är VDM:s verksamhet inom områdena ”rådgivningsverksamhet åt statliga myndigheter” samt ”normering och standardisering” under perioden 2007–2013 inte förenlig med den inre marknaden.

| (183) | Kommission drar således slutsatsen att det stöd som har beviljats till de företag som är verksamma inom sektorn för bearbetning och saluföring under perioden från 2007 inte är förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(183)

Kommission drar således slutsatsen att det stöd som har beviljats till de företag som är verksamma inom sektorn för bearbetning och saluföring under perioden från 2007 inte är förenligt med den inre marknaden.

Andra delåtgärden (perioden 2001–2006): Allmän förmedling av information

Andra delåtgärden (perioden 2001–2006): Allmän förmedling av information

| (184) | En förenlighet med den inre marknaden vad gäller det stöd som beviljats för allmän förmedling av information (skälen 59 och 60) skulle eventuellt kunna följa av bestämmelserna om tillhandahållande av tekniskt stöd. |
| --- | --- |

(184)

En förenlighet med den inre marknaden vad gäller det stöd som beviljats för allmän förmedling av information (skälen 59 och 60) skulle eventuellt kunna följa av bestämmelserna om tillhandahållande av tekniskt stöd.

| (185) | Såsom redan angetts ovan i skäl 175 regleras tillhandahållande av tekniskt stöd i punkt 14 i riktlinjerna 2000–2006. |
| --- | --- |

(185)

Såsom redan angetts ovan i skäl 175 regleras tillhandahållande av tekniskt stöd i punkt 14 i riktlinjerna 2000–2006.

| (186) | Motsvarande punkt 14 gäller bland annat för stöd i samband med verksamhet för att bearbeta och saluföra jordbruksprodukter (se skäl 175). |
| --- | --- |

(186)

Motsvarande punkt 14 gäller bland annat för stöd i samband med verksamhet för att bearbeta och saluföra jordbruksprodukter (se skäl 175).

| (187) | Kommissionen utgår från att åtgärden har bidragit till sektorns långsiktiga bärkraft, samtidigt som den kan antas ha haft mycket begränsade effekter på konkurrensen (punkt 14.1 andra meningen i riktlinjerna 2000–2006). |
| --- | --- |

(187)

Kommissionen utgår från att åtgärden har bidragit till sektorns långsiktiga bärkraft, samtidigt som den kan antas ha haft mycket begränsade effekter på konkurrensen (punkt 14.1 andra meningen i riktlinjerna 2000–2006).

| (188) | Stödet beviljades för att täcka kostnaderna för att sprida allmän information. |
| --- | --- |

(188)

Stödet beviljades för att täcka kostnaderna för att sprida allmän information.

| (189) | De kostnader för vilka stöd får beviljas inom ramen för tillhandahållandet av tekniskt stöd regleras uttömmande i de fem strecksatserna i punkt 14.1 i riktlinjerna 2000–2006. Den aktuella förmedlingen av information kan anses utgöra en åtgärd för att sprida kunskap om ny teknik i den mening som avses i femte strecksatsen. Ordalydelsen i femte strecksatsen medger en extensiv tolkning av begreppet ”sprida kunskap om ny teknik”. Tillägget ”t.ex. rimliga småskaliga pilotprojekt eller demonstrationsprojekt” ska inte tolkas som en begränsning, utan i enlighet med ordalydelsen (”t.ex.”) endast som exempel. I detta avseende kan förmedling av allmän information, särskilt offentliggörande av vetenskapliga rön samt generisk faktainformation om mjölk i allmän förståelig form anses jämförbart med att sprida kunskap om ny teknik. Förenlighetsbestämmelsen i punkt 14.1 har i själva verket i syfte att tillåta ett främjande av sådana åtgärder som, i likhet med de här aktuella, informerar mottagarna om ny teknik inom olika områden som har betydelse för jordbruket, som t.ex. god jordbrukarsed eller djurskydd inom mjölkproduktionen (se skäl 59). |
| --- | --- |

(189)

De kostnader för vilka stöd får beviljas inom ramen för tillhandahållandet av tekniskt stöd regleras uttömmande i de fem strecksatserna i punkt 14.1 i riktlinjerna 2000–2006. Den aktuella förmedlingen av information kan anses utgöra en åtgärd för att sprida kunskap om ny teknik i den mening som avses i femte strecksatsen. Ordalydelsen i femte strecksatsen medger en extensiv tolkning av begreppet ”sprida kunskap om ny teknik”. Tillägget ”t.ex. rimliga småskaliga pilotprojekt eller demonstrationsprojekt” ska inte tolkas som en begränsning, utan i enlighet med ordalydelsen (”t.ex.”) endast som exempel. I detta avseende kan förmedling av allmän information, särskilt offentliggörande av vetenskapliga rön samt generisk faktainformation om mjölk i allmän förståelig form anses jämförbart med att sprida kunskap om ny teknik. Förenlighetsbestämmelsen i punkt 14.1 har i själva verket i syfte att tillåta ett främjande av sådana åtgärder som, i likhet med de här aktuella, informerar mottagarna om ny teknik inom olika områden som har betydelse för jordbruket, som t.ex. god jordbrukarsed eller djurskydd inom mjölkproduktionen (se skäl 59).

| (190) | Kommission utgår från att detta stöd i princip fanns tillgängligt för alla stödberättigade personer inom det berörda området på objektivt definierade villkor (punkt 14.2 första meningen i riktlinjerna 2000–2006), dvs. att dessa utan inskränkningar kunde dra nytta av informationsförmedlingen. |
| --- | --- |

(190)

Kommission utgår från att detta stöd i princip fanns tillgängligt för alla stödberättigade personer inom det berörda området på objektivt definierade villkor (punkt 14.2 första meningen i riktlinjerna 2000–2006), dvs. att dessa utan inskränkningar kunde dra nytta av informationsförmedlingen.

| (191) | Tyskland har försäkrat att det totala stödbelopp som beviljades under perioden 2001–2006 inte överskred 100 000 euro per stödmottagare över en treårsperiod. Såvida företag som omfattas av kommissionens definition av små och medelstora företag (47) har beviljats ett belopp på mer än 100 000 euro, överskred inte den högsta tillåtna stödnivån 50 % av de stödberättigande kostnaderna. För att beräkna stödbeloppet ansågs stödmottagarna vara de som hade utnyttjat sådana tjänster, dvs. mejerierna i de delstater som tar ut mjölkavgiften. |
| --- | --- |

(191)

Tyskland har försäkrat att det totala stödbelopp som beviljades under perioden 2001–2006 inte överskred 100 000 euro per stödmottagare över en treårsperiod. Såvida företag som omfattas av kommissionens definition av små och medelstora företag (47) har beviljats ett belopp på mer än 100 000 euro, överskred inte den högsta tillåtna stödnivån 50 % av de stödberättigande kostnaderna. För att beräkna stödbeloppet ansågs stödmottagarna vara de som hade utnyttjat sådana tjänster, dvs. mejerierna i de delstater som tar ut mjölkavgiften.

47

| (192) | Kommission drar slutsatsen att det stöd som granskats i detta avsnitt uppfyllde de tillämpliga villkoren i riktlinjerna 2000–2006 och följaktligen var förenligt med den inre marknaden under perioden 2001–2006. |
| --- | --- |

(192)

Kommission drar slutsatsen att det stöd som granskats i detta avsnitt uppfyllde de tillämpliga villkoren i riktlinjerna 2000–2006 och följaktligen var förenligt med den inre marknaden under perioden 2001–2006.

Andra delåtgärden (perioden från 2007): Allmän förmedling av information

Andra delåtgärden (perioden från 2007): Allmän förmedling av information

| (193) | I likhet med den föregående perioden kan bestämmelserna om tillhandahållande av tekniskt stöd vara tillämpliga på stöd för verksamhet som omfattar allmän förmedling av information. |
| --- | --- |

(193)

I likhet med den föregående perioden kan bestämmelserna om tillhandahållande av tekniskt stöd vara tillämpliga på stöd för verksamhet som omfattar allmän förmedling av information.

| (194) | Tillhandahållande av tekniskt stöd regleras i avsnitt IV.K. i riktlinjerna 2007–2013. Stödet kom mejerierna i de delstater som uttog mjölkavgiften till godo. Mejerierna utgör företag som tillhör sektorn för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter (se även skäl 175). |
| --- | --- |

(194)

Tillhandahållande av tekniskt stöd regleras i avsnitt IV.K. i riktlinjerna 2007–2013. Stödet kom mejerierna i de delstater som uttog mjölkavgiften till godo. Mejerierna utgör företag som tillhör sektorn för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter (se även skäl 175).

| (195) | I riktlinjerna 2007–2013 föreskrivs att kommissionen inte kommer att godkänna stöd till stora företag (punkt 106 i riktlinjerna 2007–2013) och således att stöd till stora företag inte kan förklaras förenligt. Det återstår att pröva huruvida stöd som beviljats till små och medelstora företag är förenligt med den inre marknaden. Nedan begränsas förenlighetsprövningen således till stöd som beviljats till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(195)

I riktlinjerna 2007–2013 föreskrivs att kommissionen inte kommer att godkänna stöd till stora företag (punkt 106 i riktlinjerna 2007–2013) och således att stöd till stora företag inte kan förklaras förenligt. Det återstår att pröva huruvida stöd som beviljats till små och medelstora företag är förenligt med den inre marknaden. Nedan begränsas förenlighetsprövningen således till stöd som beviljats till små och medelstora företag.

| (196) | Vad gäller stödet till mejerierna, dvs. företag inom sektorn för bearbetning och saluföring, hänvisar punkt 105 i riktlinjerna 2007–2013 till de tillämpliga bestämmelserna i artikel 5 i förordning (EG) nr 70/2001. För perioden efter det att förordning (EG) nr 800/2008 har trätt i kraft ska denna bestämmelse förstås som en hänvisning till artiklarna 26 och 27 i nämnda förordning. |
| --- | --- |

(196)

Vad gäller stödet till mejerierna, dvs. företag inom sektorn för bearbetning och saluföring, hänvisar punkt 105 i riktlinjerna 2007–2013 till de tillämpliga bestämmelserna i artikel 5 i förordning (EG) nr 70/2001. För perioden efter det att förordning (EG) nr 800/2008 har trätt i kraft ska denna bestämmelse förstås som en hänvisning till artiklarna 26 och 27 i nämnda förordning.

| (197) | Spridning av allmän information föreskrevs inte i någon av de angivna bestämmelserna i förordningarna (EG) nr 70/2001 och (EG) nr 800/2008. |
| --- | --- |

(197)

Spridning av allmän information föreskrevs inte i någon av de angivna bestämmelserna i förordningarna (EG) nr 70/2001 och (EG) nr 800/2008.

| (198) | Kommissionen kan inte se att det föreligger några andra unionsrättsliga bestämmelser i vilka eventuellt föreskrivs en förenlighet med den inre marknaden för sådant stöd som beviljats till företag inom sektorn för bearbetning och saluföring (och Tyskland har inte heller åberopat andra förenlighetsbestämmelser). |
| --- | --- |

(198)

Kommissionen kan inte se att det föreligger några andra unionsrättsliga bestämmelser i vilka eventuellt föreskrivs en förenlighet med den inre marknaden för sådant stöd som beviljats till företag inom sektorn för bearbetning och saluföring (och Tyskland har inte heller åberopat andra förenlighetsbestämmelser).

| (199) | Kommissionen drar slutsatsen att det stöd som beviljats till företag inom sektorn för bearbetning och saluföring, dvs. mejerierna, var oförenligt med den inre marknaden för perioden från 2007. |
| --- | --- |

(199)

Kommissionen drar slutsatsen att det stöd som beviljats till företag inom sektorn för bearbetning och saluföring, dvs. mejerierna, var oförenligt med den inre marknaden för perioden från 2007.

Skatteliknande avgifter

Skatteliknande avgifter

| (200) | Eftersom det statliga stödet finansierats genom en skatteliknande avgift (se skälen 13–17), ska kommissionen såväl pröva de åtgärder för vilka stöd beviljats, dvs. stödet, som deras finansieringssätt. När stödets finansieringssätt, framför allt genom obligatoriska avgifter, utgör en integrerad del av stödåtgärden måste kommissionens prövning av en stödåtgärd också omfatta finansieringsmetoden (48). |
| --- | --- |

(200)

Eftersom det statliga stödet finansierats genom en skatteliknande avgift (se skälen 13–17), ska kommissionen såväl pröva de åtgärder för vilka stöd beviljats, dvs. stödet, som deras finansieringssätt. När stödets finansieringssätt, framför allt genom obligatoriska avgifter, utgör en integrerad del av stödåtgärden måste kommissionens prövning av en stödåtgärd också omfatta finansieringsmetoden (48).

48

| (201) | För att en skatt eller en del härav ska anses utgöra del av en stödåtgärd krävs att skatten enligt relevanta bindande nationella bestämmelser är avsedd att finansiera stödåtgärden (49), och avgiftens storlek ska direkt påverkar storleken på det statliga stödet (50). |
| --- | --- |

(201)

För att en skatt eller en del härav ska anses utgöra del av en stödåtgärd krävs att skatten enligt relevanta bindande nationella bestämmelser är avsedd att finansiera stödåtgärden (49), och avgiftens storlek ska direkt påverkar storleken på det statliga stödet (50).

49

50

| (202) | Dessa båda kriterier ska tillämpas på hela den granskade perioden. |
| --- | --- |

(202)

Dessa båda kriterier ska tillämpas på hela den granskade perioden.

| (203) | Det första kriteriet förefaller vara uppfyllt, eftersom delstaterna enligt § 22 stycke 1 i MFG har en möjlighet att ta ut de här aktuella skatteliknande avgifterna. Samtidigt fastställs i närmare detalj i § 22 stycke 2 och stycke 2a i MFG, vilka åtgärder som kan finansieras genom intäkterna från avgiften. Kommissionen fastställer således att intäkterna från avgiften var avsatta för särskilda ändamål och endast fick användas för konkreta i lag fastställa ändamål. Mot bakgrund av det positiva beslutet samt föreliggande beslut utgår kommissionen från att de stödåtgärder som genomförts inom denna ram till övervägande del utgjorde stöd. Genom det fastställda ändamålet är det dessutom uteslutet att avgiftsmedlen användes för andra statliga uppgifter som inte anges i § 22 styckena 2 och 2a i MFG. |
| --- | --- |

(203)

Det första kriteriet förefaller vara uppfyllt, eftersom delstaterna enligt § 22 stycke 1 i MFG har en möjlighet att ta ut de här aktuella skatteliknande avgifterna. Samtidigt fastställs i närmare detalj i § 22 stycke 2 och stycke 2a i MFG, vilka åtgärder som kan finansieras genom intäkterna från avgiften. Kommissionen fastställer således att intäkterna från avgiften var avsatta för särskilda ändamål och endast fick användas för konkreta i lag fastställa ändamål. Mot bakgrund av det positiva beslutet samt föreliggande beslut utgår kommissionen från att de stödåtgärder som genomförts inom denna ram till övervägande del utgjorde stöd. Genom det fastställda ändamålet är det dessutom uteslutet att avgiftsmedlen användes för andra statliga uppgifter som inte anges i § 22 styckena 2 och 2a i MFG.

| (204) | Vad gäller frågan huruvida avgiftens storlek direkt påverkar storleken på det statliga stödet, ska hänvisas till § 22 stycke 3 i MFG, enligt vilken intäkterna från avgiften ska förvaras separat och inte får användas för delstatsmyndigheternas administrativa utgifter. Enligt de uppgifter som Tyskland har lämnat finansieras de avgifter som granskas i detta beslut inte genom andra statliga medel än medel från mjölkavgiften. Därför drar kommissionen slutsatsen att avgiftens storlek direkt påverkar storleken på det statliga stödet. |
| --- | --- |

(204)

Vad gäller frågan huruvida avgiftens storlek direkt påverkar storleken på det statliga stödet, ska hänvisas till § 22 stycke 3 i MFG, enligt vilken intäkterna från avgiften ska förvaras separat och inte får användas för delstatsmyndigheternas administrativa utgifter. Enligt de uppgifter som Tyskland har lämnat finansieras de avgifter som granskas i detta beslut inte genom andra statliga medel än medel från mjölkavgiften. Därför drar kommissionen slutsatsen att avgiftens storlek direkt påverkar storleken på det statliga stödet.

| (205) | Om avgifter utgör del av stödåtgärden, ska kommissionen pröva huruvida det därvid föreligger en diskriminering mellan importerade och inhemska produkter (51) eller exporterade inhemska produkter och inhemska produkter som saluförs på den inhemska marknaden (52). |
| --- | --- |

(205)

Om avgifter utgör del av stödåtgärden, ska kommissionen pröva huruvida det därvid föreligger en diskriminering mellan importerade och inhemska produkter (51) eller exporterade inhemska produkter och inhemska produkter som saluförs på den inhemska marknaden (52).

51

52

| (206) | Mjölkavgiften påförs inte vid import. Följaktligen missgynnar stödåtgärderna inom ramen för MFG inte importerade produkter. |
| --- | --- |

(206)

Mjölkavgiften påförs inte vid import. Följaktligen missgynnar stödåtgärderna inom ramen för MFG inte importerade produkter.

| (207) | Dessutom skulle mjölkavgiften kunna anses utgöra ett diskriminerande inhemskt uttag av skatt som strider mot artikel 110 i EUF-fördraget om mjölkavgiften i den omfattning som den tas ut på varor som produceras och saluförs inom landet endast delvis utjämnas genom fördelar som följer av användningen av intäkterna, vilket innebär att exporterade inhemska produkter missgynnas. De tyska myndigheterna har uppgett att företag som exporterar mjölkprodukter såvitt de vet inte missgynnas genom uttaget av mjölkavgiften. Om ett företag som exporterar mjölkprodukter i framtiden emellertid skulle styrka att det har missgynnats genom uttaget av avgiften, försäkrar Tyskland att de motsvarande avgifterna kommer att återbetalas. Mot denna bakgrund utgår kommissionen från att en diskriminering är utesluten. |
| --- | --- |

(207)

Dessutom skulle mjölkavgiften kunna anses utgöra ett diskriminerande inhemskt uttag av skatt som strider mot artikel 110 i EUF-fördraget om mjölkavgiften i den omfattning som den tas ut på varor som produceras och saluförs inom landet endast delvis utjämnas genom fördelar som följer av användningen av intäkterna, vilket innebär att exporterade inhemska produkter missgynnas. De tyska myndigheterna har uppgett att företag som exporterar mjölkprodukter såvitt de vet inte missgynnas genom uttaget av mjölkavgiften. Om ett företag som exporterar mjölkprodukter i framtiden emellertid skulle styrka att det har missgynnats genom uttaget av avgiften, försäkrar Tyskland att de motsvarande avgifterna kommer att återbetalas. Mot denna bakgrund utgår kommissionen från att en diskriminering är utesluten.

| (208) | Kommissionen fastställer således att avgiften inte strider mot artikel 110 i EUF-fördraget (53). |
| --- | --- |

(208)

Kommissionen fastställer således att avgiften inte strider mot artikel 110 i EUF-fördraget (53).

53

| (209) | Det krävs dessutom en prövning huruvida uttaget av mjölkavgiften strider mot syftet med den gemensamma organisationen av marknaden inom jordbrukssektorn. Det ska i detta sammanhang fastställas huruvida mjölkavgifterna påverkar priserna för inhemska slutprodukter och således huruvida inhemska produkter diskrimineras jämfört med importerade produkter (54). I detta sammanhang konstaterar kommissionen att mjölkpriset inom detaljhandeln i Tyskland uppenbarligen inte understiger 0,45 euro per liter. Mjölkavgiften uppgår endast till 0,0015 euro per kg och utgör således endast en liten del av försäljningspriset. Kommissionen drar således slutsatsen att uttaget av mjölkavgiften inte strider mot syftet med den aktuella gemensamma organisationen av marknaden. |
| --- | --- |

(209)

Det krävs dessutom en prövning huruvida uttaget av mjölkavgiften strider mot syftet med den gemensamma organisationen av marknaden inom jordbrukssektorn. Det ska i detta sammanhang fastställas huruvida mjölkavgifterna påverkar priserna för inhemska slutprodukter och således huruvida inhemska produkter diskrimineras jämfört med importerade produkter (54). I detta sammanhang konstaterar kommissionen att mjölkpriset inom detaljhandeln i Tyskland uppenbarligen inte understiger 0,45 euro per liter. Mjölkavgiften uppgår endast till 0,0015 euro per kg och utgör således endast en liten del av försäljningspriset. Kommissionen drar således slutsatsen att uttaget av mjölkavgiften inte strider mot syftet med den aktuella gemensamma organisationen av marknaden.

54

Slutsats

Slutsats

| (210) | Enligt artikel 15.1 i förordning (EG) nr 659/1999 har kommissionen befogenheter att återkräva stöd inom en preskriptionstid på tio år. Enligt artikel 15.2 i förordning (EG) nr 659/1999 anges att ”preskriptionstiden skall avbrytas av varje åtgärd avseende det olagliga stödet som vidtas av kommissionen [...]”. |
| --- | --- |

(210)

Enligt artikel 15.1 i förordning (EG) nr 659/1999 har kommissionen befogenheter att återkräva stöd inom en preskriptionstid på tio år. Enligt artikel 15.2 i förordning (EG) nr 659/1999 anges att ”preskriptionstiden skall avbrytas av varje åtgärd avseende det olagliga stödet som vidtas av kommissionen [...]”.

| (211) | Sedan Tyskland överlämnat årsrapporten om statligt stöd inom jordbrukssektorn 2010 begärde kommissionen genom sin skrivelse av den 28 november 2011 ytterligare information om bestämmelsen från Tyskland. Genom denna åtgärd från kommissionen avbröts preskriptionsfristen. Således hänför sig föreliggande beslut – i överensstämmelse med den preskriptionsfrist på tio år som anges i ovanstående skäl – till perioden från och med den 28 november 2001. |
| --- | --- |

(211)

Sedan Tyskland överlämnat årsrapporten om statligt stöd inom jordbrukssektorn 2010 begärde kommissionen genom sin skrivelse av den 28 november 2011 ytterligare information om bestämmelsen från Tyskland. Genom denna åtgärd från kommissionen avbröts preskriptionsfristen. Således hänför sig föreliggande beslut – i överensstämmelse med den preskriptionsfrist på tio år som anges i ovanstående skäl – till perioden från och med den 28 november 2001.

| (212) | Kommissionen fastställer att Tyskland olagligen har beviljat stödet i strid med artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget. Detta stöd har kommit företag inom sektorn för bearbetning och saluföring av mjölk i hela Tyskland till godo. Detta stöd är delvis förenligt med den inre marknaden (skäl 192), och delvis oförenligt med den inre marknaden (skälen 177, 183 och 199). |
| --- | --- |

(212)

Kommissionen fastställer att Tyskland olagligen har beviljat stödet i strid med artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget. Detta stöd har kommit företag inom sektorn för bearbetning och saluföring av mjölk i hela Tyskland till godo. Detta stöd är delvis förenligt med den inre marknaden (skäl 192), och delvis oförenligt med den inre marknaden (skälen 177, 183 och 199).

| (213) | För att återkräva det stöd som är oförenligt med den inre marknaden finner kommissionen att följande metod är rimlig: Betalningarna till VDM från mjölkavgifterna för de av sammanslutningen genomförda åtgärderna ska i förhållande till de mjölkavgifter som de berörda mejerierna har betalat fördelas på mejerierna för att fastställa det stöd som ska återkrävas. Kommissionen är beredd att låta Tyskland utveckla andra metoder för att fördela de aktuella medlen på stödmottagarna. |
| --- | --- |

(213)

För att återkräva det stöd som är oförenligt med den inre marknaden finner kommissionen att följande metod är rimlig: Betalningarna till VDM från mjölkavgifterna för de av sammanslutningen genomförda åtgärderna ska i förhållande till de mjölkavgifter som de berörda mejerierna har betalat fördelas på mejerierna för att fastställa det stöd som ska återkrävas. Kommissionen är beredd att låta Tyskland utveckla andra metoder för att fördela de aktuella medlen på stödmottagarna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det finansiella stöd som Tyskland genom Verband der Milchwirtschaft e.V. har beviljat till förmån för forskare utgör inte stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

Det finansiella stöd som Tyskland genom Verband der Milchwirtschaft e.V. har beviljat för de föreläsningar som har hållits vid Fachhochschule Hannover utgör inte stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

Det finansiella stöd som Tyskland har beviljat i samband med den verksamhet som Verband der Milchwirtschaft e.V. bedriver för att förmedla allmän information, och den rådgivande ställning som Verband der Milchwirtschaft e.V. har haft gentemot statliga myndigheter och med avseende på normering och standardisering utgör stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

Artikel 2

Det stöd som Tyskland i samband med verksamheten från Verband der Milchwirtschaft e.V. som förmedlare av allmän information olagligen har beviljat i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget under perioden 28 november 2001 och 31 december 2006 är förenligt med den inre marknaden.

Artikel 3

Det stöd som Tyskland i samband med den rådgivande ställning som Verband der Milchwirtschaft e.V. har haft gentemot statliga myndigheter och med avseende på normering och standardisering olagligen har beviljat i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget är oförenligt med den inre marknaden.

Det stöd som Tyskland i samband med den ställning som Verband der Milchwirtschaft e.V. har haft som förmedlare av allmän information under perioden från den 1 januari 2007 olagligen har beviljat i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget är oförenligt med den inre marknaden.

Artikel 4

1.   Tyskland ska från stödmottagarna återkräva det stöd som har beviljats enligt den stödordning som avses i artikel 3 och som inte är förenligt med den inre marknaden.

2.   Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta från och med den dag då stödet ställdes till stödmottagarnas förfogande till och med den dag det har återbetalats.

3.   Räntan ska beräknas som sammansatt ränta enligt kapitel V i förordning (EG) nr 794/2004, ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 271/2008 (55).

4.   Tyskland ska upphöra med alla utestående utbetalningar enligt den stödordning som avses i artikel 3, med verkan från den dag då detta beslut antas.

Artikel 5

1.   Återkravet av det stöd som har beviljats enligt den stödordning som avses i artikel 3 ska genomföras omedelbart och effektivt.

2.   Tyskland ska säkerställa att detta beslut genomförs inom fyra månader från den dag då detta beslut har delgivits.

Artikel 6

1.   Inom två månader efter dagen för delgivandet av detta beslut ska Tyskland lämna följande uppgifter:

| a) | En förteckning över de stödmottagare som har mottagit stöd enligt den stödordning som avses i artikel 3 och det totala stödbelopp som var och en av dem har mottagit genom stödordningen. |
| --- | --- |

a)

En förteckning över de stödmottagare som har mottagit stöd enligt den stödordning som avses i artikel 3 och det totala stödbelopp som var och en av dem har mottagit genom stödordningen.

| b) | Det totala belopp (kapitalbelopp och ränta) som ska återkrävas från var och en av mottagarna. |
| --- | --- |

b)

Det totala belopp (kapitalbelopp och ränta) som ska återkrävas från var och en av mottagarna.

| c) | En ingående beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa beslutet. |
| --- | --- |

c)

En ingående beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa beslutet.

| d) | Dokumentation som visar att stödmottagarna har anmodats att betala tillbaka stödet. |
| --- | --- |

d)

Dokumentation som visar att stödmottagarna har anmodats att betala tillbaka stödet.

2.   Tyskland ska hålla kommissionen underrättad om utvecklingen i fråga om de nationella åtgärder som vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att det stöd som avses i artikel 3 är återbetalt. Tyskland ska på kommissionens begäran omgående lämna uppgifter om de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut. Tyskland ska också lämna detaljerade uppgifter om de stödbelopp och räntebelopp som redan har återbetalats av stödmottagarna.

Artikel 7

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Tyskland uppmanas att omedelbart översända en kopia av detta beslut till stödmottagarna.

Utfärdat i Bryssel den 16 december 2015.

På kommissionens vägnar

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT C 7, 10.1.2014, s. 8.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EGT L 83, 27.3.1999, s. 1).

2

(3)  Se fotnot 1. Tyskland har tidigare erhållit en rättelse genom skrivelse av den 9 december 2013.

3

(4)  http://www.idf-germany.com/der-verband/mitglieder-und-foerderer/

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (EUT L 299, 16.11.2007, s. 1).

5

(6)  Domstolens dom av den 26 januari 2005 i mål T-193/02, Piau mot kommissionen, ECLI:EU:T:2005:22, punkt 69, kommissionens beslut av den 26 april 2006, N277/2003 – Överföring av naturskyddsområden.

6

(7)  VDM hänvisar i detta avseende bl.a. till artikel 5.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

7

(8)  Vad gäller den icke-ekonomiska karaktären av normering och utvecklande av normer, hänvisar VDM i detta hänseende till domstolens dom av den 12 december 2006, SELEX mot kommissionen, ECLI:EU:T:2006:387.

8

(9)  
  EGT C 28, 1.2.2000, s. 2.

9

(10)  
  EUT C 319, 27.12.2006, s. 1.

10

(11)  Vad gäller spridning av rapporter och statistik hänvisar VDM i detta avseende till kommissionens beslut av den 27 juli 2006, statligt stöd N 425/09, punkt 9 in fine.

11

in fine

(12)  VDM hänvisar vad gäller Tyskland exempelvis till beslutet statligt stöd N 571/2002 – Lag om jord- och skogsbruksfond.

12

(13)  Kommissionens beslut 2014/416/EU av den 9 april 2014 om den statliga stödordning SA.23257 (12/C) (f.d. NN 8/10, f.d. CP 157/07) som Frankrike har genomfört (branschavtal inom ramen för Association française pour la valorisation des produits et des secteurs professionnels de l'horticulture et du paysage –Val'Hor) (EUT L 192, 1.7.2014, s. 59).

13

(14)  Se domstolens dom av den 30 maj 2013 i mål C-677/11, Doux Élevage, ECLI:C:2013:348, punkt 38.

14

(15)  Se domstolens dom av den 18 maj 2002 i mål C-482/99, Stardust Marine, ECLI:C:2002:294, punkt 52.

15

(16)  Domstolens dom av den 15 juli 2004 i mål C-345/02, Pearle BV, ECLI:EU:C:2004:448, punkt 36.

16

(17)  Tribunalens dom av den 27 september 2012 i mål T-139/09, Plans de Campagne, ECLI:EU:T:2012:496, punkt 62.

17

(18)  Domstolens dom av den 19 december 2013 i mål C-262/12, Vent de Colère m.fl., ECLI:EU:C:2013:851, punkt 11, samt tydligare i generaladvokaten Jääskinens förslag till avgörande av den 11 juli 2013 i mål C-262/12, Vent de Colère m.fl., ECLI:EU:C:2013:469, bl.a. punkt 49.

18

(19)  Se domstolens dom av den 15 juli 2007 i mål C-345/02, Pearle BV, ECLI:EU:C:2004:448, punkt 37, domstolens dom av den 30 maj 2013 i mål C-677/11, Doux Élevage, ECLI:EU:C:2013:348, punkt 40, beslut 2014/416/EU.

19

(20)  Se domstolens dom av den 15 juli 2004 i mål C-345/02, Pearle BV, ECLI:EU:C:2004:448, punkt 37, domstolens dom av den 30 maj 2013 i mål C-677/11, Doux Élevage, ECLI:EU:C:2013:348, punkt 40.

20

(21)  
  EUT C 8, 11.1.2012, s. 4.

21

(22)  Domstolens dom av den 11 september 2007 i mål C-318/05, kommissionen/Förbundsrepubliken Tyskland, ECLI:EU:C:2007:495, punkt 68. Se även kommissionens beslut av den 25 april 2001 i ärende N 118/00, Subventions publiques aux clubs sportifs professionnels, och Eftas övervakningsmyndighets beslut i det norska ärendet 68123, – Norge – Nasjonal digital laeringsarena, den 12 oktober 2011, s. 9.

22

(23)  Meddelande från kommissionen om tillämpningen av Europeiska unionens regler om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, punkt 27 (EUT C 198, 27.6.2014, s. 1).

23

(24)  Domstolens dom av den 20 november 2003 i mål C-126/01, Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie/GEMO, ECLI:EU:C:2003:622, punkt 23.

24

(25)  Domstolens dom av den 20 november 2003 i mål C-126/01, Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie/GEMO, ECLI:EU:C:2003:622, punkt 24.

25

(26)  T.ex. § 37 stycke 2 tredje meningen i bygglagen (Baugesetzbuch, BauGB), § 17 styckena 1 och 2, § 18 styckena 3 och 4, § 22 stycke 5 i naturskyddslagen (Bundesnaturschutzgesetz, BNatSchG), § 2 stycke 7, § 11 styckena 2 och 3, § 12 stycke 7, § 14 stycke 4 punkt 2, § 26 stycke 3, § 35a stycke 3 i den allmänna järnvägslagen (Allgemeines Eisenbahngesetz, AEG). Vad gäller den tidigare versionen av § 9 BNatSchG, se högsta förvaltningsdomstolens, dvs. Bundesverwaltungsgerichts, dom av den 29 april 1993, diarienummer: 7 A 4/93, punkt 22: ”[...] ett beslut i samråd kräver i motsats till ett beslut i samförstånd inte någon gemensam vilja. Det innebär inte mer än ett hörande (i egenskap av sakkunnig) av den andra myndigheten som därigenom får möjlighet att uttala sig i förfarandet” och vad gäller den tidigare versionen av § 18 stycke 2 första meningen punkt 2 i AEG, se Bundesverwaltungsgerichts dom av den 31 oktober 2000, diarienummer: 11 VR 12/00, punkt 5: ”Det i § 18 stycke 2 första meningen punkt 2 i AEG föreskrivna samrådet med sökanden, vilket till skillnad från samförstånd inte kräver någon gemensam vilja [...]” samt av den 7 februari 2005, diarienummer: 9 VR 15/04, punkt 11: ”Det samråd med sökanden [...] som krävs har den myndighet som ska godkänna planläggningen uppfyllt genom att ha berett sökanden [...] tillfälle att inkomma med synpunkter”.

26

Baugesetzbuch

Bundesnaturschutzgesetz

Allgemeines Eisenbahngesetz

Bundesverwaltungsgerichts

Bundesverwaltungsgerichts

(27)  Se även § 22 stycke 1 sjätte meningen i MFG, i vilken hänvisas till delstatsregeringens befogenhet (och möjligheten att delegera ärenden till de högsta delstatsmyndigheterna) samt § 23 stycke 2 i MFG, enligt vilken indrivningen av avgifterna ska göras enligt bestämmelserna i lagen om skatter och avgifter (Abgabenordnung, AO), vilket i sin tur innebär att det krävs ett antagande av ett beskattningsbeslut eller liknande förvaltningsbeslut (se §§ 122 och 251 i AO). Enligt § 14 stycke 3 i MFG får några offentliga uppgifter däremot inte överlåtas till de aktuella delstatsorganisationerna.

27

Abgabenordnung

(28)  Delstaternas enskilda förordningar har angetts i skälen 21–28.

28

(29)  Domstolens dom av den 30 maj 2013 i mål C-677/11, Doux Élevage, ECLI:EU:C:2013:348, punkt 40.

29

(30)  Domstolens dom av den 30 maj 2013 i mål C-677/11, Doux Élevage, ECLI:EU:C:2013:348, punkt 31.

30

(31)  Domstolens dom av den 30 maj 2013 i mål C-677/11, Doux Élevage, ECLI:EU:C:2013:348, punkt 32.

31

(32)  Se till exempel § 6 stycke 3 i Verordnung über eine Umlage für Milch (BayMilchUmlV) av den 17 oktober 2007.

32

Verordnung über eine Umlage für Milch

(33)  Se till exempel § 5 i Verordnung über eine Umlage für Milch (BayMilchUmlV) av den 17 oktober 2007.

33

Verordnung über eine Umlage für Milch

(34)  Se domstolens dom av den 11 september 2014 i mål C-527/12, kommissionen/Tyskland, ECLI:EU:C:2014:2193, punkterna 41 och 56.

34

(35)  Domstolens dom av den 30 maj 2013 i mål C-677/11, Doux Élevage, ECLI:EU:C:2013:348, punkterna 32, 35 och 38.

35

(36)  Se följande uttalanden på VDM:s webbplats (http://www.idf-germany.com/): ”VDM företräder mjölkbranschens intressen inom IDF”, ”Tillvaratagande och främjande av mejerisektorns intressen”, ”Intressebevakning vid lagstiftningsprocessen gentemot ministerierna”, ”[...] kommer rådgivningen i alla mjölkvetenskapliga frågor även de enskilda mjölkproducenterna eller mejerierna direkt eller indirekt till godo”, ”I alla internationella organ [...] sörjer [VDM] för att de tyska intressena beaktas”, ”[uppgiften består i att] förmedla mjölksektorns intressen som samordnade åsikter till de ansvariga federala myndigheterna”, ”[...] främja en samordning mellan de federala myndigheterna och mjölksektorn”, ”bidrar VDM i betydande utsträckning till att mjölksektorn och myndigheterna hittar en gemensam nämnare”, ”som representant för hela mjölksektorn handhar VDM normeringen och standardiseringen [...]”, ”Eftersom BMELV utser den tyska delegationen till Codex komittéernas möten, representerar VDM och således även dess medlemsorganisationer även här mjölksektorns intressen”, ”företräder VDM mjölksektorns ståndpunkt inom politiken”.

36

(37)  Domstolens dom av den 17 september 1980 i mål C-730/79, Philip Morris Holland BV/kommissionen, ECLI:EU:C:1980:209, punkterna 11 och 12.

37

(38)  Se särskilt domstolens dom av den 13 juli 1988 i mål C-102/87, Republiken Frankrike/kommissionen, ECLI:EU:C:1988:391.

38

(39)  Domstolens dom av den 14 januari 2015 i mål C-518/13, Eventech Ltd mot Parking Adjudicator, ECLI:EU:C:2015:9, punkt 67.

39

(40)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 927/2012 av den 9 oktober 2012 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EUT L 304, 31.10.2012, s. 1).

40

(41)  
  Källa: Eurostat.

41

Källa:

(42)  Kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EU) 2015/1589 om tillämpningsföreskrifter för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1).

42

(43)  Domstolens dom av den 30 april 2002 i de förenade målen T-195/01 och T-207/01, Gibraltar/kommissionen, ECLI:EU:T:2002:111, punkt 111.

43

(44)  
  EGT C 119, 22.5.2002, s. 22.

44

(45)  Kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (EGT L 10, 13.1.2001, s. 33).

45

(46)  Kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (EUT L 214, 9.8.2008, s. 3).

46

(47)  
  EGT L 107, 30.4.1996, s. 4.

47

(48)  Domstolens dom av den 21 oktober 2003 i de förenade målen C-261/01 och C-262/01, Van Calster, ECLI:EU:C:2003:571, punkt 49.

48

(49)  Domstolens dom av den 13 januari 2005 i mål C-174/02, Streekgewest Westelijk Noord-Brabant, ECLI:EU:C:2005:10, punkt 26, domstolens dom av den 27 oktober 2005 i de förenade målen C-266/04–C-270/04, C-276/04 och C-321/04–C-325/04, Nazairdis SAS e.a./Caisse nationale de l'organisation autonome d'assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic), ECLI:EU:C:2005:657, punkterna 46–49.

49

(50)  Domstolens dom av den 13 januari 2005 i mål C-174/02, Streekgewest Westelijk Noord-Brabant, ECLI:EU:C:2005:10, punkt 28 samt domstolens dom av den 15 juni 2006 i de förenade målen C-393/04 och C-41/05, Air Liquide, ECLI:EU:C:2006:403, punkt 46.

50

(51)  Vad gäller diskriminering mellan inhemska och exporterade produkter, se bl.a. domstolens dom av den 23 april 2002 i mål C-234/99, Nygard, ECLI:EU:C:2002:244, punkterna 21–22.

51

(52)  Vad gäller diskriminering mellan inhemska och exporterade produkter, se domstolens dom av den 11 mars 1992 i de förenade målen C-78/90, C-79/90, C-80/90, C-81/90, C-82/90 och C-83/90, Compagnie Commerciale de l'Ouest, ECLI:EU:C:1992:118, punkt 26.

52

(53)  Domstolens dom av den 21 oktober 2003 i de förenade målen C-261/01 och C-262/01, Van Calster, ECLI:EU:C:2003:571, punkt 48.

53

(54)  Domstolens dom av den 22 maj 2003 i mål C-355/00, Friskot, ECLI:EU:C:2003:298, punkterna 18–32.

54

(55)  Kommissionens förordning (EG) nr 271/2008 av den 30 januari 2008 om ändring av förordning (EG) nr 794/2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (EUT L 82, 25.3.2008, s. 1).

55

---