# Eiropas Savienības L 109/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 109 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 26. aprīlis |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 109

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 26. aprīlis

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2016/646 (2016. gada 20. aprīlis), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 692/2008 attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 6) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/647 (2016. gada 25. aprīlis), ar ko 245. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida | 23 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/648 (2016. gada 25. aprīlis), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 25 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2016/649 (2016. gada 15. janvāris) par valsts atbalstu SA.24123 (12/C) (ex 11/NN), ko īstenojusi Nīderlande – Iespējama zemes pārdošana zem tirgus cenas, ko veikusi Leidschendam-Voorburg pašvaldība
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 85)

   (
  1
  ) | 27 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/650 (2016. gada 25. aprīlis), ar ko nosaka standartus kvalificētu paraksta un zīmoga radīšanas ierīču drošības novērtēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū 30. panta 3. punktu un 39. panta 2. punktu (
  1
  ) | 40 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) 2016/646 (2016. gada 20. aprīlis), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 692/2008 attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 6) (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/647 (2016. gada 25. aprīlis), ar ko 245. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

ISIL

Da'esh

Al-Qaida

23

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/648 (2016. gada 25. aprīlis), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

25

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2016/649 (2016. gada 15. janvāris) par valsts atbalstu SA.24123 (12/C) (ex 11/NN), ko īstenojusi Nīderlande – Iespējama zemes pārdošana zem tirgus cenas, ko veikusi Leidschendam-Voorburg pašvaldība
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 85)

   (
  1
  )

Leidschendam-Voorburg

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 85)

1

27

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/650 (2016. gada 25. aprīlis), ar ko nosaka standartus kvalificētu paraksta un zīmoga radīšanas ierīču drošības novērtēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū 30. panta 3. punktu un 39. panta 2. punktu (
  1
  )

1

40

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Regulā (ES) 2016/71 (2016. gada 26. janvāris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un V pielikumu groza attiecībā uz 1-metilciklopropēna, flonikamīda, flutriafola, indoliletiķskābes, indolilsviestskābes, petoksamīda, pirimikarba, protiokonazola un teflubenzurona maksimālajiem atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem ( OV L 20, 27.1.2016. ) | 43 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Regulā (ES) 2016/71 (2016. gada 26. janvāris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un V pielikumu groza attiecībā uz 1-metilciklopropēna, flonikamīda, flutriafola, indoliletiķskābes, indolilsviestskābes, petoksamīda, pirimikarba, protiokonazola un teflubenzurona maksimālajiem atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem ( OV L 20, 27.1.2016. )

( OV L 20, 27.1.2016. )

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 26.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 109/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2016/646

(2016. gada 20. aprīlis),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 692/2008 attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 6”)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. jūnija Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 715/2007 ir viena no vairākiem regulatīvajiem aktiem, uz kuru attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2007/46/EK (2) paredzētā tipa apstiprināšanas procedūra. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 715/2007 ir viena no vairākiem regulatīvajiem aktiem, uz kuru attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2007/46/EK (2) paredzētā tipa apstiprināšanas procedūra.

| (2) | Regulā (EK) Nr. 715/2007 noteikts, ka jaunām vieglajām automašīnām jāatbilst maksimāli pieļaujamām emisijām, un tajā paredzētas papildu prasības attiecībā uz piekļuvi informācijai. Īpašos tehniskos noteikumus, ar kuriem īsteno minēto regulu, pieņēma ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 (3). |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EK) Nr. 715/2007 noteikts, ka jaunām vieglajām automašīnām jāatbilst maksimāli pieļaujamām emisijām, un tajā paredzētas papildu prasības attiecībā uz piekļuvi informācijai. Īpašos tehniskos noteikumus, ar kuriem īsteno minēto regulu, pieņēma ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 (3).

| (3) | Komisija šajā saistībā ir veikusi Regulā (EK) Nr. 692/2008 paredzēto procedūru, testu un prasību detalizētu analīzi, pamatojoties uz sevis veikto izpēti un ārējo informāciju, un ir konstatējusi, ka faktiskais emisiju daudzums, kas rodas, braucot pa ceļiem ar “Euro 5/6” transportlīdzekļiem, ievērojami pārsniedz emisiju daudzumu, kas izmērīts regulatīvajā Eiropas Jaunajā braukšanas ciklā (NEDC), jo īpaši attiecībā uz dīzeļdzinēja transportlīdzekļu NOx emisijām. |
| --- | --- |

(3)

Komisija šajā saistībā ir veikusi Regulā (EK) Nr. 692/2008 paredzēto procedūru, testu un prasību detalizētu analīzi, pamatojoties uz sevis veikto izpēti un ārējo informāciju, un ir konstatējusi, ka faktiskais emisiju daudzums, kas rodas, braucot pa ceļiem ar “Euro 5/6” transportlīdzekļiem, ievērojami pārsniedz emisiju daudzumu, kas izmērīts regulatīvajā Eiropas Jaunajā braukšanas ciklā (NEDC), jo īpaši attiecībā uz dīzeļdzinēja transportlīdzekļu NOx emisijām.

| (4) | Tipa apstiprinājuma emisiju prasības mehāniskajiem transportlīdzekļiem ir pakāpeniski padarītas ievērojami stingrākas līdz ar “Euro” standartu ieviešanu un to vēlāku pārskatīšanu. Lai arī kopumā dažādu regulēto piesārņotāju emisijas no transportlīdzekļiem ir ievērojami samazinājušās, tomēr to pašu nevar teikt par NOx emisijām no dīzeļdzinējiem (jo īpaši no viegldarba transportlīdzekļiem). Tādēļ šīs situācijas labošanai ir vajadzīga rīcība. |
| --- | --- |

(4)

Tipa apstiprinājuma emisiju prasības mehāniskajiem transportlīdzekļiem ir pakāpeniski padarītas ievērojami stingrākas līdz ar “Euro” standartu ieviešanu un to vēlāku pārskatīšanu. Lai arī kopumā dažādu regulēto piesārņotāju emisijas no transportlīdzekļiem ir ievērojami samazinājušās, tomēr to pašu nevar teikt par NOx emisijām no dīzeļdzinējiem (jo īpaši no viegldarba transportlīdzekļiem). Tādēļ šīs situācijas labošanai ir vajadzīga rīcība.

| (5) | “Pārveidošanas ierīces”, kā tās definētas Regulas (EK) Nr. 715/2007 3. panta 10) punktā un kuras samazina emisijas kontroles pakāpi, ir aizliegtas. Jaunākie notikumi ir izcēluši nepieciešamību pastiprināt noteikumu piemērošanu šajā saistībā. Tādēļ ir lietderīgi pieprasīt ražotājiem uzlabot tipa apstiprināšanā veikto emisiju kontroles stratēģijas uzraudzību, ievērojot principus, kas jau tiek piemēroti smagdarba transportlīdzekļiem ar “Euro VI” Regulu (EK) Nr. 595/2009 un tās īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(5)

“Pārveidošanas ierīces”, kā tās definētas Regulas (EK) Nr. 715/2007 3. panta 10) punktā un kuras samazina emisijas kontroles pakāpi, ir aizliegtas. Jaunākie notikumi ir izcēluši nepieciešamību pastiprināt noteikumu piemērošanu šajā saistībā. Tādēļ ir lietderīgi pieprasīt ražotājiem uzlabot tipa apstiprināšanā veikto emisiju kontroles stratēģijas uzraudzību, ievērojot principus, kas jau tiek piemēroti smagdarba transportlīdzekļiem ar “Euro VI” Regulu (EK) Nr. 595/2009 un tās īstenošanas pasākumiem.

| (6) | NOx emisiju no dīzeļdzinēja transportlīdzekļiem problēmas risināšanai būtu jāsekmē šobrīd ilgstoši augstā NO2 koncentrācijas līmeņa samazināšana apkārtējā vidē, kurš rada nopietnas bažas saistībā ar cilvēku veselību. |
| --- | --- |

(6)

NOx emisiju no dīzeļdzinēja transportlīdzekļiem problēmas risināšanai būtu jāsekmē šobrīd ilgstoši augstā NO2 koncentrācijas līmeņa samazināšana apkārtējā vidē, kurš rada nopietnas bažas saistībā ar cilvēku veselību.

| (7) | Komisija 2011. gada janvārī izveidoja darba grupu, kurā iesaistījās visas ieinteresētās personas, lai izstrādātu tādu testēšanas procedūru emisijām reālos braukšanas apstākļos (RDE), ar kuru precīzāk atspoguļo uz ceļa izmērītās emisijas. Šai saistībā un pēc detalizētām tehniskām diskusijām ir izmantotas Regulā (EK) Nr. 715/2007 ieteiktās iespējas, t. i., pārnēsājamas emisijas mērīšanas sistēmas (PEMS) un nepārsniedzamas (NTE) robežvērtības. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2011. gada janvārī izveidoja darba grupu, kurā iesaistījās visas ieinteresētās personas, lai izstrādātu tādu testēšanas procedūru emisijām reālos braukšanas apstākļos (RDE), ar kuru precīzāk atspoguļo uz ceļa izmērītās emisijas. Šai saistībā un pēc detalizētām tehniskām diskusijām ir izmantotas Regulā (EK) Nr. 715/2007 ieteiktās iespējas, t. i., pārnēsājamas emisijas mērīšanas sistēmas (PEMS) un nepārsniedzamas (NTE) robežvērtības.

| (8) | Saskaņā ar CARS 2020 procesā (4) panākto vienošanos ar ieinteresētajām personām RDE testa procedūras būtu jāievieš divos posmos: pirmajā pārejas periodā testa procedūras būtu jāpiemēro tikai uzraudzības nolūkā, bet vēlāk tās būtu jāpiemēro kopā ar saistošām kvantitatīvajām RDE prasībām, attiecinot tās uz visiem jauniem tipa apstiprinājumiem un jauniem transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar CARS 2020 procesā (4) panākto vienošanos ar ieinteresētajām personām RDE testa procedūras būtu jāievieš divos posmos: pirmajā pārejas periodā testa procedūras būtu jāpiemēro tikai uzraudzības nolūkā, bet vēlāk tās būtu jāpiemēro kopā ar saistošām kvantitatīvajām RDE prasībām, attiecinot tās uz visiem jauniem tipa apstiprinājumiem un jauniem transportlīdzekļiem.

| (9) | RDE testa procedūras tika ieviestas ar Komisijas Regulu (ES) 2016/427 (5). Tagad ir jānosaka kvantitatīvās RDE prasības, lai ierobežotu atgāzu emisijas normālos izmantošanas apstākļos atbilstīgi maksimāli pieļaujamām emisijām, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 715/2007. Šai saistībā būtu jāņem vērā mērījumu procedūru statistiskās un tehniskās nenoteiktības. |
| --- | --- |

(9)

RDE testa procedūras tika ieviestas ar Komisijas Regulu (ES) 2016/427 (5). Tagad ir jānosaka kvantitatīvās RDE prasības, lai ierobežotu atgāzu emisijas normālos izmantošanas apstākļos atbilstīgi maksimāli pieļaujamām emisijām, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 715/2007. Šai saistībā būtu jāņem vērā mērījumu procedūru statistiskās un tehniskās nenoteiktības.

| (10) | Lai ražotāji varētu pakāpeniski pielāgoties RDE prasībām, galīgās kvantitatīvās RDE prasības būtu jāievieš divos secīgos pasākumos. Pirmajā pasākumā, kurš būtu jāsāk piemērot, kad ir pagājuši četri gadi no “Euro 6” standartu obligātās piemērošanas, būtu jāpiemēro atbilstības koeficients 2,1. Otrais pasākums būtu jāpiemēro vienu gadu un četrus mēnešus pēc pirmā pasākuma, un tajā būtu jāpieprasa nodrošināt pilnīgu atbilstību maksimāli pieļaujamām NOx emisijām, kas ir 80 mg/km un kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 715/2007, paredzot arī pielaides robežu attiecībā uz mērījumu nenoteiktību saistībā ar pārnēsājamu emisijas mērīšanas sistēmu (PEMS) izmantošanu. |
| --- | --- |

(10)

Lai ražotāji varētu pakāpeniski pielāgoties RDE prasībām, galīgās kvantitatīvās RDE prasības būtu jāievieš divos secīgos pasākumos. Pirmajā pasākumā, kurš būtu jāsāk piemērot, kad ir pagājuši četri gadi no “Euro 6” standartu obligātās piemērošanas, būtu jāpiemēro atbilstības koeficients 2,1. Otrais pasākums būtu jāpiemēro vienu gadu un četrus mēnešus pēc pirmā pasākuma, un tajā būtu jāpieprasa nodrošināt pilnīgu atbilstību maksimāli pieļaujamām NOx emisijām, kas ir 80 mg/km un kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 715/2007, paredzot arī pielaides robežu attiecībā uz mērījumu nenoteiktību saistībā ar pārnēsājamu emisijas mērīšanas sistēmu (PEMS) izmantošanu.

| (11) | Lai arī ir svarīgi, ka RDE testēšana aptver visas iespējamās braukšanas situācijas, būtu jāizvairās no tā, ka testēto transportlīdzekļu vadīšana notiek neobjektīvā veidā, t. i., ar nolūku panākt pozitīvu vai negatīvu testa rezultātu, nevis transportlīdzekļa tehniskās darbības rezultātā, bet gan ekstremālu braukšanas režīmu dēļ. Tādēļ, lai novērstu šādas situācijas, attiecībā uz RDE testēšanu ir ieviesti papildu robežnosacījumi. |
| --- | --- |

(11)

Lai arī ir svarīgi, ka RDE testēšana aptver visas iespējamās braukšanas situācijas, būtu jāizvairās no tā, ka testēto transportlīdzekļu vadīšana notiek neobjektīvā veidā, t. i., ar nolūku panākt pozitīvu vai negatīvu testa rezultātu, nevis transportlīdzekļa tehniskās darbības rezultātā, bet gan ekstremālu braukšanas režīmu dēļ. Tādēļ, lai novērstu šādas situācijas, attiecībā uz RDE testēšanu ir ieviesti papildu robežnosacījumi.

| (12) | Pēc būtības braukšanas apstākļi atsevišķu PEMS braucienu laikā var tikai daļēji atbilst “normāliem transportlīdzekļa izmantošanas apstākļiem”. Tāpēc emisijas kontroles pakāpe šādu braucienu laikā var mainīties. Tādējādi, lai ņemtu vērā mērījumu procedūru statistisko un tehnisko nenoteiktību, nākotnē NTE emisiju robežvērtībās var tikt atspoguļotas atsevišķiem PEMS braucieniem raksturīgās īpatnības, kuras var raksturot ar dažiem izmērāmiem parametriem, piemēram, tādiem parametriem, kas saistīti ar braukšanas dinamiku vai slodzi. Ja šis princips tiktu piemērots, tam nevajadzētu mazināt RDE testa procedūru ietekmi saistībā ar vidi un to efektivitāti, un to būtu jāpierāda zinātniski recenzētā zinātniskā pētījumā. Turklāt, lai novērtētu emisijas kontroles pakāpi PEMS brauciena laikā, būtu jāņem vērā tikai parametri, kuru izmantošanas pamatā ir objektīvi zinātniski iemesli, nevis tikai dzinēja vai piesārņotāja kontroles ierīces vai emisijas kontroles sistēmas kalibrācijas aspekti. |
| --- | --- |

(12)

Pēc būtības braukšanas apstākļi atsevišķu PEMS braucienu laikā var tikai daļēji atbilst “normāliem transportlīdzekļa izmantošanas apstākļiem”. Tāpēc emisijas kontroles pakāpe šādu braucienu laikā var mainīties. Tādējādi, lai ņemtu vērā mērījumu procedūru statistisko un tehnisko nenoteiktību, nākotnē NTE emisiju robežvērtībās var tikt atspoguļotas atsevišķiem PEMS braucieniem raksturīgās īpatnības, kuras var raksturot ar dažiem izmērāmiem parametriem, piemēram, tādiem parametriem, kas saistīti ar braukšanas dinamiku vai slodzi. Ja šis princips tiktu piemērots, tam nevajadzētu mazināt RDE testa procedūru ietekmi saistībā ar vidi un to efektivitāti, un to būtu jāpierāda zinātniski recenzētā zinātniskā pētījumā. Turklāt, lai novērtētu emisijas kontroles pakāpi PEMS brauciena laikā, būtu jāņem vērā tikai parametri, kuru izmantošanas pamatā ir objektīvi zinātniski iemesli, nevis tikai dzinēja vai piesārņotāja kontroles ierīces vai emisijas kontroles sistēmas kalibrācijas aspekti.

| (13) | Visbeidzot, atzīstot nepieciešamību kontrolēt NOx emisijas pilsētās, steidzamības kārtā tiks apsvērta iespēja izmainīt RDE testa pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļu relatīvo svērumu, lai nodrošinātu, ka praksē var sasniegt zemu atbilstības koeficientu, tādējādi trešajā regulatīvajā RDE paketē radot ar braukšanas dinamiku saistītu papildu ierobežojošu nosacījumu, kura pārkāpšanas gadījumā paplašinātie nosacījumi tiks piemēroti no pirmā pasākuma ieviešanas datuma. |
| --- | --- |

(13)

Visbeidzot, atzīstot nepieciešamību kontrolēt NOx emisijas pilsētās, steidzamības kārtā tiks apsvērta iespēja izmainīt RDE testa pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļu relatīvo svērumu, lai nodrošinātu, ka praksē var sasniegt zemu atbilstības koeficientu, tādējādi trešajā regulatīvajā RDE paketē radot ar braukšanas dinamiku saistītu papildu ierobežojošu nosacījumu, kura pārkāpšanas gadījumā paplašinātie nosacījumi tiks piemēroti no pirmā pasākuma ieviešanas datuma.

| (14) | Komisija pastāvīgi pārskatīs RDE testa procedūru noteikumus un pielāgos tos, lai tajos būtu ņemtas vērā jaunas ar transportlīdzekļiem saistītas tehnoloģijas un lai nodrošinātu to efektivitāti. Tāpat Komisija pastāvīgi reizi gadā pārskatīs galīgā atbilstības koeficienta atbilstošo vērtību, ņemot vērā tehnisko attīstību. Tā jo īpaši pārskatīs abas PEMS emisiju datu novērtēšanas alternatīvās metodes, kas izklāstītas Regulas (EK) Nr. 692/2008 IIIA pielikuma 5. un 6. papildinājumā, ar mērķi izstrādāt vienu metodi. |
| --- | --- |

(14)

Komisija pastāvīgi pārskatīs RDE testa procedūru noteikumus un pielāgos tos, lai tajos būtu ņemtas vērā jaunas ar transportlīdzekļiem saistītas tehnoloģijas un lai nodrošinātu to efektivitāti. Tāpat Komisija pastāvīgi reizi gadā pārskatīs galīgā atbilstības koeficienta atbilstošo vērtību, ņemot vērā tehnisko attīstību. Tā jo īpaši pārskatīs abas PEMS emisiju datu novērtēšanas alternatīvās metodes, kas izklāstītas Regulas (EK) Nr. 692/2008 IIIA pielikuma 5. un 6. papildinājumā, ar mērķi izstrādāt vienu metodi.

| (15) | Tāpēc ir lietderīgi attiecīgi grozīt Regulu (EK) Nr. 692/2008. |
| --- | --- |

(15)

Tāpēc ir lietderīgi attiecīgi grozīt Regulu (EK) Nr. 692/2008.

| (16) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehniskā komiteja mehānisko transportlīdzekļu jautājumos, |
| --- | --- |

(16)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehniskā komiteja mehānisko transportlīdzekļu jautājumos,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 692/2008 groza šādi:

| 1) | regulas 2. pantam pievieno šādu 43. un 44. punktu:






  “43. | “bāzes emisijas kontroles stratēģija” (turpmāk “BES”) ir emisijas kontroles stratēģija, kas darbojas visā transportlīdzekļa braukšanas ātruma un noslodzes diapazonā, ja vien nav aktivizēta papildu emisijas kontroles stratēģija; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 2. pantam pievieno šādu 43. un 44. punktu:

“43.

“bāzes emisijas kontroles stratēģija” (turpmāk “BES”) ir emisijas kontroles stratēģija, kas darbojas visā transportlīdzekļa braukšanas ātruma un noslodzes diapazonā, ja vien nav aktivizēta papildu emisijas kontroles stratēģija;

| 44. | “papildu emisijas kontroles stratēģija” (turpmāk “AES”) ir emisijas kontroles stratēģija, kas tiek aktivizēta un aizstāj vai maina BES, reaģējot uz īpašu apkārtējās vides vai ekspluatācijas apstākļu kopumu, bet kura darbojas tikai tik ilgi, cik ilgi pastāv šādi apstākļi;”; |
| --- | --- |

44.

“papildu emisijas kontroles stratēģija” (turpmāk “AES”) ir emisijas kontroles stratēģija, kas tiek aktivizēta un aizstāj vai maina BES, reaģējot uz īpašu apkārtējās vides vai ekspluatācijas apstākļu kopumu, bet kura darbojas tikai tik ilgi, cik ilgi pastāv šādi apstākļi;”;

| 2) | regulas 3. panta 10. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

  “Līdz brīdim, kad ir pagājuši trīs gadi no datumiem, kas noteikti 10. panta 4. punktā, un četri gadi no datumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 715/2007 10. panta 5. punktā, piemēro šādus noteikumus:”; |
| --- | --- |

2)

regulas 3. panta 10. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

“Līdz brīdim, kad ir pagājuši trīs gadi no datumiem, kas noteikti 10. panta 4. punktā, un četri gadi no datumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 715/2007 10. panta 5. punktā, piemēro šādus noteikumus:”;

| 3) | regulas 3. panta 10. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

  “IIIA pielikuma 2.1. punkta prasības nepiemēro.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 3. panta 10. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“IIIA pielikuma 2.1. punkta prasības nepiemēro.”;

| 4) | regulas 5. pantam pievieno šādu 11. un 12. punktu:






  “11. | Ražotājs sniedz arī paplašinātu dokumentācijas paketi ar šādu informāciju:






  a) | informāciju par visu AES un BES darbību, ietverot arī to parametru aprakstu, kurus maina kāda AES, un robežnosacījumus, ar kādiem šī stratēģija darbojas, kā arī norādi par tām AES un BES, kuras varētu aktivizēties šajā regulā aprakstīto testēšanas procedūru apstākļos; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

regulas 5. pantam pievieno šādu 11. un 12. punktu:

“11.

Ražotājs sniedz arī paplašinātu dokumentācijas paketi ar šādu informāciju:

a)

informāciju par visu AES un BES darbību, ietverot arī to parametru aprakstu, kurus maina kāda AES, un robežnosacījumus, ar kādiem šī stratēģija darbojas, kā arī norādi par tām AES un BES, kuras varētu aktivizēties šajā regulā aprakstīto testēšanas procedūru apstākļos;

| b) | apraksts par degvielas padeves sistēmas vadības loģiku, iestatījumu maiņas stratēģijām un pārslēgšanas punktiem visos ekspluatācijas režīmos. |
| --- | --- |

b)

apraksts par degvielas padeves sistēmas vadības loģiku, iestatījumu maiņas stratēģijām un pārslēgšanas punktiem visos ekspluatācijas režīmos.

| 12. | Paplašinātā dokumentācijas pakete, kas minēta 11. punktā, ir konfidenciāla. Paplašināto dokumentācijas paketi var paturēt glabāšanā apstiprinātājiestāde vai arī ražotājs pēc apstiprinātājiestādes ieskatiem. Ja dokumentācijas pakete paliek pie ražotāja, pēc paketes izskatīšanas un apstiprināšanas apstiprinātājiestāde to apzīmogo un norāda datumu. Tā ir pieejama apstiprinātājiestādes inspicēšanai apstiprināšanas laikā vai visu apstiprinājuma derīguma laiku.”; |
| --- | --- |

12.

Paplašinātā dokumentācijas pakete, kas minēta 11. punktā, ir konfidenciāla. Paplašināto dokumentācijas paketi var paturēt glabāšanā apstiprinātājiestāde vai arī ražotājs pēc apstiprinātājiestādes ieskatiem. Ja dokumentācijas pakete paliek pie ražotāja, pēc paketes izskatīšanas un apstiprināšanas apstiprinātājiestāde to apzīmogo un norāda datumu. Tā ir pieejama apstiprinātājiestādes inspicēšanai apstiprināšanas laikā vai visu apstiprinājuma derīguma laiku.”;

| 5) | regulas I pielikumu 6. papildinājumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu; |
| --- | --- |

5)

regulas I pielikumu 6. papildinājumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu;

| 6) | regulas IIIA pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu. |
| --- | --- |

6)

regulas IIIA pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 20. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 171, 29.6.2007., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīva 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (“pamatdirektīva”) (OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2008. gada 18. jūlija Regula (EK) Nr. 692/2008, ar kuru īsteno un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (OV L 199, 28.7.2008., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, CARS 2020: rīcības plāns konkurētspējīgai un ilgtspējīgai Eiropas autobūves nozarei (COM(2012) 636 final).

4

CARS 2020

(5)  Komisijas 2016. gada 10. marta Regula (ES) 2016/427, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 692/2008 attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem (OV L 82, 31.3.2016., 1. lpp.).

5

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 692/2008 I pielikuma 6. papildinājuma 1. tabulu groza šādi:

| 1) | ZD, ZE un ZF rindu aizstāj ar šādām rindām:












  “ZD | Euro 6c | Euro 6-2 | M, N1 I klase | PI, CI | | 1.9.2018. | 31.8.2019. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZE | Euro 6c | Euro 6-2 | M, N1 II klase | PI, CI | | 1.9.2019. | 31.8.2020. |
| ZF | Euro 6c | Euro 6-2 | N1 III klase, N2 | PI, CI | | 1.9.2019. | 31.8.2020.”; |

1)

ZD, ZE un ZF rindu aizstāj ar šādām rindām:

“ZD

Euro 6c

Euro 6-2

M, N1 I klase

PI, CI

1.9.2018.

31.8.2019.

ZE

Euro 6c

Euro 6-2

M, N1 II klase

PI, CI

1.9.2019.

31.8.2020.

ZF

Euro 6c

Euro 6-2

N1 III klase, N2

PI, CI

1.9.2019.

31.8.2020.”;

| 2) | pēc ZF rindas iekļauj šādas rindas:












  “ZG | Euro 6d-TEMP | Euro 6-2 | M, N1 I klase | PI, CI | 1.9.2017. | 1.9.2019. | 31.12.2020. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZH | Euro 6d-TEMP | Euro 6-2 | M, N1 II klase | PI, CI | 1.9.2018. | 1.9.2020. | 31.12.2021. |
| ZI | Euro 6d-TEMP | Euro 6-2 | N1 III klase, N2 | PI, CI | 1.9.2018. | 1.9.2020. | 31.12.2021. |
| ZJ | Euro 6d | Euro 6-2 | M, N1 I klase | PI, CI | 1.1.2020. | 1.1.2021. | |
| ZK | Euro 6d | Euro 6-2 | M, N1 II klase | PI, CI | 1.1.2021. | 1.1.2022. | |
| PLN | Euro 6d | Euro 6-2 | N1 III klase, N2 | PI, CI | 1.1.2021. | 1.1.2022.”; | |

2)

pēc ZF rindas iekļauj šādas rindas:

“ZG

Euro 6d-TEMP

Euro 6-2

M, N1 I klase

PI, CI

1.9.2017.

1.9.2019.

31.12.2020.

ZH

Euro 6d-TEMP

Euro 6-2

M, N1 II klase

PI, CI

1.9.2018.

1.9.2020.

31.12.2021.

ZI

Euro 6d-TEMP

Euro 6-2

N1 III klase, N2

PI, CI

1.9.2018.

1.9.2020.

31.12.2021.

ZJ

Euro 6d

Euro 6-2

M, N1 I klase

PI, CI

1.1.2020.

1.1.2021.

ZK

Euro 6d

Euro 6-2

M, N1 II klase

PI, CI

1.1.2021.

1.1.2022.

PLN

Euro 6d

Euro 6-2

N1 III klase, N2

PI, CI

1.1.2021.

1.1.2022.”;

| 3) | tabulas paskaidrojumā pēc daļas, kas attiecas uz “Euro 6b” emisijas standartu, iekļauj šādas daļas:

  ““Euro 6c” emisijas standarts= visas “Euro 6” emisijas prasības, bet bez kvantitatīvām RDE prasībām, t. i., “Euro 6b” emisijas standarts un galīgais daļiņu skaita standarts PI transportlīdzekļiem, E10 un B7 standartdegvielas izmantošana (vajadzības gadījumā), kas novērtēti paredzētajā laboratoriskajā testa ciklā, un RDE testēšana tikai monitoringam (nepiemēro NTE emisijas robežvērtības);”;

  ““Euro 6c-TEMP” emisijas standarts= visas “Euro 6” emisijas prasības, t. i., “Euro 6b” emisijas standarts, galīgais daļiņu skaita standarts PI transportlīdzekļiem, E10 un B7 standartdegvielas izmantošana (vajadzības gadījumā), kas novērtēti paredzētajā laboratoriskajā testa ciklā, un RDE testēšana ar pagaidu atbilstības koeficientiem;”; |
| --- | --- |

3)

tabulas paskaidrojumā pēc daļas, kas attiecas uz “Euro 6b” emisijas standartu, iekļauj šādas daļas:

““Euro 6c” emisijas standarts= visas “Euro 6” emisijas prasības, bet bez kvantitatīvām RDE prasībām, t. i., “Euro 6b” emisijas standarts un galīgais daļiņu skaita standarts PI transportlīdzekļiem, E10 un B7 standartdegvielas izmantošana (vajadzības gadījumā), kas novērtēti paredzētajā laboratoriskajā testa ciklā, un RDE testēšana tikai monitoringam (nepiemēro NTE emisijas robežvērtības);”;

““Euro 6c-TEMP” emisijas standarts= visas “Euro 6” emisijas prasības, t. i., “Euro 6b” emisijas standarts, galīgais daļiņu skaita standarts PI transportlīdzekļiem, E10 un B7 standartdegvielas izmantošana (vajadzības gadījumā), kas novērtēti paredzētajā laboratoriskajā testa ciklā, un RDE testēšana ar pagaidu atbilstības koeficientiem;”;

| 4) | tabulas paskaidrojumā daļu, kas attiecas uz “Euro 6c” emisijas standartu, aizstāj ar šādu:

  ““Euro 6d” emisijas standarts= visas “Euro 6” emisijas prasības, t. i., “Euro 6b” emisijas standarts, galīgais daļiņu skaita standarts PI transportlīdzekļiem, E10 un B7 standartdegvielas izmantošana (vajadzības gadījumā), kas novērtēti paredzētajā laboratoriskajā testa ciklā, un RDE testēšana ar galīgajiem atbilstības koeficientiem;”. |
| --- | --- |

4)

tabulas paskaidrojumā daļu, kas attiecas uz “Euro 6c” emisijas standartu, aizstāj ar šādu:

““Euro 6d” emisijas standarts= visas “Euro 6” emisijas prasības, t. i., “Euro 6b” emisijas standarts, galīgais daļiņu skaita standarts PI transportlīdzekļiem, E10 un B7 standartdegvielas izmantošana (vajadzības gadījumā), kas novērtēti paredzētajā laboratoriskajā testa ciklā, un RDE testēšana ar galīgajiem atbilstības koeficientiem;”.

---

II PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 692/2008 IIIA pielikumu groza šādi:

| 1) | 2.1. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.1.   Nepārsniedzamās emisijas robežvērtības
  Normālas ekspluatācijas laikā emisijas, kas noteiktas atbilstīgi šā pielikuma prasībām un emitētas kādā RDE testā, kurš veikts atbilstīgi šā pielikuma prasībām, no transportlīdzekļa tipa, kas apstiprināts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2007, nedrīkst pārsniegt šādas nepārsniedzamās (NTE) vērtības:

  NTEpollutant = CFpollutant × TF(p1,..., pn) × EURO-6
  kur EURO-6 ir piemērojamā “Euro 6” emisijas robežvērtība, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 2. tabulā.”; |
| --- | --- |

1)

2.1. punktu aizstāj ar šādu:

“2.1.   Nepārsniedzamās emisijas robežvērtības

Normālas ekspluatācijas laikā emisijas, kas noteiktas atbilstīgi šā pielikuma prasībām un emitētas kādā RDE testā, kurš veikts atbilstīgi šā pielikuma prasībām, no transportlīdzekļa tipa, kas apstiprināts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2007, nedrīkst pārsniegt šādas nepārsniedzamās (NTE) vērtības:

NTEpollutant = CFpollutant × TF(p1,..., pn) × EURO-6

kur EURO-6 ir piemērojamā “Euro 6” emisijas robežvērtība, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 2. tabulā.”;

| 2) | pielikumā iekļauj šādu 2.1.1., 2.1.2. un 2.1.3. punktu:
  “2.1.1.   Galīgie atbilstības koeficienti
  Atbilstības koeficients CFpollutant
  attiecīgajam piesārņotājam ir šāds:










  Piesārņotājs | Slāpekļa oksīdu (NOx) masa | Daļiņu skaits (PN) | Oglekļa monoksīda (CO) masa (1) | Visu ogļūdeņražu (THC) masa | Visu oglūdeņražu un slāpekļa oksīdu (THC + NOx) kopējā masa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFpollutant | 1 + pielaide, kur pielaide = 0,5 | jānosaka | — | — | — |

2)

pielikumā iekļauj šādu 2.1.1., 2.1.2. un 2.1.3. punktu:

“2.1.1.   Galīgie atbilstības koeficienti

Atbilstības koeficients CFpollutant
  attiecīgajam piesārņotājam ir šāds:

Piesārņotājs

Slāpekļa oksīdu (NOx) masa

Daļiņu skaits (PN)

Oglekļa monoksīda (CO) masa (1)

Visu ogļūdeņražu (THC) masa

Visu oglūdeņražu un slāpekļa oksīdu (THC + NOx) kopējā masa

CFpollutant

1 + pielaide, kur pielaide = 0,5

jānosaka

—

—

—

Pielaide ir parametrs, kurā ņemta vērā PEMS iekārtu izmantošanas dēļ radītā papildu mērījumu nenoteiktība, kas reizi gadā jāizvērtē un ko pārskata, ja ir uzlabojusies PEMS procedūras kvalitāte vai ir attīstījusies tehnika.

2.1.2.   Pagaidu atbilstības koeficienti

Atkāpjoties no 2.1.1. punkta prasībām, piecus gadus un četrus mēnešus no datumiem, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 715/2007 10. panta 4. un 5. punktā, un pēc ražotāja pieprasījuma var piemērot šādus pagaidu atbilstības koeficientus:

| Piesārņotājs | Slāpekļa oksīdu (NOx) masa | Daļiņu skaits (PN) | Oglekļa monoksīda (CO) masa (2) | Visu ogļūdeņražu (THC) masa | Visu oglūdeņražu un slāpekļa oksīdu (THC + NOx) kopējā masa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFpollutant | 2,1 | jānosaka | — | — | — |

Piesārņotājs

Slāpekļa oksīdu (NOx) masa

Daļiņu skaits (PN)

Oglekļa monoksīda (CO) masa (2)

Visu ogļūdeņražu (THC) masa

Visu oglūdeņražu un slāpekļa oksīdu (THC + NOx) kopējā masa

CFpollutant

2,1

jānosaka

—

—

—

Pagaidu atbilstības koeficientu piemērošanu norāda transportlīdzekļa atbilstības sertifikātā.

2.1.3.   Pārvades funkcijas

2.1. punktā minētās pārvades funkcijas TF(p1,..., pn) vērtība parametru pi (i = 1,...,n) virknē ir 1.

Ja pārvades funkcija TF(p1,..., pn) tiek mainīta, to veic tā, lai nekaitētu videi un RDE testa procedūru efektivitātei. Īpaši jāievēro šāds nosacījums:

∫ TF (p1,..., pn) * Q (p1,..., pn) dp = ∫ Q (p1,..., pn) dp

kur:

| — | dp atbilst integrālim parametru pi (i = 1,...,n) vērtību intervālā, |
| --- | --- |

—

dp atbilst integrālim parametru pi (i = 1,...,n) vērtību intervālā,

| — | Q(p1,..., pn) ir notikuma varbūtības sadalījums, kas atbilst parametriem pi (i = 1,...,n) reālos braukšanas apstākļos.”; |
| --- | --- |

—

Q(p1,..., pn) ir notikuma varbūtības sadalījums, kas atbilst parametriem pi (i = 1,...,n) reālos braukšanas apstākļos.”;

| 3) | iekļauj šādu 3.1.0. punktu:






  “3.1.0. | Pielikuma 2.1. punkta prasības jāizpilda pilsētas daļā un visā PEMS braucienā. Pēc ražotāja izvēles izpilda vismaz vienu no diviem turpmāk minētajiem nosacījumiem.






  3.1.0.1. | Mgas,d,t
  ≤ NTEpollutant
  un Mgas,d,u
  ≤ NTEpollutant
  ar šā pielikuma 2.1. punkta un 5. papildinājuma 6.1. un 6.3. punkta definīcijām un iestatījumu gāze = piesārņotājs. |
| --- | --- | --- | --- |

3)

iekļauj šādu 3.1.0. punktu:

“3.1.0.

3.1.0.1.

Mgas,d,t
  ≤ NTEpollutant
  un Mgas,d,u
  ≤ NTEpollutant
  ar šā pielikuma 2.1. punkta un 5. papildinājuma 6.1. un 6.3. punkta definīcijām un iestatījumu gāze = piesārņotājs.

| 3.1.0.2. | Mw,gas,d
  ≤ NTEpollutant
  un Mw,gas,d,U
  ≤ NTEpollutant
  ar šā pielikuma 2.1. punkta un 6. papildinājuma 3.9. punkta definīcijām un iestatījumu gāze = piesārņotājs.”; |
| --- | --- |

3.1.0.2.

Mw,gas,d
  ≤ NTEpollutant
  un Mw,gas,d,U
  ≤ NTEpollutant
  ar šā pielikuma 2.1. punkta un 6. papildinājuma 3.9. punkta definīcijām un iestatījumu gāze = piesārņotājs.”;

| 4) | 5.3. punktu svītro; |
| --- | --- |

4)

5.3. punktu svītro;

| 5) | 5.4. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.4.   Dinamiskie apstākļi
  Dinamiskie apstākļi ir ceļa slīpuma, pretvēja, braukšanas dinamikas (paātrinājums, palēninājums) un papildsistēmu ietekme uz testējamā transportlīdzekļa enerģijas patēriņu un emisijām. Dinamisko apstākļu normalitātes verifikāciju veic pēc testa pabeigšanas, izmantojot reģistrētos PEMS datus. Šo verifikāciju veic divos posmos:






  5.4.1. | Braukšanas dinamikas pārmērību vai nepietiekamību braucienā kopā pārbauda, izmantojot šā pielikuma 7.a papildinājumā aprakstītās metodes. |
| --- | --- | --- |

5)

5.4. punktu aizstāj ar šādu:

“5.4.   Dinamiskie apstākļi

Dinamiskie apstākļi ir ceļa slīpuma, pretvēja, braukšanas dinamikas (paātrinājums, palēninājums) un papildsistēmu ietekme uz testējamā transportlīdzekļa enerģijas patēriņu un emisijām. Dinamisko apstākļu normalitātes verifikāciju veic pēc testa pabeigšanas, izmantojot reģistrētos PEMS datus. Šo verifikāciju veic divos posmos:

5.4.1.

Braukšanas dinamikas pārmērību vai nepietiekamību braucienā kopā pārbauda, izmantojot šā pielikuma 7.a papildinājumā aprakstītās metodes.

| 5.4.2. | Ja brauciena rezultāti pēc verifikācijas saskaņā ar 5.4.1. punktu ir derīgi, jāizmanto dinamisko apstākļu normalitātes verificēšanas metodes, kas izklāstītas šā pielikuma 5. un 6. papildinājumā. Katrai metodei ir noteikta dinamisko apstākļu atsauces vērtība, šīs atsauces vērtības diapazoni un minimālās aptvēruma prasības, kas nepieciešami, lai tests būtu derīgs.”; |
| --- | --- |

5.4.2.

Ja brauciena rezultāti pēc verifikācijas saskaņā ar 5.4.1. punktu ir derīgi, jāizmanto dinamisko apstākļu normalitātes verificēšanas metodes, kas izklāstītas šā pielikuma 5. un 6. papildinājumā. Katrai metodei ir noteikta dinamisko apstākļu atsauces vērtība, šīs atsauces vērtības diapazoni un minimālās aptvēruma prasības, kas nepieciešami, lai tests būtu derīgs.”;

| 6) | 6.8. punktu aizstāj ar šādu:






  “6.8. | Vidējam ātrumam (ieskaitot apstāšanās reizes) brauciena pilsētas daļā jābūt no 15 līdz 40 km/h. Apstāšanās laikposmi, kas ir laiks, kad transportlīdzekļa ātrums ir mazāks nekā 1 km/h, veido 6–30 % no brauciena laika pilsētas daļā. Brauciena pilsētas daļā ir vairāki apstāšanas laikposmi, kas ilgst 10 s vai ilgāk. Ja apstāšanās laikposms ilgst vairāk nekā 180 s, emisijas, kas reģistrētas 180 s laikā pēc šāda pārmērīgi ilga apstāšanās laikposma, izvērtēšanā neņem vērā.”; |
| --- | --- | --- |

6)

6.8. punktu aizstāj ar šādu:

“6.8.

| 7) | 6.11. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Turklāt proporcionālais kumulatīvais pozitīvais absolūtā augstuma pieaugums nepārsniedz 1 200 m uz 100 km, un to nosaka saskaņā ar 7.b papildinājumu.”; |
| --- | --- |

7)

6.11. punktam pievieno šādu teikumu:

“Turklāt proporcionālais kumulatīvais pozitīvais absolūtā augstuma pieaugums nepārsniedz 1 200 m uz 100 km, un to nosaka saskaņā ar 7.b papildinājumu.”;

| 8) | 9.5. punktu aizstāj ar šādu:






  “9.5. | Ja konkrētā laika intervālā apkārtējās vides apstākļi ir paplašināti saskaņā ar 5.2. punktu, šajā laika intervālā reģistrētās emisijas, kas aprēķinātas atbilstoši 4. papildinājumam, dala ar 1,6, pirms tiek izvērtēta to atbilstība šā pielikuma prasībām.”; |
| --- | --- | --- |

8)

9.5. punktu aizstāj ar šādu:

“9.5.

| 9) | 1. papildinājumu groza šādi:






  a) | 3.4.6. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Ārpus transportlīdzekļa salona esošo PEMS sastāvdaļu stiprinājumu un iekārtu ar drošību saistītā apgaismojuma barošanas avots drīkst būt transportlīdzekļa akumulators.”; |
| --- | --- | --- |

9)

1. papildinājumu groza šādi:

a)

3.4.6. punktam pievieno šādu teikumu:

“Ārpus transportlīdzekļa salona esošo PEMS sastāvdaļu stiprinājumu un iekārtu ar drošību saistītā apgaismojuma barošanas avots drīkst būt transportlīdzekļa akumulators.”;

| b) | 4.5. punktam pievieno šādu teikumu:

  “Lai līdz minimumam samazinātu analizatora svārstības, analizatoru nulles un iestatījuma kalibrēšana jāveic apkārtējās vides temperatūrā, kas pēc iespējas vairāk līdzinās temperatūrai, kādai testa iekārtas tiek pakļautas RDE brauciena laikā.”; |
| --- | --- |

b)

4.5. punktam pievieno šādu teikumu:

“Lai līdz minimumam samazinātu analizatora svārstības, analizatoru nulles un iestatījuma kalibrēšana jāveic apkārtējās vides temperatūrā, kas pēc iespējas vairāk līdzinās temperatūrai, kādai testa iekārtas tiek pakļautas RDE brauciena laikā.”;

| 10) | 2. papildinājuma 8. punktā 4. tabulas 2. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:






  “(2) | Šī vispārīgā prasība attiecas tikai uz ātruma sensoru; ja transportlīdzekļa ātrumu izmanto, lai noteiktu tādus parametrus kā paātrinājums, ātruma un pozitīvā paātrinājuma reizinājums vai relatīvais pozitīvais paātrinājums (RPA), ātruma signāla precizitāte ir 0,1 %, ja ātrums pārsniedz 3 km/h, un datu ņemšanas frekvencei – 1 Hz. Šādu precizitātes prasību var izpildīt, izmantojot riteņa rotācijas ātruma sensora signālu.”; |
| --- | --- | --- |

10)

2. papildinājuma 8. punktā 4. tabulas 2. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:

“(2)

| 11) | 6. papildinājuma 2. punktā svītro šādu definīciju:






  “ai | faktiskais paātrinājums laika solī i, ja vienādojumā cits solis nav noteikts:



  , [m/s2]”; |
| --- | --- | --- |

11)

6. papildinājuma 2. punktā svītro šādu definīciju:

“ai

faktiskais paātrinājums laika solī i, ja vienādojumā cits solis nav noteikts:

Formula
  , [m/s2]”;

| 12) | 6. papildinājuma 2. punktā iekļauj šādas definīcijas:





  “ | atgāzes sastāvdaļas “gas” (gāze) emisiju svērtā vērtība apakšizlasei, kurā ietilpst visas sekundes i ar vi < 60 km/h, g/s |
| --- | --- | --- |
| Mw,gas,d,U | atgāzes sastāvdaļas “gas” (gāze) svērtās attālumatkarīgās emisijas apakšizlasei, kurā ietilpst visas sekundes i ar vi < 60 km/h, g/km |
| | transportlīdzekļa svērtais ātrums riteņa jaudas klasē j, km/h”; |

12)

6. papildinājuma 2. punktā iekļauj šādas definīcijas:

Formula

atgāzes sastāvdaļas “gas” (gāze) emisiju svērtā vērtība apakšizlasei, kurā ietilpst visas sekundes i ar vi < 60 km/h, g/s

Mw,gas,d,U

atgāzes sastāvdaļas “gas” (gāze) svērtās attālumatkarīgās emisijas apakšizlasei, kurā ietilpst visas sekundes i ar vi < 60 km/h, g/km

Formula

transportlīdzekļa svērtais ātrums riteņa jaudas klasē j, km/h”;

| 13) | 6. papildinājuma 3.1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

  “Riteņa faktiskā jauda Pr,i ir kopējā jauda, kas vajadzīga, lai pārvarētu gaisa pretestību, rites pretestību, ceļa slīpumus, transportlīdzekļa garenvirziena inerci un riteņu rotācijas inerci.”; |
| --- | --- |

13)

6. papildinājuma 3.1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Riteņa faktiskā jauda Pr,i ir kopējā jauda, kas vajadzīga, lai pārvarētu gaisa pretestību, rites pretestību, ceļa slīpumus, transportlīdzekļa garenvirziena inerci un riteņu rotācijas inerci.”;

| 14) | 6. papildinājuma 3.2. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.2.   Slīdošo vidējo vērtību klasificēšana pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles kategorijā

  Standarta jaudas frekvences ir noteiktas braukšanai pilsētā un visam braucienam (sk. 3.4. punktu), un visa brauciena daļai un pilsētas daļai emisiju izvērtēšanu veic atsevišķi. Trīs sekunžu slīdošās vidējās vērtības, kas aprēķinātas atbilstīgi 3.3. punktam, vēlāk attiecina uz braukšanas apstākļiem pilsētā un ārpus pilsētas atbilstīgi ātruma signālam (vi) no faktiskās sekundes i, kā norādīts 1.-1. tabulā.

  1.-1. tabula


  Ātruma diapazoni testa datu attiecināšanai uz braukšanu pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles apstākļos jaudu apvienošanas metodē | Pilsēta | Ārpuspilsēta | Automaģistrāle |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vi (km/h) | 0 līdz ≤ 60 | > 60 līdz ≤ 90 | > 90”; |

14)

6. papildinājuma 3.2. punktu aizstāj ar šādu:

“3.2.   Slīdošo vidējo vērtību klasificēšana pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles kategorijā

Standarta jaudas frekvences ir noteiktas braukšanai pilsētā un visam braucienam (sk. 3.4. punktu), un visa brauciena daļai un pilsētas daļai emisiju izvērtēšanu veic atsevišķi. Trīs sekunžu slīdošās vidējās vērtības, kas aprēķinātas atbilstīgi 3.3. punktam, vēlāk attiecina uz braukšanas apstākļiem pilsētā un ārpus pilsētas atbilstīgi ātruma signālam (vi) no faktiskās sekundes i, kā norādīts 1.-1. tabulā.

1.-1. tabula

Ātruma diapazoni testa datu attiecināšanai uz braukšanu pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles apstākļos jaudu apvienošanas metodē

Pilsēta

Ārpuspilsēta

Automaģistrāle

vi (km/h)

0 līdz ≤ 60

> 60 līdz ≤ 90

> 90”;

| 15) | 6. papildinājuma 3.9. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.9.   Svērto no attāluma atkarīgo emisiju vērtības aprēķināšana

  Testa emisiju svērtās vidējās vērtības, kuru pamatā ir laiks, izsaka emisijās, kuru pamatā ir attālums, vienu reizi attiecībā uz datu kopu par pilsētas kategoriju un vienu reizi attiecībā uz visa braucienadatu kopu. | Visam braucienam: |
| --- | --- | --- |

15)

6. papildinājuma 3.9. punktu aizstāj ar šādu:

“3.9.   Svērto no attāluma atkarīgo emisiju vērtības aprēķināšana

Testa emisiju svērtās vidējās vērtības, kuru pamatā ir laiks, izsaka emisijās, kuru pamatā ir attālums, vienu reizi attiecībā uz datu kopu par pilsētas kategoriju un vienu reizi attiecībā uz visa braucienadatu kopu.

Visam braucienam:
  Formula

| | Brauciena pilsētas daļai: |
| --- | --- |

Brauciena pilsētas daļai:
  Formula

Izmantojot norādītās formulas, visam braucienam un brauciena pilsētas daļai aprēķina šādu piesārņotāju vidējās svērtās vērtības:

| Mw,NOx,d | svērtais NOx testa rezultāts (mg/km) |
| --- | --- |
| Mw,NOx,d,U | svērtais NOx testa rezultāts (mg/km) |
| Mw,CO,d | svērtais CO testa rezultāts (mg/km) |
| Mw,CO,d,U | svērtais CO testa rezultāts (mg/km)”; |

Mw,NOx,d

svērtais NOx testa rezultāts (mg/km)

Mw,NOx,d,U

svērtais NOx testa rezultāts (mg/km)

Mw,CO,d

svērtais CO testa rezultāts (mg/km)

Mw,CO,d,U

svērtais CO testa rezultāts (mg/km)”;

| 16) | pievieno šādu 7.a un 7.b papildinājumu:


  “7.a papildinājums

  Kopējās brauciena dinamikas verifikācija

  1.   IEVADS
  Šajā papildinājumā ir aprakstītas aprēķinu procedūras, ar ko verificē kopējo brauciena dinamiku, lai noteiktu kopējo dinamikas pārmērību vai tās trūkumu braucienos pa pilsētu, ārpuspilsētu un automaģistrāli
  2.   APZĪMĒJUMI






  RPA | relatīvi pozitīvais paātrinājums |
| --- | --- | --- |
| “paātrinājuma izšķirtspēja ares
  ” | minimālais paātrinājums > 0, izsakot m/s2 |
| T4253H | salikto datu izlīdzinātājs |
| “pozitīvs paātrinājums apos
  ” | paātrinājums (m/s2), kas lielāks nekā 0,1 m/s2 |

16)

pievieno šādu 7.a un 7.b papildinājumu:

“7.a papildinājums

Kopējās brauciena dinamikas verifikācija

1.   IEVADS

Šajā papildinājumā ir aprakstītas aprēķinu procedūras, ar ko verificē kopējo brauciena dinamiku, lai noteiktu kopējo dinamikas pārmērību vai tās trūkumu braucienos pa pilsētu, ārpuspilsētu un automaģistrāli

2.   APZĪMĒJUMI

RPA

relatīvi pozitīvais paātrinājums

“paātrinājuma izšķirtspēja ares
  ”

minimālais paātrinājums > 0, izsakot m/s2

T4253H

salikto datu izlīdzinātājs

“pozitīvs paātrinājums apos
  ”

paātrinājums (m/s2), kas lielāks nekā 0,1 m/s2

Indekss i attiecas uz laika soli.

Indekss j attiecas uz pozitīvā paātrinājuma datu kopu laika soli

Indekss k attiecas uz kategoriju (t = kopā, u = pilsēta, r = ārpuspilsēta, m = automaģistrāle)

| Δ | – | starpība |
| --- | --- | --- |
| > | – | lielāks |
| ≥ | – | lielāks vai vienāds |
| % | – | procenti |
| < | – | mazāks |
| ≤ | – | mazāks vai vienāds |
| a | – | paātrinājums (m/s2) |
| ai | – | paātrinājums laika solī i (m/s2) |
| apos | – | pozitīvais paātrinājums, kas lielāks par 0,1 m/s2 (m/s2) |
| apos,i,k | – | pozitīvais paātrinājums, kas lielāks par 0,1 m/s2 laika solī i, ņemot vērā pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļas (m/s2) |
| ares | – | paātrinājuma izšķirtspēja (m/s2) |
| di | – | laika solī i veiktais attālums (m) |
| di,k | – | laika solī i veiktais attālums, ņemot vērā pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļas (m) |
| Mk | – | izlašu skaits pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļām ar pozitīvo paātrinājumu, kas lielāks nekā 0,1 m/s2 |
| Nk | – | kopējais izlašu skaits pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļām un visam braucienam |
| RPAk | – | relatīvais pozitīvais paātrinājums pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļām (m/s2 vai kWs/(kg × km)) |
| tk | – | pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļu un visa brauciena ilgums (s) |
| v | – | transportlīdzekļa ātrums (km/h) |
| vi | – | faktiskais transportlīdzekļa ātrums laika solī i (km/h) |
| vi,k | – | transportlīdzekļa faktiskais ātrums laika solī i, ņemot vērā pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļas (km/h) |
| (v · a)i | – | transportlīdzekļa faktiskais ātrums paātrinājumā laika solī i (m2/s3 vai W/kg) |
| (v · apos)j,k | – | transportlīdzekļa faktiskais ātrums pozitīvajā paātrinājumā, kas lielāks nekā 0,1 m/s2, laika solī j, ņemot vērā pilsētas ārpuspilsētas un automaģistrāles daļas (m2/s3 vai W/kg) |
| (v · apos)k
  _[95] | – | 95. procentile transportlīdzekļa ātruma un tāda pozitīvā paātrinājuma reizinājumam, kas lielāks nekā 0,1 m/s2, ņemot vērā pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļas (m2/s3 vai W/kg) |
| | – | transportlīdzekļa vidējais ātrums pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļās (km/h) |

Δ

–

starpība

>

–

lielāks

≥

–

lielāks vai vienāds

%

–

procenti

<

–

mazāks

≤

–

mazāks vai vienāds

a

–

paātrinājums (m/s2)

ai

–

paātrinājums laika solī i (m/s2)

apos

–

pozitīvais paātrinājums, kas lielāks par 0,1 m/s2 (m/s2)

apos,i,k

–

pozitīvais paātrinājums, kas lielāks par 0,1 m/s2 laika solī i, ņemot vērā pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļas (m/s2)

ares

–

paātrinājuma izšķirtspēja (m/s2)

di

–

laika solī i veiktais attālums (m)

di,k

–

laika solī i veiktais attālums, ņemot vērā pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļas (m)

Mk

–

izlašu skaits pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļām ar pozitīvo paātrinājumu, kas lielāks nekā 0,1 m/s2

Nk

–

kopējais izlašu skaits pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļām un visam braucienam

RPAk

–

relatīvais pozitīvais paātrinājums pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļām (m/s2 vai kWs/(kg × km))

tk

–

pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļu un visa brauciena ilgums (s)

v

–

transportlīdzekļa ātrums (km/h)

vi

–

faktiskais transportlīdzekļa ātrums laika solī i (km/h)

vi,k

–

transportlīdzekļa faktiskais ātrums laika solī i, ņemot vērā pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļas (km/h)

(v · a)i

–

transportlīdzekļa faktiskais ātrums paātrinājumā laika solī i (m2/s3 vai W/kg)

(v · apos)j,k

–

transportlīdzekļa faktiskais ātrums pozitīvajā paātrinājumā, kas lielāks nekā 0,1 m/s2, laika solī j, ņemot vērā pilsētas ārpuspilsētas un automaģistrāles daļas (m2/s3 vai W/kg)

(v · apos)k
  _[95]

–

95. procentile transportlīdzekļa ātruma un tāda pozitīvā paātrinājuma reizinājumam, kas lielāks nekā 0,1 m/s2, ņemot vērā pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļas (m2/s3 vai W/kg)

Formula

–

transportlīdzekļa vidējais ātrums pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļās (km/h)

3.   BRAUCIENA RĀDĪTĀJI

3.1.   Aprēķini

3.1.1.   Datu priekšapstrāde

Tādus dinamiskos parametrus kā paātrinājums, v · apos
  vai RPA nosaka ar ātruma signālu, kura precizitāte ir 0,1 % virs 3 km/h un kura datu ņemšanas frekvence ir 1 Hz. Šādu precizitāti parasti nodrošina riteņu (rotācijas) ātruma signāli.

Pārbauda, vai ātruma līknē nav kļūdainu vai mazticamu daļu. Šādām transportlīdzekļa ātruma līknes daļām raksturīgi palēcieni, lēcieni, nemainīga ātruma līknes daļas vai trūkstošas vērtības. Īsas kļūdainās daļas koriģē, piemēram, datus interpolējot vai salīdzinot ar otru ātruma signālu. Alternatīva iespēja ir īsus braucienus, kas satur kļūdainas daļas, izslēgt no turpmākās datu analīzes. Otrajā posmā paātrinājuma vērtības sarindo augošā secībā, lai noteiktu paātrinājuma izšķirtspēju ares
  (minimālā paātrinājuma vērtība > 0).

Ja ares
  ≤ 0,01 m/s
  2, transportlīdzekļa ātruma mērījums ir pietiekami precīzs.

Ja 0,01 < ares ≤ rmax m/s2, jāveic izlīdzināšana, izmantojot T4253 Hāna (Hanning) filtru.

Ja ares > rmax m/s2, brauciens ir nederīgs.

T4235 Hāna (Hanning) filtrs veic šādus aprēķinus: izlīdzinātājs sākas ar slīdošo mediānu no 4, kas centrēta ar slīdošo mediānu no 2. Tas šīs vērtības pēc tam atkārtoti izlīdzina, izmantojot slīdošo mediānu no 5, slīdošo mediānu no 3 un Haninga filtru (slīdošās vidējās svērtās vērtības). Atlikumus aprēķina, no sākotnējām rindām atņemot izlīdzinātās rindas. Visu procesu pēc tam atkārto attiecībā uz aprēķinātajiem atlikumiem. Visbeidzot, izlīdzinātos atlikumus aprēķina, atņemot izlīdzinātās vērtības, kas tika iegūtas, veicot šo procesu pirmoreiz.

Pareiza ātruma līkne veido pamatu turpmākiem aprēķiniem un rezultātu nodalīšanai, kā aprakstīts 3.1.2. punktā.

3.1.2.   Attāluma, paātrinājuma un v · a aprēķināšana

Turpmākos aprēķinus veic visā laikbalstītajā ātruma līknē (1 Hz izšķirtpsēja) no 1. sekundes līdz tt
  sekundei (pēdējā sekunde).

Attāluma pieaugumu katrai datu izlasei aprēķina šādi:

di
  = vi
  /3,6, i = 1 līdz
  Nt

kur:

| di ir laika solī i veiktais attālums (m), |
| --- |

di ir laika solī i veiktais attālums (m),

| v
  i ir faktiskais transportlīdzekļa ātrums laika solī i (km/h), |
| --- |

v
  i ir faktiskais transportlīdzekļa ātrums laika solī i (km/h),

| N
  t kopējais izlašu skaits. |
| --- |

N
  t kopējais izlašu skaits.

Paātrinājumu aprēķina šādi:

ai
  = (v

  i + 1 – v

  i – 1)/(2 · 3,6), i = 1 līdz
  Nt

kur:

ai
  ir paātrinājums laika solī i (m/s2). i = 1: vi – 1 = 0 i = Nt
  : vi + 1 = 0.

Transportlīdzekļa ātruma un paātrinājuma reizinājumu aprēķina šādi:

(v · a)i
  = vi
  · ai
  /3,6, i = 1 līdz
  Nt

kur:

(v · a)i
  ir transportlīdzekļa faktiskā ātruma un paātrinājuma reizinājums laika solī i (m2/s3 vai W/kg).

3.1.3.   Rezultātu nodalīšana

Pēc ai
  un (v · a)i
  aprēķināšanas vi
  , di
  , ai
  un (v · a)i
  vērtības sarindo augošā secībā pēc transportlīdzekļa ātruma.

Visas datu kopas, kur izpildās vienādojums vi
  ≤ 60 km/h, pieder pie ātruma nodalījuma “pilsēta”, visas datu kopas, kur izpildās vienādojums 60 km/h < vi
  ≤ 90 km/h, pieder pie ātruma nodalījuma “ārpuspilsēta”, un visas datu kopas, kur izpildās vienādojums vi
  > 90 km/h, pieder pie ātruma nodalījuma “automaģistrāle”.

Katrā nodalījumā jābūt vismaz 150 datu kopām, kur paātrinājuma vērtības ir ai
  > 0,1 m/s
  2 .

Katram ātruma nodalījumam transportlīdzekļa vidējo ātrumu
  Formula
  aprēķina šādi:

Formula
  , i = 1 līdz
  Nk,k = u,r,m

kur:

Nk
  ir kopējais izlašu skaits pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļām.

3.1.4.   v · apos_[95] aprēķināšana katram ātruma nodalījumam

v · apos
  vērtību 95. procentili aprēķina šādi:

(v · a)
  i,k
  vērtības katrā ātruma nodalījumā sarindo augošā secībā visām datu kopām, kur izpildās vienādojums ai,k ≥ 0,1 m/s2
  , un nosaka šādu izlašu Mk
  kopējo skaitu.

Pēc tam procentiles vērtības asignē v · apos
  )
  j,k
  vērtībām, kur ai,k ≥ 0,1 m/s2
  :

Zemākajai v · apos
  vērtībai asignē procentili 1/Mk
  , otrai zemākajai – 2/Mk
  , trešajai zemākajai – 3/Mk
  , bet visaugstākajai vērtībai – Mk
  /Mk = 100 %.

v · apos
  )
  k
  _[95] ir (v · apos
  )
  j,k
  vērtība, kur j/Mk
  = 95 %. Ja nevar izpildīt vienādību j/Mk
  = 95 %, (v · apos
  )
  k
  _[95] aprēķina ar lineāru interpolāciju starp secīgām izlasēm j un j+1, kur j/Mk
  < 95 % un (j + 1)/Mk
  > 95 %.

Relatīvo pozitīvo paātrinājumu katram ātruma nodalījumam aprēķina šādi:

RPAk
  = Σ
  j
  (Δt · (v · apos
  )
  j,k
  )/Σ
  idi,k
  , j = 1 to
  Mk,i = 1 līdz
  Nk,k = u,r,m

kur:

RPAk ir relatīvi pozitīvais paātrinājums pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļām (m/s2 vai kWs/(kg × km)),

| Δt | laika starpība ir vienāda ar 1 sekundi, |
| --- | --- |
| Mk | izlašu skaits pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļām ar pozitīvu paātrinājumu, |
| Nk | kopējais izlašu skaits pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļām. |

Δt

laika starpība ir vienāda ar 1 sekundi,

Mk

izlašu skaits pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļām ar pozitīvu paātrinājumu,

Nk

kopējais izlašu skaits pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļām.

4.   BRAUCIENA DERĪGUMA VERIFIKĀCIJA

4.1.1.   v*apos_[95] verifikācija katram ātruma nodalījumam (kur v izteikts km/h)

Ja izpildās vienādojums
  Formula

un

Formula

brauciens ir nederīgs.

Ja izpildās vienādojums
  Formula
  un
  Formula
  , brauciens ir nederīgs.

4.1.2.   RPA verifikācija katram ātruma nodalījumam

Ja izpildās vienādojums
  Formula
  un
  Formula
  , brauciens ir nederīgs.

Ja izpildās vienādojums
  Formula
  un RPAk < 0,025, brauciens ir nederīgs.

“7.b papildinājums

Procedūra, ar ko nosaka brauciena kumulatīvo pozitīvo augstuma pieaugumu

1.   IEVADS

Šajā papildinājumā ir aprakstīta procedūra, ar ko nosaka RDE brauciena kumulatīvo augstuma pieaugumu.

2.   APZĪMĒJUMI

| d(0) | – | attālums brauciena sākumā (m) |
| --- | --- | --- |
| d | – | kumulatīvais attālums, kas veikts konkrētajā atsevišķajā ceļa punktā (m) |
| d0 | – | kumulatīvais attālums, kas veikts līdz mērījumam tieši pirms attiecīgā ceļa punkta d (m) |
| d1 | – | kumulatīvais attālums, kas veikts līdz mērījumam tieši pēc attiecīgā ceļa punkta d (m) |
| da | – | atsauces ceļa punkts d(0) (m) |
| de | – | kumulatīvais attālums, kas veikts līdz pēdējam atsevišķajam ceļa punktam (m) |
| di | – | momentānais attālums (m) |
| dtot | – | kopējais testa attālums (m) |
| h(0) | – | transportlīdzekļa absolūtais augstums pēc datu kvalitātes pārbaudes un pamatverifikācijas brauciena sākumā (m vjl.) |
| h(t) | – | transportlīdzekļa absolūtais augstums pēc datu kvalitātes pārbaudes un pamatverifikācijas punktā t (m vjl.) |
| h(d) | – | transportlīdzekļa absolūtais augstums ceļa punktā d (m vjl.) |
| h(t-1) | – | transportlīdzekļa absolūtais augstums pēc datu kvalitātes pārbaudes un pamatverifikācijas punktā t-1 (m vjl.) |
| hcorr(0) | – | koriģētais absolūtais augstums tieši pirms attiecīgā ceļa punkta d ((m vjl.) |
| hcorr(1) | – | koriģētais absolūtais augstums tieši pēc attiecīgā ceļa punkta d (m vjl.) |
| hcorr(t) | – | koriģētais transportlīdzekļa momentānais absolūtais augstums datu punktā t (m vjl.) |
| hcorr(t-1) | – | koriģētais transportlīdzekļa momentānais absolūtais augstums datu punktā t-1 (m vjl.) |
| hGPS,i | – | transportlīdzekļa momentānais absolūtais augstums, mērot ar GPS (m vjl.) |
| hGPS(t) | – | transportlīdzekļa absolūtais augstums, mērot ar GPS, datu punktā t (m vjl.) |
| hint(d) | – | interpolētais absolūtais augstums konkrētajā atsevišķajā ceļa punktā d (m vjl.) |
| hint,sm,1(d) | – | izlīdzinātais interpolētais absolūtais augstums pēc pirmās izlīdzināšanas konkrētajā atsevišķajā ceļa punktā d (m vjl.) |
| hmap(t) | – | transportlīdzekļa absolūtais augstums, balstoties uz topogrāfisko karti, datu punktā t (m vjl.) |
| Hz | – | herci |
| km/h | – | kilometri stundā |
| m | – | metri |
| roadgrade,1(d) | – | izlīdzinātais ceļa slīpums konkrētajā atsevišķajā ceļa punktā d pēc pirmās izlīdzināšanas (m/m) |
| roadgrade,2(d) | – | izlīdzinātais ceļa slīpums konkrētajā atsevišķajā ceļa punktā d pēc otrās izlīdzināšanas (m/m) |
| sin | – | trigonometriskā sinusa funkcija |
| t | – | laiks, kas pagājis kopš testa sākuma (s) |
| t0 | – | laiks, kas veltīts mērīšanai tieši pirms attiecīgā ceļa punkta d (s) |
| vi | – | transportlīdzekļa momentānais ātrums (km/h) |
| v(t) | – | transportlīdzekļa ātrums datu punktā t (km/h) |

d(0)

–

attālums brauciena sākumā (m)

d

–

kumulatīvais attālums, kas veikts konkrētajā atsevišķajā ceļa punktā (m)

d0

–

kumulatīvais attālums, kas veikts līdz mērījumam tieši pirms attiecīgā ceļa punkta d (m)

d1

–

kumulatīvais attālums, kas veikts līdz mērījumam tieši pēc attiecīgā ceļa punkta d (m)

da

–

atsauces ceļa punkts d(0) (m)

de

–

kumulatīvais attālums, kas veikts līdz pēdējam atsevišķajam ceļa punktam (m)

di

–

momentānais attālums (m)

dtot

–

kopējais testa attālums (m)

h(0)

–

transportlīdzekļa absolūtais augstums pēc datu kvalitātes pārbaudes un pamatverifikācijas brauciena sākumā (m vjl.)

h(t)

–

transportlīdzekļa absolūtais augstums pēc datu kvalitātes pārbaudes un pamatverifikācijas punktā t (m vjl.)

h(d)

–

transportlīdzekļa absolūtais augstums ceļa punktā d (m vjl.)

h(t-1)

–

transportlīdzekļa absolūtais augstums pēc datu kvalitātes pārbaudes un pamatverifikācijas punktā t-1 (m vjl.)

hcorr(0)

–

koriģētais absolūtais augstums tieši pirms attiecīgā ceļa punkta d ((m vjl.)

hcorr(1)

–

koriģētais absolūtais augstums tieši pēc attiecīgā ceļa punkta d (m vjl.)

hcorr(t)

–

koriģētais transportlīdzekļa momentānais absolūtais augstums datu punktā t (m vjl.)

hcorr(t-1)

–

koriģētais transportlīdzekļa momentānais absolūtais augstums datu punktā t-1 (m vjl.)

hGPS,i

–

transportlīdzekļa momentānais absolūtais augstums, mērot ar GPS (m vjl.)

hGPS(t)

–

transportlīdzekļa absolūtais augstums, mērot ar GPS, datu punktā t (m vjl.)

hint(d)

–

interpolētais absolūtais augstums konkrētajā atsevišķajā ceļa punktā d (m vjl.)

hint,sm,1(d)

–

izlīdzinātais interpolētais absolūtais augstums pēc pirmās izlīdzināšanas konkrētajā atsevišķajā ceļa punktā d (m vjl.)

hmap(t)

–

transportlīdzekļa absolūtais augstums, balstoties uz topogrāfisko karti, datu punktā t (m vjl.)

Hz

–

herci

km/h

–

kilometri stundā

m

–

metri

roadgrade,1(d)

–

izlīdzinātais ceļa slīpums konkrētajā atsevišķajā ceļa punktā d pēc pirmās izlīdzināšanas (m/m)

roadgrade,2(d)

–

izlīdzinātais ceļa slīpums konkrētajā atsevišķajā ceļa punktā d pēc otrās izlīdzināšanas (m/m)

sin

–

trigonometriskā sinusa funkcija

t

–

laiks, kas pagājis kopš testa sākuma (s)

t0

–

laiks, kas veltīts mērīšanai tieši pirms attiecīgā ceļa punkta d (s)

vi

–

transportlīdzekļa momentānais ātrums (km/h)

v(t)

–

transportlīdzekļa ātrums datu punktā t (km/h)

3.   VISPĀRĪGAS PRASĪBAS

RDE brauciena kumulatīvo pozitīvo augstuma pieaugumu nosaka pēc trīs parametriem: transportlīdzekļa momentānais absolūtais augstums hGPS,i
  (m vjl.), mērot ar GPS, transportlīdzekļa momentānais ātrums v
  i (km/h), kas reģistrēts ar 1 Hz frekvenci, un attiecīgais laiks t (s), kas pagājis kopš testa sākuma.

4.   KUMULATĪVĀ POZITĪVĀ AUGSTUMA PIEAUGUMA APRĒĶINĀŠANA

4.1.   Vispārīgi

RDE brauciena kumulatīvo pozitīvo augstuma pieaugumu aprēķina trīs posmos, t. i.,: i) veic datu kvalitātes pārbaudi un pamatverifikāciju, ii) koriģē transportlīdzekļa momentānos absolūtā augstuma datus un iii) aprēķina kumulatīvo pozitīvo augstuma pieaugumu.

4.2.   Datu kvalitātes pārbaude un pamatverifikācija

Pārbauda transportlīdzekļa momentāno ātruma datu pilnīgumu. Korekcija sakarā ar trūkstošiem datiem ir pieļaujama, ja datu iztrūkumi ir saskaņā ar prasībām, kas noteiktas 4. papildinājuma 7. punktā; pretējā gadījumā testa rezultātus anulē. Pārbauda momentāno absolūtā augstuma datu pilnīgumu. Datu iztrūkumu koriģē, veicot datu interpolāciju. Interpolēto datu pareizību verificē, izmantojot topogrāfisko karti. Interpolētos datus ieteicams koriģēt, ja izpildās šāds nosacījums:

|hGPS(t) – hmap(t)| > 40 m

Absolūtā augstuma korekciju veic tā, lai:

h(t) = hmap(t)

kur:

| h(t) | – | transportlīdzekļa absolūtais augstums pēc datu kvalitātes pārbaudes un pamatverifikācijas datu punktā t (m vjl.), |
| --- | --- | --- |
| hGPS(t) | – | transportlīdzekļa absolūtais augstums, mērot ar GPS, datu punktā t (m vjl.), |
| hmap(t) | – | transportlīdzekļa absolūtais augstums, balstoties uz topogrāfisko karti, datu punktā t (m vjl.). |

h(t)

–

transportlīdzekļa absolūtais augstums pēc datu kvalitātes pārbaudes un pamatverifikācijas datu punktā t (m vjl.),

hGPS(t)

–

transportlīdzekļa absolūtais augstums, mērot ar GPS, datu punktā t (m vjl.),

hmap(t)

–

transportlīdzekļa absolūtais augstums, balstoties uz topogrāfisko karti, datu punktā t (m vjl.).

4.3.   Transportlīdzekļa momentāno absolūtā augstuma datu korekcija

Absolūto augstumu h(0) brauciena sākumā pie d(0) iegūst, izmantojot GPS, un tā pareizību verificē, izmantojot informāciju topogrāfiskajā kartē. Novirze nedrīkst būt lielāka par 40 m. Visus momentānā absolūtā augstuma datus h(t) koriģē, ja izpildās šāds vienādojums:

|h(t) – h(t – 1)| > (v(t)/3,6 * sin45°)

Absolūtā augstuma korekciju veic tā, lai:

hcorr(t) = hcorr
  (t-1)

kur:

| h(t) | – | transportlīdzekļa absolūtais augstums pēc datu kvalitātes pārbaudes un pamatverifikācijas datu punktā t (m vjl.), |
| --- | --- | --- |
| h(t-1) | – | transportlīdzekļa absolūtais augstums pēc datu kvalitātes pārbaudes un pamatverifikācijas datu punktā t-1 (m vjl.), |
| v(t) | – | transportlīdzekļa ātrums datu punktā t (km/h), |
| hcorr(t) | – | koriģētais transportlīdzekļa momentānais absolūtais augstums datu punktā t (m vjl.), |
| hcorr(t-1) | – | koriģētais transportlīdzekļa momentānais absolūtais augstums datu punktā t-1 (m vjl.). |

h(t)

–

transportlīdzekļa absolūtais augstums pēc datu kvalitātes pārbaudes un pamatverifikācijas datu punktā t (m vjl.),

h(t-1)

–

transportlīdzekļa absolūtais augstums pēc datu kvalitātes pārbaudes un pamatverifikācijas datu punktā t-1 (m vjl.),

v(t)

–

transportlīdzekļa ātrums datu punktā t (km/h),

hcorr(t)

–

koriģētais transportlīdzekļa momentānais absolūtais augstums datu punktā t (m vjl.),

hcorr(t-1)

–

koriģētais transportlīdzekļa momentānais absolūtais augstums datu punktā t-1 (m vjl.).

Izpildot korekcijas procedūru, iegūst derīgus absolūtā augstuma datu kopu. Šo datu kopu izmanto, lai aprēķinātu galīgo kumulatīvo pozitīvo augstuma pieaugumu, kā aprakstīts 4.4. punktā.

4.4.   Kumulatīvā pozitīvā augstuma pieauguma galīgā aprēķināšana

4.4.1.   Vienotas telpiskās izšķirtspējas izveide

Kopējo brauciena attālumu dtot
  (m) nosaka, summējot momentānos attālumus d
  i. Momentāno attālumu d
  i nosaka, izmantojot šādu formulu:

Formula

kur:

| di | – | momentānais attālums (m), |
| --- | --- | --- |
| vi | – | transportlīdzekļa momentānais ātrums (km/h). |

di

–

momentānais attālums (m),

vi

–

transportlīdzekļa momentānais ātrums (km/h).

Kumulatīvo pozitīvo augstuma pieaugumu aprēķina, izmantojot datus ar konstantu telpisko izšķirtspēju 1 m un sākot ar pirmo mērījumu brauciena sākumā d(0). Atsevišķos datu punktus ar izšķirtspēju 1 m apzīmē kā ceļa punktus, ko raksturo konkrēta attāluma vērtība d (piemēram, 0, 1, 2, 3 m ...) un to attiecīgais absolūtais augstums h(d) (m vjl.).

Katra atsevišķā ceļa punkta d absolūto augstumu aprēķina, interpolējot momentāno absolūto augstumu hcorr(t):

Formula

kur:

| hint(d) | – | interpolētais absolūtais augstums konkrētajā atsevišķajā ceļa punktā d (m vjl.), |
| --- | --- | --- |
| hcorr(0) | – | koriģētais absolūtais augstums tieši pirms attiecīgā ceļa punkta d (m vjl.), |
| hcorr(1) | – | koriģētais absolūtais augstums tieši pēc attiecīgā ceļa punkta d (m vjl.), |
| d | – | kumulatīvais attālums, kas veikts līdz konkrētajam atsevišķajam ceļa punktam d (m), |
| d0 | – | kumulatīvais attālums, kas veikts līdz mērījumam tieši pirms attiecīgā ceļa punkta d (m), |
| d1 | – | kumulatīvais attālums, kas veikts līdz mērījumam tieši pēc attiecīgā ceļa punkta d (m). |

hint(d)

–

interpolētais absolūtais augstums konkrētajā atsevišķajā ceļa punktā d (m vjl.),

hcorr(0)

–

koriģētais absolūtais augstums tieši pirms attiecīgā ceļa punkta d (m vjl.),

hcorr(1)

–

koriģētais absolūtais augstums tieši pēc attiecīgā ceļa punkta d (m vjl.),

d

–

kumulatīvais attālums, kas veikts līdz konkrētajam atsevišķajam ceļa punktam d (m),

d0

–

kumulatīvais attālums, kas veikts līdz mērījumam tieši pirms attiecīgā ceļa punkta d (m),

d1

–

kumulatīvais attālums, kas veikts līdz mērījumam tieši pēc attiecīgā ceļa punkta d (m).

4.4.2.   Datu papildizlīdzināšana

Absolūtā augstuma datus, kas iegūti par katru atsevišķo ceļa punktu, izlīdzina, izmantojot divpakāpju procedūru; ar d
  a un d
  e apzīmē attiecīgi pirmo un pēdējo datu punktu (1. attēls). Pirmo izlīdzināšanu piemēro šādi:

Formula

  , ja d ≤ 200 m

Formula

  , ja 200 m < d < (de
  – 200 m)

Formula

  , ja d ≥ (de
  – 200 m)

h

  int,sm,1(d) = h

  int,sm,1(d – 1 m) + road

  grade,1(d), d = da
  - 1 līdz de

h

  int,sm,1(da
  ) = hint
  (da
  ) + road

  grade,1(da
  )

kur:

| roadgrade,1(d) | – | izlīdzinātais ceļa slīpums konkrētajā atsevišķajā ceļa punktā pēc pirmās izlīdzināšanas (m/m), |
| --- | --- | --- |
| hint(d) | – | interpolētais absolūtais augstums konkrētajā atsevišķajā ceļa punktā d (m vjl.), |
| hint,sm,1(d) | – | izlīdzinātais interpolētais absolūtais augstums konkrētajā atsevišķajā ceļa punktā d pēc pirmās izlīdzināšanas (m vjl.), |
| d | – | kumulatīvais attālums, kas veikts konkrētajā atsevišķajā ceļa punktā (m), |
| da | – | atsauces ceļa punkts nulle metru attālumā (m), |
| de | – | kumulatīvais attālums, kas veikts līdz pēdējam atsevišķajam ceļa punktam (m). |

roadgrade,1(d)

–

izlīdzinātais ceļa slīpums konkrētajā atsevišķajā ceļa punktā pēc pirmās izlīdzināšanas (m/m),

hint(d)

–

interpolētais absolūtais augstums konkrētajā atsevišķajā ceļa punktā d (m vjl.),

hint,sm,1(d)

–

izlīdzinātais interpolētais absolūtais augstums konkrētajā atsevišķajā ceļa punktā d pēc pirmās izlīdzināšanas (m vjl.),

d

–

kumulatīvais attālums, kas veikts konkrētajā atsevišķajā ceļa punktā (m),

da

–

atsauces ceļa punkts nulle metru attālumā (m),

de

–

kumulatīvais attālums, kas veikts līdz pēdējam atsevišķajam ceļa punktam (m).

Otro izlīdzināšanu piemēro šādi:

Formula

  d ≤ 200 m

Formula
  200 m < d < (de
  – 200 m)

Formula

  d ≥ (de
  – 200 m)

kur:

| roadgrade,2(d) | – | izlīdzinātais ceļa slīpums konkrētajā atsevišķajā ceļa punktā pēc otrās izlīdzināšanas (m/m), |
| --- | --- | --- |
| hint,sm,1(d) | – | izlīdzinātais interpolētais absolūtais augstums konkrētajā atsevišķajā ceļa punktā d pēc pirmās izlīdzināšanas (m vjl.), |
| d | – | kumulatīvais attālums, kas veikts konkrētajā atsevišķajā ceļa punktā (m), |
| da | – | atsauces ceļa punkts nulle metru attālumā (m), |
| de | – | kumulatīvais attālums, kas veikts līdz pēdējam atsevišķajam ceļa punktam (m). |

roadgrade,2(d)

–

izlīdzinātais ceļa slīpums konkrētajā atsevišķajā ceļa punktā pēc otrās izlīdzināšanas (m/m),

hint,sm,1(d)

–

izlīdzinātais interpolētais absolūtais augstums konkrētajā atsevišķajā ceļa punktā d pēc pirmās izlīdzināšanas (m vjl.),

d

–

kumulatīvais attālums, kas veikts konkrētajā atsevišķajā ceļa punktā (m),

da

–

atsauces ceļa punkts nulle metru attālumā (m),

de

–

kumulatīvais attālums, kas veikts līdz pēdējam atsevišķajam ceļa punktam (m).

1. attēls

Interpolēto absolūtā augstuma signālu izlīdzināšanas procedūras attēlojums

hint (d – 200m)

vai

hint,sm,1 (d – 200m)

hint

vai

hint,sm,1

(m v. j. l.)

roadgrade,1 (d)

or

roadgrade,2 (d)

hint (d)

vai

hint,sm,1 (d)

hint (d + 200m)

vai

hint,sm,1 (d + 200m)

d [m]

4.4.3.   Galīgā rezultāta aprēķināšana

Brauciena kumulatīvo pozitīvo augstuma pieaugumu aprēķina, iekļaujot visus pozitīvos interpolētos un izlīdzinātos ceļa slīpumus, t. i., roadgrade,2(d). Rezultāts jānormalizē ar kopējo testa attālumu d
  tot un jāizsaka kā kumulatīvais pozitīvais augstuma pieaugums metros uz katriem attāluma simts kilometriem.

5.   SKAITLISKS PIEMĒRS

1. un 2. tabulā attēloti soļi, kas veikti, lai aprēķinātu pozitīvo augstuma pieaugumu, balstoties uz datiem, kas reģistrēti testā uz ceļa ar PEMS. Īsuma labad šajā dokumentā apskatīts 800 m un 160 s izvilkums.

5.1.   Datu kvalitātes pārbaude un pamatverifikācija

Datu kvalitātes pārbaudi un pamatverifikāciju veic divos posmos. Pirmkārt, pārbauda transportlīdzekļa ātruma datu pilnīgumu. Esošajā datu izlasē nav konstatēti ar transportlīdzekļa ātrumu saistītu datu iztrūkumi (sk. 1. tabulu). Otrkārt, pārbauda absolūtā augstuma datu pilnīgumu; datu izlasē trūkst absolūtā augstuma datu, kas attiektos uz 2. un 3. sekundi. Iztrūkumus aizpilda, interpolējot GPS signālu. Papildus GPS absolūto augstumu verificē, izmantojot topogrāfisko karti; šī verifikācija ietver absolūto augstumu h(0) brauciena sākumā. Absolūtā augstuma dati, kas attiecas uz 112.–114. sekundi, ir koriģēti, balstoties uz topogrāfisko karti, lai izpildītos šāds vienādojums:

hGPS(t) – hmap(t) < – 40 m

Veiktās datu verifikācijas rezultātā iegūst piektās slejas datus h(t).

5.2.   Transportlīdzekļa momentānā absolūtā augstuma datu korekcija

Tālāk koriģē absolūtā augstuma datus h(t), kas attiecas uz 1.–4., 111.–112. un 159.–160. sekundi, pieņemot attiecīgi 0., 110. un 158. sekundes absolūtā augstuma vērtības, jo ir piemērojams šāds vienādojums:

|h(t) – h(t – 1)| > (v(t)/3,6 * sin45°)

Veiktās datu korekcijas rezultātā iegūst sestās slejas datus hcorr(t) Veikto verifikācijas un korekcijas darbību ietekme uz absolūtā augstuma datiem redzama 2. attēlā.

5.3.   Kumulatīvā pozitīvā augstuma pieauguma aprēķināšana

5.3.1.   Vienotas telpiskās izšķirtspējas izveide

Momentāno attālumu di
  aprēķina, transportlīdzekļa momentāno ātrumu (km/h) dalot ar 3,6 (1. tabulas 7. sleja). Pārrēķinot absolūtā augstuma datus nolūkā iegūt vienotu telpisko izšķirtspēju 1 m, iegūst atsevišķos ceļa punktus d (2. tabulas 1. sleja) un to attiecīgās absolūtā augstuma vērtības hint(d) (2. tabulas 7. sleja). Katra atsevišķā ceļa punkta d absolūto augstumu aprēķina, interpolējot izmērīto momentāno absolūto augstumu hcorr
  :

Formula

Formula

5.3.2.   Datu papildizlīdzināšana

2. tabulā pirmais un pēdējais atsevišķais ceļa punkts ir: attiecīgi d
  a = 0 m un d
  e = 799 m. Katra atsevišķā ceļa punkta absolūtā augstuma datus izlīdzina, izmantojot divpakāpju procedūru. Pirmā izlīdzināšana:

Formula

kas izvēlēta, lai demonstrētu izlīdzināšanu d ≤ 200 m;

Formula

kas izvēlēta, lai demonstrētu izlīdzināšanu 200 m < d < (599 m);

Formula

kas izvēlēta, lai demonstrētu izlīdzināšanu d ≥ (599 m).

Izlīdzināto un interpolēto absolūto augstumu aprēķina šādi:

h

  int,sm,1(0) = hint
  (0) + road

  grade,1(0) = 120,3 + 0,0033 ≈ 120,3033 m

h

  int,sm,1(799) = h

  int,sm,1(798) + road

  grade,1(799) = 121,2550 – 0,0220 = 121,2330 m

Otrā izlīdzināšana:

Formula

kas izvēlēta, lai demonstrētu izlīdzināšanu d ≤ 200 m;

Formula

kas izvēlēta, lai demonstrētu izlīdzināšanu 200 m < d < (599);

Formula

kas izvēlēta, lai demonstrētu izlīdzināšanu d ≥ (599 m).

5.3.3.   Galīgā rezultāta aprēķināšana

Brauciena kumulatīvo pozitīvo augstuma pieaugumu aprēķina, iekļaujot visus pozitīvos interpolētos un izlīdzinātos ceļa slīpumus, t. i., roadgrade,2(d). Konkrētajā piemērā kopējais veiktais attālums ir dtot = 139,7 km un visi pozitīvie interpolētie un izlīdzinātie ceļu slīpumi – 516 m. Tāpēc iegūts pozitīvs kumulatīvais augstuma pieaugums 516 × 100/139,7 = 370 m/100 km

1. tabula

Transportlīdzekļa momentāno absolūtā augstuma datu korekcija

| Laiks t (s) | v(t)


  (km/h) | hGPS(t)


  (m) | hmap(t)


  (m) | h(t)


  (m) | hcorr(t)


  (m) | di



  (m) | Kum. d


  (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | 0,00 | 122,7 | 129,0 | 122,7 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| 1 | 0,00 | 122,8 | 129,0 | 122,8 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,00 | - | 129,1 | 123,6 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,00 | - | 129,2 | 124,3 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,00 | 125,1 | 129,0 | 125,1 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 18 | 0,00 | 120,2 | 129,4 | 120,2 | 120,2 | 0,0 | 0,0 |
| 19 | 0,32 | 120,2 | 129,4 | 120,2 | 120,2 | 0,1 | 0,1 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 37 | 24,31 | 120,9 | 132,7 | 120,9 | 120,9 | 6,8 | 117,9 |
| 38 | 28,18 | 121,2 | 133,0 | 121,2 | 121,2 | 7,8 | 125,7 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 46 | 13,52 | 121,4 | 131,9 | 121,4 | 121,4 | 3,8 | 193,4 |
| 47 | 38,48 | 120,7 | 131,5 | 120,7 | 120,7 | 10,7 | 204,1 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 56 | 42,67 | 119,8 | 125,2 | 119,8 | 119,8 | 11,9 | 308,4 |
| 57 | 41,70 | 119,7 | 124,8 | 119,7 | 119,7 | 11,6 | 320,0 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 110 | 10,95 | 125,2 | 132,2 | 125,2 | 125,2 | 3,0 | 509,0 |
| 111 | 11,75 | 100,8 | 132,3 | 100,8 | 125,2 | 3,3 | 512,2 |
| 112 | 13,52 | 0,0 | 132,4 | 132,4 | 125,2 | 3,8 | 516,0 |
| 113 | 14,01 | 0,0 | 132,5 | 132,5 | 132,5 | 3,9 | 519,9 |
| 114 | 13,36 | 24,30 | 132,6 | 132,6 | 132,6 | 3,7 | 523,6 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | |
| 149 | 39,93 | 123,6 | 129,6 | 123,6 | 123,6 | 11,1 | 719,2 |
| 150 | 39,61 | 123,4 | 129,5 | 123,4 | 123,4 | 11,0 | 730,2 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | |
| 157 | 14,81 | 121,3 | 126,1 | 121,3 | 121,3 | 4,1 | 792,1 |
| 158 | 14,19 | 121,2 | 126,2 | 121,2 | 121,2 | 3,9 | 796,1 |
| 159 | 10,00 | 128,5 | 126,1 | 128,5 | 121,2 | 2,8 | 798,8 |
| 160 | 4,10 | 130,6 | 126,0 | 130,6 | 121,2 | 1,2 | 800,0 |
| “–” apzīmē datu iztrūkumus. |

Laiks t (s)

v(t)

(km/h)

hGPS(t)

(m)

hmap(t)

(m)

h(t)

(m)

hcorr(t)

(m)

di

(m)

Kum. d

(m)

0

0,00

122,7

129,0

122,7

122,7

0,0

0,0

1

0,00

122,8

129,0

122,8

122,7

0,0

0,0

2

0,00

-

129,1

123,6

122,7

0,0

0,0

3

0,00

-

129,2

124,3

122,7

0,0

0,0

4

0,00

125,1

129,0

125,1

122,7

0,0

0,0

...

...

...

...

...

...

...

...

18

0,00

120,2

129,4

120,2

120,2

0,0

0,0

19

0,32

120,2

129,4

120,2

120,2

0,1

0,1

...

...

...

...

...

...

...

...

37

24,31

120,9

132,7

120,9

120,9

6,8

117,9

38

28,18

121,2

133,0

121,2

121,2

7,8

125,7

...

...

...

...

...

...

...

...

46

13,52

121,4

131,9

121,4

121,4

3,8

193,4

47

38,48

120,7

131,5

120,7

120,7

10,7

204,1

...

...

...

...

...

...

...

...

56

42,67

119,8

125,2

119,8

119,8

11,9

308,4

57

41,70

119,7

124,8

119,7

119,7

11,6

320,0

...

...

...

...

...

...

...

...

110

10,95

125,2

132,2

125,2

125,2

3,0

509,0

111

11,75

100,8

132,3

100,8

125,2

3,3

512,2

112

13,52

0,0

132,4

132,4

125,2

3,8

516,0

113

14,01

0,0

132,5

132,5

132,5

3,9

519,9

114

13,36

24,30

132,6

132,6

132,6

3,7

523,6

...

...

...

...

...

...

...

149

39,93

123,6

129,6

123,6

123,6

11,1

719,2

150

39,61

123,4

129,5

123,4

123,4

11,0

730,2

...

...

...

...

...

...

...

157

14,81

121,3

126,1

121,3

121,3

4,1

792,1

158

14,19

121,2

126,2

121,2

121,2

3,9

796,1

159

10,00

128,5

126,1

128,5

121,2

2,8

798,8

160

4,10

130,6

126,0

130,6

121,2

1,2

800,0

“–” apzīmē datu iztrūkumus.

2. tabula

Ceļa slīpuma aprēķins

| d
  (m) | t0



  (s) | d0



  (m) | d1



  (m) | h0



  (m) | h1



  (m) | hint(d)


  (m) | roadgrade,1(d)


  (m/m) | hint,sm,1(d)


  (m) | roadgrade,2(d)


  (m/m) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | 18 | 0,0 | 0,1 | 120,3 | 120,4 | 120,3 | 0,0035 | 120,3 | – 0,0015 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 120 | 37 | 117,9 | 125,7 | 120,9 | 121,2 | 121,0 | – 0,0019 | 120,2 | 0,0035 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 200 | 46 | 193,4 | 204,1 | 121,4 | 120,7 | 121,0 | – 0,0040 | 120,0 | 0,0051 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 320 | 56 | 308,4 | 320,0 | 119,8 | 119,7 | 119,7 | 0,0288 | 121,4 | 0,0088 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 520 | 113 | 519,9 | 523,6 | 132,5 | 132,6 | 132,5 | 0,0097 | 123,7 | 0,0037 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 720 | 149 | 719,2 | 730,2 | 123,6 | 123,4 | 123,6 | – 0,0405 | 122,9 | – 0,0086 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 798 | 158 | 796,1 | 798,8 | 121,2 | 121,2 | 121,2 | – 0,0219 | 121,3 | – 0,0151 |
| 799 | 159 | 798,8 | 800,0 | 121,2 | 121,2 | 121,2 | – 0,0220 | 121,3 | – 0,0152 |

d

(m)

t0

(s)

d0

(m)

d1

(m)

h0

(m)

h1

(m)

hint(d)

(m)

roadgrade,1(d)

(m/m)

hint,sm,1(d)

(m)

roadgrade,2(d)

(m/m)

0

18

0,0

0,1

120,3

120,4

120,3

0,0035

120,3

– 0,0015

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

120

37

117,9

125,7

120,9

121,2

121,0

– 0,0019

120,2

0,0035

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

200

46

193,4

204,1

121,4

120,7

121,0

– 0,0040

120,0

0,0051

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

320

56

308,4

320,0

119,8

119,7

119,7

0,0288

121,4

0,0088

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

520

113

519,9

523,6

132,5

132,6

132,5

0,0097

123,7

0,0037

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

720

149

719,2

730,2

123,6

123,4

123,6

– 0,0405

122,9

– 0,0086

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

798

158

796,1

798,8

121,2

121,2

121,2

– 0,0219

121,3

– 0,0151

799

159

798,8

800,0

121,2

121,2

121,2

– 0,0220

121,3

– 0,0152

2. attēls

Datu verifikācijas un korekcijas ietekme – ar GPS mērījumiem iegūtā absolūtā augstuma līkne hGPS (t), ar topogrāfisko karti iegūtā absolūtā augstuma līkne hmap(t), pēc datu kvalitātes pārbaudes un pamatverifikācijas iegūtā absolūtā augstuma līkne h(t) un 1. tabulā sniegto datu korekcijas līkne hcorr(t)

hmap(t)

hcorr(t)

h(t)

hGPS(t)

Laiks [s]

Absolūtais augstums (m v. j. l.)

3. attēls

Koriģētās absolūtā augstuma līknes hcorr(t) un izlīdzinātā un interpolētā absolūtā augstuma hint,sm,1
  salīdzinājums

hint,sm,1

hcorr(t)

Laiks [s]

Absolūtais augstums (m v. j. l.)

2. tabula

Pozitīvā augstuma pieauguma aprēķināšana

| d
  (m) | t0



  (s) | d0



  (m) | d1



  (m) | h0



  (m) | h1



  (m) | hint(d)


  (m) | roadgrade,1(d)


  (m/m) | hint,sm,1(d)


  (m) | roadgrade,2(d)


  (m/m) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | 18 | 0,0 | 0,1 | 120,3 | 120,4 | 120,3 | 0,0035 | 120,3 | – 0,0015 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 120 | 37 | 117,9 | 125,7 | 120,9 | 121,2 | 121,0 | – 0,0019 | 120,2 | 0,0035 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 200 | 46 | 193,4 | 204,1 | 121,4 | 120,7 | 121,0 | – 0,0040 | 120,0 | 0,0051 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 320 | 56 | 308,4 | 320,0 | 119,8 | 119,7 | 119,7 | 0,0288 | 121,4 | 0,0088 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 520 | 113 | 519,9 | 523,6 | 132,5 | 132,6 | 132,5 | 0,0097 | 123,7 | 0,0037 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 720 | 149 | 719,2 | 730,2 | 123,6 | 123,4 | 123,6 | – 0,0405 | 122,9 | – 0,0086 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 798 | 158 | 796,1 | 798,8 | 121,2 | 121,2 | 121,2 | – 0,0219 | 121,3 | – 0,0151 |
| 799 | 159 | 798,8 | 800,0 | 121,2 | 121,2 | 121,2 | – 0,0220 | 121,3 | – 0,0152 |

d

(m)

t0

(s)

d0

(m)

d1

(m)

h0

(m)

h1

(m)

hint(d)

(m)

roadgrade,1(d)

(m/m)

hint,sm,1(d)

(m)

roadgrade,2(d)

(m/m)

0

18

0,0

0,1

120,3

120,4

120,3

0,0035

120,3

– 0,0015

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

120

37

117,9

125,7

120,9

121,2

121,0

– 0,0019

120,2

0,0035

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

200

46

193,4

204,1

121,4

120,7

121,0

– 0,0040

120,0

0,0051

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

320

56

308,4

320,0

119,8

119,7

119,7

0,0288

121,4

0,0088

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

520

113

519,9

523,6

132,5

132,6

132,5

0,0097

123,7

0,0037

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

720

149

719,2

730,2

123,6

123,4

123,6

– 0,0405

122,9

– 0,0086

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

798

158

796,1

798,8

121,2

121,2

121,2

– 0,0219

121,3

– 0,0151

799

159

798,8

800,0

121,2

121,2

121,2

– 0,0220

121,3

– 0,0152

---

(1)  CO emisijas mēra un reģistrē RDE testos.

1

RDE

(2)  CO emisijas mēra un reģistrē RDE testos.

2

RDE

---

| 26.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 109/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 109/23

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/647

(2016. gada 25. aprīlis),

ar ko 245. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kuras saistītas ar organizācijām ISIL (Da'esh) un Al-Qaida (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes (ANO DP) Sankciju komiteja 2016. gada 20. aprīlī nolēma pievienot piecas fiziskas personas to personu, grupu un organizāciju sarakstam, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tādēļ attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes (ANO DP) Sankciju komiteja 2016. gada 20. aprīlī nolēma pievienot piecas fiziskas personas to personu, grupu un organizāciju sarakstam, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Tādēļ attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums.

| (3) | Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai būtu jāstājas spēkā nekavējoties, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai būtu jāstājas spēkā nekavējoties,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 25. aprīlī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

---

(1)  
  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikuma sadaļai “Fiziskās personas” pievieno šādus ierakstus:

| a) | “
  Turki Mubarak Abdullah Ahmad Al-Binali (alias a) Turki Mubarak Abdullah Al Binali, b) Turki Mubarak al-Binali, c) Turki al-Benali, d) Turki al-Binali, e) Abu Human Bakr ibn Abd al-Aziz al-Athari, f) Abu Bakr al-Athari, g) Abu Hazm al-Salafi, h) Abu Hudhayfa al-Bahrayni, i) Abu Khuzayma al-Mudari, j) Abu Sufyan al-Sulami, k) Abu Dergham, l) Abu Human al-Athari). Dzimšanas datums: 3.9.1984. Dzimšanas vieta: Al Muharraq, Bahreina. Valstspiederība: Bahreinas, (pilsonība atņemta 2015. gada janvārī). Pases Nr.: a) 2231616, Bahreinas pases numurs, izsniegta 2.1.2013., derīguma termiņš beidzas 2.1.2023., b) 1272611, Bahreinas pases iepriekšējais numurs, izsniegta 1.4.2003., c) 840901356, Valsts identifikācijas Nr. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 20.4.2016.”; |
| --- | --- |

a)

“
  Turki Mubarak Abdullah Ahmad Al-Binali (alias a) Turki Mubarak Abdullah Al Binali, b) Turki Mubarak al-Binali, c) Turki al-Benali, d) Turki al-Binali, e) Abu Human Bakr ibn Abd al-Aziz al-Athari, f) Abu Bakr al-Athari, g) Abu Hazm al-Salafi, h) Abu Hudhayfa al-Bahrayni, i) Abu Khuzayma al-Mudari, j) Abu Sufyan al-Sulami, k) Abu Dergham, l) Abu Human al-Athari). Dzimšanas datums: 3.9.1984. Dzimšanas vieta: Al Muharraq, Bahreina. Valstspiederība: Bahreinas, (pilsonība atņemta 2015. gada janvārī). Pases Nr.: a) 2231616, Bahreinas pases numurs, izsniegta 2.1.2013., derīguma termiņš beidzas 2.1.2023., b) 1272611, Bahreinas pases iepriekšējais numurs, izsniegta 1.4.2003., c) 840901356, Valsts identifikācijas Nr. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 20.4.2016.”;

| b) | “
  Faysal Ahmad Bin Ali Al-Zahrani (alias a) Faisal Ahmed Ali Alzahrani, b) Abu Sarah al-Saudi, c) Abu Sara Zahrani). Dzimšanas datums: 19.1.1986. Valstspiederība: Saūda Arābijas. Adrese: Sīrijas Arābu Republika. Pases Nr.: a) K142736 (Saūda Arābijas pases numurs, izsniegta 14.7.2011. Al-Khafji, Saūda Arābijā), b) G579315 (Saūda Arābijas pases numurs). Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 20.4.2016.”; |
| --- | --- |

b)

“
  Faysal Ahmad Bin Ali Al-Zahrani (alias a) Faisal Ahmed Ali Alzahrani, b) Abu Sarah al-Saudi, c) Abu Sara Zahrani). Dzimšanas datums: 19.1.1986. Valstspiederība: Saūda Arābijas. Adrese: Sīrijas Arābu Republika. Pases Nr.: a) K142736 (Saūda Arābijas pases numurs, izsniegta 14.7.2011. Al-Khafji, Saūda Arābijā), b) G579315 (Saūda Arābijas pases numurs). Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 20.4.2016.”;

| c) | “
  Tuah Febriwansyah (alias a) Tuah Febriwansyah bin Arif Hasrudin, b) Tuwah Febriwansah, c) Muhammad Fachri, d) Muhammad Fachria, e) Muhammad Fachry). Dzimšanas datums: 18.2.1968. Dzimšanas vieta: Džakarta, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas. Adrese: Jalan Baru LUK, No.1, RT 05/07, Kelurahan Bhakti Jaya, Setu Sub-district, Pamulang District, Tangerang Selatan, Banten Province, Indonēzija. Indonēzijas valsts identitātes karte Nr. 09.5004.180268.0074. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 20.4.2016.”; |
| --- | --- |

c)

“
  Tuah Febriwansyah (alias a) Tuah Febriwansyah bin Arif Hasrudin, b) Tuwah Febriwansah, c) Muhammad Fachri, d) Muhammad Fachria, e) Muhammad Fachry). Dzimšanas datums: 18.2.1968. Dzimšanas vieta: Džakarta, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas. Adrese: Jalan Baru LUK, No.1, RT 05/07, Kelurahan Bhakti Jaya, Setu Sub-district, Pamulang District, Tangerang Selatan, Banten Province, Indonēzija. Indonēzijas valsts identitātes karte Nr. 09.5004.180268.0074. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 20.4.2016.”;

| d) | “
  Husayn Juaythini (alias a) Hussein Mohammed Hussein Aljeithni, b) Husayn Muhammad al-Juaythini, c) Husayn Muhammad Husayn al-Juaythini, d) Husayn Muhamad Husayn al-Juaythini, e) Husayn Muhammad Husayn Juaythini, f) Abu Muath al-Juaitni). Dzimšanas datums: 3.5.1977. Dzimšanas vieta: Nuseirat bēgļu nometne, Gazas josla, palestīniešu teritorijas. Valstspiederība: Palestīnas. Adrese: Gazas josla, palestīniešu teritorijas. Pases Nr.: 0363464 (izsniegusi Palestīniešu pašpārvalde). Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 20.4.2016.”; |
| --- | --- |

d)

“
  Husayn Juaythini (alias a) Hussein Mohammed Hussein Aljeithni, b) Husayn Muhammad al-Juaythini, c) Husayn Muhammad Husayn al-Juaythini, d) Husayn Muhamad Husayn al-Juaythini, e) Husayn Muhammad Husayn Juaythini, f) Abu Muath al-Juaitni). Dzimšanas datums: 3.5.1977. Dzimšanas vieta: Nuseirat bēgļu nometne, Gazas josla, palestīniešu teritorijas. Valstspiederība: Palestīnas. Adrese: Gazas josla, palestīniešu teritorijas. Pases Nr.: 0363464 (izsniegusi Palestīniešu pašpārvalde). Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 20.4.2016.”;

| e) | “
  Muhammad Sholeh Ibrahim (alias a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim, c) Muhammad Soleh Ibrahim, d) Sholeh Ibrahim, e) Muh Sholeh Ibrahim). Dzimšanas datums: 1958. gada septembris. Dzimšanas vieta: Demak, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 20.4.2016.” |
| --- | --- |

e)

“
  Muhammad Sholeh Ibrahim (alias a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim, c) Muhammad Soleh Ibrahim, d) Sholeh Ibrahim, e) Muh Sholeh Ibrahim). Dzimšanas datums: 1958. gada septembris. Dzimšanas vieta: Demak, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas. Regulas 7.d panta 2. punkta i) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 20.4.2016.”

---

| 26.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 109/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 109/25

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/648

(2016. gada 25. aprīlis),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 25. aprīlī

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 267,4 |
| MA | 81,7 |
| ZZ | 174,6 |
| 0707 00 05 | MA | 81,5 |
| TR | 118,9 |
| ZZ | 100,2 |
| 0709 93 10 | MA | 99,6 |
| TR | 132,6 |
| ZZ | 116,1 |
| 0805 10 20 | AR | 115,8 |
| EG | 46,4 |
| IL | 79,9 |
| MA | 51,7 |
| TR | 40,9 |
| ZZ | 66,9 |
| 0805 50 10 | MA | 132,7 |
| ZZ | 132,7 |
| 0808 10 80 | AR | 88,6 |
| BR | 100,6 |
| CL | 101,7 |
| CN | 90,8 |
| NZ | 151,9 |
| US | 177,1 |
| ZA | 102,3 |
| ZZ | 116,1 |
| 0808 30 90 | AR | 104,9 |
| CL | 132,0 |
| CN | 76,7 |
| ZA | 112,2 |
| ZZ | 106,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

IL

267,4

MA

81,7

ZZ

174,6

0707 00 05

MA

81,5

TR

118,9

ZZ

100,2

0709 93 10

MA

99,6

TR

132,6

ZZ

116,1

0805 10 20

AR

115,8

EG

46,4

IL

79,9

MA

51,7

TR

40,9

ZZ

66,9

0805 50 10

MA

132,7

ZZ

132,7

0808 10 80

AR

88,6

BR

100,6

CL

101,7

CN

90,8

NZ

151,9

US

177,1

ZA

102,3

ZZ

116,1

0808 30 90

AR

104,9

CL

132,0

CN

76,7

ZA

112,2

ZZ

106,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 26.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 109/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 109/27

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/649

(2016. gada 15. janvāris)

par valsts atbalstu SA.24123 (12/C) (ex 11/NN), ko īstenojusi Nīderlande – Iespējama zemes pārdošana zem tirgus cenas, ko veikusi Leidschendam-Voorburg pašvaldība

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 85)

(Autentisks ir tikai teksts nīderlandiešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc uzaicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1) un ņemot vērā to piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Stichting Behoud Damplein Leidschendam (turpmāk – “Stichting”), 2006. gadā izveidots fonds ar mērķi aizsargāt Damplein apkārtnē, Leidschendam-Voorburg pašvaldībā (Nīderlandē) dzīvojošo cilvēku intereses, 2007. gada 10. septembra vēstulē iesniedza Komisijai sūdzību par valsts atbalstu, kas, iespējams, piešķirts saistībā ar nekustamā īpašuma projektu, kura īstenošanu ierosināja Leidschendam-Voorburg pašvaldība sadarbībā ar vairākām privātpersonām. |
| --- | --- |

(1)

Stichting Behoud Damplein Leidschendam (turpmāk – “Stichting”), 2006. gadā izveidots fonds ar mērķi aizsargāt Damplein apkārtnē, Leidschendam-Voorburg pašvaldībā (Nīderlandē) dzīvojošo cilvēku intereses, 2007. gada 10. septembra vēstulē iesniedza Komisijai sūdzību par valsts atbalstu, kas, iespējams, piešķirts saistībā ar nekustamā īpašuma projektu, kura īstenošanu ierosināja Leidschendam-Voorburg pašvaldība sadarbībā ar vairākām privātpersonām.

Stichting Behoud Damplein Leidschendam

Stichting

Damplein

Leidschendam-Voorburg

Leidschendam-Voorburg

| (2) | Komisija 2007. gada 12. oktobra vēstulē pārsūtīja sūdzību izskatīšanai Nīderlandes iestādēm un aicināja tās atbildēt uz vairākiem jautājumiem. Nīderlandes iestādes iesniedza atbildi 2007. gada 7. decembra vēstulē. Komisija 2008. gada 25. aprīļa, 2008. gada 12. septembra, 2009. gada 14. augusta, 2010. gada 12. februāra un 2011. gada 2. augusta vēstulē Nīderlandes iestādēm nosūtīja papildu informācijas pieprasījumus. Nīderlandes iestādes atbildēja uz šiem pieprasījumiem attiecīgi 2008. gada 30. maija, 2008. gada 7. novembra, 2009. gada 30. oktobra, 2010. gada 12. aprīļa, 2011. gada 29. septembra un 2011. gada 3. oktobra vēstulē. Komisijas dienestu un Nīderlandes iestāžu pārstāvji 2010. gada 12. martā tikās sanāksmē, un pēc tam Komisija saņēma papildu informāciju, kas tika sniegta 2010. gada 30. augusta vēstulē. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2007. gada 12. oktobra vēstulē pārsūtīja sūdzību izskatīšanai Nīderlandes iestādēm un aicināja tās atbildēt uz vairākiem jautājumiem. Nīderlandes iestādes iesniedza atbildi 2007. gada 7. decembra vēstulē. Komisija 2008. gada 25. aprīļa, 2008. gada 12. septembra, 2009. gada 14. augusta, 2010. gada 12. februāra un 2011. gada 2. augusta vēstulē Nīderlandes iestādēm nosūtīja papildu informācijas pieprasījumus. Nīderlandes iestādes atbildēja uz šiem pieprasījumiem attiecīgi 2008. gada 30. maija, 2008. gada 7. novembra, 2009. gada 30. oktobra, 2010. gada 12. aprīļa, 2011. gada 29. septembra un 2011. gada 3. oktobra vēstulē. Komisijas dienestu un Nīderlandes iestāžu pārstāvji 2010. gada 12. martā tikās sanāksmē, un pēc tam Komisija saņēma papildu informāciju, kas tika sniegta 2010. gada 30. augusta vēstulē.

| (3) | Komisija 2012. gada 26. janvāra vēstulē informēja Nīderlandi, ka tā ir pieņēmusi lēmumu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk – “LESD”) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz konkrētu pasākumu, kas veikts saistībā ar nekustamā īpašuma projektu. Komisijas lēmumu par procedūras sākšanu (turpmāk –“lēmums sākt procedūru”) publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). Ar šo lēmumu sākt procedūru Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par tās veikto pasākuma sākotnējo novērtējumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2012. gada 26. janvāra vēstulē informēja Nīderlandi, ka tā ir pieņēmusi lēmumu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk – “LESD”) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz konkrētu pasākumu, kas veikts saistībā ar nekustamā īpašuma projektu. Komisijas lēmumu par procedūras sākšanu (turpmāk –“lēmums sākt procedūru”) publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). Ar šo lēmumu sākt procedūru Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par tās veikto pasākuma sākotnējo novērtējumu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (4) | Pēc diviem termiņa pagarinājumiem piezīmju iesniegšanai un pēc sanāksmes ar Komisijas dienestu pārstāvjiem saņēmēju klātbūtnē 2012. gada 12. martā Nīderlandes iestādes 2012. gada 18. aprīļa vēstulē iesniedza savas piezīmes par lēmumu sākt procedūru. |
| --- | --- |

(4)

Pēc diviem termiņa pagarinājumiem piezīmju iesniegšanai un pēc sanāksmes ar Komisijas dienestu pārstāvjiem saņēmēju klātbūtnē 2012. gada 12. martā Nīderlandes iestādes 2012. gada 18. aprīļa vēstulē iesniedza savas piezīmes par lēmumu sākt procedūru.

| (5) | Stichting2012. gada 16. aprīļa vēstulē iesniedza Komisijai piezīmes par lēmumu sākt procedūru. Šo piezīmju nekonfidenciālo versiju nosūtīja Nīderlandes iestādēm 2012. gada 16. maija vēstulē. Nīderlandes iestādes 2012. gada 14. jūnija vēstulē iesniedza savus komentārus par Stichting piezīmēm. |
| --- | --- |

(5)

Stichting2012. gada 16. aprīļa vēstulē iesniedza Komisijai piezīmes par lēmumu sākt procedūru. Šo piezīmju nekonfidenciālo versiju nosūtīja Nīderlandes iestādēm 2012. gada 16. maija vēstulē. Nīderlandes iestādes 2012. gada 14. jūnija vēstulē iesniedza savus komentārus par Stichting piezīmēm.

Stichting

Stichting

| (6) | Komisija 2013. gada 23. janvārī pieņēma galīgo lēmumu, secinot, ka apstrīdētais nekustamā īpašuma projekts ietver atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2013. gada 23. janvārī pieņēma galīgo lēmumu, secinot, ka apstrīdētais nekustamā īpašuma projekts ietver atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (7) | Nīderlandes iestādes, Leidschendam-Voorburg pašvaldība un saņēmējs Schouten & de Jong Projectontwikkeling BV2013. gada 23. janvārī pārsūdzēja lēmumu. Vispārējā tiesa savā 2015. gada 30. jūnija spriedumā atcēla lēmumu (3). Tādēļ Komisijai bija jāpārskata pasākums un jāpieņem jauns lēmums par apstrīdēto nekustamā īpašuma projektu. |
| --- | --- |

(7)

Nīderlandes iestādes, Leidschendam-Voorburg pašvaldība un saņēmējs Schouten & de Jong Projectontwikkeling BV2013. gada 23. janvārī pārsūdzēja lēmumu. Vispārējā tiesa savā 2015. gada 30. jūnija spriedumā atcēla lēmumu (3). Tādēļ Komisijai bija jāpārskata pasākums un jāpieņem jauns lēmums par apstrīdēto nekustamā īpašuma projektu.

Leidschendam-Voorburg

Schouten & de Jong Projectontwikkeling BV

3

2.   PASĀKUMU APRAKSTS

PASĀKUMU APRAKSTS

2.1.   IESAISTĪTĀS PUSES

| (8) | Leidschendam-Voorburg pašvaldība (turpmāk – “pašvaldība”) atrodas Nīderlandē, Dienvidholandes provincē, netālu no Hāgas. |
| --- | --- |

(8)

Leidschendam-Voorburg pašvaldība (turpmāk – “pašvaldība”) atrodas Nīderlandē, Dienvidholandes provincē, netālu no Hāgas.

Leidschendam-Voorburg

| (9) | Schouten-de Jong Bouwfonds (turpmāk – “SJB”) ir partnerība, ko izveidoja Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV (turpmāk – “Schouten de Jong”) un Bouwfonds Ontwikkeling BV (turpmāk – “Bouwfonds”) ar apstrīdēto nekustamā īpašuma projekta īstenošanu saistītos nolūkos, un tā saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem nav juridiskā persona (4). |
| --- | --- |

(9)

Schouten-de Jong Bouwfonds (turpmāk – “SJB”) ir partnerība, ko izveidoja Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV (turpmāk – “Schouten de Jong”) un Bouwfonds Ontwikkeling BV (turpmāk – “Bouwfonds”) ar apstrīdēto nekustamā īpašuma projekta īstenošanu saistītos nolūkos, un tā saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem nav juridiskā persona (4).

Schouten-de Jong Bouwfonds

SJB

Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV

Schouten de Jong

Bouwfonds Ontwikkeling BV

Bouwfonds

4

| (10) | Uzņēmums Schouten de Jong ir reģistrēts Voorburg, Nīderlandē, un tas šajā valstī, jo īpaši Leidschendam reģionā, darbojas nekustamā īpašuma projektu īstenošanas jomā. Tā apgrozījums 2011. gadā sasniedza EUR 60 miljonus. |
| --- | --- |

(10)

Uzņēmums Schouten de Jong ir reģistrēts Voorburg, Nīderlandē, un tas šajā valstī, jo īpaši Leidschendam reģionā, darbojas nekustamā īpašuma projektu īstenošanas jomā. Tā apgrozījums 2011. gadā sasniedza EUR 60 miljonus.

Schouten de Jong

Voorburg

Leidschendam

| (11) | Delftā (Nīderlandē) reģistrētais uzņēmums Bouwfonds, Rabo Vastgoed meitasuzņēmums, ir lielākais nekustamā īpašuma attīstītājs Nīderlandē un viens no trim lielākajiem Eiropas nekustamā īpašuma tirgus dalībniekiem. Bouwfonds īpaši aktīvi darbojas Nīderlandē, Vācijā un Francijā. 2011. gadā tā apgrozījums bija EUR 1,6 miljardi. |
| --- | --- |

(11)

Delftā (Nīderlandē) reģistrētais uzņēmums Bouwfonds, Rabo Vastgoed meitasuzņēmums, ir lielākais nekustamā īpašuma attīstītājs Nīderlandē un viens no trim lielākajiem Eiropas nekustamā īpašuma tirgus dalībniekiem. Bouwfonds īpaši aktīvi darbojas Nīderlandē, Vācijā un Francijā. 2011. gadā tā apgrozījums bija EUR 1,6 miljardi.

Bouwfonds

Rabo Vastgoed

Bouwfonds

| (12) | Pašvaldība un SJB izveidoja publiskā un privātā sektora partnerību (turpmāk – “PPP”) kā vennootschap onder firma, lai sāktu apstrīdētā nekustamā īpašuma projekta zemes izmantošanas posma īstenošanu. Paredzēja, ka katrai PPP pusei saistībā ar projekta zemes izmantošanas posmu ir jāuzņemas 50 % no izmaksām un riskiem. PPP lēmumu pieņemšanas pamatā bija vienprātības princips. Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju Schouten de Jong un Bouwfonds ir solidāri atbildīgi (“hoofdelijk aansprakelijk”) par SJB saistību izpildi atbilstīgi PPP nolīgumam (5). |
| --- | --- |

(12)

Pašvaldība un SJB izveidoja publiskā un privātā sektora partnerību (turpmāk – “PPP”) kā vennootschap onder firma, lai sāktu apstrīdētā nekustamā īpašuma projekta zemes izmantošanas posma īstenošanu. Paredzēja, ka katrai PPP pusei saistībā ar projekta zemes izmantošanas posmu ir jāuzņemas 50 % no izmaksām un riskiem. PPP lēmumu pieņemšanas pamatā bija vienprātības princips. Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju Schouten de Jong un Bouwfonds ir solidāri atbildīgi (“hoofdelijk aansprakelijk”) par SJB saistību izpildi atbilstīgi PPP nolīgumam (5).

SJB

vennootschap onder firma

Schouten de Jong

Bouwfonds

hoofdelijk aansprakelijk

SJB

5

2.2.   NEKUSTAMĀ ĪPAŠUMA PROJEKTS

| (13) | Pašvaldības dome 2004. gada 6. aprīlī pieņēma konceptuālo zemes izmantošanas ģenerālplānu Damcentrum un konceptuālo ģenerālplānu Damcentrum, paredzot pamatnolīgumu ar mērķi “atdzīvināt”Leidschendam pilsētas centru (turpmāk – “Leidschendam centra projekts”) (6). Leidschendam centra projekts attiecas uz zemes gabalu aptuveni 20,7 hektāru platībā, un projektā paredzēta aptuveni 280 galvenokārt sociālo mājokļu nojaukšana, sabiedrisko vietu un komunālo pakalpojumu (kanalizācijas sistēmas, ielu seguma, apgaismojuma iekārtu utt.) atjaunošana un aptuveni 600 jaunu mājokļu vienību – gan sociālo mājokļu, gan brīvā sektora mājokļu –, kā arī aptuveni 3 000 kvadrātmetru plašu komerciāla izmantojuma (veikalu) telpu un divstāvīgas pazemes autonovietnes izbūve un skolas pārvietošana un pārbūve. Leidschendam centra projektu sadalīja vairākos apakšprojektos, un viens no tiem ir nekustamā īpašuma projekts, kas attiecas uz Damplein (turpmāk – “Damplein projekts”). |
| --- | --- |

(13)

Pašvaldības dome 2004. gada 6. aprīlī pieņēma konceptuālo zemes izmantošanas ģenerālplānu Damcentrum un konceptuālo ģenerālplānu Damcentrum, paredzot pamatnolīgumu ar mērķi “atdzīvināt”Leidschendam pilsētas centru (turpmāk – “Leidschendam centra projekts”) (6). Leidschendam centra projekts attiecas uz zemes gabalu aptuveni 20,7 hektāru platībā, un projektā paredzēta aptuveni 280 galvenokārt sociālo mājokļu nojaukšana, sabiedrisko vietu un komunālo pakalpojumu (kanalizācijas sistēmas, ielu seguma, apgaismojuma iekārtu utt.) atjaunošana un aptuveni 600 jaunu mājokļu vienību – gan sociālo mājokļu, gan brīvā sektora mājokļu –, kā arī aptuveni 3 000 kvadrātmetru plašu komerciāla izmantojuma (veikalu) telpu un divstāvīgas pazemes autonovietnes izbūve un skolas pārvietošana un pārbūve. Leidschendam centra projektu sadalīja vairākos apakšprojektos, un viens no tiem ir nekustamā īpašuma projekts, kas attiecas uz Damplein (turpmāk – “Damplein projekts”).

Damcentrum

Damcentrum

Leidschendam

Leidschendam

6

Leidschendam

Leidschendam

Damplein

Damplein

2.2.1.   Būvniecības posms

Būvniecības posms

| (14) | Pamatojoties uz Leidschendam centra projektu, pašvaldība noslēdza sadarbības nolīgumu ar vairākiem privātiem projektu attīstītājiem, tostarp 2004. gada 9. septembrī arī ar SJB (turpmāk – “2004. gada sadarbības nolīgums”). 2004. gada sadarbības nolīgumā paredzēja, ka privātie projektu attīstītāji katras konkrētās tiem piešķirtās Leidschendam centra projekta apakšdaļas ietvaros uz savu risku un uz sava rēķina izbūvēs un pārdos paredzēto nekustamo īpašumu. |
| --- | --- |

(14)

Pamatojoties uz Leidschendam centra projektu, pašvaldība noslēdza sadarbības nolīgumu ar vairākiem privātiem projektu attīstītājiem, tostarp 2004. gada 9. septembrī arī ar SJB (turpmāk – “2004. gada sadarbības nolīgums”). 2004. gada sadarbības nolīgumā paredzēja, ka privātie projektu attīstītāji katras konkrētās tiem piešķirtās Leidschendam centra projekta apakšdaļas ietvaros uz savu risku un uz sava rēķina izbūvēs un pārdos paredzēto nekustamo īpašumu.

Leidschendam

SJB

Leidschendam

| (15) | Saskaņā ar 2004. gada sadarbības nolīgumu būvniecības darbi bija jāsāk, tiklīdz zemes gabals bija sagatavots būvniecībai (skatīt turpmāk 23. apsvērumu) un bija saņemtas vajadzīgās būvatļaujas. Tomēr attiecībā uz brīvā sektora mājokļu būvniecību privātajiem attīstītājiem atļāva atlikt būvniecību līdz brīdim, kad 70 % no šiem mājokļiem (kopā ar vai bez sociālajiem mājokļiem) attiecīgajā apakšprojekta īstenošanas teritorijā ir realizēti iepriekšējā pārdošanā (2004. gada sadarbības nolīguma 7.5. punkts, turpmāk – “70 % klauzula”). Šī 70 % klauzula bieži tiek iekļauta Nīderlandē noslēgtajos būvniecības nolīgumos, un tās mērķis ir ierobežot risku, kuram ir pakļauti projektu attīstītāji saistībā ar tāda nekustamā īpašuma būvniecību, kas, iespējams, netiks pārdots. Tomēr nolīgumā netika paredzēta iespēja atlikt komerciāla izmantojuma telpu un pazemes autonovietnes būvniecību. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar 2004. gada sadarbības nolīgumu būvniecības darbi bija jāsāk, tiklīdz zemes gabals bija sagatavots būvniecībai (skatīt turpmāk 23. apsvērumu) un bija saņemtas vajadzīgās būvatļaujas. Tomēr attiecībā uz brīvā sektora mājokļu būvniecību privātajiem attīstītājiem atļāva atlikt būvniecību līdz brīdim, kad 70 % no šiem mājokļiem (kopā ar vai bez sociālajiem mājokļiem) attiecīgajā apakšprojekta īstenošanas teritorijā ir realizēti iepriekšējā pārdošanā (2004. gada sadarbības nolīguma 7.5. punkts, turpmāk – “70 % klauzula”). Šī 70 % klauzula bieži tiek iekļauta Nīderlandē noslēgtajos būvniecības nolīgumos, un tās mērķis ir ierobežot risku, kuram ir pakļauti projektu attīstītāji saistībā ar tāda nekustamā īpašuma būvniecību, kas, iespējams, netiks pārdots. Tomēr nolīgumā netika paredzēta iespēja atlikt komerciāla izmantojuma telpu un pazemes autonovietnes būvniecību.

| (16) | Gan saskaņā ar 2004. gada sadarbības nolīgumu, gan 2004. gada 22. novembrī noslēgto papildu projekta nolīgumu (turpmāk – “SJB projekta nolīgums”) SJB apņēmās izbūvēt kopumā 242 mājokļus, un 74 no tiem sākotnēji bija plānots izbūvēt Damplein (7). Paredzēja, ka SJB Damplein izbūvēs arī komerciāla izmantojuma telpas aptuveni 2 400 kvadrātmetru platībā, kā arī pazemes autonovietni, kurā papildus privātajai daļai (75 automobiļu stāvvietas) paredzēja arī publisko daļu (225 automobiļu stāvvietas). Komerciālā izmantojuma telpas un mājokļus plānoja izbūvēt virs pazemes autonovietnes. |
| --- | --- |

(16)

Gan saskaņā ar 2004. gada sadarbības nolīgumu, gan 2004. gada 22. novembrī noslēgto papildu projekta nolīgumu (turpmāk – “SJB projekta nolīgums”) SJB apņēmās izbūvēt kopumā 242 mājokļus, un 74 no tiem sākotnēji bija plānots izbūvēt Damplein (7). Paredzēja, ka SJB Damplein izbūvēs arī komerciāla izmantojuma telpas aptuveni 2 400 kvadrātmetru platībā, kā arī pazemes autonovietni, kurā papildus privātajai daļai (75 automobiļu stāvvietas) paredzēja arī publisko daļu (225 automobiļu stāvvietas). Komerciālā izmantojuma telpas un mājokļus plānoja izbūvēt virs pazemes autonovietnes.

SJB

SJB

Damplein

7

SJB Damplein

| (17) | Kā iesniegtajā informācijā skaidri uzsvēra arī Nīderlandes iestādes, pašvaldība nebija iesaistīta projekta būvniecības posmā un neuzņēmās nekādus riskus saistībā ar mājokļu un komerciālā izmantojuma telpu pārdošanu. Šīs pārdošanas rezultātā gūto peļņu, ja tāda rastos, iegūtu privātie attīstītāji. Projekta būvniecības posms būtu jānošķir no projekta tā sauktā zemes izmantošanas posma, kurā ar PPP un SJB starpniecību bija iesaistīta arī pašvaldība, uzņemoties 50 % risku (skatīt turpmāk 19. apsvērumu). |
| --- | --- |

(17)

Kā iesniegtajā informācijā skaidri uzsvēra arī Nīderlandes iestādes, pašvaldība nebija iesaistīta projekta būvniecības posmā un neuzņēmās nekādus riskus saistībā ar mājokļu un komerciālā izmantojuma telpu pārdošanu. Šīs pārdošanas rezultātā gūto peļņu, ja tāda rastos, iegūtu privātie attīstītāji. Projekta būvniecības posms būtu jānošķir no projekta tā sauktā zemes izmantošanas posma, kurā ar PPP un SJB starpniecību bija iesaistīta arī pašvaldība, uzņemoties 50 % risku (skatīt turpmāk 19. apsvērumu).

SJB

2.2.2.   Zemes izmantošanas posms

Zemes izmantošanas posms

| (18) | Pirms būvniecības darbu sākšanas katrā nekustamā īpašuma projekta daļā bija jāiegādājas zemes gabals, jāpārkārto publiskā infrastruktūra un jāsagatavo zemes gabals būvniecībai. Tā kā bija paredzams, ka šis projekta “zemes izmantošanas posms” būs saistīts ar lielām izmaksām (konkrētajā laikā veiktās aplēses liecināja, ka tās sasniegs aptuveni EUR 30 miljonus) un ievērojamiem riskiem, pašvaldība pieņēma lēmumu šo darbu veikšanai sadarbībā ar SJB izveidot PPP (8). Šajā nolūkā pašvaldība un SJB2004. gada 22. novembrī parakstīja zemes izmantošanas/PPP nolīgumu (grondexploitatie-/PPP-overeenkomst, turpmāk – “GREX”). |
| --- | --- |

(18)

Pirms būvniecības darbu sākšanas katrā nekustamā īpašuma projekta daļā bija jāiegādājas zemes gabals, jāpārkārto publiskā infrastruktūra un jāsagatavo zemes gabals būvniecībai. Tā kā bija paredzams, ka šis projekta “zemes izmantošanas posms” būs saistīts ar lielām izmaksām (konkrētajā laikā veiktās aplēses liecināja, ka tās sasniegs aptuveni EUR 30 miljonus) un ievērojamiem riskiem, pašvaldība pieņēma lēmumu šo darbu veikšanai sadarbībā ar SJB izveidot PPP (8). Šajā nolūkā pašvaldība un SJB2004. gada 22. novembrī parakstīja zemes izmantošanas/PPP nolīgumu (grondexploitatie-/PPP-overeenkomst, turpmāk – “GREX”).

SJB

8

SJB

grondexploitatie-/PPP-overeenkomst

GREX

| (19) | Par līdzdalību projekta zemes izmantošanas posmā SJB iegūtu daļu no PPP ienākumiem un būvniecības tiesības attiecībā uz zemes gabaliem, kas iepriekš bija piešķirti pašvaldībai (9). Saskaņā ar GREX gan pašvaldība, gan SJB veiktu tiešu finansiālu ieguldījumu PPP zemes izmantošanas darbu veikšanai (10). GREX arī paredz, ka gan pašvaldība, gan SJB uzņemtos 50 % no izdevumiem un riska saistībā ar zemes izmantošanas posmu (GREX 4.1. punkts) un ka galīgos ar zemes izmantošanu saistītos ieņēmumus/izdevumus sadalītu atbilstīgi 2004. gada sadarbības nolīgumā paredzētajiem noteikumiem (14.3. punkts). Šie noteikumi paredzēja, ka zemes izmantošanas posma noslēgumā negatīvs vai pozitīvs rezultāts līdz pat EUR 1 miljona apmērā tiktu vienādi sadalīts starp pašvaldību un SJB, savukārt tā pozitīvā rezultāta daļa, kas pārsniedz EUR 1 miljona robežu, tiktu sadalīta starp pašvaldību, SJB un citām privātpersonām, kas piedalās nekustamā īpašuma projekta būvniecības posmā (2004. gada sadarbības nolīguma 10.9. punkts). |
| --- | --- |

(19)

Par līdzdalību projekta zemes izmantošanas posmā SJB iegūtu daļu no PPP ienākumiem un būvniecības tiesības attiecībā uz zemes gabaliem, kas iepriekš bija piešķirti pašvaldībai (9). Saskaņā ar GREX gan pašvaldība, gan SJB veiktu tiešu finansiālu ieguldījumu PPP zemes izmantošanas darbu veikšanai (10). GREX arī paredz, ka gan pašvaldība, gan SJB uzņemtos 50 % no izdevumiem un riska saistībā ar zemes izmantošanas posmu (GREX 4.1. punkts) un ka galīgos ar zemes izmantošanu saistītos ieņēmumus/izdevumus sadalītu atbilstīgi 2004. gada sadarbības nolīgumā paredzētajiem noteikumiem (14.3. punkts). Šie noteikumi paredzēja, ka zemes izmantošanas posma noslēgumā negatīvs vai pozitīvs rezultāts līdz pat EUR 1 miljona apmērā tiktu vienādi sadalīts starp pašvaldību un SJB, savukārt tā pozitīvā rezultāta daļa, kas pārsniedz EUR 1 miljona robežu, tiktu sadalīta starp pašvaldību, SJB un citām privātpersonām, kas piedalās nekustamā īpašuma projekta būvniecības posmā (2004. gada sadarbības nolīguma 10.9. punkts).

SJB

9

GREX

SJB

10

GREX

SJB

GREX

SJB

SJB

| (20) | Papildus zemes sagatavošanai būvniecības darbiem zemes izmantošanas posmā ietilpa arī būvniecība, pazemes autonovietnes publiskās daļas īslaicīga izmantošana un tālākpārdošana, kā arī skolas būvniecība (GREX 4. punkts). Šajā nolūkā PPP ar SJB vienojās, ka SJB izbūvētu publisko pazemes autonovietni, kuru uzskatīja par būtībā saistītu ar privāto autonovietnes daļu (GREX 9. punkts) un par kuru SJB no PPP saņemtu ne vairāk kā aptuveni EUR 4,6 miljonus (2003. gada 1. janvāra vērtība) (SJB projekta nolīguma 6. punkts). Autonovietnes privātās daļas būvniecību finansētu SJB. PPP plānoja pārdot visu autonovietni trešai personai, un bija paredzēts, ka no šīs pārdošanas gūtie ienākumi ieplūstu PPP, kas tos sadalītu starp pašvaldību un SJB. |
| --- | --- |

(20)

Papildus zemes sagatavošanai būvniecības darbiem zemes izmantošanas posmā ietilpa arī būvniecība, pazemes autonovietnes publiskās daļas īslaicīga izmantošana un tālākpārdošana, kā arī skolas būvniecība (GREX 4. punkts). Šajā nolūkā PPP ar SJB vienojās, ka SJB izbūvētu publisko pazemes autonovietni, kuru uzskatīja par būtībā saistītu ar privāto autonovietnes daļu (GREX 9. punkts) un par kuru SJB no PPP saņemtu ne vairāk kā aptuveni EUR 4,6 miljonus (2003. gada 1. janvāra vērtība) (SJB projekta nolīguma 6. punkts). Autonovietnes privātās daļas būvniecību finansētu SJB. PPP plānoja pārdot visu autonovietni trešai personai, un bija paredzēts, ka no šīs pārdošanas gūtie ienākumi ieplūstu PPP, kas tos sadalītu starp pašvaldību un SJB.

GREX

SJB

SJB

GREX

SJB

SJB

SJB

SJB.

| (21) | Visbeidzot PPP arī segtu 50 % no izmaksām par skolas būvniecību citā Leidschendam centra projekta plāna teritorijā. Atlikušos 50 % tieši finansētu pašvaldība (GREX 8. punkts). |
| --- | --- |

(21)

Visbeidzot PPP arī segtu 50 % no izmaksām par skolas būvniecību citā Leidschendam centra projekta plāna teritorijā. Atlikušos 50 % tieši finansētu pašvaldība (GREX 8. punkts).

Leidschendam

GREX

| (22) | Kā izriet no iepriekš minētajiem apsvērumiem (18.–21. apsvērums), izmaksas par projekta zemes izmantošanas posmu būtībā veidoja zemes iegādes izmaksas gadījumos, kad tā jau nepiederēja pašvaldībai, izmaksas par zemes sagatavošanu būvniecībai, izmaksas par publisko pazemes autonovietnes daļu, kā arī 50 % no izmaksām par skolas būvniecību. |
| --- | --- |

(22)

Kā izriet no iepriekš minētajiem apsvērumiem (18.–21. apsvērums), izmaksas par projekta zemes izmantošanas posmu būtībā veidoja zemes iegādes izmaksas gadījumos, kad tā jau nepiederēja pašvaldībai, izmaksas par zemes sagatavošanu būvniecībai, izmaksas par publisko pazemes autonovietnes daļu, kā arī 50 % no izmaksām par skolas būvniecību.

| (23) | PPP radītu ienākumus zemes izmantošanas posmā galvenokārt no zemes pārdošanas privātajiem projektu attīstītājiem, tostarp SJB, pēc tam, kad tā būtu sagatavota būvniecībai. Katram projekta attīstītājam bija jāiegādājas zemes gabals, kas tam bija piešķirts mājokļu un komerciālā izmantojuma telpu būvniecībai. Zemes cenas bija noteiktas 2004. gada sadarbības nolīguma 10. punktā un 3.a pielikumā. 2004. gada sadarbības nolīgumā bija skaidri norādīts, ka šīs cenas bija minimālās cenas, kuras varēja palielināt, ja izbūvētā platība pārsniegtu plānoto. Šīs cenas noteica, pamatojoties uz 2003. gada 11. martā veiktu neatkarīgu ekspertu novērtējumu, kurā bija norādīts, ka cenas atbilst tirgus apstākļiem. Zemes iegādes cena bija jāsamaksā brīdī, kad attiecīgais privātais attīstītājs saņem vajadzīgās būvatļaujas, un vēlākais maksājuma veikšanas laiks bija zemes juridiskās nodošanas brīdis (2004. gada sadarbības nolīguma 10.5. punkts). |
| --- | --- |

(23)

PPP radītu ienākumus zemes izmantošanas posmā galvenokārt no zemes pārdošanas privātajiem projektu attīstītājiem, tostarp SJB, pēc tam, kad tā būtu sagatavota būvniecībai. Katram projekta attīstītājam bija jāiegādājas zemes gabals, kas tam bija piešķirts mājokļu un komerciālā izmantojuma telpu būvniecībai. Zemes cenas bija noteiktas 2004. gada sadarbības nolīguma 10. punktā un 3.a pielikumā. 2004. gada sadarbības nolīgumā bija skaidri norādīts, ka šīs cenas bija minimālās cenas, kuras varēja palielināt, ja izbūvētā platība pārsniegtu plānoto. Šīs cenas noteica, pamatojoties uz 2003. gada 11. martā veiktu neatkarīgu ekspertu novērtējumu, kurā bija norādīts, ka cenas atbilst tirgus apstākļiem. Zemes iegādes cena bija jāsamaksā brīdī, kad attiecīgais privātais attīstītājs saņem vajadzīgās būvatļaujas, un vēlākais maksājuma veikšanas laiks bija zemes juridiskās nodošanas brīdis (2004. gada sadarbības nolīguma 10.5. punkts).

SJB

| (24) | Minimālā cena, ko noteica zemei, kuru PPP pārdeva SJB kopējā Leidschendam centra projekta īstenošanai, bija EUR 18,5 miljoni (vērtība 2003. gada 1. janvārī). Minimālā cena, ko noteica zemei Damplein, kuru PPP pārdeva SJB, bija EUR 7,2 miljoni (vērtība 2003. gada 1. janvārī), un šo summu līdz maksājuma veikšanai katru gadu indeksē par 2,5 %. |
| --- | --- |

(24)

Minimālā cena, ko noteica zemei, kuru PPP pārdeva SJB kopējā Leidschendam centra projekta īstenošanai, bija EUR 18,5 miljoni (vērtība 2003. gada 1. janvārī). Minimālā cena, ko noteica zemei Damplein, kuru PPP pārdeva SJB, bija EUR 7,2 miljoni (vērtība 2003. gada 1. janvārī), un šo summu līdz maksājuma veikšanai katru gadu indeksē par 2,5 %.

SJB

Leidschendam

Damplein

SJB

| (25) | PPP bija jāgūst papildu ienākumi, no katra privātā projekta attīstītāja iekasējot maksājumu par zemes izmantošanu un kvalitāti atbilstīgi 2004. gada sadarbības nolīguma 10.3. punktam (11). Maksājumus aprēķināja, pamatojoties uz mājokļu skaitu, ko plānoja uzbūvēt privātais projekta attīstītājs, un tos varēja paaugstināt vai pazemināt atbilstoši faktiski uzbūvēto mājokļu skaitam. Šie maksājumi bija jāveic ne vēlāk kā 2004. gada 1. jūlijā, un tie bija jāsedz ar vienu iemaksu par visiem mājokļiem, ko attiecīgais privātais attīstītājs ir uzbūvējis Leidschendam centra projekta ietvaros. |
| --- | --- |

(25)

PPP bija jāgūst papildu ienākumi, no katra privātā projekta attīstītāja iekasējot maksājumu par zemes izmantošanu un kvalitāti atbilstīgi 2004. gada sadarbības nolīguma 10.3. punktam (11). Maksājumus aprēķināja, pamatojoties uz mājokļu skaitu, ko plānoja uzbūvēt privātais projekta attīstītājs, un tos varēja paaugstināt vai pazemināt atbilstoši faktiski uzbūvēto mājokļu skaitam. Šie maksājumi bija jāveic ne vēlāk kā 2004. gada 1. jūlijā, un tie bija jāsedz ar vienu iemaksu par visiem mājokļiem, ko attiecīgais privātais attīstītājs ir uzbūvējis Leidschendam centra projekta ietvaros.

11

Leidschendam

| (26) | Attiecībā uz visiem mājokļiem, ko SJB plānoja uzbūvēt Leidschendam centra teritorijā, kopējo zemes izmantošanas maksājumu noteica aptuveni EUR 1,1 miljona apmērā un kvalitātes maksājumu – aptuveni EUR 0,9 miljonu apmērā (vērtība 2003. gada 1. janvārī), un šo summu līdz maksājuma veikšanai katru gadu indeksē par 2,5 %. Galīgais zemes izmantošanas maksājuma un kvalitātes maksājuma apmērs ir atkarīgs no faktiski uzbūvēto mājokļu skaita. |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz visiem mājokļiem, ko SJB plānoja uzbūvēt Leidschendam centra teritorijā, kopējo zemes izmantošanas maksājumu noteica aptuveni EUR 1,1 miljona apmērā un kvalitātes maksājumu – aptuveni EUR 0,9 miljonu apmērā (vērtība 2003. gada 1. janvārī), un šo summu līdz maksājuma veikšanai katru gadu indeksē par 2,5 %. Galīgais zemes izmantošanas maksājuma un kvalitātes maksājuma apmērs ir atkarīgs no faktiski uzbūvēto mājokļu skaita.

SJB

Leidschendam

| (27) | 2004. gada sadarbības nolīguma 6.6. punkts (12) paredz, ka tad, ja vajadzīgās būvatļaujas nav saņemtas saskaņā ar grafiku, puses pārskatīs nolīgumu, tostarp zemes iegādes cenu aprēķinu un to samaksas datumus, cik vien iespējams cieši ievērojot šā nolīguma un divpusējo nolīgumu nosacījumus. |
| --- | --- |

(27)

2004. gada sadarbības nolīguma 6.6. punkts (12) paredz, ka tad, ja vajadzīgās būvatļaujas nav saņemtas saskaņā ar grafiku, puses pārskatīs nolīgumu, tostarp zemes iegādes cenu aprēķinu un to samaksas datumus, cik vien iespējams cieši ievērojot šā nolīguma un divpusējo nolīgumu nosacījumus.

12

| (28) | Turklāt 2004. gada sadarbības nolīguma 16. punktā noteikts, ka šo nolīgumu vai divpusējos nolīgumus var atcelt pilnībā vai daļēji tikai īpaši uzskaitītās situācijās. Viena no šādām situācijām ir “Civillikuma 6. panta 258. punktā minētie neparedzētie apstākļi”: ja viena no pusēm uzskata, ka otra puse nevar no tās pieprasīt līdzšinējā nolīguma izpildi, pusēm ir jāsāk sarunas, lai savstarpēji vienotos par grozītiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(28)

Turklāt 2004. gada sadarbības nolīguma 16. punktā noteikts, ka šo nolīgumu vai divpusējos nolīgumus var atcelt pilnībā vai daļēji tikai īpaši uzskaitītās situācijās. Viena no šādām situācijām ir “Civillikuma 6. panta 258. punktā minētie neparedzētie apstākļi”: ja viena no pusēm uzskata, ka otra puse nevar no tās pieprasīt līdzšinējā nolīguma izpildi, pusēm ir jāsāk sarunas, lai savstarpēji vienotos par grozītiem noteikumiem.

| (29) | 2004. gada sadarbības nolīguma 18. punktā noteikts, ka domstarpības, kas rodas saistībā ar šo nolīgumu vai divpusējiem nolīgumiem, tiks atrisinātas, nodrošinot iespējami labu un patiesu sadarbību starp pusēm. Ja tas nav iespējams, strīds jāiesniedz izskatīšanai šķīrējtiesā saskaņā ar Nīderlandes (Roterdama) Šķīrējtiesas institūta noteikumiem. Šķīrējtiesas process notiek Hāgā. |
| --- | --- |

(29)

2004. gada sadarbības nolīguma 18. punktā noteikts, ka domstarpības, kas rodas saistībā ar šo nolīgumu vai divpusējiem nolīgumiem, tiks atrisinātas, nodrošinot iespējami labu un patiesu sadarbību starp pusēm. Ja tas nav iespējams, strīds jāiesniedz izskatīšanai šķīrējtiesā saskaņā ar Nīderlandes (Roterdama) Šķīrējtiesas institūta noteikumiem. Šķīrējtiesas process notiek Hāgā.

2.3.   CENAS PAZEMINĀŠANA AR ATPAKAĻEJOŠU SPĒKU UN ATCELTIE MAKSĀJUMI

| (30) | Saskaņā ar 2004. gada martā sagatavoto grafiku būvniecības darbus Damplein sākotnēji bija plānots sākt 2005. gada novembrī. Tomēr vairāku valsts tiesvedības procesu dēļ aizkavējās to būvatļauju izsniegšana, kas SJB bija vajadzīgas būvniecības darbu sākšanai, un uzņēmums atļaujas saņēma tikai 2008. gada novembrī. |
| --- | --- |

(30)

Saskaņā ar 2004. gada martā sagatavoto grafiku būvniecības darbus Damplein sākotnēji bija plānots sākt 2005. gada novembrī. Tomēr vairāku valsts tiesvedības procesu dēļ aizkavējās to būvatļauju izsniegšana, kas SJB bija vajadzīgas būvniecības darbu sākšanai, un uzņēmums atļaujas saņēma tikai 2008. gada novembrī.

Damplein

SJB

| (31) | SJB 2007. gada februārī sāka organizēt mājokļu iepriekšēju pārdošanu, bet saskārās ar grūtībām un galu galā spēja realizēt iepriekšējā pārdošanā tikai 20 no 67 plānotajiem mājokļiem. Vajadzīgo būvatļauju izsniegšanas kavējumu dēļ šos iepriekšējas pārdošanas nolīgumus 2008. gada septembrī anulēja, tāpēc 2008. gada novembrī, kad SJB beidzot saņēma atļaujas būvniecības darbu sākšanai, neviens no mājokļiem, kas SJB bija jāuzbūvē Damplein, nebija realizēts iepriekšējā pārdošanā. Pa to laiku bija sākusies finanšu krīze, kas īpaši skāra Nīderlandes nekustamā īpašuma tirgu. |
| --- | --- |

(31)

SJB 2007. gada februārī sāka organizēt mājokļu iepriekšēju pārdošanu, bet saskārās ar grūtībām un galu galā spēja realizēt iepriekšējā pārdošanā tikai 20 no 67 plānotajiem mājokļiem. Vajadzīgo būvatļauju izsniegšanas kavējumu dēļ šos iepriekšējas pārdošanas nolīgumus 2008. gada septembrī anulēja, tāpēc 2008. gada novembrī, kad SJB beidzot saņēma atļaujas būvniecības darbu sākšanai, neviens no mājokļiem, kas SJB bija jāuzbūvē Damplein, nebija realizēts iepriekšējā pārdošanā. Pa to laiku bija sākusies finanšu krīze, kas īpaši skāra Nīderlandes nekustamā īpašuma tirgu.

SJB

SJB

SJB

Damplein

| (32) | Šajā saistībā SJB informēja pašvaldību, ka nesāks būvniecības darbus, lai gan 2004. gada sadarbības nolīgumā mājokļu būvniecību bija atļauts atlikt tikai tad, ja bija pārdoti mazāk nekā 70 % no šiem mājokļiem. |
| --- | --- |

(32)

Šajā saistībā SJB informēja pašvaldību, ka nesāks būvniecības darbus, lai gan 2004. gada sadarbības nolīgumā mājokļu būvniecību bija atļauts atlikt tikai tad, ja bija pārdoti mazāk nekā 70 % no šiem mājokļiem.

SJB

| (33) | Šajā sakarā SJB atsaucās uz 2004. gada sadarbības nolīguma noteikumiem, proti, 2004. gada sadarbības nolīguma 6.6. punkts paredz iespēju pārskatīt zemes iegādes cenu un būvatļauju izsniegšanas datumu, ja tās netika izsniegtas noteiktajā laikā. SJB norādīja, ka tai nevarēja prasīt līdzšinējā sadarbības nolīguma izpildi, ņemot vērā to, ka minētās atļaujas tika izsniegtas tikai 3 gadus pēc plānotā datuma. Tā rezultātā puses nolēma pārskatīt sākotnējos noteikumus. |
| --- | --- |

(33)

Šajā sakarā SJB atsaucās uz 2004. gada sadarbības nolīguma noteikumiem, proti, 2004. gada sadarbības nolīguma 6.6. punkts paredz iespēju pārskatīt zemes iegādes cenu un būvatļauju izsniegšanas datumu, ja tās netika izsniegtas noteiktajā laikā. SJB norādīja, ka tai nevarēja prasīt līdzšinējā sadarbības nolīguma izpildi, ņemot vērā to, ka minētās atļaujas tika izsniegtas tikai 3 gadus pēc plānotā datuma. Tā rezultātā puses nolēma pārskatīt sākotnējos noteikumus.

SJB

SJB

| (34) | SJB 2008. gada rudenī iesniedza PPP priekšlikumu, ierosinot par zemi Damplein samaksāt EUR 4 miljonus, nevis EUR 7,2 miljonus (vērtība 2003. gada 1. janvārī), kā paredzēja sākotnējā vienošanās, un SJB norādīja, ka, vienojoties par šo cenu, tā būvniecības darbus sāktu 2009. gada aprīlī neatkarīgi no tā, vai mājokļi būtu realizēti iepriekšējā pārdošanā. Apmaiņā pret šo cenas pazeminājumu SJB pauda gatavību atteikties no tiesībām izmantot 2004. gada sadarbības nolīgumā paredzēto 70 % klauzulu un no kompensācijas par zaudējumiem, kas gūti sakarā ar trīs gadus ilgo būvatļauju izsniegšanas kavējumu. Turklāt SJB ierosināja sazināties ar ieguldītāju, kas garantētu to mājokļu iegādi, kuri vēl nebūtu pārdoti. Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju šīs situācijas rezultātā cena bija zemāka, nekā bija plānots saņemt, mājokļus bez starpniekiem pārdodot privātpersonām. |
| --- | --- |

(34)

SJB 2008. gada rudenī iesniedza PPP priekšlikumu, ierosinot par zemi Damplein samaksāt EUR 4 miljonus, nevis EUR 7,2 miljonus (vērtība 2003. gada 1. janvārī), kā paredzēja sākotnējā vienošanās, un SJB norādīja, ka, vienojoties par šo cenu, tā būvniecības darbus sāktu 2009. gada aprīlī neatkarīgi no tā, vai mājokļi būtu realizēti iepriekšējā pārdošanā. Apmaiņā pret šo cenas pazeminājumu SJB pauda gatavību atteikties no tiesībām izmantot 2004. gada sadarbības nolīgumā paredzēto 70 % klauzulu un no kompensācijas par zaudējumiem, kas gūti sakarā ar trīs gadus ilgo būvatļauju izsniegšanas kavējumu. Turklāt SJB ierosināja sazināties ar ieguldītāju, kas garantētu to mājokļu iegādi, kuri vēl nebūtu pārdoti. Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju šīs situācijas rezultātā cena bija zemāka, nekā bija plānots saņemt, mājokļus bez starpniekiem pārdodot privātpersonām.

SJB 2

Damplein

SJB

SJB

SJB

| (35) | PPP un SJB2008. gada 18. decembrī būtībā pieņēma lēmumu par cenas pazemināšanu, bet pirms vēršanās pie pašvaldības domes, lai saņemtu šo pārmaiņu apstiprinājumu, pašvaldība sazinājās ar neatkarīgu ekspertu, lai noteiktu, vai SJB aprēķinātā cena atbilda tirgus apstākļiem. Eksperts 2009. gada 11. februāra ziņojumā secināja, ka, pamatojoties uz atlikumvērtības metodi, EUR 4 miljonus (vērtība 2010. gada 1. janvārī) varētu uzskatīt par tirgus apstākļiem atbilstošu cenu par zemi Damplein 2010. gadā, ņemot vērā faktu, ka SJB uzņēmās saistības pārdot vēl nenopirktos mājokļus ieguldītājam un piekrita pazemināt tās sākotnēji paredzētās peļņas un riska robežu no 5 % līdz 2 %. Ziņojumā neņēma vērā zemes izmantošanas un kvalitātes maksājuma pazemināšanu. |
| --- | --- |

(35)

PPP un SJB2008. gada 18. decembrī būtībā pieņēma lēmumu par cenas pazemināšanu, bet pirms vēršanās pie pašvaldības domes, lai saņemtu šo pārmaiņu apstiprinājumu, pašvaldība sazinājās ar neatkarīgu ekspertu, lai noteiktu, vai SJB aprēķinātā cena atbilda tirgus apstākļiem. Eksperts 2009. gada 11. februāra ziņojumā secināja, ka, pamatojoties uz atlikumvērtības metodi, EUR 4 miljonus (vērtība 2010. gada 1. janvārī) varētu uzskatīt par tirgus apstākļiem atbilstošu cenu par zemi Damplein 2010. gadā, ņemot vērā faktu, ka SJB uzņēmās saistības pārdot vēl nenopirktos mājokļus ieguldītājam un piekrita pazemināt tās sākotnēji paredzētās peļņas un riska robežu no 5 % līdz 2 %. Ziņojumā neņēma vērā zemes izmantošanas un kvalitātes maksājuma pazemināšanu.

SJB

SJB

Damplein

SJB

| (36) | Pamatojoties uz šo ziņojumu un tāpēc, ka saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju pašvaldība bažījās par turpmākiem kavējumiem un uzskatīja, ka vispārējās interesēs ir pēc iespējas drīzāk sākt būvniecības posmu, pašvaldības dome 2009. gada 10. marta sanāksmē nolēma, ka PPP piekrīt pazemināt sākotnēji 2004. gadā ar SJB saskaņoto cenu par zemi Damplein. Priekšlikumā, ko pašvaldība 2009. gada 18. februārī nosūtīja domes locekļiem, bija minēta pazeminātā zemes cena un pazeminātie zemes izmantošanas un kvalitātes maksājumi. Priekšlikumā arī norādīts, ka šā cenas pazeminājuma dēļ zemes izmantošanas posms, kas budžetā bija plānots kā pasākums, kurš nenesīs zaudējumus, kļūs par projektu, kas radīs zaudējumus. Priekšlikumā arī bija iekļauta pašvaldībai adresēta prasība paredzēt līdzekļus, lai segtu 50 % no zaudējumiem. Priekšlikumā arī norādīts, ka finanšu krīzes dēļ SJB nespēja iegūt vajadzīgo finansējumu Damplein attīstīšanai. |
| --- | --- |

(36)

Pamatojoties uz šo ziņojumu un tāpēc, ka saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju pašvaldība bažījās par turpmākiem kavējumiem un uzskatīja, ka vispārējās interesēs ir pēc iespējas drīzāk sākt būvniecības posmu, pašvaldības dome 2009. gada 10. marta sanāksmē nolēma, ka PPP piekrīt pazemināt sākotnēji 2004. gadā ar SJB saskaņoto cenu par zemi Damplein. Priekšlikumā, ko pašvaldība 2009. gada 18. februārī nosūtīja domes locekļiem, bija minēta pazeminātā zemes cena un pazeminātie zemes izmantošanas un kvalitātes maksājumi. Priekšlikumā arī norādīts, ka šā cenas pazeminājuma dēļ zemes izmantošanas posms, kas budžetā bija plānots kā pasākums, kurš nenesīs zaudējumus, kļūs par projektu, kas radīs zaudējumus. Priekšlikumā arī bija iekļauta pašvaldībai adresēta prasība paredzēt līdzekļus, lai segtu 50 % no zaudējumiem. Priekšlikumā arī norādīts, ka finanšu krīzes dēļ SJB nespēja iegūt vajadzīgo finansējumu Damplein attīstīšanai.

SJB

Damplein

SJB

Damplein

| (37) | Cenas pazeminājums tika oficiāli atrunāts 2010. gada 1. martā noslēgtajā pašvaldības, PPP un SJB nolīgumā (turpmāk – “papildu nolīgums”). Ar šo nolīgumu tika grozīts 2004. gada sadarbības nolīgums, SJB projekta nolīgums un GREX nolīgums. Papildu nolīguma 2.1.2. punkta pirmās daļas i) apakšpunktā ir paredzēts, ka atšķirībā no vienošanās 2004. gada sadarbības nolīgumā SJB noteiktā pirkuma cena par zemi Damplein būs EUR 4 miljoni. Papildu nolīguma 2.1.2. punkta pirmās daļas ii) apakšpunktā ir paredzēts, ka iepriekš noteiktie zemes izmantošanas un kvalitātes maksājumi nav jāveic. Šajā ii) apakšpunktā nav sniegta konkrēta atsauce uz zemi Damplein (13). |
| --- | --- |

(37)

Cenas pazeminājums tika oficiāli atrunāts 2010. gada 1. martā noslēgtajā pašvaldības, PPP un SJB nolīgumā (turpmāk – “papildu nolīgums”). Ar šo nolīgumu tika grozīts 2004. gada sadarbības nolīgums, SJB projekta nolīgums un GREX nolīgums. Papildu nolīguma 2.1.2. punkta pirmās daļas i) apakšpunktā ir paredzēts, ka atšķirībā no vienošanās 2004. gada sadarbības nolīgumā SJB noteiktā pirkuma cena par zemi Damplein būs EUR 4 miljoni. Papildu nolīguma 2.1.2. punkta pirmās daļas ii) apakšpunktā ir paredzēts, ka iepriekš noteiktie zemes izmantošanas un kvalitātes maksājumi nav jāveic. Šajā ii) apakšpunktā nav sniegta konkrēta atsauce uz zemi Damplein (13).

SJB

SJB

GREX

SJB

Damplein

Damplein

13

| (38) | Papildu nolīgumā arī norādīts, ka SJB2009. gada 7. jūlijā sāka būvniecības darbus Damplein un ka tai šie darbi bija jāveic bez pārtraukumiem. Darbi bija jāpabeidz līdz 2011. gada decembrim. Termiņa kavējuma gadījumā SJB būtu jāatlīdzina daļa no summas, par kuru tika pazemināta sākotnējā zemes cena. Zemes nodošana bija paredzēta ne vēlāk kā 2010. gada marta vidū, un maksājums bija jāveic ne vēlāk kā zemes nodošanas dienā. |
| --- | --- |

(38)

Papildu nolīgumā arī norādīts, ka SJB2009. gada 7. jūlijā sāka būvniecības darbus Damplein un ka tai šie darbi bija jāveic bez pārtraukumiem. Darbi bija jāpabeidz līdz 2011. gada decembrim. Termiņa kavējuma gadījumā SJB būtu jāatlīdzina daļa no summas, par kuru tika pazemināta sākotnējā zemes cena. Zemes nodošana bija paredzēta ne vēlāk kā 2010. gada marta vidū, un maksājums bija jāveic ne vēlāk kā zemes nodošanas dienā.

SJB

Damplein

SJB

| (39) | Turklāt 2009. gada 13. jūlijā PPP un SJB noslēdza jaunu nolīgumu par publisku pazemes autonovietni (14). Saskaņā ar šo nolīgumu SJB sāk publiskās autonovietnes būvniecības darbus 2009. gada otrajā ceturksnī un tos pabeidz noteiktā termiņā. PPP par publiskās autonovietnes izbūvi SJB maksā EUR 5,4 miljonus (vērtība 2009. gada 1. aprīlī) (15); summa paliek nemainīga līdz darbu pabeigšanai, un tai nepiemēro indeksāciju. |
| --- | --- |

(39)

Turklāt 2009. gada 13. jūlijā PPP un SJB noslēdza jaunu nolīgumu par publisku pazemes autonovietni (14). Saskaņā ar šo nolīgumu SJB sāk publiskās autonovietnes būvniecības darbus 2009. gada otrajā ceturksnī un tos pabeidz noteiktā termiņā. PPP par publiskās autonovietnes izbūvi SJB maksā EUR 5,4 miljonus (vērtība 2009. gada 1. aprīlī) (15); summa paliek nemainīga līdz darbu pabeigšanai, un tai nepiemēro indeksāciju.

SJB

14

SJB

SJB

15

| (40) | 2010. gada 15. janvārīSJB un Wooninvest Projecten BV, uzņēmums, kas ir saistīts ar vienu no projektu attīstītājiem, kuri parakstīja 2004. gada sadarbības nolīgumu, noslēdza pirkuma/būvniecības darbu nolīgumu (“koop/aannemingsovereenkomst”) par 43 mājokļu iegādi, kurus Wooninvest plāno izīrēt privātpersonām. Iesaistītās puses vienojās, ka, ja SJB līdz 2010. gada 29. janvārim atsevišķiem no šiem mājokļiem atrod privātu pircēju, šie mājokļi netiks pārdoti Wooninvest. Nolīgumā arī paredzēts laikposms no 2010. gada 29. janvāra līdz mājokļu nodošanai uzņēmumam Wooninvest, kurā SJB var atpirkt šos Wooninvest pārdotos mājokļus ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi bija spēkā, kad mājokļus iegādājās Wooninvest, kā arī kompensējot Wooninvest radušās izmaksas un laikposmā no Wooninvest maksājuma veikšanas brīža SJB līdz brīdim, kad SJB atgūst mājokļus no Wooninvest, maksājot 6 % lielu procentu likmi gadā (24. punkts). |
| --- | --- |

(40)

2010. gada 15. janvārīSJB un Wooninvest Projecten BV, uzņēmums, kas ir saistīts ar vienu no projektu attīstītājiem, kuri parakstīja 2004. gada sadarbības nolīgumu, noslēdza pirkuma/būvniecības darbu nolīgumu (“koop/aannemingsovereenkomst”) par 43 mājokļu iegādi, kurus Wooninvest plāno izīrēt privātpersonām. Iesaistītās puses vienojās, ka, ja SJB līdz 2010. gada 29. janvārim atsevišķiem no šiem mājokļiem atrod privātu pircēju, šie mājokļi netiks pārdoti Wooninvest. Nolīgumā arī paredzēts laikposms no 2010. gada 29. janvāra līdz mājokļu nodošanai uzņēmumam Wooninvest, kurā SJB var atpirkt šos Wooninvest pārdotos mājokļus ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi bija spēkā, kad mājokļus iegādājās Wooninvest, kā arī kompensējot Wooninvest radušās izmaksas un laikposmā no Wooninvest maksājuma veikšanas brīža SJB līdz brīdim, kad SJB atgūst mājokļus no Wooninvest, maksājot 6 % lielu procentu likmi gadā (24. punkts).

SJB

Wooninvest Projecten BV

koop/aannemingsovereenkomst

Wooninvest

SJB

Wooninvest

Wooninvest

SJB

Wooninvest

Wooninvest

Wooninvest

Wooninvest

SJB

SJB

Wooninvest

3.   LĒMUMS SĀKT PROCEDŪRU

LĒMUMS SĀKT PROCEDŪRU

| (41) | Pieņemot lēmumu sākt procedūru, Komisija sāka LESD 108. panta 2. punktā paredzēto oficiālās izmeklēšanas procedūru attiecībā uz zemes cenas pazemināšanu ar atpakaļejošu spēku un zemes izmantošanas un kvalitātes maksājumu atcelšanu, ko PPP veica SJB interesēs (turpmāk – “apstrīdētie pasākumi”), pamatojoties uz apstākli, ka šie pasākumi varētu ietvert valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, un Komisijas šaubām par šo pasākumu saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(41)

Pieņemot lēmumu sākt procedūru, Komisija sāka LESD 108. panta 2. punktā paredzēto oficiālās izmeklēšanas procedūru attiecībā uz zemes cenas pazemināšanu ar atpakaļejošu spēku un zemes izmantošanas un kvalitātes maksājumu atcelšanu, ko PPP veica SJB interesēs (turpmāk – “apstrīdētie pasākumi”), pamatojoties uz apstākli, ka šie pasākumi varētu ietvert valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, un Komisijas šaubām par šo pasākumu saderību ar iekšējo tirgu.

SJB

| (42) | Komisija īpaši apšaubīja iespēju, ka situācijā, kas līdzinātos pašvaldības stāvoklim, hipotētisks privātais pircējs būtu piekritis identiskam cenas pazeminājumam un maksājumu atcelšanai, kā paredz tirgus ekonomikas ieguldītāja princips (turpmāk – “TEIP”). PPP un pašvaldība, ar atpakaļejošu spēku pazeminot partnerībai SJB pārdotās zemes cenu, izlēma uzņemties risku, ko rada situācijas pasliktināšanās mājokļu tirgū. Šāda rīcība ir pretrunā Nīderlandes iestāžu apgalvojumam, ka privātajiem projektu attīstītājiem, tostarp SJB, bija jāuzņemas viss ar projekta būvniecības posmu saistītais risks un izmaksas. Tā kā PPP kā zemes pārdevēja šajā projekta posmā nebija finansiāli iesaistīta, nebija iemesla uzskatīt, ka situācijā, kas līdzinātos pašvaldības stāvoklim, hipotētiskais privātais pārdevējs piekristu zemes gabala cenas pazeminājumam ar atpakaļejošu spēku, jo iecerētais pircējs saskārās ar grūtībām pārdot mājokļus, kurus bija plānots uzbūvēt konkrētajā zemes gabalā. Turklāt šķiet, ka arī izmantošanas un kvalitātes maksājumu atcelšana neatbilst TEIP, jo ir maz ticams, ka privātais ieguldītājs ar atpakaļejošu spēku atceltu saskaņotu iemaksu tā izdevumu segšanai, nesaņemot nekādu kompensāciju. |
| --- | --- |

(42)

Komisija īpaši apšaubīja iespēju, ka situācijā, kas līdzinātos pašvaldības stāvoklim, hipotētisks privātais pircējs būtu piekritis identiskam cenas pazeminājumam un maksājumu atcelšanai, kā paredz tirgus ekonomikas ieguldītāja princips (turpmāk – “TEIP”). PPP un pašvaldība, ar atpakaļejošu spēku pazeminot partnerībai SJB pārdotās zemes cenu, izlēma uzņemties risku, ko rada situācijas pasliktināšanās mājokļu tirgū. Šāda rīcība ir pretrunā Nīderlandes iestāžu apgalvojumam, ka privātajiem projektu attīstītājiem, tostarp SJB, bija jāuzņemas viss ar projekta būvniecības posmu saistītais risks un izmaksas. Tā kā PPP kā zemes pārdevēja šajā projekta posmā nebija finansiāli iesaistīta, nebija iemesla uzskatīt, ka situācijā, kas līdzinātos pašvaldības stāvoklim, hipotētiskais privātais pārdevējs piekristu zemes gabala cenas pazeminājumam ar atpakaļejošu spēku, jo iecerētais pircējs saskārās ar grūtībām pārdot mājokļus, kurus bija plānots uzbūvēt konkrētajā zemes gabalā. Turklāt šķiet, ka arī izmantošanas un kvalitātes maksājumu atcelšana neatbilst TEIP, jo ir maz ticams, ka privātais ieguldītājs ar atpakaļejošu spēku atceltu saskaņotu iemaksu tā izdevumu segšanai, nesaņemot nekādu kompensāciju.

SJB

SJB

| (43) | Visbeidzot Komisija pauda šaubas par to, vai apstrīdētie pasākumi varētu ietilpt kādā no LESD 107. pantā paredzēto izņēmumu darbības jomām. |
| --- | --- |

(43)

Visbeidzot Komisija pauda šaubas par to, vai apstrīdētie pasākumi varētu ietilpt kādā no LESD 107. pantā paredzēto izņēmumu darbības jomām.

4.   NĪDERLANDES IESTĀŽU PIEZĪMES

NĪDERLANDES IESTĀŽU PIEZĪMES

| (44) | Nīderlandes iestādes 2012. gada 18. aprīļa vēstulē iesniedza savas piezīmes par Komisijas lēmumu sākt procedūru. |
| --- | --- |

(44)

Nīderlandes iestādes 2012. gada 18. aprīļa vēstulē iesniedza savas piezīmes par Komisijas lēmumu sākt procedūru.

4.1.   PIEZĪMES SAISTĪBĀ AR FAKTIEM

| (45) | Nīderlandes iestādes norādīja, ka pretēji papildu nolīguma 2.1.2. punkta formulējumam pašvaldība atcēla nevis visu 2004. gada sadarbības nolīgumā sākotnēji paredzēto zemes izmantošanas un kvalitātes maksājumu summu, bet tikai tos maksājumus, kas SJB bija jāveic par mājokļiem, kuru izbūve bija plānota Damplein. Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju šo maksājumu kopējā summa bija EUR 511 544 (vērtība 2003. gada 1. janvārī, un šo maksājumu kopējā vērtība 2010. gada 1. janvārī būtu EUR 719 400). Lai pamatotu savu nostāju, Nīderlandes iestādes atsaucās uz cenas pazeminājuma priekšlikumu, ko pašvaldība 2009. gada 18. februārī nosūtīja savai domei, un 2004. gada sadarbības nolīgumam pievienoto būvniecības programmu, kurā saistībā ar Damplein ir paredzēts zemes izmantošanas un kvalitātes maksājums EUR 511 544 apmērā. |
| --- | --- |

(45)

Nīderlandes iestādes norādīja, ka pretēji papildu nolīguma 2.1.2. punkta formulējumam pašvaldība atcēla nevis visu 2004. gada sadarbības nolīgumā sākotnēji paredzēto zemes izmantošanas un kvalitātes maksājumu summu, bet tikai tos maksājumus, kas SJB bija jāveic par mājokļiem, kuru izbūve bija plānota Damplein. Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju šo maksājumu kopējā summa bija EUR 511 544 (vērtība 2003. gada 1. janvārī, un šo maksājumu kopējā vērtība 2010. gada 1. janvārī būtu EUR 719 400). Lai pamatotu savu nostāju, Nīderlandes iestādes atsaucās uz cenas pazeminājuma priekšlikumu, ko pašvaldība 2009. gada 18. februārī nosūtīja savai domei, un 2004. gada sadarbības nolīgumam pievienoto būvniecības programmu, kurā saistībā ar Damplein ir paredzēts zemes izmantošanas un kvalitātes maksājums EUR 511 544 apmērā.

SJB

Damplein

Damplein

| (46) | Turklāt Nīderlandes iestādes informēja Komisiju, ka PPP jau 2006. un 2008. gadā apsprieda cenas pazeminājumus saistībā ar SJB. Acīmredzot PPP 2006. gadā pieņēma lēmumu pazemināt zemes pārdošanas cenu attiecībā uz komerciāla izmantojuma telpām, ņemot vērā faktu, ka komerciālā izmantojuma telpu platība, ko bija iespējams izbūvēt, bija mazāka, nekā sākotnēji bija paredzēts, savukārt 2008. gadā PPP acīmredzot nolēma piešķirt SJB kompensāciju par būvatļaujas piešķiršanas kavējumu. Šie cenas pazeminājumi tiktu veikti tad, ja SJB līdz 2008. gada 1. oktobrim saņemtu derīgu būvatļauju. Tā kā būvatļauja līdz šim datumam netika izsniegta, puses nolēma atkārtoti apspriest cenas pazemināšanu. Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju Damplein zemes cenas pazeminājums, kā arī atceltie maksājumi būtu jāaprēķina atbilstoši informācijai, kas izklāstīta 1. tabulā.

  1. tabula


  Nīderlandes iestāžu ierosinātais cenas pazeminājuma un atcelto maksājumu aprēķins







  Samazinājums saistībā ar Damplein | Vērtība 1.1.2010. |
| --- | --- | --- |
| Zemes vērtība | 8 622 480 |
| Zemes izmantošanas maksājums un kvalitātes maksājums | 719 400 |
| Zemes vērtības un maksājumu kopējā summa | 9 341 880 |
| 2006. un 2008. gadā apstiprinātais samazinājums | – 1 734 245 |
| Samazinātā vērtība | 7 607 635 |
| 2010. gada marta papildu nolīgums par vērtību | – 4 000 000 |
| Kopējais samazinājums | 3 607 635 |

(46)

Turklāt Nīderlandes iestādes informēja Komisiju, ka PPP jau 2006. un 2008. gadā apsprieda cenas pazeminājumus saistībā ar SJB. Acīmredzot PPP 2006. gadā pieņēma lēmumu pazemināt zemes pārdošanas cenu attiecībā uz komerciāla izmantojuma telpām, ņemot vērā faktu, ka komerciālā izmantojuma telpu platība, ko bija iespējams izbūvēt, bija mazāka, nekā sākotnēji bija paredzēts, savukārt 2008. gadā PPP acīmredzot nolēma piešķirt SJB kompensāciju par būvatļaujas piešķiršanas kavējumu. Šie cenas pazeminājumi tiktu veikti tad, ja SJB līdz 2008. gada 1. oktobrim saņemtu derīgu būvatļauju. Tā kā būvatļauja līdz šim datumam netika izsniegta, puses nolēma atkārtoti apspriest cenas pazemināšanu. Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju Damplein zemes cenas pazeminājums, kā arī atceltie maksājumi būtu jāaprēķina atbilstoši informācijai, kas izklāstīta 1. tabulā.

SJB

SJB

SJB

Damplein

1. tabula

1. tabula

Nīderlandes iestāžu ierosinātais cenas pazeminājuma un atcelto maksājumu aprēķins

Nīderlandes iestāžu ierosinātais cenas pazeminājuma un atcelto maksājumu aprēķins

Samazinājums saistībā ar Damplein

Damplein

Vērtība 1.1.2010.

Zemes vērtība

8 622 480

Zemes izmantošanas maksājums un kvalitātes maksājums

719 400

Zemes vērtības un maksājumu kopējā summa

9 341 880

2006. un 2008. gadā apstiprinātais samazinājums

– 1 734 245

Samazinātā vērtība

7 607 635

2010. gada marta papildu nolīgums par vērtību

– 4 000 000

Kopējais samazinājums

Kopējais samazinājums

3 607 635

3 607 635

4.2.   PIEZĪMES SAISTĪBĀ AR VALSTS ATBALSTA ESĪBU

| (47) | Nīderlandes iestādes nepiekrīt, ka apstrīdētie pasākumi ir kvalificējami kā valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Būtībā Nīderlandes iestādes uzskata, ka apstrīdētie pasākumi nesniedza SJB priekšrocības, kuras šī partnerība nebūtu ieguvusi parastos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(47)

Nīderlandes iestādes nepiekrīt, ka apstrīdētie pasākumi ir kvalificējami kā valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Būtībā Nīderlandes iestādes uzskata, ka apstrīdētie pasākumi nesniedza SJB priekšrocības, kuras šī partnerība nebūtu ieguvusi parastos tirgus apstākļos.

SJB

| (48) | Nīderlandes iestādes, gluži pretēji, uzskata, ka pašvaldība rīkojās saskaņā ar TEIP, jo Damplein projekta neīstenošana ietekmētu visu Leidschendam centra projektu un radītu pašvaldībai tiešus un netiešus zaudējumus. |
| --- | --- |

(48)

Nīderlandes iestādes, gluži pretēji, uzskata, ka pašvaldība rīkojās saskaņā ar TEIP, jo Damplein projekta neīstenošana ietekmētu visu Leidschendam centra projektu un radītu pašvaldībai tiešus un netiešus zaudējumus.

Damplein

Leidschendam

| (49) | Vispirms, lai aprēķinātu tiešos zaudējumus, pašvaldība pieņēma, ka, lai SJB krīzes laikā pārdotu 70 % mājokļu un sāktu būvniecības darbus, nenoslēdzot papildu vienošanos, uzņēmumam būtu bijuši vajadzīgi vismaz divi gadi. Pašvaldība aprēķināja, ka tiešie zaudējumi, ko PPP radītu vēl divus gadus ilgs kavējums, ir EUR 2,85 miljoni, no kuriem 50 % būtu jāsedz pašvaldībai. Turklāt tā aprēķināja, ka neapbūvētās teritorijas uzturēšana pašvaldībai radītu papildu tiešos izdevumus EUR 50 000 apmērā (skatīt 2. tabulu).

  2. tabula


  Nīderlandes iestāžu aprēķinātie tiešie zaudējumi








  Tiešie zaudējumi 2 gadu laikā | PPP | Pašvaldība (50 %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Procentu maksājumi par kredītu (5 % 2 gadu laikā (kredīta summa 1.1.2009. — EUR 17 miljoni)) | 1 800 000 | 900 000 |
| Pagaidu žogu, ceļazīmju un uzturēšanas nodrošināšana | 60 000 | 30 000 |
| Nodrošinājuma izmaksu pieaugums (indeksācija par 2,5 %) | 385 000 | 192 500 |
| Papildu plānošanas izmaksas, t. i., ar projekta īstenošanas biroju saistītās izmaksas, piemēram, finanšu pārvaldības, apdrošināšanas u. c. izmaksas | 600 000 | 300 000 |
| Neapbūvētās teritorijas uzturēšana | | 50 000 |
| Kopā | 2 845 000 | 1 472 500 |

(49)

Vispirms, lai aprēķinātu tiešos zaudējumus, pašvaldība pieņēma, ka, lai SJB krīzes laikā pārdotu 70 % mājokļu un sāktu būvniecības darbus, nenoslēdzot papildu vienošanos, uzņēmumam būtu bijuši vajadzīgi vismaz divi gadi. Pašvaldība aprēķināja, ka tiešie zaudējumi, ko PPP radītu vēl divus gadus ilgs kavējums, ir EUR 2,85 miljoni, no kuriem 50 % būtu jāsedz pašvaldībai. Turklāt tā aprēķināja, ka neapbūvētās teritorijas uzturēšana pašvaldībai radītu papildu tiešos izdevumus EUR 50 000 apmērā (skatīt 2. tabulu).

SJB

2. tabula

2. tabula

Nīderlandes iestāžu aprēķinātie tiešie zaudējumi

Nīderlandes iestāžu aprēķinātie tiešie zaudējumi

Tiešie zaudējumi 2 gadu laikā

PPP

Pašvaldība (50 %)

Procentu maksājumi par kredītu (5 % 2 gadu laikā (kredīta summa 1.1.2009. — EUR 17 miljoni))

1 800 000

900 000

Pagaidu žogu, ceļazīmju un uzturēšanas nodrošināšana

60 000

30 000

Nodrošinājuma izmaksu pieaugums (indeksācija par 2,5 %)

385 000

192 500

Papildu plānošanas izmaksas, t. i., ar projekta īstenošanas biroju saistītās izmaksas, piemēram, finanšu pārvaldības, apdrošināšanas u. c. izmaksas

600 000

300 000

Neapbūvētās teritorijas uzturēšana

50 000

Kopā

Kopā

2 845 000

2 845 000

1 472 500

1 472 500

| (50) | Turklāt Nīderlandes iestādes apgalvo, ka šāds kavējums pašvaldībai būtu radījis netiešus zaudējumus, proti, turpmāku publiskās telpas degradēšanos, vietējo iedzīvotāju un nākotnes nekustamā īpašuma pircēju uzticības zudumu konkrētā rajona perspektīvai, veikalu pārcelšanas izmaksas, uzņēmēju prasības par radīto zaudējumu kompensēšanu, uzturēšanas izmaksas un pārmaiņas ar citiem apakšprojektiem saistītajos plānos. Šāds kavējums arī varētu nozīmēt iepirkšanās iespēju apsīkumu teritorijā, kuru plānots attīstīt, bet šādu iespēju nodrošināšana veicina visa apvidus apdzīvojamību. Jau pirms projekta īstenošanas sākuma aptuveni 23 % no veikalu telpām netika izmantoti, un 2010. gadā 27 % veikalu bija slēgti. Neveicot vajadzīgos “atdzīvināšanas” pasākumus, teritorija turpinātu degradēties. |
| --- | --- |

(50)

Turklāt Nīderlandes iestādes apgalvo, ka šāds kavējums pašvaldībai būtu radījis netiešus zaudējumus, proti, turpmāku publiskās telpas degradēšanos, vietējo iedzīvotāju un nākotnes nekustamā īpašuma pircēju uzticības zudumu konkrētā rajona perspektīvai, veikalu pārcelšanas izmaksas, uzņēmēju prasības par radīto zaudējumu kompensēšanu, uzturēšanas izmaksas un pārmaiņas ar citiem apakšprojektiem saistītajos plānos. Šāds kavējums arī varētu nozīmēt iepirkšanās iespēju apsīkumu teritorijā, kuru plānots attīstīt, bet šādu iespēju nodrošināšana veicina visa apvidus apdzīvojamību. Jau pirms projekta īstenošanas sākuma aptuveni 23 % no veikalu telpām netika izmantoti, un 2010. gadā 27 % veikalu bija slēgti. Neveicot vajadzīgos “atdzīvināšanas” pasākumus, teritorija turpinātu degradēties.

| (51) | Tāpēc Nīderlandes iestādes uzskata, ka pašvaldība rīkojās tā, kā būtu rīkojies privātais ieguldītājs, kas darbojas tirgus ekonomikā, proti, ņemot vērā finanšu prognozes un savās interesēs cenšoties ierobežot tiešos un netiešos zaudējumus, ko radītu turpmāka projekta īstenošanas atlikšana. Vienlaikus tā ieguva garantiju, ka būvniecības darbi Damplein tiks veikti. |
| --- | --- |

(51)

Tāpēc Nīderlandes iestādes uzskata, ka pašvaldība rīkojās tā, kā būtu rīkojies privātais ieguldītājs, kas darbojas tirgus ekonomikā, proti, ņemot vērā finanšu prognozes un savās interesēs cenšoties ierobežot tiešos un netiešos zaudējumus, ko radītu turpmāka projekta īstenošanas atlikšana. Vienlaikus tā ieguva garantiju, ka būvniecības darbi Damplein tiks veikti.

Damplein

| (52) | Turklāt Nīderlandes iestādes norādīja, ka pašvaldība ir rīkojusies tā, kā būtu rīkojies privātais ieguldītājs, nodrošinot apstrīdēto pasākumu veikšanu apmaiņā pret SJB saistībām atteikties no tiesībām izmantot 70 % klauzulu. Fakts, ka SJB vairs nevarēja izmantot 70 % klauzulu, ietekmēja 2003. gadā veiktā sākotnējā zemes novērtējumā pieņemtās hipotēzes un cenu, par ko puses vienojās 2004. gada sadarbības nolīgumā. Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju zemes pārdošanas cenas pazeminājums un maksājumu atcelšana bija kompensācija, kas pašvaldībai bija jānodrošina partnerībai SJB, lai tā atteiktos no savām tiesībām izmantot 70 % klauzulu. Ja nebūtu noslēgts papildu nolīgums, SJB nebūtu sākusi būvniecības darbus Damplein. |
| --- | --- |

(52)

Turklāt Nīderlandes iestādes norādīja, ka pašvaldība ir rīkojusies tā, kā būtu rīkojies privātais ieguldītājs, nodrošinot apstrīdēto pasākumu veikšanu apmaiņā pret SJB saistībām atteikties no tiesībām izmantot 70 % klauzulu. Fakts, ka SJB vairs nevarēja izmantot 70 % klauzulu, ietekmēja 2003. gadā veiktā sākotnējā zemes novērtējumā pieņemtās hipotēzes un cenu, par ko puses vienojās 2004. gada sadarbības nolīgumā. Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju zemes pārdošanas cenas pazeminājums un maksājumu atcelšana bija kompensācija, kas pašvaldībai bija jānodrošina partnerībai SJB, lai tā atteiktos no savām tiesībām izmantot 70 % klauzulu. Ja nebūtu noslēgts papildu nolīgums, SJB nebūtu sākusi būvniecības darbus Damplein.

SJB

SJB

SJB

SJB

Damplein

4.3.   PIEZĪMES SAISTĪBĀ AR VALSTS ATBALSTA SADERĪBU

| (53) | Nīderlandes iestādes apgalvo, ka, ja Komisija secinātu, ka apstrīdētie pasākumi ir kvalificējami kā valsts atbalsts, tas atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam būtu saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(53)

Nīderlandes iestādes apgalvo, ka, ja Komisija secinātu, ka apstrīdētie pasākumi ir kvalificējami kā valsts atbalsts, tas atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam būtu saderīgs ar iekšējo tirgu.

4.3.1.   Vispārējās intereses

Vispārējās intereses

| (54) | Nīderlandes iestādes apgalvo, ka pašvaldība saistībā ar šā projekta īstenošanu ņēma vērā vispārējās intereses. Tā kā liela Damplein zemes daļa nav izmantota un teritorija degradējas, pašvaldība uzskatīja, ka būvniecības darbu sākšana Damplein ir būtiska ne tikai šīs teritorijas attīstībai, bet visam Leidschendam pilsētas centram. Proti, pazemes autonovietnes izbūves atlikšana varētu apdraudēt citu apakšprojektu īstenošanu. |
| --- | --- |

(54)

Nīderlandes iestādes apgalvo, ka pašvaldība saistībā ar šā projekta īstenošanu ņēma vērā vispārējās intereses. Tā kā liela Damplein zemes daļa nav izmantota un teritorija degradējas, pašvaldība uzskatīja, ka būvniecības darbu sākšana Damplein ir būtiska ne tikai šīs teritorijas attīstībai, bet visam Leidschendam pilsētas centram. Proti, pazemes autonovietnes izbūves atlikšana varētu apdraudēt citu apakšprojektu īstenošanu.

Damplein

Damplein

Leidschendam

4.3.2.   Kopējo interešu mērķis

Kopējo interešu mērķis

| (55) | Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju Leidschendam pilsētas centra “atdzīvināšana” sniedz ieguldījumu ekonomikas un sociālās kohēzijas mērķa īstenošanā atbilstīgi LESD 3. un 174. pantam. Pilsētas centra “atdzīvināšanas” ietvaros tiek efektīvi izmantota ierobežotā platība jaunu mājokļu, komerciāla izmantojuma telpu, kā arī pazemes autonovietnes izbūvei Leidschendam, savukārt publiskās infrastruktūras uzlabošana veicina visa pilsētas centra kohēziju. |
| --- | --- |

(55)

Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju Leidschendam pilsētas centra “atdzīvināšana” sniedz ieguldījumu ekonomikas un sociālās kohēzijas mērķa īstenošanā atbilstīgi LESD 3. un 174. pantam. Pilsētas centra “atdzīvināšanas” ietvaros tiek efektīvi izmantota ierobežotā platība jaunu mājokļu, komerciāla izmantojuma telpu, kā arī pazemes autonovietnes izbūvei Leidschendam, savukārt publiskās infrastruktūras uzlabošana veicina visa pilsētas centra kohēziju.

Leidschendam

Leidschendam

4.3.3.   Papildu nolīguma atbilstība

Papildu nolīguma atbilstība

| (56) | Nīderlandes iestādes apgalvo, ka 2004. gada sadarbības nolīgumā paredzētās 70 % klauzulas dēļ nebija iespējams panākt, lai SJB sāktu būvniecības darbus Damplein. Kad SJB saņēma derīgu būvatļauju, Nīderlandes nekustamā īpašuma tirgu jau bija skārusi kredītu krīze, vēl vairāk samazinot iespēju, ka SJB izdosies ātri realizēt iepriekšējā pārdošanā 70 % no brīvā sektora mājokļiem. Tā kā pašvaldība uzskatīja, ka ir ārkārtīgi svarīgi Damplein sākt būvniecības darbus, tika atkārtoti apspriests 2004. gada sadarbības nolīgums. Tāpēc papildu nolīgums bija atbilstošs un vajadzīgs, lai pašvaldība varētu īstenot savu mērķi – “atdzīvināt”Damplein. |
| --- | --- |

(56)

Nīderlandes iestādes apgalvo, ka 2004. gada sadarbības nolīgumā paredzētās 70 % klauzulas dēļ nebija iespējams panākt, lai SJB sāktu būvniecības darbus Damplein. Kad SJB saņēma derīgu būvatļauju, Nīderlandes nekustamā īpašuma tirgu jau bija skārusi kredītu krīze, vēl vairāk samazinot iespēju, ka SJB izdosies ātri realizēt iepriekšējā pārdošanā 70 % no brīvā sektora mājokļiem. Tā kā pašvaldība uzskatīja, ka ir ārkārtīgi svarīgi Damplein sākt būvniecības darbus, tika atkārtoti apspriests 2004. gada sadarbības nolīgums. Tāpēc papildu nolīgums bija atbilstošs un vajadzīgs, lai pašvaldība varētu īstenot savu mērķi – “atdzīvināt”Damplein.

SJB

Damplein

SJB

SJB

Damplein

Damplein

4.3.4.   Samērīgums

Samērīgums

| (57) | Lai pašvaldība panāktu tūlītēju būvniecības darbu sākumu, SJB bija jāatsakās no tiesībām izmantot 70 % klauzulu un jāsāk būvniecības darbi, pastāvot riskam, ka mājokļi netiks pārdoti. Tāpēc SJB pārrēķināja iepriekš saskaņoto cenu. Vēlāk šo aprēķinu apstiprināja neatkarīgs eksperts, kurš paziņoja, ka saskaņotā cena atbilst tirgus apstākļiem. |
| --- | --- |

(57)

Lai pašvaldība panāktu tūlītēju būvniecības darbu sākumu, SJB bija jāatsakās no tiesībām izmantot 70 % klauzulu un jāsāk būvniecības darbi, pastāvot riskam, ka mājokļi netiks pārdoti. Tāpēc SJB pārrēķināja iepriekš saskaņoto cenu. Vēlāk šo aprēķinu apstiprināja neatkarīgs eksperts, kurš paziņoja, ka saskaņotā cena atbilst tirgus apstākļiem.

SJB

SJB

| (58) | Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju fakts, ka neatkarīgs eksperts ir paziņojis, ka cena atbilst tirgus apstākļiem, apliecina, ka cenas pazeminājums ir samērīgs. Tas arī nozīmē, ka SJB nav saņēmusi pārmērīgi lielu kompensāciju. Cenas pazeminājums bija kompensācija, kas pašvaldībai bija jānodrošina, lai SJB piekristu atteikties no tiesībām izmantot 70 % klauzulu. Ja nebūtu noslēgts papildu nolīgums, SJB nebūtu sākusi būvniecības darbus Damplein. |
| --- | --- |

(58)

Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju fakts, ka neatkarīgs eksperts ir paziņojis, ka cena atbilst tirgus apstākļiem, apliecina, ka cenas pazeminājums ir samērīgs. Tas arī nozīmē, ka SJB nav saņēmusi pārmērīgi lielu kompensāciju. Cenas pazeminājums bija kompensācija, kas pašvaldībai bija jānodrošina, lai SJB piekristu atteikties no tiesībām izmantot 70 % klauzulu. Ja nebūtu noslēgts papildu nolīgums, SJB nebūtu sākusi būvniecības darbus Damplein.

SJB

SJB

SJB

Damplein

| (59) | Turklāt, tā kā SJB ir daļa no PPP, tā uzņemas 50 % risku un zemes izmantošanas izmaksu, tādējādi piedaloties saskaņotajā iegādes cenas pazeminājumā. Lai nodrošinātu, ka zemes izmantošana nenes zaudējumus, tika pieņemts lēmums, ka SJB būtu PPP jāiegulda EUR 2,6 miljoni (zemes izmantošanas ģenerālplāna Damcentrum 5.2.1. punkts), un tā kā PPP uzņēmās 50 % no skolas izmaksām, 25 % no šīm izmaksām sedz SJB (EUR 0,7 miljoni). |
| --- | --- |

(59)

Turklāt, tā kā SJB ir daļa no PPP, tā uzņemas 50 % risku un zemes izmantošanas izmaksu, tādējādi piedaloties saskaņotajā iegādes cenas pazeminājumā. Lai nodrošinātu, ka zemes izmantošana nenes zaudējumus, tika pieņemts lēmums, ka SJB būtu PPP jāiegulda EUR 2,6 miljoni (zemes izmantošanas ģenerālplāna Damcentrum 5.2.1. punkts), un tā kā PPP uzņēmās 50 % no skolas izmaksām, 25 % no šīm izmaksām sedz SJB (EUR 0,7 miljoni).

SJB

SJB

Damcentrum

SJB

4.3.5.   Konkurences kropļojumi

Konkurences kropļojumi

| (60) | Visbeidzot, Nīderlandes iestādes apgalvo, ka cenas pazeminājums ar atpakaļejošu spēku attiecas uz 67 mājokļiem un 14 komerciāla izmantojuma telpām, kas tiks pārdotas par tirgus apstākļiem atbilstošām cenām, kuras ir novērtējis neatkarīgs eksperts. Tādējādi konkurences kropļojums būtu ļoti ierobežots, un tas nebūtu būtiskāks par pozitīvajiem projekta īstenošanas rezultātiem. |
| --- | --- |

(60)

Visbeidzot, Nīderlandes iestādes apgalvo, ka cenas pazeminājums ar atpakaļejošu spēku attiecas uz 67 mājokļiem un 14 komerciāla izmantojuma telpām, kas tiks pārdotas par tirgus apstākļiem atbilstošām cenām, kuras ir novērtējis neatkarīgs eksperts. Tādējādi konkurences kropļojums būtu ļoti ierobežots, un tas nebūtu būtiskāks par pozitīvajiem projekta īstenošanas rezultātiem.

5.   TREŠO PERSONU PIEZĪMES

TREŠO PERSONU PIEZĪMES

| (61) | Tikai Stichting iesniedza piezīmes, reaģējot uz lēmumu sākt procedūru. Stichting atzinīgi vērtē lēmumu sākt procedūru, bet uzskata, ka šajā lēmumā izklāstītie apstrīdētie pasākumi ir daļa no daudz plašākas atbalsta darbības, un atsaucas uz savu sūdzību un iesniegto papildu informāciju. Stichting jo īpaši norāda uz iespējamo pašvaldības veikto zemes bezmaksas nodošanu PPP pārziņā. |
| --- | --- |

(61)

Tikai Stichting iesniedza piezīmes, reaģējot uz lēmumu sākt procedūru. Stichting atzinīgi vērtē lēmumu sākt procedūru, bet uzskata, ka šajā lēmumā izklāstītie apstrīdētie pasākumi ir daļa no daudz plašākas atbalsta darbības, un atsaucas uz savu sūdzību un iesniegto papildu informāciju. Stichting jo īpaši norāda uz iespējamo pašvaldības veikto zemes bezmaksas nodošanu PPP pārziņā.

Stichting

Stichting

Stichting

| (62) | Stichting uzskata, ka projekta īstenošanas kavējuma cēlonis nebija tā ierosinātais valsts tiesvedības process un ka finanšu krīze nekavēja mājokļu pārdošanu Damplein. Saskaņā ar Stichting pausto informāciju jau kopš projekta sākuma 2004. gadā nav bijis tirgus pieprasījuma pēc tāda mājokļa veida, kādu bija ierosināts izbūvēt Damplein. |
| --- | --- |

(62)

Stichting uzskata, ka projekta īstenošanas kavējuma cēlonis nebija tā ierosinātais valsts tiesvedības process un ka finanšu krīze nekavēja mājokļu pārdošanu Damplein. Saskaņā ar Stichting pausto informāciju jau kopš projekta sākuma 2004. gadā nav bijis tirgus pieprasījuma pēc tāda mājokļa veida, kādu bija ierosināts izbūvēt Damplein.

Stichting

Damplein

Stichting

Damplein

| (63) | Saskaņā ar Stichting sniegto informāciju ne 2003. gadā, ne 2009. gadā zemi nenovērtēja neatkarīgs eksperts. |
| --- | --- |

(63)

Saskaņā ar Stichting sniegto informāciju ne 2003. gadā, ne 2009. gadā zemi nenovērtēja neatkarīgs eksperts.

Stichting

6.   NĪDERLANDES IESTĀŽU PIEZĪMES SAISTĪBĀ AR TREŠO PERSONU PIEZĪMĒM

NĪDERLANDES IESTĀŽU PIEZĪMES SAISTĪBĀ AR TREŠO PERSONU PIEZĪMĒM

| (64) | Nīderlandes iestādes norādīja, ka pašvaldības veiktā projekta sagatavošana ir bijusi pārredzama un ka šis process ir aprakstīts 2004. gada 6. aprīlī pieņemtajā “Konceptuālajā ģenerālplānā Damcentrum”. Tādējādi konfidencialitātes nolūkos netika publicēti tikai finansiāli sensitīvi nolīgumi vai to daļas. |
| --- | --- |

(64)

Nīderlandes iestādes norādīja, ka pašvaldības veiktā projekta sagatavošana ir bijusi pārredzama un ka šis process ir aprakstīts 2004. gada 6. aprīlī pieņemtajā “Konceptuālajā ģenerālplānā Damcentrum”. Tādējādi konfidencialitātes nolūkos netika publicēti tikai finansiāli sensitīvi nolīgumi vai to daļas.

Damcentrum

| (65) | Attiecībā uz pašvaldības veiktu zemes bezmaksas nodošanu PPP pārziņā pašvaldība paskaidroja, ka tā neattiecas uz lēmumu sākt procedūru, un atsaucās uz informāciju, kuru tā Komisijai iesniedza 2009. gadā un kurā tā paskaidroja, ka zemes nodošana nebija bezmaksas, jo PPP pretī sniedza pakalpojumus. Iepriekš iesniegtajā informācijā pašvaldība uzsvēra, ka PPP veikto darbu izmaksas normālā situācijā būtu jāsedz pašvaldībai. |
| --- | --- |

(65)

Attiecībā uz pašvaldības veiktu zemes bezmaksas nodošanu PPP pārziņā pašvaldība paskaidroja, ka tā neattiecas uz lēmumu sākt procedūru, un atsaucās uz informāciju, kuru tā Komisijai iesniedza 2009. gadā un kurā tā paskaidroja, ka zemes nodošana nebija bezmaksas, jo PPP pretī sniedza pakalpojumus. Iepriekš iesniegtajā informācijā pašvaldība uzsvēra, ka PPP veikto darbu izmaksas normālā situācijā būtu jāsedz pašvaldībai.

| (66) | Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju gan dažādās Stichting ierosinātās juridiskās procedūras, kas projektam piesaistīja daudz negatīvas uzmanības plašsaziņas līdzekļos, gan kredītu krīze negatīvi ietekmēja mājokļu pārdošanu Damplein. Tomēr, kad 2007. gadā sākās pirmā īpašumu tirdzniecība, tika pārdota gandrīz trešdaļa mājokļu. Šos pārdošanas nolīgumus vēlāk atcēla būvatļauju izsniegšanas kavējumu dēļ. Tāpēc var secināt, ka projekta īstenošanas sākumā pēc šiem mājokļiem bija pieprasījums. |
| --- | --- |

(66)

Saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju gan dažādās Stichting ierosinātās juridiskās procedūras, kas projektam piesaistīja daudz negatīvas uzmanības plašsaziņas līdzekļos, gan kredītu krīze negatīvi ietekmēja mājokļu pārdošanu Damplein. Tomēr, kad 2007. gadā sākās pirmā īpašumu tirdzniecība, tika pārdota gandrīz trešdaļa mājokļu. Šos pārdošanas nolīgumus vēlāk atcēla būvatļauju izsniegšanas kavējumu dēļ. Tāpēc var secināt, ka projekta īstenošanas sākumā pēc šiem mājokļiem bija pieprasījums.

Stichting

Damplein

| (67) | Turklāt Nīderlandes iestādes papildus norāda, ka neatkarīgos ekspertus izraudzījās pašvaldība, kurai nebija nekādas ieinteresētības iegūt zemu zemes novērtējumu. |
| --- | --- |

(67)

Turklāt Nīderlandes iestādes papildus norāda, ka neatkarīgos ekspertus izraudzījās pašvaldība, kurai nebija nekādas ieinteresētības iegūt zemu zemes novērtējumu.

7.   APSTRĪDĒTO PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

APSTRĪDĒTO PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

7.1.   VALSTS ATBALSTA ESĪBA ATBILSTĪGI LESD 107. PANTA 1. PUNKTAM

| (68) | LESD 107. panta 1. punktā ir paredzēts, ka “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(68)

LESD 107. panta 1. punktā ir paredzēts, ka “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (69) | Pirmkārt, nav apstrīdēts, ka SJB, kā arī Schouten de Jong un Bouwfonds, šīs partnerības locekļi, kvalificējas kā uzņēmumi šo noteikumu izpratnē, jo tie īsteno saimniecisko darbību, piedāvājot tirgū preces un pakalpojumus, kā norādīts lēmumā sākt procedūru. |
| --- | --- |

(69)

Pirmkārt, nav apstrīdēts, ka SJB, kā arī Schouten de Jong un Bouwfonds, šīs partnerības locekļi, kvalificējas kā uzņēmumi šo noteikumu izpratnē, jo tie īsteno saimniecisko darbību, piedāvājot tirgū preces un pakalpojumus, kā norādīts lēmumā sākt procedūru.

SJB

Schouten de Jong

Bouwfonds

| (70) | Otrkārt, apstrīdētos pasākumus nodrošināja PPP, un tas nozīmē, ka pašvaldība, kurai pieder 50 % no PPP, sniedza attiecīgu atļauju. Tā kā PPP lēmumu pieņemšanas procesa pamatā ir vienprātības princips un šos pasākumus nebija iespējams apstiprināt bez skaidras pašvaldības domes piekrišanas, lēmumu PPP veikt apstrīdētos pasākumus nevar attiecināt uz valsti. Turklāt, ja pašvaldība nebūtu piekritusi veikt apstrīdētos pasākumus, finanšu risks, kuram to pakļāva PPP, būtu bijis proporcionāli mazāks. Tāpēc cenas pazeminājums un atceltie maksājumi, kam PPP piekrita, ietver valsts līdzekļu zaudējumu (16). |
| --- | --- |

(70)

Otrkārt, apstrīdētos pasākumus nodrošināja PPP, un tas nozīmē, ka pašvaldība, kurai pieder 50 % no PPP, sniedza attiecīgu atļauju. Tā kā PPP lēmumu pieņemšanas procesa pamatā ir vienprātības princips un šos pasākumus nebija iespējams apstiprināt bez skaidras pašvaldības domes piekrišanas, lēmumu PPP veikt apstrīdētos pasākumus nevar attiecināt uz valsti. Turklāt, ja pašvaldība nebūtu piekritusi veikt apstrīdētos pasākumus, finanšu risks, kuram to pakļāva PPP, būtu bijis proporcionāli mazāks. Tāpēc cenas pazeminājums un atceltie maksājumi, kam PPP piekrita, ietver valsts līdzekļu zaudējumu (16).

16

| (71) | Treškārt, tā kā pasākumi sniedz labumu tikai SJB un galu galā – Schouten de Jong un Bouwfonds, šīs partnerības locekļiem, tie pēc būtības ir uzskatāmi par selektīviem. |
| --- | --- |

(71)

Treškārt, tā kā pasākumi sniedz labumu tikai SJB un galu galā – Schouten de Jong un Bouwfonds, šīs partnerības locekļiem, tie pēc būtības ir uzskatāmi par selektīviem.

SJB

Schouten de Jong

Bouwfonds

| (72) | Tomēr Nīderlandes iestādes ir apstrīdējušas apgalvojumu, ka pašvaldība, piekrītot samazināt sākotnēji apstiprināto cenu, par kuru SJB iegādājās zemi, un paredzot maksājumu atcelšanu, nodrošināja SJB ekonomiskas priekšrocības, kuras parastos tirgus apstākļos šī partnerība nebūtu ieguvusi. |
| --- | --- |

(72)

Tomēr Nīderlandes iestādes ir apstrīdējušas apgalvojumu, ka pašvaldība, piekrītot samazināt sākotnēji apstiprināto cenu, par kuru SJB iegādājās zemi, un paredzot maksājumu atcelšanu, nodrošināja SJB ekonomiskas priekšrocības, kuras parastos tirgus apstākļos šī partnerība nebūtu ieguvusi.

SJB

SJB

| (73) | Pamatojoties uz iemesliem, kas ir izklāstīti turpmākajos apsvērumos (74.–83. apsvērums), Komisija šajos jautājumos var piekrist Nīderlandes iestādēm, ņemot vērā lietas apstākļus un apstrīdēto pasākumu īpašo kontekstu, tostarp jo īpaši pašvaldības juridisko nostāju, pamatojoties uz 2004. gada sadarbības nolīgumu un vairākiem divpusējiem nolīgumiem ar SJB. |
| --- | --- |

(73)

Pamatojoties uz iemesliem, kas ir izklāstīti turpmākajos apsvērumos (74.–83. apsvērums), Komisija šajos jautājumos var piekrist Nīderlandes iestādēm, ņemot vērā lietas apstākļus un apstrīdēto pasākumu īpašo kontekstu, tostarp jo īpaši pašvaldības juridisko nostāju, pamatojoties uz 2004. gada sadarbības nolīgumu un vairākiem divpusējiem nolīgumiem ar SJB.

SJB

7.1.1.   Priekšrocību esība

Priekšrocību esība

| (74) | Saskaņā ar iedibināto judikatūru saimnieciski darījumi, ko veic valsts iestāde vai valsts uzņēmums, nepiešķir priekšrocību tās vai tā darījumu partnerim un tāpēc nenozīmē atbalstu, ja tos veic atbilstoši parastajiem tirgus apstākļiem (17). Lai noteiktu, vai saimniecisks darījums tiek veikts atbilstoši parastajiem tirgus apstākļiem, valsts iestāžu vai uzņēmumu rīcība būtu jāsalīdzina ar līdzīgu privātu uzņēmēju rīcību parastajos tirgus apstākļos, lai noteiktu, vai šādu iestāžu vai uzņēmumu veiktie saimnieciskie darījumi piešķir priekšrocību to darījumu partneriem. Tas tiek dēvēts par “tirgus ekonomikas dalībnieka principu” (TEDP). |
| --- | --- |

(74)

Saskaņā ar iedibināto judikatūru saimnieciski darījumi, ko veic valsts iestāde vai valsts uzņēmums, nepiešķir priekšrocību tās vai tā darījumu partnerim un tāpēc nenozīmē atbalstu, ja tos veic atbilstoši parastajiem tirgus apstākļiem (17). Lai noteiktu, vai saimniecisks darījums tiek veikts atbilstoši parastajiem tirgus apstākļiem, valsts iestāžu vai uzņēmumu rīcība būtu jāsalīdzina ar līdzīgu privātu uzņēmēju rīcību parastajos tirgus apstākļos, lai noteiktu, vai šādu iestāžu vai uzņēmumu veiktie saimnieciskie darījumi piešķir priekšrocību to darījumu partneriem. Tas tiek dēvēts par “tirgus ekonomikas dalībnieka principu” (TEDP).

17

| (75) | Tādēļ, lai noteiktu, vai pašvaldība, piekrītot pazemināt partnerībai SJB pārdotās zemes cenu un atcelt maksājumus, piešķīra ekonomisku priekšrocību SJB, ir jāpārbauda, vai pašvaldība ievēroja TEDP. Proti, vai hipotētisks privātais pārdevējs, kas ir tādā pašā situācijā kā pašvaldība, būtu piekritis tādā pašā veidā pazemināt cenu un atcelt maksājumus, lai izslēgtu priekšrocības esību apstrīdēto pasākumu rezultātā. |
| --- | --- |

(75)

Tādēļ, lai noteiktu, vai pašvaldība, piekrītot pazemināt partnerībai SJB pārdotās zemes cenu un atcelt maksājumus, piešķīra ekonomisku priekšrocību SJB, ir jāpārbauda, vai pašvaldība ievēroja TEDP. Proti, vai hipotētisks privātais pārdevējs, kas ir tādā pašā situācijā kā pašvaldība, būtu piekritis tādā pašā veidā pazemināt cenu un atcelt maksājumus, lai izslēgtu priekšrocības esību apstrīdēto pasākumu rezultātā.

SJB

SJB

| (76) | Šajā saistībā būtu jāņem vērā visi apstrīdēto pasākumu būtiskie aspekti un to konteksts (18), jo īpaši pašvaldības un SJB juridiskā nostāja, ņemot vērā 2004. gada sadarbības nolīgumu un dažādus divpusējos nolīgumus, kā arī projekta, kas bija daļa no plašāka nekustamo īpašumu projekta, sarežģītību. |
| --- | --- |

(76)

Šajā saistībā būtu jāņem vērā visi apstrīdēto pasākumu būtiskie aspekti un to konteksts (18), jo īpaši pašvaldības un SJB juridiskā nostāja, ņemot vērā 2004. gada sadarbības nolīgumu un dažādus divpusējos nolīgumus, kā arī projekta, kas bija daļa no plašāka nekustamo īpašumu projekta, sarežģītību.

18

SJB

| (77) | Nīderlandes iestādes uzskata, ka pašvaldība rīkojās saskaņā ar TEDP, jo Damplein projekta neīstenošana ietekmētu visu Leidschendam centra projektu un radītu pašvaldībai zaudējumus. Šajā saistībā Nīderlandes iestādes būtībā sniedza šādu informāciju. Pirmkārt, saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju pašvaldībai bija būtiskas finansiālas un sociālas intereses saistībā ar iespējami drīzu būvniecības darbu sākšanu Damplein, jo turpmāki kavējumi tai radītu tiešus un netiešus zaudējumus, kas būtu lielāki nekā izmaksas, kuras pašvaldībai rastos, piekrītot apstrīdētajiem pasākumiem. Šīs finansiālās intereses dēļ pašvaldība nolēma pārskatīt ar SJB noslēgtos nolīgumus. Otrkārt, Nīderlandes iestādes apgalvoja, ka pašvaldība rīkojās kā privātais ieguldītājs, kā kompensāciju par apstrīdēto pasākumu veikšanu pieņemot saistības, ko SJB uzņēmās attiecībā uz atteikšanos no tiesībām izmantot 2004. gada sadarbības nolīgumā paredzēto 70 % klauzulu. |
| --- | --- |

(77)

Nīderlandes iestādes uzskata, ka pašvaldība rīkojās saskaņā ar TEDP, jo Damplein projekta neīstenošana ietekmētu visu Leidschendam centra projektu un radītu pašvaldībai zaudējumus. Šajā saistībā Nīderlandes iestādes būtībā sniedza šādu informāciju. Pirmkārt, saskaņā ar Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju pašvaldībai bija būtiskas finansiālas un sociālas intereses saistībā ar iespējami drīzu būvniecības darbu sākšanu Damplein, jo turpmāki kavējumi tai radītu tiešus un netiešus zaudējumus, kas būtu lielāki nekā izmaksas, kuras pašvaldībai rastos, piekrītot apstrīdētajiem pasākumiem. Šīs finansiālās intereses dēļ pašvaldība nolēma pārskatīt ar SJB noslēgtos nolīgumus. Otrkārt, Nīderlandes iestādes apgalvoja, ka pašvaldība rīkojās kā privātais ieguldītājs, kā kompensāciju par apstrīdēto pasākumu veikšanu pieņemot saistības, ko SJB uzņēmās attiecībā uz atteikšanos no tiesībām izmantot 2004. gada sadarbības nolīgumā paredzēto 70 % klauzulu.

Damplein

Leidschendam

Damplein

SJB

SJB

| (78) | Šajā saistībā Komisija norāda uz šādiem aspektiem. Šajā gadījumā, kā norādīts iepriekš 30. apsvērumā, netiek apstrīdēts, ka būvniecības darbi Damplein, kurus sākotnēji bija plānots sākt 2005. gada novembrī, tika aizkavēti, jo vairāku ierosināto valsts tiesvedības procesu dēļ nepieciešamās būvatļaujas varēja saņemt tikai 2008. gada novembrī. Šādos apstākļos SJB vairs nevēlējās īstenot sākotnēji saskaņoto 2004. gada sadarbības nolīgumu un, pamatojoties uz nolīguma noteikumiem, lūdza pašvaldību pārskatīt sākotnējos noteikumus. |
| --- | --- |

(78)

Šajā saistībā Komisija norāda uz šādiem aspektiem. Šajā gadījumā, kā norādīts iepriekš 30. apsvērumā, netiek apstrīdēts, ka būvniecības darbi Damplein, kurus sākotnēji bija plānots sākt 2005. gada novembrī, tika aizkavēti, jo vairāku ierosināto valsts tiesvedības procesu dēļ nepieciešamās būvatļaujas varēja saņemt tikai 2008. gada novembrī. Šādos apstākļos SJB vairs nevēlējās īstenot sākotnēji saskaņoto 2004. gada sadarbības nolīgumu un, pamatojoties uz nolīguma noteikumiem, lūdza pašvaldību pārskatīt sākotnējos noteikumus.

Damplein

SJB

| (79) | No 2004. gada sadarbības nolīguma noteikumiem patiešām izriet, ka sakarā ar būvatļaujas izsniegšanas kavējumu pusēm bija jāpārskata 2004. gadā panāktā vienošanās. Proti, sadarbības nolīguma 6.6. punkts paredz, ka būvatļauju izsniegšanas kavējuma gadījumā pusēm būtu jāpārskata sākotnēji saskaņotā cena par zemi un maksājumu datumi. Turklāt tā paša nolīguma 16. punktā noteikts, ka nolīgumu var atcelt pilnībā vai daļēji tikai īpaši uzskaitītās situācijās. Viena no šādām situācijām ir “Civillikuma 6. panta 258. punktā minētie neparedzētie apstākļi”: ja viena no pusēm uzskata, ka otra puse nevar no tās pieprasīt līdzšinējā nolīguma izpildi, pusēm ir jāsāk sarunas, lai savstarpēji vienotos par grozītiem noteikumiem. Visbeidzot, sadarbības nolīguma 18. punktā noteikts, ka domstarpības tiks atrisinātas, savstarpēji vienojoties, vai tiks izskatītas šķīrējtiesā. |
| --- | --- |

(79)

No 2004. gada sadarbības nolīguma noteikumiem patiešām izriet, ka sakarā ar būvatļaujas izsniegšanas kavējumu pusēm bija jāpārskata 2004. gadā panāktā vienošanās. Proti, sadarbības nolīguma 6.6. punkts paredz, ka būvatļauju izsniegšanas kavējuma gadījumā pusēm būtu jāpārskata sākotnēji saskaņotā cena par zemi un maksājumu datumi. Turklāt tā paša nolīguma 16. punktā noteikts, ka nolīgumu var atcelt pilnībā vai daļēji tikai īpaši uzskaitītās situācijās. Viena no šādām situācijām ir “Civillikuma 6. panta 258. punktā minētie neparedzētie apstākļi”: ja viena no pusēm uzskata, ka otra puse nevar no tās pieprasīt līdzšinējā nolīguma izpildi, pusēm ir jāsāk sarunas, lai savstarpēji vienotos par grozītiem noteikumiem. Visbeidzot, sadarbības nolīguma 18. punktā noteikts, ka domstarpības tiks atrisinātas, savstarpēji vienojoties, vai tiks izskatītas šķīrējtiesā.

| (80) | No šiem nolīguma noteikumiem izriet, ka pusēm bija nodoms uzturēt sadarbību un anulēt to tikai tajos gadījumos, kad nav bijis iespējams panākt vienošanos vai puses nav izpildījušas savas saistības, kā rezultātā atkārtotas sarunas vairs nav iespējamas. Šajā sakarā būtu jāņem vērā arī tas, ka projekts bija sarežģīts un to veidoja vairāki, savstarpēji saistīti apakšprojekti un ka plašajā nekustamo īpašumu projektā piedalījās vairākas puses, kas bija saistītas ar 2004. gada sadarbības nolīgumu. |
| --- | --- |

(80)

No šiem nolīguma noteikumiem izriet, ka pusēm bija nodoms uzturēt sadarbību un anulēt to tikai tajos gadījumos, kad nav bijis iespējams panākt vienošanos vai puses nav izpildījušas savas saistības, kā rezultātā atkārtotas sarunas vairs nav iespējamas. Šajā sakarā būtu jāņem vērā arī tas, ka projekts bija sarežģīts un to veidoja vairāki, savstarpēji saistīti apakšprojekti un ka plašajā nekustamo īpašumu projektā piedalījās vairākas puses, kas bija saistītas ar 2004. gada sadarbības nolīgumu.

| (81) | Turklāt, lai gan pašvaldība bija iesaistīta tikai nekustamā īpašuma projekta zemes izmantošanas posmā, savukārt ar projekta būvniecības posmu saistīto risku un izmaksas uzņēmās attiecīgie privātie attīstītāji, tostarp SJB, ir noskaidrots, ka 2008. gadā, kad SJB paziņoja pašvaldībai, ka tā nevēlas sākt būvniecības darbus, joprojām norisinājās projekta zemes izmantošanas posms. Šajā posmā pašvaldība bija finansiāli iesaistīta projektā, jo tā sedza 50 % no izmaksām un riskiem. Izmaksas par projekta zemes izmantošanas posmu ietvēra izmaksas par zemes sagatavošanu būvniecībai, izmaksas par publisko pazemes autonovietnes daļu, kā arī 50 % no izmaksām par skolas būvniecību. Tādēļ pašvaldība bija finansiāli ieinteresēta drīzā zemes izmantošanas darbu sākšanā, lai zemi varētu nodot projekta attīstītājiem un lai tiktu samaksāta zemes cena saskaņā ar 2004. gada sadarbības nolīguma 10.5. punktu. Lai gan pašvaldības kā publiskas iestādes apsvērumi saistībā ar projekta īstenošanu neattiecas uz TEDP, šajos īpašajos apstākļos Komisija piekrīt, ka līdzīgā finansiālā un līgumiskā situācijā esošs hipotētisks privātais tirgus dalībnieks drīzāk būtu centies pārskatīt cenu, nevis nekavējoties anulēt nolīgumu un publicēt aicinājumu iesniegt piedāvājumus konkursam, jo īpaši ņemot vērā to, ka līgums par autonovietnes būvniecību jau bija noslēgts ar SJB. Komisija šajā saistībā turklāt norāda, ka atkārtotu sarunu laikā bija sākusies finanšu krīze, kas jo īpaši skāra Nīderlandes nekustamo īpašumu tirgu. |
| --- | --- |

(81)

Turklāt, lai gan pašvaldība bija iesaistīta tikai nekustamā īpašuma projekta zemes izmantošanas posmā, savukārt ar projekta būvniecības posmu saistīto risku un izmaksas uzņēmās attiecīgie privātie attīstītāji, tostarp SJB, ir noskaidrots, ka 2008. gadā, kad SJB paziņoja pašvaldībai, ka tā nevēlas sākt būvniecības darbus, joprojām norisinājās projekta zemes izmantošanas posms. Šajā posmā pašvaldība bija finansiāli iesaistīta projektā, jo tā sedza 50 % no izmaksām un riskiem. Izmaksas par projekta zemes izmantošanas posmu ietvēra izmaksas par zemes sagatavošanu būvniecībai, izmaksas par publisko pazemes autonovietnes daļu, kā arī 50 % no izmaksām par skolas būvniecību. Tādēļ pašvaldība bija finansiāli ieinteresēta drīzā zemes izmantošanas darbu sākšanā, lai zemi varētu nodot projekta attīstītājiem un lai tiktu samaksāta zemes cena saskaņā ar 2004. gada sadarbības nolīguma 10.5. punktu. Lai gan pašvaldības kā publiskas iestādes apsvērumi saistībā ar projekta īstenošanu neattiecas uz TEDP, šajos īpašajos apstākļos Komisija piekrīt, ka līdzīgā finansiālā un līgumiskā situācijā esošs hipotētisks privātais tirgus dalībnieks drīzāk būtu centies pārskatīt cenu, nevis nekavējoties anulēt nolīgumu un publicēt aicinājumu iesniegt piedāvājumus konkursam, jo īpaši ņemot vērā to, ka līgums par autonovietnes būvniecību jau bija noslēgts ar SJB. Komisija šajā saistībā turklāt norāda, ka atkārtotu sarunu laikā bija sākusies finanšu krīze, kas jo īpaši skāra Nīderlandes nekustamo īpašumu tirgu.

SJB

SJB

SJB

| (82) | Pušu atkārtoto sarunu rezultātā SJB 2008. gada rudenī iesniedza PPP priekšlikumu, ierosinot par zemi samaksāt EUR 4 miljonus, un norādīja, ka, vienojoties par šo cenu, SJB būvniecības darbus sāktu 2009. gada aprīlī neatkarīgi no tā, vai mājokļi būtu realizēti iepriekšējā pārdošanā. Bez tam SJB pauda gatavību atteikties no tiesībām izmantot 2004. gada sadarbības nolīgumā paredzēto 70 % klauzulu. Turklāt, tā kā SJB ir daļa no PPP, tā uzņemtos segt pusi no samazinātajām pārdošanas cenas izmaksām. |
| --- | --- |

(82)

Pušu atkārtoto sarunu rezultātā SJB 2008. gada rudenī iesniedza PPP priekšlikumu, ierosinot par zemi samaksāt EUR 4 miljonus, un norādīja, ka, vienojoties par šo cenu, SJB būvniecības darbus sāktu 2009. gada aprīlī neatkarīgi no tā, vai mājokļi būtu realizēti iepriekšējā pārdošanā. Bez tam SJB pauda gatavību atteikties no tiesībām izmantot 2004. gada sadarbības nolīgumā paredzēto 70 % klauzulu. Turklāt, tā kā SJB ir daļa no PPP, tā uzņemtos segt pusi no samazinātajām pārdošanas cenas izmaksām.

SJB

SJB

SJB

SJB

| (83) | Pašvaldības norīkots neatkarīgais eksperts, Fakton, savā 2009. gada 11. februāra ziņojumā secināja, ka EUR 4 miljonus (vērtība 2010. gada 1. janvārī) kā noteikto jauno cenu par zemi var uzskatīt par tirgum atbilstīgu cenu par attiecīgo zemes gabalu, ņemot vērā arī turpmākās SJB saistības. |
| --- | --- |

(83)

Pašvaldības norīkots neatkarīgais eksperts, Fakton, savā 2009. gada 11. februāra ziņojumā secināja, ka EUR 4 miljonus (vērtība 2010. gada 1. janvārī) kā noteikto jauno cenu par zemi var uzskatīt par tirgum atbilstīgu cenu par attiecīgo zemes gabalu, ņemot vērā arī turpmākās SJB saistības.

Fakton

SJB

| (84) | Šādos apstākļos Komisijai nav iemesla uzskatīt, ka pašvaldības rīcība, konkrētajos apstākļos vienojoties par cenu EUR 4 miljonu vērtībā, neatbilst parastiem tirgus apstākļiem. |
| --- | --- |

(84)

Šādos apstākļos Komisijai nav iemesla uzskatīt, ka pašvaldības rīcība, konkrētajos apstākļos vienojoties par cenu EUR 4 miljonu vērtībā, neatbilst parastiem tirgus apstākļiem.

| (85) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka zemes pārdošanas cenas pazeminājums un zemes izmantošanas un kvalitātes maksājuma atcelšana, par ko puses vienojās pašvaldības, PPP un SJB noslēgtajā papildu nolīgumā, neietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, |
| --- | --- |

(85)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka zemes pārdošanas cenas pazeminājums un zemes izmantošanas un kvalitātes maksājuma atcelšana, par ko puses vienojās pašvaldības, PPP un SJB noslēgtajā papildu nolīgumā, neietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē,

SJB

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Zemes pārdošanas cenas pazeminājums un zemes izmantošanas un kvalitātes maksājuma atcelšana, ko Leidschendam-Voorburg pašvaldība 2010. gada 1. martā apstiprināja par labu Schouten-de Jong Bouwfonds – partnerībai, kuru veido Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV un Bouwfonds Ontwikkeling BV – nav uzskatāms par valsts atbalstu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2016. gada 15. janvārī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  OV C 86, 23.3.2012., 12. lpp.

1

(2)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Tiesas 2015. gada 30. jūnija spriedums apvienotajās lietās T-186/13, T-190/13 un T-193/13, Nīderlande (T-186/13), Leidschendam-Voorburg pašvaldība (T-190/13) un Bouwfonds Ontwikkeling BV en Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV (T-193/13) pret Komisiju, ECLI:EU:T:2015:447.

3

Leidschendam-Voorburg

Bouwfonds Ontwikkeling BV en Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV

(4)  Tādēļ atsauces uz SJB pārējā šā lēmuma tekstā būtu jāuzskata par atsaucēm, kas attiecas gan uz Schouten de Jong, gan uz Bouwfonds.

4

SJB

Schouten de Jong

Bouwfonds

(5)  
  2004. gada 22. novembra zemes izmantošanas/PPP nolīguma 4.1. punktā ir paredzēts: “Pašvaldība un SJB sākot no šā līguma parakstīšanas dienas veido pilnsabiedrību. Tādējādi tās no minētās dienas, pamatojoties uz atsevišķiem noslēdzamiem līgumiem par projekta pamatizdevumiem, kopīgi un saskaņotā veidā rūpējas par zemes ekspluatācijas īstenošanu. Ar to saistītās izmaksas un riskus uzņemas 50 % apmērā SJB un 50 % apmērā pašvaldība. Schouten un Bouwfonds ir solidāri atbildīgi par SJB saistību izpildi atbilstīgi šim nolīgumam (sadarbības nolīgums un projekta līgums).”

5

SJB

SJB

Schouten

Bouwfonds

SJB

(6)  Projekta sākotnējais nosaukums bija “
  Dam centrum projekts”, bet 2005. gadā šo nosaukumu nomainīja uz “
  Leidschendam centra projekts”. Šajā lēmumā nekustamā īpašuma projekta apzīmēšanai izmantots nosaukums “
  Leidschendam centra projekts”.

6

Dam centrum

Leidschendam

Leidschendam

(7)  Galīgajos plānos attiecībā uz Damplein bija paredzēts, ka SJB šajā teritorijā izbūvēs tikai 67 mājokļus.

7

Damplein

SJB

(8)  Saistībā ar to netika veikta neviena publiskā iepirkuma procedūra. Šis lēmums neskar nevienu analīzi, ko Komisija varētu veikt attiecībā uz publiskā iepirkuma aspektiem saistībā ar šo projektu.

8

(9)  
  2004. gada 10. februārī noslēgtā zemes izmantošanas ģenerālplāna Damcentrum 5.1.2. punkts.

9

Damcentrum

(10)  Saskaņā ar 2004. gada 10. februārī noslēgto zemes izmantošanas ģenerālplānu Damcentrum pašvaldība ieguldītu EUR 7,3 miljonus, savukārt SJB ieguldītu EUR 2,6 miljonus.

10

Damcentrum

SJB

(11)  Saskaņā ar Exploitatieverordening Gemeente Leidschendam-Voorburg 2009 pašvaldības var lūgt privātpersonas veikt ieguldījumu infrastruktūras darbu izmaksu segšanā. Šajā nolūkā 2004. gada sadarbības nolīgums paredz, ka privātpersonas papildus cenai par zemi PPP veiks zemes izmantošanas maksājumu un, tā kā pašvaldība pieņēma lēmumu sabiedrisko vietu izbūvē izmantot augstas kvalitātes materiālus, kvalitātes maksājumu.

11

Exploitatieverordening Gemeente Leidschendam-Voorburg 2009

(12)  2004. gada sadarbības nolīguma 6.6. punkts paredz: “Ja prasītās būvatļaujas no pieteikuma iesniedzējas puses neatkarīgu plānošanas kavēkļu rezultātā netiek saņemtas ATS līgumā paredzētajā termiņā, puses šajā sakarā – tostarp attiecībā arī uz zemes cenas aprēķināšanu un maksāšanas termiņiem – vienojas savā starpā, pēc iespējas ievērojot šā sadarbības nolīguma un divpusējo nolīgumu saturu.”

12

ATS

(13)  Papildu nolīguma 2.1.2. punkta 1. apakšpunktā ir paredzēts: “Atkāpjoties no tā, kas noteikts vienā vai vairākos vērā ņemtajos nolīgumos, i) no 2010. gada 1. janvāra pārdošanas kopējā summa, kas pircējam ir jāmaksā pārdevējam, ar šajā nolīgumā noteiktajiem nosacījumiem tiek precizēta, nosakot EUR 4 000 000 apmērā (četri miljoni euro) bez PVN pircēja izmaksām, reizinot ar 5 %; ii) sākotnējā nolīgumā paredzētie zemes izmantošanas un kvalitātes maksājumi nav jāveic; iii) zeme ir sagatavota būvdarbiem. Pirkuma summa ir balstīta uz 2010. gada 1. janvāra cenu līmeni un nav pārrēķināma.”

13

(14)  Šis jaunais nolīgums attiecas uz 208 automobiļu stāvvietām, t. i., par 225 vietām mazāk, nekā sākotnēji plānots.

14

(15)  Tā atbilst summai EUR 4,6 miljonu apmērā, par kuru iepriekš bija noslēgta vienošanās (vērtība 2003. gada 1. janvārī) un kuru līdz 2010. gada 1. janvārim indeksēja par 2,5 %.

15

(16)  Kā to apstiprināja Vispārējā tiesa savā 2015. gada 30. jūnija spriedumā, skatīt 3. zemsvītras piezīmi, 62.–72. punktu.

16

(17)  Lieta C-39/94 SFEI un citi, EU:C:1996:285, 60.–61. punkts.

17

SFEI

(18)  Lieta T-244/08 Konsum Nord pret Komisiju, EU:T:2011:732, 57. punkts un atsaucēs minētā judikatūra.

18

Konsum Nord

---

| 26.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 109/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 109/40

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/650

(2016. gada 25. aprīlis),

ar ko nosaka standartus kvalificētu paraksta un zīmoga radīšanas ierīču drošības novērtēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū 30. panta 3. punktu un 39. panta 2. punktu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Regulu (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/93/EK (1), un jo īpaši tās 30. panta 3. punktu un 39. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 910/2014 II pielikumā noteiktas prasības kvalificētām elektroniskā paraksta radīšanas ierīcēm un kvalificētām elektroniskā zīmoga radīšanas ierīcēm. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 910/2014 II pielikumā noteiktas prasības kvalificētām elektroniskā paraksta radīšanas ierīcēm un kvalificētām elektroniskā zīmoga radīšanas ierīcēm.

| (2) | Uzdevumu izstrādāt tehniskās specifikācijas, kas vajadzīgas produktu ražošanai un laišanai tirgū, ņemot vērā pašreizējo tehnoloģijas līmeni, veic standartizācijas jomā kompetentas organizācijas. |
| --- | --- |

(2)

Uzdevumu izstrādāt tehniskās specifikācijas, kas vajadzīgas produktu ražošanai un laišanai tirgū, ņemot vērā pašreizējo tehnoloģijas līmeni, veic standartizācijas jomā kompetentas organizācijas.

| (3) | ISO/IEC (Starptautiskā Standartizācijas organizācija / Starptautiskā Elektrotehnikas komisija) ievieš vispārējo IT drošības koncepciju un principus un nosaka vispārējo novērtēšanas modeli, kas jāizmanto par pamatu IT produktu drošības īpašību novērtēšanā. |
| --- | --- |

(3)

ISO/IEC (Starptautiskā Standartizācijas organizācija / Starptautiskā Elektrotehnikas komisija) ievieš vispārējo IT drošības koncepciju un principus un nosaka vispārējo novērtēšanas modeli, kas jāizmanto par pamatu IT produktu drošības īpašību novērtēšanā.

| (4) | Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) saskaņā ar Komisijas izdoto standartizācijas pilnvarojumu M/460 ir izstrādājusi kvalificētu elektroniskā paraksta un zīmogu radīšanas ierīču standartus gadījumiem, kad elektroniskā paraksta radīšanas dati vai elektroniskā zīmoga radīšanas dati tiek glabāti lietotāja pilnīgi pārvaldītā, bet ne obligāti vienīgi lietotāja pārvaldītā vidē. Šie standarti tiek uzskatīti par piemērotiem, lai novērtētu šādu ierīču atbilstību attiecīgajām Regulas (ES) Nr. 910/2014 II pielikumā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) saskaņā ar Komisijas izdoto standartizācijas pilnvarojumu M/460 ir izstrādājusi kvalificētu elektroniskā paraksta un zīmogu radīšanas ierīču standartus gadījumiem, kad elektroniskā paraksta radīšanas dati vai elektroniskā zīmoga radīšanas dati tiek glabāti lietotāja pilnīgi pārvaldītā, bet ne obligāti vienīgi lietotāja pārvaldītā vidē. Šie standarti tiek uzskatīti par piemērotiem, lai novērtētu šādu ierīču atbilstību attiecīgajām Regulas (ES) Nr. 910/2014 II pielikumā noteiktajām prasībām.

| (5) | Regulas (ES) Nr. 910/2014 II pielikumā noteikts, ka tikai kvalificēts uzticamības pakalpojumu sniedzējs var parakstītāja vārdā pārvaldīt elektroniskā paraksta radīšanas datus. Ja produkts ir parakstītāja fiziskā rīcībā, spēkā esošās drošības prasības un attiecīgās to sertifikācijas specifikācijas ir citādas nekā tad, ja kvalificēts uzticamības pakalpojumu sniedzējs darbojas parakstītāja vārdā. Lai ņemtu vērā abus gadījumus, kā arī veicinātu konkrētām vajadzībām piemērotu produktu un novērtēšanas standartu attīstīšanu laika gaitā, lēmuma pielikumā būtu jāuzskaita standarti, kas attiecas uz abiem gadījumiem. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (ES) Nr. 910/2014 II pielikumā noteikts, ka tikai kvalificēts uzticamības pakalpojumu sniedzējs var parakstītāja vārdā pārvaldīt elektroniskā paraksta radīšanas datus. Ja produkts ir parakstītāja fiziskā rīcībā, spēkā esošās drošības prasības un attiecīgās to sertifikācijas specifikācijas ir citādas nekā tad, ja kvalificēts uzticamības pakalpojumu sniedzējs darbojas parakstītāja vārdā. Lai ņemtu vērā abus gadījumus, kā arī veicinātu konkrētām vajadzībām piemērotu produktu un novērtēšanas standartu attīstīšanu laika gaitā, lēmuma pielikumā būtu jāuzskaita standarti, kas attiecas uz abiem gadījumiem.

| (6) | Šā Komisijas lēmuma pieņemšanas laikā vairāki uzticamības pakalpojumu sniedzēji jau piedāvā risinājumus elektroniskā paraksta radīšanas datu pārvaldībai savu klientu vārdā. Šobrīd produktu sertificēšana attiecas tikai uz aparatūras drošības moduļiem, kurus sertificē pēc dažādiem standartiem, bet vēl ne saskaņā ar prasībām kvalificētām paraksta un zīmoga radīšanas ierīcēm. Tomēr vēl nav tādu publicēto standartu, kāds ir, piemēram, EN 419 211 (piemēro elektroniskiem parakstiem, kas radīti pilnīgi, bet ne obligāti vienīgi lietotāja pārvaldītā vidē), kuri attiektos uz tikpat svarīgu tirgu – sertificētiem attālinātiem produktiem. Standarti, kas varētu būt piemēroti šādam mērķim, šobrīd vēl tiek izstrādāti, tāpēc tad, kad šādi standarti būs pieejami un būs atzīti par atbilstīgiem Regulas (ES) Nr. 910/2014 II pielikumā noteiktajām prasībām, Komisija papildinās šo lēmumu. Līdz brīdim, kad būs izveidots šādu standartu saraksts, šādu produktu atbilstības novērtēšanai var izmantot alternatīvu procesu, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 910/2014 30. panta 3. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(6)

Šā Komisijas lēmuma pieņemšanas laikā vairāki uzticamības pakalpojumu sniedzēji jau piedāvā risinājumus elektroniskā paraksta radīšanas datu pārvaldībai savu klientu vārdā. Šobrīd produktu sertificēšana attiecas tikai uz aparatūras drošības moduļiem, kurus sertificē pēc dažādiem standartiem, bet vēl ne saskaņā ar prasībām kvalificētām paraksta un zīmoga radīšanas ierīcēm. Tomēr vēl nav tādu publicēto standartu, kāds ir, piemēram, EN 419 211 (piemēro elektroniskiem parakstiem, kas radīti pilnīgi, bet ne obligāti vienīgi lietotāja pārvaldītā vidē), kuri attiektos uz tikpat svarīgu tirgu – sertificētiem attālinātiem produktiem. Standarti, kas varētu būt piemēroti šādam mērķim, šobrīd vēl tiek izstrādāti, tāpēc tad, kad šādi standarti būs pieejami un būs atzīti par atbilstīgiem Regulas (ES) Nr. 910/2014 II pielikumā noteiktajām prasībām, Komisija papildinās šo lēmumu. Līdz brīdim, kad būs izveidots šādu standartu saraksts, šādu produktu atbilstības novērtēšanai var izmantot alternatīvu procesu, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 910/2014 30. panta 3. punkta b) apakšpunktā.

| (7) | Pielikumā ir norādīts EN 419 211 standarts, kas sastāv no dažādām daļām (1.–6.), kuras attiecas uz dažādām situācijām. EN 419 211 5. un 6. daļā ietverti paplašinājumi, kas attiecas uz kvalificētas paraksta radīšanas ierīces vidi, piemēram, sakariem ar uzticamu paraksta radīšanas lietojumprogrammatūru. Produktu ražotāji šādus paplašinājums var piemērot. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 910/2014 56. apsvērumu sertifikācijas joma atbilstoši minētās regulas 30. un 39. pantam ietver tikai paraksta radīšanas datus, bet neietver paraksta radīšanas lietojumprogrammatūras. |
| --- | --- |

(7)

Pielikumā ir norādīts EN 419 211 standarts, kas sastāv no dažādām daļām (1.–6.), kuras attiecas uz dažādām situācijām. EN 419 211 5. un 6. daļā ietverti paplašinājumi, kas attiecas uz kvalificētas paraksta radīšanas ierīces vidi, piemēram, sakariem ar uzticamu paraksta radīšanas lietojumprogrammatūru. Produktu ražotāji šādus paplašinājums var piemērot. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 910/2014 56. apsvērumu sertifikācijas joma atbilstoši minētās regulas 30. un 39. pantam ietver tikai paraksta radīšanas datus, bet neietver paraksta radīšanas lietojumprogrammatūras.

| (8) | Lai nodrošinātu to, ka kvalificētas paraksta vai zīmoga radīšanas ierīces radīti elektroniskie paraksti vai zīmogi ir uzticami aizsargāti pret viltošanu, kā tas prasīts Regulas (ES) Nr. 910/2014 II pielikumā, sertificētā produkta drošības priekšnoteikums ir atbilstoši kriptogrāfijas algoritmi, atslēgu garumi un jaucējfunkcijas. Tā kā šis jautājums Eiropas līmenī nav saskaņots, dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, lai vienotos par kriptogrāfijas algoritmiem, atslēgu garumiem un jaucējfunkcijām, kas jāizmanto elektronisko parakstu un zīmogu jomā. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu to, ka kvalificētas paraksta vai zīmoga radīšanas ierīces radīti elektroniskie paraksti vai zīmogi ir uzticami aizsargāti pret viltošanu, kā tas prasīts Regulas (ES) Nr. 910/2014 II pielikumā, sertificētā produkta drošības priekšnoteikums ir atbilstoši kriptogrāfijas algoritmi, atslēgu garumi un jaucējfunkcijas. Tā kā šis jautājums Eiropas līmenī nav saskaņots, dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, lai vienotos par kriptogrāfijas algoritmiem, atslēgu garumiem un jaucējfunkcijām, kas jāizmanto elektronisko parakstu un zīmogu jomā.

| (9) | Ar šā lēmuma pieņemšanu Komisijas Lēmums 2003/511/EK (2) noveco. Tādēļ tas būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(9)

Ar šā lēmuma pieņemšanu Komisijas Lēmums 2003/511/EK (2) noveco. Tādēļ tas būtu jāatceļ.

| (10) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst Regulas (ES) Nr. 910/2014 48. pantā minētās komitejas atzinumam, |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst Regulas (ES) Nr. 910/2014 48. pantā minētās komitejas atzinumam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Informācijas tehnoloģiju produktu drošības novērtēšanas standarti, kurus piemēro, sertificējot kvalificētas elektroniskā paraksta radīšanas ierīces vai kvalificētas elektroniskā zīmoga radīšanas ierīces saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 910/2014 30. panta 3. punktu a) apakšpunktu vai 39. panta 2. punktu, ja elektroniskā paraksta radīšanas dati vai elektroniskā zīmoga radīšanas dati tiek glabāti lietotāja pilnīgi pārvaldītā, bet ne obligāti vienīgi lietotāja pārvaldītā vidē, ir uzskaitīti lēmuma pielikumā.

2.   Līdz brīdim, kad Komisija ir izveidojusi sarakstu ar informācijas tehnoloģiju produktu drošības novērtēšanas standartiem, ko piemēro, sertificējot kvalificētas elektroniskā paraksta radīšanas ierīces vai kvalificētas elektroniskā zīmoga radīšanas ierīces, ja uzticamības pakalpojumu sniedzējs parakstītāja vai zīmoga radītāja vārdā pārvalda elektroniskā paraksta radīšanas datus vai elektroniskā zīmoga radīšanas datus, šādu produktu sertificēšanu balsta uz procesu, kurā saskaņā ar 30. panta 3. punkta b) apakšpunktu izmanto drošības līmeņus, kuri ir salīdzināmi ar 30. panta 3. punkta a) apakšpunktā prasītajiem un par kuriem Komisijai paziņojusi publiskā vai privātā iestāde, kas minēta Regulas (ES) Nr. 910/2014 30. panta 1. punktā.

2. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 2003/511/EK.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2016. gada 25. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 257, 28.8.2014., 73. lpp.

1

(2)  Komisijas 2003. gada 14. jūlija Lēmums 2003/511/EK par elektroniskā paraksta produktu vispārēji atzīto standartu atsauces numuru publicēšanu atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 1999/93/EK (OV L 175, 15.7.2003., 45. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

LĒMUMA 1. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTO STANDARTU SARAKSTS

| — | ISO/IEC 15408. Informācijas tehnoloģija. Drošības paņēmieni. IT drošības izvērtēšanas kritēriji. 1.–3. daļa:






  — | ISO/IEC 15408-1:2009. Informācijas tehnoloģija. Drošības paņēmieni. IT drošības izvērtēšanas kritēriji. 1. daļa. ISO, 2009, |
| --- | --- | --- |

—

ISO/IEC 15408. Informācijas tehnoloģija. Drošības paņēmieni. IT drošības izvērtēšanas kritēriji. 1.–3. daļa:

—

ISO/IEC 15408-1:2009. Informācijas tehnoloģija. Drošības paņēmieni. IT drošības izvērtēšanas kritēriji. 1. daļa. ISO, 2009,

| — | ISO/IEC 15408-2:2008. Informācijas tehnoloģija. Drošības paņēmieni. IT drošības izvērtēšanas kritēriji. 2. daļa. ISO, 2008, |
| --- | --- |

—

ISO/IEC 15408-2:2008. Informācijas tehnoloģija. Drošības paņēmieni. IT drošības izvērtēšanas kritēriji. 2. daļa. ISO, 2008,

| — | ISO/IEC 15408-3:2008. Informācijas tehnoloģija. Drošības paņēmieni. IT drošības izvērtēšanas kritēriji. 3. daļa. ISO, 2008, |
| --- | --- |

—

ISO/IEC 15408-3:2008. Informācijas tehnoloģija. Drošības paņēmieni. IT drošības izvērtēšanas kritēriji. 3. daļa. ISO, 2008,

un

| — | ISO/IEC 18045:2008. Informācijas tehnoloģija. Drošības paņēmieni. IT drošības izvērtēšanas metodoloģija,
  un |
| --- | --- |

—

ISO/IEC 18045:2008. Informācijas tehnoloģija. Drošības paņēmieni. IT drošības izvērtēšanas metodoloģija,

un

| — | EN 419 211. Aizsardzības profili drošām paraksta radīšanas ierīcēm. Attiecīgi 1.–6. daļa:






  — | EN 419211-1:2014. Aizsardzības profili drošām paraksta radīšanas ierīcēm. 1. daļa: Pārskats, |
| --- | --- | --- |

—

EN 419 211. Aizsardzības profili drošām paraksta radīšanas ierīcēm. Attiecīgi 1.–6. daļa:

—

EN 419211-1:2014. Aizsardzības profili drošām paraksta radīšanas ierīcēm. 1. daļa: Pārskats,

| — | EN 419211-2:2013. Aizsardzības profili drošām paraksta radīšanas ierīcēm. 2. daļa: Atslēgu ģenerēšanas ierīce, |
| --- | --- |

—

EN 419211-2:2013. Aizsardzības profili drošām paraksta radīšanas ierīcēm. 2. daļa: Atslēgu ģenerēšanas ierīce,

| — | EN 419211-3:2013. Aizsardzības profili drošām paraksta radīšanas ierīcēm. 3. daļa: Ierīce ar atslēgas importu, |
| --- | --- |

—

EN 419211-3:2013. Aizsardzības profili drošām paraksta radīšanas ierīcēm. 3. daļa: Ierīce ar atslēgas importu,

| — | EN 419211-4:2013. Aizsardzības profili drošām paraksta radīšanas ierīcēm. 4. daļa: Paplašinājums atslēgu ģenerēšanas ierīcei un uzticams kanāls sertifikāta ģenerēšanas lietotnei, |
| --- | --- |

—

EN 419211-4:2013. Aizsardzības profili drošām paraksta radīšanas ierīcēm. 4. daļa: Paplašinājums atslēgu ģenerēšanas ierīcei un uzticams kanāls sertifikāta ģenerēšanas lietotnei,

| — | EN 419211-5:2013. Aizsardzības profili drošām paraksta radīšanas ierīcēm. 5. daļa: Paplašinājums atslēgu ģenerēšanas ierīcei un uzticams kanāls paraksta radīšanas lietotnei, |
| --- | --- |

—

EN 419211-5:2013. Aizsardzības profili drošām paraksta radīšanas ierīcēm. 5. daļa: Paplašinājums atslēgu ģenerēšanas ierīcei un uzticams kanāls paraksta radīšanas lietotnei,

| — | EN 419211-6:2014. Aizsardzības profili drošām paraksta radīšanas ierīcēm. 6. daļa: Paplašinājums atslēgu importēšanas ierīcei un uzticams kanāls paraksta radīšanas lietotnei. |
| --- | --- |

—

EN 419211-6:2014. Aizsardzības profili drošām paraksta radīšanas ierīcēm. 6. daļa: Paplašinājums atslēgu importēšanas ierīcei un uzticams kanāls paraksta radīšanas lietotnei.

---

Labojumi

| 26.4.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 109/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 109/43

---

Labojums Komisijas Regulā (ES) 2016/71 (2016. gada 26. janvāris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II, III un V pielikumu groza attiecībā uz 1-metilciklopropēna, flonikamīda, flutriafola, indoliletiķskābes, indolilsviestskābes, petoksamīda, pirimikarba, protiokonazola un teflubenzurona maksimālajiem atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 20, 2016. gada 27. janvāris
  )

17. lappusē pielikuma 1. punkta b) apakšpunktā tabulas tekstu aizstāj ar šādu:

“Pesticīdu atliekas un maksimālie atlieku līmeņi (mg/kg)

| Kods | Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL (a) | Flonikamīds: flonikamīda, TFNA un TFNG summa, izteikta kā flonikamīds (R) | Flutriafols | Pirimikarbs (R) | Protiokonazols: destioprotiokonazols (izomēru summa) (F) | Teflubenzurons (F) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) |
| 0100000 | SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI | | | | | |
| 0110000 | Citrusaugļi | 0,15 (+) | 0,01 (*) | 3 | 0,01 (*) | 0,01 (*) |
| 0110010 | Greipfrūti | | | | | |
| 0110020 | Apelsīni | | | | | |
| 0110030 | Citroni | | | | | |
| 0110040 | Laimi | | | | | |
| 0110050 | Mandarīni | | | | | |
| 0110990 | Citi | | | | | |
| 0120000 | Koku rieksti | 0,06 (*) | 0,02 (*) | 0,02 (*) | 0,02 (*) | 0,02 (*) |
| 0120010 | Mandeles | | | | | |
| 0120020 | Brazīlijas rieksti | | | | | |
| 0120030 | Indijas rieksti | | | | | |
| 0120040 | Kastaņi | | | | | |
| 0120050 | Kokosrieksti | | | | | |
| 0120060 | Lazdu rieksti | | | | | |
| 0120070 | Makadāmijas rieksti | | | | | |
| 0120080 | Pekanrieksti | | | | | |
| 0120090 | Pīniju rieksti | | | | | |
| 0120100 | Pistācijas | | | | | |
| 0120110 | Valrieksti | | | | | |
| 0120990 | Citi | | | | | |
| 0130000 | Sēkleņi | 0,3 | 0,4 (+) | | 0,01 (*) | 1 |
| 0130010 | Āboli | | | 0,5 (+) | | (+) |
| 0130020 | Bumbieri | | | 0,5 (+) | | |
| 0130030 | Cidonijas | | | 1,5 (+) | | |
| 0130040 | Mespili | | | 1 | | |
| 0130050 | Lokvas/Japānas mespili | | | 1 | | |
| 0130990 | Citi | | | 0,01 (*) | | |
| 0140000 | Kauleņi | | | | 0,01 (*) | |
| 0140010 | Aprikozes | 0,03 (*) | 0,01 (*) | 3 | | 0,01 (*) |
| 0140020 | Ķirši (saldie) | 0,4 (+) | 1 | 5 (+) | | 0,01 (*) |
| 0140030 | Persiki | 0,4 | 0,6 | 1,5 (+) | | 0,01 (*) |
| 0140040 | Plūmes | 0,3 (+) | 0,4 | 3 | | 0,1 (*) |
| 0140990 | Citi | 0,03 (*) | 0,01 (*) | 0,01 (*) | | 0,01 (*) |
| 0150000 | Ogas un sīkie augļi | 0,03 (*) | | | | 0,01 (*) |
| 0151000 | a) | vīnogas |

Kods

Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL (a)

Flonikamīds: flonikamīda, TFNA un TFNG summa, izteikta kā flonikamīds (R)

Flutriafols

Pirimikarbs (R)

Protiokonazols: destioprotiokonazols (izomēru summa) (F)

Teflubenzurons (F)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

0100000

SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI

0110000

Citrusaugļi

0,15 (+)

0,01 (*)

3

0,01 (*)

0,01 (*)

0110010

Greipfrūti

0110020

Apelsīni

0110030

Citroni

0110040

Laimi

0110050

Mandarīni

0110990

Citi

0120000

Koku rieksti

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0120010

Mandeles

0120020

Brazīlijas rieksti

0120030

Indijas rieksti

0120040

Kastaņi

0120050

Kokosrieksti

0120060

Lazdu rieksti

0120070

Makadāmijas rieksti

0120080

Pekanrieksti

0120090

Pīniju rieksti

0120100

Pistācijas

0120110

Valrieksti

0120990

Citi

0130000

Sēkleņi

0,3

0,4 (+)

0,01 (*)

1

0130010

Āboli

0,5 (+)

(+)

0130020

Bumbieri

0,5 (+)

0130030

Cidonijas

1,5 (+)

0130040

Mespili

1

0130050

Lokvas/Japānas mespili

1

0130990

Citi

0,01 (*)

0140000

Kauleņi

0,01 (*)

0140010

Aprikozes

0,03 (*)

0,01 (*)

3

0,01 (*)

0140020

Ķirši (saldie)

0,4 (+)

1

5 (+)

0,01 (*)

0140030

Persiki

0,4

0,6

1,5 (+)

0,01 (*)

0140040

Plūmes

0,3 (+)

0,4

3

0,1 (*)

0140990

Citi

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0150000

Ogas un sīkie augļi

0,03 (*)

0,01 (*)

0151000

a)

0,01 (*)

0,01 (*)

0151010

Galda vīnogas

0,8

0151020

Vīna vīnogas

1,5 (+)

0152000

| b) | zemenes |
| --- | --- |

b)

0,5 (+)

1,5

0,01 (*)

0153000

| c) | ogas uz dzinumiem |
| --- | --- |

c)

0,01 (*)

4 (+)

0,01 (*)

0153010

Kazenes

0153020

Ziemeļu kaulenes

0153030

Avenes (sarkanās un dzeltenās)

0153990

Citi

0154000

| d) | citi sīkie augļi un ogas |
| --- | --- |

d)

0,01 (*)

1

0154010

Zilenes

0,01 (*)

0154020

Dzērvenes

0,15

0154030

Jāņogas (baltās un sarkanās) un upenes

0,01 (*)

0154040

Ērkšķogas (dzeltenās, sarkanās un zaļās)

0,01 (*)

0154050

Mežrožu paaugļi

0,01 (*)

0154060

Zīdkoka ogas (baltās un melnās)

0,01 (*)

0154070

Vilkābeles ogas

0,01 (*)

0154080

Plūškoka ogas

0,01 (*)

0154990

Citi

0,01 (*)

0160000

Dažādi augļi

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0161000

| a) | ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

a)

0,01 (*)

0161010

Dateles

0161020

Vīģes

0161030

Galda olīvas

0161040

Kumkvati

0161050

Karambolas

0161060

Hurmas

0161070

Javas salas plūmes

0161990

Citi

0162000

| b) | mazi, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

0,01 (*)

0162010

Kivi augļi (dzelteni, sarkani un zaļi)

0162020

Ličī

0162030

Pasifloru augļi

0162040

Opuncijas

0162050

Hrizofilas

0162060

Amerikas hurmas

0162990

Citi

0163000

| c) | lieli, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

0163010

Avokado

0,01 (*)

0163020

Banāni

0,3

0163030

Mango

0,01 (*)

0163040

Papaijas

0,01 (*)

0163050

Granātāboli

0,01 (*)

0163060

Čerimojas

0,01 (*)

0163070

Gvajaves

0,01 (*)

0163080

Ananasi

0,01 (*)

0163090

Maizeskoka augļi

0,01 (*)

0163100

Duriāni

0,01 (*)

0163110

Guanabanas

0,01 (*)

0163990

Citi

0,01 (*)

0200000

SVAIGI VAI SALDĒTI DĀRZEŅI

0210000

Sakņu un bumbuļu dārzeņi

0,05

0211000

| a) | kartupeļi |
| --- | --- |

a)

0,09

0,01 (*)

0,02 (*)

0,05

0212000

| b) | tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi |
| --- | --- |

b)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0212010

Manioki

0212020

Batātes

0212030

Jamsi

0212040

Marantas

0212990

Citi

0213000

| c) | citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes |
| --- | --- |

c)

0,03 (*)

0,01 (*)

0213010

Galda bietes

0,06 (+)

0,1 (+)

0213020

Burkāni

0,01 (*)

0,1 (+)

0213030

Sakņu selerijas

0,01 (*)

0,01 (*)

0213040

Mārrutki

0,01 (*)

0,1 (+)

0213050

Topinambūri

0,01 (*)

0,01 (*)

0213060

Pastinaki

0,01 (*)

0,1 (+)

0213070

Sakņu pētersīļi

0,01 (*)

0,1 (+)

0213080

Redīsi

0,01 (*)

0,01 (*)

0213090

Puravlapu plostbārži

0,01 (*)

0,1 (+)

0213100

Kāļi

0,01 (*)

0,1 (+)

0213110

Rāceņi

0,01 (*)

0,1 (+)

0213990

Citi

0,01 (*)

0,01 (*)

0220000

Sīpolu dārzeņi

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0220010

Ķiploki

0,1

0,01 (*)

0220020

Sīpoli

0,1

0,05 (+)

0220030

Šalotes

0,01 (*)

0,05 (+)

0220040

Lielie loksīpoli un Velsas sīpoli

0,01 (*)

0,01 (*)

0220990

Citi

0,01 (*)

0,01 (*)

0230000

Augļu dārzeņi

0231000

| a) | nakteņu dzimtas augi |
| --- | --- |

a)

0,5

0,01 (*)

1,5

0231010

Tomāti

0,5 (+)

0,6 (+)

(+)

0231020

Dārzeņpipari/paprika

0,3

1

0231030

Baklažāni

0,5 (+)

0,01 (*)

0231040

Okra/“Dāmu pirkstiņi”

0,03 (*)

0,01 (*)

0231990

Citi

0,03 (*)

0,01 (*)

0232000

| b) | ķirbjaugi ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

0,5

0,01 (*)

1

0,01 (*)

0232010

Gurķi

0,5

0232020

Pipargurķīši

1,5

0232030

Tumšzaļie kabači

(+)

0,5

0232990

Citi

0,5

0233000

| c) | ķirbjaugi ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

0,4 (+)

0,01 (*)

0,01 (*)

0233010

Melones

0,2 (+)

0,4 (+)

0233020

Lielaugļu ķirbji

0,01 (*)

1

0233030

Arbūzi

0,2 (+)

0,5 (+)

0233990

Citi

0,01 (*)

0,01 (*)

0234000

| d) | cukurkukurūza |
| --- | --- |

d)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,05

0,02

0,01 (*)

0239000

| e) | citi augļu dārzeņi |
| --- | --- |

e)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0240000

Krustziežu dārzeņi (izņemot krustziežu dzimtas augu saknes un jaunās lapiņas)

0,01 (*)

0241000

| a) | ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi |
| --- | --- |

a)

0,03 (*)

0,5

0,05 (+)

0,01 (*)

0241010

Brokoļi

0241020

Ziedkāposti

0241990

Citi

0242000

| b) | galviņu krustzieži |
| --- | --- |

b)

0242010

Briseles kāposti

0,6

0,6 (+)

0,1 (+)

0,5 (+)

0242020

Galviņkāposti

0,03 (*)

0,5

0,09 (+)

0,2 (+)

0242990

Citi

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0243000

| c) | lapu krustzieži |
| --- | --- |

c)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0243010

Ķīnas kāposti

0,5

0243020

Lapu kāposti

0,3 (+)

0243990

Citi

0,01 (*)

0244000

| d) | kolrābji |
| --- | --- |

d)

0,03 (*)

0,5

0,01 (*)

0,01 (*)

0250000

Lapu dārzeņi, garšaugi un ēdami ziedi

0251000

| a) | salāti un salātveidīgie |
| --- | --- |

a)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0251010

Salātu baldriņi

15

0251020

Salāti

1,5

0251030

Platlapu cigoriņi/endīvijas

1 (+)

0251040

Kressalāti un citi dīgsti un dzinumi

15

0251050

Barbarejas

15

0251060

Sējas pazvērītes/rukolas salāti

15

0251070

Brūnās sinepes

15

0251080

Augu (tostarp Brassica ģints sugu) jaunās lapiņas

15

0251990

Citi

0,01 (*)

0252000

| b) | spināti un tiem līdzīgu augu lapas |
| --- | --- |

b)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,06

0,01 (*)

0,01 (*)

0252010

Spināti

0252020

Anakampseras

(+)

0252030

Mangoldi/lapu bietes

(+)

0252990

Citi

0253000

| c) | vīnogulāju lapas |
| --- | --- |

c)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0254000

| d) | ūdenskreses |
| --- | --- |

d)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0255000

| e) | lapu cigoriņi |
| --- | --- |

e)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,05 (+)

0,01 (*)

0,01 (*)

0256000

| f) | garšaugi un ēdami ziedi |
| --- | --- |

f)

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0256010

Kārvele

0,8

0256020

Maurloki

0,8

0256030

Lapu selerijas

3

0256040

Pētersīlis

3

0256050

Salvija

0,8

0256060

Rozmarīns

0,8

0256070

Timināns

0,8

0256080

Baziliks un ēdamie ziedi

0,8

0256090

Lauru lapas

0,8

0256100

Estragons

0,8

0256990

Citi

0,02 (*)

0260000

Pākšaugi

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0260010

Pupas (ar pākstīm)

0,03 (*)

1,5 (+)

0260020

Pupas (bez pākstīm)

0,03 (*)

0,7

0260030

Zirņi (ar pākstīm)

0,03 (*)

1,5 (+)

0260040

Zirņi (bez pākstīm)

0,7

0,7

0260050

Lēcas

0,03 (*)

0,7

0260990

Citi

0,03 (*)

0,01 (*)

0270000

Stublāju dārzeņi

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0270010

Sparģeļi

0,01 (*)

0,01 (*)

0270020

Lapu artišoki

0,2 (+)

0,01 (*)

0270030

Selerijas

0,15 (+)

0,01 (*)

0270040

Fenheļi

2

0,01 (*)

0270050

Artišoki

5

0,01 (*)

0270060

Puravi

0,01 (*)

0,06 (+)

0270070

Rabarberi

2

0,01 (*)

0270080

Bambusa dzinumi

0,01 (*)

0,01 (*)

0270090

Palmu serdes

0,01 (*)

0,01 (*)

0270990

Citi

0,01 (*)

0,01 (*)

0280000

Sēnes, sūnas un ķērpji

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0280010

Kultivētas sēnes

0280020

Savvaļas sēnes

0280990

Sūnas un ķērpji

0290000

Aļģes un prokarioti

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0300000

PĀKŠAUGI

0,03 (*)

0,01 (*)

0,2

0,01 (*)

0300010

Pupas

0,05 (+)

0300020

Lēcas

1 (+)

0300030

Zirņi

1 (+)

0300040

Lupīnas

1 (+)

0300990

Citi

0,01 (*)

0400000

EĻĻAS AUGU SĒKLAS UN AUGĻI

0,02 (*)

0401000

Eļļas augu sēklas

0401010

Linsēklas

0,06 (*)

0,02 (*)

0,05 (+)

0,09 (+)

0401020

Zemesrieksti

0,06 (*)

0,15

0,02 (*)

0,02 (*) (+)

0401030

Magoņu sēklas

0,06 (*)

0,02 (*)

0,05

0,09 (+)

0401040

Sezama sēklas

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401050

Saulespuķu sēklas

0,06 (*)

0,02 (*)

0,1

0,02 (*)

0401060

Rapšu sēklas

0,06 (*)

0,5

0,05 (+)

0,15 (+)

0401070

Sojas pupas

0,06 (*)

0,4

0,02 (*)

0,2

0401080

Sinepju sēklas

0,06 (*)

0,5

0,05 (+)

0,09 (+)

0401090

Kokvilnas sēklas

0,2

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401100

Ķirbju sēklas

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401110

Saflora sēklas

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401120

Gurķenes sēklas

0,06 (*)

0,02 (*)

0,1 (+)

0,02 (*)

0401130

Sējas idras sēklas

0,06 (*)

0,5

0,05

0,04 (+)

0401140

Kaņepju sēklas

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401150

Rīcinauga sēklas

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401990

Citi

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0402000

Eļļas augu augļi

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0402010

Olīvas eļļas ražošanai

0402020

Eļļas palmas kodoli

0402030

Eļļas palmas augļi

0402040

Kapoki

0402990

Citi

0500000

GRAUDAUGI

0,05

0,01 (*)

0500010

Mieži

0,4

0,15

0,2 (+)

0500020

Griķi un citi pseidograudaugi

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0500030

Kukurūza

0,03 (*)

0,01 (*)

0,1

0500040

Prosa

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0500050

Auzas

0,4

0,01 (*)

0,05 (+)

0500060

Rīsi

0,03 (*)

1,5 (+)

0,01 (*)

0500070

Rudzi

2 (+)

0,15

0,05 (+)

0500080

Sorgo

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0500090

Kvieši

2 (+)

0,15

0,1 (+)

0500990

Citi

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0600000

TĒJAS, KAFIJA, ZĀĻU TĒJAS, KAKAO UN CERATONIJAS

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0610000

Tējas

0,05 (*)

0,05 (*)

0620000

Kafijas pupiņas

0,15

0,05 (*)

0630000

Zāļu tējas no

0,05 (*)

0631000

| a) | ziediem |
| --- | --- |

a)

10 (+)

0631010

Kumelīte

0631020

Hibisks

0631030

Roze

0631040

Jasmīns

0631050

Liepa

0631990

Citi

0632000

| b) | lapām un garšaugiem |
| --- | --- |

b)

10 (+)

0632010

Zemene

0632020

Roibosa krūms

0632030

Mate

0632990

Citi

0633000

| c) | saknēm |
| --- | --- |

c)

0,05 (*)

0633010

Baldriāns

0633020

Žeņšeņs

0633990

Citi

0639000

| d) | jebkurām citām auga daļām |
| --- | --- |

d)

0,05 (*)

0640000

Kakao pupiņas

0,05 (*)

0,05 (*)

0650000

Ceratonija/Ceratonijas augļi

0,05 (*)

0,05 (*)

0700000

APIŅI

3 (+)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0800000

GARŠVIELAS

0810000

Sēklas

0,1 (*)

0,05 (*)

5

0,05 (*)

0,05 (*)

0810010

Anīsa sēklas

0810020

Sējas melnsēklītes sēklas

0810030

Selerija

0810040

Koriandrs

0810050

Ķimenes

0810060

Dilles

0810070

Fenhelis

0810080

Grieķu sieramoliņa sēklas

0810090

Muskatrieksts

0810990

Citi

0820000

Augļi

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0820010

Jamaikas pipari

0820020

Sičuānas pipari

0820030

Pļavas ķimenes

0820040

Kardamons

0820050

Kadiķogas

0820060

Pipari (baltie, melnie un zaļie)

0820070

Vaniļa

0820080

Tamarinda augļi

0820990

Citi

0830000

Mizas

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0830010

Kanēlis

0830990

Citi

0840000

Saknes vai sakneņi

0840010

Lakricas sakne

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0840020

Ingvers

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0840030

Kurkuma

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0840040

Mārrutki

(+)

(+)

(+)

(+)

(+)

0840990

Citi

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0850000

Pumpuri

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0850010

Krustnagliņas

0850020

Kaperi

0850990

Citi

0860000

Ziedu drīksnas

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0860010

Safrāns

0860990

Citi

0870000

Sēklsedzes

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0870010

Muskatrieksta miza

0870990

Citi

0900000

AUGI CUKURA RAŽOŠANAI

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0900010

Cukurbiešu saknes

0,06

0900020

Cukurniedres

0,01 (*)

0900030

Cigoriņu saknes

0,01 (*)

0900990

Citi

0,01 (*)

1000000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI – SAUSZEMES DZĪVNIEKI

(+)

1010000

Audi

0,05

1011000

| a) | cūku |
| --- | --- |

a)

0,05 (+)

1011010

Muskuļi

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1011020

Taukaudi

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1011030

Aknas

0,03

0,1 (+)

0,5 (+)

1011040

Nieres

0,03

0,01 (*)

0,5 (+)

1011050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,03

0,01 (*)

0,5 (+)

1011990

Citi

0,03

0,01 (*)

0,5 (+)

1012000

| b) | liellopu |
| --- | --- |

b)

0,05 (+)

1012010

Muskuļi

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1012020

Taukaudi

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1012030

Aknas

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1012040

Nieres

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1012050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1012990

Citi

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1013000

| c) | aitu |
| --- | --- |

c)

0,05 (+)

1013010

Muskuļi

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1013020

Taukaudi

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1013030

Aknas

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1013040

Nieres

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1013050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1013990

Citi

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1014000

| d) | kazu |
| --- | --- |

d)

0,05 (+)

1014010

Muskuļi

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1014020

Taukaudi

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1014030

Aknas

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1014040

Nieres

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1014050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1014990

Citi

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1015000

| e) | zirgu |
| --- | --- |

e)

0,05 (+)

1015010

Muskuļi

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1015020

Taukaudi

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1015030

Aknas

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1015040

Nieres

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1015050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1015990

Citi

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1016000

| f) | mājputnu |
| --- | --- |

f)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1016010

Muskuļi

0,03

1016020

Taukaudi

0,03

1016030

Aknas

0,03

1016040

Nieres

0,02 (*)

1016050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,03

1016990

Citi

0,03

1017000

| g) | citu lauksaimniecības dzīvnieku |
| --- | --- |

g)

0,05 (+)

1017010

Muskuļi

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1017020

Taukaudi

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1017030

Aknas

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1017040

Nieres

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1017050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1017990

Citi

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1020000

Piens

0,02 (*)

0,01 (*)

0,05 (+)

0,01 (*) (+)

0,05

1020010

Liellopi

1020020

Aitas

1020030

Kazas

1020040

Zirgi

1020990

Citi

1030000

Putnu olas

0,04

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,05

1030010

Cāļi

1030020

Pīles

1030030

Zosis

1030040

Paipalas

1030990

Citi

1040000

Medus un pārējie biškopības produkti

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

1050000

Abinieki un rāpuļi

0,02 (*)

0,01 (*)

0,05

0,01 (*)

0,05

1060000

Sauszemes bezmugurkaulnieki

0,02 (*)

0,01 (*)

0,05

0,01 (*)

0,05

1070000

Sauszemes savvaļas mugurkaulnieki

0,02 (*)

0,01 (*)

0,05

0,01 (*)

0,05”

---