# Eiropas Savienības L 134/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 134 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 24. maijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 134

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 24. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2016/788 (2014. gada 1. oktobris) par valsts atbalstu SA.32833 (11/C) (ex 11/NN), ko Vācija sniegusi saistībā ar Frankfurtes Hānas lidostas finansēšanas pasākumiem, kuri ieviesti laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6850)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2016/789 (2014. gada 1. oktobris) par valsts atbalstu SA.21121 (C29/08) (ex NN 54/07), ko Vācija īstenojusi attiecībā uz Frankfurtes-Hānas lidostas finansēšanu un finansiālajām attiecībām starp lidostu un Ryanair

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6853)

   (
  1
  ) | 46 |
| | * | Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2016/790 (2016. gada 13. janvāris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/36/EK V pielikumu groza attiecībā uz kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem un apmācību kursu nosaukumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 1)

   (
  1
  ) | 135 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2016/788 (2014. gada 1. oktobris) par valsts atbalstu SA.32833 (11/C) (ex 11/NN), ko Vācija sniegusi saistībā ar Frankfurtes Hānas lidostas finansēšanas pasākumiem, kuri ieviesti laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6850)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6850)

1

1

*

Komisijas Lēmums (ES) 2016/789 (2014. gada 1. oktobris) par valsts atbalstu SA.21121 (C29/08) (ex NN 54/07), ko Vācija īstenojusi attiecībā uz Frankfurtes-Hānas lidostas finansēšanu un finansiālajām attiecībām starp lidostu un Ryanair

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6853)

   (
  1
  )

Ryanair

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6853)

1

46

*

Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2016/790 (2016. gada 13. janvāris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/36/EK V pielikumu groza attiecībā uz kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem un apmācību kursu nosaukumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 1)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 1)

1

135

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 24.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 134/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/788

(2014. gada 1. oktobris)

par valsts atbalstu SA.32833 (11/C) (ex 11/NN), ko Vācija sniegusi saistībā ar Frankfurtes Hānas lidostas finansēšanas pasākumiem, kuri ieviesti laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6850)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas aicinātas iesniegt savus apsvērumus atbilstīgi iepriekš minētajiem nosacījumiem (2), un, ņemot vērā šo personu apsvērumus,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2008. gada 17. jūnija vēstulē informēja Vāciju par savu lēmumu attiecībā uz Frankfurtes Hānas lidostas pārvaldītāja Flughafen Frankfurt Hahn GmbH (turpmāk “FFHG”) finansēšanu un tā finanšu attiecībām ar uzņēmumu Ryanair sākt Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru. Oficiālā izmeklēšanas procedūra tika reģistrēta ar lietas numuru SA.21121 (C 29/08). |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2008. gada 17. jūnija vēstulē informēja Vāciju par savu lēmumu attiecībā uz Frankfurtes Hānas lidostas pārvaldītāja Flughafen Frankfurt Hahn GmbH (turpmāk “FFHG”) finansēšanu un tā finanšu attiecībām ar uzņēmumu Ryanair sākt Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru. Oficiālā izmeklēšanas procedūra tika reģistrēta ar lietas numuru SA.21121 (C 29/08).

Flughafen Frankfurt Hahn GmbH

FFHG

Ryanair

| (2) | Uzņēmums Deutsche Lufthansa AG (turpmāk “Lufthansa”) 2011. gada 4. marta vēstulē sniedza papildu informāciju par pašlaik notiekošo oficiālo izmeklēšanas procedūru lietā SA.21121 (C 29/08), norādot uz jauniem valsts atbalsta pasākumiem par labu FFHG. |
| --- | --- |

(2)

Uzņēmums Deutsche Lufthansa AG (turpmāk “Lufthansa”) 2011. gada 4. marta vēstulē sniedza papildu informāciju par pašlaik notiekošo oficiālo izmeklēšanas procedūru lietā SA.21121 (C 29/08), norādot uz jauniem valsts atbalsta pasākumiem par labu FFHG.

Deutsche Lufthansa AG

Lufthansa

FFHG

| (3) | Komisija ar 2011. gada 18. marta vēstuli šos uzņēmuma Lufthansa iesniegtos datus pārsūtīja Vācijai un pieprasīja sniegt papildu informāciju par iespējamiem jauniem valsts atbalsta pasākumiem. Vācija 2011. gada 5. aprīļa vēstulē lūdza pagarināt šīs informācijas sniegšanas termiņu līdz 2011. gada 15. jūlijam. Komisija 2011. gada 11. aprīļa vēstulē piešķīra termiņa pagarinājumu līdz 2011. gada 18. maijam saistībā ar dažiem jautājumiem un līdz 2011. gada 31. maijam saistībā ar pārējiem jautājumiem. Vācija sniedza atbildes 2011. gada 19. maija un 2011. gada 23. maija vēstulē. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ar 2011. gada 18. marta vēstuli šos uzņēmuma Lufthansa iesniegtos datus pārsūtīja Vācijai un pieprasīja sniegt papildu informāciju par iespējamiem jauniem valsts atbalsta pasākumiem. Vācija 2011. gada 5. aprīļa vēstulē lūdza pagarināt šīs informācijas sniegšanas termiņu līdz 2011. gada 15. jūlijam. Komisija 2011. gada 11. aprīļa vēstulē piešķīra termiņa pagarinājumu līdz 2011. gada 18. maijam saistībā ar dažiem jautājumiem un līdz 2011. gada 31. maijam saistībā ar pārējiem jautājumiem. Vācija sniedza atbildes 2011. gada 19. maija un 2011. gada 23. maija vēstulē.

Lufthansa

| (4) | Tomēr šīs atbildes bija nepilnīgas. Tāpēc Komisija 2011. gada 6. jūnija vēstulē nosūtīja atgādinājumu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (3) 5. panta 2. punktu. Vācija sniedza atbildes 2011. gada 14. jūnija un 2011. gada 16. jūnija vēstulē. |
| --- | --- |

(4)

Tomēr šīs atbildes bija nepilnīgas. Tāpēc Komisija 2011. gada 6. jūnija vēstulē nosūtīja atgādinājumu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (3) 5. panta 2. punktu. Vācija sniedza atbildes 2011. gada 14. jūnija un 2011. gada 16. jūnija vēstulē.

3

| (5) | Komisija 2011. gada 13. jūlija vēstulē informēja Vāciju par tās lēmumu sākt Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru saistībā ar kredītlīniju, ko FFHG piešķīra Reinzemes-Pfalcas federālās zemes naudas kopfonds, aizdevumu, ko FFHG piešķīra Reinzemes-Pfalcas federālās zemes banka Investitions- und Strukturbank (turpmāk “ISB”), un garantiju, ko FFHG piešķīra Reinzemes-Pfalcas federālā zeme saistībā ar ISB aizdevumu (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”). Oficiālā izmeklēšanas procedūra par šiem aspektiem tika reģistrēta ar lietas numuru SA.32833 (11/C). |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2011. gada 13. jūlija vēstulē informēja Vāciju par tās lēmumu sākt Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru saistībā ar kredītlīniju, ko FFHG piešķīra Reinzemes-Pfalcas federālās zemes naudas kopfonds, aizdevumu, ko FFHG piešķīra Reinzemes-Pfalcas federālās zemes banka Investitions- und Strukturbank (turpmāk “ISB”), un garantiju, ko FFHG piešķīra Reinzemes-Pfalcas federālā zeme saistībā ar ISB aizdevumu (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”). Oficiālā izmeklēšanas procedūra par šiem aspektiem tika reģistrēta ar lietas numuru SA.32833 (11/C).

FFHG

FFHG

Investitions- und Strukturbank

ISB

FFHG

ISB

| (6) | Vācija 2011. gada 22. jūlija vēstulē pieprasīja pagarinājumu termiņam, kurā tai jāsniedz atbilde uz lēmumu par procedūras sākšanu, un Komija to pieņēma 2011. gada 26. jūlijā. Komisija 2011. gada 31. augustā saņēma Vācijas piezīmes par lēmumu par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(6)

Vācija 2011. gada 22. jūlija vēstulē pieprasīja pagarinājumu termiņam, kurā tai jāsniedz atbilde uz lēmumu par procedūras sākšanu, un Komija to pieņēma 2011. gada 26. jūlijā. Komisija 2011. gada 31. augustā saņēma Vācijas piezīmes par lēmumu par procedūras sākšanu.

| (7) | Komisija 2011. gada 22. decembra vēstulē no Vācijas pieprasīja papildu informāciju. Vācija 2012. gada 18. janvāra vēstulē pieprasīja pagarinājumu atbildes sniegšanas termiņam, un Komisija to piešķīra tajā pašā datumā. Vācija atbildēja uz 2011. gada 22. decembra pieprasījumu sniegt papildu informāciju ar 2012. gada 22. februāra vēstuli. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2011. gada 22. decembra vēstulē no Vācijas pieprasīja papildu informāciju. Vācija 2012. gada 18. janvāra vēstulē pieprasīja pagarinājumu atbildes sniegšanas termiņam, un Komisija to piešķīra tajā pašā datumā. Vācija atbildēja uz 2011. gada 22. decembra pieprasījumu sniegt papildu informāciju ar 2012. gada 22. februāra vēstuli.

| (8) | Lēmums par procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4)2012. gada 21. jūlijā. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par attiecīgajiem pasākumiem viena mēneša laikā pēc šīs publikācijas dienas. |
| --- | --- |

(8)

Lēmums par procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4)2012. gada 21. jūlijā. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par attiecīgajiem pasākumiem viena mēneša laikā pēc šīs publikācijas dienas.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4

| (9) | Komisija saņēma informāciju arī no vienas trešās personas – 2012. gada 4. septembra vēstuli no Reinzemes-Pfalcas federālās zemes. Komisija ar 2012. gada 7. septembra vēstuli šo informāciju pārsūtīja Vācijai. Vācijai tika dota iespēja viena mēneša laikā sniegt piezīmes par trešās personas iesniegto informāciju. Vācija piezīmes nesniedza. |
| --- | --- |

(9)

Komisija saņēma informāciju arī no vienas trešās personas – 2012. gada 4. septembra vēstuli no Reinzemes-Pfalcas federālās zemes. Komisija ar 2012. gada 7. septembra vēstuli šo informāciju pārsūtīja Vācijai. Vācijai tika dota iespēja viena mēneša laikā sniegt piezīmes par trešās personas iesniegto informāciju. Vācija piezīmes nesniedza.

| (10) | Komisija 2013. gada 10. aprīļa vēstulē no Vācijas pieprasīja papildu informāciju. Vācija sniedza atbildi 2013. gada 17. jūnija vēstulē. |
| --- | --- |

(10)

Komisija 2013. gada 10. aprīļa vēstulē no Vācijas pieprasīja papildu informāciju. Vācija sniedza atbildi 2013. gada 17. jūnija vēstulē.

| (11) | Komisija 2014. gada 25. februāra vēstulē informēja Vāciju par 2014. gada 20. februārī pieņemtajām 2014. gada aviācijas pamatnostādnēm (5), par to, ka šīs pamatnostādnes kļūs piemērojamas attiecīgajai lietai, sākot ar to publicēšanas brīdi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un deva Vācijai iespēju sniegt komentārus par šīm pamatnostādnēm un to piemērošanu 20 darbadienu laikā pēc to publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2014. gada 25. februāra vēstulē informēja Vāciju par 2014. gada 20. februārī pieņemtajām 2014. gada aviācijas pamatnostādnēm (5), par to, ka šīs pamatnostādnes kļūs piemērojamas attiecīgajai lietai, sākot ar to publicēšanas brīdi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un deva Vācijai iespēju sniegt komentārus par šīm pamatnostādnēm un to piemērošanu 20 darbadienu laikā pēc to publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī.

5

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

| (12) | 2014. gada aviācijas pamatnostādnes tika publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2014. gada 4. aprīlī. Ar tām tika aizstātas 1994. gada aviācijas pamatnostādnes (6), kā arī 2005. gada aviācijas pamatnostādnes (7). |
| --- | --- |

(12)

2014. gada aviācijas pamatnostādnes tika publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2014. gada 4. aprīlī. Ar tām tika aizstātas 1994. gada aviācijas pamatnostādnes (6), kā arī 2005. gada aviācijas pamatnostādnes (7).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

6

7

| (13) | Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2014. gada 15. aprīlī tika publicēts paziņojums, ar kuru dalībvalstis un ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes par 2014. gada aviācijas pamatnostādņu piemērošanu šajā lietā viena mēneša laikā pēc to publicēšanas dienas (8). Uzņēmuma Lufthansa un nevalstiskās organizācijas Transport & Environment iesniegtie apsvērumi. Komisija 2014. gada 21. augustā vēstulē šos apsvērumus pārsūtīja Vācijai. 2014. gada 29. augusta vēstulē Vācija informēja Komisiju, ka tai šajā saistībā nav nekādu apsvērumu. |
| --- | --- |

(13)

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2014. gada 15. aprīlī tika publicēts paziņojums, ar kuru dalībvalstis un ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes par 2014. gada aviācijas pamatnostādņu piemērošanu šajā lietā viena mēneša laikā pēc to publicēšanas dienas (8). Uzņēmuma Lufthansa un nevalstiskās organizācijas Transport & Environment iesniegtie apsvērumi. Komisija 2014. gada 21. augustā vēstulē šos apsvērumus pārsūtīja Vācijai. 2014. gada 29. augusta vēstulē Vācija informēja Komisiju, ka tai šajā saistībā nav nekādu apsvērumu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

8

Lufthansa

Transport & Environment

| (14) | Komisija 2014. gada 23. marta un 2014. gada 4. aprīļa vēstulē Vācijai pieprasīja papildu informāciju. Vācijas sniedza atbildes 2014. gada 17. aprīļa, 2014. gada 24. aprīļa un 2014. gada 9. maija vēstulē. |
| --- | --- |

(14)

Komisija 2014. gada 23. marta un 2014. gada 4. aprīļa vēstulē Vācijai pieprasīja papildu informāciju. Vācijas sniedza atbildes 2014. gada 17. aprīļa, 2014. gada 24. aprīļa un 2014. gada 9. maija vēstulē.

| (15) | Vācija 2014. gada 17. jūnijā informēja Komisiju, ka tā izņēmuma kārtā piekrīt, ka šis lēmums tiek pieņemts tikai angļu valodā. |
| --- | --- |

(15)

Vācija 2014. gada 17. jūnijā informēja Komisiju, ka tā izņēmuma kārtā piekrīt, ka šis lēmums tiek pieņemts tikai angļu valodā.

2.   IZMEKLĒŠANAS KONTEKSTS

IZMEKLĒŠANAS KONTEKSTS

2.1.   Lidostas un tās īpašumtiesību struktūras pārveidošana

Lidostas un tās īpašumtiesību struktūras pārveidošana

| (16) | Frankfurtes Hānas lidosta atrodas Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē aptuveni 120 km uz rietumiem no Frankfurtes pie Mainas. Frankfurtes Hānas lidosta līdz 1992. gadam bija ASV militārā gaisa bāze. Pēc tam tā tika pārvērsta par civilo lidostu. Tai ir diennakts darbības licence. |
| --- | --- |

(16)

Frankfurtes Hānas lidosta atrodas Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē aptuveni 120 km uz rietumiem no Frankfurtes pie Mainas. Frankfurtes Hānas lidosta līdz 1992. gadam bija ASV militārā gaisa bāze. Pēc tam tā tika pārvērsta par civilo lidostu. Tai ir diennakts darbības licence.

| (17) | Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG (turpmāk “Holding Hahn”), kas ir uzņēmuma Wayss & Freytag un Reinzemes-Pfalcas federālās zemes publiskā un privātā sektora partnerība, 1995. gada 1. aprīlī no Vācijas ieguva Frankfurtes Hānas lidostas infrastruktūras īpašumtiesības. Laikā no 1995. līdz 1998. gadam šī publiskā un privātā sektora partnerība attīstīja lidostu, lai to padarītu par rūpniecisku un komerciālu teritoriju. Kā norāda Vācija – kad partnerība starp uzņēmumu Wayss & Freytag un Reinzemes-Pfalcas federālo zemi neizrādījās veiksmīga, 1998. gada 1. janvārī projektā sāka iesaistīties uzņēmums Flughafen Frankfurt/Main GmbH (turpmāk “Fraport”) (*1) un galu galā pārņēma lidostas ekspluatāciju. |
| --- | --- |

(17)

Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG (turpmāk “Holding Hahn”), kas ir uzņēmuma Wayss & Freytag un Reinzemes-Pfalcas federālās zemes publiskā un privātā sektora partnerība, 1995. gada 1. aprīlī no Vācijas ieguva Frankfurtes Hānas lidostas infrastruktūras īpašumtiesības. Laikā no 1995. līdz 1998. gadam šī publiskā un privātā sektora partnerība attīstīja lidostu, lai to padarītu par rūpniecisku un komerciālu teritoriju. Kā norāda Vācija – kad partnerība starp uzņēmumu Wayss & Freytag un Reinzemes-Pfalcas federālo zemi neizrādījās veiksmīga, 1998. gada 1. janvārī projektā sāka iesaistīties uzņēmums Flughafen Frankfurt/Main GmbH (turpmāk “Fraport”) (*1) un galu galā pārņēma lidostas ekspluatāciju.

Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG

Holding Hahn

Wayss & Freytag

Wayss & Freytag

Flughafen Frankfurt/Main GmbH

Fraport

*1

| (18) | Fraport nopirka 64,90 % pārvaldītāja Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen (turpmāk “FFHG”) kapitāldaļu par cenu [...] (9). Daļa pirkuma cenas (EUR [...]) bija jāapmaksā līdz 2007. gada 31. decembrim, un tai tika piemēroti noteikti nosacījumi (10). 1999. gada augustā Fraport ieguva 73,37 % Holding Hahn kapitāldaļu un 74,90 % tā ģenerālpartnera Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH kapitāldaļu par cenu EUR [...]. Tādējādi Fraport faktiski kļuva par jauno Reinzemes-Pfalcas federālās zemes partneri. |
| --- | --- |

(18)

Fraport nopirka 64,90 % pārvaldītāja Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen (turpmāk “FFHG”) kapitāldaļu par cenu [...] (9). Daļa pirkuma cenas (EUR [...]) bija jāapmaksā līdz 2007. gada 31. decembrim, un tai tika piemēroti noteikti nosacījumi (10). 1999. gada augustā Fraport ieguva 73,37 % Holding Hahn kapitāldaļu un 74,90 % tā ģenerālpartnera Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH kapitāldaļu par cenu EUR [...]. Tādējādi Fraport faktiski kļuva par jauno Reinzemes-Pfalcas federālās zemes partneri.

Fraport

Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen

FFHG

9

10

Fraport

Holding Hahn

Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH

Fraport

| (19) | Fraport Frankfurtes Hānas lidostā galveno uzmanību veltīja lidostas pasažieru un kravu pārvadājumu uzņēmējdarbības attīstīšanai. Šajā saistībā Fraport bija viens no pirmajiem uzņēmumiem, kas izmantoja tādu uzņēmējdarbības modeli, kura mērķis bija īpaši piesaistīt zemo cenu aviosabiedrības. Pamatojoties uz šo faktu, Fraport ar Holding Hahn noslēdza jaunu peļņas un zaudējumu nodošanas līgumu, šo pārvaldītājsabiedrību pārveidojot par Vācijas sabiedrību ar ierobežotu atbildību (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH). Šī pārveidošana un līguma noslēgšana notika 2000. gada 24. novembrī. |
| --- | --- |

(19)

Fraport Frankfurtes Hānas lidostā galveno uzmanību veltīja lidostas pasažieru un kravu pārvadājumu uzņēmējdarbības attīstīšanai. Šajā saistībā Fraport bija viens no pirmajiem uzņēmumiem, kas izmantoja tādu uzņēmējdarbības modeli, kura mērķis bija īpaši piesaistīt zemo cenu aviosabiedrības. Pamatojoties uz šo faktu, Fraport ar Holding Hahn noslēdza jaunu peļņas un zaudējumu nodošanas līgumu, šo pārvaldītājsabiedrību pārveidojot par Vācijas sabiedrību ar ierobežotu atbildību (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH). Šī pārveidošana un līguma noslēgšana notika 2000. gada 24. novembrī.

Fraport

Fraport

Fraport

Holding Hahn

Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH).

| (20) | Rezultātā Holding Hahn un FFHG apvienojās, izveidojot Flughafen Hahn GmbH. Jaunajā uzņēmumā Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei piederēja 26,93 % kapitāldaļu, un Fraport 73,07 % kapitāldaļu. 2001. gadā abi kapitāldaļu turētāji – Fraport un Reinzemes-Pfalcas federālā zeme – FFHG piesaistīja jaunu kapitālu. |
| --- | --- |

(20)

Rezultātā Holding Hahn un FFHG apvienojās, izveidojot Flughafen Hahn GmbH. Jaunajā uzņēmumā Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei piederēja 26,93 % kapitāldaļu, un Fraport 73,07 % kapitāldaļu. 2001. gadā abi kapitāldaļu turētāji – Fraport un Reinzemes-Pfalcas federālā zeme – FFHG piesaistīja jaunu kapitālu.

Holding Hahn

FFHG

Flughafen Hahn GmbH

Fraport

Fraport

FFHG

| (21) | Līdz 2001. gada 11. jūnijam 100 % Fraport kapitāldaļu piederēja valsts kapitāldaļu turētājiem (11). 11. jūnijā Fraport tika kotēts fondu biržā, un 29,71 % tā kapitāldaļu tika pārdotas privātiem kapitāldaļu turētājiem, savukārt pārējie 70,29 % kapitāldaļu palika valsts kapitāldaļu turētāju īpašumā. |
| --- | --- |

(21)

Līdz 2001. gada 11. jūnijam 100 % Fraport kapitāldaļu piederēja valsts kapitāldaļu turētājiem (11). 11. jūnijā Fraport tika kotēts fondu biržā, un 29,71 % tā kapitāldaļu tika pārdotas privātiem kapitāldaļu turētājiem, savukārt pārējie 70,29 % kapitāldaļu palika valsts kapitāldaļu turētāju īpašumā.

Fraport

11

Fraport

| (22) | 2002. gada novembrī Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, Hesenes federālā zeme, Fraport un FFHG noslēdza līgumu par Frankfurtes Hānas lidostas turpmāko attīstību. Šajā līgumā tika paredzēta otra reģistrētā kapitāla palielināšana. Veicot šo palielināšanu, Hesenes federālā zeme iesaistījās FFHG kā trešais kapitāldaļu turētājs. Fraport tad piederēja 65 % kapitāldaļu, savukārt Hesenes federālajai zemei un Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei katrai piederēja 17,5 % kapitāldaļu. Šī īpašumtiesību struktūra palika nemainīga līdz 2009. gadam, kad Fraport visas savas kapitāldaļas pārdeva Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei, kurai kopš tā laika pieder lielākā daļa kapitāldaļu 82,5 % apmērā. Pārējie 17,5 % kapitāldaļu joprojām pieder Hesenes federālajai zemei. |
| --- | --- |

(22)

2002. gada novembrī Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, Hesenes federālā zeme, Fraport un FFHG noslēdza līgumu par Frankfurtes Hānas lidostas turpmāko attīstību. Šajā līgumā tika paredzēta otra reģistrētā kapitāla palielināšana. Veicot šo palielināšanu, Hesenes federālā zeme iesaistījās FFHG kā trešais kapitāldaļu turētājs. Fraport tad piederēja 65 % kapitāldaļu, savukārt Hesenes federālajai zemei un Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei katrai piederēja 17,5 % kapitāldaļu. Šī īpašumtiesību struktūra palika nemainīga līdz 2009. gadam, kad Fraport visas savas kapitāldaļas pārdeva Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei, kurai kopš tā laika pieder lielākā daļa kapitāldaļu 82,5 % apmērā. Pārējie 17,5 % kapitāldaļu joprojām pieder Hesenes federālajai zemei.

Fraport

FFHG

FFHG

Fraport

Fraport

2.2.   Pasažieru un kravu satiksmes attīstība un tuvumā esošās lidostas

Pasažieru un kravu satiksmes attīstība un tuvumā esošās lidostas

| (23) | Pasažieru plūsma Frankfurtes Hānas lidostā palielinājās no 29 289 pasažieriem 1998. gadā līdz četriem miljoniem 2007. gadā, un pēc tam atkal samazinājās līdz 2,7 miljoniem 2013. gadā (sk. 1. tabulu). Pašlaik lidostu apkalpo Ryanair (12), Wizz Air (13) un citas aviosabiedrības. Ryanair pasažieru pārvadājumu daļa veido aptuveni [80–100 %].

  1. tabula


  Pasažieru plūsmas attīstība Frankfurtes Hānas lidostā no 1998. līdz 2013. gadam








  Gads | Pasažieru skaits | Ryanair pasažieru skaits |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 29 289 | 0 |
| 1999 | 140 706 | 89 129 |
| 2000 | 380 284 | 318 664 |
| 2001 | 447 142 | 397 593 |
| 2002 | 1 457 527 | 1 231 790 |
| 2003 | 2 431 783 | 2 341 784 |
| 2004 | 2 760 379 | 2 668 713 |
| 2005 | 3 079 528 | 2 856 109 |
| 2006 | 3 705 088 | 3 319 772 |
| 2007 | 4 015 155 | 3 808 062 |
| 2008 | 3 940 585 | 3 821 850 |
| 2009 | 3 793 958 | 3 682 050 |
| 2010 | 3 493 629 | [2 794 903 –3 493 629 ] |
| 2011 | 2 894 363 | [2 315 490 –2 894 363 ] |
| 2012 | 2 791 185 | [2 232 948 –2 791 185 ] |
| 2013 | 2 667 529 | [2 134 023 –2 667 529 ] |

(23)

Pasažieru plūsma Frankfurtes Hānas lidostā palielinājās no 29 289 pasažieriem 1998. gadā līdz četriem miljoniem 2007. gadā, un pēc tam atkal samazinājās līdz 2,7 miljoniem 2013. gadā (sk. 1. tabulu). Pašlaik lidostu apkalpo Ryanair (12), Wizz Air (13) un citas aviosabiedrības. Ryanair pasažieru pārvadājumu daļa veido aptuveni [80–100 %].

Ryanair

12

Wizz Air

13

Ryanair

1. tabula

1. tabula

Pasažieru plūsmas attīstība Frankfurtes Hānas lidostā no 1998. līdz 2013. gadam

Pasažieru plūsmas attīstība Frankfurtes Hānas lidostā no 1998. līdz 2013. gadam

Gads

Pasažieru skaits

Ryanair pasažieru skaits

Ryanair

1998

29 289

0

1999

140 706

89 129

2000

380 284

318 664

2001

447 142

397 593

2002

1 457 527

1 231 790

2003

2 431 783

2 341 784

2004

2 760 379

2 668 713

2005

3 079 528

2 856 109

2006

3 705 088

3 319 772

2007

4 015 155

3 808 062

2008

3 940 585

3 821 850

2009

3 793 958

3 682 050

2010

3 493 629

[2 794 903 –3 493 629 ]

2011

2 894 363

[2 315 490 –2 894 363 ]

2012

2 791 185

[2 232 948 –2 791 185 ]

2013

2 667 529

[2 134 023 –2 667 529 ]

| (24) | Frankfurtes Hānas lidostā ir arī ievērojami palielinājusies kravu gaisa pārvadājumu plūsma. Kravu gaisa pārvadājumu plūsma Frankfurtes Hānas lidostā palielinājās no 16 020 tonnām 1998. gadā līdz 286 416 tonnām 2011. gadā, un pēc tam atkal samazinājās līdz 152 503 tonnām 2013. gadā (sk. 2. tabulu). 2013. gadā lidostā kopumā (ieskaitot kravu ekspeditorus) tika apstrādātas 446 608 tonnas kravu.

  2. tabula


  Kravu pārvadājumu plūsmas attīstība Frankfurtes Hānas lidostā no 1998. līdz 2010. gadam








  Gads | Kopējais kravu gaisa pārvadājumu apjoms tonnās | Kopējais kravu pārvadājumu apjoms, ieskaitot kravu ekspeditorus, tonnās |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 16 020 | 134 920 |
| 1999 | 43 676 | 168 437 |
| 2000 | 75 547 | 191 001 |
| 2001 | 25 053 | 133 743 |
| 2002 | 23 736 | 138 131 |
| 2003 | 37 065 | 158 873 |
| 2004 | 66 097 | 191 117 |
| 2005 | 107 305 | 228 921 |
| 2006 | 123 165 | 266 174 |
| 2007 | 125 049 | 289 404 |
| 2008 | 179 375 | 338 490 |
| 2009 | 174 664 | 322 170 |
| 2010 | 228 547 | 466 429 |
| 2011 | 286 416 | 565 344 |
| 2012 | 207 520 | 503 995 |
| 2013 | 152 503 | 446 608 |

(24)

Frankfurtes Hānas lidostā ir arī ievērojami palielinājusies kravu gaisa pārvadājumu plūsma. Kravu gaisa pārvadājumu plūsma Frankfurtes Hānas lidostā palielinājās no 16 020 tonnām 1998. gadā līdz 286 416 tonnām 2011. gadā, un pēc tam atkal samazinājās līdz 152 503 tonnām 2013. gadā (sk. 2. tabulu). 2013. gadā lidostā kopumā (ieskaitot kravu ekspeditorus) tika apstrādātas 446 608 tonnas kravu.

2. tabula

2. tabula

Kravu pārvadājumu plūsmas attīstība Frankfurtes Hānas lidostā no 1998. līdz 2010. gadam

Kravu pārvadājumu plūsmas attīstība Frankfurtes Hānas lidostā no 1998. līdz 2010. gadam

Gads

Kopējais kravu gaisa pārvadājumu apjoms tonnās

Kopējais kravu pārvadājumu apjoms, ieskaitot kravu ekspeditorus, tonnās

1998

16 020

134 920

1999

43 676

168 437

2000

75 547

191 001

2001

25 053

133 743

2002

23 736

138 131

2003

37 065

158 873

2004

66 097

191 117

2005

107 305

228 921

2006

123 165

266 174

2007

125 049

289 404

2008

179 375

338 490

2009

174 664

322 170

2010

228 547

466 429

2011

286 416

565 344

2012

207 520

503 995

2013

152 503

446 608

| (25) | Frankfurtes Hānas lidostas tuvumā atrodas šādas lidostas:






  i) | Frankfurtes pie Mainas lidosta (aptuveni 115 kilometru attālumā no Frankfurtes Hānas lidostas, aptuveni stundas un 15 minūšu brauciena ar automašīnu attālumā) ir starptautiska centrālā lidosta ar daudziem un dažādiem galamērķiem gan tuvos, gan tālos reisos. To galvenokārt apkalpo tīkla aviopārvadātāji, kuri nodrošina lidojumus ar pārsēšanos, lai gan tā arī nodrošina savienojumus no punkta uz punktu un čarterreisus. Papildus pasažieru pārvadājumu plūsmai (aptuveni 58 miljoni 2013. gadā) Frankfurtes pie Mainas lidosta nodarbojas arī ar kravu gaisa pārvadājumiem (aptuveni divi miljoni tonnu 2013. gadā). 1. attēlā ir redzama gaisa satiksmes attīstība Frankfurtes pie Mainas lidostā un Frankfurtes Hānas lidostā laikposmā no 2000. līdz 2012. gadam; |
| --- | --- | --- |

(25)

Frankfurtes Hānas lidostas tuvumā atrodas šādas lidostas:

i)

Frankfurtes pie Mainas lidosta (aptuveni 115 kilometru attālumā no Frankfurtes Hānas lidostas, aptuveni stundas un 15 minūšu brauciena ar automašīnu attālumā) ir starptautiska centrālā lidosta ar daudziem un dažādiem galamērķiem gan tuvos, gan tālos reisos. To galvenokārt apkalpo tīkla aviopārvadātāji, kuri nodrošina lidojumus ar pārsēšanos, lai gan tā arī nodrošina savienojumus no punkta uz punktu un čarterreisus. Papildus pasažieru pārvadājumu plūsmai (aptuveni 58 miljoni 2013. gadā) Frankfurtes pie Mainas lidosta nodarbojas arī ar kravu gaisa pārvadājumiem (aptuveni divi miljoni tonnu 2013. gadā). 1. attēlā ir redzama gaisa satiksmes attīstība Frankfurtes pie Mainas lidostā un Frankfurtes Hānas lidostā laikposmā no 2000. līdz 2012. gadam;

| ii) | Luksemburgas lidosta (aptuveni 111 kilometru attālumā no Frankfurtes Hānas lidostas, aptuveni stundas un 30 minūšu brauciena ar automašīnu attālumā) ir starptautiska lidosta, kas nodrošina lidojums uz daudziem un dažādiem galamērķiem. 2013. gadā papildus pasažieru pārvadājumiem (aptuveni 2,2 miljoni) tā arī apkalpoja 673 500 tonnas kravu gaisa pārvadājumu; |
| --- | --- |

ii)

Luksemburgas lidosta (aptuveni 111 kilometru attālumā no Frankfurtes Hānas lidostas, aptuveni stundas un 30 minūšu brauciena ar automašīnu attālumā) ir starptautiska lidosta, kas nodrošina lidojums uz daudziem un dažādiem galamērķiem. 2013. gadā papildus pasažieru pārvadājumiem (aptuveni 2,2 miljoni) tā arī apkalpoja 673 500 tonnas kravu gaisa pārvadājumu;

| iii) | Cveibrikenes lidosta (aptuveni 128 kilometru attālumā no Frankfurtes Hānas lidostas, aptuveni stundas un 35 minūšu brauciena ar automašīnu attālumā); |
| --- | --- |

iii)

Cveibrikenes lidosta (aptuveni 128 kilometru attālumā no Frankfurtes Hānas lidostas, aptuveni stundas un 35 minūšu brauciena ar automašīnu attālumā);

| iv) | Zārbrikenes lidosta (aptuveni 128 kilometru attālumā no Frankfurtes Hānas lidostas, aptuveni stundas un 35 minūšu brauciena ar automašīnu attālumā); |
| --- | --- |

iv)

Zārbrikenes lidosta (aptuveni 128 kilometru attālumā no Frankfurtes Hānas lidostas, aptuveni stundas un 35 minūšu brauciena ar automašīnu attālumā);

| v) | Ķelnes-Bonnas lidosta (aptuveni 175 kilometru attālumā no Frankfurtes Hānas lidostas, aptuveni stundas un 44 minūšu brauciena ar automašīnu attālumā). |
| --- | --- |

v)

Ķelnes-Bonnas lidosta (aptuveni 175 kilometru attālumā no Frankfurtes Hānas lidostas, aptuveni stundas un 44 minūšu brauciena ar automašīnu attālumā).

1. attēls

1. attēls

Pasažieru gaisa satiksmes attīstība Frankfurtes pie Mainas lidostā un Frankfurtes Hānas lidostā laikposmā no 2000. līdz 2012. gadam.

Pasažieru gaisa satiksmes attīstība Frankfurtes pie Mainas lidostā un Frankfurtes Hānas lidostā laikposmā no 2000. līdz 2012. gadam.

Frankfurte-Hāna (pasažieru skaits gadā)

Year

Frankfurte pie Mainas (pasažieru skaits gadā)

0 %

1 %

2 %

3 %

4 %

5 %

6 %

7 %

8 %

%

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012

10 000 000

20 000 000

30 000 000

40 000 000

50 000 000

60 000 000

70 000 000

Attiecība. Pasažieru skaits Frankfurtes pie Mainas lidostā un Frankfurtes-Hānas lidostā, 2000.–2012., gads, procentos

2.3.   Lidostu finanšu rezultāti un pārskats par veiktajiem ieguldījumiem

Lidostu finanšu rezultāti un pārskats par veiktajiem ieguldījumiem

| (26) | 3. tabulā ir sniegts pārskats par FFHG veiktajiem ieguldījumiem laikposmā no 2001. līdz 2012. gadam, kopumā ieguldot aptuveni EUR 216 miljonus.

  3. tabula


  Pārskats par veiktajiem ieguldījumiem laikposmā no 2001. līdz 2012. gadam




















  Tūkstošos EUR | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Kopā 2001-2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi infrastruktūrā un aprīkojumā |
| Pamatlīdzekļi, t.sk. pārnestās pozīcijas |
| Zeme | 3 174,00 | 6 488 | | 2 994 | 4 284 | 3 086 | 8 613 | 593 | | [...] | | | |
| Terminālis | | 2 519 | 3 310 | | | | | 251 | | | | | |
| Kravas angārs | | | 3 850 | | 3 222 | | | | | | | | |
| Biroja ēka | | | | | | | | 2 428 | | [...] | | | |
| Citi ieguldījumi infrastruktūrā | | | 10 194 | 1 152 | | | 13 275 | | | [...] | [...] | [...] | |
| Pievedceļš | 1 008,30 | 5 684 | | | 3 394 | | 10 224 | 2 848 | | [...] | [...] | | |
| Cita infrastruktūra | 1 502,20 | 3 848 | 2 071 | 2 692 | 3 911 | 1 761 | 1 558 | 2 608 | 384 | [...] | [...] | [...] | |
| Nemateriālie aktīvi (piem., IT) | 6,1 | 14,50 | 28 | 219 | 487 | 45 | 170 | 121 | 20 | [...] | [...] | [...] | 7 108 |
| Aprīkojums | 8 208,89 | 1 097,09 | 12 308,42 | 1 814,00 | 2 294,54 | 20 232 | 7 550 | 3 823 | 359 | [...] | [...] | [...] | 75 550 |
| Kopā | 13 899 | 19 650 | 31 761 | 8 871 | 17 592 | 25 123 | 41 390 | 12 673 | 763 | 17 289 | 19 346 | 7 930 | 216 287 |

(26)

3. tabulā ir sniegts pārskats par FFHG veiktajiem ieguldījumiem laikposmā no 2001. līdz 2012. gadam, kopumā ieguldot aptuveni EUR 216 miljonus.

FFHG

3. tabula

3. tabula

Pārskats par veiktajiem ieguldījumiem laikposmā no 2001. līdz 2012. gadam

Pārskats par veiktajiem ieguldījumiem laikposmā no 2001. līdz 2012. gadam

Tūkstošos EUR

Tūkstošos EUR

2001

2001

2002

2002

2003

2003

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

Kopā 2001-2012

Kopā 2001-2012

Ieguldījumi infrastruktūrā un aprīkojumā

Pamatlīdzekļi, t.sk. pārnestās pozīcijas

Zeme

3 174,00

6 488

2 994

4 284

3 086

8 613

593

[...]

Terminālis

2 519

3 310

251

Kravas angārs

3 850

3 222

Biroja ēka

2 428

[...]

Citi ieguldījumi infrastruktūrā

10 194

1 152

13 275

[...]

[...]

[...]

Pievedceļš

1 008,30

5 684

3 394

10 224

2 848

[...]

[...]

Cita infrastruktūra

1 502,20

3 848

2 071

2 692

3 911

1 761

1 558

2 608

384

[...]

[...]

[...]

Nemateriālie aktīvi (piem., IT)

6,1

14,50

28

219

487

45

170

121

20

[...]

[...]

[...]

7 108

7 108

Aprīkojums

8 208,89

1 097,09

12 308,42

1 814,00

2 294,54

20 232

7 550

3 823

359

[...]

[...]

[...]

75 550

75 550

Kopā

Kopā

13 899

13 899

19 650

19 650

31 761

31 761

8 871

8 871

17 592

17 592

25 123

25 123

41 390

41 390

12 673

12 673

763

763

17 289

17 289

19 346

19 346

7 930

7 930

216 287

216 287

| (27) | 4. tabulā ir sniegts pārskats par FFHG ikgadējiem finanšu rezultātiem laikposmā no 2001. līdz 2012. gadam.

  4. tabula



  FFHG ikgadējie finanšu rezultāti laikposmā no 2001. līdz 2012. gadam



















  Tūkstošos EUR | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peļņas un zaudējumu pārskats |
| Ieņēmumi | 10 077,61 | 14 908,11 | 22 574,22 | 29 564,18 | 36 859,08 | 43 479,85 | 41 296,34 | 45 383,60 | 42 036,70 | 43 281,58 | 43 658,38 | 40 983,45 |
| Citi ieņēmumi (tostarp kompensācija par darbībām valsts politikas kompetencē un zemes pārdošanu) | 7 771,31 | 5 514,63 | 3 686,87 | 3 039,35 | 3 618,93 | 6 097,29 | 5 436,58 | 4 858,16 | 11 540,36 | 14 554,55 | 9 313,99 | 21 390,92 |
| Ieņēmumi kopā | 17 848,92 | 20 422,75 | 26 261,09 | 32 603,53 | 40 478,01 | 49 577,14 | 46 732,92 | 50 241,76 | 53 577,06 | 57 836,14 | 52 972,37 | 62 374,37 |
| Materiālu izmaksas | – 7 092,39 | – 10 211,13 | – 12 560,46 | – 14 601,17 | – 17 895,97 | – 24 062,81 | – 22 491,85 | – 25 133,61 | – 24 979,59 | – 27 650,17 | – 20 017,99 | – 21 871,65 |
| Personāla izmaksas | – 9 185,12 | – 9 672,37 | – 10 734,62 | – 11 217,21 | – 12 101,84 | – 13 337,28 | – 14 433,17 | – 15 758,34 | – 15 883,08 | – 17 893,60 | – 18 228,23 | – 18 349,10 |
| Citas izmaksas (tostarp tirgvedībai) | – 5 692,81 | – 11 434,31 | – 10 521,27 | – 11 454,36 | – 14 058,15 | – 12 885,28 | – 9 897,46 | – 9 630,21 | – 7 796,81 | – 8 029,40 | – 6 760,92 | – 6 643,00 |
| EBITDA | – 4 121,41 | – 10 895,06 | – 7 555,27 | – 4 669,21 | – 3 577,94 | – 708,22 | – 89,56 | – 280,39 | – 4 917,58 | – 4 262,96 | – 7 965,23 | – 15 510,62 |
| EBITDA (izņemot citus ieņēmumus) | – 11 892,72 | – 16 409,69 | – 11 242,13 | – 7 708,56 | – 7 196,87 | – 6 805,51 | – 5 526,13 | – 5 138,56 | – 6 622,78 | – 10 291,59 | – 1 348,76 | – 5 880,30 |
| Nolietojums | – 5 325,63 | – 5 674,68 | – 6 045,39 | – 7 699,33 | – 7 973,46 | – 10 527,90 | – 10 191,89 | – 11 855,19 | – 12 482,28 | – 11 827,19 | – 13 297,31 | – 12 733,48 |
| Finanšu rezultāti (saņemtie procenti - samaksātie procenti) | – 2 896,64 | – 3 013,42 | – 4 006,57 | – 4 105,53 | – 4 548,42 | – 4 588,16 | – 5 235,30 | – 5 693,02 | – 4 915,39 | – 2 778,06 | – 5 063,04 | – 8 177,54 |
| Ārkārtas ieņēmumi un izmaksas | – 431,54 | – 206,00 | – 10,46 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 272,55 | 0,00 | 0,00 |
| Nodokļi | – 580,13 | – 204,74 | – 215,18 | – 323,82 | – 228,44 | – 242,33 | – 245,00 | – 238,66 | – 257,45 | – 240,85 | – 231,03 | – 277,52 |
| Fraport zaudējumu segšana, izmantojot peļņas un zaudējumu nodošanu | 13 355,35 | 19 993,90 | 17 832,87 | 16 797,89 | 16 328,26 | 16 066,61 | 15 761,75 | 18 067,26 | 5 621,37 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Gada rezultāti (peļņa/zaudējumi) | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 7 114,17 | – 10 855,69 | – 10 626,14 | – 5 677,92 |

(27)

4. tabulā ir sniegts pārskats par FFHG ikgadējiem finanšu rezultātiem laikposmā no 2001. līdz 2012. gadam.

FFHG

4. tabula

4. tabula

FFHG ikgadējie finanšu rezultāti laikposmā no 2001. līdz 2012. gadam

FFHG

Tūkstošos EUR

Tūkstošos EUR

2001

2001

2002

2002

2003

2003

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

Peļņas un zaudējumu pārskats

Ieņēmumi

10 077,61

14 908,11

22 574,22

29 564,18

36 859,08

43 479,85

41 296,34

45 383,60

42 036,70

43 281,58

43 658,38

40 983,45

Citi ieņēmumi (tostarp kompensācija par darbībām valsts politikas kompetencē un zemes pārdošanu)

7 771,31

5 514,63

3 686,87

3 039,35

3 618,93

6 097,29

5 436,58

4 858,16

11 540,36

14 554,55

9 313,99

21 390,92

Ieņēmumi kopā

Ieņēmumi kopā

17 848,92

17 848,92

20 422,75

20 422,75

26 261,09

26 261,09

32 603,53

32 603,53

40 478,01

40 478,01

49 577,14

49 577,14

46 732,92

46 732,92

50 241,76

50 241,76

53 577,06

53 577,06

57 836,14

57 836,14

52 972,37

52 972,37

62 374,37

62 374,37

Materiālu izmaksas

– 7 092,39

– 10 211,13

– 12 560,46

– 14 601,17

– 17 895,97

– 24 062,81

– 22 491,85

– 25 133,61

– 24 979,59

– 27 650,17

– 20 017,99

– 21 871,65

Personāla izmaksas

– 9 185,12

– 9 672,37

– 10 734,62

– 11 217,21

– 12 101,84

– 13 337,28

– 14 433,17

– 15 758,34

– 15 883,08

– 17 893,60

– 18 228,23

– 18 349,10

Citas izmaksas (tostarp tirgvedībai)

– 5 692,81

– 11 434,31

– 10 521,27

– 11 454,36

– 14 058,15

– 12 885,28

– 9 897,46

– 9 630,21

– 7 796,81

– 8 029,40

– 6 760,92

– 6 643,00

EBITDA

EBITDA

– 4 121,41

– 4 121,41

– 10 895,06

– 10 895,06

– 7 555,27

– 7 555,27

– 4 669,21

– 4 669,21

– 3 577,94

– 3 577,94

– 708,22

– 708,22

– 89,56

– 89,56

– 280,39

– 280,39

– 4 917,58

– 4 917,58

– 4 262,96

– 4 262,96

– 7 965,23

– 7 965,23

– 15 510,62

– 15 510,62

EBITDA (izņemot citus ieņēmumus)

EBITDA

– 11 892,72

– 11 892,72

– 16 409,69

– 16 409,69

– 11 242,13

– 11 242,13

– 7 708,56

– 7 708,56

– 7 196,87

– 7 196,87

– 6 805,51

– 6 805,51

– 5 526,13

– 5 526,13

– 5 138,56

– 5 138,56

– 6 622,78

– 6 622,78

– 10 291,59

– 10 291,59

– 1 348,76

– 1 348,76

– 5 880,30

– 5 880,30

Nolietojums

– 5 325,63

– 5 674,68

– 6 045,39

– 7 699,33

– 7 973,46

– 10 527,90

– 10 191,89

– 11 855,19

– 12 482,28

– 11 827,19

– 13 297,31

– 12 733,48

Finanšu rezultāti (saņemtie procenti - samaksātie procenti)

– 2 896,64

– 3 013,42

– 4 006,57

– 4 105,53

– 4 548,42

– 4 588,16

– 5 235,30

– 5 693,02

– 4 915,39

– 2 778,06

– 5 063,04

– 8 177,54

Ārkārtas ieņēmumi un izmaksas

– 431,54

– 206,00

– 10,46

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 272,55

0,00

0,00

Nodokļi

– 580,13

– 204,74

– 215,18

– 323,82

– 228,44

– 242,33

– 245,00

– 238,66

– 257,45

– 240,85

– 231,03

– 277,52

Fraport zaudējumu segšana, izmantojot peļņas un zaudējumu nodošanu

Fraport zaudējumu segšana, izmantojot peļņas un zaudējumu nodošanu

13 355,35

13 355,35

19 993,90

19 993,90

17 832,87

17 832,87

16 797,89

16 797,89

16 328,26

16 328,26

16 066,61

16 066,61

15 761,75

15 761,75

18 067,26

18 067,26

5 621,37

5 621,37

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Gada rezultāti (peļņa/zaudējumi)

Gada rezultāti (peļņa/zaudējumi)

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 7 114,17

– 7 114,17

– 10 855,69

– 10 855,69

– 10 626,14

– 10 626,14

– 5 677,92

– 5 677,92

3.   FAKTU IZKLĀSTS UN PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PAMATOJUMS

FAKTU IZKLĀSTS UN PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PAMATOJUMS

| (28) | Lēmumā par procedūras sākšanu ir aprakstīti laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam ieviestie finanšu pasākumi un uzdoti šādi jautājumi:






  i) | pirmkārt, vai kredītlīnija, ko piešķīra Reinzemes-Pfalcas federālās zemes naudas kopfonds, tika piedāvāta saskaņā ar tirgus apstākļiem un tādējādi tā nebija valsts atbalsts, vai, ja tā bija valsts atbalsts – vai šādu valsts atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu; |
| --- | --- | --- |

(28)

Lēmumā par procedūras sākšanu ir aprakstīti laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam ieviestie finanšu pasākumi un uzdoti šādi jautājumi:

i)

pirmkārt, vai kredītlīnija, ko piešķīra Reinzemes-Pfalcas federālās zemes naudas kopfonds, tika piedāvāta saskaņā ar tirgus apstākļiem un tādējādi tā nebija valsts atbalsts, vai, ja tā bija valsts atbalsts – vai šādu valsts atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu;

| ii) | otrkārt, vai aizdevumi, ko FFHG piešķīra ISB, un pamatā esoša garantija, ko FFHG sniedza Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, tika piešķirti saskaņā ar tirgus apstākļiem un tādējādi tie nebija valsts atbalsts, vai, ja tie bija valsts atbalsts – vai šādu valsts atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

ii)

otrkārt, vai aizdevumi, ko FFHG piešķīra ISB, un pamatā esoša garantija, ko FFHG sniedza Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, tika piešķirti saskaņā ar tirgus apstākļiem un tādējādi tie nebija valsts atbalsts, vai, ja tie bija valsts atbalsts – vai šādu valsts atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

FFHG

ISB

FFHG

3.1.   Kredītlīnija, ko piešķīra Reinzemes-Pfalcas federālās zemes naudas kopfonds

Kredītlīnija, ko piešķīra Reinzemes-Pfalcas federālās zemes naudas kopfonds

| (29) | Kopš 2009. gada 19. februāraFFHG ir iekļauts Reinzemes-Pfalcas federālās zemes naudas kopfondā. Naudas kopfonda mērķis ir optimizēt likvīdo līdzekļu izmantojumu federālās zemes dažādos uzņēmumos, fondos un publiskos uzņēmumos. |
| --- | --- |

(29)

Kopš 2009. gada 19. februāraFFHG ir iekļauts Reinzemes-Pfalcas federālās zemes naudas kopfondā. Naudas kopfonda mērķis ir optimizēt likvīdo līdzekļu izmantojumu federālās zemes dažādos uzņēmumos, fondos un publiskos uzņēmumos.

FFHG

| (30) | Dažādu uzņēmumu un fondu dalība naudas kopfondā balstās uz saprašanās memorandu starp attiecīgo uzņēmumu/fondu un Reinzemes-Pfalcas federālās zemes Finanšu ministriju. Ja naudas kopfondā līdzekļu pieprasījums pārsniedz pieejamos līdzekļus, likviditātes deficītu īstermiņā finansē no kapitāla tirgus. |
| --- | --- |

(30)

Dažādu uzņēmumu un fondu dalība naudas kopfondā balstās uz saprašanās memorandu starp attiecīgo uzņēmumu/fondu un Reinzemes-Pfalcas federālās zemes Finanšu ministriju. Ja naudas kopfondā līdzekļu pieprasījums pārsniedz pieejamos līdzekļus, likviditātes deficītu īstermiņā finansē no kapitāla tirgus.

| (31) | FFHG pašreizējā kredītlīnija Reinzemes-Pfalcas federālās zemes naudas kopfondā ir EUR 45 miljoni. Līdz 2013. gada 25. martamFFHG bija izlietojis 100 % (EUR 45 miljonus) no savas kredītlīnijas. |
| --- | --- |

(31)

FFHG pašreizējā kredītlīnija Reinzemes-Pfalcas federālās zemes naudas kopfondā ir EUR 45 miljoni. Līdz 2013. gada 25. martamFFHG bija izlietojis 100 % (EUR 45 miljonus) no savas kredītlīnijas.

FFHG

FFHG

3.2.   
  FFHG aizdevumu pārfinansēšana Reinzemes-Pfalcas federālās zemes bankā Investitions- und Strukturbank

FFHG

Investitions- und Strukturbank

| (32) | Pēc tam, kad Reinzemes-Pfalcas federālā zeme kļuva par FFHG galveno kapitāldaļu turētāju, 2009. gadā tā ilgtermiņa aizdevumi tika pārfinansēti ISB bankā. Trīs aizdevumi, proti, 1., 3. un 4. aizdevums (sk. 5. tabulu), tika piešķirti ar fiksētu procentu likmi visā attiecīgo aizdevumu izsniegšanas laikposmā, savukārt 2. un 5. aizdevumam bija mainīga procentu likme. 5. tabulā ir apkopoti ISB izsniegto aizdevumu nosacījumi.

  5. tabula


  Aizdevumi FFHG, ko izsniegusi ISB












  Nr. | Banka | Aizdevuma summa (miljonos EUR) | Ilgums | Procentu likme | Procentu likmes mijmaiņa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ISB | 18,4 | (aptuv. 8 gadi) | (> 3 %; < 4,5 %) | |
| 2. | ISB | 20,0 | (aptuv. 5 gadi) | (< 12) mēnešu EURIBOR plus (< 1 %) | [...] |
| 3. | ISB | 2,5 | (aptuv. 2 gadi) | (> 3 %; < 4,5 %) | |
| 4. | ISB | 25,9 | (aptuv. 7 gadi) | (> 3 %; < 4,5 %) | |
| 5. | ISB | 6,8 | (aptuv. 3 gadi) | (< 12) mēnešu EURIBOR plus (< 1 %) | [...] |

(32)

Pēc tam, kad Reinzemes-Pfalcas federālā zeme kļuva par FFHG galveno kapitāldaļu turētāju, 2009. gadā tā ilgtermiņa aizdevumi tika pārfinansēti ISB bankā. Trīs aizdevumi, proti, 1., 3. un 4. aizdevums (sk. 5. tabulu), tika piešķirti ar fiksētu procentu likmi visā attiecīgo aizdevumu izsniegšanas laikposmā, savukārt 2. un 5. aizdevumam bija mainīga procentu likme. 5. tabulā ir apkopoti ISB izsniegto aizdevumu nosacījumi.

FFHG

ISB

ISB

5. tabula

5. tabula

Aizdevumi FFHG, ko izsniegusi ISB

Aizdevumi FFHG

ISB

Nr.

Banka

Aizdevuma summa (miljonos EUR)

Ilgums

Procentu likme

Procentu likmes mijmaiņa

1.

ISB

18,4

(aptuv. 8 gadi)

(> 3 %; < 4,5 %)

2.

ISB

20,0

(aptuv. 5 gadi)

(< 12) mēnešu EURIBOR plus (< 1 %)

EURIBOR plus

[...]

3.

ISB

2,5

(aptuv. 2 gadi)

(> 3 %; < 4,5 %)

4.

ISB

25,9

(aptuv. 7 gadi)

(> 3 %; < 4,5 %)

5.

ISB

6,8

(aptuv. 3 gadi)

(< 12) mēnešu EURIBOR plus (< 1 %)

EURIBOR plus

[...]

| (33) | FFHG arī parakstīja divus līgumus par procentu likmes mijmaiņu ar IKB Corporate Lab. Ar šiem līgumiem tika ieviests nodrošinājums 2. un 5. aizdevuma (sk. 5. tabulu) procentu likmes mainīgās daļas svārstību gadījumā – attiecīgi sešu mēnešu un trīs mēnešu EURIBOR. Mijmaiņas līgumi tika parakstīti 2004. un 2005. gadā (saistībā ar tolaik sniegtajiem aizdevumiem, ko aizstāja pašreizējais finansējums). |
| --- | --- |

(33)

FFHG arī parakstīja divus līgumus par procentu likmes mijmaiņu ar IKB Corporate Lab. Ar šiem līgumiem tika ieviests nodrošinājums 2. un 5. aizdevuma (sk. 5. tabulu) procentu likmes mainīgās daļas svārstību gadījumā – attiecīgi sešu mēnešu un trīs mēnešu EURIBOR. Mijmaiņas līgumi tika parakstīti 2004. un 2005. gadā (saistībā ar tolaik sniegtajiem aizdevumiem, ko aizstāja pašreizējais finansējums).

FFHG

IKB Corporate Lab

EURIBOR

| (34) | ISB izsniegto aizdevumu atmaksāšanas nosacījumi atšķiras. 1., 3., 4. un 5. aizdevums ir amortizēti aizdevumi, savukārt 2. aizdevums ir vienā reizē dzēšams aizdevums tā atmaksas termiņā. 6. tabulā ir apkopoti minēto aizdevumu atmaksas nosacījumi.

  6. tabula



  ISB aizdevumu atmaksas nosacījumi









  Nr. | Banka | Aizdevuma summa (miljonos EUR) | Atmaksas nosacījumi/termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | ISB | 18,4 | Atmaksa divas reizes gadā: katra gada 30. jūnijā un 30. decembrī; pēdējais maksājums [...] |
| 2. | ISB | 20,0 | Vienā reizē dzēšams aizdevums, kas atmaksājams [...] |
| 3. | ISB | 2,5 | Atmaksa divas reizes gadā: katra gada 30. aprīlī un 30. oktobrī; pēdējais maksājums [...] |
| 4. | ISB | 25,9 | Atmaksa divas reizes gadā: katra gada 30. jūnijā un 30. decembrī; pēdējais maksājums [...] |
| 5. | ISB | 6,8 | Atmaksa četras reizes gadā [...]; pēdējais maksājums [...] |

(34)

ISB izsniegto aizdevumu atmaksāšanas nosacījumi atšķiras. 1., 3., 4. un 5. aizdevums ir amortizēti aizdevumi, savukārt 2. aizdevums ir vienā reizē dzēšams aizdevums tā atmaksas termiņā. 6. tabulā ir apkopoti minēto aizdevumu atmaksas nosacījumi.

ISB

6. tabula

6. tabula

ISB aizdevumu atmaksas nosacījumi

ISB

Nr.

Banka

Aizdevuma summa (miljonos EUR)

Atmaksas nosacījumi/termiņš

1.

ISB

18,4

Atmaksa divas reizes gadā: katra gada 30. jūnijā un 30. decembrī; pēdējais maksājums [...]

2.

ISB

20,0

Vienā reizē dzēšams aizdevums, kas atmaksājams [...]

3.

ISB

2,5

Atmaksa divas reizes gadā: katra gada 30. aprīlī un 30. oktobrī; pēdējais maksājums [...]

4.

ISB

25,9

Atmaksa divas reizes gadā: katra gada 30. jūnijā un 30. decembrī; pēdējais maksājums [...]

5.

ISB

6,8

Atmaksa četras reizes gadā [...]; pēdējais maksājums [...]

| (35) | Visiem aizdevumiem 100 % garantiju nodrošina Reinzemes-Pfalcas federālā zeme. Par garantijas nodrošinājumu FFHG galvotājam maksā garantijas prēmiju [0,5 % līdz 1,5 %] gadā. |
| --- | --- |

(35)

Visiem aizdevumiem 100 % garantiju nodrošina Reinzemes-Pfalcas federālā zeme. Par garantijas nodrošinājumu FFHG galvotājam maksā garantijas prēmiju [0,5 % līdz 1,5 %] gadā.

FFHG

3.3.   Iespējamā FFHG piešķirtā valsts atbalsta saderīgums

Iespējamā FFHG

| (36) | Savā lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai 3.1. punktā minētā Reinzemes-Pfalcas federālās zemes naudas kopfonda piešķirtā kredītlīnija un 3.2. punktā minētie aizdevumi un garantija ir saderīgi ar iekšējo tirgu, jo 2005. gada aviācijas pamatnostādnēs nebija norādīti atbilstības nosacījumi darbības atbalstam, ja tie bija valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(36)

Savā lēmumā par procedūras sākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai 3.1. punktā minētā Reinzemes-Pfalcas federālās zemes naudas kopfonda piešķirtā kredītlīnija un 3.2. punktā minētie aizdevumi un garantija ir saderīgi ar iekšējo tirgu, jo 2005. gada aviācijas pamatnostādnēs nebija norādīti atbilstības nosacījumi darbības atbalstam, ja tie bija valsts atbalsts.

4.   VĀCIJAS PIEZĪMES

VĀCIJAS PIEZĪMES

| (37) | Kopumā Vācija apgalvoja, ka neviens no pasākumiem, par kuriem tiek veikta izmeklēšana šajā procedūrā, nav valsts atbalsts 107. panta 1. punkta nozīmē, jo, ņemot vērā visus attiecīgos apstākļus, FFHG netiek piešķirtas nekādas ekonomiskas priekšrocības. Vācija arī apgalvoja, ka gadījumā, ja Komisija uzskata, ka šie pasākumi ir atbalsts Līguma nozīmē, tad šis atbalsts ir uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(37)

Kopumā Vācija apgalvoja, ka neviens no pasākumiem, par kuriem tiek veikta izmeklēšana šajā procedūrā, nav valsts atbalsts 107. panta 1. punkta nozīmē, jo, ņemot vērā visus attiecīgos apstākļus, FFHG netiek piešķirtas nekādas ekonomiskas priekšrocības. Vācija arī apgalvoja, ka gadījumā, ja Komisija uzskata, ka šie pasākumi ir atbalsts Līguma nozīmē, tad šis atbalsts ir uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu.

FFHG

4.1.   Frankfurtes Hānas lidostas konkrētā situācija 2009. gadā

Frankfurtes Hānas lidostas konkrētā situācija 2009. gadā

| (38) | Vācija uzskatīja, ka, novērtējot attiecīgos finanšu pasākumus, ir jāņem vērā šīs lidostas konkrētā situācija un attiecīgo finanšu pasākumu konteksts. Šajā saistībā Vācija norādīja uz šādiem trim apstākļiem. |
| --- | --- |

(38)

Vācija uzskatīja, ka, novērtējot attiecīgos finanšu pasākumus, ir jāņem vērā šīs lidostas konkrētā situācija un attiecīgo finanšu pasākumu konteksts. Šajā saistībā Vācija norādīja uz šādiem trim apstākļiem.

| (39) | Pirmkārt, saistībā ar pasākumu pamatojumu Vācija norādīja, ka FFHG lielāko daļu savu ieguldījumu bija finansējis laikā, kad, izmantojot aizdevumus, militārais lidlauks tika pārvērsts par komerciālu lidostu, kā arī laikā pēc tam. Kā norāda Vācija, šā iemesla dēļ FFHG atšķirībā no citām lidostām bija lielas ilgtermiņa finanšu saistības. |
| --- | --- |

(39)

Pirmkārt, saistībā ar pasākumu pamatojumu Vācija norādīja, ka FFHG lielāko daļu savu ieguldījumu bija finansējis laikā, kad, izmantojot aizdevumus, militārais lidlauks tika pārvērsts par komerciālu lidostu, kā arī laikā pēc tam. Kā norāda Vācija, šā iemesla dēļ FFHG atšķirībā no citām lidostām bija lielas ilgtermiņa finanšu saistības.

FFHG

FFHG

| (40) | Otrkārt, Vācija argumentēja, ka FFHG aizdevumu pārfinansēšana bija neizbēgama, jo Fraport savas kapitāldaļas 2009. gada 1. janvārī pārdeva Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei. Pirms šā darījuma peļņas un zaudējumu nodošanas līgumā (Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag, turpmāk “PLTA”) Fraport tika noteikts nodrošināt FFHG ilgtermiņa parādu finansēšanu un segt tā iespējamos zaudējumus. Vācija arī paskaidroja, ka pēc tam, kad Reinzemes-Pfalcas federālā zeme bija iegādājusies šīs kapitāldaļas, PLTA tika izbeigts, tāpēc bija nepieciešama FFHG saistību pārfinansēšana. Kā norāda Vācija, īstenojot šos pasākumus, Reinzemes-Pfalcas federālās zemes mērķis bija tikai saglabāt FFHG finansiālo situāciju. |
| --- | --- |

(40)

Otrkārt, Vācija argumentēja, ka FFHG aizdevumu pārfinansēšana bija neizbēgama, jo Fraport savas kapitāldaļas 2009. gada 1. janvārī pārdeva Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei. Pirms šā darījuma peļņas un zaudējumu nodošanas līgumā (Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag, turpmāk “PLTA”) Fraport tika noteikts nodrošināt FFHG ilgtermiņa parādu finansēšanu un segt tā iespējamos zaudējumus. Vācija arī paskaidroja, ka pēc tam, kad Reinzemes-Pfalcas federālā zeme bija iegādājusies šīs kapitāldaļas, PLTA tika izbeigts, tāpēc bija nepieciešama FFHG saistību pārfinansēšana. Kā norāda Vācija, īstenojot šos pasākumus, Reinzemes-Pfalcas federālās zemes mērķis bija tikai saglabāt FFHG finansiālo situāciju.

FFHG

Fraport

Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag

PLTA

Fraport

FFHG

PLTA

FFHG

FFHG

| (41) | Treškārt, Vācija īpaši uzsvēra to, ka privāts uzņēmums būtu finansējis FFHG saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kā to darīja Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, un ka šie nosacījumi atbilst tirgus ekonomikas aizdevēja principam. Vācija apgalvoja, ka Komisijai ir jāņem vērā gan šis komerciālais darījums kopumā, gan arī konkrētās lietas apstākļi, jo īpaši tas, ka federālajai zemei pieder lielākā daļa kapitāldaļu. |
| --- | --- |

(41)

Treškārt, Vācija īpaši uzsvēra to, ka privāts uzņēmums būtu finansējis FFHG saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kā to darīja Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, un ka šie nosacījumi atbilst tirgus ekonomikas aizdevēja principam. Vācija apgalvoja, ka Komisijai ir jāņem vērā gan šis komerciālais darījums kopumā, gan arī konkrētās lietas apstākļi, jo īpaši tas, ka federālajai zemei pieder lielākā daļa kapitāldaļu.

FFHG

4.2.   Kredītlīnijas, ko piešķīra Reinzemes-Pfalcas federālās zemes naudas kopfonds, atbalsta statuss

Kredītlīnijas, ko piešķīra Reinzemes-Pfalcas federālās zemes naudas kopfonds, atbalsta statuss

4.2.1.   Naudas kopfonda finansējums

Naudas kopfonda finansējums

| (42) | Vācija norādīja, ka naudas kopfonds ir finanšu instruments, ko federālā zeme izveidojusi 2002. gadā. Šajā naudas kopfondā var piedalīties federālās zemes iestādes un fondi, kā arī visi uzņēmumi, kurus regulē privāttiesību akti un kuros federālajai zemei pieder vairāk nekā 50 % kapitāldaļu. Vācija paskaidroja, ka šā naudas kopfonda ikdienas konta atlikumu pārvalda federālās zemes Landeshauptkasse. |
| --- | --- |

(42)

Vācija norādīja, ka naudas kopfonds ir finanšu instruments, ko federālā zeme izveidojusi 2002. gadā. Šajā naudas kopfondā var piedalīties federālās zemes iestādes un fondi, kā arī visi uzņēmumi, kurus regulē privāttiesību akti un kuros federālajai zemei pieder vairāk nekā 50 % kapitāldaļu. Vācija paskaidroja, ka šā naudas kopfonda ikdienas konta atlikumu pārvalda federālās zemes Landeshauptkasse.

Landeshauptkasse

| (43) | Vācija uzskatīja, ka naudas kopfondu nefinansē tieši no federālās zemes budžeta, bet gan ar tā dalībnieku naudas pārpalikumu. Tā arī paskaidroja, ka naudas kopfondā esošais naudas pārpalikums tika ieguldīts kapitāla tirgos. Tādā pat veidā deficīts tika segts ar līdzekļiem, kas tika iegūti no kapitāla tirgus. Tādējādi Vācija apgalvoja, ka ar naudas kopfondu nodrošinātais finansiālais atbalsts netiek sniegts no federālās zemes līdzekļiem un arī nav attiecināms uz federālo zemi. |
| --- | --- |

(43)

Vācija uzskatīja, ka naudas kopfondu nefinansē tieši no federālās zemes budžeta, bet gan ar tā dalībnieku naudas pārpalikumu. Tā arī paskaidroja, ka naudas kopfondā esošais naudas pārpalikums tika ieguldīts kapitāla tirgos. Tādā pat veidā deficīts tika segts ar līdzekļiem, kas tika iegūti no kapitāla tirgus. Tādējādi Vācija apgalvoja, ka ar naudas kopfondu nodrošinātais finansiālais atbalsts netiek sniegts no federālās zemes līdzekļiem un arī nav attiecināms uz federālo zemi.

| (44) | Vācija arī iesniedza datus, kuros bija norādīta naudas kopfonda vispārējais atlikums (dalībnieku uzņēmumu noguldījumi un ņemtās kredītlīnijas), kas ir apkopots 2. attēlā.

  2. attēls


  Federālās zemes naudas kopfonda finansējuma vispārējā attīstība 2009.–2013. gadā (miljoni EUR)




  Janv.’09
  Apr.’09
  Jūl.’09
  Okt.’09
  Janv.’10
  Apr.’10
  Jūl.’10
  Okt.’10
  Janv.’11
  Apr.’11
  Jūl.’11
  Okt.’11
  Janv.’12
  Apr.’12
  Jūl.’12
  Okt.’12
  Janv.’13
  Apr.’13
  Jūl.’13
  Okt.’13
  Kopējais noguldījumu apjoms
  Naudas kopfonda atlikums
  Kopējais kredītlīnijas apjoms
  300
  200
  100
  0
  – 100
  – 200
  – 300
  – 400
  – 500
  – 600
  – 700
  – 800 |
| --- | --- |

(44)

Vācija arī iesniedza datus, kuros bija norādīta naudas kopfonda vispārējais atlikums (dalībnieku uzņēmumu noguldījumi un ņemtās kredītlīnijas), kas ir apkopots 2. attēlā.

2. attēls

2. attēls

Federālās zemes naudas kopfonda finansējuma vispārējā attīstība 2009.–2013. gadā (miljoni EUR)

Federālās zemes naudas kopfonda finansējuma vispārējā attīstība 2009.–2013. gadā (miljoni EUR)

Janv.’09

Apr.’09

Jūl.’09

Okt.’09

Janv.’10

Apr.’10

Jūl.’10

Okt.’10

Janv.’11

Apr.’11

Jūl.’11

Okt.’11

Janv.’12

Apr.’12

Jūl.’12

Okt.’12

Janv.’13

Apr.’13

Jūl.’13

Okt.’13

Kopējais noguldījumu apjoms

Naudas kopfonda atlikums

Kopējais kredītlīnijas apjoms

300

200

100

0

– 100

– 200

– 300

– 400

– 500

– 600

– 700

– 800

4.2.2.   Ekonomiska priekšrocība

Ekonomiska priekšrocība

| (45) | Vācija apgalvoja, ka FFHG neguva ekonomisku priekšrocību Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē tāpēc, ka tā bija iekļauta federālās zemes naudas kopfondā. Kā norāda Vācija, paziņojums par atsauces likmēm (14) nav jāpiemēro stingri, jo tajā netiek ņemts vērā tas, ka Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei pieder lielākā daļa FFHG kapitāldaļu. |
| --- | --- |

(45)

Vācija apgalvoja, ka FFHG neguva ekonomisku priekšrocību Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē tāpēc, ka tā bija iekļauta federālās zemes naudas kopfondā. Kā norāda Vācija, paziņojums par atsauces likmēm (14) nav jāpiemēro stingri, jo tajā netiek ņemts vērā tas, ka Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei pieder lielākā daļa FFHG kapitāldaļu.

FFHG

14

FFHG

| (46) | Vācija paskaidroja, ka, lai gan kredītlīnija tika piešķirta uz ilgāku laikposmu, principā aizdevumi tikai aprēķināti pēc dienas likmes. Tāpēc Vācija apgalvoja, ka paņemtā kredītlīnija atbilst īstermiņa aizdevuma nosacījumiem. 3. attēlā ir parādīts FFHG kredītlīnijas izlietojums.

  3. attēls


  Pārskats par FFHG ņemto kredītlīniju no naudas kopfonda laikposmā no 2009. gada marta līdz 2013. gada augustam (EUR)




  Ņemtā kredītlinija
  – 5 000 000
  – 10 000 000
  – 15 000 000
  – 20 000 000
  – 25 000 000
  – 30 000 000
  – 35 000 000
  – 40 000 000
  – 45 000 000
  – 50 000 000
  1.3.2009
  1.5.2009
  1.7.2009
  1.9.2009
  1.11.2009
  1.1.2010
  1.3.2010
  1.5.2010
  1.7.2010
  1.9.2010
  1.11.2010
  1.1.2011
  1.3.2011
  1.5.2011
  1.7.2011
  1.9.2011
  1.11.2011
  1.1.2012
  1.3.2012
  1.5.2012
  1.7.2012
  1.9.2012
  1.11.2012
  1.1.2013
  1.3.2013
  1.5.2013
  1.7.2013 |
| --- | --- |

(46)

Vācija paskaidroja, ka, lai gan kredītlīnija tika piešķirta uz ilgāku laikposmu, principā aizdevumi tikai aprēķināti pēc dienas likmes. Tāpēc Vācija apgalvoja, ka paņemtā kredītlīnija atbilst īstermiņa aizdevuma nosacījumiem. 3. attēlā ir parādīts FFHG kredītlīnijas izlietojums.

FFHG

3. attēls

3. attēls

Pārskats par FFHG ņemto kredītlīniju no naudas kopfonda laikposmā no 2009. gada marta līdz 2013. gada augustam (EUR)

Pārskats par FFHG

Ņemtā kredītlinija

– 5 000 000

– 10 000 000

– 15 000 000

– 20 000 000

– 25 000 000

– 30 000 000

– 35 000 000

– 40 000 000

– 45 000 000

– 50 000 000

1.3.2009

1.5.2009

1.7.2009

1.9.2009

1.11.2009

1.1.2010

1.3.2010

1.5.2010

1.7.2010

1.9.2010

1.11.2010

1.1.2011

1.3.2011

1.5.2011

1.7.2011

1.9.2011

1.11.2011

1.1.2012

1.3.2012

1.5.2012

1.7.2012

1.9.2012

1.11.2012

1.1.2013

1.3.2013

1.5.2013

1.7.2013

| (47) | Saistībā ar naudas kopfonda saistību reitingu un nodrošinājumu Vācija norādīja, ka FFHG naudas kopfonda saistību reitings ir tāds pats, kā tā visām citām saistībām. Vācija norādīja, ka, lai gan no uzņēmumiem, kas izmanto naudas kopfondu, nodrošinājums netiek prasīts, tos uzrauga federālā zeme, un tā, būdama FFHG lielākais kapitāldaļu turētājs, vienmēr var pieprasīt nodrošināt ņemtos aizdevumus. Turklāt Vācija norādīja, ka naudas kopfonda izmantošana ir parasta un bieži izplatīta tirgus prakse. Vācija uzskata, ka naudas kopfonda mērķis ir federālajai zemei piederošo uzņēmumu likviditātes līdzsvarošana. |
| --- | --- |

(47)

Saistībā ar naudas kopfonda saistību reitingu un nodrošinājumu Vācija norādīja, ka FFHG naudas kopfonda saistību reitings ir tāds pats, kā tā visām citām saistībām. Vācija norādīja, ka, lai gan no uzņēmumiem, kas izmanto naudas kopfondu, nodrošinājums netiek prasīts, tos uzrauga federālā zeme, un tā, būdama FFHG lielākais kapitāldaļu turētājs, vienmēr var pieprasīt nodrošināt ņemtos aizdevumus. Turklāt Vācija norādīja, ka naudas kopfonda izmantošana ir parasta un bieži izplatīta tirgus prakse. Vācija uzskata, ka naudas kopfonda mērķis ir federālajai zemei piederošo uzņēmumu likviditātes līdzsvarošana.

FFHG

FFHG

| (48) | Jo īpaši saistībā ar norādi lēmumā par procedūras sākšanu, ka, tā kā nav noteikts reitings, riska rezerves bija jānosaka 1 000 bāzes punktu līmenī, Vācija argumentē, ka neviena privāta pārvaldītājsabiedrība nepieskaitītu 1 000 bāzes punktus pamatlikmei kapitāldaļu turētāja aizdevumam, ko piešķīris tās meitasuzņēmums, ja tas īsteno pārvaldītājsabiedrības ekonomiskās un strukturālās intereses. Vācija arī norādīja, ka FFHG noteiktā procentu likme aptuveni atbilda Eiropas uz nakti izsniegto kredītu indeksu vidējam rādītājam. 4. attēlā ir norādītas procentu likmes, kas piemērotas FFHG par kredītlīnijas izmantošanu 2012. un 2013. gadā.

  4. attēls



  FFHG piemērotās procentu likmes attīstība saistībā ar naudas kopfonda līdzekļu izmantošanu laikposmā no 2012. gada janvāra līdz 2013. gada augustam




  Procentu likme
  1.1.2012
  1.2.2012
  1.3.2012
  1.4.2012
  1.5.2012
  1.6.2012
  1.7.2012
  1.8.2012
  1.9.2012
  1.10.2012
  1.11.2012
  1.12.2012
  1.1.2013
  1.2.2013
  1.3.2013
  1.4.2013
  1.5.2013
  1.6.2013
  1.7.2013
  1.8.2013
  0,400 %
  0,350 %
  0,300 %
  0,250 %
  0,200 %
  0,150 %
  0,100 %
  0,050 %
  0,000 % |
| --- | --- |

(48)

Jo īpaši saistībā ar norādi lēmumā par procedūras sākšanu, ka, tā kā nav noteikts reitings, riska rezerves bija jānosaka 1 000 bāzes punktu līmenī, Vācija argumentē, ka neviena privāta pārvaldītājsabiedrība nepieskaitītu 1 000 bāzes punktus pamatlikmei kapitāldaļu turētāja aizdevumam, ko piešķīris tās meitasuzņēmums, ja tas īsteno pārvaldītājsabiedrības ekonomiskās un strukturālās intereses. Vācija arī norādīja, ka FFHG noteiktā procentu likme aptuveni atbilda Eiropas uz nakti izsniegto kredītu indeksu vidējam rādītājam. 4. attēlā ir norādītas procentu likmes, kas piemērotas FFHG par kredītlīnijas izmantošanu 2012. un 2013. gadā.

FFHG

FFHG

4. attēls

4. attēls

FFHG piemērotās procentu likmes attīstība saistībā ar naudas kopfonda līdzekļu izmantošanu laikposmā no 2012. gada janvāra līdz 2013. gada augustam

FFHG

Procentu likme

1.1.2012

1.2.2012

1.3.2012

1.4.2012

1.5.2012

1.6.2012

1.7.2012

1.8.2012

1.9.2012

1.10.2012

1.11.2012

1.12.2012

1.1.2013

1.2.2013

1.3.2013

1.4.2013

1.5.2013

1.6.2013

1.7.2013

1.8.2013

0,400 %

0,350 %

0,300 %

0,250 %

0,200 %

0,150 %

0,100 %

0,050 %

0,000 %

| (49) | Saistībā ar norādi lēmumā par procedūras sākšanu, ka riska rezerve parasti tiktu noteikta, pamatojoties uz FFHG saistību neizpildes varbūtības novērtējumu, Vācija norādīja, ka naudas kopfondā iekļaujot FFHG, Reinzemes-Pfalcas federālā zeme nepiešķīra aizdevumu trešajai personai, bet gan piedāvāja kapitāldaļu turētāja aizdevumu savam meitasuzņēmumam. Vācija arī norādīja, ka federālā zeme kā kapitāldaļu turētājs labi pārzināja FFHG saistību neizpildes varbūtību, tāpēc tai nebija vajadzīgs ārējs novērtējums, un tai bija visa nepieciešamā informācija. |
| --- | --- |

(49)

Saistībā ar norādi lēmumā par procedūras sākšanu, ka riska rezerve parasti tiktu noteikta, pamatojoties uz FFHG saistību neizpildes varbūtības novērtējumu, Vācija norādīja, ka naudas kopfondā iekļaujot FFHG, Reinzemes-Pfalcas federālā zeme nepiešķīra aizdevumu trešajai personai, bet gan piedāvāja kapitāldaļu turētāja aizdevumu savam meitasuzņēmumam. Vācija arī norādīja, ka federālā zeme kā kapitāldaļu turētājs labi pārzināja FFHG saistību neizpildes varbūtību, tāpēc tai nebija vajadzīgs ārējs novērtējums, un tai bija visa nepieciešamā informācija.

FFHG

FFHG

FFHG

| (50) | Vācija arī iesniedza FFHG reitingus, kas noteikti, pamatojoties uz Moody's kredītreitinga modeli (15), par laikposmu no 2009. līdz 2014. gadam, kas apkopots 7. tabulā. Vācija apgalvoja, ka šie reitinga tika noteikti, pamatojoties uz FFHG finanšu pārskatiem uz iepriekšējā gada 31. decembri, kā arī pieejamajiem biznesa plāniem.

  7. tabula



  FFHG kredītreitingu pārskats laikposmā no 2009. līdz 2014. gadam









  Laikposms | Pieņemtais ilgums (16) | FFHG individuālais kredītreitings
  (Moody's reitingu skala) | Pielāgotais kredītreitings (17)

  (Moody's reitingu skala) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009. gada 1. janvāris–2010. gada 31. decembris | 2 gadi | [Ba1–B3] (18) | [Baa3–B2] (19) |
| 2011. gada 1. janvāris–2011. gada 31. decembris | 1 gads | [Ba1–B3] (18) | [Baa3–B2] (19) |
| 2012. gada 1. janvāris–2012. gada 31. decembris | 1 gads | [Ba1–B3] | [Baa3–B2] |
| 2013. gada 1. janvāris–2014. gada 31. decembris | 2 gadi | [Ba1–B3] | [Baa3–B2] |
| Avots:2013. gada 7. jūnija KPMG memorands. |

(50)

Vācija arī iesniedza FFHG reitingus, kas noteikti, pamatojoties uz Moody's kredītreitinga modeli (15), par laikposmu no 2009. līdz 2014. gadam, kas apkopots 7. tabulā. Vācija apgalvoja, ka šie reitinga tika noteikti, pamatojoties uz FFHG finanšu pārskatiem uz iepriekšējā gada 31. decembri, kā arī pieejamajiem biznesa plāniem.

FFHG

Moody's

15

FFHG

7. tabula

7. tabula

FFHG kredītreitingu pārskats laikposmā no 2009. līdz 2014. gadam

FFHG

Laikposms

Pieņemtais ilgums (16)

16

FFHG individuālais kredītreitings

FFHG

(Moody's reitingu skala)

Moody's

Pielāgotais kredītreitings (17)

17

(Moody's reitingu skala)

Moody's

2009. gada 1. janvāris–2010. gada 31. decembris

2 gadi

[Ba1–B3] (18)

18

[Baa3–B2] (19)

19

2011. gada 1. janvāris–2011. gada 31. decembris

1 gads

[Ba1–B3] (18)

18

[Baa3–B2] (19)

19

2012. gada 1. janvāris–2012. gada 31. decembris

1 gads

[Ba1–B3]

[Baa3–B2]

2013. gada 1. janvāris–2014. gada 31. decembris

2 gadi

[Ba1–B3]

[Baa3–B2]

Avots:2013. gada 7. jūnija KPMG memorands.

Avots:

KPMG

| (51) | Tādēļ Vācija apgalvoja, ka FFHG dalība federālās zemes naudas kopfondā uzņēmumam neradīja nekādas ekonomiskas priekšrocības un ka tāpēc naudas kopfonda izmantošana nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(51)

Tādēļ Vācija apgalvoja, ka FFHG dalība federālās zemes naudas kopfondā uzņēmumam neradīja nekādas ekonomiskas priekšrocības un ka tāpēc naudas kopfonda izmantošana nav valsts atbalsts.

FFHG

4.3.   Aizdevumu atbalsta statuss un FFHG piešķirtā garantija

Aizdevumu atbalsta statuss un FFHG

4.3.1.   ISB aizdevumu atbilstība tirgus situācijai

ISB aizdevumu atbilstība tirgus situācijai

| (52) | Vācija norādīja, ka FFHG neguva nekādas priekšrocības no ISB aizdevumu pārfinansēšanas. Vācija uzskata, ka ISB aizdevumi ir pielīdzināmi aizdevumiem, ko 2005. gadā piešķīra Nassauische Sparkasse. Kā apgalvo Vācija, ISB aizdevumu nodrošināšana ir arī pielīdzināma Nassauische Sparkasse aizdevumiem. |
| --- | --- |

(52)

Vācija norādīja, ka FFHG neguva nekādas priekšrocības no ISB aizdevumu pārfinansēšanas. Vācija uzskata, ka ISB aizdevumi ir pielīdzināmi aizdevumiem, ko 2005. gadā piešķīra Nassauische Sparkasse. Kā apgalvo Vācija, ISB aizdevumu nodrošināšana ir arī pielīdzināma Nassauische Sparkasse aizdevumiem.

FFHG

ISB

ISB

Nassauische Sparkasse

ISB

Nassauische Sparkasse

| (53) | Vācija norādīja, ka saskaņā ar Tiesas praksi (20) atbalsts tiek definēts kā iejaukšanās pasākumi, kas samazina izmaksas, kuras parasti ir iekļautas uzņēmuma budžetā. Vācija apgalvoja, ka gadījumā, ja šīs izmaksas paliek vienādā līmenī, tās nevar veidot atbalstu. Vācija uzsvēra, ka procentu likme, kas tika samaksāta ar ISB pārfinansētajiem aizdevumiem, kopumā (EUR 80 000 līdz EUR 130 000) bija lielāka, salīdzinot ar iepriekšējiem finansēšanas līgumiem. Turklāt Vācija norādīja, ka FFHG bija jāmaksā prēmija [300–340] un [340–410] bāzes punktu apmērā no aizdevuma pamatlikmes. Vācija apgalvoja, ka saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmēm šīs likmes atbilst uzņēmumam ar apmierinošu rādītāju ([BB + līdz BB-] Standard and Poor's reitingu skalā) un zema līmeņa nodrošinājumam vai zemam rādītājam ([B + līdz B-] Standard and Poor's reitingu skalā) un parasta līmeņa nodrošinājumam. |
| --- | --- |

(53)

Vācija norādīja, ka saskaņā ar Tiesas praksi (20) atbalsts tiek definēts kā iejaukšanās pasākumi, kas samazina izmaksas, kuras parasti ir iekļautas uzņēmuma budžetā. Vācija apgalvoja, ka gadījumā, ja šīs izmaksas paliek vienādā līmenī, tās nevar veidot atbalstu. Vācija uzsvēra, ka procentu likme, kas tika samaksāta ar ISB pārfinansētajiem aizdevumiem, kopumā (EUR 80 000 līdz EUR 130 000) bija lielāka, salīdzinot ar iepriekšējiem finansēšanas līgumiem. Turklāt Vācija norādīja, ka FFHG bija jāmaksā prēmija [300–340] un [340–410] bāzes punktu apmērā no aizdevuma pamatlikmes. Vācija apgalvoja, ka saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmēm šīs likmes atbilst uzņēmumam ar apmierinošu rādītāju ([BB + līdz BB-] Standard and Poor's reitingu skalā) un zema līmeņa nodrošinājumam vai zemam rādītājam ([B + līdz B-] Standard and Poor's reitingu skalā) un parasta līmeņa nodrošinājumam.

20

ISB

FFHG

Standard and Poor's

Standard and Poor's

| (54) | Vācija paskaidroja, ka 2009. gadā, gatavojoties jauna finansējuma piesaistīšanai, FFHG uzdeva Deutsche Bank sagatavot norādi par riska rezervi esošo aizdevumu pārfinansēšanai. Vācija iesniedza Deutsche Bank novērtējumu (21), kas bija sagatavots, pamatojoties uz FFHG pēdējiem trim gada pārskatiem (2006.–2008. g.). Turklāt Vācija paskaidroja, ka novērtējumā netika ņemts vērā FFHG biznesa plāns, jo tobrīd tas tika pārskatīts. Saistībā ar Deutsche Bank novērtējumu Vācija apgalvoja, ka, pamatojoties uz tās analīzi, Deutsche Bank ievieto FFHG [<BBB +] reitinga kategorijā (22), tomēr tā nenorāda konkrētu uzņēmuma reitingu. |
| --- | --- |

(54)

Vācija paskaidroja, ka 2009. gadā, gatavojoties jauna finansējuma piesaistīšanai, FFHG uzdeva Deutsche Bank sagatavot norādi par riska rezervi esošo aizdevumu pārfinansēšanai. Vācija iesniedza Deutsche Bank novērtējumu (21), kas bija sagatavots, pamatojoties uz FFHG pēdējiem trim gada pārskatiem (2006.–2008. g.). Turklāt Vācija paskaidroja, ka novērtējumā netika ņemts vērā FFHG biznesa plāns, jo tobrīd tas tika pārskatīts. Saistībā ar Deutsche Bank novērtējumu Vācija apgalvoja, ka, pamatojoties uz tās analīzi, Deutsche Bank ievieto FFHG [<BBB +] reitinga kategorijā (22), tomēr tā nenorāda konkrētu uzņēmuma reitingu.

FFHG

Deutsche Bank

Deutsche Bank

21

FFHG

FFHG

Deutsche Bank

Deutsche Bank

FFHG

22

| (55) | Vācija paskaidroja, ka Deutsche Bank analīzē tika ņemti vērā konkrētie FFHG īpašumtiesību apstākļi (piemēram, fakts, ka tas pieder valsts iestādēm, kā arī uzņēmuma lielā nozīme vietējai ekonomikai). Vācija norādīja, ka Deutsche Bank uzskatīja, ka, sniedzot aizdevumu FFHG, šos apstākļus ņemtu vērā jebkurš aizdevējs. Kā norāda Vācija, tas nozīmē, ka pat tad, ja FFHG individuālais reitings būtu [<BBB+], tā pielāgotais reitings (ņemot vērā konkrētos īpašumtiesību apstākļus) būtu augstāks (23). |
| --- | --- |

(55)

Vācija paskaidroja, ka Deutsche Bank analīzē tika ņemti vērā konkrētie FFHG īpašumtiesību apstākļi (piemēram, fakts, ka tas pieder valsts iestādēm, kā arī uzņēmuma lielā nozīme vietējai ekonomikai). Vācija norādīja, ka Deutsche Bank uzskatīja, ka, sniedzot aizdevumu FFHG, šos apstākļus ņemtu vērā jebkurš aizdevējs. Kā norāda Vācija, tas nozīmē, ka pat tad, ja FFHG individuālais reitings būtu [<BBB+], tā pielāgotais reitings (ņemot vērā konkrētos īpašumtiesību apstākļus) būtu augstāks (23).

Deutsche Bank

FFHG

Deutsche Bank

FFHG

FFHG

23

| (56) | Šajā saistībā Vācija arī precizēja, ka Deutsche Bank ir sniegusi norādi par piemērojamo riska rezervi divām alternatīvām finansēšanas struktūrām: vienu, kuras pamatā ir pielāgots FFHG reitings (bez nodrošinājuma, t. i., atsaucoties uz situāciju, kad FFHG galvenais kapitāldaļu turētājs – Reinzemes-Pfalcas federālā zeme – nenodrošina skaidru valsts garantiju), un otru ar 100 % garantiju, ko sniedz Reinzemes-Pfalcas federālā zeme. Vācija norādīja, ka Deutsche Bank analīzē tika secināts, ka pirmajā gadījumā (bez nodrošinājuma, pamatojoties uz pielāgoto kredītreitingu), piemērojamā riska rezerve piecus gadus ilgam aizdevumam būtu robežās no [1,3 % līdz 2,05 %] gadā. Kā apgalvo Vācija, otrajā gadījumā (ar 100 % aizdevumu garantiju), piemērojamā riska rezerve būtu robežās no [0,25 % līdz 0,7 %] gadā (24). |
| --- | --- |

(56)

Šajā saistībā Vācija arī precizēja, ka Deutsche Bank ir sniegusi norādi par piemērojamo riska rezervi divām alternatīvām finansēšanas struktūrām: vienu, kuras pamatā ir pielāgots FFHG reitings (bez nodrošinājuma, t. i., atsaucoties uz situāciju, kad FFHG galvenais kapitāldaļu turētājs – Reinzemes-Pfalcas federālā zeme – nenodrošina skaidru valsts garantiju), un otru ar 100 % garantiju, ko sniedz Reinzemes-Pfalcas federālā zeme. Vācija norādīja, ka Deutsche Bank analīzē tika secināts, ka pirmajā gadījumā (bez nodrošinājuma, pamatojoties uz pielāgoto kredītreitingu), piemērojamā riska rezerve piecus gadus ilgam aizdevumam būtu robežās no [1,3 % līdz 2,05 %] gadā. Kā apgalvo Vācija, otrajā gadījumā (ar 100 % aizdevumu garantiju), piemērojamā riska rezerve būtu robežās no [0,25 % līdz 0,7 %] gadā (24).

Deutsche Bank

FFHG

FFHG

Deutsche Bank

24

| (57) | Lai atbalstītu Deutsche Bank veiktās analīzes datus, Vācija arī sniedza 2010. gada reitingu, ko bija sagatavojusi Volksbank, kura FFHG piešķīra [...] reitingu saskaņā ar savu iekšējo reitingu skalu (25). Turklāt Vācija paskaidroja, ka 2011. gadā Kreisspaarkasse Birkenfeld piešķīra FFHG [...] reitingu saskaņā ar savu reitingu skalu (26). |
| --- | --- |

(57)

Lai atbalstītu Deutsche Bank veiktās analīzes datus, Vācija arī sniedza 2010. gada reitingu, ko bija sagatavojusi Volksbank, kura FFHG piešķīra [...] reitingu saskaņā ar savu iekšējo reitingu skalu (25). Turklāt Vācija paskaidroja, ka 2011. gadā Kreisspaarkasse Birkenfeld piešķīra FFHG [...] reitingu saskaņā ar savu reitingu skalu (26).

Deutsche Bank

Volksbank

FFHG

25

Kreisspaarkasse Birkenfeld

FFHG

26

| (58) | Vācija arī iesniedza FFHG reitingus, kas noteikti, pamatojoties uz Moody's kredītreitinga modeli, par laiku, kad tika piešķirti ISB aizdevumi (sk. 8. tabulu).

  8. tabula



  FFHG kredītreitingu pārskats ISB aizdevumu piešķiršanas laikā










  Banka | Ilgums | Ilgums gados | FFHG individuālais kredītreitings
  (Moody's reitingu skala) | Pielāgotais kredītreitings (27)

  (Moody's reitingu skala) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ISB | (aptuv. 8 gadi) | (aptuv. 8 gadi) | [B2–Baa3] | [B1–Baa2] |
| ISB | (aptuv. 5 gadi) | (aptuv. 5 gadi) | [B2–Baa3] | [B1–Baa2] |
| ISB | (aptuv. 2 gadi) | (aptuv. 2 gadi) | [B2–Baa3] | [B1–Baa2] |
| ISB | (aptuv. 7 gadi) | (aptuv. 7 gadi) | [B2–Baa3] | [B1–Baa2] |
| ISB | (aptuv. 3 gadi) | (aptuv. 3 gadi) | [B2–Baa3] | [B1–Baa2] |
| Avots:2013. gada 7. jūnija KPMG memorands. |

(58)

Vācija arī iesniedza FFHG reitingus, kas noteikti, pamatojoties uz Moody's kredītreitinga modeli, par laiku, kad tika piešķirti ISB aizdevumi (sk. 8. tabulu).

FFHG

Moody's

ISB

8. tabula

8. tabula

FFHG kredītreitingu pārskats ISB aizdevumu piešķiršanas laikā

FFHG

ISB

Banka

Ilgums

Ilgums gados

FFHG individuālais kredītreitings

FFHG

(Moody's reitingu skala)

Moody's

Pielāgotais kredītreitings (27)

27

(Moody's reitingu skala)

Moody's

ISB

(aptuv. 8 gadi)

(aptuv. 8 gadi)

[B2–Baa3]

[B1–Baa2]

ISB

(aptuv. 5 gadi)

(aptuv. 5 gadi)

[B2–Baa3]

[B1–Baa2]

ISB

(aptuv. 2 gadi)

(aptuv. 2 gadi)

[B2–Baa3]

[B1–Baa2]

ISB

(aptuv. 7 gadi)

(aptuv. 7 gadi)

[B2–Baa3]

[B1–Baa2]

ISB

(aptuv. 3 gadi)

(aptuv. 3 gadi)

[B2–Baa3]

[B1–Baa2]

Avots:2013. gada 7. jūnija KPMG memorands.

Avots:

KPMG

| (59) | Vācija argumentēja, ka FFHG ir uzskatāms par uzņēmumu ar labu reitingu, jo tam ir augsts nodrošinājuma līmenis (visus FFHG aktīvus varēja izmantot kā nodrošinājumu) un laba pašu kapitāla attiecība aptuveni 30 % apmērā, neraugoties uz to, ka FFHG radīja zaudējums un ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme kā FFHG kapitāldaļu turētāja sniedza garantiju aizdevumam. |
| --- | --- |

(59)

Vācija argumentēja, ka FFHG ir uzskatāms par uzņēmumu ar labu reitingu, jo tam ir augsts nodrošinājuma līmenis (visus FFHG aktīvus varēja izmantot kā nodrošinājumu) un laba pašu kapitāla attiecība aptuveni 30 % apmērā, neraugoties uz to, ka FFHG radīja zaudējums un ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme kā FFHG kapitāldaļu turētāja sniedza garantiju aizdevumam.

FFHG

FFHG

FFHG

FFHG

| (60) | Turklāt Vācija uzsvēra, ka FFHG un ISB apsprieda aizdevumu izsniegšanas nosacījumus un ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme neietekmēja šīs sarunas. |
| --- | --- |

(60)

Turklāt Vācija uzsvēra, ka FFHG un ISB apsprieda aizdevumu izsniegšanas nosacījumus un ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme neietekmēja šīs sarunas.

FFHG

ISB

| (61) | Tāpēc Vācija uzskatīja, ka ISB aizdevumi FFHG tika piešķirti saskaņā ar tirgus nosacījumiem, un tāpēc šie aizdevumi nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(61)

Tāpēc Vācija uzskatīja, ka ISB aizdevumi FFHG tika piešķirti saskaņā ar tirgus nosacījumiem, un tāpēc šie aizdevumi nav valsts atbalsts.

ISB

FFHG

4.3.2.   Reinzemes-Pfalcas federālās zemes sniegtās garantijas atbilstība tirgus situācijai

Reinzemes-Pfalcas federālās zemes sniegtās garantijas atbilstība tirgus situācijai

| (62) | Vācija norādīja, ka pārvaldītājsabiedrības ļoti bieži sniedz garantijas savu meitasuzņēmumu finanšu saistībām. Turklāt Vācija apgalvoja, ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme atbilst paziņojuma par garantijām nosacījumiem (28). Atzīstot, ka garantijas nodrošinājums bija 100 %, nevis 80 % no aizdevuma summas (kā prasīts paziņojumā par garantijām), Vācija norādīja, ka tas ir tāpēc, ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme pārņēma Fraport garantijas, kas arī bija sniegtas 100 % apmērā. Šajā saistībā Vācija apgalvoja, ka 100 % nodrošinājuma jau pastāvēja iepriekš, un, pārņemot šo nodrošinājumu, Reinzemes-Pfalcas federālā zeme tikai saglabāja esošo situāciju. Tāpēc Vācija uzskata, ka FFHG neguva ekonomiskas priekšrocības. |
| --- | --- |

(62)

Vācija norādīja, ka pārvaldītājsabiedrības ļoti bieži sniedz garantijas savu meitasuzņēmumu finanšu saistībām. Turklāt Vācija apgalvoja, ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme atbilst paziņojuma par garantijām nosacījumiem (28). Atzīstot, ka garantijas nodrošinājums bija 100 %, nevis 80 % no aizdevuma summas (kā prasīts paziņojumā par garantijām), Vācija norādīja, ka tas ir tāpēc, ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme pārņēma Fraport garantijas, kas arī bija sniegtas 100 % apmērā. Šajā saistībā Vācija apgalvoja, ka 100 % nodrošinājuma jau pastāvēja iepriekš, un, pārņemot šo nodrošinājumu, Reinzemes-Pfalcas federālā zeme tikai saglabāja esošo situāciju. Tāpēc Vācija uzskata, ka FFHG neguva ekonomiskas priekšrocības.

28

Fraport

FFHG

| (63) | Turklāt Vācija norādīja, ka FFHG būtu varējis piedāvāt citus nodrošinājuma veidus (piemēram, zemes īpašumu, ēkas un citus pamatlīdzekļus), taču tas nebija nepieciešams, jo federālajai zemei piederēja lielākā daļa FFHG kapitāldaļu. Tāpēc Vācija apgalvoja, ka aizdevuma nosacījumi netiktu mainīti, ja federālā zeme nebūtu sniegusi garantiju. |
| --- | --- |

(63)

Turklāt Vācija norādīja, ka FFHG būtu varējis piedāvāt citus nodrošinājuma veidus (piemēram, zemes īpašumu, ēkas un citus pamatlīdzekļus), taču tas nebija nepieciešams, jo federālajai zemei piederēja lielākā daļa FFHG kapitāldaļu. Tāpēc Vācija apgalvoja, ka aizdevuma nosacījumi netiktu mainīti, ja federālā zeme nebūtu sniegusi garantiju.

FFHG

FFHG

| (64) | Turklāt Vācija norādīja, ka FFHG par garantiju maksā tirgus prēmiju. Lai atbalstītu šo nostāju, Vācija atsaucās uz Deutsche Bank pētījumu, kas minēts 56. apsvērumā. Šajā saistībā Vācija paskaidroja, ka Deutsche Bank konstatēja, ka garantijas prēmijai jābūt no [0,5 % līdz 1,5 %]. (29) Vācija norādīja, ka, tā kā garantijas sniegšanas laikā FFHG bija labi attīstības rādītāji, šī prēmija tika noteikta [0,5 % līdz 1,5 %] līmenī. Ņemot to vērā, Vācija norādīja, ka, tā kā šī garantijas prēmija ir Deutsche Bank ekspertīzē noteiktās rezerves robežās, tā ir uzskatāma par saderīgu ar tirgu. |
| --- | --- |

(64)

Turklāt Vācija norādīja, ka FFHG par garantiju maksā tirgus prēmiju. Lai atbalstītu šo nostāju, Vācija atsaucās uz Deutsche Bank pētījumu, kas minēts 56. apsvērumā. Šajā saistībā Vācija paskaidroja, ka Deutsche Bank konstatēja, ka garantijas prēmijai jābūt no [0,5 % līdz 1,5 %]. (29) Vācija norādīja, ka, tā kā garantijas sniegšanas laikā FFHG bija labi attīstības rādītāji, šī prēmija tika noteikta [0,5 % līdz 1,5 %] līmenī. Ņemot to vērā, Vācija norādīja, ka, tā kā šī garantijas prēmija ir Deutsche Bank ekspertīzē noteiktās rezerves robežās, tā ir uzskatāma par saderīgu ar tirgu.

FFHG

Deutsche Bank

Deutsche Bank

29

FFHG

Deutsche Bank

| (65) | Noslēgumā Vācija uzsvēra, ka FFHG neguva ekonomiskas priekšrocības Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē nedz ar naudas kopfonda, nedz ISB aizdevumu palīdzību, nedz arī ar to garantijām. |
| --- | --- |

(65)

Noslēgumā Vācija uzsvēra, ka FFHG neguva ekonomiskas priekšrocības Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē nedz ar naudas kopfonda, nedz ISB aizdevumu palīdzību, nedz arī ar to garantijām.

FFHG

ISB

4.4.   Pasākumu saderība ar iekšējo tirgu

Pasākumu saderība ar iekšējo tirgu

4.4.1.   Ieguldījumu atbalsta saderības novērtējums

Ieguldījumu atbalsta saderības novērtējums

| (66) | Vācija apgalvoja, ka pat tad, ja FFHD sniegtais finansējums būtu atbalsts, šis atbalsts būtu saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(66)

Vācija apgalvoja, ka pat tad, ja FFHD sniegtais finansējums būtu atbalsts, šis atbalsts būtu saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

FFHD

| (67) | Jo īpaši attiecībā uz ISB aizdevumiem un to garantiju Vācija apgalvoja, ka ar ISB aizdevumiem tika pārfinansēti esošie aizdevumu līgumi, kas tika noslēgti, lai finansētu infrastruktūras pasākumu īstenošanu Frankfurtes Hānas lidostā. Šajā saistībā Vācija norādīja, kar ar ISB 1. aizdevumu tika pārfinansēts aizdevumus, ar kuru bija paredzēts finansēt 2007. un 2008. gada ieguldījumus Frankfurtes Hānas lidostas aprīkojumā, savukārt ISB 2. aizdevums bija paredzēts, lai pārfinansētu aizdevuma finansēšanas ieguldījumus, kas lidostā veikti 2002. gadā. Kā norāda Vācija, arī ISB 3. aizdevums tika izmantots, lai pārfinansētu ieguldījumus kravu angāra pārveidošanai par pasažieru terminālim un citiem infrastruktūras paplašināšanas pasākumiem. Vācija arī norādīja, ka ISB 4. un 5. aizdevums arī tika izmantots, lai pārfinansētu aizdevumus, ar kuriem tika finansēti ieguldījumi 2004. un 2006. gadā. Tādējādi Vācija argumentēja, ka šie aizdevumi ir nevis darbības atbalsts, bet gan ieguldījumu atbalsts, kas atbilst 2005. gada aviācijas pamatnostādnēs norādītajiem saderības nosacījumiem. Nākamajos apsvērumos ir sniegta atbilstības analīze par katru no šiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(67)

Jo īpaši attiecībā uz ISB aizdevumiem un to garantiju Vācija apgalvoja, ka ar ISB aizdevumiem tika pārfinansēti esošie aizdevumu līgumi, kas tika noslēgti, lai finansētu infrastruktūras pasākumu īstenošanu Frankfurtes Hānas lidostā. Šajā saistībā Vācija norādīja, kar ar ISB 1. aizdevumu tika pārfinansēts aizdevumus, ar kuru bija paredzēts finansēt 2007. un 2008. gada ieguldījumus Frankfurtes Hānas lidostas aprīkojumā, savukārt ISB 2. aizdevums bija paredzēts, lai pārfinansētu aizdevuma finansēšanas ieguldījumus, kas lidostā veikti 2002. gadā. Kā norāda Vācija, arī ISB 3. aizdevums tika izmantots, lai pārfinansētu ieguldījumus kravu angāra pārveidošanai par pasažieru terminālim un citiem infrastruktūras paplašināšanas pasākumiem. Vācija arī norādīja, ka ISB 4. un 5. aizdevums arī tika izmantots, lai pārfinansētu aizdevumus, ar kuriem tika finansēti ieguldījumi 2004. un 2006. gadā. Tādējādi Vācija argumentēja, ka šie aizdevumi ir nevis darbības atbalsts, bet gan ieguldījumu atbalsts, kas atbilst 2005. gada aviācijas pamatnostādnēs norādītajiem saderības nosacījumiem. Nākamajos apsvērumos ir sniegta atbilstības analīze par katru no šiem nosacījumiem.

ISB

ISB

ISB

ISB

ISB

ISB

a)   Ieguldījums precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanā

| (68) | Saistībā ar nosacījumu, ka pasākumam ir jāsniedz ieguldījums precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanā, Vācija apgalvoja, ka Frankfurtes Hānas lidostas infrastruktūras finansēšanas mērķis vienmēr bijusi ekonomiski mazattīstītā un reti apdzīvotā Hunsrikas reģiona ekonomiskās struktūras uzlabošana. |
| --- | --- |

(68)

Saistībā ar nosacījumu, ka pasākumam ir jāsniedz ieguldījums precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanā, Vācija apgalvoja, ka Frankfurtes Hānas lidostas infrastruktūras finansēšanas mērķis vienmēr bijusi ekonomiski mazattīstītā un reti apdzīvotā Hunsrikas reģiona ekonomiskās struktūras uzlabošana.

| (69) | Šajā saistībā Vācija apgalvoja, ka, pirmkārt, FFHG atbalsta sniegšanas mērķis bija palīdzēt stiprināt Hunsrikas reģiona vājo strukturālo ekonomiku. Vācija apgalvoja, ka ap Frankfurtes Hānas lidostu atrodas vairāki apgabali, kas ir uzskatāmi par reģioniem, kuriem vajadzīgs atbalsts saskaņā ar Gemeinschaftsaufgabe “Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”
   (30) – vairāku federālo zemju un vietējo pašvaldību kopīgu uzdevumu. Šajā saistībā Vācija apgalvoja, ka četri reģioni, kas atrodas ap lidostu (proti, Bernkasteles-Vitlihas lauku rajons, Birkenfelda, Koheme-Celle un Reinas-Hunsrikas apgabals) vidēji ir uz pusi retāk apdzīvoti nekā pārējā Reinzemes-Pfalcas federālā zeme. Vācija norādīja, ka tajos apgabalos, kuru ekonomiku veido mazie un vidējie uzņēmumi, nodarbinātība ir galvenais nodrošinājums pret vēl dziļāku reģionālās ekonomikas lejupslīdi, un Frankfurtes Hānas lidostai ir liela nozīme kā darba devējam un klientam. |
| --- | --- |

(69)

Šajā saistībā Vācija apgalvoja, ka, pirmkārt, FFHG atbalsta sniegšanas mērķis bija palīdzēt stiprināt Hunsrikas reģiona vājo strukturālo ekonomiku. Vācija apgalvoja, ka ap Frankfurtes Hānas lidostu atrodas vairāki apgabali, kas ir uzskatāmi par reģioniem, kuriem vajadzīgs atbalsts saskaņā ar Gemeinschaftsaufgabe “Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”
   (30) – vairāku federālo zemju un vietējo pašvaldību kopīgu uzdevumu. Šajā saistībā Vācija apgalvoja, ka četri reģioni, kas atrodas ap lidostu (proti, Bernkasteles-Vitlihas lauku rajons, Birkenfelda, Koheme-Celle un Reinas-Hunsrikas apgabals) vidēji ir uz pusi retāk apdzīvoti nekā pārējā Reinzemes-Pfalcas federālā zeme. Vācija norādīja, ka tajos apgabalos, kuru ekonomiku veido mazie un vidējie uzņēmumi, nodarbinātība ir galvenais nodrošinājums pret vēl dziļāku reģionālās ekonomikas lejupslīdi, un Frankfurtes Hānas lidostai ir liela nozīme kā darba devējam un klientam.

FFHG

Gemeinschaftsaufgabe “Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”

30

| (70) | Otrkārt, Vācija argumentēja, ka Frankfurtes Hānas lidostai ir liela nozīme Reinzemes-Pfalcas federālās zemes ienākošā tūrisma (aptuveni 33 % pasažieru, kas atbilst aptuveni vienam miljonam pasažieru 2005. gadā) un izejošā tūrisma (aptuveni 67 % pasažieru) stratēģiskā attīstībā. Vācija norādīja, ka 88 % ieceļojošo pasažieru reģionā paliek vairākas naktis. Vācija informēja, ka Frankfurtes Hānas lidostā ieceļojošie tūristi 2005. gadā palika pārnakšņot 5,7 miljonus reižu (31). Kā norāda Vācija, pārnakšņošanas reižu skaits ir palielinājies, un 2011. gadā Reinzemes-Pfalcas federālā zeme uzņēma 8,2 miljonus viesu, kuri pārnakšņoja 21,5 miljonus reižu. Vācija atzīmēja, ka īpaši palielinājies viesu skaits no Austrumeiropas un Dienvideiropas valstīm un ka uz Frankfurti Hānu no šīm valstīm tiek veikti daudzi lidojumi. Saskaņā ar Vācijas sniegtajiem datiem tas tūrisma nozarē Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē ir radījis aptuveni 198 000 jaunu darbavietu. Kā paskaidroja Vācija, šādi sekmētais ienākumu un nodarbinātības palielinājums jo īpaši izriet no ienākošā tūrisma, un šajā saistībā Frankfurtes Hānas lidostai ir liela nozīme kā tūrisma savienojumam ne vien uz Hunsrikas reģionu, bet arī Reinzemes-Pfalcas federālo zemi kopumā. Vācija norādīja, ka laikposmā no 1990. līdz 2001. gadam Hunsrikas reģionā tūristu skaits ir palielinājies par 70 %, bet Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē – par 35 %. Vācija arī atzīmēja, ka šajā pašā laikposmā Hunsrikas reģionā ārvalstu tūristu skaits ir palielinājies par 163 %. Tā kā 88 % tūristu, kas ieceļojuši caur Frankfurtes Hānas lidostu, reģionā pavada vismaz vienu nakti, un tā kā vairāk nekā 80 % šo tūristu tajā uzturas divas līdz desmit dienas, tie kopumā rada aptuveni EUR 133,7 miljonu peļņas gadā. Turklāt Vācija argumentēja, ka izejošais tūrisms (67 %) Frankfurtes Hānas lidostai radīja arī ar aviāciju nesaistītus ieņēmumus. |
| --- | --- |

(70)

Otrkārt, Vācija argumentēja, ka Frankfurtes Hānas lidostai ir liela nozīme Reinzemes-Pfalcas federālās zemes ienākošā tūrisma (aptuveni 33 % pasažieru, kas atbilst aptuveni vienam miljonam pasažieru 2005. gadā) un izejošā tūrisma (aptuveni 67 % pasažieru) stratēģiskā attīstībā. Vācija norādīja, ka 88 % ieceļojošo pasažieru reģionā paliek vairākas naktis. Vācija informēja, ka Frankfurtes Hānas lidostā ieceļojošie tūristi 2005. gadā palika pārnakšņot 5,7 miljonus reižu (31). Kā norāda Vācija, pārnakšņošanas reižu skaits ir palielinājies, un 2011. gadā Reinzemes-Pfalcas federālā zeme uzņēma 8,2 miljonus viesu, kuri pārnakšņoja 21,5 miljonus reižu. Vācija atzīmēja, ka īpaši palielinājies viesu skaits no Austrumeiropas un Dienvideiropas valstīm un ka uz Frankfurti Hānu no šīm valstīm tiek veikti daudzi lidojumi. Saskaņā ar Vācijas sniegtajiem datiem tas tūrisma nozarē Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē ir radījis aptuveni 198 000 jaunu darbavietu. Kā paskaidroja Vācija, šādi sekmētais ienākumu un nodarbinātības palielinājums jo īpaši izriet no ienākošā tūrisma, un šajā saistībā Frankfurtes Hānas lidostai ir liela nozīme kā tūrisma savienojumam ne vien uz Hunsrikas reģionu, bet arī Reinzemes-Pfalcas federālo zemi kopumā. Vācija norādīja, ka laikposmā no 1990. līdz 2001. gadam Hunsrikas reģionā tūristu skaits ir palielinājies par 70 %, bet Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē – par 35 %. Vācija arī atzīmēja, ka šajā pašā laikposmā Hunsrikas reģionā ārvalstu tūristu skaits ir palielinājies par 163 %. Tā kā 88 % tūristu, kas ieceļojuši caur Frankfurtes Hānas lidostu, reģionā pavada vismaz vienu nakti, un tā kā vairāk nekā 80 % šo tūristu tajā uzturas divas līdz desmit dienas, tie kopumā rada aptuveni EUR 133,7 miljonu peļņas gadā. Turklāt Vācija argumentēja, ka izejošais tūrisms (67 %) Frankfurtes Hānas lidostai radīja arī ar aviāciju nesaistītus ieņēmumus.

31

| (71) | Treškārt, Vācija norādīja, ka, ņemot vērā visus lidostas darbības veidus, Frankfurtes Hānas lidosta 2012. gadā Hunsrikas reģionā ir radījusi 3 063 jaunas darbavietas, no kurām 74 % bija pilna darba laika darbavietas. Kā norāda Vācija, 90 % šo darba ņēmēju arī dzīvo šajā reģionā. Vācija apgalvoja, ka Frankfurtes Hānas lidosta palīdz novērst jaunu un kvalificētu darba ņēmēju izceļošanu uz citiem reģioniem, kā arī ekonomisko un sociālo lejupslīdi reģiona kopienās un to infrastruktūrā. Turklāt Vācija norādīja, ka Frankfurtes Hānas lidosta ne vien rada iepriekš minēto tiešo ietekmi uz darba tirgu, bet tai ir arī milzīga netieša, rosinoša un veicinoša ietekme, jo tiek radīts arvien lielāks saimnieciskās darbības un tūrisma aktivitāšu skaits. Šajā saistībā Vācija norādīja uz pozitīvu sekundāru ietekmi uz reģionu, proti, zemāku bezdarba līmeni un vairāk nodokļu maksātāju, tādējādi nodrošinot vairāk naudas reģiona pašvaldībām, lai atbalstītu vietējo ekonomiku. Kopumā, pateicoties ienākošajam tūrismam, lidosta visā Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē radīja aptuveni 11 000 jaunu darbavietu. |
| --- | --- |

(71)

Treškārt, Vācija norādīja, ka, ņemot vērā visus lidostas darbības veidus, Frankfurtes Hānas lidosta 2012. gadā Hunsrikas reģionā ir radījusi 3 063 jaunas darbavietas, no kurām 74 % bija pilna darba laika darbavietas. Kā norāda Vācija, 90 % šo darba ņēmēju arī dzīvo šajā reģionā. Vācija apgalvoja, ka Frankfurtes Hānas lidosta palīdz novērst jaunu un kvalificētu darba ņēmēju izceļošanu uz citiem reģioniem, kā arī ekonomisko un sociālo lejupslīdi reģiona kopienās un to infrastruktūrā. Turklāt Vācija norādīja, ka Frankfurtes Hānas lidosta ne vien rada iepriekš minēto tiešo ietekmi uz darba tirgu, bet tai ir arī milzīga netieša, rosinoša un veicinoša ietekme, jo tiek radīts arvien lielāks saimnieciskās darbības un tūrisma aktivitāšu skaits. Šajā saistībā Vācija norādīja uz pozitīvu sekundāru ietekmi uz reģionu, proti, zemāku bezdarba līmeni un vairāk nodokļu maksātāju, tādējādi nodrošinot vairāk naudas reģiona pašvaldībām, lai atbalstītu vietējo ekonomiku. Kopumā, pateicoties ienākošajam tūrismam, lidosta visā Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē radīja aptuveni 11 000 jaunu darbavietu.

| (72) | Vācija argumentēja, ka infrastruktūras finansēšana Frankfurtes Hānas lidostā ir arī palīdzējusi sasniegt skaidri definēto kopīgu interešu mērķi novērst satiksmes pārslodzi lidostās, kas ir svarīgākie Savienības transporta mezgli. Šajā saistībā Vācija norādīja uz to, ka tiek pastāvīgi pārsniegti Frankfurtes pie Mainas lidostas kapacitātes ierobežojumi. Vācija informēja, ka, jo sevišķi ņemot vērā tās diennakts darbības licenci, Frankfurtes Hānas lidosta palīdzēja nodrošināt papildu kapacitāti, lai mazinātu pārslodzi Frankfurtes pie Mainas lidostā. |
| --- | --- |

(72)

Vācija argumentēja, ka infrastruktūras finansēšana Frankfurtes Hānas lidostā ir arī palīdzējusi sasniegt skaidri definēto kopīgu interešu mērķi novērst satiksmes pārslodzi lidostās, kas ir svarīgākie Savienības transporta mezgli. Šajā saistībā Vācija norādīja uz to, ka tiek pastāvīgi pārsniegti Frankfurtes pie Mainas lidostas kapacitātes ierobežojumi. Vācija informēja, ka, jo sevišķi ņemot vērā tās diennakts darbības licenci, Frankfurtes Hānas lidosta palīdzēja nodrošināt papildu kapacitāti, lai mazinātu pārslodzi Frankfurtes pie Mainas lidostā.

| (73) | Turklāt Vācija norādīja, ka atbalsts Frankfurtes Hānas lidostai arī palīdz sasniegt kopīgu interešu mērķi palielināt Savienības pilsoņu mobilitāti. Šajā saistībā Vācija norādīja, ka Frankfurtes Hānas lidosta ir vienīgā Vācijas lidosta, kas piedāvā tiešos lidojumus uz Kauņu (Lietuva), Keriju (Īrija), Kosu (Grieķija), Monpeljē (Francija), Nāzūru (Maroka), Plovdivu (Bulgārija), Pulu (Horvātija), Rodu (Grieķija), Santjago de Kompostelu (Spānija) un Volosu (Grieķija). Turklāt, kā norādīja Vācija, Frankfurtes Hānas lidosta veicina darba mobilitāti jaunieši vidū, kuri var nokļūt Hunsrikas un Reinzemes-Pfalcas reģionā par zemām cenām. Tāpat Vācija norādīja, ka tagad studenti no visas Savienības var viegli nokļūt uz augstas kvalitātes universitātēm un augstākās izglītības iestādēm Koblencā, Maincā, Kaizerslauternē, Trīrē, Vīsbādenē, Manheimā, Bonnā u. c., lielākajā daļā no kurām nav mācību maksas. |
| --- | --- |

(73)

Turklāt Vācija norādīja, ka atbalsts Frankfurtes Hānas lidostai arī palīdz sasniegt kopīgu interešu mērķi palielināt Savienības pilsoņu mobilitāti. Šajā saistībā Vācija norādīja, ka Frankfurtes Hānas lidosta ir vienīgā Vācijas lidosta, kas piedāvā tiešos lidojumus uz Kauņu (Lietuva), Keriju (Īrija), Kosu (Grieķija), Monpeljē (Francija), Nāzūru (Maroka), Plovdivu (Bulgārija), Pulu (Horvātija), Rodu (Grieķija), Santjago de Kompostelu (Spānija) un Volosu (Grieķija). Turklāt, kā norādīja Vācija, Frankfurtes Hānas lidosta veicina darba mobilitāti jaunieši vidū, kuri var nokļūt Hunsrikas un Reinzemes-Pfalcas reģionā par zemām cenām. Tāpat Vācija norādīja, ka tagad studenti no visas Savienības var viegli nokļūt uz augstas kvalitātes universitātēm un augstākās izglītības iestādēm Koblencā, Maincā, Kaizerslauternē, Trīrē, Vīsbādenē, Manheimā, Bonnā u. c., lielākajā daļā no kurām nav mācību maksas.

| (74) | Turklāt Vācija argumentēja, ka kopīgas intereses ietver arī to, ka Hunsrikas reģions un ap to esošie Hunsrikas un Reinzemes-Pfalcas federālās zemes reģioni ir savienoti ar citiem perifēriem reģioniem, piemēram, Limeriku, kas jau ir pierādījies, veidojot pilsētu partnerības. Vācija, kuras ekonomika ir ceturtā lielākā pasaulē, paziņoja, ka tā pievērš uzmanību ne vien lielāko Eiropas satiksmes mezglu savienošanai, bet arī reģionu savstarpējai savienošanai. Kā norādīja Vācija, Savienībai ir svarīgi kļūt neatkarīgākai no lielajiem satiksmes mezgliem, piemēram, Hītrovas, Šarla de Golla, Šipholas vai Frankfurtes pie Mainas lidostas, jo tas nozīmēs ne vien vairāk tiešo savienojumu, bet arī lielāku uzticamību, īpaši kravu pārvadājumu uzņēmējdarbībai, jo reģionālās lidostās ir mazāk atceltu lidojumu laikapstākļu, streiku, terorisma vai atcelšanas risku dēļ. |
| --- | --- |

(74)

Turklāt Vācija argumentēja, ka kopīgas intereses ietver arī to, ka Hunsrikas reģions un ap to esošie Hunsrikas un Reinzemes-Pfalcas federālās zemes reģioni ir savienoti ar citiem perifēriem reģioniem, piemēram, Limeriku, kas jau ir pierādījies, veidojot pilsētu partnerības. Vācija, kuras ekonomika ir ceturtā lielākā pasaulē, paziņoja, ka tā pievērš uzmanību ne vien lielāko Eiropas satiksmes mezglu savienošanai, bet arī reģionu savstarpējai savienošanai. Kā norādīja Vācija, Savienībai ir svarīgi kļūt neatkarīgākai no lielajiem satiksmes mezgliem, piemēram, Hītrovas, Šarla de Golla, Šipholas vai Frankfurtes pie Mainas lidostas, jo tas nozīmēs ne vien vairāk tiešo savienojumu, bet arī lielāku uzticamību, īpaši kravu pārvadājumu uzņēmējdarbībai, jo reģionālās lidostās ir mazāk atceltu lidojumu laikapstākļu, streiku, terorisma vai atcelšanas risku dēļ.

| (75) | Visbeidzot, Vācija kopumā uzsvēra, ka Cveibrikenes lidostas tuvums nedublē lidostu darbību vienā aptvēruma teritorijā, jo Frankfurtes Hānas lidosta atrodas 127 km attālumā no Cveibrikenes lidostas. Kā norādīja Vācija, šo attālumu ar automašīnu var veikt vienā stundā un 27 minūtēs vai aptuveni četrās stundās ar vilcienu. Tāpēc Vācija argumentēja, ka saprātīgs darba ņēmējs, kravu pārvadājumu operators vai tūrists, kura galamērķis atrodas Hunsrikas reģionā, dosies nevis uz Cveibrikenes lidostu, bet gan uz Frankfurtes Hānas lidostu, lai nonāktu galamērķī. Turklāt Vācija atzīmēja, ka, analizējot pasažieru un kravu gaisa pārvadājumu plūsmas laikposmā no 2005. līdz 2012. gadam, nevar secināt, ka starp šīm lidostām pastāvētu aizstāšanas attiecības. Kā norādīja Vācija, Frankfurtes Hānas lidostas galvenās tirgus daļas ir Hunsrikas-Mozeles-Nāes reģionā (sk. 5. attēlu).

  5. attēls


  Frankfurtes Hānas lidostas tirgus daļas pasažieru gaisa pārvadājumu sektorā 2013. gadā
   (*2)




  ≼ 2 %
  ≽ 2 % līdz 5 %
  ≽ 5 % līdz 10 %
  ≽ 10 % līdz 20 %
  ≽ 20 %
  Līdosta
  Lidostā Frankfurte-Hāna
  Tirgus daļas 2013.gadā |
| --- | --- |

(75)

Visbeidzot, Vācija kopumā uzsvēra, ka Cveibrikenes lidostas tuvums nedublē lidostu darbību vienā aptvēruma teritorijā, jo Frankfurtes Hānas lidosta atrodas 127 km attālumā no Cveibrikenes lidostas. Kā norādīja Vācija, šo attālumu ar automašīnu var veikt vienā stundā un 27 minūtēs vai aptuveni četrās stundās ar vilcienu. Tāpēc Vācija argumentēja, ka saprātīgs darba ņēmējs, kravu pārvadājumu operators vai tūrists, kura galamērķis atrodas Hunsrikas reģionā, dosies nevis uz Cveibrikenes lidostu, bet gan uz Frankfurtes Hānas lidostu, lai nonāktu galamērķī. Turklāt Vācija atzīmēja, ka, analizējot pasažieru un kravu gaisa pārvadājumu plūsmas laikposmā no 2005. līdz 2012. gadam, nevar secināt, ka starp šīm lidostām pastāvētu aizstāšanas attiecības. Kā norādīja Vācija, Frankfurtes Hānas lidostas galvenās tirgus daļas ir Hunsrikas-Mozeles-Nāes reģionā (sk. 5. attēlu).

5. attēls

5. attēls

Frankfurtes Hānas lidostas tirgus daļas pasažieru gaisa pārvadājumu sektorā 2013. gadā
   (*2)

Frankfurtes Hānas lidostas tirgus daļas pasažieru gaisa pārvadājumu sektorā 2013. gadā

*2

≼ 2 %

≽ 2 % līdz 5 %

≽ 5 % līdz 10 %

≽ 10 % līdz 20 %

≽ 20 %

Līdosta

Lidostā Frankfurte-Hāna

Tirgus daļas 2013.gadā

b)   Infrastruktūra ir vajadzīga un samērīga ar noteikto mērķi

| (76) | Vācija uzskata, ka finanšu ieguldījumi ir vajadzīgi un samērīgi ar kopīgu interešu mērķi (sk. 68. un turpmākos apsvērumus). Kā norāda Vācija, ieguldījumi tika veikti saskaņā ar vajadzībām un uzbūvētā infrastruktūra bija vajadzīga lidostai, lai nodrošinātu savienojamību, ļautu attīstīt reģionu un mazinātu pārslodzi Frankfurtes Mainas lidostā. Vācija norādīja, ka šī infrastruktūra nebija nesamērīga vai pārmērīga lidostas lietotājiem. Tādēļ Vācija uzskata, ka šis saderības nosacījums ir ievērots. |
| --- | --- |

(76)

Vācija uzskata, ka finanšu ieguldījumi ir vajadzīgi un samērīgi ar kopīgu interešu mērķi (sk. 68. un turpmākos apsvērumus). Kā norāda Vācija, ieguldījumi tika veikti saskaņā ar vajadzībām un uzbūvētā infrastruktūra bija vajadzīga lidostai, lai nodrošinātu savienojamību, ļautu attīstīt reģionu un mazinātu pārslodzi Frankfurtes Mainas lidostā. Vācija norādīja, ka šī infrastruktūra nebija nesamērīga vai pārmērīga lidostas lietotājiem. Tādēļ Vācija uzskata, ka šis saderības nosacījums ir ievērots.

c)   Prognozes par infrastruktūras izmantošanu vidējā termiņā ir apmierinošas

| (77) | Vācija atzīmēja, ka pirms lēmuma pieņemšanas par lidostas infrastruktūras paplašināšanu Fraport pasūtīja satiksmes prognožu pētījumus, lai noteiktu Frankfurtes Hānas lidostas gaisa satiksmes potenciālu. Vācija iesniedza šos pētījumus, ko Fraport vajadzībām bija sagatavojuši aviācijas nozares eksperti. 6. un 8. attēlā ir apkopoti viena minētā pētījuma rezultāti saistībā ar prognozēto pasažieru un kravas gaisa pārvadājumu plūsmas attīstību Frankfurtes Hānas lidostā laikposmā no 2000. līdz 2011. gadam.

  6. attēls


  Kopējais potenciālais pasažieru skaits Frankfurtes Hānas lidostā 2000.–2010. gadā




  Zemo cenu reisi
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  Pasažieri (miljonos)
  5,0
  4,0
  3,0
  2,0
  1,0
  2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Čarterreisi
  Avots: SH&E
  Kopējais potenciālais pasažieru skaits Hānas lidostā
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,

  7. attēls


  Potenciālā zemo cenu pasažieru pārvadājumu plūsma (pieņemot, ka Ryanair lidostā izveidos bāzi, t. i., tā savas lidmašīnas lidostā turēs pa nakti) Frankfurtes Hānas lidostā 2001.–2011. gadā




  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Potenciālā zemo cenu pasažieru pārvadājumu plūsma
  2. scenārijs: Ryanair Hānas lidostā izveido bāzi
  Avots: SH&E
  Bāzētie gaisa kuģi
  Esošie maršruti
  ,
  ,
  ,
  ,
  3,5
  3,0
  2,5
  2,0
  1,5
  1,0
  0,5
  Miljoni pasažieru

  8. attēls


  Kopējais potenciālais kravas gaisa satiksmes apjoms Frankfurtes Hānas lidostā 2001.–2010. gadā




  Novirzīti nakts lidojumu aizlieguma dēļ
  Kravu apjoms
  400
  350
  300
  250
  200
  150
  100
  50
  0
  Tonnas (tūkstoši)
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Potenciālais kravu gaisa satiksmes apjoms Hānas lidostā
  Gaisa kravu pārv.
  Avots: SH&E |
| --- | --- |

(77)

Vācija atzīmēja, ka pirms lēmuma pieņemšanas par lidostas infrastruktūras paplašināšanu Fraport pasūtīja satiksmes prognožu pētījumus, lai noteiktu Frankfurtes Hānas lidostas gaisa satiksmes potenciālu. Vācija iesniedza šos pētījumus, ko Fraport vajadzībām bija sagatavojuši aviācijas nozares eksperti. 6. un 8. attēlā ir apkopoti viena minētā pētījuma rezultāti saistībā ar prognozēto pasažieru un kravas gaisa pārvadājumu plūsmas attīstību Frankfurtes Hānas lidostā laikposmā no 2000. līdz 2011. gadam.

Fraport

Fraport

6. attēls

6. attēls

Kopējais potenciālais pasažieru skaits Frankfurtes Hānas lidostā 2000.–2010. gadā

Kopējais potenciālais pasažieru skaits Frankfurtes Hānas lidostā 2000.–2010. gadā

Zemo cenu reisi

,

,

,

,

,

Pasažieri (miljonos)

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Čarterreisi

Avots: SH&E

Kopējais potenciālais pasažieru skaits Hānas lidostā

,

,

,

,

,

,

7. attēls

7. attēls

Potenciālā zemo cenu pasažieru pārvadājumu plūsma (pieņemot, ka Ryanair lidostā izveidos bāzi, t. i., tā savas lidmašīnas lidostā turēs pa nakti) Frankfurtes Hānas lidostā 2001.–2011. gadā

Potenciālā zemo cenu pasažieru pārvadājumu plūsma (pieņemot, ka Ryanair

,

,

,

,

,

,

,

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Potenciālā zemo cenu pasažieru pārvadājumu plūsma

2. scenārijs: Ryanair Hānas lidostā izveido bāzi

Avots: SH&E

Bāzētie gaisa kuģi

Esošie maršruti

,

,

,

,

3,5

3,0

2,5

2,0

1,5

1,0

0,5

Miljoni pasažieru

8. attēls

8. attēls

Kopējais potenciālais kravas gaisa satiksmes apjoms Frankfurtes Hānas lidostā 2001.–2010. gadā

Kopējais potenciālais kravas gaisa satiksmes apjoms Frankfurtes Hānas lidostā 2001.–2010. gadā

Novirzīti nakts lidojumu aizlieguma dēļ

Kravu apjoms

400

350

300

250

200

150

100

50

0

Tonnas (tūkstoši)

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Potenciālais kravu gaisa satiksmes apjoms Hānas lidostā

Gaisa kravu pārv.

Avots: SH&E

d)   Vienlīdzīga un nediskriminējoša piekļuve infrastruktūrai

| (78) | Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju visiem infrastruktūras potenciālajiem lidostas lietotājiem ir nodrošināta vienlīdzīga un nediskriminējoša piekļuve. Vācija norādīja, ka lidostas maksa, kas tiek maksāta par infrastruktūras izmantošanu, tika noteikta saskaņā ar komerciāli pamatotu diferenciāciju un ka lidostas maksu grafiks pārredzamā un nediskriminējošā veidā ir pieejams visiem potenciālajiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(78)

Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju visiem infrastruktūras potenciālajiem lidostas lietotājiem ir nodrošināta vienlīdzīga un nediskriminējoša piekļuve. Vācija norādīja, ka lidostas maksa, kas tiek maksāta par infrastruktūras izmantošanu, tika noteikta saskaņā ar komerciāli pamatotu diferenciāciju un ka lidostas maksu grafiks pārredzamā un nediskriminējošā veidā ir pieejams visiem potenciālajiem lietotājiem.

e)   Ietekme uz tirdzniecības attīstību nav pretrunā kopīgām interesēm

| (79) | Pirmkārt, Vācija apgalvoja, ka Frankfurtes Hānas lidostas neaizstāj citas lidostas attiecīgajā aptvēruma teritorijā, piemēram, Cveibrikenes lidostu un Frankfurtes pie Mainas lidostu. Kā norādīja Vācija, FFHG piešķirtā atbalsta dēļ netiek arī radīta negatīva ietekme uz konkurenci ar šīm lidostām nedz attiecībā uz pasažieru, nedz kravu gaisa pārvadājumu plūsmām. Vācija uzskatīja, ka – gluži pretēji – lidojumiem ar zemo cenu aviosabiedrībām pasažieri drīzāk izmanto lielās lidostas (piemēram, Ķelnes/Bonnas vai Frankfurtes pie Mainas lidostas), nevis reģionālās lidostas (piemēram, Frankfurtes Hānas lidostu). Vācija argumentēja, ka pēdējos gados zemo cenu aviosabiedrībām ir jānodrošina arvien vairāk reisu uz lielajām centrālajām lidostām, jo tradicionālās aviosabiedrības ir samazinājušas savas cenas un sākušas ienākt zemo cenu lidojumu tirgū. Šajā saistībā Vācija apgalvoja, ka reģionālās lidostas (piemēram, Frankfurtes Hānas lidosta) pašlaik izjūt lielāku spiedienu, konkurējot ar centrālajām lidostām par pasažieriem, kuri dodas atpūtas braucienos. Tāpēc Vācija secināja, ka šis finansējums nav radījis nepamatotu negatīvu ietekmi uz konkurenci, bet gan – gluži pretēji – ir izrādījies piemērots, lai lidosta varētu pāriet uz stabilu uzņēmējdarbības modeli nākotnē. |
| --- | --- |

(79)

Pirmkārt, Vācija apgalvoja, ka Frankfurtes Hānas lidostas neaizstāj citas lidostas attiecīgajā aptvēruma teritorijā, piemēram, Cveibrikenes lidostu un Frankfurtes pie Mainas lidostu. Kā norādīja Vācija, FFHG piešķirtā atbalsta dēļ netiek arī radīta negatīva ietekme uz konkurenci ar šīm lidostām nedz attiecībā uz pasažieru, nedz kravu gaisa pārvadājumu plūsmām. Vācija uzskatīja, ka – gluži pretēji – lidojumiem ar zemo cenu aviosabiedrībām pasažieri drīzāk izmanto lielās lidostas (piemēram, Ķelnes/Bonnas vai Frankfurtes pie Mainas lidostas), nevis reģionālās lidostas (piemēram, Frankfurtes Hānas lidostu). Vācija argumentēja, ka pēdējos gados zemo cenu aviosabiedrībām ir jānodrošina arvien vairāk reisu uz lielajām centrālajām lidostām, jo tradicionālās aviosabiedrības ir samazinājušas savas cenas un sākušas ienākt zemo cenu lidojumu tirgū. Šajā saistībā Vācija apgalvoja, ka reģionālās lidostas (piemēram, Frankfurtes Hānas lidosta) pašlaik izjūt lielāku spiedienu, konkurējot ar centrālajām lidostām par pasažieriem, kuri dodas atpūtas braucienos. Tāpēc Vācija secināja, ka šis finansējums nav radījis nepamatotu negatīvu ietekmi uz konkurenci, bet gan – gluži pretēji – ir izrādījies piemērots, lai lidosta varētu pāriet uz stabilu uzņēmējdarbības modeli nākotnē.

FFHG

| (80) | Otrkārt, Vācija argumentēja, ka tas, ka Fraport pirms pārveidošanas par Frankfurtes Hānas lidostu jau bija pārvaldītājs Frankfurtes pie Mainas lidostā, pierāda, ka nebija sagaidāma darbību aizstāšana no Frankfurtes pie Mainas lidostas uz Frankfurtes Hānas lidostu. Gluži pretēji, Fraport ieguldīja iespējā mazināt Frankfurtes pie Mainas lidostas pārslogotību un izmantot Frankfurtes Hānas papildinošo funkciju, jo nākotnē tika prognozēta Frankfurtes pie Mainas centrālās lidostas pārslogotība. Kā norādīja Vācija, viens no galvenajiem šīs argumentācijas faktoriem bija nakts lidojumu aizliegums Frankfurtes pie Mainas lidostā, jo Frankfurtes Hānas lidostai bija diennakts darbības licence. |
| --- | --- |

(80)

Otrkārt, Vācija argumentēja, ka tas, ka Fraport pirms pārveidošanas par Frankfurtes Hānas lidostu jau bija pārvaldītājs Frankfurtes pie Mainas lidostā, pierāda, ka nebija sagaidāma darbību aizstāšana no Frankfurtes pie Mainas lidostas uz Frankfurtes Hānas lidostu. Gluži pretēji, Fraport ieguldīja iespējā mazināt Frankfurtes pie Mainas lidostas pārslogotību un izmantot Frankfurtes Hānas papildinošo funkciju, jo nākotnē tika prognozēta Frankfurtes pie Mainas centrālās lidostas pārslogotība. Kā norādīja Vācija, viens no galvenajiem šīs argumentācijas faktoriem bija nakts lidojumu aizliegums Frankfurtes pie Mainas lidostā, jo Frankfurtes Hānas lidostai bija diennakts darbības licence.

Fraport

Fraport

| (81) | Nobeigumā Vācija argumentēja, ka FFHG finansējums radīja vienīgi pozitīvu reģionālu ietekmi Hunsrikas reģionam kopumā, bet neradīja negatīvu ietekmi attiecībā uz citām lidostām, jo Frankfurtes Hānas lidosta tiek izmantota, lai mazinātu Frankfurtes pie Mainas lidostas pārslogotību. Turklāt Vācija apgalvoja, ka, izņemot Luksemburgas lidostu, kas jau atrodas stundas 30 minūšu brauciena attālumā (111 km) no Frankfurtes Hānas lidostas, nav citu ārvalstu lidostu, kas konkurē tajā pašā aptvēruma teritorijā. Kā norādīja Vācija, pat attiecībā uz Luksemburgu piešķirtajam atbalstam nav negatīvas kropļojošas ietekmes uz konkurenci. |
| --- | --- |

(81)

Nobeigumā Vācija argumentēja, ka FFHG finansējums radīja vienīgi pozitīvu reģionālu ietekmi Hunsrikas reģionam kopumā, bet neradīja negatīvu ietekmi attiecībā uz citām lidostām, jo Frankfurtes Hānas lidosta tiek izmantota, lai mazinātu Frankfurtes pie Mainas lidostas pārslogotību. Turklāt Vācija apgalvoja, ka, izņemot Luksemburgas lidostu, kas jau atrodas stundas 30 minūšu brauciena attālumā (111 km) no Frankfurtes Hānas lidostas, nav citu ārvalstu lidostu, kas konkurē tajā pašā aptvēruma teritorijā. Kā norādīja Vācija, pat attiecībā uz Luksemburgu piešķirtajam atbalstam nav negatīvas kropļojošas ietekmes uz konkurenci.

FFHG

f)   Stimulējoša ietekme, vajadzība un samērīgums

| (82) | Vācija norādīja, ka, ja netiktu saņemts ieguldījumu atbalsts, lidostas saimnieciskās darbības līmenis būtu ievērojami zemāks. Vācija informēja, ka šis atbalsts bija vajadzīgs, jo ar to tika kompensētas tikai finansēšanas izmaksas un zemāka summa būtu radījusi zemāku ieguldījumu līmeni. |
| --- | --- |

(82)

Vācija norādīja, ka, ja netiktu saņemts ieguldījumu atbalsts, lidostas saimnieciskās darbības līmenis būtu ievērojami zemāks. Vācija informēja, ka šis atbalsts bija vajadzīgs, jo ar to tika kompensētas tikai finansēšanas izmaksas un zemāka summa būtu radījusi zemāku ieguldījumu līmeni.

4.4.2.   Darbības atbalsta saderības novērtējums

Darbības atbalsta saderības novērtējums

| (83) | 2014. gada 17. aprīlī Vācija pauda savu viedokli par šo pasākumu saderību saskaņā ar 2014. gada aviācijas pamatnostādnēm. Vācija argumentēja, ka pat, ja naudas kopfonds, aizdevumi un to garantija būtu darbības atbalsts FFHG, tad šis atbalsts būtu saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. punktu. Vācija savus argumentus izklāstīja sīkāk attiecībā uz attiecīgajiem saderības nosacījumiem. |
| --- | --- |

(83)

2014. gada 17. aprīlī Vācija pauda savu viedokli par šo pasākumu saderību saskaņā ar 2014. gada aviācijas pamatnostādnēm. Vācija argumentēja, ka pat, ja naudas kopfonds, aizdevumi un to garantija būtu darbības atbalsts FFHG, tad šis atbalsts būtu saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. punktu. Vācija savus argumentus izklāstīja sīkāk attiecībā uz attiecīgajiem saderības nosacījumiem.

FFHG

a)   Ieguldījums precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanā

| (84) | Saistībā ar prasību, ka atbalstam ir jāsniedz ieguldījums precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanā, Vācija apgalvoja, ka FFHG darbības izdevumu segšanas mērķis vienmēr bijusi ekonomiski mazattīstītā un reti apdzīvotā Hunsrikas reģiona ekonomiskās struktūras uzlabošana. Šajā saistībā Vācija izmantoja tādu pašu argumentāciju kā attiecībā uz ieguldījumu atbalsta saderības novērtējumu lidostas infrastruktūras finansēšanai (sk. 4.4.1. punktu). |
| --- | --- |

(84)

Saistībā ar prasību, ka atbalstam ir jāsniedz ieguldījums precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanā, Vācija apgalvoja, ka FFHG darbības izdevumu segšanas mērķis vienmēr bijusi ekonomiski mazattīstītā un reti apdzīvotā Hunsrikas reģiona ekonomiskās struktūras uzlabošana. Šajā saistībā Vācija izmantoja tādu pašu argumentāciju kā attiecībā uz ieguldījumu atbalsta saderības novērtējumu lidostas infrastruktūras finansēšanai (sk. 4.4.1. punktu).

FFHG

b)   Valsts iejaukšanās vajadzība

| (85) | Vācija paskaidroja, kāpēc Frankfurtes Hānas lidostai ir darbības zaudējumi, kas ir jāsedz. Vācija norādīja, ka tādai lidostai kā Frankfurtes Hānas lidosta ar 1–3 miljoniem pasažieru kļūt par peļņu nesošu lidostu un spēt segt tās darbības izdevumus ir ļoti vērienīgs mērķis. Vācija informēja, ka šo vērienīgo mērķi nav iespējams sasniegt Frankfurtes Hānas lidostas darbības sākšanas laikposmā (t. i., laikposmā no lidostas pasažieru komercpārvadājumu sākšanas līdz šodienai), jo šo lidostu apgrūtina ļoti lieli ieguldījumi infrastruktūrā, ko tā pati finansēja, izmantojot kapitāla tirgu, un par kuriem tai bija jāmaksā lielas procentu likmes. Turklāt Vācija norādīja, ka kopš pasaules ekonomikas un finanšu krīzes ir iestājusies pasažieru un jo īpaši kravu gaisa pārvadājumu stagnācija. |
| --- | --- |

(85)

Vācija paskaidroja, kāpēc Frankfurtes Hānas lidostai ir darbības zaudējumi, kas ir jāsedz. Vācija norādīja, ka tādai lidostai kā Frankfurtes Hānas lidosta ar 1–3 miljoniem pasažieru kļūt par peļņu nesošu lidostu un spēt segt tās darbības izdevumus ir ļoti vērienīgs mērķis. Vācija informēja, ka šo vērienīgo mērķi nav iespējams sasniegt Frankfurtes Hānas lidostas darbības sākšanas laikposmā (t. i., laikposmā no lidostas pasažieru komercpārvadājumu sākšanas līdz šodienai), jo šo lidostu apgrūtina ļoti lieli ieguldījumi infrastruktūrā, ko tā pati finansēja, izmantojot kapitāla tirgu, un par kuriem tai bija jāmaksā lielas procentu likmes. Turklāt Vācija norādīja, ka kopš pasaules ekonomikas un finanšu krīzes ir iestājusies pasažieru un jo īpaši kravu gaisa pārvadājumu stagnācija.

| (86) | Vācija atzīmēja, ka, ņemot vērā šos apstākļus, bija nepieciešama valsts iejaukšanās, lai segtu darbības zaudējumus, jo pretējā gadījumā FFHG būtu kļuvis maksātnespējīgs. Kā norāda Vācija, rezultātā lidostai tiktu arī atņemta diennakts darbības licence, un tas nozīmētu, ka FFHG būtu jāpārtrauc visu lidojumu veikšana, attiecīgi zaudējot klientus, piemēram, aviosabiedrības un kravu pārvadātājus. Vācija norādīja, ka šādā gadījumā būtu bijis ļoti grūti lidostai atrast jaunu pārvaldītāju. |
| --- | --- |

(86)

Vācija atzīmēja, ka, ņemot vērā šos apstākļus, bija nepieciešama valsts iejaukšanās, lai segtu darbības zaudējumus, jo pretējā gadījumā FFHG būtu kļuvis maksātnespējīgs. Kā norāda Vācija, rezultātā lidostai tiktu arī atņemta diennakts darbības licence, un tas nozīmētu, ka FFHG būtu jāpārtrauc visu lidojumu veikšana, attiecīgi zaudējot klientus, piemēram, aviosabiedrības un kravu pārvadātājus. Vācija norādīja, ka šādā gadījumā būtu bijis ļoti grūti lidostai atrast jaunu pārvaldītāju.

FFHG

FFHG

c)   Atbalsta pasākumu kā politikas instrumentu piemērotība

| (87) | Vācija informēja, ka darbības izdevumu segšana bija piemērots pasākums, lai sasniegtu paredzēto mērķi. Šajā saistībā Vācija argumentēja, ka, ja Frankfurtes Hānas lidosta pārtrauktu darbību un vairs nedarbotos attiecīgajos tirgos, netiktu sasniegti kopīgu interešu mērķi attīstīt Hunsrikas reģionu un veikt pārvēršanas ieguldījumus. Šajā saistībā Vācija uzsvēra, ka atšķirībā no privātā ieguldītāja valsts ieguldītajam, apsverot lidostas slēgšanas alternatīvu, ir jāņem vērā šie mērķi. |
| --- | --- |

(87)

Vācija informēja, ka darbības izdevumu segšana bija piemērots pasākums, lai sasniegtu paredzēto mērķi. Šajā saistībā Vācija argumentēja, ka, ja Frankfurtes Hānas lidosta pārtrauktu darbību un vairs nedarbotos attiecīgajos tirgos, netiktu sasniegti kopīgu interešu mērķi attīstīt Hunsrikas reģionu un veikt pārvēršanas ieguldījumus. Šajā saistībā Vācija uzsvēra, ka atšķirībā no privātā ieguldītāja valsts ieguldītajam, apsverot lidostas slēgšanas alternatīvu, ir jāņem vērā šie mērķi.

d)   Stimulējošas ietekmes pastāvēšana

| (88) | Vācija argumentēja, ka nolūkā saglabāt Frankfurtes Hānas lidostas darbību, bija jāsedz tās darbības izdevumi, jo citādi FFHG būtu kļuvis maksātnespējīgs. Vācija paziņoja, ka darbības izmaksu segšana savukārt bija pamats kopīgo interešu mērķu sasniegšanai, kā norādīts 84. un turpmākajos apsvērumos. Turklāt Vācija argumentēja, ka bez šā darbības atbalsta pārvaldītāja paredzētā lidostas finanšu konsolidācija būtu neiespējama, jo lidosta nonāktu arvien lielākos parādos, nevis no tiem izkļūtu. Kā norādīja Vācija, pasākumu stimulējošo ietekmi jau pierāda tas, ka FFHG pastāvīgi attīstās rentabilitātes virzienā. |
| --- | --- |

(88)

Vācija argumentēja, ka nolūkā saglabāt Frankfurtes Hānas lidostas darbību, bija jāsedz tās darbības izdevumi, jo citādi FFHG būtu kļuvis maksātnespējīgs. Vācija paziņoja, ka darbības izmaksu segšana savukārt bija pamats kopīgo interešu mērķu sasniegšanai, kā norādīts 84. un turpmākajos apsvērumos. Turklāt Vācija argumentēja, ka bez šā darbības atbalsta pārvaldītāja paredzētā lidostas finanšu konsolidācija būtu neiespējama, jo lidosta nonāktu arvien lielākos parādos, nevis no tiem izkļūtu. Kā norādīja Vācija, pasākumu stimulējošo ietekmi jau pierāda tas, ka FFHG pastāvīgi attīstās rentabilitātes virzienā.

FFHG

FFHG

e)   Atbalsta summas samērīgums (līdz minimumam ierobežots atbalsts)

| (89) | Vācija argumentēja, ka visi aizdevumu atbalsta elementi attiecās vienīgi uz darbības zaudējumiem un bija absolūti nepieciešamais minimums, lai saglabātu Frankfurtes Hānas lidostas darbību un nepieļautu tās maksātnespēju. |
| --- | --- |

(89)

Vācija argumentēja, ka visi aizdevumu atbalsta elementi attiecās vienīgi uz darbības zaudējumiem un bija absolūti nepieciešamais minimums, lai saglabātu Frankfurtes Hānas lidostas darbību un nepieļautu tās maksātnespēju.

f)   Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (90) | Vācija uzskatīja, ka netika radīta nepamatota negatīva ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. Šajā saistībā Vācija izmantoja tādu pašu argumentāciju kā attiecībā uz ieguldījumu atbalsta saderības novērtējumu lidostas infrastruktūras finansēšanai (sk. 4.4.1. punktu). |
| --- | --- |

(90)

Vācija uzskatīja, ka netika radīta nepamatota negatīva ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. Šajā saistībā Vācija izmantoja tādu pašu argumentāciju kā attiecībā uz ieguldījumu atbalsta saderības novērtējumu lidostas infrastruktūras finansēšanai (sk. 4.4.1. punktu).

5.   TREŠO PERSONU PIEZĪMES

TREŠO PERSONU PIEZĪMES

5.1.   Reinzemes-Pfalcas federālā zeme

Reinzemes-Pfalcas federālā zeme

| (91) | Komisija par lēmumu par procedūras sākšanu saņēma piezīmes tikai no Reinzemes-Pfalcas federālās zemes. Minētās piezīmes saskanēja ar Vācijas piezīmēm. |
| --- | --- |

(91)

Komisija par lēmumu par procedūras sākšanu saņēma piezīmes tikai no Reinzemes-Pfalcas federālās zemes. Minētās piezīmes saskanēja ar Vācijas piezīmēm.

| (92) | Pirmkārt, Reinzemes-Pfalcas federālā zeme norādīja, ka FFHG nesaņēma valsts atbalstu, jo tas neguva ekonomiskas priekšrocības. Federālā zeme argumentēja, ka tādus pašus pasākumus veiktu jebkurš privātais investors, kurš atrastos tādā pašā situācijā. Tā stingri uzsvēra, ka Komisijas procedūra ierobežo FFHG potenciālo attīstību un tā uzņēmējdarbību. Reinzemes-Pfalcas federālā zeme uzsvēra Frankfurtes Hānas lidostas svarīgumu saistībā ar ienākošo tūrismu un federālās zemes ekonomiku. |
| --- | --- |

(92)

Pirmkārt, Reinzemes-Pfalcas federālā zeme norādīja, ka FFHG nesaņēma valsts atbalstu, jo tas neguva ekonomiskas priekšrocības. Federālā zeme argumentēja, ka tādus pašus pasākumus veiktu jebkurš privātais investors, kurš atrastos tādā pašā situācijā. Tā stingri uzsvēra, ka Komisijas procedūra ierobežo FFHG potenciālo attīstību un tā uzņēmējdarbību. Reinzemes-Pfalcas federālā zeme uzsvēra Frankfurtes Hānas lidostas svarīgumu saistībā ar ienākošo tūrismu un federālās zemes ekonomiku.

FFHG

FFHG

| (93) | Kā norādīja Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, ja pat FFHG tika piešķirts valsts atbalsts, tas ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Federālā zeme uzskatīja, ka finansējums bija paredzēts lidostas infrastruktūras attīstībai, kas ir ļoti svarīgas šīs federālās zemes intereses. |
| --- | --- |

(93)

Kā norādīja Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, ja pat FFHG tika piešķirts valsts atbalsts, tas ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Federālā zeme uzskatīja, ka finansējums bija paredzēts lidostas infrastruktūras attīstībai, kas ir ļoti svarīgas šīs federālās zemes intereses.

FFHG

| (94) | Tāpēc federālā zeme uzskata, ka pat, ja Komisija uzskata, ka tas bijis valsts atbalsts, tas jātraktē kā valsts atbalsts Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē un ir uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(94)

Tāpēc federālā zeme uzskata, ka pat, ja Komisija uzskata, ka tas bijis valsts atbalsts, tas jātraktē kā valsts atbalsts Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē un ir uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu.

5.2.   Piezīmes par 2014. gada aviācijas pamatnostādņu piemērošanu attiecībā uz šo lietu

Piezīmes par 2014. gada aviācijas pamatnostādņu piemērošanu attiecībā uz šo lietu

5.2.1.   Lufthansa

Lufthansa

| (95) | Lufthansa apgalvoja, ka Komisijai šajā lietā ir jāpiemēro 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes (32). Kā norādīja Lufthansa, pasākumi ietver nepārtrauktu, nelikumīgu un nesaderīgu glābšanas palīdzību, ko Reinzemes-Pfalcas federālā zeme piešķīrusi FFHG. Lufthansa paziņoja, ka lidostai katru gadu bijuši zaudējumi un bez valsts atbalsta tai būtu jāaiziet no tirgus. |
| --- | --- |

(95)

Lufthansa apgalvoja, ka Komisijai šajā lietā ir jāpiemēro 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes (32). Kā norādīja Lufthansa, pasākumi ietver nepārtrauktu, nelikumīgu un nesaderīgu glābšanas palīdzību, ko Reinzemes-Pfalcas federālā zeme piešķīrusi FFHG. Lufthansa paziņoja, ka lidostai katru gadu bijuši zaudējumi un bez valsts atbalsta tai būtu jāaiziet no tirgus.

Lufthansa

32

Lufthansa

FFHG

Lufthansa

5.2.2.   Transport & Environment

Transport & Environment

| (96) | Šī nevalstiskā organizācija savās piezīmēs kritizēja 2014. gada aviācijas pamatnostādnes un Komisijas līdzšinējos lēmumus saistībā ar aviācijas nozari par to iespējami negatīvo ietekmi uz apkārtējo vidi. |
| --- | --- |

(96)

Šī nevalstiskā organizācija savās piezīmēs kritizēja 2014. gada aviācijas pamatnostādnes un Komisijas līdzšinējos lēmumus saistībā ar aviācijas nozari par to iespējami negatīvo ietekmi uz apkārtējo vidi.

6.   NOVĒRTĒJUMS

NOVĒRTĒJUMS

| (97) | Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(97)

Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (98) | Līguma 107. panta 1. punkta kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc, lai noteiktu, vai pasākumi uzskatāmi par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, tam jāatbilst visiem turpmāk uzskaitītajiem nosacījumiem. Tas nozīmē, ka finansiālajam atbalstam:






  a) | jābūt valsts piešķirtam vai piešķirtam no valsts līdzekļiem; |
| --- | --- | --- |

(98)

Līguma 107. panta 1. punkta kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc, lai noteiktu, vai pasākumi uzskatāmi par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, tam jāatbilst visiem turpmāk uzskaitītajiem nosacījumiem. Tas nozīmē, ka finansiālajam atbalstam:

a)

jābūt valsts piešķirtam vai piešķirtam no valsts līdzekļiem;

| b) | jāsniedz priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai; |
| --- | --- |

b)

jāsniedz priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai;

| c) | jārada konkurences izkropļojumi vai jābūt draudiem, ka tie tiks radīti; un |
| --- | --- |

c)

jārada konkurences izkropļojumi vai jābūt draudiem, ka tie tiks radīti; un

| d) | jāiespaido tirdzniecība starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

d)

jāiespaido tirdzniecība starp dalībvalstīm.

6.1.   Kredītlīnijas, ko piešķīra Reinzemes-Pfalcas federālās zemes naudas kopfonds, atbalsta statuss

Kredītlīnijas, ko piešķīra Reinzemes-Pfalcas federālās zemes naudas kopfonds, atbalsta statuss

6.1.1.   Uzņēmuma un saimnieciskās darbības jēdziens

Uzņēmuma un saimnieciskās darbības jēdziens

| (99) | Saskaņā ar iedibināto judikatūru Komisijai vispirms jānosaka, vai FFHG ir uzņēmums Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Jēdziens “uzņēmums” aptver jebkuru vienību, kas ir iesaistīta saimnieciskā darbībā, neatkarīgi no tās juridiskā statusa un veida, kādā tā tiek finansēta (33). Saimnieciskā darbība ir jebkura darbība, kas ietver preču un pakalpojumu piedāvāšanu konkrētajā tirgū (34). |
| --- | --- |

(99)

Saskaņā ar iedibināto judikatūru Komisijai vispirms jānosaka, vai FFHG ir uzņēmums Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Jēdziens “uzņēmums” aptver jebkuru vienību, kas ir iesaistīta saimnieciskā darbībā, neatkarīgi no tās juridiskā statusa un veida, kādā tā tiek finansēta (33). Saimnieciskā darbība ir jebkura darbība, kas ietver preču un pakalpojumu piedāvāšanu konkrētajā tirgū (34).

FFHG

33

34

| (100) | Lietas Leipzig/Halle Airport spriedumā Vispārējā tiesa apstiprināja, ka lidostas ekspluatācija komerciāliem mērķiem un lidostas infrastruktūras būvniecība ir saimnieciskā darbība (35). Lidostas pārvaldītājs, kas sāk saimniecisko darbību, piedāvājot lidostas pakalpojumus par atlīdzību, neatkarīgi no tā juridiskā statusa vai finansējuma veida ir uzskatāms par uzņēmumu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, un tādēļ Līguma noteikumus par valsts atbalstu var piemērot priekšrocībām, kuras minētajam lidostas pārvaldītājam piešķir valsts vai no valsts līdzekļiem (36). |
| --- | --- |

(100)

Lietas Leipzig/Halle Airport spriedumā Vispārējā tiesa apstiprināja, ka lidostas ekspluatācija komerciāliem mērķiem un lidostas infrastruktūras būvniecība ir saimnieciskā darbība (35). Lidostas pārvaldītājs, kas sāk saimniecisko darbību, piedāvājot lidostas pakalpojumus par atlīdzību, neatkarīgi no tā juridiskā statusa vai finansējuma veida ir uzskatāms par uzņēmumu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, un tādēļ Līguma noteikumus par valsts atbalstu var piemērot priekšrocībām, kuras minētajam lidostas pārvaldītājam piešķir valsts vai no valsts līdzekļiem (36).

Leipzig/Halle Airport

35

36

| (101) | Attiecībā uz laika brīdi, no kura lidostas būvniecība un darbība kļuva par saimniecisku darbību, tirgus spēku pakāpeniskā attīstība lidostu nozarē neļauj precīzi noteikt šo datumu. Tomēr Vispārējā tiesa ir atzinusi pārmaiņas lidostu darbībā un lietas Leipzig/Halle Airport spriedumā Vispārējā tiesa lēma, ka no 2000. gada vairs nevar izslēgt valsts atbalsta noteikumu piemērošanu lidostu infrastruktūras finansēšanai. Tādējādi kopš lietas Aéroports de Paris sprieduma datuma (2000. gada 12. decembris) (37) lidostas infrastruktūras ekspluatācija un būvniecība ir jāuzskata par saimniecisku darbību, uz kuru attiecas valsts atbalsta pārbaude. |
| --- | --- |

(101)

Attiecībā uz laika brīdi, no kura lidostas būvniecība un darbība kļuva par saimniecisku darbību, tirgus spēku pakāpeniskā attīstība lidostu nozarē neļauj precīzi noteikt šo datumu. Tomēr Vispārējā tiesa ir atzinusi pārmaiņas lidostu darbībā un lietas Leipzig/Halle Airport spriedumā Vispārējā tiesa lēma, ka no 2000. gada vairs nevar izslēgt valsts atbalsta noteikumu piemērošanu lidostu infrastruktūras finansēšanai. Tādējādi kopš lietas Aéroports de Paris sprieduma datuma (2000. gada 12. decembris) (37) lidostas infrastruktūras ekspluatācija un būvniecība ir jāuzskata par saimniecisku darbību, uz kuru attiecas valsts atbalsta pārbaude.

Leipzig/Halle Airport

Aéroports de Paris

37

| (102) | Šajā saistībā lidostu, uz kuru attiecas šis lēmums, lidostas pārvaldītājs FFHG ekspluatē komerciāli. Lidostas pārvaldītājs FFHG iekasē maksu no lietotājiem par šīs infrastruktūras izmantošanu. Tāpēc FFHG ir uzņēmums, kuram piemērojami Savienības konkurences tiesību akti. |
| --- | --- |

(102)

Šajā saistībā lidostu, uz kuru attiecas šis lēmums, lidostas pārvaldītājs FFHG ekspluatē komerciāli. Lidostas pārvaldītājs FFHG iekasē maksu no lietotājiem par šīs infrastruktūras izmantošanu. Tāpēc FFHG ir uzņēmums, kuram piemērojami Savienības konkurences tiesību akti.

FFHG

FFHG

FFHG

6.1.2.   Valsts līdzekļi un pasākumu attiecināmība uz valsti

Valsts līdzekļi un pasākumu attiecināmība uz valsti

| (103) | Lai tas būtu valsts atbalsts, attiecīgais pasākums ir jāfinansē no valsts līdzekļiem un lēmums par pasākuma veikšanu ir jāpieņem valstij. |
| --- | --- |

(103)

Lai tas būtu valsts atbalsts, attiecīgais pasākums ir jāfinansē no valsts līdzekļiem un lēmums par pasākuma veikšanu ir jāpieņem valstij.

| (104) | Valsts atbalsta jēdziens ietver jebkuru priekšrocību, ko piešķir no publiskiem līdzekļiem pati valsts vai starpniecības struktūrvienība valsts uzdevumā (38). Saistībā ar Līguma 107. pantu piemērošanu pašvaldību resursi ir valsts līdzekļi (39). |
| --- | --- |

(104)

Valsts atbalsta jēdziens ietver jebkuru priekšrocību, ko piešķir no publiskiem līdzekļiem pati valsts vai starpniecības struktūrvienība valsts uzdevumā (38). Saistībā ar Līguma 107. pantu piemērošanu pašvaldību resursi ir valsts līdzekļi (39).

38

39

| (105) | Vācija sākotnēji norādīja, ka Reinzemes-Pfalcas federālās zemes naudas kopfonds netiek finansēts tieši no federālās zemes budžeta. Tā apgalvoja, ka visu naudas kopfonda līdzekļu avots ir uzņēmumi, kas tajā piedalās, vai tie tiek iegūti aizdevumu veidā kapitāla tirgū. Vēlāk Vācija apgalvoja, ka līdzekļus, ko FFHG iegūst no naudas kopfonda, nesedz ar federālās zemes garantiju, jo šie līdzekļi tiek tieši nodrošināti no federālās zemes resursiem (40). |
| --- | --- |

(105)

Vācija sākotnēji norādīja, ka Reinzemes-Pfalcas federālās zemes naudas kopfonds netiek finansēts tieši no federālās zemes budžeta. Tā apgalvoja, ka visu naudas kopfonda līdzekļu avots ir uzņēmumi, kas tajā piedalās, vai tie tiek iegūti aizdevumu veidā kapitāla tirgū. Vēlāk Vācija apgalvoja, ka līdzekļus, ko FFHG iegūst no naudas kopfonda, nesedz ar federālās zemes garantiju, jo šie līdzekļi tiek tieši nodrošināti no federālās zemes resursiem (40).

FFHG

40

| (106) | Komisija uzskata, ka šajā gadījumā visos būtiskajos brīžos valsts tieši vai netieši pārvaldīja naudas kopfonda resursus, jo tie bija valsts resursi. Pirmkārt, pati Vācija norādīja, ka naudas kopfonda nodrošināto kredītlīniju tieši finansēja ar Reinzemes-Pfalcas federālās zemes resursiem. Tāpēc attiecīgais pasākums tika finansēts ar valsts resursiem. |
| --- | --- |

(106)

Komisija uzskata, ka šajā gadījumā visos būtiskajos brīžos valsts tieši vai netieši pārvaldīja naudas kopfonda resursus, jo tie bija valsts resursi. Pirmkārt, pati Vācija norādīja, ka naudas kopfonda nodrošināto kredītlīniju tieši finansēja ar Reinzemes-Pfalcas federālās zemes resursiem. Tāpēc attiecīgais pasākums tika finansēts ar valsts resursiem.

| (107) | Otrkārt, naudas kopfondā var piedalīties tikai uzņēmumi, kuru lielākā daļa (vismaz 50 % līdzdalības) pieder Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei. Tā kā valstij piederēja uzņēmumu lielākā daļa, fonda dalībnieki-uzņēmumi nepārprotami ir valsts uzņēmumi Komisijas Direktīvas 2006/111/EK (41) 2. panta b) punkta nozīmē. Tā kā tādējādi visi uzņēmumi, kas piedalās šajā fondā, ir valsts uzņēmumi, to resursi ir valsts resursi. Jau šis vienīgais fakts nozīmē, ka naudas kopfonda līdzekļi, ciktāl tos veido tā dalībnieku noguldījumi, ir valsts resursi. |
| --- | --- |

(107)

Otrkārt, naudas kopfondā var piedalīties tikai uzņēmumi, kuru lielākā daļa (vismaz 50 % līdzdalības) pieder Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei. Tā kā valstij piederēja uzņēmumu lielākā daļa, fonda dalībnieki-uzņēmumi nepārprotami ir valsts uzņēmumi Komisijas Direktīvas 2006/111/EK (41) 2. panta b) punkta nozīmē. Tā kā tādējādi visi uzņēmumi, kas piedalās šajā fondā, ir valsts uzņēmumi, to resursi ir valsts resursi. Jau šis vienīgais fakts nozīmē, ka naudas kopfonda līdzekļi, ciktāl tos veido tā dalībnieku noguldījumi, ir valsts resursi.

41

| (108) | Treškārt, ja dalībnieku-uzņēmumu noguldījumi naudas kopfondā nav pietiekami, lai nodrošinātu kāda dalībnieka likviditātes vajadzības, Reinzemes-Pfalcas federālā zeme uz sava vārda iegūst īstermiņa finansējumu finanšu tirgos un nodod šos līdzekļus uzņēmumiem, kuri piedalās naudas kopfondā. Kad federālā zeme vajadzīgos aizdevumus ņem uz sava vārda, uzskatāms, ka arī šādi iegūti līdzekļi ir valsts resursi. Kā parādīts 2. attēlā, laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam (izņemot 2012. gada augustu un 2013. gada septembri) dalībnieku-uzņēmumu noguldījumi naudas kopfondā bija nepietiekami, lai nodrošinātu visu dalībnieku likviditātes vajadzības, un federālajai zemei bija jāņem nepieciešamie aizdevumi uz sava vārda. |
| --- | --- |

(108)

Treškārt, ja dalībnieku-uzņēmumu noguldījumi naudas kopfondā nav pietiekami, lai nodrošinātu kāda dalībnieka likviditātes vajadzības, Reinzemes-Pfalcas federālā zeme uz sava vārda iegūst īstermiņa finansējumu finanšu tirgos un nodod šos līdzekļus uzņēmumiem, kuri piedalās naudas kopfondā. Kad federālā zeme vajadzīgos aizdevumus ņem uz sava vārda, uzskatāms, ka arī šādi iegūti līdzekļi ir valsts resursi. Kā parādīts 2. attēlā, laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam (izņemot 2012. gada augustu un 2013. gada septembri) dalībnieku-uzņēmumu noguldījumi naudas kopfondā bija nepietiekami, lai nodrošinātu visu dalībnieku likviditātes vajadzības, un federālajai zemei bija jāņem nepieciešamie aizdevumi uz sava vārda.

| (109) | Tādēļ Komisija uzskata, ka naudas kopfonda nodrošinātais finansējums tiek finansēts ar valsts resursiem, jo gan dalībnieku-uzņēmumu noguldījumi, gan federālās zemes ņemtie aizdevumi, lai novērstu likviditātes grūtības naudas kopfondā, ir valsts resursi. |
| --- | --- |

(109)

Tādēļ Komisija uzskata, ka naudas kopfonda nodrošinātais finansējums tiek finansēts ar valsts resursiem, jo gan dalībnieku-uzņēmumu noguldījumi, gan federālās zemes ņemtie aizdevumi, lai novērstu likviditātes grūtības naudas kopfondā, ir valsts resursi.

| (110) | Turklāt ir skaidrs, ka federālā zeme visaptveroši kontrolēja naudas kopfonda darbību, tāpēc dalībniekiem-uzņēmumiem piešķirtais finansējums ir attiecināms uz valsti. Līgums par dalību naudas kopfondā tiek noslēgts starp federālo zemi un iesaistītajiem uzņēmumiem. Tādējādi lēmumu par to, vai attiecīgam uzņēmumam atļaut piedalīties naudas kopfondā, pieņem tieši federālā zeme. Federālā zeme arī lemj par maksimālo summu, ko dalībnieks-uzņēmums kredītlīnijas veidā var izņemt no naudas kopfonda. Turklāt Reinzemes-Pfalcas federālā zeme tieši pārvalda naudas kopfonda ikdienas darbības, izmantojot Landeshauptkasse, kas ir Reinzemes-Pfalcas federālās zemes Finanšu ministrijas iestāde. Landeshauptkasse arī oficiāli pārstāv federālo zemi, kad tā iegūst līdzekļus tirgū, lai novērstu likviditātes trūkumu naudas kopfondā. |
| --- | --- |

(110)

Turklāt ir skaidrs, ka federālā zeme visaptveroši kontrolēja naudas kopfonda darbību, tāpēc dalībniekiem-uzņēmumiem piešķirtais finansējums ir attiecināms uz valsti. Līgums par dalību naudas kopfondā tiek noslēgts starp federālo zemi un iesaistītajiem uzņēmumiem. Tādējādi lēmumu par to, vai attiecīgam uzņēmumam atļaut piedalīties naudas kopfondā, pieņem tieši federālā zeme. Federālā zeme arī lemj par maksimālo summu, ko dalībnieks-uzņēmums kredītlīnijas veidā var izņemt no naudas kopfonda. Turklāt Reinzemes-Pfalcas federālā zeme tieši pārvalda naudas kopfonda ikdienas darbības, izmantojot Landeshauptkasse, kas ir Reinzemes-Pfalcas federālās zemes Finanšu ministrijas iestāde. Landeshauptkasse arī oficiāli pārstāv federālo zemi, kad tā iegūst līdzekļus tirgū, lai novērstu likviditātes trūkumu naudas kopfondā.

Landeshauptkasse

Landeshauptkasse

| (111) | Pamatojoties uz šiem aspektiem, Komisija uzskata, ka valsts var tieši kontrolēt naudas kopfonda darbību un jo īpaši jautājumu par to, kuri uzņēmumi tajā var piedalīties un kāda individuālā kredītlīnija piešķirama katram dalībniekam-uzņēmumam. Tādēļ lēmumi par dalību naudas kopfondā un šīs dalības apmēru ir attiecināmi uz valsti. |
| --- | --- |

(111)

Pamatojoties uz šiem aspektiem, Komisija uzskata, ka valsts var tieši kontrolēt naudas kopfonda darbību un jo īpaši jautājumu par to, kuri uzņēmumi tajā var piedalīties un kāda individuālā kredītlīnija piešķirama katram dalībniekam-uzņēmumam. Tādēļ lēmumi par dalību naudas kopfondā un šīs dalības apmēru ir attiecināmi uz valsti.

6.1.3.   Ekonomiska priekšrocība

Ekonomiska priekšrocība

| (112) | Priekšrocība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē ir ikviens saimnieciskais labums, ko uzņēmums nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos, t. i., bez valsts iejaukšanās (42). Svarīga ir tikai pasākuma ietekme uz uzņēmumu, nevis valsts iejaukšanās iemesls vai mērķis (43). |
| --- | --- |

(112)

Priekšrocība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē ir ikviens saimnieciskais labums, ko uzņēmums nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos, t. i., bez valsts iejaukšanās (42). Svarīga ir tikai pasākuma ietekme uz uzņēmumu, nevis valsts iejaukšanās iemesls vai mērķis (43).

42

43

| (113) | Priekšrocība pastāv, ja valsts iejaukšanās rezultātā uzlabojas uzņēmuma finansiālais stāvoklis. Savukārt “kapitāls, ko valsts tieši vai netieši nodevusi uzņēmuma rīcībā tādos apstākļos, kas atbilst parastiem tirgus apstākļiem, nav atzīstams par valsts atbalstu” (44). |
| --- | --- |

(113)

Priekšrocība pastāv, ja valsts iejaukšanās rezultātā uzlabojas uzņēmuma finansiālais stāvoklis. Savukārt “kapitāls, ko valsts tieši vai netieši nodevusi uzņēmuma rīcībā tādos apstākļos, kas atbilst parastiem tirgus apstākļiem, nav atzīstams par valsts atbalstu” (44).

44

| (114) | Lai pārbaudītu, vai uzņēmums ir guvis labumu no ekonomiskas priekšrocības, ko nodrošinājusi aizdevuma piešķiršana vai jebkāda cita veida parāda finansēšana, Komisija piemēro “tirgus ekonomikas aizdevēja principa” kritēriju. Tāpēc Komisijai jāizvērtē, vai FFHG naudas kopfonda nosacījumi rada šim uzņēmumam ekonomisku priekšrocību, kādu saņēmējs uzņēmums parastos tirgus apstākļos nebūtu guvis. |
| --- | --- |

(114)

Lai pārbaudītu, vai uzņēmums ir guvis labumu no ekonomiskas priekšrocības, ko nodrošinājusi aizdevuma piešķiršana vai jebkāda cita veida parāda finansēšana, Komisija piemēro “tirgus ekonomikas aizdevēja principa” kritēriju. Tāpēc Komisijai jāizvērtē, vai FFHG naudas kopfonda nosacījumi rada šim uzņēmumam ekonomisku priekšrocību, kādu saņēmējs uzņēmums parastos tirgus apstākļos nebūtu guvis.

FFHG

| (115) | Vācija norādīja, ka “tirgus ekonomikas aizdevēja princips” tika pilnībā ievērots, jo naudas kopfonds finansējumu nodrošina atbilstoši tirgus nosacījumiem. Attiecībā uz FFHG dalību naudas kopfondā Vācija ir paskaidrojusi, ka naudas kopfondam ir šādas funkcijas: FFHG pieprasa līdzekļus no fonda, lai nodrošinātu savu likviditāti, un federālā zeme šos līdzekļus piešķir no naudas kopfonda. FFHG piemērotās procentu likmes ir pieprasījuma kredīta procentu likmes (45) atbilstoši tirgus apstākļiem tādā līmenī, kas ir pieejams pašai federālajai zemei, kā parādīts 4. attēlā. |
| --- | --- |

(115)

Vācija norādīja, ka “tirgus ekonomikas aizdevēja princips” tika pilnībā ievērots, jo naudas kopfonds finansējumu nodrošina atbilstoši tirgus nosacījumiem. Attiecībā uz FFHG dalību naudas kopfondā Vācija ir paskaidrojusi, ka naudas kopfondam ir šādas funkcijas: FFHG pieprasa līdzekļus no fonda, lai nodrošinātu savu likviditāti, un federālā zeme šos līdzekļus piešķir no naudas kopfonda. FFHG piemērotās procentu likmes ir pieprasījuma kredīta procentu likmes (45) atbilstoši tirgus apstākļiem tādā līmenī, kas ir pieejams pašai federālajai zemei, kā parādīts 4. attēlā.

FFHG

FFHG

45

| (116) | Ja dalībnieku-uzņēmumu noguldījumi ir nepietiekami, lai nodrošinātu šo pieprasījumu, federālā zeme papildina naudas kopfondu, aizņemoties uz sava vārda. Vācija arī paskaidroja, ka būtībā federālā zeme naudas kopfonda dalībniekiem nodod nosacījumus, ko tā iegūst kapitāla tirgū, tādējādi ļaujot dalībniekiem (federālās zemes uzņēmumiem, kuros federālajai zemei pieder lielākā daļa kapitāldaļu) pārfinansēt savus parādus ar tādiem pašiem nosacījumiem kā pašai federālajai zemei, neņemot vērā to kredītspēju. Turklāt šis finansējums uzņēmumiem ir pieejams neierobežotu laikposmu. |
| --- | --- |

(116)

Ja dalībnieku-uzņēmumu noguldījumi ir nepietiekami, lai nodrošinātu šo pieprasījumu, federālā zeme papildina naudas kopfondu, aizņemoties uz sava vārda. Vācija arī paskaidroja, ka būtībā federālā zeme naudas kopfonda dalībniekiem nodod nosacījumus, ko tā iegūst kapitāla tirgū, tādējādi ļaujot dalībniekiem (federālās zemes uzņēmumiem, kuros federālajai zemei pieder lielākā daļa kapitāldaļu) pārfinansēt savus parādus ar tādiem pašiem nosacījumiem kā pašai federālajai zemei, neņemot vērā to kredītspēju. Turklāt šis finansējums uzņēmumiem ir pieejams neierobežotu laikposmu.

| (117) | Ņemot vērā šo mehānismu, FFHG tiek piešķirtas priekšrocības, saskaņā ar kurām nosacījumi, ar kādiem federālā zeme izsniedz aizdevumus no naudas kopfonda, ir labvēlīgāki par nosacījumiem, kas FFHG būtu pieejami tirgū. Nosacījumi aizdevumu saņemšanai no naudas kopfonda ir tādi paši kā tie, kas pieejami pašai federālajai zemei savu parādu pārfinansēšanai. Ņemot vērā, ka federālā zeme kā valsts struktūra spēj aizņemties par ļoti labvēlīgām likmēm (jo faktiski nepastāv saistību neizpildes risks un federālajai zemei ir AAA kredītreitings (46)), Komisija uzskata, ka likme, ar kādu FFHG var iegūt aizdevumu no naudas kopfonda, ir labvēlīgāka par to, ko uzņēmums varētu iegūt citādi. To vēl vairāk apliecina Vācijas iesniegtie FFHG 2009.–2014. gada kredītreitingi, kas apkopoti 7. tabulā, kurā redzams, ka FFHG kredītreitings ir šādās robežās: [...]. Tādējādi aizdevumi no naudas kopfonda bija pieejami ar labākiem nosacījumiem, nekā to pamatotu FFHG kredītspēja. Turklāt FFHG par šiem aizdevumiem nebija jāsniedz nodrošinājums. Tādējādi, atļaujot FFHG piedalīties naudas kopfondā un kredītlīnijas veidā izsniedzot aizdevumus, federālā zeme piešķīra ekonomisku priekšrocību (47). |
| --- | --- |

(117)

Ņemot vērā šo mehānismu, FFHG tiek piešķirtas priekšrocības, saskaņā ar kurām nosacījumi, ar kādiem federālā zeme izsniedz aizdevumus no naudas kopfonda, ir labvēlīgāki par nosacījumiem, kas FFHG būtu pieejami tirgū. Nosacījumi aizdevumu saņemšanai no naudas kopfonda ir tādi paši kā tie, kas pieejami pašai federālajai zemei savu parādu pārfinansēšanai. Ņemot vērā, ka federālā zeme kā valsts struktūra spēj aizņemties par ļoti labvēlīgām likmēm (jo faktiski nepastāv saistību neizpildes risks un federālajai zemei ir AAA kredītreitings (46)), Komisija uzskata, ka likme, ar kādu FFHG var iegūt aizdevumu no naudas kopfonda, ir labvēlīgāka par to, ko uzņēmums varētu iegūt citādi. To vēl vairāk apliecina Vācijas iesniegtie FFHG 2009.–2014. gada kredītreitingi, kas apkopoti 7. tabulā, kurā redzams, ka FFHG kredītreitings ir šādās robežās: [...]. Tādējādi aizdevumi no naudas kopfonda bija pieejami ar labākiem nosacījumiem, nekā to pamatotu FFHG kredītspēja. Turklāt FFHG par šiem aizdevumiem nebija jāsniedz nodrošinājums. Tādējādi, atļaujot FFHG piedalīties naudas kopfondā un kredītlīnijas veidā izsniedzot aizdevumus, federālā zeme piešķīra ekonomisku priekšrocību (47).

FFHG

FFHG

46

FFHG

FFHG

FFHG

FFHG

FFHG

FFHG

47

6.1.4.   Selektivitāte

Selektivitāte

| (118) | Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu, ja tiek dota priekšroka “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. |
| --- | --- |

(118)

Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu, ja tiek dota priekšroka “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”.

| (119) | Tā kā tiesības piedalīties naudas kopfondā tika piešķirtas tikai FFHG (un citiem uzņēmumiem, kurās federālajai zemei pieder lielākā daļa kapitāldaļu), pasākums ir selektīvs Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(119)

Tā kā tiesības piedalīties naudas kopfondā tika piešķirtas tikai FFHG (un citiem uzņēmumiem, kurās federālajai zemei pieder lielākā daļa kapitāldaļu), pasākums ir selektīvs Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

FFHG

6.1.5.   Konkurences kropļošana un ietekme uz tirdzniecību

Konkurences kropļošana un ietekme uz tirdzniecību

| (120) | Ja dalībvalsts piešķirts atbalsts nostiprina uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Savienības tirdzniecībā, ir jāuzskata, ka pēdējo šis valsts atbalsts ir ietekmējis. Saskaņā ar iedibināto Tiesas praksi (48) par pasākumiem, kas rada konkurences kropļojumus, ir pietiekami, ka atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kuri ir atvērti konkurencei. |
| --- | --- |

(120)

Ja dalībvalsts piešķirts atbalsts nostiprina uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Savienības tirdzniecībā, ir jāuzskata, ka pēdējo šis valsts atbalsts ir ietekmējis. Saskaņā ar iedibināto Tiesas praksi (48) par pasākumiem, kas rada konkurences kropļojumus, ir pietiekami, ka atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kuri ir atvērti konkurencei.

48

| (121) | Kā novērtēts 102. un turpmākajos apsvērumos, lidostas darbība ir saimnieciska darbība. Konkurence pastāv starp lidostām par aviosabiedrību piesaisti un atbilstošo gaisa satiksmi (pasažieru un kravas), no vienas puses, un starp lidostu pārvaldītājiem, kuri var konkurēt savā starpā par to, lai tiem uztic lidostu vadību, no otras puses. Turklāt īpaši attiecībā uz zemo cenu pārvadātājiem un līgumreisu nodrošinātājiem, lai piesaistītu šīs aviosabiedrības, savstarpēji var konkurēt arī lidostas, kas neatrodas vienā aptvēruma teritorijā vai pat atrodas dažādās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(121)

Kā novērtēts 102. un turpmākajos apsvērumos, lidostas darbība ir saimnieciska darbība. Konkurence pastāv starp lidostām par aviosabiedrību piesaisti un atbilstošo gaisa satiksmi (pasažieru un kravas), no vienas puses, un starp lidostu pārvaldītājiem, kuri var konkurēt savā starpā par to, lai tiem uztic lidostu vadību, no otras puses. Turklāt īpaši attiecībā uz zemo cenu pārvadātājiem un līgumreisu nodrošinātājiem, lai piesaistītu šīs aviosabiedrības, savstarpēji var konkurēt arī lidostas, kas neatrodas vienā aptvēruma teritorijā vai pat atrodas dažādās dalībvalstīs.

| (122) | Frankfurtes Hānas lidostas lielums (2,7 un 3,8 miljoni pasažieru izskatāmajā laikposmā; sk. 1. tabulu) un tās tuvums citām Savienības lidostām, jo īpaši Frankfurtes pie Mainas lidostai, Luksemburgas lidostai, Cveibrikenes lidostai, Zārbrikenes lidostai un Ķelnes-Bonnas lidostai (49), ļauj secināt, ka šis finansējums var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. No Frankfurtes Hānas lidostas tiek nodrošināti starptautiski reisi uz vairākiem galamērķiem pasaulē, kas norādīti 73. apsvērumā. Frankfurtes Hānas lidostas skrejceļš ir pietiekami garš (3 800 m), lai to varētu izmantot lielākas lidmašīnas un lai aviosabiedrības varētu apkalpot reisus uz vidēji tāliem un pat tāliem starptautiskajiem galamērķiem. |
| --- | --- |

(122)

Frankfurtes Hānas lidostas lielums (2,7 un 3,8 miljoni pasažieru izskatāmajā laikposmā; sk. 1. tabulu) un tās tuvums citām Savienības lidostām, jo īpaši Frankfurtes pie Mainas lidostai, Luksemburgas lidostai, Cveibrikenes lidostai, Zārbrikenes lidostai un Ķelnes-Bonnas lidostai (49), ļauj secināt, ka šis finansējums var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. No Frankfurtes Hānas lidostas tiek nodrošināti starptautiski reisi uz vairākiem galamērķiem pasaulē, kas norādīti 73. apsvērumā. Frankfurtes Hānas lidostas skrejceļš ir pietiekami garš (3 800 m), lai to varētu izmantot lielākas lidmašīnas un lai aviosabiedrības varētu apkalpot reisus uz vidēji tāliem un pat tāliem starptautiskajiem galamērķiem.

49

| (123) | Turklāt Frankfurtes Hānas lidosta darbojas kā kravas pārvadājumu lidosta, gadā apstrādājot aptuveni 200 000 tonnu gaisa kravu un, ieskaitot autokravas, kopumā 500 000 tonnu kravu (sk. 2. tabulu). Attiecībā uz konkurenci kravu gaisa pārvadājumu jomā Komisija atzīmē, ka kravu pārvadājumi parasti ir mobilāki par pasažieru pārvadājumiem (50). Kopumā uzskatāms, ka kravas lidostu aptvēruma teritorija ir vismaz aptuveni 200 kilometru un divu stundu brauciena attālumā. Pamatojoties uz Komisijas informāciju, nozares dalībnieki kopumā uzskata, ka kravas lidostu aptvēruma teritorija var būt vēl lielāka, jo kravu ekspeditori uzskata par pieņemamu pavadīt pusi pārvadājuma dienas (t. i., līdz 12 stundu pārvadāšanas) ceļā uz lidostu, kuru izmantot kravu transportēšanai (51). Tādējādi, tā kā kravu lidostas ir aizstājamākas nekā pasažieru lidostas, jo kravu gaisa pārvadājumus ir pietiekami piegādāt noteiktā teritorijā un pēc tam līdz galamērķim transportēt, izmantojot autopārvadājumu un dzelzceļa kravu ekspeditoru pakalpojumus, Komisija uzskata, ka pastāv lielāks konkurences kropļošanas risks un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(123)

Turklāt Frankfurtes Hānas lidosta darbojas kā kravas pārvadājumu lidosta, gadā apstrādājot aptuveni 200 000 tonnu gaisa kravu un, ieskaitot autokravas, kopumā 500 000 tonnu kravu (sk. 2. tabulu). Attiecībā uz konkurenci kravu gaisa pārvadājumu jomā Komisija atzīmē, ka kravu pārvadājumi parasti ir mobilāki par pasažieru pārvadājumiem (50). Kopumā uzskatāms, ka kravas lidostu aptvēruma teritorija ir vismaz aptuveni 200 kilometru un divu stundu brauciena attālumā. Pamatojoties uz Komisijas informāciju, nozares dalībnieki kopumā uzskata, ka kravas lidostu aptvēruma teritorija var būt vēl lielāka, jo kravu ekspeditori uzskata par pieņemamu pavadīt pusi pārvadājuma dienas (t. i., līdz 12 stundu pārvadāšanas) ceļā uz lidostu, kuru izmantot kravu transportēšanai (51). Tādējādi, tā kā kravu lidostas ir aizstājamākas nekā pasažieru lidostas, jo kravu gaisa pārvadājumus ir pietiekami piegādāt noteiktā teritorijā un pēc tam līdz galamērķim transportēt, izmantojot autopārvadājumu un dzelzceļa kravu ekspeditoru pakalpojumus, Komisija uzskata, ka pastāv lielāks konkurences kropļošanas risks un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm.

50

51

| (124) | Pamatojoties uz 120.–123. apsvērumā izklāstītajiem argumentiem, FFHG radītā ekonomiskā priekšrocība stiprina tā stāvokli salīdzinājumā ar tā konkurentiem lidostu pakalpojumu sniegšanas tirgū Savienībā. Šādos apstākļos priekšrocības, ko FFHG guvis, piedaloties federālās zemes naudas kopfondā, ir uzskatāmas par tādām, kas kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(124)

Pamatojoties uz 120.–123. apsvērumā izklāstītajiem argumentiem, FFHG radītā ekonomiskā priekšrocība stiprina tā stāvokli salīdzinājumā ar tā konkurentiem lidostu pakalpojumu sniegšanas tirgū Savienībā. Šādos apstākļos priekšrocības, ko FFHG guvis, piedaloties federālās zemes naudas kopfondā, ir uzskatāmas par tādām, kas kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

FFHG

FFHG

6.1.6.   Secinājumi

Secinājumi

| (125) | Ņemot vērā 99.–124. apsvērumā minētos argumentus, Komisija uzskata, ka kredītlīnija, ko federālās zemes naudas kopfonds piešķīra FFGH atbalstam, ir uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(125)

Ņemot vērā 99.–124. apsvērumā minētos argumentus, Komisija uzskata, ka kredītlīnija, ko federālās zemes naudas kopfonds piešķīra FFGH atbalstam, ir uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

FFGH

6.2.   100 % garantijas, ko Reinzemes-Pfalcas federālā zeme piešķīra FFHG saistībā ar ISB aizdevumiem, atbalsta statuss

100 % garantijas, ko Reinzemes-Pfalcas federālā zeme piešķīra FFHG

ISB

| (126) | Saistībā 6.3. punktā izvērtētajiem ISB aizdevumiem garantiju piešķīra Reinzemes-Pfalcas federālā zeme (galvotājs), kura vienlaikus bija arī lielākais FFHG kapitāldaļu turētājs (82,5 %). Katrs no pieciem ISB aizdevumiem tika nodrošināts ar garantiju, kas sedza 100 % bankas prasījumu. Par garantijas nodrošinājumu FFHG galvotājam maksā garantijas prēmiju [0,5 % līdz 1,5 %] gadā. |
| --- | --- |

(126)

Saistībā 6.3. punktā izvērtētajiem ISB aizdevumiem garantiju piešķīra Reinzemes-Pfalcas federālā zeme (galvotājs), kura vienlaikus bija arī lielākais FFHG kapitāldaļu turētājs (82,5 %). Katrs no pieciem ISB aizdevumiem tika nodrošināts ar garantiju, kas sedza 100 % bankas prasījumu. Par garantijas nodrošinājumu FFHG galvotājam maksā garantijas prēmiju [0,5 % līdz 1,5 %] gadā.

ISB

FFHG

ISB

FFHG

6.2.1.   Valsts atbalsta noteikumu piemērojamība lidostas infrastruktūras finansēšanai

Valsts atbalsta noteikumu piemērojamība lidostas infrastruktūras finansēšanai

| (127) | 99. un turpmākajos apsvērumos izklāstīto iemeslu dēļ FFHG ir uzskatāms par uzņēmumu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(127)

99. un turpmākajos apsvērumos izklāstīto iemeslu dēļ FFHG ir uzskatāms par uzņēmumu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

FFHG

6.2.2.   Valsts līdzekļi un attiecināmība

Valsts līdzekļi un attiecināmība

| (128) | Lai tas būtu valsts atbalsts, attiecīgais pasākums ir jāfinansē no valsts līdzekļiem un lēmums par pasākuma veikšanu ir jāpieņem valstij. |
| --- | --- |

(128)

Lai tas būtu valsts atbalsts, attiecīgais pasākums ir jāfinansē no valsts līdzekļiem un lēmums par pasākuma veikšanu ir jāpieņem valstij.

| (129) | Valsts atbalsta jēdziens ietver jebkuru priekšrocību, ko piešķir no publiskiem līdzekļiem pati valsts vai starpniecības struktūrvienība valsts uzdevumā (52). Saistībā ar Līguma 107. pantu piemērošanu pašvaldību resursi ir valsts līdzekļi (53). |
| --- | --- |

(129)

Valsts atbalsta jēdziens ietver jebkuru priekšrocību, ko piešķir no publiskiem līdzekļiem pati valsts vai starpniecības struktūrvienība valsts uzdevumā (52). Saistībā ar Līguma 107. pantu piemērošanu pašvaldību resursi ir valsts līdzekļi (53).

52

53

| (130) | Jebkāda valsts sniegta garantija paredz potenciālu valsts resursu zaudēšanu. Tā kā 100 % valsts garantiju izsniedza tieši Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, tā tika piešķirta no valsts resursiem un arī ir attiecināma uz valsti. |
| --- | --- |

(130)

Jebkāda valsts sniegta garantija paredz potenciālu valsts resursu zaudēšanu. Tā kā 100 % valsts garantiju izsniedza tieši Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, tā tika piešķirta no valsts resursiem un arī ir attiecināma uz valsti.

6.2.3.   Ekonomiska priekšrocība

Ekonomiska priekšrocība

| (131) | Saskaņā ar paziņojuma par garantijām 3.2. punktu atsevišķa valsts garantija nav atbalsts, ja ir izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi: “a) aizņēmējam nav finansiālu grūtību; [...] b) garantijas apjomu var noteikt tās izsniegšanas brīdī; [...] c) garantija aptver ne vairāk par 80 % no nenomaksātā aizdevuma; [...] d) par garantiju tiek maksāta uz tirgu orientēta cena [...].” |
| --- | --- |

(131)

Saskaņā ar paziņojuma par garantijām 3.2. punktu atsevišķa valsts garantija nav atbalsts, ja ir izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi: “a) aizņēmējam nav finansiālu grūtību; [...] b) garantijas apjomu var noteikt tās izsniegšanas brīdī; [...] c) garantija aptver ne vairāk par 80 % no nenomaksātā aizdevuma; [...] d) par garantiju tiek maksāta uz tirgu orientēta cena [...].”

| (132) | Šajā gadījumā Reinzemes-Pfalcas federālā zeme sniedza 100 % garantiju, lai nodrošinātu ISB izsniegtos aizdevumus FFHG. Tādējādi garantija pārsniedz neatmaksātā aizdevuma 80 % robežvērtību. |
| --- | --- |

(132)

Šajā gadījumā Reinzemes-Pfalcas federālā zeme sniedza 100 % garantiju, lai nodrošinātu ISB izsniegtos aizdevumus FFHG. Tādējādi garantija pārsniedz neatmaksātā aizdevuma 80 % robežvērtību.

ISB

FFHG

| (133) | Vācija apgalvoja, ka, lai gan šie aizdevumi tika nodrošināti ar 100 % valsts garantiju, FFHG par garantiju maksā tirgus cenu, tāpēc negūst nekādas priekšrocības. Lai atbalstītu šo nostāju, Vācija iesniedza Deutsche Bank sagatavotu novērtējumu. Kā norādīts 153. apsvērumā, Deutsche Bank piešķīra FFHG [<BBB+] reitingu. Šo novērtējumu apstiprināja divas citas bankas, kā arī reitings, kas tika piešķirts saskaņā ar Moody's kredītreitinga modeli (sk. 157. un 158. apsvērumu). Tomēr Deutsche Bank aprēķināja, ka piemērojamā riska rezerve piecu gadu aizdevumam būtu robežās no [1,30 % līdz 2,05 %] gadā. Kā paskaidrots 6.3.2. punktā, piemērojamā riska rezerve aizdevumam, kura nodrošinājums ir 100 % valsts garantija, būtu robežās no [0,25 % līdz 0,7 %] gadā. Kā norādīja Vācija, šo abu gadījumu riska rezerves līmeņu starpība ir kā norāde uz 100 % valsts garantijas cenu. Šo starpību Deutsche Bank aprēķināja robežās no [0,6 % līdz 1,8 %] gadā (54). |
| --- | --- |

(133)

Vācija apgalvoja, ka, lai gan šie aizdevumi tika nodrošināti ar 100 % valsts garantiju, FFHG par garantiju maksā tirgus cenu, tāpēc negūst nekādas priekšrocības. Lai atbalstītu šo nostāju, Vācija iesniedza Deutsche Bank sagatavotu novērtējumu. Kā norādīts 153. apsvērumā, Deutsche Bank piešķīra FFHG [<BBB+] reitingu. Šo novērtējumu apstiprināja divas citas bankas, kā arī reitings, kas tika piešķirts saskaņā ar Moody's kredītreitinga modeli (sk. 157. un 158. apsvērumu). Tomēr Deutsche Bank aprēķināja, ka piemērojamā riska rezerve piecu gadu aizdevumam būtu robežās no [1,30 % līdz 2,05 %] gadā. Kā paskaidrots 6.3.2. punktā, piemērojamā riska rezerve aizdevumam, kura nodrošinājums ir 100 % valsts garantija, būtu robežās no [0,25 % līdz 0,7 %] gadā. Kā norādīja Vācija, šo abu gadījumu riska rezerves līmeņu starpība ir kā norāde uz 100 % valsts garantijas cenu. Šo starpību Deutsche Bank aprēķināja robežās no [0,6 % līdz 1,8 %] gadā (54).

FFHG

Deutsche Bank

Deutsche Bank

FFHG

Moody's

Deutsche Bank

Deutsche Bank

54

| (134) | Saskaņā ar paziņojuma par garantijām 4.2. punkta otro daļu, priekšrocību var aprēķināt kā starpību starp konkrēto tirgus procentu likmi, kas FFHG būtu jāsedz bez garantijas, un procentu likmi, kas iegūta, izmantojot valsts garantiju, pēc tam kad ņemtas vērā samaksātās prēmijas. |
| --- | --- |

(134)

Saskaņā ar paziņojuma par garantijām 4.2. punkta otro daļu, priekšrocību var aprēķināt kā starpību starp konkrēto tirgus procentu likmi, kas FFHG būtu jāsedz bez garantijas, un procentu likmi, kas iegūta, izmantojot valsts garantiju, pēc tam kad ņemtas vērā samaksātās prēmijas.

FFHG

| (135) | Saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmēm uzņēmumam, kas ir vāja reitinga (B) kategorijā, bet ar normai atbilstošu nodrošinājumu (55), piemērojama 4 % riska rezerve gadā. Starpība starp riska rezervi, kas piemērojama saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmēm, un riska rezervi, kas piemērota par ISB aizdevumiem kopā ar federālās zemes faktiski piemēroto garantijas likmi, sniedz norādi par priekšrocības apmēru, ko FFHG saņēma, pateicoties 100 % valsts garantijai. Šī starpība 2. un 5. aizdevumam ir attiecīgi [1,5 % līdz 3,5 %] gadā (56) un [1,5 % līdz 3,5 %] gadā (57), savukārt 1., 3. un 4. aizdevumam [1,5 % līdz 3,5 %] gadā (58). Turklāt FFHG nav maksājis nekādu bankas maksu (parasti robežās no [5 līdz 30] bāzes punktiem (59)). Ir skaidrs, ka parastos tirgus apstākļos FFHG būtu bijis jāmaksā šāda garantijas prēmija (t. i., [0,5 % līdz 1,5 %] gadā), lai no trešās personas iegūtu garantiju par saviem aizdevumiem. Tāpēc šī garantija neapšaubāmi rada priekšrocību. |
| --- | --- |

(135)

Saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmēm uzņēmumam, kas ir vāja reitinga (B) kategorijā, bet ar normai atbilstošu nodrošinājumu (55), piemērojama 4 % riska rezerve gadā. Starpība starp riska rezervi, kas piemērojama saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmēm, un riska rezervi, kas piemērota par ISB aizdevumiem kopā ar federālās zemes faktiski piemēroto garantijas likmi, sniedz norādi par priekšrocības apmēru, ko FFHG saņēma, pateicoties 100 % valsts garantijai. Šī starpība 2. un 5. aizdevumam ir attiecīgi [1,5 % līdz 3,5 %] gadā (56) un [1,5 % līdz 3,5 %] gadā (57), savukārt 1., 3. un 4. aizdevumam [1,5 % līdz 3,5 %] gadā (58). Turklāt FFHG nav maksājis nekādu bankas maksu (parasti robežās no [5 līdz 30] bāzes punktiem (59)). Ir skaidrs, ka parastos tirgus apstākļos FFHG būtu bijis jāmaksā šāda garantijas prēmija (t. i., [0,5 % līdz 1,5 %] gadā), lai no trešās personas iegūtu garantiju par saviem aizdevumiem. Tāpēc šī garantija neapšaubāmi rada priekšrocību.

55

ISB

FFHG

56

57

58

FFHG

59

FFHG

| (136) | Tā kā federālās zemes izsniegtā garantija sedza 100 % apmaksājamā aizdevuma un FFHG maksāja prēmiju, kas bija mazāka par tirgus cenu, uzņēmums ieguva ekonomisku priekšrocību, kas citādi tirgū nebūtu pieejama. Šīs priekšrocības summa ir līdzvērtīga starpībai starp riska rezervi, kas piemērojama saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmēm, un riska rezervi, kas piemērota par ISB aizdevumiem kopā ar federālās zemes faktiski piemēroto garantijas likmi. |
| --- | --- |

(136)

Tā kā federālās zemes izsniegtā garantija sedza 100 % apmaksājamā aizdevuma un FFHG maksāja prēmiju, kas bija mazāka par tirgus cenu, uzņēmums ieguva ekonomisku priekšrocību, kas citādi tirgū nebūtu pieejama. Šīs priekšrocības summa ir līdzvērtīga starpībai starp riska rezervi, kas piemērojama saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmēm, un riska rezervi, kas piemērota par ISB aizdevumiem kopā ar federālās zemes faktiski piemēroto garantijas likmi.

FFHG

ISB

6.2.4.   Selektivitāte

Selektivitāte

| (137) | Tā kā 100 % valsts atbalsta tika piešķirts tikai FFHG, šis pasākums ir kvalificējams par selektīvu. |
| --- | --- |

(137)

Tā kā 100 % valsts atbalsta tika piešķirts tikai FFHG, šis pasākums ir kvalificējams par selektīvu.

FFHG

6.2.5.   Konkurences kropļošana un ietekme uz tirdzniecību

Konkurences kropļošana un ietekme uz tirdzniecību

| (138) | Šo pašu iemeslu dēļ, kas izklāstīti 120. un turpmākajos apsvērumos, Komisija uzskata, ka jebkādas selektīvas ekonomiskas priekšrocības, kas tika piešķirtas FFHG, kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(138)

Šo pašu iemeslu dēļ, kas izklāstīti 120. un turpmākajos apsvērumos, Komisija uzskata, ka jebkādas selektīvas ekonomiskas priekšrocības, kas tika piešķirtas FFHG, kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

FFHG

6.2.6.   Secinājumi

Secinājumi

| (139) | Ņemot vērā 127.–138. apsvērumā minētos argumentus, Komisija uzskata, ka valsts garantija, ko piešķīra Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, lai sniegtu 100 % nodrošinājumu apmaksājamajiem ISB aizdevumiem, ir uzskatāma par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(139)

Ņemot vērā 127.–138. apsvērumā minētos argumentus, Komisija uzskata, ka valsts garantija, ko piešķīra Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, lai sniegtu 100 % nodrošinājumu apmaksājamajiem ISB aizdevumiem, ir uzskatāma par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

ISB

6.3.   Aizdevumu, ko ISB piešķīra FFHG, atbalsta statuss

Aizdevumu, ko ISB

FFHG

6.3.1.   Valsts atbalsta noteikumu piemērojamība lidostas infrastruktūras finansēšanai

Valsts atbalsta noteikumu piemērojamība lidostas infrastruktūras finansēšanai

| (140) | 99. un turpmākajos apsvērumos izklāstīto iemeslu dēļ FFHG ir uzskatāms par uzņēmumu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(140)

99. un turpmākajos apsvērumos izklāstīto iemeslu dēļ FFHG ir uzskatāms par uzņēmumu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

FFHG

6.3.2.   Valsts līdzekļi un attiecināmība uz valsti

Valsts līdzekļi un attiecināmība uz valsti

| (141) | ISB 100 % pieder Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei. Šā iemesla dēļ tas ir valsts uzņēmums Direktīvas 2006/111/EK 2. panta b) punkta nozīmē, tāpēc tā izsniegtie aizdevumi ir uzskatāmi par finansējumu no valsts resursiem. |
| --- | --- |

(141)

ISB 100 % pieder Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei. Šā iemesla dēļ tas ir valsts uzņēmums Direktīvas 2006/111/EK 2. panta b) punkta nozīmē, tāpēc tā izsniegtie aizdevumi ir uzskatāmi par finansējumu no valsts resursiem.

ISB

| (142) | Ir skaidrs, ka federālā zeme visaptveroši kontrolēja ISB darbību, tāpēc tā izsniegtie aizdevumi ir attiecināmi uz valsti. ISB ir Reinzemes-Pfalcas federālās zemes attīstības banka, un tai ir liela nozīme reģionālās attīstības politikā. Kā norādīts bankas statūtu 3. panta 1. punktā, ISB uzdevums ir atbalstīt federālās zemes finanšu, ekonomikas, reģionālo, transporta, vides un nodarbinātības politiku. Šajā gadījumā ar ISB aizdevumiem tika pārfinansēti iepriekšējie aizdevumi FFHG par infrastruktūras pasākumu finansēšanu lidostā. |
| --- | --- |

(142)

Ir skaidrs, ka federālā zeme visaptveroši kontrolēja ISB darbību, tāpēc tā izsniegtie aizdevumi ir attiecināmi uz valsti. ISB ir Reinzemes-Pfalcas federālās zemes attīstības banka, un tai ir liela nozīme reģionālās attīstības politikā. Kā norādīts bankas statūtu 3. panta 1. punktā, ISB uzdevums ir atbalstīt federālās zemes finanšu, ekonomikas, reģionālo, transporta, vides un nodarbinātības politiku. Šajā gadījumā ar ISB aizdevumiem tika pārfinansēti iepriekšējie aizdevumi FFHG par infrastruktūras pasākumu finansēšanu lidostā.

ISB

ISB

ISB

ISB

FFHG

| (143) | Turklāt papildus diviem Amatniecības kameras, kā arī Rūpniecības un tirdzniecības kameras pārstāvjiem, ISB uzraudzības padomē (Verwaltungsrat) ir pieci valsts iestāžu pārstāvji (tostarp divi valsts sekretāri: Reinzemes-Pfalcas federālās zemes Finanšu ministrijas valsts sekretārs un Reinzemes-Pfalcas federālās zemes Ekonomikas, transporta, lauksaimniecības un vīnkopības ministrijas valsts sekretārs), kuri no valsts puses nodrošina ISB darbības uzraudzību. Arī tā konsultatīvo padomi (Beirat) veido valsts iestāžu pārstāvji. |
| --- | --- |

(143)

Turklāt papildus diviem Amatniecības kameras, kā arī Rūpniecības un tirdzniecības kameras pārstāvjiem, ISB uzraudzības padomē (Verwaltungsrat) ir pieci valsts iestāžu pārstāvji (tostarp divi valsts sekretāri: Reinzemes-Pfalcas federālās zemes Finanšu ministrijas valsts sekretārs un Reinzemes-Pfalcas federālās zemes Ekonomikas, transporta, lauksaimniecības un vīnkopības ministrijas valsts sekretārs), kuri no valsts puses nodrošina ISB darbības uzraudzību. Arī tā konsultatīvo padomi (Beirat) veido valsts iestāžu pārstāvji.

ISB

Verwaltungsrat

ISB

Beirat

| (144) | Turklāt ISB aizdevumu nodrošinājums bija 100 % valsts garantija, ko piešķīra federālā zeme (sk. 6.2. punktu). |
| --- | --- |

(144)

Turklāt ISB aizdevumu nodrošinājums bija 100 % valsts garantija, ko piešķīra federālā zeme (sk. 6.2. punktu).

ISB

| (145) | Pamatojoties uz šiem faktoriem, Komisija uzskata, ka valsts spēja kontrolēt ISB darbību, un nevar pieņemt, ka tā nebūtu iesaistījusies svarīga lēmuma pieņemšanā saistībā ar lidostas infrastruktūras finansēšanu. Tāpēc Komisija uzskata, ka lēmums pārfinansēt FFHG iepriekšējos aizdevumus, izmantojot ISB aizdevumus, ir attiecināms uz valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(145)

Pamatojoties uz šiem faktoriem, Komisija uzskata, ka valsts spēja kontrolēt ISB darbību, un nevar pieņemt, ka tā nebūtu iesaistījusies svarīga lēmuma pieņemšanā saistībā ar lidostas infrastruktūras finansēšanu. Tāpēc Komisija uzskata, ka lēmums pārfinansēt FFHG iepriekšējos aizdevumus, izmantojot ISB aizdevumus, ir attiecināms uz valsts iestādēm.

ISB

FFHG

ISB

6.3.3.   Ekonomiska priekšrocība

Ekonomiska priekšrocība

| (146) | Lai pārbaudītu, vai uzņēmums ir guvis labumu no ekonomiskas priekšrocības, ko nodrošinājusi aizdevuma piešķiršana, Komisija piemēro “tirgus ekonomikas aizdevēja principa” kritēriju. Saskaņā ar šo principu parāda kapitāls, ko valsts ir tieši vai netieši nodevusi uzņēmuma rīcībā apstākļos, kas atbilst parastiem tirgus apstākļiem, nav uzskatāms par valsts atbalstu (60). |
| --- | --- |

(146)

Lai pārbaudītu, vai uzņēmums ir guvis labumu no ekonomiskas priekšrocības, ko nodrošinājusi aizdevuma piešķiršana, Komisija piemēro “tirgus ekonomikas aizdevēja principa” kritēriju. Saskaņā ar šo principu parāda kapitāls, ko valsts ir tieši vai netieši nodevusi uzņēmuma rīcībā apstākļos, kas atbilst parastiem tirgus apstākļiem, nav uzskatāms par valsts atbalstu (60).

60

| (147) | Tirgus ekonomikas aizdevēja princips nosaka, ko līdzīga lieluma privāts uzņēmums darītu līdzīgā situācijā. Tā mērķis ir noteikt un nošķirt tos valsts veiktos finanšu pasākumus, ko nebūtu veicis privātais ieguldītājs, no tiem, kuri ir finansiāli pamatoti un kurus tāpēc būtu veicis privātais ieguldītājs, lai noteiktu vai pastāv ekonomiska priekšrocība. |
| --- | --- |

(147)

Tirgus ekonomikas aizdevēja princips nosaka, ko līdzīga lieluma privāts uzņēmums darītu līdzīgā situācijā. Tā mērķis ir noteikt un nošķirt tos valsts veiktos finanšu pasākumus, ko nebūtu veicis privātais ieguldītājs, no tiem, kuri ir finansiāli pamatoti un kurus tāpēc būtu veicis privātais ieguldītājs, lai noteiktu vai pastāv ekonomiska priekšrocība.

| (148) | Saskaņā ar Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi (61), lai noteiktu, vai izskatāmais finansējums ir piešķirts ar izdevīgiem nosacījumiem, Komisija – ja tai nav citu aizstājējlielumu – ir tiesīga salīdzināt attiecīgā aizdevuma procentu likmes ar tām, kas noteiktas paziņojumā par atsauces likmēm. |
| --- | --- |

(148)

Saskaņā ar Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi (61), lai noteiktu, vai izskatāmais finansējums ir piešķirts ar izdevīgiem nosacījumiem, Komisija – ja tai nav citu aizstājējlielumu – ir tiesīga salīdzināt attiecīgā aizdevuma procentu likmes ar tām, kas noteiktas paziņojumā par atsauces likmēm.

61

| (149) | Paziņojumā par atsauces likmēm ir definēta metode atsauces un diskonta likmju noteikšanai, ko izmanto kā tirgus likmes salīdzinošo indikatoru. Tomēr, tā kā likmes, kas norādītas paziņojumā par atsauces likmēm, ir salīdzinošais indikators, tad gadījumā, ja Komisijas rīcībā kādā konkrētā gadījumā ir citi indikatori par procentu likmi, ko aizņēmējs būtu varējis saņemt tirgū, tā balsta savu izvērtējumu uz šiem indikatoriem. |
| --- | --- |

(149)

Paziņojumā par atsauces likmēm ir definēta metode atsauces un diskonta likmju noteikšanai, ko izmanto kā tirgus likmes salīdzinošo indikatoru. Tomēr, tā kā likmes, kas norādītas paziņojumā par atsauces likmēm, ir salīdzinošais indikators, tad gadījumā, ja Komisijas rīcībā kādā konkrētā gadījumā ir citi indikatori par procentu likmi, ko aizņēmējs būtu varējis saņemt tirgū, tā balsta savu izvērtējumu uz šiem indikatoriem.

salīdzinošais indikators

| (150) | Šajā lietā Komisijai jāizvērtē, vai nosacījumi ISB aizdevumiem (kā apkopots 5. tabulā), kas nodrošināti ar 100 % valsts garantiju, rada FFHG ekonomisku priekšrocību, kādu saņēmējs uzņēmums parastos tirgus apstākļos nebūtu guvis. Reinzemes-Pfalcas federālās zemes piešķirtās 100 % valsts garantijas nosacījumu atbilstība tirgum ir izvērtēta 6.2. punktā. |
| --- | --- |

(150)

Šajā lietā Komisijai jāizvērtē, vai nosacījumi ISB aizdevumiem (kā apkopots 5. tabulā), kas nodrošināti ar 100 % valsts garantiju, rada FFHG ekonomisku priekšrocību, kādu saņēmējs uzņēmums parastos tirgus apstākļos nebūtu guvis. Reinzemes-Pfalcas federālās zemes piešķirtās 100 % valsts garantijas nosacījumu atbilstība tirgum ir izvērtēta 6.2. punktā.

ISB

FFHG

| (151) | Vācija norādīja, ka ISB aizdevumi tika piešķirti saskaņā ar tirgus nosacījumiem, kas pielīdzināmi to aizdevumu nosacījumiem, kuri tika pārfinansēti (sk. 52. un turpmākos apsvērumus). Šajā saistībā Vācija apgalvoja, ka ISB aizdevumu nosacījumi ir pielīdzināmi aizdevumiem, ko 2005. gadā izsniedza Nassauische Sparkasse un kuru nodrošinājums tika organizēts līdzīgā veidā kā ISB aizdevumiem. Tādējādi Vācija apgalvoja, ka, tā kā procenti, kas bija jāmaksā par ISB aizdevumiem, bija tādā pašā līmenī kā procenti par aizdevumiem, kuri tika pārfinansēti ar ISB aizdevumiem, nevar būt nekādu priekšrocību par labu FFHG. |
| --- | --- |

(151)

Vācija norādīja, ka ISB aizdevumi tika piešķirti saskaņā ar tirgus nosacījumiem, kas pielīdzināmi to aizdevumu nosacījumiem, kuri tika pārfinansēti (sk. 52. un turpmākos apsvērumus). Šajā saistībā Vācija apgalvoja, ka ISB aizdevumu nosacījumi ir pielīdzināmi aizdevumiem, ko 2005. gadā izsniedza Nassauische Sparkasse un kuru nodrošinājums tika organizēts līdzīgā veidā kā ISB aizdevumiem. Tādējādi Vācija apgalvoja, ka, tā kā procenti, kas bija jāmaksā par ISB aizdevumiem, bija tādā pašā līmenī kā procenti par aizdevumiem, kuri tika pārfinansēti ar ISB aizdevumiem, nevar būt nekādu priekšrocību par labu FFHG.

ISB

ISB

Nassauische Sparkasse

ISB

ISB

ISB

FFHG

| (152) | Turklāt Vācija paskaidroja, ka 2009. gadā, gatavojoties jauna finansējuma piesaistīšanai, FFHG uzdeva Deutsche Bank sagatavot norādi par riska rezervi esošo aizdevumu pārfinansēšanai, ņemot vērā Reinzemes-Pfalcas federālās zemes sniegto 100 % garantiju. |
| --- | --- |

(152)

Turklāt Vācija paskaidroja, ka 2009. gadā, gatavojoties jauna finansējuma piesaistīšanai, FFHG uzdeva Deutsche Bank sagatavot norādi par riska rezervi esošo aizdevumu pārfinansēšanai, ņemot vērā Reinzemes-Pfalcas federālās zemes sniegto 100 % garantiju.

FFHG

Deutsche Bank

| (153) | Saskaņā ar gada paziņojumā par atsauces likmēm paredzēto metodiku Komisija uzskata, ka aizdevumu procentu likmes var uzskatīt par tirgus nosacījumiem atbilstīgām likmēm, ja aizdevumiem noteiktā likme ir vienāda ar etalonlikmi vai lielāka par to etalonlikmi, ko definē ar šādu formulu:
  Likmes etalonvērtība = bāzes likme + riska rezerve + nodeva. |
| --- | --- |

(153)

Saskaņā ar gada paziņojumā par atsauces likmēm paredzēto metodiku Komisija uzskata, ka aizdevumu procentu likmes var uzskatīt par tirgus nosacījumiem atbilstīgām likmēm, ja aizdevumiem noteiktā likme ir vienāda ar etalonlikmi vai lielāka par to etalonlikmi, ko definē ar šādu formulu:

Likmes etalonvērtība = bāzes likme + riska rezerve + nodeva.

| (154) | Bāzes likme ataino izmaksas, kādas rodas bankām likviditātes nodrošināšanai (finansējuma izmaksas). Ja finansējumu piešķir ar fiksētu likmi (t. i., procentu likme ir fiksēta uz visu aizdevuma ilgumu), ir atbilstoši pamatlikmi noteikt, pamatojoties uz mijmaiņas likmēm (62) ar tādiem termiņiem un valūtām, kas atbilst parāda termiņam un valūtai. Riska rezerve kompensē aizdevējam riskus, kas saistīti ar konkrēta kredīta finansēšanu, īpaši kredītrisku. Riska rezervi var iegūt no piemērotas tādu CDS likmju starpību izlases (63), kas attiecas uz atsauces vienībām ar līdzvērtīgu reitingu. Visbeidzot, ir pareizi pieskaitīt 10–20 bāzes punktus kā tuvinājumu banku maksām, kas parasti jāmaksā uzņēmumiem (64). |
| --- | --- |

(154)

Bāzes likme ataino izmaksas, kādas rodas bankām likviditātes nodrošināšanai (finansējuma izmaksas). Ja finansējumu piešķir ar fiksētu likmi (t. i., procentu likme ir fiksēta uz visu aizdevuma ilgumu), ir atbilstoši pamatlikmi noteikt, pamatojoties uz mijmaiņas likmēm (62) ar tādiem termiņiem un valūtām, kas atbilst parāda termiņam un valūtai. Riska rezerve kompensē aizdevējam riskus, kas saistīti ar konkrēta kredīta finansēšanu, īpaši kredītrisku. Riska rezervi var iegūt no piemērotas tādu CDS likmju starpību izlases (63), kas attiecas uz atsauces vienībām ar līdzvērtīgu reitingu. Visbeidzot, ir pareizi pieskaitīt 10–20 bāzes punktus kā tuvinājumu banku maksām, kas parasti jāmaksā uzņēmumiem (64).

62

CDS

63

64

Riska rezerves piemērotība atkarībā no reitinga

| (155) | Lai noteiktu, vai bāzes likmei ir pieskaitīta atbilstoša riska prēmija, ir jānosaka uzņēmuma reitings. FFHG nav kredītreitinga aģentūras vērtējuma. Tomēr Vācija norādīja, ka Deutsche Bank sagatavotajā ziņojumā par riska rezervi banka arī novērtēja FFHG kredītspēju. Pamatojoties uz Deutsche Bank analīzi par FFHG 2006.–2008. gada finanšu pārskatiem, tā FFHG ievieto [<BBB+] reitinga kategorijā. Tomēr tā nenorāda precīzu uzņēmuma reitingu. |
| --- | --- |

(155)

Lai noteiktu, vai bāzes likmei ir pieskaitīta atbilstoša riska prēmija, ir jānosaka uzņēmuma reitings. FFHG nav kredītreitinga aģentūras vērtējuma. Tomēr Vācija norādīja, ka Deutsche Bank sagatavotajā ziņojumā par riska rezervi banka arī novērtēja FFHG kredītspēju. Pamatojoties uz Deutsche Bank analīzi par FFHG 2006.–2008. gada finanšu pārskatiem, tā FFHG ievieto [<BBB+] reitinga kategorijā. Tomēr tā nenorāda precīzu uzņēmuma reitingu.

FFHG

Deutsche Bank

FFHG

Deutsche Bank

FFHG

FFHG

| (156) | Komisija atzīmē, ka [<BBB+] reitinga kategorija ietver visus reitingus, kas ir zemāki par [BBB+]. Tādējādi [<BBB+] reitingu, ko Deutsche Bank piešķīrusi FFHG, var attiecīgi interpretēt kā jebkādu reitingu, kas ir zemāks par [BBB+] Standard & Poor's reitingu skalā. |
| --- | --- |

(156)

Komisija atzīmē, ka [<BBB+] reitinga kategorija ietver visus reitingus, kas ir zemāki par [BBB+]. Tādējādi [<BBB+] reitingu, ko Deutsche Bank piešķīrusi FFHG, var attiecīgi interpretēt kā jebkādu reitingu, kas ir zemāks par [BBB+] Standard & Poor's reitingu skalā.

Deutsche Bank

FFHG

Standard & Poor's

| (157) | Papildus Deutsche Bank analīzei Vācija arī iesniedza divu citu banku sagatavotas FFHG reitinga norādes. Komisija atzīmē, ka arī šīs bankas FFHG piešķīra [<BBB+] reitinga kategoriju. 2010. gadā Volksbank saskaņā ar tās iekšējo reitingu skalu FFHG piešķīra [...] (šis reitings atbilst [B līdz BB] reitingam Standard & Poor's reitingu skalā). 2011. gadā Kreissparkasse Birkenfeld saskaņā ar tās reitingu skalu FFHG piešķīra [...] (šis reitings atbilst [B- līdz BB-] reitingam Standard & Poor's reitingu skalā). |
| --- | --- |

(157)

Papildus Deutsche Bank analīzei Vācija arī iesniedza divu citu banku sagatavotas FFHG reitinga norādes. Komisija atzīmē, ka arī šīs bankas FFHG piešķīra [<BBB+] reitinga kategoriju. 2010. gadā Volksbank saskaņā ar tās iekšējo reitingu skalu FFHG piešķīra [...] (šis reitings atbilst [B līdz BB] reitingam Standard & Poor's reitingu skalā). 2011. gadā Kreissparkasse Birkenfeld saskaņā ar tās reitingu skalu FFHG piešķīra [...] (šis reitings atbilst [B- līdz BB-] reitingam Standard & Poor's reitingu skalā).

Deutsche Bank

FFHG

FFHG

Volksbank

FFHG

Standard & Poor's

Kreissparkasse Birkenfeld

FFHG

Standard & Poor's

| (158) | Visbeidzot, Vācija iesniedza FFHG reitingus, kas noteikti saskaņā ar Moody's kredītreitinga modeli, izmantojot pieejamos datus par laiku, kad tika piešķirti ISB aizdevumi (sk. 8. tabulu). Šie reitingi apstiprina Deutsche Bank piešķirto [<BBB+] reitingu un ir robežās no [B2] reitinga Moody's reitingu skalā ([B] Standard & Poor's reitingu skalā) līdz [Baa3] Moody's reitingu skalā ([BBB-] Standard & Poor's reitingu skalā). |
| --- | --- |

(158)

Visbeidzot, Vācija iesniedza FFHG reitingus, kas noteikti saskaņā ar Moody's kredītreitinga modeli, izmantojot pieejamos datus par laiku, kad tika piešķirti ISB aizdevumi (sk. 8. tabulu). Šie reitingi apstiprina Deutsche Bank piešķirto [<BBB+] reitingu un ir robežās no [B2] reitinga Moody's reitingu skalā ([B] Standard & Poor's reitingu skalā) līdz [Baa3] Moody's reitingu skalā ([BBB-] Standard & Poor's reitingu skalā).

FFHG

Moody's

ISB

Deutsche Bank

Moody's

Standard & Poor's

Moody's

Standard & Poor's

| (159) | Ņemot vērā argumentus, kas izklāstīti 153.–158. apsvērumā, Komisija uzskata, ka FFHG reitings atbilst līmenim, kas nav augstāks par [BBB-] Standard & Poor's reitingu skalā. |
| --- | --- |

(159)

Ņemot vērā argumentus, kas izklāstīti 153.–158. apsvērumā, Komisija uzskata, ka FFHG reitings atbilst līmenim, kas nav augstāks par [BBB-] Standard & Poor's reitingu skalā.

FFHG

Standard & Poor's

| (160) | Tomēr, lai noteiktu, vai papildus iespējamām priekšrocībām, kas piešķirtas ar valsts 100 % garantiju (sk. 6.2. punktu), ar ISB aizdevumiem FFHG tika piešķirtas citas priekšrocības, ir jāņem vērā 100 % valsts garantijas izsniedzēja reitings (t. i., Reinzemes-Pfalcas federālās zemes reitings), jo citādi no valsts garantijas izrietošā priekšrocība tiktu ņemta vērā divreiz. Kā norādīts 117. apsvērumā, Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei ir AAA reitings. |
| --- | --- |

(160)

Tomēr, lai noteiktu, vai papildus iespējamām priekšrocībām, kas piešķirtas ar valsts 100 % garantiju (sk. 6.2. punktu), ar ISB aizdevumiem FFHG tika piešķirtas citas priekšrocības, ir jāņem vērā 100 % valsts garantijas izsniedzēja reitings (t. i., Reinzemes-Pfalcas federālās zemes reitings), jo citādi no valsts garantijas izrietošā priekšrocība tiktu ņemta vērā divreiz. Kā norādīts 117. apsvērumā, Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei ir AAA reitings.

ISB

FFHG

| (161) | Tāpēc, ņemot vērā to, ka ISB aizdevumi tika piešķirti pret valsts garantiju, Komisija uzskata, ka ir piemēroti riska rezervi noteikt, pamatojoties uz Vācijas federālo zemju piecu gadu euro parādzīmēm (kas veido [5–25] bāzes punktus). Komisija arī norāda, ka Deutsche Bank savā analīzē pieskaitīja riska prēmiju [5–25] bāzes punktu apmērā, jo aizdevumi netika piešķirti tieši federālajai zemei, bet gan tika nodrošināti ar valsts 100 % garantiju, kā arī papildu prēmiju [5–25] bāzes punktu apmērā par parāda ierobežotu pieprasījumu tirgū. Komisija uzskata, ka šie ir pamatoti pieņēmumi un ka iegūtā riska rezerve [no 20 līdz 70 bāzes punktiem] ir atbilstoša, ņemto vērā garantijas sniedzēja kredītspēju. |
| --- | --- |

(161)

Tāpēc, ņemot vērā to, ka ISB aizdevumi tika piešķirti pret valsts garantiju, Komisija uzskata, ka ir piemēroti riska rezervi noteikt, pamatojoties uz Vācijas federālo zemju piecu gadu euro parādzīmēm (kas veido [5–25] bāzes punktus). Komisija arī norāda, ka Deutsche Bank savā analīzē pieskaitīja riska prēmiju [5–25] bāzes punktu apmērā, jo aizdevumi netika piešķirti tieši federālajai zemei, bet gan tika nodrošināti ar valsts 100 % garantiju, kā arī papildu prēmiju [5–25] bāzes punktu apmērā par parāda ierobežotu pieprasījumu tirgū. Komisija uzskata, ka šie ir pamatoti pieņēmumi un ka iegūtā riska rezerve [no 20 līdz 70 bāzes punktiem] ir atbilstoša, ņemto vērā garantijas sniedzēja kredītspēju.

ISB

Deutsche Bank

ISB 2. un 5. aizdevuma atbilstība tirgum

ISB

| (162) | Attiecībā uz ISB 2. un 5. aizdevumu, kuriem bija mainīgas likmes, faktiskā procentu likme ir EURIBOR, pie kuras pieskaitīta riska rezerve attiecīgi [0,35 %–0,55 %] gadā un [0,25 %–0,45 %] gadā. ISB 2. aizdevuma riska rezerve bija Deutsche Bank noteiktajās robežās, savukārt ISB 5. aizdevuma riska rezerve bija par četriem bāzes punktiem zemāka par Deutsche Bank noteikto riska prēmiju. Nevienam no šiem abiem ISB aizdevumiem netika piemērota bankas maksa. Tāpēc Komisija uzskata, ka likme, kas piemērota šiem abiem aizdevumiem, sniedz zināmu (kaut nelielu) priekšrocību (procentu likme, kas maksāta par 2. aizdevumu ir [10–30] bāzes punktus zem etalonlikmes, savukārt 5. aizdevumam – [5–25] bāzes punktus). |
| --- | --- |

(162)

Attiecībā uz ISB 2. un 5. aizdevumu, kuriem bija mainīgas likmes, faktiskā procentu likme ir EURIBOR, pie kuras pieskaitīta riska rezerve attiecīgi [0,35 %–0,55 %] gadā un [0,25 %–0,45 %] gadā. ISB 2. aizdevuma riska rezerve bija Deutsche Bank noteiktajās robežās, savukārt ISB 5. aizdevuma riska rezerve bija par četriem bāzes punktiem zemāka par Deutsche Bank noteikto riska prēmiju. Nevienam no šiem abiem ISB aizdevumiem netika piemērota bankas maksa. Tāpēc Komisija uzskata, ka likme, kas piemērota šiem abiem aizdevumiem, sniedz zināmu (kaut nelielu) priekšrocību (procentu likme, kas maksāta par 2. aizdevumu ir [10–30] bāzes punktus zem etalonlikmes, savukārt 5. aizdevumam – [5–25] bāzes punktus).

ISB

EURIBOR

ISB

Deutsche Bank

ISB

Deutsche Bank

ISB

ISB 1., 3. un 4. aizdevuma atbilstība tirgum

ISB

| (163) | Komisija atzīmē, ka ISB 1., 3. un 4. aizdevumam ir fiksēta procentu likme. Tā kā visi trīs aizdevumi ir amortizēti, lai noteiktu attiecīgu aplūkojamo aizdevumu beigu termiņu, jāņem vērā aizdevumu amortizācija. |
| --- | --- |

(163)

Komisija atzīmē, ka ISB 1., 3. un 4. aizdevumam ir fiksēta procentu likme. Tā kā visi trīs aizdevumi ir amortizēti, lai noteiktu attiecīgu aplūkojamo aizdevumu beigu termiņu, jāņem vērā aizdevumu amortizācija.

ISB

| (164) | Komisija šim nolūkam ir aprēķinājusi šo aizdevumu vidējo svērto darbības laiku, kas norāda vidējo gadu skaitu, kādu katrs euro paliek neatmaksāts. 1. aizdevuma vidējais svērtais darbības laiks ir aprēķināts kā 3,92 gadi, 3. aizdevuma vidējais svērtais darbības laiks ir aprēķināts kā 1,17 gadi, bet 4. aizdevuma vidējais svērtais darbības laiks – kā 3,29 gadi. |
| --- | --- |

(164)

Komisija šim nolūkam ir aprēķinājusi šo aizdevumu vidējo svērto darbības laiku, kas norāda vidējo gadu skaitu, kādu katrs euro paliek neatmaksāts. 1. aizdevuma vidējais svērtais darbības laiks ir aprēķināts kā 3,92 gadi, 3. aizdevuma vidējais svērtais darbības laiks ir aprēķināts kā 1,17 gadi, bet 4. aizdevuma vidējais svērtais darbības laiks – kā 3,29 gadi.

| (165) | Lai noteiktu bāzes likmi 1. aizdevumam, tā kā tā vidējais svērtais darbības laiks sasniedz 3,92 gadus, Komisija par salīdzinošo indikatoru ir izmantojusi četru gadu euro mijmaiņas likmi (65). 3. aizdevumam izmantota viena gada EUR mijmaiņas likme (66) kā tuvākais tuvinājums tā 1,17 gadu vidējam svērtajam darbības laikam. 4. aizdevumam izmantota trīs gadu euro mijmaiņas likme (67) kā tuvinājums tā 3,29 gadu vidējam svērtajam darbības laikam. Attiecīgās mijmaiņas likmes ir ņemtas no Bloomberg dienā, kad tika izmaksāti aizdevumi (68). Attiecīgo mijmaiņas likmju vērtības ir šādas: [2 %–3 %] 1. aizdevumam, [1 %–1,5 %] 3. aizdevumam un [1,5 %–2,5 %] 4. aizdevumam (69). |
| --- | --- |

(165)

Lai noteiktu bāzes likmi 1. aizdevumam, tā kā tā vidējais svērtais darbības laiks sasniedz 3,92 gadus, Komisija par salīdzinošo indikatoru ir izmantojusi četru gadu euro mijmaiņas likmi (65). 3. aizdevumam izmantota viena gada EUR mijmaiņas likme (66) kā tuvākais tuvinājums tā 1,17 gadu vidējam svērtajam darbības laikam. 4. aizdevumam izmantota trīs gadu euro mijmaiņas likme (67) kā tuvinājums tā 3,29 gadu vidējam svērtajam darbības laikam. Attiecīgās mijmaiņas likmes ir ņemtas no Bloomberg dienā, kad tika izmaksāti aizdevumi (68). Attiecīgo mijmaiņas likmju vērtības ir šādas: [2 %–3 %] 1. aizdevumam, [1 %–1,5 %] 3. aizdevumam un [1,5 %–2,5 %] 4. aizdevumam (69).

65

66

67

Bloomberg

68

69

| (166) | Šāda pieeja dod 1. aizdevuma likmes etalonvērtību (ar 100 % valsts garantiju) [2,5 %–4,5 %] līmenī (70), 3. aizdevuma likmes etalonvērtību (ar 100 % valsts garantiju) [1,5 %–3 %] līmenī (71) un 4. aizdevuma likmes etalonvērtību (ar 100 % valsts garantiju) [2 %–3,5 %] līmenī (72). |
| --- | --- |

(166)

Šāda pieeja dod 1. aizdevuma likmes etalonvērtību (ar 100 % valsts garantiju) [2,5 %–4,5 %] līmenī (70), 3. aizdevuma likmes etalonvērtību (ar 100 % valsts garantiju) [1,5 %–3 %] līmenī (71) un 4. aizdevuma likmes etalonvērtību (ar 100 % valsts garantiju) [2 %–3,5 %] līmenī (72).

70

71

72

| (167) | 1., 3. un 4. aizdevums tika piešķirti ar likmēm, kas ir krietni augstākas par šīm aprēķinātajām etalonlikmēm (1. aizdevumam [> 3 %;< 4,5 %], 3. aizdevumam [> 3 %;< 4,5 %] un 4. aizdevumam [> 3 %;< 4,5 %]), un Komisija uzskata, ka šis fakts norāda, ka aizdevumi patiešām atbilda tirgus apstākļiem, tādējādi izslēdzot priekšrocības esamību. |
| --- | --- |

(167)

1., 3. un 4. aizdevums tika piešķirti ar likmēm, kas ir krietni augstākas par šīm aprēķinātajām etalonlikmēm (1. aizdevumam [> 3 %;< 4,5 %], 3. aizdevumam [> 3 %;< 4,5 %] un 4. aizdevumam [> 3 %;< 4,5 %]), un Komisija uzskata, ka šis fakts norāda, ka aizdevumi patiešām atbilda tirgus apstākļiem, tādējādi izslēdzot priekšrocības esamību.

6.3.4.   Selektivitāte

Selektivitāte

| (168) | Tā kā ISB 2. un 5. aizdevums ar preferenciāliem nosacījumiem tika izsniegti tikai FFHG, šie pasākumi uzskatāmi par selektīviem. |
| --- | --- |

(168)

Tā kā ISB 2. un 5. aizdevums ar preferenciāliem nosacījumiem tika izsniegti tikai FFHG, šie pasākumi uzskatāmi par selektīviem.

ISB

FFHG

6.3.5.   Konkurences kropļošana un ietekme uz tirdzniecību

Konkurences kropļošana un ietekme uz tirdzniecību

| (169) | Šo pašu iemeslu dēļ, kas izklāstīti 120. un turpmākajos apsvērumos, Komisija uzskata, ka jebkādas selektīvas ekonomiskas priekšrocības, kas tika piešķirtas FFHG, kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(169)

Šo pašu iemeslu dēļ, kas izklāstīti 120. un turpmākajos apsvērumos, Komisija uzskata, ka jebkādas selektīvas ekonomiskas priekšrocības, kas tika piešķirtas FFHG, kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

FFHG

6.3.6.   Secinājumi

Secinājumi

| (170) | Ņemot vērā 140.–169. apsvērumu, Komisija secina, ka ISB 1., 3. un 4. aizdevums tika izsniegti ar likmēm, kuras uzskatāmas par atbilstošām tirgus apstākļiem, tādējādi izslēdzot priekšrocības esamību. Tādējādi, tā kā nav izpildīti kumulatīvie kritēriji saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, Komisija uzskata, ka ISB aizdevumi nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(170)

Ņemot vērā 140.–169. apsvērumu, Komisija secina, ka ISB 1., 3. un 4. aizdevums tika izsniegti ar likmēm, kuras uzskatāmas par atbilstošām tirgus apstākļiem, tādējādi izslēdzot priekšrocības esamību. Tādējādi, tā kā nav izpildīti kumulatīvie kritēriji saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, Komisija uzskata, ka ISB aizdevumi nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

ISB

ISB

| (171) | Ņemot vērā 140.–169. apsvērumu, Komisija secina, ka ISB 2. un 5. aizdevums tika izsniegti zem etalonlikmes. Tādējādi, tā kā ir izpildīti citi kritēriji saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, Komisija uzskata, ka šie ISB aizdevumi ir valsts atbalsts (kaut arī nelielā apmērā). |
| --- | --- |

(171)

Ņemot vērā 140.–169. apsvērumu, Komisija secina, ka ISB 2. un 5. aizdevums tika izsniegti zem etalonlikmes. Tādējādi, tā kā ir izpildīti citi kritēriji saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, Komisija uzskata, ka šie ISB aizdevumi ir valsts atbalsts (kaut arī nelielā apmērā).

ISB

ISB

6.4.   Atbalsta likumīgums

Atbalsta likumīgums

| (172) | Saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu dalībvalstīm ir jāpaziņo par plāniem piešķirt vai grozīt atbalstu, un tās nedrīkst īstenot paredzētos pasākumus, pirms paziņošanas procedūrā nav pieņemts galīgais lēmums. |
| --- | --- |

(172)

Saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu dalībvalstīm ir jāpaziņo par plāniem piešķirt vai grozīt atbalstu, un tās nedrīkst īstenot paredzētos pasākumus, pirms paziņošanas procedūrā nav pieņemts galīgais lēmums.

| (173) | Tā kā saskaņā ar privileģētiem nosacījumiem piešķirtie naudas kopfonda līdzekļi, ISB 2. un 5. aizdevums, kā arī 100 % valsts garantija jau bija nodota FFHG rīcībā, Komisija uzskata, ka Vācijas iestādes nav ņēmušas vērā Līguma 108. panta 3. punktā paredzētās prasības (73). |
| --- | --- |

(173)

Tā kā saskaņā ar privileģētiem nosacījumiem piešķirtie naudas kopfonda līdzekļi, ISB 2. un 5. aizdevums, kā arī 100 % valsts garantija jau bija nodota FFHG rīcībā, Komisija uzskata, ka Vācijas iestādes nav ņēmušas vērā Līguma 108. panta 3. punktā paredzētās prasības (73).

ISB

FFHG

73

6.5.   Atbilstība

Atbilstība

6.5.1.   Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu piemērojamība

Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu piemērojamība

| (174) | Lufthansa uzskata, ka Komisijai, izvērtējot attiecīgos valsts atbalsta pasākumus, ir jāņem vērā glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(174)

Lufthansa uzskata, ka Komisijai, izvērtējot attiecīgos valsts atbalsta pasākumus, ir jāņem vērā glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes.

Lufthansa

| (175) | Aviācijas pamatnostādnes satur konkrētus un detalizētus noteikumus par lidostu finansēšanu, tostarp saistībā ar darbības atbalstu. Kā norādīts 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 117. punktā, ņemot vērā augstās pastāvīgās izmaksas (finansējuma iztrūkumu), mazākām lidostām var rasties grūtības nodrošināt finansējumu savai darbībai bez valsts atbalsta. |
| --- | --- |

(175)

Aviācijas pamatnostādnes satur konkrētus un detalizētus noteikumus par lidostu finansēšanu, tostarp saistībā ar darbības atbalstu. Kā norādīts 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 117. punktā, ņemot vērā augstās pastāvīgās izmaksas (finansējuma iztrūkumu), mazākām lidostām var rasties grūtības nodrošināt finansējumu savai darbībai bez valsts atbalsta.

| (176) | Ja pat lidostai piešķirta atbalsta gadījumos piemērotu glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes, tās nebūtu piemērojamas šajā gadījumā, jo FFHG nebija grūtībās nonācis uzņēmums. |
| --- | --- |

(176)

Ja pat lidostai piešķirta atbalsta gadījumos piemērotu glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes, tās nebūtu piemērojamas šajā gadījumā, jo FFHG nebija grūtībās nonācis uzņēmums.

FFHG

| (177) | Saskaņā ar 2014. gada glābšanas pārstrukturēšanas pamatnostādnēm (74) Komisija veic atbalsta pasākumu pārbaudi, pamatojoties uz pamatnostādnēm, kas tika piemērotas atbalsta piešķiršanas brīdī. Tā kā šajā gadījumā atbalsts tika piešķirts laikā no 2009. līdz 2011. gadam (t. i., krietni pirms 2014. gada glābšanas pārstrukturēšanas pamatnostādņu publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī), Komisija pārbaudīs, vai FFHG varētu uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu, pamatojoties uz 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm (citiem vārdiem sakot, nostādnēm, kas bija piemērojamas atbalsta piešķiršanas brīdī). |
| --- | --- |

(177)

Saskaņā ar 2014. gada glābšanas pārstrukturēšanas pamatnostādnēm (74) Komisija veic atbalsta pasākumu pārbaudi, pamatojoties uz pamatnostādnēm, kas tika piemērotas atbalsta piešķiršanas brīdī. Tā kā šajā gadījumā atbalsts tika piešķirts laikā no 2009. līdz 2011. gadam (t. i., krietni pirms 2014. gada glābšanas pārstrukturēšanas pamatnostādņu publicēšanas Oficiālajā Vēstnesī), Komisija pārbaudīs, vai FFHG varētu uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu, pamatojoties uz 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm (citiem vārdiem sakot, nostādnēm, kas bija piemērojamas atbalsta piešķiršanas brīdī).

74

Oficiālajā Vēstnesī

FFHG

| (178) | Saskaņā ar 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punktu uzskatāms, ka uzņēmums nonācis grūtībās (attiecībā uz sabiedrību ar ierobežotu atbildību), ja zudusi vairāk nekā puse tā reģistrētā kapitāla un iepriekšējo 12 mēnešu laikā zaudēta vairāk nekā ceturtdaļa šā kapitāla vai arī ja attiecīgais uzņēmums atbilst valsts noteikumiem par iekļaušanu kolektīvā maksātnespējas procedūrā. |
| --- | --- |

(178)

Saskaņā ar 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punktu uzskatāms, ka uzņēmums nonācis grūtībās (attiecībā uz sabiedrību ar ierobežotu atbildību), ja zudusi vairāk nekā puse tā reģistrētā kapitāla un iepriekšējo 12 mēnešu laikā zaudēta vairāk nekā ceturtdaļa šā kapitāla vai arī ja attiecīgais uzņēmums atbilst valsts noteikumiem par iekļaušanu kolektīvā maksātnespējas procedūrā.

| (179) | Šajā gadījumā atbalsta piešķiršanas brīdī nav izpildīts neviens no abiem minētajiem nosacījumiem. Laikposmā no 2007. līdz 2010. gadam FFHG, kas ir sabiedrība ar ierobežotu atbildību, reģistrētais kapitāls stabili saglabājās EUR 50 miljonu līmenī. 2011. gadā tas nedaudz samazinājās no EUR 50 miljonu līmeņa līdz EUR 44 miljoniem, bet 2012. gadā – līdz EUR 38 miljoniem. FFHG arī neatbilda kritērijiem saskaņā ar valsts vietējiem noteikumiem par kolektīvās maksātnespējas procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(179)

Šajā gadījumā atbalsta piešķiršanas brīdī nav izpildīts neviens no abiem minētajiem nosacījumiem. Laikposmā no 2007. līdz 2010. gadam FFHG, kas ir sabiedrība ar ierobežotu atbildību, reģistrētais kapitāls stabili saglabājās EUR 50 miljonu līmenī. 2011. gadā tas nedaudz samazinājās no EUR 50 miljonu līmeņa līdz EUR 44 miljoniem, bet 2012. gadā – līdz EUR 38 miljoniem. FFHG arī neatbilda kritērijiem saskaņā ar valsts vietējiem noteikumiem par kolektīvās maksātnespējas procedūras uzsākšanu.

FFHG

FFHG

| (180) | 4. tabulā apkopotie finanšu rādītāji neliecina, ka FFHG būtu uzskatāms par grūtībās nonākušu uzņēmumu. Šajā saistībā saskaņā ar 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. punktu uzņēmumu var uzskatīt par nonākušu grūtībās arī tad, ja nav izpildīti 10. punkta nosacījumi, jo īpaši situācijās, kad konstatētas ierastās pazīmes, kas liecina par uzņēmuma grūtībām, piemēram, zaudējumu palielināšanās, apgrozījuma samazināšanās, naudas plūsmas samazināšanās, parāda palielināšanās, procentu likmju palielināšanās utt. Tomēr šajā gadījumā, neraugoties uz pasažieru skaita samazināšanos finanšu un ekonomikas krīzes ietekmē, FFHG finanšu rezultāti liecināja, ka tas ir panācis progresu virzībā uz rentabilitāti. |
| --- | --- |

(180)

4. tabulā apkopotie finanšu rādītāji neliecina, ka FFHG būtu uzskatāms par grūtībās nonākušu uzņēmumu. Šajā saistībā saskaņā ar 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. punktu uzņēmumu var uzskatīt par nonākušu grūtībās arī tad, ja nav izpildīti 10. punkta nosacījumi, jo īpaši situācijās, kad konstatētas ierastās pazīmes, kas liecina par uzņēmuma grūtībām, piemēram, zaudējumu palielināšanās, apgrozījuma samazināšanās, naudas plūsmas samazināšanās, parāda palielināšanās, procentu likmju palielināšanās utt. Tomēr šajā gadījumā, neraugoties uz pasažieru skaita samazināšanos finanšu un ekonomikas krīzes ietekmē, FFHG finanšu rezultāti liecināja, ka tas ir panācis progresu virzībā uz rentabilitāti.

FFHG

FFHG

| (181) | Ņemot vērā 175. un turpmākajos apsvērumos minētos argumentus, Komisija uzskata, ka FFHG atbalsta piešķiršanas brīdī nebija uzskatāms par grūtībās nonākušu uzņēmumu, tāpēc 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes nav piemērojamas. |
| --- | --- |

(181)

Ņemot vērā 175. un turpmākajos apsvērumos minētos argumentus, Komisija uzskata, ka FFHG atbalsta piešķiršanas brīdī nebija uzskatāms par grūtībās nonākušu uzņēmumu, tāpēc 2004. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes nav piemērojamas.

FFHG

6.5.2.   2014. un 2005. gada aviācijas pamatnostādņu piemērojamība

2014. un 2005. gada aviācijas pamatnostādņu piemērojamība

| (182) | Līguma 107. panta 3. punktā ir paredzētas konkrētas atkāpes no vispārējā noteikuma, kas izklāstīts Līguma 107. panta 1. punktā, ka valsts atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Konkrēto atbalstu var vērtēt, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kurā noteikts, ka: “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(182)

Līguma 107. panta 3. punktā ir paredzētas konkrētas atkāpes no vispārējā noteikuma, kas izklāstīts Līguma 107. panta 1. punktā, ka valsts atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Konkrēto atbalstu var vērtēt, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kurā noteikts, ka: “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

| (183) | Šajā saistībā 2014. gada pamatnostādnēs aviācijas jomā ir paredzēts regulējums, lai novērtētu, vai atbalstu lidostām var atzīt par saderīgu atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(183)

Šajā saistībā 2014. gada pamatnostādnēs aviācijas jomā ir paredzēts regulējums, lai novērtētu, vai atbalstu lidostām var atzīt par saderīgu atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam.

| (184) | Saskaņā ar 2014. gada aviācijas pamatnostādnēm Komisija uzskata, ka “Komisijas paziņojums par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai” (75) ir piemērojams lidostām nelikumīgi piešķirta ieguldījumu atbalsta gadījumā. Šajā saistībā, ja nelikumīgs ieguldījumu atbalsts tika piešķirts līdz 2014. gada 4. aprīlim, Komisija piemēros saderības noteikumus, kas bija spēkā nelikumīgā ieguldījumu atbalsta piešķiršanas brīdī. Attiecīgi Komisija nepiemēros 2005. gada aviācijas pamatnostādnēs iekļautos principus tāda nelikumīga ieguldījumu atbalsta gadījumā, kas lidostām piešķirts līdz 2014. gada 4. aprīlim (76). |
| --- | --- |

(184)

Saskaņā ar 2014. gada aviācijas pamatnostādnēm Komisija uzskata, ka “Komisijas paziņojums par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai” (75) ir piemērojams lidostām nelikumīgi piešķirta ieguldījumu atbalsta gadījumā. Šajā saistībā, ja nelikumīgs ieguldījumu atbalsts tika piešķirts līdz 2014. gada 4. aprīlim, Komisija piemēros saderības noteikumus, kas bija spēkā nelikumīgā ieguldījumu atbalsta piešķiršanas brīdī. Attiecīgi Komisija nepiemēros 2005. gada aviācijas pamatnostādnēs iekļautos principus tāda nelikumīga ieguldījumu atbalsta gadījumā, kas lidostām piešķirts līdz 2014. gada 4. aprīlim (76).

75

76

| (185) | Turpretim 2014. gada aviācijas pamatnostādnēs Komisija norādīja, ka “Komisijas paziņojumu par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai” nedrīkst piemērot gadījumos, kad nelikumīgs darbības atbalsts ir piešķirts lidostām līdz 2014. gada 4. aprīlim. Tā vietā Komisija piemēros 2014. gada aviācijas pamatnostādnēs izklāstītos principus visām lietām, kas attiecas uz darbības atbalstu (izskatīšanā esoši paziņojumi un nelikumīgs nepaziņots atbalsts) lidostām, pat ja atbalsts piešķirts līdz 2014. gada 4. aprīlim un pārejas perioda sākumam (77). |
| --- | --- |

(185)

Turpretim 2014. gada aviācijas pamatnostādnēs Komisija norādīja, ka “Komisijas paziņojumu par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai” nedrīkst piemērot gadījumos, kad nelikumīgs darbības atbalsts ir piešķirts lidostām līdz 2014. gada 4. aprīlim. Tā vietā Komisija piemēros 2014. gada aviācijas pamatnostādnēs izklāstītos principus visām lietām, kas attiecas uz darbības atbalstu (izskatīšanā esoši paziņojumi un nelikumīgs nepaziņots atbalsts) lidostām, pat ja atbalsts piešķirts līdz 2014. gada 4. aprīlim un pārejas perioda sākumam (77).

77

| (186) | Komisija 173. apsvērumā jau ir secinājusi, ka pasākumiem, kas tiek izvērtēti, ir nelikumīgs valsts atbalsts, kas piešķirts līdz 2014. gada 4. aprīlim. |
| --- | --- |

(186)

Komisija 173. apsvērumā jau ir secinājusi, ka pasākumiem, kas tiek izvērtēti, ir nelikumīgs valsts atbalsts, kas piešķirts līdz 2014. gada 4. aprīlim.

6.5.3.   Atšķirība starp ieguldījumu un darbības atbalstu

Atšķirība starp ieguldījumu un darbības atbalstu

| (187) | Ņemot vērā 2014. gada aviācijas pamatnostādņu noteikumus, kas minēti 184. un 185. apsvērumā, Komisijai jānosaka, vai attiecīgie pasākumi ir uzskatāmi par nelikumīgu ieguldījumu vai darbības atbalstu. |
| --- | --- |

(187)

Ņemot vērā 2014. gada aviācijas pamatnostādņu noteikumus, kas minēti 184. un 185. apsvērumā, Komisijai jānosaka, vai attiecīgie pasākumi ir uzskatāmi par nelikumīgu ieguldījumu vai darbības atbalstu.

| (188) | Saskaņā ar 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 25. punkta r) apakšpunktu ieguldījumu atbalsts ir “atbalsts, lai finansētu pamatlīdzekļus, jo īpaši, lai segtu kapitāla izmaksu finansējuma deficītu”. Turklāt saskaņā ar pamatnostādņu 25. punkta r) apakšpunktu ieguldījumu atbalsts var būt gan avansa maksājums (proti, lai segtu sākotnējo ieguldījumu izmaksas), gan atbalsts, kas maksāts periodisku maksājumu veidā (lai segtu kapitālizmaksas gada amortizācijas atskaitījumu veidā un finansējuma izmaksas). |
| --- | --- |

(188)

Saskaņā ar 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 25. punkta r) apakšpunktu ieguldījumu atbalsts ir “atbalsts, lai finansētu pamatlīdzekļus, jo īpaši, lai segtu kapitāla izmaksu finansējuma deficītu”. Turklāt saskaņā ar pamatnostādņu 25. punkta r) apakšpunktu ieguldījumu atbalsts var būt gan avansa maksājums (proti, lai segtu sākotnējo ieguldījumu izmaksas), gan atbalsts, kas maksāts periodisku maksājumu veidā (lai segtu kapitālizmaksas gada amortizācijas atskaitījumu veidā un finansējuma izmaksas).

| (189) | Savukārt darbības izmaksas attiecas uz pilnīgu vai daļēju lidostas darbības izmaksu segšanu un tiek definētas kā “izmaksas, kas ir lidostu pakalpojumu sniegšanas pamatā, ieskaitot tādas izmaksu kategorijas kā personāla izmaksas, nolīgti pakalpojumi, komunikācijas, atkritumi, enerģija, uzturēšana, īre un administrācija, taču neietverot kapitāla izmaksas, tirgvedības atbalstu vai citus stimulus, ko lidosta sniegusi aviokompānijām, un izmaksas, kas ir sabiedriskās kārtības jomā” (78). |
| --- | --- |

(189)

Savukārt darbības izmaksas attiecas uz pilnīgu vai daļēju lidostas darbības izmaksu segšanu un tiek definētas kā “izmaksas, kas ir lidostu pakalpojumu sniegšanas pamatā, ieskaitot tādas izmaksu kategorijas kā personāla izmaksas, nolīgti pakalpojumi, komunikācijas, atkritumi, enerģija, uzturēšana, īre un administrācija, taču neietverot kapitāla izmaksas, tirgvedības atbalstu vai citus stimulus, ko lidosta sniegusi aviokompānijām, un izmaksas, kas ir sabiedriskās kārtības jomā” (78).

78

| (190) | Ņemot vērā šīs definīcijas, Komisija uzskata, ka valsts 100 % garantija, kas ar privileģētiem nosacījumiem tika dota par ISB aizdevumiem, kā arī ISB 2. un 5. aizdevums ir ieguldījumu atbalsts FFHG. Visi šie līdzekļi bija saistīti ar tādu aizdevumu pārfinansēšanu, ar kuriem savukārt tika finansēts konkrēts infrastruktūras ieguldījumu projekts (sk. 9. tabulu). Turklāt ISB aizdevumu summas ir vienādas ar vai mazākas par attiecīgajiem veiktajiem ieguldījumiem.

  9. tabula



  ISB

  aizdevumu summu un to mērķu salīdzinošs pārskats
   (79)








  ISB aizdevums Nr. | Aizdevuma summa (miljoni EUR) | Aizdevuma mērķis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 18,4 | [...] infrastruktūras ieguldījumi [...] apmērā |
| 2 | 20,0 | [...] infrastruktūras ieguldījumi [...] apmērā |
| 3 | 2,5 | [...] infrastruktūras ieguldījumi [...] apmērā |
| 4 | 25,9 | [...] infrastruktūras ieguldījumi [...] apmērā |
| 5 | 6,8 | [...] infrastruktūras ieguldījumi [...] apmērā |

(190)

Ņemot vērā šīs definīcijas, Komisija uzskata, ka valsts 100 % garantija, kas ar privileģētiem nosacījumiem tika dota par ISB aizdevumiem, kā arī ISB 2. un 5. aizdevums ir ieguldījumu atbalsts FFHG. Visi šie līdzekļi bija saistīti ar tādu aizdevumu pārfinansēšanu, ar kuriem savukārt tika finansēts konkrēts infrastruktūras ieguldījumu projekts (sk. 9. tabulu). Turklāt ISB aizdevumu summas ir vienādas ar vai mazākas par attiecīgajiem veiktajiem ieguldījumiem.

ISB

ISB

FFHG

ISB

9. tabula

9. tabula

ISB

  aizdevumu summu un to mērķu salīdzinošs pārskats
   (79)

ISB

aizdevumu summu un to mērķu salīdzinošs pārskats

79

ISB aizdevums Nr.

Aizdevuma summa (miljoni EUR)

Aizdevuma mērķis

1

18,4

[...] infrastruktūras ieguldījumi [...] apmērā

2

20,0

[...] infrastruktūras ieguldījumi [...] apmērā

3

2,5

[...] infrastruktūras ieguldījumi [...] apmērā

4

25,9

[...] infrastruktūras ieguldījumi [...] apmērā

5

6,8

[...] infrastruktūras ieguldījumi [...] apmērā

| (191) | Tāpēc Komisija uzskata, ka valsts 100 % garantija, kas tika sniegta ISB aizdevumiem, kā arī ISB 2. un 5. aizdevums, ir nelikumīgs ieguldījumu atbalsts, kas piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa un kas jāizvērtē saskaņā ar 2005. gada aviācijas pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(191)

Tāpēc Komisija uzskata, ka valsts 100 % garantija, kas tika sniegta ISB aizdevumiem, kā arī ISB 2. un 5. aizdevums, ir nelikumīgs ieguldījumu atbalsts, kas piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa un kas jāizvērtē saskaņā ar 2005. gada aviācijas pamatnostādnēm.

ISB

ISB

| (192) | Attiecībā uz naudas līdzekļiem, kas saskaņā ar privileģētiem noteikumiem tika piešķirti no naudas kopfonda, Vācija uzskata, ka minētie naudas līdzekļi tika arī izmantoti, lai finansētu ieguldījumus infrastruktūrā laikposmā no 2009. līdz 2012. gadam. |
| --- | --- |

(192)

Attiecībā uz naudas līdzekļiem, kas saskaņā ar privileģētiem noteikumiem tika piešķirti no naudas kopfonda, Vācija uzskata, ka minētie naudas līdzekļi tika arī izmantoti, lai finansētu ieguldījumus infrastruktūrā laikposmā no 2009. līdz 2012. gadam.

| (193) | Laikposmā no 2009. līdz 2012. gadam Frankfurtes Hānas lidostā tika veikti ieguldījumi EUR 46 miljonu apmērā (sk. 3. tabulu). Šo ieguldījumu summa ir aptuveni vienāda ar naudas līdzekļiem, kas šajā pašā laikposmā ņemti no naudas kopfonda. Turklāt laikā no 2009. līdz 2012. gadam darbības rezultāti (80) (tostarp ārkārtējie ieņēmumi, t. i., ieņēmumi, kas nebija lidostas aviācijas un ar aviāciju nesaistīti ieņēmumi, kā arī ieņēmumi no zemes vai īpašuma pārdošanas) bija pozitīvi (sk. 4. tabulu). Tas liecina, ka lidosta spēja segt savus ikdienas darbības izdevumus un naudas kopfonda piešķirtie līdzekļi tika izmantoti, lai finansētu ieguldījumus lidostas infrastruktūrā. Tādējādi naudas kopfonda piešķirtie naudas līdzekļi ir nelikumīgs ieguldījumu atbalsts, kas piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa un kas jāizvērtē saskaņā ar 2005. gada aviācijas pamatnostādnēm. Šajā saistībā piemērojami ir arī apsvērumi, kas izklāstīti 6.5.3. punktā. Jo īpaši, tā kā saņemto naudas līdzekļu summa ir mazāka par kopējo ieguldījumu apmēru, atbalstu var uzskatīt par proporcionālu un vajadzīgu. |
| --- | --- |

(193)

Laikposmā no 2009. līdz 2012. gadam Frankfurtes Hānas lidostā tika veikti ieguldījumi EUR 46 miljonu apmērā (sk. 3. tabulu). Šo ieguldījumu summa ir aptuveni vienāda ar naudas līdzekļiem, kas šajā pašā laikposmā ņemti no naudas kopfonda. Turklāt laikā no 2009. līdz 2012. gadam darbības rezultāti (80) (tostarp ārkārtējie ieņēmumi, t. i., ieņēmumi, kas nebija lidostas aviācijas un ar aviāciju nesaistīti ieņēmumi, kā arī ieņēmumi no zemes vai īpašuma pārdošanas) bija pozitīvi (sk. 4. tabulu). Tas liecina, ka lidosta spēja segt savus ikdienas darbības izdevumus un naudas kopfonda piešķirtie līdzekļi tika izmantoti, lai finansētu ieguldījumus lidostas infrastruktūrā. Tādējādi naudas kopfonda piešķirtie naudas līdzekļi ir nelikumīgs ieguldījumu atbalsts, kas piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa un kas jāizvērtē saskaņā ar 2005. gada aviācijas pamatnostādnēm. Šajā saistībā piemērojami ir arī apsvērumi, kas izklāstīti 6.5.3. punktā. Jo īpaši, tā kā saņemto naudas līdzekļu summa ir mazāka par kopējo ieguldījumu apmēru, atbalstu var uzskatīt par proporcionālu un vajadzīgu.

80

| (194) | Tomēr jāatzīmē, ka no naudas kopfonda saņemtie naudas līdzekļi nebija paredzēti kādam konkrētam mērķim. Turklāt apskatāmajā laikposmā darbības rezultāti (izņemot ārkārtējos ieņēmumus, t. i., ieņēmumus, kas nebija lidostas aviācijas un ar aviāciju nesaistīti ieņēmumi, kā arī ieņēmumi no zemes vai īpašuma pārdošanas) bija negatīvi (sk. 4. tabulu). Tas varētu norādīt, ka ieņēmumi no lidostas parastās darbības nebija pietiekami, lai segtu tās darbības izmaksas. Turklāt Vācija nav spējusi atspoguļot mehānismu, ar kuru tika nodrošināts, ka naudas kopfonda līdzekļi netiktu izmantoti lidostas ikdienas darbību finansēšanai. |
| --- | --- |

(194)

Tomēr jāatzīmē, ka no naudas kopfonda saņemtie naudas līdzekļi nebija paredzēti kādam konkrētam mērķim. Turklāt apskatāmajā laikposmā darbības rezultāti (izņemot ārkārtējos ieņēmumus, t. i., ieņēmumus, kas nebija lidostas aviācijas un ar aviāciju nesaistīti ieņēmumi, kā arī ieņēmumi no zemes vai īpašuma pārdošanas) bija negatīvi (sk. 4. tabulu). Tas varētu norādīt, ka ieņēmumi no lidostas parastās darbības nebija pietiekami, lai segtu tās darbības izmaksas. Turklāt Vācija nav spējusi atspoguļot mehānismu, ar kuru tika nodrošināts, ka naudas kopfonda līdzekļi netiktu izmantoti lidostas ikdienas darbību finansēšanai.

| (195) | Ņemot vērā šos apstākļus, nevar izslēgt, ka naudas kopfonda līdzekļi tika izmantoti, lai novērstu FFHG likviditātes grūtības, kas būtu likušas lidostas pārvaldītājam samazināt ieguldījumus vai to padarītu par grūtības nonākušu uzņēmumu. Tādējādi varētu uzskatīt, ka naudas kopfonda piešķirtie līdzekļi ir nelikumīgs darbības atbalsts, kas piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa un kas jāizvērtē saskaņā ar 2014. gada aviācijas pamatnostādnēm. Šis izvērtējums ir veikts tālāk 6.5.4. punktā. |
| --- | --- |

(195)

Ņemot vērā šos apstākļus, nevar izslēgt, ka naudas kopfonda līdzekļi tika izmantoti, lai novērstu FFHG likviditātes grūtības, kas būtu likušas lidostas pārvaldītājam samazināt ieguldījumus vai to padarītu par grūtības nonākušu uzņēmumu. Tādējādi varētu uzskatīt, ka naudas kopfonda piešķirtie līdzekļi ir nelikumīgs darbības atbalsts, kas piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa un kas jāizvērtē saskaņā ar 2014. gada aviācijas pamatnostādnēm. Šis izvērtējums ir veikts tālāk 6.5.4. punktā.

FFHG

6.5.4.   Ieguldījumu atbalsta saderība saskaņā ar 2005. gada aviācijas pamatnostādnēm

Ieguldījumu atbalsta saderība saskaņā ar 2005. gada aviācijas pamatnostādnēm

| (196) | Saskaņā ar 2005. gada aviācijas pamatnostādņu 61. punktu Komisijai ir jāizskata, vai ir izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi:






  a) | infrastruktūras būvēšana un ekspluatācija atbilst skaidri noteiktam kopīgu interešu mērķim (reģionālā attīstība, pieejamība u. c.); |
| --- | --- | --- |

(196)

Saskaņā ar 2005. gada aviācijas pamatnostādņu 61. punktu Komisijai ir jāizskata, vai ir izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi:

a)

infrastruktūras būvēšana un ekspluatācija atbilst skaidri noteiktam kopīgu interešu mērķim (reģionālā attīstība, pieejamība u. c.);

| b) | infrastruktūra ir vajadzīga un tā ir samērīga attiecībā pret noteikto mērķi; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūra ir vajadzīga un tā ir samērīga attiecībā pret noteikto mērķi;

| c) | prognozes par infrastruktūras izmantošanu vidējā termiņā ir apmierinošas, jo īpaši ņemot vērā pašreizējās infrastruktūras izmantošanu; |
| --- | --- |

c)

prognozes par infrastruktūras izmantošanu vidējā termiņā ir apmierinošas, jo īpaši ņemot vērā pašreizējās infrastruktūras izmantošanu;

| d) | infrastruktūra ir vienlīdzīgi un bez diskriminācijas pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem; |
| --- | --- |

d)

infrastruktūra ir vienlīdzīgi un bez diskriminācijas pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem;

| e) | ietekme uz tirdzniecības attīstību nav pretrunā Savienības interesēm. |
| --- | --- |

e)

ietekme uz tirdzniecības attīstību nav pretrunā Savienības interesēm.

| (197) | Turklāt, lai tas būtu saderīgs ar iekšējo tirgu, valsts atbalstam lidostām – tāpat kā jebkuram citam valsts atbalsta pasākumam – jābūt ar stimulējošu ietekmi, kā arī nepieciešamam un samērīgam noteiktajam likumīgajam mērķim. |
| --- | --- |

(197)

Turklāt, lai tas būtu saderīgs ar iekšējo tirgu, valsts atbalstam lidostām – tāpat kā jebkuram citam valsts atbalsta pasākumam – jābūt ar stimulējošu ietekmi, kā arī nepieciešamam un samērīgam noteiktajam likumīgajam mērķim.

| (198) | Vācija norādīja, ka FFHG ieguldījumu atbilst visiem 2005. gada aviācijas pamatnostādnēs iekļautajiem saderības kritērijiem. |
| --- | --- |

(198)

Vācija norādīja, ka FFHG ieguldījumu atbilst visiem 2005. gada aviācijas pamatnostādnēs iekļautajiem saderības kritērijiem.

FFHG

a)   Darbības atbalsts ir ieguldījums precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanā

| (199) | FFHG ieguldījumu atbalsta mērķis bija finansēt ASV bijušās militārās bāzes turpmāku pārveidošanu par civilo lidostu un ievērojami attīstīt lidostas infrastruktūru. Šie pasākumi deva ievērojamu ieguldījumu Hunsrikas reģiona attīstībā un savienojamībā, radīja jaunas darbavietas teritorijā, ko bija skārušas ASV militārās bāzes slēgšanas sekas, kā arī mazināja pārslodzi Frankfurtes pie Mainas lidostā. |
| --- | --- |

(199)

FFHG ieguldījumu atbalsta mērķis bija finansēt ASV bijušās militārās bāzes turpmāku pārveidošanu par civilo lidostu un ievērojami attīstīt lidostas infrastruktūru. Šie pasākumi deva ievērojamu ieguldījumu Hunsrikas reģiona attīstībā un savienojamībā, radīja jaunas darbavietas teritorijā, ko bija skārušas ASV militārās bāzes slēgšanas sekas, kā arī mazināja pārslodzi Frankfurtes pie Mainas lidostā.

FFHG

| (200) | Kā norādīja Vācija, Hunsrikas reģionu aptver vairākas teritorijas (piemēram, Birkenfeldas lauku rajons), kas bija atzīmēti kā reģioni, kam nepieciešams atbalsts saskaņā ar Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur. Patiešām, attiecīgajā periodā Birkenfeldas lauku rajons tika vismaz daļēji uzskatīts par reģionu, kura iekšzemes kopprodukts (IKP) ir zemāks par Savienības vidējo rādītāju (81). |
| --- | --- |

(200)

Kā norādīja Vācija, Hunsrikas reģionu aptver vairākas teritorijas (piemēram, Birkenfeldas lauku rajons), kas bija atzīmēti kā reģioni, kam nepieciešams atbalsts saskaņā ar Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur. Patiešām, attiecīgajā periodā Birkenfeldas lauku rajons tika vismaz daļēji uzskatīts par reģionu, kura iekšzemes kopprodukts (IKP) ir zemāks par Savienības vidējo rādītāju (81).

Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur

81

| (201) | Komisija uzskata, ka Frankfurtes Hānas lidostas attīstīšana arī deva ievērojamu ieguldījumu jaunu darbavietu radīšanā Hunsrikas reģionā. Kā norādīja Vācija, ņemot vērā visus lidostas darbības veidus, Frankfurtes Hānas lidosta 2012. gadā Hunsrikas reģionā ir radījusi 3 063 jaunas darbavietas, no kurām 74 % bija pilna darba laika darbavietas, turklāt 90 % šo darba ņēmēju dzīvo šajā reģionā. |
| --- | --- |

(201)

Komisija uzskata, ka Frankfurtes Hānas lidostas attīstīšana arī deva ievērojamu ieguldījumu jaunu darbavietu radīšanā Hunsrikas reģionā. Kā norādīja Vācija, ņemot vērā visus lidostas darbības veidus, Frankfurtes Hānas lidosta 2012. gadā Hunsrikas reģionā ir radījusi 3 063 jaunas darbavietas, no kurām 74 % bija pilna darba laika darbavietas, turklāt 90 % šo darba ņēmēju dzīvo šajā reģionā.

| (202) | Turklāt Frankfurtes Hānas lidostas attīstīšanai bija arī pozitīva netieša, rosinoša un veicinoša ietekme uz darbavietu radīšanu šajā reģionā, kā arī reģionālo attīstību kopumā, jo tika radīts arvien lielāks saimnieciskās darbības un tūrisma aktivitāšu skaits. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju, Frankfurtes Hānas lidosta ievērojami sekmēja Reinzemes-Pfalcas federālās zemes ienākošā tūrisma (aptuveni 33 % pasažieru, kas atbilst aptuveni vienam miljonam pasažieru 2005. gadā) un izejošā tūrisma (aptuveni 67 % pasažieru) attīstību. Kā norādīja Vācija, 88 % ieceļojošo pasažieru reģionā uzkavējās vismaz vienu nakti un 2005. gadā palika pārnakšņot 5,7 miljonus reižu. Tā kā 88 % tūristu, kas ieceļojuši caur Frankfurtes Hānas lidostu, reģionā pavada vismaz vienu nakti un tā kā vairāk nekā 80 % šo tūristu tajā uzturas divas līdz desmit dienas, tie kopumā rada aptuveni EUR 133,7 miljonu apgrozījumu gadā. Turklāt ienākošais tūrisms Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē radīja aptuveni 11 000 darbavietu. |
| --- | --- |

(202)

Turklāt Frankfurtes Hānas lidostas attīstīšanai bija arī pozitīva netieša, rosinoša un veicinoša ietekme uz darbavietu radīšanu šajā reģionā, kā arī reģionālo attīstību kopumā, jo tika radīts arvien lielāks saimnieciskās darbības un tūrisma aktivitāšu skaits. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju, Frankfurtes Hānas lidosta ievērojami sekmēja Reinzemes-Pfalcas federālās zemes ienākošā tūrisma (aptuveni 33 % pasažieru, kas atbilst aptuveni vienam miljonam pasažieru 2005. gadā) un izejošā tūrisma (aptuveni 67 % pasažieru) attīstību. Kā norādīja Vācija, 88 % ieceļojošo pasažieru reģionā uzkavējās vismaz vienu nakti un 2005. gadā palika pārnakšņot 5,7 miljonus reižu. Tā kā 88 % tūristu, kas ieceļojuši caur Frankfurtes Hānas lidostu, reģionā pavada vismaz vienu nakti un tā kā vairāk nekā 80 % šo tūristu tajā uzturas divas līdz desmit dienas, tie kopumā rada aptuveni EUR 133,7 miljonu apgrozījumu gadā. Turklāt ienākošais tūrisms Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē radīja aptuveni 11 000 darbavietu.

| (203) | Apskatītais ieguldījumu atbalsts arī palīdzēju uzlabot šīs teritorijas pieejamību, tomēr nerentablu lidostu darbības pārklāšanās (vai papildu neizmantotas jaudas radīšana) nepalīdz sasniegt kopīgu interešu mērķi. Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka ieguldījumu atbalsts nerada šādu pārklāšanos, kas mazinātu citu kaimiņos esošu lidostu esošās infrastruktūras izmantošanas perspektīvas vidējā termiņā. Patiesi, 100 kilometru vai 60 minūšu brauciena attālumā no Frankfurtes Hānas lidostas nav citu lidostu. Frankfurtes Hānas lidostai tuvākā ir Frankfurtes pie Mainas lidosta, kas atrodas 115 kilometru vai stundas un 15 minūšu brauciena ar automašīnu attālumā, un Luksemburgas lidosta, kas atrodas stundas un 30 minūšu brauciena (111 kilometru) attālumā. |
| --- | --- |

(203)

Apskatītais ieguldījumu atbalsts arī palīdzēju uzlabot šīs teritorijas pieejamību, tomēr nerentablu lidostu darbības pārklāšanās (vai papildu neizmantotas jaudas radīšana) nepalīdz sasniegt kopīgu interešu mērķi. Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka ieguldījumu atbalsts nerada šādu pārklāšanos, kas mazinātu citu kaimiņos esošu lidostu esošās infrastruktūras izmantošanas perspektīvas vidējā termiņā. Patiesi, 100 kilometru vai 60 minūšu brauciena attālumā no Frankfurtes Hānas lidostas nav citu lidostu. Frankfurtes Hānas lidostai tuvākā ir Frankfurtes pie Mainas lidosta, kas atrodas 115 kilometru vai stundas un 15 minūšu brauciena ar automašīnu attālumā, un Luksemburgas lidosta, kas atrodas stundas un 30 minūšu brauciena (111 kilometru) attālumā.

| (204) | Frankfurtes pie Mainas lidosta ir starptautiska centrālā lidosta ar daudziem un dažādiem galamērķiem, un to galvenokārt apkalpo aviosabiedrības, kuras piedāvā lidojumus ar pārsēšanos, savukārt Frankfurtes Hānas lidosta apkalpo zemas cenas reisus no punkta līdz punktam. Kopš 2000. gada satiksme Frankfurtes pie Mainas lidostā ir pastāvīgi palielinājusies – no 49,9 miljoniem pasažieru 2000. gadā līdz aptuveni 58 miljoniem 2012. gadā. Tomēr šajā laikposmā izaugsmi ir skārušas noslogotības problēmas un kapacitātes ierobežojumi. Kā norādījusi Vācija, tika pastāvīgi pārsniegti Frankfurtes pie Mainas lidostas kapacitātes ierobežojumi. Tāpēc, kā norādīja Vācija, jo sevišķi ņemot vērā tās diennakts darbības licenci, Frankfurtes Hānas lidostai bija liela nozīme, lai nodrošinātu papildu kapacitāti un mazinātu pārslodzi Frankfurtes pie Mainas lidostā. Patiesībā līdz 2009. gadam Fraport piederēja lielākā daļa kapitāldaļu gan FFHG, kas ir Frankfurtes Hānas lidostas pārvaldītājs (2,7 miljoni pasažieru 2013. gadā, aptuveni četri miljoni pasažieru 2007. gadā, kad bija vislielākā pasažieru plūsma), gan Frankfurtes pie Mainas lidostas pārvaldītāja uzņēmumā (58 miljoni pasažieru un 2,1 miljons tonnu kravas pārvadājumu), un šajā statusā tas īstenoja darbības dažādošanas stratēģiju. |
| --- | --- |

(204)

Frankfurtes pie Mainas lidosta ir starptautiska centrālā lidosta ar daudziem un dažādiem galamērķiem, un to galvenokārt apkalpo aviosabiedrības, kuras piedāvā lidojumus ar pārsēšanos, savukārt Frankfurtes Hānas lidosta apkalpo zemas cenas reisus no punkta līdz punktam. Kopš 2000. gada satiksme Frankfurtes pie Mainas lidostā ir pastāvīgi palielinājusies – no 49,9 miljoniem pasažieru 2000. gadā līdz aptuveni 58 miljoniem 2012. gadā. Tomēr šajā laikposmā izaugsmi ir skārušas noslogotības problēmas un kapacitātes ierobežojumi. Kā norādījusi Vācija, tika pastāvīgi pārsniegti Frankfurtes pie Mainas lidostas kapacitātes ierobežojumi. Tāpēc, kā norādīja Vācija, jo sevišķi ņemot vērā tās diennakts darbības licenci, Frankfurtes Hānas lidostai bija liela nozīme, lai nodrošinātu papildu kapacitāti un mazinātu pārslodzi Frankfurtes pie Mainas lidostā. Patiesībā līdz 2009. gadam Fraport piederēja lielākā daļa kapitāldaļu gan FFHG, kas ir Frankfurtes Hānas lidostas pārvaldītājs (2,7 miljoni pasažieru 2013. gadā, aptuveni četri miljoni pasažieru 2007. gadā, kad bija vislielākā pasažieru plūsma), gan Frankfurtes pie Mainas lidostas pārvaldītāja uzņēmumā (58 miljoni pasažieru un 2,1 miljons tonnu kravas pārvadājumu), un šajā statusā tas īstenoja darbības dažādošanas stratēģiju.

Fraport

FFHG

| (205) | Luksemburgas lidosta, kas atrodas vistuvāk Frankfurtes Hānas lidostai, bet kas tomēr ir 111 kilometru jeb stundas un 30 minūšu brauciena ar automašīnu attālumā, 2008. gadā apkalpoja 1,7 miljonus pasažieru un piedzīvoja strauju izaugsmi līdz 2,2 miljoniem 2013. gadā. Kaut arī pasažieru plūsmas ziņā Luksemburgas lidosta ir nedaudz mazāka par Frankfurtes Hānas lidostu, tās darbība kravu pārvadājumu jomā ir ievērojami lielāka, 2013. gadā pārvadājot 674 000 tonnas. Tā piedāvā dažādus regulārus lidojumus uz Eiropas galvaspilsētām un čarterreisus uz atpūtas galamērķiem. Šī galamērķu izvēle galvenokārt ir paredzēta to finanšu un starptautisko iestāžu darbinieku vajadzībām, kas atrodas Luksemburgā. |
| --- | --- |

(205)

Luksemburgas lidosta, kas atrodas vistuvāk Frankfurtes Hānas lidostai, bet kas tomēr ir 111 kilometru jeb stundas un 30 minūšu brauciena ar automašīnu attālumā, 2008. gadā apkalpoja 1,7 miljonus pasažieru un piedzīvoja strauju izaugsmi līdz 2,2 miljoniem 2013. gadā. Kaut arī pasažieru plūsmas ziņā Luksemburgas lidosta ir nedaudz mazāka par Frankfurtes Hānas lidostu, tās darbība kravu pārvadājumu jomā ir ievērojami lielāka, 2013. gadā pārvadājot 674 000 tonnas. Tā piedāvā dažādus regulārus lidojumus uz Eiropas galvaspilsētām un čarterreisus uz atpūtas galamērķiem. Šī galamērķu izvēle galvenokārt ir paredzēta to finanšu un starptautisko iestāžu darbinieku vajadzībām, kas atrodas Luksemburgā.

| (206) | Zārbrikenes lidosta atrodas aptuveni 128 kilometru attālumā no Frankfurtes Hānas lidostas, un, lai turp nokļūtu, ceļā ar automašīnu jāpavada vairāk nekā divas stundas. Turklāt Frankfurtes Hānas lidostu galvenokārt apkalpo zemo cenu aviopārvadātāji (Ryanair), un tās uzņēmējdarbības modelī diezgan svarīgu vietu ieņem kravas, savukārt Zārbrikenes lidosta galvenokārt piedāvā regulāros lidojumus uz valsts galamērķiem un samērā maz veic gaisa kravu pārvadājumus. |
| --- | --- |

(206)

Zārbrikenes lidosta atrodas aptuveni 128 kilometru attālumā no Frankfurtes Hānas lidostas, un, lai turp nokļūtu, ceļā ar automašīnu jāpavada vairāk nekā divas stundas. Turklāt Frankfurtes Hānas lidostu galvenokārt apkalpo zemo cenu aviopārvadātāji (Ryanair), un tās uzņēmējdarbības modelī diezgan svarīgu vietu ieņem kravas, savukārt Zārbrikenes lidosta galvenokārt piedāvā regulāros lidojumus uz valsts galamērķiem un samērā maz veic gaisa kravu pārvadājumus.

Ryanair

| (207) | Attiecībā uz Cveibrikenes lidostu Vācija uzsvēra, ka 127 km attālumu no Frankfurtes Hānas lidostas ar automašīnu var veikt stundā un 27 minūtēs, bet ar vilcienu – aptuveni četrās stundās. Turklāt Vācija atzīmēja, ka, analizējot pasažieru un gaisa kravu pārvadājumu plūsmas laikposmā no 2005. līdz 2012. gadam, nevar secināt, ka starp šīm lidostām pastāvētu aizstāšanas attiecības. |
| --- | --- |

(207)

Attiecībā uz Cveibrikenes lidostu Vācija uzsvēra, ka 127 km attālumu no Frankfurtes Hānas lidostas ar automašīnu var veikt stundā un 27 minūtēs, bet ar vilcienu – aptuveni četrās stundās. Turklāt Vācija atzīmēja, ka, analizējot pasažieru un gaisa kravu pārvadājumu plūsmas laikposmā no 2005. līdz 2012. gadam, nevar secināt, ka starp šīm lidostām pastāvētu aizstāšanas attiecības.

| (208) | Komisija konstatē, ka Frankfurtes Hānas un Cveibrikenes lidostu darbības zināmā mērā pārklājas, jo arī Cveibrikenes lidosta ir iesaistīta gaisa kravu pārvadājumu nozarē un Cveibrikenes lidostas apkalpotie galamērķi galvenokārt ir paredzēt čarterreisu satiksmei. Šajā saistībā Komisija atzīmē, ka kravu pārvadājumi parasti ir mobilāki par pasažieru pārvadājumiem (82). Kopumā uzskatāms, ka kravas lidostu aptvēruma teritorija ir vismaz aptuveni 200 kilometru un divu stundu brauciena attālums. Saskaņā ar nozares pārstāvju komentāriem kopumā kravu ekspeditori uzskata par pieņemamu pavadīt pusi pārvadājuma dienas (t. i., līdz 12 stundu pārvadāšanas) ceļā uz lidostu, kuru izmantot kravu transportēšanai (83). Turklāt arī čarterreisu satiksme kopumā ir mazāk atkarīga no precīza laika un tās izmantotāji var pieņemt līdz pat divu stundu braucienu ar automašīnu. |
| --- | --- |

(208)

Komisija konstatē, ka Frankfurtes Hānas un Cveibrikenes lidostu darbības zināmā mērā pārklājas, jo arī Cveibrikenes lidosta ir iesaistīta gaisa kravu pārvadājumu nozarē un Cveibrikenes lidostas apkalpotie galamērķi galvenokārt ir paredzēt čarterreisu satiksmei. Šajā saistībā Komisija atzīmē, ka kravu pārvadājumi parasti ir mobilāki par pasažieru pārvadājumiem (82). Kopumā uzskatāms, ka kravas lidostu aptvēruma teritorija ir vismaz aptuveni 200 kilometru un divu stundu brauciena attālums. Saskaņā ar nozares pārstāvju komentāriem kopumā kravu ekspeditori uzskata par pieņemamu pavadīt pusi pārvadājuma dienas (t. i., līdz 12 stundu pārvadāšanas) ceļā uz lidostu, kuru izmantot kravu transportēšanai (83). Turklāt arī čarterreisu satiksme kopumā ir mazāk atkarīga no precīza laika un tās izmantotāji var pieņemt līdz pat divu stundu braucienu ar automašīnu.

82

83

| (209) | Tajā pašā laikā jāatzīmē, ka pirms Cveibrikenes ienākšanas tirgū 2006. gadā Frankfurtes Hānas lidosta jau bija labi zināma lidosta, kas apkalpoja vairāk nekā trīs miljonus pasažieru un apstrādāja 123 000 tonnas kravu. Ņemot vērā abu lidostu attīstības vēsturi, to ģeogrāfisko novietojumu un kapacitātes iespējas Frankfurtes Hānas lidostā, kad Cveibrikenes lidosta 2006. gadā ienāca komerciālās aviācijas tirgū, Komisija secina, ka drīzāk Cveibrikenes lidostas atvēršana radīja nevajadzīgu infrastruktūras pārklāšanos. |
| --- | --- |

(209)

Tajā pašā laikā jāatzīmē, ka pirms Cveibrikenes ienākšanas tirgū 2006. gadā Frankfurtes Hānas lidosta jau bija labi zināma lidosta, kas apkalpoja vairāk nekā trīs miljonus pasažieru un apstrādāja 123 000 tonnas kravu. Ņemot vērā abu lidostu attīstības vēsturi, to ģeogrāfisko novietojumu un kapacitātes iespējas Frankfurtes Hānas lidostā, kad Cveibrikenes lidosta 2006. gadā ienāca komerciālās aviācijas tirgū, Komisija secina, ka drīzāk Cveibrikenes lidostas atvēršana radīja nevajadzīgu infrastruktūras pārklāšanos.

| (210) | Tāpēc Komisija secina, ka ieguldījumi Frankfurtes Hānas lidostā nav pašreizējās neienesīgās infrastruktūras dublēšana. Gluži pretēji, Frankfurtes Hānas lidostai ir bijusi liela nozīme, lai mazinātu Frankfurtes pie Mainas lidostas pārslogotību, neierobežojot tās paplašināšanās plānus. Neveicot ieguldījumus Frankfurtes Hānas lidostā, patiesībā rastos risks, ka reģionā netiktu pietiekami nodrošinātas tā transporta vajadzības. |
| --- | --- |

(210)

Tāpēc Komisija secina, ka ieguldījumi Frankfurtes Hānas lidostā nav pašreizējās neienesīgās infrastruktūras dublēšana. Gluži pretēji, Frankfurtes Hānas lidostai ir bijusi liela nozīme, lai mazinātu Frankfurtes pie Mainas lidostas pārslogotību, neierobežojot tās paplašināšanās plānus. Neveicot ieguldījumus Frankfurtes Hānas lidostā, patiesībā rastos risks, ka reģionā netiktu pietiekami nodrošinātas tā transporta vajadzības.

| (211) | Tāpēc, ņemot vērā 199.–210. apsvērumus, Komisija secina, ka ieguldījumu atbalsts, kas bija paredzēts Frankfurtes Hānas lidostas infrastruktūras būvniecībai un ekspluatācijai, atbilst skaidri definētam kopīgu interešu mērķim, proti, reģiona ekonomikas attīstībai, darbavietu radīšanai un reģiona pieejamības uzlabošanai. |
| --- | --- |

(211)

Tāpēc, ņemot vērā 199.–210. apsvērumus, Komisija secina, ka ieguldījumu atbalsts, kas bija paredzēts Frankfurtes Hānas lidostas infrastruktūras būvniecībai un ekspluatācijai, atbilst skaidri definētam kopīgu interešu mērķim, proti, reģiona ekonomikas attīstībai, darbavietu radīšanai un reģiona pieejamības uzlabošanai.

b)   Infrastruktūra ir vajadzīga un samērīga ar noteikto mērķi

| (212) | Kā norāda Vācija, ieguldījumi tika veikti saskaņā ar vajadzībām (un tādējādi bija samērīgi) un uzbūvētā infrastruktūra bija vajadzīga lidostai, lai nodrošinātu savienojamību, ļautu attīstīt reģionu un mazinātu pārslodzi Frankfurtes Mainas lidostā. |
| --- | --- |

(212)

Kā norāda Vācija, ieguldījumi tika veikti saskaņā ar vajadzībām (un tādējādi bija samērīgi) un uzbūvētā infrastruktūra bija vajadzīga lidostai, lai nodrošinātu savienojamību, ļautu attīstīt reģionu un mazinātu pārslodzi Frankfurtes Mainas lidostā.

| (213) | Pamatojoties uz Vācijas sniegto informāciju, Komisija piekrīt, ka finanšu ieguldījumi bija vajadzīgi un samērīgi ar kopīgu interešu mērķi (sk. 68. un turpmākos apsvērumus). Patiesi, bez šiem ieguldījumiem bijušo ASV bāzi nebūtu bijis iespējams pārvērst par pilnīgi funkcionējošu civilās aviācijas lidostu. Lai varētu tālāk attīstīt civilo lidojumu nodrošinājumu, bija jāveic pasažieru un kravu pārvadājumu ēku un pievedceļu būvniecība un manevrēšanas ceļu modernizācija. Tādējādi lidostai uzbūvētā infrastruktūra bija vajadzīga, lai varētu nodrošināt reģiona savienojamību un attīstību. |
| --- | --- |

(213)

Pamatojoties uz Vācijas sniegto informāciju, Komisija piekrīt, ka finanšu ieguldījumi bija vajadzīgi un samērīgi ar kopīgu interešu mērķi (sk. 68. un turpmākos apsvērumus). Patiesi, bez šiem ieguldījumiem bijušo ASV bāzi nebūtu bijis iespējams pārvērst par pilnīgi funkcionējošu civilās aviācijas lidostu. Lai varētu tālāk attīstīt civilo lidojumu nodrošinājumu, bija jāveic pasažieru un kravu pārvadājumu ēku un pievedceļu būvniecība un manevrēšanas ceļu modernizācija. Tādējādi lidostai uzbūvētā infrastruktūra bija vajadzīga, lai varētu nodrošināt reģiona savienojamību un attīstību.

| (214) | Turklāt infrastruktūras projekta īstenošana tika veikta tikai tādā apmērā, kāds bija vajadzīgs noteikto mērķu sasniegšanai – lai gan infrastruktūra tika izbūvēta 4–5 miljonu pasažieru satiksmes maksimālajai plūsmai un aptuveni 500 000 tonnu kravu pārvadājumu plūsmai, 1. un 2. tabulā norādītā satiksmes statistika liecina, ka laikposmā līdz 2007. gadam pasažieru plūsma pastāvīgi pieauga, sasniedzot četru miljonu pasažieru rekordlīmeni (pēc tam gan 219. apsvērumā aprakstīto iemeslu dēļ sekoja kritums līdz 2,7 miljoniem 2013. gadā), un ka kravas pārvadājumu apjoms 2011. gadā pārsniedza 500 000 tonnu. Tas nozīmē, ka plānotā satiksme kopumā bija atbilstoša faktiskajam pieprasījumam un ka ieguldījumi nebija nesamērīgi lieli. |
| --- | --- |

(214)

Turklāt infrastruktūras projekta īstenošana tika veikta tikai tādā apmērā, kāds bija vajadzīgs noteikto mērķu sasniegšanai – lai gan infrastruktūra tika izbūvēta 4–5 miljonu pasažieru satiksmes maksimālajai plūsmai un aptuveni 500 000 tonnu kravu pārvadājumu plūsmai, 1. un 2. tabulā norādītā satiksmes statistika liecina, ka laikposmā līdz 2007. gadam pasažieru plūsma pastāvīgi pieauga, sasniedzot četru miljonu pasažieru rekordlīmeni (pēc tam gan 219. apsvērumā aprakstīto iemeslu dēļ sekoja kritums līdz 2,7 miljoniem 2013. gadā), un ka kravas pārvadājumu apjoms 2011. gadā pārsniedza 500 000 tonnu. Tas nozīmē, ka plānotā satiksme kopumā bija atbilstoša faktiskajam pieprasījumam un ka ieguldījumi nebija nesamērīgi lieli.

| (215) | Ir svarīgi nepieļaut, ka ieguldījumi nerada esošas, nerentablas infrastruktūras pārklāšanos, taču šajā gadījumā šādas situācijas nav. Kā jau paskaidrots 203.–210. apsvērumā, 100 kilometru un 60 minūšu brauciena attālumā nav citu lidostu, un, pat ņemot vērā plašāku aptvēruma teritoriju, pārklāšanās nenotiek. Tuvākā ir Frankfurtes pie Mainas lidosta, un ar Frankfurtes Hānas lidostu bija paredzēts mazināt tās pārslogotību. |
| --- | --- |

(215)

Ir svarīgi nepieļaut, ka ieguldījumi nerada esošas, nerentablas infrastruktūras pārklāšanos, taču šajā gadījumā šādas situācijas nav. Kā jau paskaidrots 203.–210. apsvērumā, 100 kilometru un 60 minūšu brauciena attālumā nav citu lidostu, un, pat ņemot vērā plašāku aptvēruma teritoriju, pārklāšanās nenotiek. Tuvākā ir Frankfurtes pie Mainas lidosta, un ar Frankfurtes Hānas lidostu bija paredzēts mazināt tās pārslogotību.

| (216) | Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija uzskata, ka šis saderības nosacījums ir izpildīts. |
| --- | --- |

(216)

Ņemot vērā šos apsvērumus, Komisija uzskata, ka šis saderības nosacījums ir izpildīts.

c)   Prognozes par infrastruktūras izmantošanu vidējā termiņā ir apmierinošas

| (217) | Vācija atzīmēja, ka pirms lēmuma pieņemšanas par lidostas infrastruktūras turpmāku attīstīšanu ārēji eksperti sagatavoja satiksmes plūsmu prognožu pētījumus, lai noteiktu Frankfurtes Hānas lidostas gaisa satiksmes plūsmu potenciālu. |
| --- | --- |

(217)

Vācija atzīmēja, ka pirms lēmuma pieņemšanas par lidostas infrastruktūras turpmāku attīstīšanu ārēji eksperti sagatavoja satiksmes plūsmu prognožu pētījumus, lai noteiktu Frankfurtes Hānas lidostas gaisa satiksmes plūsmu potenciālu.

| (218) | Iesniegtā informācija liecina, ka tolaik ārējie eksperti prognozēja ievērojamu izaugsmi no 0,3 miljoniem pasažieru 2000. gadā līdz 3,8 miljoniem pasažieru 2010. gadā (sk. 6. un 7. attēlu). Attiecībā uz kravu pārvadājumu attīstību eksperti prognozēja attīstību no 151 000 tonnas 2001. gadā līdz 386 000 tonnām 2010. gadā (sk. 8. attēlu), kurā izaugsmi kravu pārvadājumu jomā laikposmā no 2006. līdz 2010. gadam nodrošināja kravu reisi, kas tika novirzīti no Frankfurtes pie Mainas lidostas, jo tai nebija nakts darbības licences. Tomēr šīs prognozes varētu izpildīt tikai tad, ja ieguldījumi tiktu veikti plānotajā apmērā. |
| --- | --- |

(218)

Iesniegtā informācija liecina, ka tolaik ārējie eksperti prognozēja ievērojamu izaugsmi no 0,3 miljoniem pasažieru 2000. gadā līdz 3,8 miljoniem pasažieru 2010. gadā (sk. 6. un 7. attēlu). Attiecībā uz kravu pārvadājumu attīstību eksperti prognozēja attīstību no 151 000 tonnas 2001. gadā līdz 386 000 tonnām 2010. gadā (sk. 8. attēlu), kurā izaugsmi kravu pārvadājumu jomā laikposmā no 2006. līdz 2010. gadam nodrošināja kravu reisi, kas tika novirzīti no Frankfurtes pie Mainas lidostas, jo tai nebija nakts darbības licences. Tomēr šīs prognozes varētu izpildīt tikai tad, ja ieguldījumi tiktu veikti plānotajā apmērā.

| (219) | Komisija atzīmē, ka šīs satiksmes prognozes (sk. 218. apsvērumu) apstiprināja faktiskā satiksmes plūsmu attīstība Frankfurtes Hānas lidostā (sk. 1. un 2. tabulu). 2007. gadā Frankfurtes Hānas lidosta apkalpoja aptuveni četrus miljonus pasažieru. Pēc būtiskas izaugsmes perioda pēdējo gadu laikā gaisa satiksmi Vācijā un Savienībā ir negatīvi ietekmējusi 2008./2009. gada ekonomikas un finanšu krīze, kuras dēļ Vācijā 2009. gadā samazinājās pasažieru gaisa pārvadājumi. Pasažieru plūsmas attīstību Frankfurtes Hānas lidostā vēl vairāk ietekmēja Vācijā 2011. gadā ieviestais aviopasažieru nodoklis. Pašlaik Frankfurtes Hānas lidosta apkalpo aptuveni 2,7 miljonus pasažieru gadā. Kravas pārvadājumu jomā Frankfurtes Hānas lidosta 2011. gadā apstrādāja 565 000 tonnas kravu. Kāda sava klienta bankrota dēļ 2013. gadā lidosta apstrādāja tikai 447 000 tonnas kravu. |
| --- | --- |

(219)

Komisija atzīmē, ka šīs satiksmes prognozes (sk. 218. apsvērumu) apstiprināja faktiskā satiksmes plūsmu attīstība Frankfurtes Hānas lidostā (sk. 1. un 2. tabulu). 2007. gadā Frankfurtes Hānas lidosta apkalpoja aptuveni četrus miljonus pasažieru. Pēc būtiskas izaugsmes perioda pēdējo gadu laikā gaisa satiksmi Vācijā un Savienībā ir negatīvi ietekmējusi 2008./2009. gada ekonomikas un finanšu krīze, kuras dēļ Vācijā 2009. gadā samazinājās pasažieru gaisa pārvadājumi. Pasažieru plūsmas attīstību Frankfurtes Hānas lidostā vēl vairāk ietekmēja Vācijā 2011. gadā ieviestais aviopasažieru nodoklis. Pašlaik Frankfurtes Hānas lidosta apkalpo aptuveni 2,7 miljonus pasažieru gadā. Kravas pārvadājumu jomā Frankfurtes Hānas lidosta 2011. gadā apstrādāja 565 000 tonnas kravu. Kāda sava klienta bankrota dēļ 2013. gadā lidosta apstrādāja tikai 447 000 tonnas kravu.

| (220) | Tāpēc, ņemot vērā šos apsvērumus, var secināt, ka Frankfurtes Hānas lidosta jau izmanto lielāko daļu tās kapacitātes un ka šīs kapacitātes izmantošanas vidējā termiņa prognozes bija apmierinošas. |
| --- | --- |

(220)

Tāpēc, ņemot vērā šos apsvērumus, var secināt, ka Frankfurtes Hānas lidosta jau izmanto lielāko daļu tās kapacitātes un ka šīs kapacitātes izmantošanas vidējā termiņa prognozes bija apmierinošas.

d)   Vienlīdzīga un nediskriminējoša piekļuve infrastruktūrai

| (221) | Lidostas infrastruktūra ir vienlīdzīgi un bez diskriminācijas pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem. Patiešām, Frankfurtes Hānas lidostā piemērojamo lidostas maksu grafiks ir publiski pieejams visiem potenciālajiem un pašreizējiem lidostas lietotājiem pārredzamā un nediskriminējošā veidā. Jebkādas lidostas maksu atšķirības, kas tika faktiski samaksātas par infrastruktūras izmantošanu, bija saskaņā ar komerciāli pamatotu diferenciāciju (84). |
| --- | --- |

(221)

Lidostas infrastruktūra ir vienlīdzīgi un bez diskriminācijas pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem. Patiešām, Frankfurtes Hānas lidostā piemērojamo lidostas maksu grafiks ir publiski pieejams visiem potenciālajiem un pašreizējiem lidostas lietotājiem pārredzamā un nediskriminējošā veidā. Jebkādas lidostas maksu atšķirības, kas tika faktiski samaksātas par infrastruktūras izmantošanu, bija saskaņā ar komerciāli pamatotu diferenciāciju (84).

84

| (222) | Tāpēc Komisija uzskata, ka ir panākta atbilstība šim nosacījumam. |
| --- | --- |

(222)

Tāpēc Komisija uzskata, ka ir panākta atbilstība šim nosacījumam.

e)   Ietekme uz tirdzniecības attīstību nav pretrunā kopīgām interesēm

| (223) | Saskaņā ar 2005. gada aviācijas pamatnostādņu 39. punktu lidostas kategorija var sniegt informāciju par to, cik lielā mērā lidostas savstarpēji konkurē un kādā mērā lidostai piešķirtais publiskais finansējums var izkropļot konkurenci. |
| --- | --- |

(223)

Saskaņā ar 2005. gada aviācijas pamatnostādņu 39. punktu lidostas kategorija var sniegt informāciju par to, cik lielā mērā lidostas savstarpēji konkurē un kādā mērā lidostai piešķirtais publiskais finansējums var izkropļot konkurenci.

| (224) | Frankfurtes Hānas lidostas standarta aptvēruma teritorijā (stundas brauciens automašīnā vai 100 kilometru attālums) nav citu komerciālu lidostu. Ja pat šo aptvēruma teritoriju paplašinātu, Komisija uzskata, ka šis atbalsts neradītu nepamatotu negatīvu ietekmi uz konkurenti un tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(224)

Frankfurtes Hānas lidostas standarta aptvēruma teritorijā (stundas brauciens automašīnā vai 100 kilometru attālums) nav citu komerciālu lidostu. Ja pat šo aptvēruma teritoriju paplašinātu, Komisija uzskata, ka šis atbalsts neradītu nepamatotu negatīvu ietekmi uz konkurenti un tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (225) | Kas attiecas uz Frankfurtes pie Mainas lidostu (tuvāko lidostu aptuveni 115 kilometru jeb stundas un 15 minūšu brauciena attālumā), ieguldījumi Frankfurtes Hānas lidostā neradīja negatīvas aizstāšanas sekas. Patiesībā pirms iesaistīšanās Frankfurtes Hānas lidostas darbībā Fraport jau darbojās kā operators Frankfurtes pie Mainas lidostā, tomēr ieguldīja Frankfurtes Hānas lidostā, lai atslogotu Frankfurtes pie Mainas lidostu, jo bija paredzams, ka šis gaisa satiksmes mezgls tiks pārslogots. Jo īpaši, viens no galvenajiem šīs argumentācijas faktoriem bija nakts lidojumu aizliegums Frankfurtes pie Mainas lidostā, jo Frankfurtes Hānas lidostai bija diennakts darbības licence. |
| --- | --- |

(225)

Kas attiecas uz Frankfurtes pie Mainas lidostu (tuvāko lidostu aptuveni 115 kilometru jeb stundas un 15 minūšu brauciena attālumā), ieguldījumi Frankfurtes Hānas lidostā neradīja negatīvas aizstāšanas sekas. Patiesībā pirms iesaistīšanās Frankfurtes Hānas lidostas darbībā Fraport jau darbojās kā operators Frankfurtes pie Mainas lidostā, tomēr ieguldīja Frankfurtes Hānas lidostā, lai atslogotu Frankfurtes pie Mainas lidostu, jo bija paredzams, ka šis gaisa satiksmes mezgls tiks pārslogots. Jo īpaši, viens no galvenajiem šīs argumentācijas faktoriem bija nakts lidojumu aizliegums Frankfurtes pie Mainas lidostā, jo Frankfurtes Hānas lidostai bija diennakts darbības licence.

Fraport

| (226) | Lai gan laikposmā no 2000. līdz 2007. gadam Frankfurtes Hānas lidosta piedzīvoja ievērojamu izaugsmi, 1. attēls liecina, ka, salīdzinot ar Frankfurtes pie Mainas lidostu, tās satiksmes plūsmas daļa joprojām bija ļoti maza. Laikā no 2000. līdz 2003. gadam Frankfurtes pie Mainas lidostā pastāvīgi pieauga pasažieru satiksmes plūsma – no 48 miljoniem 2000. gadā līdz 54,2 miljoniem 2007. gadā. Ekonomikas krīzes dēļ Frankfurtes pie Mainas lidostā 2009. gadā pasažieru plūsma nedaudz samazinājās līdz 50,9 miljoniem, bet pēc tam atkal strauji palielinājās līdz 58 miljoniem. Frankfurtes pie Mainas lidosta pastāvīgi attīstījās arī kravu pārvadājumu nozarē – no 1,6 līdz 2,2 miljoniem tonnu 2013. gadā. |
| --- | --- |

(226)

Lai gan laikposmā no 2000. līdz 2007. gadam Frankfurtes Hānas lidosta piedzīvoja ievērojamu izaugsmi, 1. attēls liecina, ka, salīdzinot ar Frankfurtes pie Mainas lidostu, tās satiksmes plūsmas daļa joprojām bija ļoti maza. Laikā no 2000. līdz 2003. gadam Frankfurtes pie Mainas lidostā pastāvīgi pieauga pasažieru satiksmes plūsma – no 48 miljoniem 2000. gadā līdz 54,2 miljoniem 2007. gadā. Ekonomikas krīzes dēļ Frankfurtes pie Mainas lidostā 2009. gadā pasažieru plūsma nedaudz samazinājās līdz 50,9 miljoniem, bet pēc tam atkal strauji palielinājās līdz 58 miljoniem. Frankfurtes pie Mainas lidosta pastāvīgi attīstījās arī kravu pārvadājumu nozarē – no 1,6 līdz 2,2 miljoniem tonnu 2013. gadā.

| (227) | Attiecībā uz citām lidostām Komisija jau ir paskaidrojusi, ka ieguldījumi Frankfurtes Hānas lidostā būtiski neietekmēja konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm (85). Tas arī attiecas uz Cveibrikenes lidostu, ņemot vērā, ka drīzāk tieši šī lidosta radīja nevajadzīgu infrastruktūras pārklāšanos (un tādējādi būtu atbildīgi par jebkādu kropļojošu ietekmi uz konkurenci). |
| --- | --- |

(227)

Attiecībā uz citām lidostām Komisija jau ir paskaidrojusi, ka ieguldījumi Frankfurtes Hānas lidostā būtiski neietekmēja konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm (85). Tas arī attiecas uz Cveibrikenes lidostu, ņemot vērā, ka drīzāk tieši šī lidosta radīja nevajadzīgu infrastruktūras pārklāšanos (un tādējādi būtu atbildīgi par jebkādu kropļojošu ietekmi uz konkurenci).

85

| (228) | Turklāt atšķirībā no Frankfurtes pie Mainas un Luksemburgas lidostām Frankfurtes Hānas lidostai nav dzelzceļa līniju savienojuma. Kopumā aizstāšanas ietekme uz dzelzceļa transportu nav sagaidāma. |
| --- | --- |

(228)

Turklāt atšķirībā no Frankfurtes pie Mainas un Luksemburgas lidostām Frankfurtes Hānas lidostai nav dzelzceļa līniju savienojuma. Kopumā aizstāšanas ietekme uz dzelzceļa transportu nav sagaidāma.

| (229) | Ņemot vērā 223.–228. apsvērumu, Komisija uzskata, ka jebkāda negatīva ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm ir ierobežota līdz minimumam. |
| --- | --- |

(229)

Ņemot vērā 223.–228. apsvērumu, Komisija uzskata, ka jebkāda negatīva ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm ir ierobežota līdz minimumam.

f)   Stimulējoša ietekme, vajadzība un samērīgums

| (230) | Komisijai jānosaka, vai Frankfurtes Hānas lidostai piešķirtais valsts atbalsts ir mainījis atbalsta saņēmēja rīcību tādējādi, ka tas ir veicis darbības, ar kurām tiek veicināta kopīgu interešu mērķa sasniegšana un kuras tas i) neveiktu atbalsta nepiešķiršanas gadījumā vai ii) veiktu daudz ierobežotākā vai atšķirīgākā veidā. Turklāt atbalsts tiek uzskatīts par samērīgu tikai tad, ja tādu pašu rezultātu nevarētu sasniegt ar mazāku atbalstu un mazākiem izkropļojumiem. Tas nozīmē, ka atbalsta apjomam un intensitātei jābūt ierobežotiem līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu. |
| --- | --- |

(230)

Komisijai jānosaka, vai Frankfurtes Hānas lidostai piešķirtais valsts atbalsts ir mainījis atbalsta saņēmēja rīcību tādējādi, ka tas ir veicis darbības, ar kurām tiek veicināta kopīgu interešu mērķa sasniegšana un kuras tas i) neveiktu atbalsta nepiešķiršanas gadījumā vai ii) veiktu daudz ierobežotākā vai atšķirīgākā veidā. Turklāt atbalsts tiek uzskatīts par samērīgu tikai tad, ja tādu pašu rezultātu nevarētu sasniegt ar mazāku atbalstu un mazākiem izkropļojumiem. Tas nozīmē, ka atbalsta apjomam un intensitātei jābūt ierobežotiem līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu.

| (231) | Saskaņā ar Vācijas iesniegto informāciju šos ieguldījumus nevarētu realizēt bez piešķirtā atbalsta. Vācija informēja, ka šis atbalsts bija vajadzīgs, jo ar to tika kompensētas tika finansēšanas izmaksas un zemāka summa būtu radījusi zemāku ieguldījumu līmeni. |
| --- | --- |

(231)

Saskaņā ar Vācijas iesniegto informāciju šos ieguldījumus nevarētu realizēt bez piešķirtā atbalsta. Vācija informēja, ka šis atbalsts bija vajadzīgs, jo ar to tika kompensētas tika finansēšanas izmaksas un zemāka summa būtu radījusi zemāku ieguldījumu līmeni.

| (232) | Saskaņā ar 3. un 4. tabulā apkopotajiem finanšu rezultātiem lidosta patiešām joprojām rada zaudējumus un nespēj finansēt savu ieguldījumu izmaksas. Tāpēc var secināt, ka šis atbalsts bija vajadzīgs ieguldījumu veikšanai, lai varētu atslogot lidostas infrastruktūru un izpildīt spēkā esošās prasības attiecībā uz mūsdienīgas lidostas infrastruktūru. Bez šā atbalsta Frankfurtes Hānas lidosta nespētu apmierināt aviosabiedrību, pasažieru un kravu ekspeditoru prognozējamo pieprasījumu, un tādēļ būtu jāsamazina lidostas saimnieciskās darbības apmērs. |
| --- | --- |

(232)

Saskaņā ar 3. un 4. tabulā apkopotajiem finanšu rezultātiem lidosta patiešām joprojām rada zaudējumus un nespēj finansēt savu ieguldījumu izmaksas. Tāpēc var secināt, ka šis atbalsts bija vajadzīgs ieguldījumu veikšanai, lai varētu atslogot lidostas infrastruktūru un izpildīt spēkā esošās prasības attiecībā uz mūsdienīgas lidostas infrastruktūru. Bez šā atbalsta Frankfurtes Hānas lidosta nespētu apmierināt aviosabiedrību, pasažieru un kravu ekspeditoru prognozējamo pieprasījumu, un tādēļ būtu jāsamazina lidostas saimnieciskās darbības apmērs.

| (233) | Turklāt jāatzīmē, ka valsts atbalsts tika piešķirts periodā, kad FFHG veica ļoti ievērojamus ieguldījumus infrastruktūrā (vairāk nekā EUR 220 miljoni laikposmā no 2001. līdz 2012. gadam). No šīs summas EUR 46 miljoni tika ieguldīti izskatāmajā periodā (2009.–2012. gads). No tā izriet, ka ieguldījumu atbalsts sedza tikai daļu no kopējām ieguldījumu izmaksām un attiecās vienīgi uz starpību starp procentu likmi, kas tika samaksāta par šiem līdzekļiem, un tirgus likmi, par kuru FFHG būtu saņēmis šos līdzekļus tirgū. Turklāt izvērtējamais ieguldījumu atbalsts tika piešķirts kā 100 % valsts atbalsts un līdzekļu piešķiršana ar atvieglotiem nosacījumiem, nevis tiešas dotācijas veidā. |
| --- | --- |

(233)

Turklāt jāatzīmē, ka valsts atbalsts tika piešķirts periodā, kad FFHG veica ļoti ievērojamus ieguldījumus infrastruktūrā (vairāk nekā EUR 220 miljoni laikposmā no 2001. līdz 2012. gadam). No šīs summas EUR 46 miljoni tika ieguldīti izskatāmajā periodā (2009.–2012. gads). No tā izriet, ka ieguldījumu atbalsts sedza tikai daļu no kopējām ieguldījumu izmaksām un attiecās vienīgi uz starpību starp procentu likmi, kas tika samaksāta par šiem līdzekļiem, un tirgus likmi, par kuru FFHG būtu saņēmis šos līdzekļus tirgū. Turklāt izvērtējamais ieguldījumu atbalsts tika piešķirts kā 100 % valsts atbalsts un līdzekļu piešķiršana ar atvieglotiem nosacījumiem, nevis tiešas dotācijas veidā.

FFHG

FFHG

| (234) | Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgais atbalsta pasākums bija samērīgs, ka tam bija stimulējoša ietekme un ka atbalsta apjoms bija ierobežots līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu. |
| --- | --- |

(234)

Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgais atbalsta pasākums bija samērīgs, ka tam bija stimulējoša ietekme un ka atbalsta apjoms bija ierobežots līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu.

Secinājumi

| (235) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka Frankfurtes Hānas lidostai piešķirtais ieguldījumu atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, jo tas atbilst saderības nosacījumiem, kas paredzēti 2005. gada aviācijas pamatnostādņu 61. punktā. |
| --- | --- |

(235)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka Frankfurtes Hānas lidostai piešķirtais ieguldījumu atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, jo tas atbilst saderības nosacījumiem, kas paredzēti 2005. gada aviācijas pamatnostādņu 61. punktā.

6.5.5.   Darbības atbalsta saderība saskaņā ar 2014. gada aviācijas pamatnostādnēm

Darbības atbalsta saderība saskaņā ar 2014. gada aviācijas pamatnostādnēm

| (236) | 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1. punktā ir izklāstīti kritēriji, kurus Komisija piemēros, izvērtējot darbības atbalsta saderību ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Saskaņā ar 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 172. punktu Komisija īpaši piemēros šos kritērijus visām lietām, kas ir saistītas ar darbības atbalstu, tostarp izskatīšanā esošiem paziņojumiem un nelikumīga nepaziņota atbalsta lietām. |
| --- | --- |

(236)

2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1. punktā ir izklāstīti kritēriji, kurus Komisija piemēros, izvērtējot darbības atbalsta saderību ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Saskaņā ar 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 172. punktu Komisija īpaši piemēros šos kritērijus visām lietām, kas ir saistītas ar darbības atbalstu, tostarp izskatīšanā esošiem paziņojumiem un nelikumīga nepaziņota atbalsta lietām.

| (237) | Kā norādīts 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 137. punktā, nelikumīgu darbības atbalstu, kas piešķirts pirms 2014. gada aviācijas pamatnostādņu piemērošanas dienas (piemēram, līdzekļi, kas līdz šim piešķirti no naudas kopfonda, jo tie, iespējams, bijuši darbības atbalsts (sk. 185. un 186. apsvērumu)), var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu apjomā, kas atbilst nesegtajām darbības izmaksām, ja ir izpildīti turpmāk minētie kumulatīvie nosacījumi:






  a) | ieguldījums precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanā – šis nosacījums inter alia ir izpildīts, ja atbalsts palielina ES iedzīvotāju mobilitāti un savienojumus starp reģioniem vai veicina reģionālo attīstību (86); |
| --- | --- | --- |

(237)

Kā norādīts 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 137. punktā, nelikumīgu darbības atbalstu, kas piešķirts pirms 2014. gada aviācijas pamatnostādņu piemērošanas dienas (piemēram, līdzekļi, kas līdz šim piešķirti no naudas kopfonda, jo tie, iespējams, bijuši darbības atbalsts (sk. 185. un 186. apsvērumu)), var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu apjomā, kas atbilst nesegtajām darbības izmaksām, ja ir izpildīti turpmāk minētie kumulatīvie nosacījumi:

a)

ieguldījums precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanā – šis nosacījums inter alia ir izpildīts, ja atbalsts palielina ES iedzīvotāju mobilitāti un savienojumus starp reģioniem vai veicina reģionālo attīstību (86);

ieguldījums precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanā

inter alia

86

| b) | valsts iejaukšanās vajadzība – atbalstam jābūt vērstam uz tādas situācijas risināšanu, kurā atbalsts var sniegt būtisku uzlabojumu, ko tirgus pats nespētu nodrošināt (87); |
| --- | --- |

b)

valsts iejaukšanās vajadzība – atbalstam jābūt vērstam uz tādas situācijas risināšanu, kurā atbalsts var sniegt būtisku uzlabojumu, ko tirgus pats nespētu nodrošināt (87);

valsts iejaukšanās vajadzība

87

| c) | stimulējošas ietekmes pastāvēšana – šo noteikumu izpilda, ja ir ticams, ka bez darbības atbalsta un ņemot vērā iespējamo ieguldījumu atbalstu un pasažieru plūsmas apjomu, saimnieciskās darbības līmenis attiecīgajā lidostā tiktu būtiski samazināts (88); |
| --- | --- |

c)

stimulējošas ietekmes pastāvēšana – šo noteikumu izpilda, ja ir ticams, ka bez darbības atbalsta un ņemot vērā iespējamo ieguldījumu atbalstu un pasažieru plūsmas apjomu, saimnieciskās darbības līmenis attiecīgajā lidostā tiktu būtiski samazināts (88);

stimulējošas ietekmes pastāvēšana

88

| d) | atbalsta summas samērīgums (līdz nepieciešamajam minimumam ierobežots atbalsts) – lai darbības atbalsts lidostām būtu samērīgs, tam ir jābūt ierobežotam līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu (89); |
| --- | --- |

d)

atbalsta summas samērīgums (līdz nepieciešamajam minimumam ierobežots atbalsts) – lai darbības atbalsts lidostām būtu samērīgs, tam ir jābūt ierobežotam līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu (89);

atbalsta summas samērīgums (līdz nepieciešamajam minimumam ierobežots atbalsts)

89

| e) | izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību (90). |
| --- | --- |

e)

izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību (90).

izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību

90

a)   Ieguldījums precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanā

| (238) | Saskaņā ar 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. punkta a) apakšpunktu, lai lidostām dotu laiku pielāgoties jauniem tirgus apstākļiem un novērstu gaisa satiksmes un reģionu savienojamības traucējumus, tiks uzskatīts, ka darbības atbalsts lidostām veicina kopīgu interešu mērķa sasniegšanu, ja tas: i) palielina mobilitāti un reģionu savienojamību, izveidojot piekļuves punktus iekšējiem lidojumiem Savienības teritorijā; ii) novērš gaisa transporta sastrēgumus lidostās, kas ir svarīgākie Savienības transporta mezgli; vai iii) sekmē reģiona attīstību. |
| --- | --- |

(238)

Saskaņā ar 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. punkta a) apakšpunktu, lai lidostām dotu laiku pielāgoties jauniem tirgus apstākļiem un novērstu gaisa satiksmes un reģionu savienojamības traucējumus, tiks uzskatīts, ka darbības atbalsts lidostām veicina kopīgu interešu mērķa sasniegšanu, ja tas: i) palielina mobilitāti un reģionu savienojamību, izveidojot piekļuves punktus iekšējiem lidojumiem Savienības teritorijā; ii) novērš gaisa transporta sastrēgumus lidostās, kas ir svarīgākie Savienības transporta mezgli; vai iii) sekmē reģiona attīstību.

| (239) | Ņemot vērā 199.–204. apsvērumu, Komisija uzskata, ka Frankfurtes Hānas lidostas nepārtraukta darbība palielināja Savienības pilsoņu mobilitāti un savienojamību starp reģioniem, izveidojot piekļuves punktu iekšējiem lidojumiem Savienības teritorijā Hunsrikes reģionā. Turklāt lidostas nepārtraukta darbība veicināja Hunsrikas reģiona attīstību un jaunu darbavietu radīšanu. Frankfurtes Hānas lidostas darbība un attīstība arī palīdzēja mazināt Frankfurtes pie Mainas lidostas noslogotību. |
| --- | --- |

(239)

Ņemot vērā 199.–204. apsvērumu, Komisija uzskata, ka Frankfurtes Hānas lidostas nepārtraukta darbība palielināja Savienības pilsoņu mobilitāti un savienojamību starp reģioniem, izveidojot piekļuves punktu iekšējiem lidojumiem Savienības teritorijā Hunsrikes reģionā. Turklāt lidostas nepārtraukta darbība veicināja Hunsrikas reģiona attīstību un jaunu darbavietu radīšanu. Frankfurtes Hānas lidostas darbība un attīstība arī palīdzēja mazināt Frankfurtes pie Mainas lidostas noslogotību.

| (240) | Tāpēc Komisija secina, ka attiecīgais pasākums atbilst skaidri noteiktam kopīgu interešu mērķim. |
| --- | --- |

(240)

Tāpēc Komisija secina, ka attiecīgais pasākums atbilst skaidri noteiktam kopīgu interešu mērķim.

b)   Valsts iejaukšanās vajadzība

| (241) | Saskaņā ar 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. punkta b) apakšpunktu, lai novērtētu, vai valsts atbalsts ir efektīvs, lai sasniegtu kopīgu interešu mērķi, ir jānosaka risināmā problēma. Šajā ziņā jebkādam valsts atbalstam lidostai vajadzētu būt vērstam uz tādas situācijas risināšanu, kurā ar atbalstu var panākt būtisku uzlabojumu, ko tirgus pats nespētu nodrošināt. |
| --- | --- |

(241)

Saskaņā ar 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. punkta b) apakšpunktu, lai novērtētu, vai valsts atbalsts ir efektīvs, lai sasniegtu kopīgu interešu mērķi, ir jānosaka risināmā problēma. Šajā ziņā jebkādam valsts atbalstam lidostai vajadzētu būt vērstam uz tādas situācijas risināšanu, kurā ar atbalstu var panākt būtisku uzlabojumu, ko tirgus pats nespētu nodrošināt.

| (242) | Komisija atzīmē, ka Frankfurtes Hānas lidosta ir reģionāla lidosta ar aptuveni 2,7 miljoniem pasažieru gadā. Tai ir lielas fiksētās darbības izmaksas un šajos tirgus apstākļos tā nespēj atgūt pati savas darbības izmaksas. Tāpēc ir nepieciešama valsts iejaukšanās (sk. 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 89. punktu). |
| --- | --- |

(242)

Komisija atzīmē, ka Frankfurtes Hānas lidosta ir reģionāla lidosta ar aptuveni 2,7 miljoniem pasažieru gadā. Tai ir lielas fiksētās darbības izmaksas un šajos tirgus apstākļos tā nespēj atgūt pati savas darbības izmaksas. Tāpēc ir nepieciešama valsts iejaukšanās (sk. 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 89. punktu).

c)   Atbalsta pasākuma piemērotība

| (243) | Saskaņā ar 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. punkta c) apakšpunktu jebkādam lidostas atbalsta pasākumam jābūt piemērotam politikas instrumentam attiecīgā kopīgu interešu mērķa sasniegšanai. Tāpēc dalībvalstij ir jāpierāda, ka to pašu mērķi nebūtu iespējams sasniegt ar citiem mazāk kropļojošiem politiskiem vai atbalsta instrumentiem. |
| --- | --- |

(243)

Saskaņā ar 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. punkta c) apakšpunktu jebkādam lidostas atbalsta pasākumam jābūt piemērotam politikas instrumentam attiecīgā kopīgu interešu mērķa sasniegšanai. Tāpēc dalībvalstij ir jāpierāda, ka to pašu mērķi nebūtu iespējams sasniegt ar citiem mazāk kropļojošiem politiskiem vai atbalsta instrumentiem.

| (244) | Kā norāda Vācija, attiecīgie atbalsta pasākumi ir piemēroti, lai sasniegtu paredzēto kopīgu interešu mērķi, ko nevarēja sasniegt, izmantojot citu mazāk kropļojošu politikas instrumentu. |
| --- | --- |

(244)

Kā norāda Vācija, attiecīgie atbalsta pasākumi ir piemēroti, lai sasniegtu paredzēto kopīgu interešu mērķi, ko nevarēja sasniegt, izmantojot citu mazāk kropļojošu politikas instrumentu.

| (245) | Šajā gadījumā atbalsta apmērs (starpība starp naudas kopfonda nodrošināto līdzekļu tirgus likmi un to faktisko likmi) bija mazāks par faktiski radušos nesegto darbības zaudējumi līmeni (sk. 4. tabulu, EBITDA, izņemot lidostas ārkārtas ieņēmumus) un sedza tikai nepieciešamo minimumu, jo tas tika piešķirts tikai kā atmaksājams aizdevums, nevis tieša dotācija. Nekādi citi politikas pasākumi neļautu lidostai turpināt tās darbību. Tādējādi zaudējumu kompensācija ir ierobežota līdz minimumam un nerada nekādu peļņu. |
| --- | --- |

(245)

Šajā gadījumā atbalsta apmērs (starpība starp naudas kopfonda nodrošināto līdzekļu tirgus likmi un to faktisko likmi) bija mazāks par faktiski radušos nesegto darbības zaudējumi līmeni (sk. 4. tabulu, EBITDA, izņemot lidostas ārkārtas ieņēmumus) un sedza tikai nepieciešamo minimumu, jo tas tika piešķirts tikai kā atmaksājams aizdevums, nevis tieša dotācija. Nekādi citi politikas pasākumi neļautu lidostai turpināt tās darbību. Tādējādi zaudējumu kompensācija ir ierobežota līdz minimumam un nerada nekādu peļņu.

EBITDA

| (246) | Ņemot vērā 244. un 245. apsvērumu, Komisija uzskata, ka attiecīgie pasākumi bija piemēroti, lai sasniegto vēlamo kopīgu interešu mērķi. |
| --- | --- |

(246)

Ņemot vērā 244. un 245. apsvērumu, Komisija uzskata, ka attiecīgie pasākumi bija piemēroti, lai sasniegto vēlamo kopīgu interešu mērķi.

d)   Stimulējošas ietekmes pastāvēšana

| (247) | Saskaņā ar 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. punkta d) apakšpunktu, darbības atbalstam ir stimulējoša ietekme, ja pastāv iespēja, ka bez darbības atbalsta saimnieciskās darbības līmenis lidostā tiktu būtiski samazināts. Šajā novērtējumā ir jāņem vērā iespējamais ieguldījumu atbalsts un pasažieru plūsmas apjoms. |
| --- | --- |

(247)

Saskaņā ar 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. punkta d) apakšpunktu, darbības atbalstam ir stimulējoša ietekme, ja pastāv iespēja, ka bez darbības atbalsta saimnieciskās darbības līmenis lidostā tiktu būtiski samazināts. Šajā novērtējumā ir jāņem vērā iespējamais ieguldījumu atbalsts un pasažieru plūsmas apjoms.

| (248) | Bez šāda atbalsta tiktu būtiski ietekmēts un samazināts Frankfurtes Hānas lidostas darbības apmērs, galu galā liekot lidostai aiziet no tirgus nesegto darbības zaudējumu dēļ. |
| --- | --- |

(248)

Bez šāda atbalsta tiktu būtiski ietekmēts un samazināts Frankfurtes Hānas lidostas darbības apmērs, galu galā liekot lidostai aiziet no tirgus nesegto darbības zaudējumu dēļ.

| (249) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka attiecīgajiem atbalsta pasākumiem ir stimulējoša ietekme. |
| --- | --- |

(249)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka attiecīgajiem atbalsta pasākumiem ir stimulējoša ietekme.

e)   Atbalsta summas samērīgums (līdz minimumam ierobežots atbalsts)

| (250) | Saskaņā ar 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. punkta e) apakšpunktu – lai darbības atbalsts lidostām būtu samērīgs, tam ir jābūt ierobežotam līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu. |
| --- | --- |

(250)

Saskaņā ar 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. punkta e) apakšpunktu – lai darbības atbalsts lidostām būtu samērīgs, tam ir jābūt ierobežotam līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu.

| (251) | Šajā gadījumā atbalsta apjoms attiecās tikai uz nesegto kapitāla darbības izmaksu daļu, jo ar to tika kompensētas tikai faktiskās izmaksas. |
| --- | --- |

(251)

Šajā gadījumā atbalsta apjoms attiecās tikai uz nesegto kapitāla darbības izmaksu daļu, jo ar to tika kompensētas tikai faktiskās izmaksas.

| (252) | Tāpēc Komisija uzskata, ka šajā gadījumā darbības atbalsta apjoms bija samērīgs un ierobežots līdz minimumam, kas bija vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu. |
| --- | --- |

(252)

Tāpēc Komisija uzskata, ka šajā gadījumā darbības atbalsta apjoms bija samērīgs un ierobežots līdz minimumam, kas bija vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu.

f)   Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (253) | Saskaņā ar 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. punkta f) apakšpunktu, izvērtējot darbības atbalsta saderību, tiks ņemti vērā konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību. |
| --- | --- |

(253)

Saskaņā ar 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. punkta f) apakšpunktu, izvērtējot darbības atbalsta saderību, tiks ņemti vērā konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību.

| (254) | Frankfurtes Hānas lidostas standarta aptvēruma teritorijā (stundas brauciens automašīnā vai 100 kilometru attālums) nav komerciālu lidostu. Pat ja šo standarta aptvēruma teritoriju paplašinātu, lai ietvertu citas Frankfurtes Hānas lidostai tuvumā esošās lidostas, kā parādīts 224. un 228. apsvērumā, netiek radīta negatīva ietekme uz konkurenci starp lidostām, kas atrodas Frankfurtes Hānas lidostas tuvumā (t. i., Frankfurtes pie Mainas, Luksemburgas un Zārbrikenes lidostas). |
| --- | --- |

(254)

Frankfurtes Hānas lidostas standarta aptvēruma teritorijā (stundas brauciens automašīnā vai 100 kilometru attālums) nav komerciālu lidostu. Pat ja šo standarta aptvēruma teritoriju paplašinātu, lai ietvertu citas Frankfurtes Hānas lidostai tuvumā esošās lidostas, kā parādīts 224. un 228. apsvērumā, netiek radīta negatīva ietekme uz konkurenci starp lidostām, kas atrodas Frankfurtes Hānas lidostas tuvumā (t. i., Frankfurtes pie Mainas, Luksemburgas un Zārbrikenes lidostas).

| (255) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka negatīvā ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm, ko radījis FFHG piešķirtas darbības atbalsts, ir ierobežota līdz minimumam. |
| --- | --- |

(255)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka negatīvā ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm, ko radījis FFHG piešķirtas darbības atbalsts, ir ierobežota līdz minimumam.

FFHG

Secinājumi

| (256) | Ņemot vērā 238.–255. apsvērumu, Komisija secina, ka šie pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(256)

Ņemot vērā 238.–255. apsvērumu, Komisija secina, ka šie pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

7.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (257) | Ņemot vērā 99.–124. apsvērumā minētos argumentus, Komisija uzskata, ka kredītlīnija, ko Reinzemes-Pfalcas federālās zemes naudas kopfonds piešķīra FFGH atbalstam, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(257)

Ņemot vērā 99.–124. apsvērumā minētos argumentus, Komisija uzskata, ka kredītlīnija, ko Reinzemes-Pfalcas federālās zemes naudas kopfonds piešķīra FFGH atbalstam, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

FFGH

| (258) | Ņemot vērā 127.–138. apsvērumā minētos argumentus, Komisija uzskata, ka valsts garantija, ko piešķīra Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, lai sniegtu 100 % nodrošinājumu apmaksājamajiem ISB aizdevumiem, ir uzskatāma par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(258)

Ņemot vērā 127.–138. apsvērumā minētos argumentus, Komisija uzskata, ka valsts garantija, ko piešķīra Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, lai sniegtu 100 % nodrošinājumu apmaksājamajiem ISB aizdevumiem, ir uzskatāma par valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

ISB

| (259) | Ņemot vērā 140.–169. apsvērumu, Komisija secina, ka ISB 1., 3. un 4. aizdevums tika izsniegti ar likmēm, kuras uzskatāmas par atbilstošām tirgus apstākļiem. Tādējādi, tā kā nav izpildīti kumulatīvie kritēriji saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, Komisija uzskata, ka šie aizdevumi nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(259)

Ņemot vērā 140.–169. apsvērumu, Komisija secina, ka ISB 1., 3. un 4. aizdevums tika izsniegti ar likmēm, kuras uzskatāmas par atbilstošām tirgus apstākļiem. Tādējādi, tā kā nav izpildīti kumulatīvie kritēriji saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, Komisija uzskata, ka šie aizdevumi nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

ISB

| (260) | Ņemot vērā 140.–169. apsvērumu, Komisija secina, ka ISB 2. un 5. aizdevums tika izsniegti zem etalonlikmes. Tā kā tika izpildīti citi Līguma 107. panta 1. punktā noteiktie kritēriji, šie aizdevumi ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(260)

Ņemot vērā 140.–169. apsvērumu, Komisija secina, ka ISB 2. un 5. aizdevums tika izsniegti zem etalonlikmes. Tā kā tika izpildīti citi Līguma 107. panta 1. punktā noteiktie kritēriji, šie aizdevumi ir valsts atbalsts.

ISB

| (261) | Tā kā naudas kopfonda piešķirtā kredītlīnija un līdzekļi, 100 % valsts garantija un ISB 2. un 5. aizdevums jau bija nodoti FFHG rīcībā, Komisija uzskata, ka Vācijas iestādes nav ievērojušas Līguma 108. panta 3. punktā noteikto aizliegumu. |
| --- | --- |

(261)

Tā kā naudas kopfonda piešķirtā kredītlīnija un līdzekļi, 100 % valsts garantija un ISB 2. un 5. aizdevums jau bija nodoti FFHG rīcībā, Komisija uzskata, ka Vācijas iestādes nav ievērojušas Līguma 108. panta 3. punktā noteikto aizliegumu.

ISB

FFHG

| (262) | Ņemot vērā 199.–232. apsvērumu Komisija secina, ka Frankfurtes Hānas lidostai piešķirtais ieguldījumu atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, jo tas atbilst saderības nosacījumiem, kas paredzēti 2005. gada aviācijas pamatnostādņu 61. punktā. |
| --- | --- |

(262)

Ņemot vērā 199.–232. apsvērumu Komisija secina, ka Frankfurtes Hānas lidostai piešķirtais ieguldījumu atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, jo tas atbilst saderības nosacījumiem, kas paredzēti 2005. gada aviācijas pamatnostādņu 61. punktā.

| (263) | Ņemot vērā 238.–255. apsvērumu, Komisija secina, ka līdzekļi, ko naudas kopfonds piešķīra saskaņā ar privileģētiem nosacījumiem, atbilst darbības atbalsta saderības nosacījumiem, kuri norādīti 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 137. punktā, un ir saderīgi ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(263)

Ņemot vērā 238.–255. apsvērumu, Komisija secina, ka līdzekļi, ko naudas kopfonds piešķīra saskaņā ar privileģētiem nosacījumiem, atbilst darbības atbalsta saderības nosacījumiem, kuri norādīti 2014. gada aviācijas pamatnostādņu 137. punktā, un ir saderīgi ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

| (264) | Komisija atzīmē, ka Vācija pieņem šā lēmuma pieņemšanu angļu valodā, |
| --- | --- |

(264)

Komisija atzīmē, ka Vācija pieņem šā lēmuma pieņemšanu angļu valodā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, ko, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, Vācija laikposmā no 2009. līdz 2012. gadam nelikumīgi piešķīra uzņēmumam Flughafen Frankfurt Hahn GmbH, sniedzot 100 % garantiju saistībā ar aizdevumiem, kurus 2009. gada 31. augustā EUR 20 miljonu apmērā un 2009. gada 30. septembrī EUR 6,8 miljonu apmērā izsniedza Reinzemes-Pfalcas federālās zemes banka Investitions- und Strukturbank, kā arī atļauja uzņēmumam Flughafen Frankfurt Hahn GmbH piedalīties Reinzemes-Pfalcas federālās zemes naudas kopfondā un no šā fonda saskaņā ar privileģētiem noteikumiem ņemt aizdevumus EUR 45 miljonu vērtībā, ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

2. pants

Aizdevumi, ko laikposmā no 2007. gada 15. jūlija līdz 2009. gada 30. septembrim piešķīra Reinzemes-Pfalcas federālās zemes banka Investitions- und Strukturbank kopsummā par EUR 46,8 miljoniem, nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2014. gada 1. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Kopš 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. un 88. pants ir kļuvuši par Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) attiecīgi 107. un 108. pantu. Abu pantu noteikumu kopumi būtībā ir vienādi. Šajā lēmumā atsauces uz Līguma 107. un 108. pantu vajadzības gadījumā jāsaprot kā atsauces uz EK līguma 87. un 88. pantu. Ar Līgumu tika ieviestas arī dažas izmaiņas terminoloģijā, piemēram, “Kopiena” aizstāja ar “Savienība” un “kopējais tirgus” ar “iekšējais tirgus”. Šajā lēmumā ir izmantota Līguma terminoloģija.

1

(2)  
  OV C 216, 21.7.2012., 1. lpp.

2

(3)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

3

(4)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  Komisijas paziņojums “Pamatnostādnes par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām” (OV C 99, 4.4.2014., 3. lpp.).

5

(6)  EK Līguma 92. un 93. panta un EEZ līguma 61. panta piemērošana valsts atbalstam aviācijas nozarē (OV C 350, 10.12.1994., 5. lpp.).

6

(7)  Kopienas vadlīnijas par lidostu finansēšanu un valsts atbalstu darbības uzsākšanai aviosabiedrībām, kas veic lidojumus no reģionālām lidostām (OV C 312, 9.12.2005., 1. lpp.).

7

(8)  
  OV C 113, 15.4.2014., 30. lpp.

8

(*1)  Turpmāk šajā lēmumā termins Fraport tiks lietots, lai apzīmētu gan FAG pirms uzņēmuma nosaukuma maiņas, gan Fraport AG pēc tam.

*1

Fraport

FAG

Fraport AG

(9)  Konfidenciāla informācija.

9

(10)  Saskaņā ar pirkuma līguma 7. punkta 3. apakšpunktu šo summu varēja samazināt, piemēram, gadījumā, ja FFHG izmaksas par aizsardzību pret troksni pārsniegtu noteiktu maksimālo summu.

10

FFHG

(11)  Hesenes federālajai zemei piederēja 45,24 % Fraport kapitāldaļu, Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (kas bija 100 % Frankfurtes pie Mainas pašvaldības īpašums) piederēja 28,89 % kapitāldaļu, bet Vācijas Federatīvajai Republikai piederēja 25,87 %.

11

Fraport

Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH

(12)  
  Ryanair ir Īrijas aviokompānija un Eiropas Zemo cenu aviosabiedrību asociācijas biedre. Šīs aviosabiedrības uzņēmējdarbība ir saistīta ar sekundārām reģionālajām lidostām. Šī aviosabiedrība pašlaik nodrošina lidojumus uz aptuveni 160 galamērķiem Eiropā. Ryanair ir viendabīga flote, ko veido Boeing 737-800 lidmašīnas ar 189 sēdvietām.

12

Ryanair

Ryanair

Boeing

(13)  
  Wizz Air ir Ungārijas aviokompānija un Eiropas Zemo cenu aviosabiedrību asociācijas biedre. Wizz Air grupu veido trīs pārvaldes uzņēmumi: Wizz Air Hungary, Wizz Air Bulgaria un Wizz Air Ukraine. Šīs aviosabiedrības uzņēmējdarbības modelis ir saistīts ar sekundārām reģionālajām lidostām. Šī aviosabiedrība pašlaik nodrošina lidojumus uz aptuveni 150 galamērķiem Eiropā. Wizz Air ir viendabīga flote, ko veido Airbus A 320 lidmašīnas ar 180 sēdvietām.

13

Wizz Air

Wizz Air

Wizz Air Hungary

Wizz Air Bulgaria

Wizz Air Ukraine

Wizz Air

Airbus

(14)  Komisijas paziņojums par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu, 2007. gada 12. decembris (OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.).

14

(15)  
  KMV Riskcalc Germany 3.1; šis modelis tiek izmantots, lai noteiktu biržā nekotētu uzņēmumu kredītreitingu, pamatojoties uz to finanšu datiem. Saskaņā ar Moody's KMV RiskCalc Germany 3.1 tiek aprēķināts paredzamais saistību neizpildes biežums (vai saistību neizpildes varbūtība) uzņēmumiem, kuri netiek kotēti biržās, pamatojoties uz to finanšu pārskatu datiem.

15

KMV Riskcalc Germany 3.1

Moody's KMV RiskCalc Germany 3.1

(16)  Ņemot vērā 46. apsvērumā sniegtos skaidrojumus, saistībā ar kredītreitingiem tika pieņemts, ka aizdevumi, kas izsniegti no naudas kopfonda, ir īstermiņa.

16

(17)  Ņemot vērā īpašumtiesību struktūru.

17

(18)  Atbilst [BB + līdz B-] reitingam Standard & Poor's reitingu skalā. Šī reitinga kategorija nozīmē, ka aizdevuma saņēmējs ir [...].

18

Standard & Poor's

(19)  Atbilst [BBB- līdz B] reitingam Standard & Poor's reitingu skalā. Šī reitinga kategorija nozīmē, ka aizdevuma saņēmējs ir [...].

19

Standard & Poor's

(20)  Šajā saistībā Vācija atsaucās uz lietu C-30/59 De gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg/High Authority (Recueil 1961, 00003, 3., 43. lpp.).

20

De gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg/High Authority

Recueil

(21)  
  Deutsche Bank, Margen-Indikation für geplante Refinanzierung bestehender Verschuldung, 2009. gada 3. septembris.

21

Deutsche Bank, Margen-Indikation für geplante Refinanzierung bestehender Verschuldung

(22)  3.2.1. punkts dokumentā Margen-Indikation für geplante Refinanzierung bestehender Verschuldung: “
  ..., gehen wir von einer Einstufung der Gesellschaft im [...].
  ” [<BBB +] reitinga kategorija ietver visus reitingus, kas ir zemāki par [BBB +] Standard and Poor's reitingu skalā.

22

Margen-Indikation für geplante Refinanzierung bestehender Verschuldung

..., gehen wir von einer Einstufung der Gesellschaft im [...].

Standard and Poor's

(23)  Tomēr Deutsche Bank nav norādījusi FFHG pielāgoto reitingu.

23

Deutsche Bank

FFHG

(24)  Šo likmi aprēķina šādi: [5 līdz 25] bps – riska rezerve, ko maksā par Vācijas federālās zemes piecu gadu euro parādzīmēm, [5 līdz 25] bps – papildus iepriekš minētajai rezervei netiešā riska dēļ, ko rada valstij piederošs uzņēmums, [5 līdz 25] bps – saistībā ar parāda ierobežotu pieprasījumu tirgū.

24

(25)  Reitings Ergebnis FFHG, ko piešķīrusi Volksbank Hunsrück-Nahe eG. Šis reitings atbilst [B līdz BB] vērtējumam Standard and Poor's reitingu skalā (sk. Rating-Broschüre Finanzstandort Deutschland, 2010. gads, 18. lpp.).

25

Ergebnis FFHG

Volksbank Hunsrück-Nahe eG

Standard and Poor's

Rating-Broschüre Finanzstandort Deutschland

(26)  
  Ratingunterlagen Kreissparkasse Birkenfeld. Šis reitings atbilst [B- līdz BB-] vērtējumam Standard and Poor's reitingu skalā (sk. Rating-Broschüre Finanzstandort Deutschland, 2010. gads, 18. lpp.).

26

Ratingunterlagen Kreissparkasse Birkenfeld

Standard and Poor's

Rating-Broschüre Finanzstandort Deutschland

(27)  Ņemot vērā īpašumtiesību struktūru.

27

(28)  Komisijas paziņojums par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (OV C 155, 20.6.2008., 10. lpp.).

28

(29)  
  Deutsche Bank novērtēja divus alternatīvus FFHG finansēšanas scenārijus – vienu bez nodrošinājuma un otru ar 100 % valsts garantiju. Tā aprēķināja, ka pirmajā gadījumā (bez nodrošinājuma) piemērojamā riska rezerve piecu gadu aizdevumam būtu robežās no [1,30 % līdz 2,05 %] gadā. Otrajā gadījumā (ar garantiju, kas sedz 100 % prasījumu) piemērojamā riska rezerve piecu gadu aizdevumam būtu robežās no [0,25 % līdz 0,7 %] gadā. Šo abu gadījumu riska rezerves līmeņu starpība ir kā norāde uz garantijas cenu. Deutsche Bank aprēķinātā starpība ir robežās no [0,6 % līdz 1,8 %] gadā ([1,3 % – 0,7 % = 0,6 % un 2,05 % – 0,25 % = 1,8 %]).

29

Deutsche Bank

FFHG

Deutsche Bank

(30)  
  Gemeinschaftsaufgabe “Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW) Gesetz”
  , 1969. gada 6. oktobris, (BGBl. I S. 1861), kas pēdējoreiz grozīts ar 2007. gada 7. septembra Likuma 8. pantu (BGBl. I, 2., 246. lpp.).

30

Gemeinschaftsaufgabe “Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW) Gesetz”

(31)  
  Flughafen Frankfurt Hahn – Regionaloekonomische Effekte, ZFL Studie, 03/2007.

31

Flughafen Frankfurt Hahn – Regionaloekonomische Effekte

ZFL Studie

(*2)  Vācijas iesniegtie dati, 2014. gada septembris.

*2

(32)  Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.).

32

(33)  Lieta C-35/96 Komisija/Itālija (Recueil 1998, I-3851. lpp.); lieta C-41/90 Höfner un Elser (Recueil 1991, I-1979. lpp.); lieta C-244/94 Fédération Française des Sociétés d'Assurances/Ministère de l'Agriculture et de la Pêche (Recueil 1995, I-4013. lpp.); lieta C-55/96 Job Centre (Recueil 1997, I-7119. lpp.).

33

Komisija/Itālija

Recueil

Höfner

Elser

Recueil

Fédération Française des Sociétés d'Assurances/Ministère de l'Agriculture et de la Pêche

Recueil

Job Centre

Recueil

(34)  Lieta 118/85 Komisija/Itālija (Recueil 1987, 2599. lpp.); lieta C-35/96 Komisija/Itālija (Recueil 1998, I-3851. lpp.).

34

Komisija/Itālija

Recueil

Komisija/Itālija

Recueil

(35)  Spriedums lietā Leipcigas/Halles lidosta, jo īpaši tā 93. un 94. punkts; apstiprināts ar spriedumu lietā C-288/11 P Mitteldeutsche Flughafen un Leipcigas/Halles lidosta/Komisija, 2012, ECLI:EU:C:2012:821; sk. arī spriedumu lietā T-128/89 Aéroports de Paris/Komisija (Recueil 2000, II-3929. lpp.), apstiprināts ar spriedumu lietā C-82/01P Aéroports de Paris/Komisija (Recueil 2002, I-9297. lpp.), un spriedumu lietā T-196/04 Ryanair/Komisija (“Tiesas spriedumā lietā Charleroi
  ”) (Krājums 2008, II-3643. lpp.).

35

Leipcigas/Halles lidosta

Mitteldeutsche Flughafen

Leipcigas/Halles lidosta/Komisija

Aéroports de Paris/Komisija

Recueil

Aéroports de Paris/Komisija

Recueil

Ryanair/Komisija

Charleroi

(36)  Spriedums lietās C-159/91 un C-160/91 Poucet/AGV un Pistre/Cancave (Recueil 1993, I-637. lpp.).

36

Poucet/AGV

Pistre/Cancave

Recueil

(37)  Spriedums lietā Leipcigas/Halles lidosta, 42. un 43. punkts.

37

Leipcigas/Halles lidosta

(38)  Spriedums lietā C-482/99 Francija/Komisija (Stardust Marine) (Recueil 2002, I-4397. lpp.).

38

Francija/Komisija

Stardust Marine

Recueil

(39)  Spriedums apvienotajās lietās T-267/08 un T-279/08 Nord-Pas-de-Calais (Krājums 2011, II-01999. lpp., 108. punkts).

39

Nord-Pas-de-Calais

(40)  Vācijas 2014. gada 24. aprīlī iesniegtie dokumenti; atbilde uz 4. jautājumu, 3. lpp.

40

(41)  Komisijas 2006. gada 16. novembra Direktīva 2006/111/EK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību (OV L 318, 17.11.2006., 17. lpp.).

41

(42)  Spriedums lietā C-39/94 Syndicat français de l'Express international (SFEI) un citi/La Poste un citi (Recueil 1996, I-3547. lpp., 60. punkts) un spriedums lietā C-342/96 Spānijas Karaliste/Eiropas Kopienu Komisija (Recueil 1999, I-2459. lpp., 41. punkts).

42

Syndicat français de l'Express international

SFEI

/La Poste

Recueil

Spānijas Karaliste/Eiropas Kopienu Komisija

Recueil

(43)  Spriedums lietā 173/73 Itālijas Republika/Eiropas Kopienu Komisija (Recueil 1974, 709. lpp., 13. punkts).

43

Itālijas Republika/Eiropas Kopienu Komisija

Recueil

(44)  Spriedums lietā C-482/99 Francija/Komisija (Stardust Marine) (Recueil 2002, I-4397. lpp., 69. punkts).

44

Francija/Komisija

Stardust Marine

Recueil

(45)  Kā norādīja Vācija, noteiktā procentu likme aptuveni atbilda Eiropas uz nakti izsniegto kredītu indeksu vidējam rādītājam.

45

(46)  Pilnajā Reinzemes-Pfalcas federālās zemes reitingu pārskatā (kur iekļauta arī federālās zemes reitingu vēsture kopš 1999. gada), ko 2014. gada jūlijā sagatavojusi reitingu aģentūra Fitch un kas pieejams vietnē http://www.fm.rlp.de/fileadmin/fm/downloads/finanzen/kapitalmarkt/FRR_RP_22_07_2014.pdf, redzams, ka federālajai zemei reitingu skalā pastāvīgi bija AAA reitings.

46

Fitch

(47)  Federālā zeme uzņemas FFHG saistību neizpildes risku, par to nesaņemot kompensējošu maksājumu.

47

FFHG

(48)  Spriedums lietā T-214/95 Het Vlaamse Gewes/Komisija (Recueil 1998, II-717. lpp.).

48

Het Vlaamse Gewes/Komisija

Recueil

(49)  Sk. 2.1. punktu.

49

(50)  Piemēram, Leipcigas/Halles lidosta konkurēja ar Vatrī lidostu (Francijā) par DHL Eiropas satiksmes mezgla izveidi. Sk. spriedumu lietā Leipcigas/Halles lidosta, 93. punktu.

50

DHL

Leipcigas/Halles lidosta

(51)  Ljēžas lidostas atbilde uz sabiedrisko apspriešanu par 2014. gada aviācijas pamatnostādnēm.

51

(52)  Sk. 33. zemsvītras piezīmi.

52

(53)  Sk. 34. zemsvītras piezīmi.

53

(54)  (1,3 % – 0,7 % = 0,6 % un 2,05 % – 0,25 % = 1,8 %).

54

(55)  Saistību neizpildes zaudējumi (LGD) no 30 % līdz 60 %.

55

LGD

(56)  [...]

56

(57)  [...]

57

(58)  [...]

58

(59)  Sk., piemēram, Oxera, Nīderlandes ūdens apgādes uzņēmumu kapitāla izmaksu aprēķināšana (Estimating the cost of capital for Dutch water companies), 2011. g. (3. lpp.). Sk. arī Bloomberg datus par obligāciju izlaišanas parakstīšanas maksām.

59

Oxera

Estimating the cost of capital for Dutch water companies)

Bloomberg

(60)  Komisijas paziņojums dalībvalstīm “EEK līguma 92. un 93. panta un Komisijas Direktīvas 80/723/EEK 5. panta piemērošana valsts uzņēmumiem ražošanas nozarē” (OV C 307, 13.11.1993., 3. lpp.), 11. punkts. Šis paziņojums attiecas konkrēti uz ražošanas sektoru, bet principā tas ir piemērojams arī citām ekonomikas nozarēm. Sk. arī spriedumu lietā T-16/96 Cityflyer (Recueil 1998, II-757. lpp., 51. punkts).

60

Cityflyer

Recueil

(61)  Komisijas 2012. gada 3. oktobra Lēmums 2013/693/ES par valsts atbalsta pasākumu SA.23600 – C 38/08 (ex NN 53/07) – Vācija – Minhenes lidostas 2. termināļa finansēšana (OV L 319, 29.11.2013., 8. lpp.); un Komisijas 2014. gada 23. jūlija Lēmums (ES) 2015/1469 par valsts atbalstu SA.30743 (2012/C) (ex N 138/10) – Vācija – Infrastruktūras projektu finansēšana Leipcigas/Halles lidostā (2) (OV L 232, 4.9.2015., 1. lpp.).

61

(62)  Mijmaiņas likme ir ilgāka termiņa ekvivalents Starpbanku piedāvājuma likmei (IBOR likmei). To izmanto finanšu tirgos par likmes etalonvērtību finansējuma likmes noteikšanai.

62

IBOR

(63)  Kredītsaistību neizpildes mijmaiņa (CDS) ir (tirgojams) no kredīta atvasināts vērtspapīru līgums starp divām pusēm, aizsardzības pircēju un aizsardzības pārdevēju, ar ko pamatā esošā atsauces organizācija kredītrisku pārnes no aizsardzības pircēja uz aizsardzības pārdevēju. Aizsardzības pircējs maksā aizsardzības pārdevējam noteiktu prēmiju katru periodu līdz CDS līguma termiņam vai līdz iepriekš noteiktam kredītnotikumam ar pamatā esošo atsauces vienību (atkarībā no tā, kas pienāk ātrāk). Periodisko maksu, ko maksā aizsardzības pircējs (un ko izsaka procentos vai bāzes punktos no aizsargātās summas jeb “nosacītās vērtība”), sauc par CDS likmju starpību. CDS likmju starpības var izmantot par tuvu salīdzinošo indikatoru kredītriska cenai.

63

CDS

CDS

CDS

CDS

(64)  Sk. 54. zemsvītras piezīmi.

64

(65)  
  Bloomberg kods EUSA4.

65

Bloomberg

(66)  
  Bloomberg kods EUSA1.

66

Bloomberg

(67)  
  Bloomberg kods EUSA3.

67

Bloomberg

(68)  1. aizdevums tika ņemts 2009. gada 14. jūlijā, 3. aizdevums tika ņemts 2009. gada 28. augustā, un 4. aizdevums tika ņemts 2009. gada 8. septembrī.

68

(69)  Avots: Bloomberg.

69

Bloomberg

(70)  [...]

70

(71)  [...]

71

(72)  [...]

72

(73)  Spriedums lietā T-109/01 Fleuren Compost/Komisija (Krājums 2004, II-127. lpp.).

73

Fleuren Compost/Komisija

(74)  Pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 249, 31.7.2014., 1. lpp.).

74

(75)  
  OV C 119, 22.5.2002., 22. lpp.

75

(76)  2014. gada aviācijas pamatnostādņu 173. punkts.

76

(77)  2014. gada aviācijas pamatnostādņu 172. punkts.

77

(78)  2014. gada aviācijas pamatnostādņu 25. punkta v) apakšpunkts.

78

(79)  Šā pārskata pamatā ir norādes ISB aizdevumu līgumos attiecībā uz attiecīgo aizdevumu mērķiem un ieguldījumu summām.

79

ISB

(80)  Izteikts kā peļņa pirms procentu, nodokļu, nolietojuma un amortizācijas atskaitīšanas (EBITDA).

80

EBITDA

(81)  Komisijas 2006. gada 8. novembra lēmums par valsts atbalstu lietā N459/2006 – Vācija – Vācijas reģionālā atbalsta karte 2007.–2013. gadam (OV C 295, 5.12.2006., 6. lpp.).

81

(82)  Sk. 45. zemsvītras piezīmi.

82

(83)  Sk. 46. zemsvītras piezīmi.

83

(84)  Komisijas 2014. gada 1. oktobra lēmumu valsts atbalsta lietā SA.21211 – Vācija – Frankfurtes Hānas lidosta un Ryanair, OV vēl nav publicēts.

84

Ryanair

(85)  Attiecībā uz Frankfurtes pie Mainas un Luksemburgas lidostām Komisija arī atzīmē, ka šajās lidostās ievērojamu tirgus daļu aizņem biznesa klases lidojumu segments, savukārt Frankfurtes Hānas lidostā tas veido tikai salīdzinoši nelielu satiksmes plūsmas daļu.

85

(86)  2014. gada aviācijas pamatnostādņu 137., 113. un 114. punkts.

86

(87)  2014. gada aviācijas pamatnostādņu 137. punkts un 116. punkts.

87

(88)  2014. gada aviācijas pamatnostādņu 137. punkts un 124. punkts.

88

(89)  2014. gada aviācijas pamatnostādņu 137. punkts un 125. punkts.

89

(90)  2014. gada aviācijas pamatnostādņu 137. punkts un 131. punkts.

90

---

| 24.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 134/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 134/46

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/789

(2014. gada 1. oktobris)

par valsts atbalstu SA.21121 (C29/08) (ex NN 54/07), ko Vācija īstenojusi attiecībā uz Frankfurtes-Hānas lidostas finansēšanu un finansiālajām attiecībām starp lidostu un Ryanair

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6853)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 108. panta 2. punkta (1) pirmo daļu 1,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (2) un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | No 2003. gada līdz 2006. gadam Komisija saņēma sūdzības no dažādām personām, kas apgalvoja, ka Ryanair plc (turpmāk “Ryanair” (3)), kā arī Frankfurtes-Hānas lidostas ekspluatantam Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH (turpmāk “FFHG”) uzņēmums Fraport AG un Reinzemes-Pfalcas un Hesenes federālā zeme ir piešķīruši nelikumīgu valsts atbalstu. Sūdzības iesniedzējs 2003. gada 22. septembrī un 2006. gada 1. jūnijā sniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(1)

No 2003. gada līdz 2006. gadam Komisija saņēma sūdzības no dažādām personām, kas apgalvoja, ka Ryanair plc (turpmāk “Ryanair” (3)), kā arī Frankfurtes-Hānas lidostas ekspluatantam Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH (turpmāk “FFHG”) uzņēmums Fraport AG un Reinzemes-Pfalcas un Hesenes federālā zeme ir piešķīruši nelikumīgu valsts atbalstu. Sūdzības iesniedzējs 2003. gada 22. septembrī un 2006. gada 1. jūnijā sniedza papildu informāciju.

Ryanair plc

Ryanair

3

Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH

FFHG

Fraport AG

| (2) | Komisija 2006. gada 25. septembra un 2007. gada 9. februāra vēstulē pieprasīja Vācijai informāciju. Vācija sniedza atbildi attiecīgi 2006. gada 20. decembra un 2007. gada 29. jūnija vēstulē. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2006. gada 25. septembra un 2007. gada 9. februāra vēstulē pieprasīja Vācijai informāciju. Vācija sniedza atbildi attiecīgi 2006. gada 20. decembra un 2007. gada 29. jūnija vēstulē.

| (3) | Komisija 2008. gada 17. jūnija vēstulē informēja Vāciju, ka ir nolēmusi sākt Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (turpmāk “2008. gada lēmums par procedūras sākšanu”) attiecībā uz FFHG finansēšanu un tā finansiālajām attiecībām ar Ryanair. Vācija nosūtīja piezīmes 2008. gada 27. oktobrī. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2008. gada 17. jūnija vēstulē informēja Vāciju, ka ir nolēmusi sākt Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (turpmāk “2008. gada lēmums par procedūras sākšanu”) attiecībā uz FFHG finansēšanu un tā finansiālajām attiecībām ar Ryanair. Vācija nosūtīja piezīmes 2008. gada 27. oktobrī.

FFHG

Ryanair

| (4) | 2008. gada lēmums par procedūras sākšanu tika reģistrēts ar lietas numuru SA.21121 (C29/08). 2008. gada lēmums par procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4)2009. gada 17. janvārī. Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par attiecīgajiem pasākumiem mēneša laikā no publicēšanas dienas. |
| --- | --- |

(4)

2008. gada lēmums par procedūras sākšanu tika reģistrēts ar lietas numuru SA.21121 (C29/08). 2008. gada lēmums par procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4)2009. gada 17. janvārī. Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par attiecīgajiem pasākumiem mēneša laikā no publicēšanas dienas.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4

| (5) | Komisija saņēma piezīmes no Deutsche Lufthansa AG (turpmāk “Lufthansa”), Vācijas Federālās gaisa pārvadātāju asociācijas (Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften, turpmāk “BDF”), Ryanair, Société Air France SA (turpmāk “Air France”) un Eiropas Aviokompāniju asociācijas (“AEA”). Tā pārsūtīja piezīmes Vācijai 2009. gada 16. aprīļa vēstulē. Vācijai tika sniegta iespēja atbildēt uz piezīmēm viena mēneša laikā, un 2009. gada 1. jūlijā tā nosūtīja savas piezīmes un vairāk informācijas. |
| --- | --- |

(5)

Komisija saņēma piezīmes no Deutsche Lufthansa AG (turpmāk “Lufthansa”), Vācijas Federālās gaisa pārvadātāju asociācijas (Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften, turpmāk “BDF”), Ryanair, Société Air France SA (turpmāk “Air France”) un Eiropas Aviokompāniju asociācijas (“AEA”). Tā pārsūtīja piezīmes Vācijai 2009. gada 16. aprīļa vēstulē. Vācijai tika sniegta iespēja atbildēt uz piezīmēm viena mēneša laikā, un 2009. gada 1. jūlijā tā nosūtīja savas piezīmes un vairāk informācijas.

Deutsche Lufthansa AG

Lufthansa

Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften

BDF

Ryanair

Société Air France SA

Air France

AEA

| (6) | Lufthansa2011. gada 4. marta vēstulē sniedza papildu informāciju attiecībā uz 2008. gada lēmumu par procedūras sākšanu, proti, par jauniem iespējamiem valsts atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

(6)

Lufthansa2011. gada 4. marta vēstulē sniedza papildu informāciju attiecībā uz 2008. gada lēmumu par procedūras sākšanu, proti, par jauniem iespējamiem valsts atbalsta pasākumiem.

Lufthansa

| (7) | Komisija 2011. gada 18. marta vēstulē pārsūtīja sūdzību Vācijai un pieprasīja papildu informāciju par jaunajiem apgalvojumiem attiecībā uz valsts atbalsta pasākumiem. Vācija sniedza atbildes 2011. gada 19. maija un 23. maija vēstulē. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2011. gada 18. marta vēstulē pārsūtīja sūdzību Vācijai un pieprasīja papildu informāciju par jaunajiem apgalvojumiem attiecībā uz valsts atbalsta pasākumiem. Vācija sniedza atbildes 2011. gada 19. maija un 23. maija vēstulē.

| (8) | Tomēr atbildes bija nepilnīgas. Tāpēc 2011. gada 6. jūnija vēstulē Komisija nosūtīja atgādinājumu atbilstoši Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (5) 10. panta 3. punktam. Vācija sniedza atbildes 2011. gada 14. jūnija un 16. jūnija vēstulē. |
| --- | --- |

(8)

Tomēr atbildes bija nepilnīgas. Tāpēc 2011. gada 6. jūnija vēstulē Komisija nosūtīja atgādinājumu atbilstoši Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (5) 10. panta 3. punktam. Vācija sniedza atbildes 2011. gada 14. jūnija un 16. jūnija vēstulē.

5

| (9) | Komisija 2011. gada 13. jūlija vēstulē informēja Vāciju par savu lēmumu sākt Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (turpmāk “2011. gada lēmums par procedūras sākšanu”) attiecībā uz kredītlīniju, kas piešķirta FFHG no Reinzemes-Pfalcas federālās zemes naudas fonda, aizdevumu FFHG, ko piešķīra Reinzemes-Pfalcas federālās zemes Investitions- und Strukturbank (turpmāk “ISB”), un garantiju par ISB aizdevumu, ko Reinzemes-Pfalcas federālā zeme sniedza FFHG. 2011. gada lēmums par procedūras sākšanu tika reģistrēts ar lietas numuru SA.32833 (2011/C). 2011. gada lēmums par procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2012. gada 21. jūlijā. (6) |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2011. gada 13. jūlija vēstulē informēja Vāciju par savu lēmumu sākt Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru (turpmāk “2011. gada lēmums par procedūras sākšanu”) attiecībā uz kredītlīniju, kas piešķirta FFHG no Reinzemes-Pfalcas federālās zemes naudas fonda, aizdevumu FFHG, ko piešķīra Reinzemes-Pfalcas federālās zemes Investitions- und Strukturbank (turpmāk “ISB”), un garantiju par ISB aizdevumu, ko Reinzemes-Pfalcas federālā zeme sniedza FFHG. 2011. gada lēmums par procedūras sākšanu tika reģistrēts ar lietas numuru SA.32833 (2011/C). 2011. gada lēmums par procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2012. gada 21. jūlijā. (6)

FFHG

FFHG

Investitions- und Strukturbank

ISB

ISB

FFHG

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

6

| (10) | Komisija 2012. gada 20. februāra vēstulē pieprasīja papildu informāciju attiecībā uz 2008. gada lēmumu par procedūras sākšanu. Vācija sniedza atbildi 2012. gada 16. aprīļa vēstulē. Komisija 2012. gada 27. jūlija vēstulē vēlreiz pieprasīja papildu informāciju. Vācija sniedza atbildi 2012. gada 4. septembra vēstulē. |
| --- | --- |

(10)

Komisija 2012. gada 20. februāra vēstulē pieprasīja papildu informāciju attiecībā uz 2008. gada lēmumu par procedūras sākšanu. Vācija sniedza atbildi 2012. gada 16. aprīļa vēstulē. Komisija 2012. gada 27. jūlija vēstulē vēlreiz pieprasīja papildu informāciju. Vācija sniedza atbildi 2012. gada 4. septembra vēstulē.

| (11) | Komisija 2014. gada 25. februāra vēstulē informēja Vāciju, ka 2014. gada 20. februārī ir pieņemtas Komisijas Pamatnostādnes par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām (7) (turpmāk “2014. gada Aviācijas pamatnostādnes”). Komisija informēja Vāciju, ka minētās pamatnostādnes ir piemērojamas no dienas, kad tās publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tā sniedza Vācijai iespēju 20 darbdienu laikā iesniegt piezīmes par pamatnostādnēm un to iespējamo piemērošanu šajā lietā. Komisija 2014. gada 17. marta vēstulē atgādināja Vācijai, ka gadījumā, ja 20 darbdienu laikā Komisija nesaņems piezīmes, tā uzskatīs, ka Vācijai tādu nav. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2014. gada 25. februāra vēstulē informēja Vāciju, ka 2014. gada 20. februārī ir pieņemtas Komisijas Pamatnostādnes par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām (7) (turpmāk “2014. gada Aviācijas pamatnostādnes”). Komisija informēja Vāciju, ka minētās pamatnostādnes ir piemērojamas no dienas, kad tās publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tā sniedza Vācijai iespēju 20 darbdienu laikā iesniegt piezīmes par pamatnostādnēm un to iespējamo piemērošanu šajā lietā. Komisija 2014. gada 17. marta vēstulē atgādināja Vācijai, ka gadījumā, ja 20 darbdienu laikā Komisija nesaņems piezīmes, tā uzskatīs, ka Vācijai tādu nav.

7

| (12) | Komisija 2014. gada 23. marta un 4. aprīļa vēstulē pieprasīja Vācijai papildu informāciju. Vācija sniedza atbildes 2014. gada 17. aprīļa, 24. aprīļa un 9. maija vēstulē. |
| --- | --- |

(12)

Komisija 2014. gada 23. marta un 4. aprīļa vēstulē pieprasīja Vācijai papildu informāciju. Vācija sniedza atbildes 2014. gada 17. aprīļa, 24. aprīļa un 9. maija vēstulē.

| (13) | 2014. gada Aviācijas pamatnostādnes tika publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī 2014. gada 4. aprīlī. Ar tām tika aizstātas 1994. gada Aviācijas vadlīnijas (8), kā arī 2005. gada Aviācijas vadlīnijas (9). |
| --- | --- |

(13)

2014. gada Aviācijas pamatnostādnes tika publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī 2014. gada 4. aprīlī. Ar tām tika aizstātas 1994. gada Aviācijas vadlīnijas (8), kā arī 2005. gada Aviācijas vadlīnijas (9).

8

9

| (14) | Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī 2014. gada 15. aprīlī tika publicēts uzaicinājums dalībvalstīm un ieinteresētajām personām viena mēneša laikā no 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu publicēšanas dienas iesniegt piezīmes par to piemērošanu šajā lietā. (10) Apsvērumus iesniedza Lufthansa un Transport & Environment. Komisija 2014. gada 26. augusta vēstulē nosūtīja minētos apsvērumus Vācijai. Vācija 2014. gada 3. septembra vēstulē informēja Komisiju, ka tai nav apsvērumu. |
| --- | --- |

(14)

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī 2014. gada 15. aprīlī tika publicēts uzaicinājums dalībvalstīm un ieinteresētajām personām viena mēneša laikā no 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu publicēšanas dienas iesniegt piezīmes par to piemērošanu šajā lietā. (10) Apsvērumus iesniedza Lufthansa un Transport & Environment. Komisija 2014. gada 26. augusta vēstulē nosūtīja minētos apsvērumus Vācijai. Vācija 2014. gada 3. septembra vēstulē informēja Komisiju, ka tai nav apsvērumu.

10

Lufthansa

Transport & Environment

| (15) | Vācija 2014. gada 17. jūnija vēstulē izņēmuma kārtā piekrita, ka šis lēmums tiek pieņemts un paziņots tikai angļu valodā. |
| --- | --- |

(15)

Vācija 2014. gada 17. jūnija vēstulē izņēmuma kārtā piekrita, ka šis lēmums tiek pieņemts un paziņots tikai angļu valodā.

2.   PASĀKUMU KONTEKSTS

PASĀKUMU KONTEKSTS

2.1.   LIDOSTAS PĀRVEIDOŠANA UN TĀS ĪPAŠUMTIESĪBU STRUKTŪRA

LIDOSTAS PĀRVEIDOŠANA UN TĀS ĪPAŠUMTIESĪBU STRUKTŪRA

| (16) | Frankfurtes-Hānas lidosta atrodas Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē, aptuveni 120 km uz rietumiem no Frankfurtes pie Mainas. Līdz 1992. gadam Frankfurtes-Hānas lidosta bija ASV militārā aviobāze. Vēlāk tā tika pārveidota par civilo lidostu. Tai ir piešķirta diennakts darbības licence. |
| --- | --- |

(16)

Frankfurtes-Hānas lidosta atrodas Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē, aptuveni 120 km uz rietumiem no Frankfurtes pie Mainas. Līdz 1992. gadam Frankfurtes-Hānas lidosta bija ASV militārā aviobāze. Vēlāk tā tika pārveidota par civilo lidostu. Tai ir piešķirta diennakts darbības licence.

| (17) | Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG (turpmāk “Holding Hahn”), kas ir publiskā un privātā sektora partnerība starp Wayss & Freytag un Reinzemes-Pfalcas federālo zemi, 1995. gada 1. aprīlī no Vācijas pārņēma īpašumtiesības uz Frankfurtes-Hānas lidostas infrastruktūru. No 1995. gada līdz 1998. gadam minētā publiskā un privātā sektora partnerība attīstīja lidostu, lai tajā izveidotu rūpniecisku un komerciālu zonu. Vācija norāda, ka pēc tam, kad partnerība starp Wayss & Freytag un Reinzemes-Pfalcas federālo zemi izrādījās neveiksmīga, projektā 1998. gada 1. janvārī iesaistījās Flughafen Frankfurt/Main GmbH (turpmāk “Fraport”) (11), kas galu galā pārņēma lidostas ekspluatāciju. |
| --- | --- |

(17)

Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG (turpmāk “Holding Hahn”), kas ir publiskā un privātā sektora partnerība starp Wayss & Freytag un Reinzemes-Pfalcas federālo zemi, 1995. gada 1. aprīlī no Vācijas pārņēma īpašumtiesības uz Frankfurtes-Hānas lidostas infrastruktūru. No 1995. gada līdz 1998. gadam minētā publiskā un privātā sektora partnerība attīstīja lidostu, lai tajā izveidotu rūpniecisku un komerciālu zonu. Vācija norāda, ka pēc tam, kad partnerība starp Wayss & Freytag un Reinzemes-Pfalcas federālo zemi izrādījās neveiksmīga, projektā 1998. gada 1. janvārī iesaistījās Flughafen Frankfurt/Main GmbH (turpmāk “Fraport”) (11), kas galu galā pārņēma lidostas ekspluatāciju.

Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG

Holding Hahn

Wayss & Freytag

Wayss & Freytag

Flughafen Frankfurt/Main GmbH

Fraport

11

| (18) | Kā norādījusi Vācija, Fraport, kas jau ekspluatēja un pārvaldīja Frankfurtes pie Mainas starptautisko lidostu, kura atrodas aptuveni 115 km no Frankfurtes-Hānas lidostas, iesaistījās vairāku stratēģisku iemeslu dēļ. Pirmkārt, kā norādīja Vācija, Frankfurtes-Hānas lidosta bija vienīgā lidosta Frankfurtes pie Mainas lidostas tuvumā, kurai bija potenciāls kļūt par pilntiesīgu starptautisku lidostu. Tā kā Frankfurtes pie Mainas lidosta tobrīd jau darbojās ar pilnu jaudu, bija izredzes izveidot reģionā otru rentablu lidostu. Otrkārt, Frankfurtes-Hānas lidosta bija vienīgā Vācijas lidosta, kam piešķirta diennakts darbības licence, kura ir īpaši noderīga kravu pārvadājumiem. Treškārt, tās skrejceļš bija pilnīgi aprīkots un izmantojams visos laikapstākļos. Turklāt Vācija norādīja, ka arī Shipholas lidostas īpašnieki apsvēra iespēju iegādāties Frankfurtes-Hānas lidostu un tādējādi, pārņemot Frankfurtes-Hānas lidostas ekspluatāciju, Fraport būtu iespēja izvairīties no nevēlama konkurenta. |
| --- | --- |

(18)

Kā norādījusi Vācija, Fraport, kas jau ekspluatēja un pārvaldīja Frankfurtes pie Mainas starptautisko lidostu, kura atrodas aptuveni 115 km no Frankfurtes-Hānas lidostas, iesaistījās vairāku stratēģisku iemeslu dēļ. Pirmkārt, kā norādīja Vācija, Frankfurtes-Hānas lidosta bija vienīgā lidosta Frankfurtes pie Mainas lidostas tuvumā, kurai bija potenciāls kļūt par pilntiesīgu starptautisku lidostu. Tā kā Frankfurtes pie Mainas lidosta tobrīd jau darbojās ar pilnu jaudu, bija izredzes izveidot reģionā otru rentablu lidostu. Otrkārt, Frankfurtes-Hānas lidosta bija vienīgā Vācijas lidosta, kam piešķirta diennakts darbības licence, kura ir īpaši noderīga kravu pārvadājumiem. Treškārt, tās skrejceļš bija pilnīgi aprīkots un izmantojams visos laikapstākļos. Turklāt Vācija norādīja, ka arī Shipholas lidostas īpašnieki apsvēra iespēju iegādāties Frankfurtes-Hānas lidostu un tādējādi, pārņemot Frankfurtes-Hānas lidostas ekspluatāciju, Fraport būtu iespēja izvairīties no nevēlama konkurenta.

Fraport

Fraport

| (19) | Fraport iegādājās 64,90 % ekspluatanta Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen (turpmāk “FFHG & Co KG”) akciju par cenu [...] (*1). Daļa pirkuma cenas (EUR [...]) bija jāsamaksā līdz 2007. gada 31. decembrim, ievērojot konkrētus nosacījumus (12). Fraport 1999. gada augustā iegādājās 73,37 % Holding Hahn akciju un 74,90 % tā komplementāra Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH akciju par cenu EUR [...]. Tādējādi Fraport faktiski kļuva par Reinzemes-Pfalcas federālās zemes jauno partneri. |
| --- | --- |

(19)

Fraport iegādājās 64,90 % ekspluatanta Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen (turpmāk “FFHG & Co KG”) akciju par cenu [...] (*1). Daļa pirkuma cenas (EUR [...]) bija jāsamaksā līdz 2007. gada 31. decembrim, ievērojot konkrētus nosacījumus (12). Fraport 1999. gada augustā iegādājās 73,37 % Holding Hahn akciju un 74,90 % tā komplementāra Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH akciju par cenu EUR [...]. Tādējādi Fraport faktiski kļuva par Reinzemes-Pfalcas federālās zemes jauno partneri.

Fraport

Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen

FFHG & Co KG

*1

12

Fraport

Holding Hahn

Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH

Fraport

| (20) | Fraport bija iecerējis Frankfurtes-Hānas lidostā sistemātiski attīstīt pasažieru un kravu pārvadājumus. Šajā ziņā Fraport bija viens no pirmajiem uzņēmumiem, kas piemēroja uzņēmējdarbības modeli, kurš īpaši vērsts uz zemo cenu aviokompāniju piesaistīšanu. Pamatojoties uz minēto, Fraport noslēdza jaunu peļņas un zaudējumu nodošanas līgumu ar Holding Hahn, pārveidojot Holding Hahn par Vācijas sabiedrību ar ierobežotu atbildību (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, turpmāk “GmbH”). Pārveidošana un minētā līguma noslēgšana notika 2000. gada 24. novembrī. |
| --- | --- |

(20)

Fraport bija iecerējis Frankfurtes-Hānas lidostā sistemātiski attīstīt pasažieru un kravu pārvadājumus. Šajā ziņā Fraport bija viens no pirmajiem uzņēmumiem, kas piemēroja uzņēmējdarbības modeli, kurš īpaši vērsts uz zemo cenu aviokompāniju piesaistīšanu. Pamatojoties uz minēto, Fraport noslēdza jaunu peļņas un zaudējumu nodošanas līgumu ar Holding Hahn, pārveidojot Holding Hahn par Vācijas sabiedrību ar ierobežotu atbildību (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, turpmāk “GmbH”). Pārveidošana un minētā līguma noslēgšana notika 2000. gada 24. novembrī.

Fraport

Fraport

Fraport

Holding Hahn

Holding Hahn

Gesellschaft mit beschränkter Haftung,

GmbH

| (21) | Vēlāk Holding Hahn un FFHG & Co KG apvienojās, izveidojot sabiedrību Flughafen Hahn GmbH. Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei piederēja 26,93 % jaunās sabiedrības akciju, bet Fraport – 73,07 %. Vēlāk sabiedrības nosaukums vēlreiz tika mainīts uz Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH (“FFHG”). Abi akcionāri, proti, Fraport un Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, 2001. gadā iepludināja FFHG jaunu kapitālu (sīkāku aprakstu sk. 3. iedaļā). |
| --- | --- |

(21)

Vēlāk Holding Hahn un FFHG & Co KG apvienojās, izveidojot sabiedrību Flughafen Hahn GmbH. Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei piederēja 26,93 % jaunās sabiedrības akciju, bet Fraport – 73,07 %. Vēlāk sabiedrības nosaukums vēlreiz tika mainīts uz Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH (“FFHG”). Abi akcionāri, proti, Fraport un Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, 2001. gadā iepludināja FFHG jaunu kapitālu (sīkāku aprakstu sk. 3. iedaļā).

Holding Hahn

FFHG & Co KG

Flughafen Hahn GmbH

Fraport

Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH

FFHG

Fraport

FFHG

| (22) | Līdz 2001. gada 11. jūnijam visa Fraport akciju kontrolpakete piederēja publiskiem akcionāriem (13). Fraport 11. jūnijā tika kotēts biržā, un 29,71 % tā akciju tika pārdoti privātiem akcionāriem, bet 70,29 % akciju palika publisko akcionāru turējumā. |
| --- | --- |

(22)

Līdz 2001. gada 11. jūnijam visa Fraport akciju kontrolpakete piederēja publiskiem akcionāriem (13). Fraport 11. jūnijā tika kotēts biržā, un 29,71 % tā akciju tika pārdoti privātiem akcionāriem, bet 70,29 % akciju palika publisko akcionāru turējumā.

Fraport

13

Fraport

| (23) | Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, Hesenes federālā zeme, Fraport un FFHG 2002. gada novembrī noslēdza līgumu par Frankfurtes-Hānas lidostas plašāku attīstīšanu. Līgumā bija paredzēta reģistrētā pamatkapitāla otrreizēja palielināšana. Līdz ar kapitāla palielināšanu Hesenes federālā zeme pievienojās FFHG kā trešais akcionārs. Rezultātā Fraport piederēja 65 % akciju, bet Hesenes federālajai zemei un Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei katrai piederēja 17,5 % akciju. Šī īpašumtiesību struktūra nemainījās līdz 2009. gadam, kad Fraport pārdeva visas savas akcijas Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei, kurai no tā brīža piederēja 82,5 % akciju kontrolpakete. Pārējie 17,5 % akciju joprojām pieder Hesenes federālajai zemei. |
| --- | --- |

(23)

Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, Hesenes federālā zeme, Fraport un FFHG 2002. gada novembrī noslēdza līgumu par Frankfurtes-Hānas lidostas plašāku attīstīšanu. Līgumā bija paredzēta reģistrētā pamatkapitāla otrreizēja palielināšana. Līdz ar kapitāla palielināšanu Hesenes federālā zeme pievienojās FFHG kā trešais akcionārs. Rezultātā Fraport piederēja 65 % akciju, bet Hesenes federālajai zemei un Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei katrai piederēja 17,5 % akciju. Šī īpašumtiesību struktūra nemainījās līdz 2009. gadam, kad Fraport pārdeva visas savas akcijas Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei, kurai no tā brīža piederēja 82,5 % akciju kontrolpakete. Pārējie 17,5 % akciju joprojām pieder Hesenes federālajai zemei.

Fraport

FFHG

FFHG

Fraport

Fraport

2.2.   PASAŽIERU UN KRAVU PĀRVADĀJUMU ATTĪSTĪBA UN TUVUMĀ ESOŠĀS LIDOSTAS

PASAŽIERU UN KRAVU PĀRVADĀJUMU ATTĪSTĪBA UN TUVUMĀ ESOŠĀS LIDOSTAS

| (24) | Pasažieru plūsma lidostā pieauga no 29 289 pasažieriem 1998. gadā līdz 4 miljoniem 2007. gadā, bet 2013. gadā samazinājās aptuveni līdz 2,7 miljoniem (sk. 1. tabulu). Pašlaik lidostu apkalpo Ryanair, Wizz Air (14) un citas aviokompānijas. Ryanair pasažieru īpatsvars 2013. gadā bija aptuveni [80–100 %].

  1. tabula


  Pasažieru skaita dinamika Frankfurtes-Hānas lidostā no 1998. gada līdz 2013. gadam








  Gads | Pasažieru skaits | Ryanair pasažieru skaits |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998. g. | 29 289 | 0 |
| 1999. g. | 140 706 | 89 129 |
| 2000. g. | 380 284 | 318 664 |
| 2001. g. | 447 142 | 397 593 |
| 2002. g. | 1 457 527 | 1 231 790 |
| 2003. g. | 2 431 783 | 2 341 784 |
| 2004. g. | 2 760 379 | 2 668 713 |
| 2005. g. | 3 079 528 | 2 856 109 |
| 2006. g. | 3 705 088 | 3 319 772 |
| 2007. g. | 4 015 155 | 3 808 062 |
| 2008. g. | 3 940 585 | 3 821 850 |
| 2009. g. | 3 793 958 | 3 682 050 |
| 2010. g. | 3 457 540 | [2 766 032 –3 457 540 ] |
| 2011. g. | 2 894 363 | [2 315 490 –2 894 363 ] |
| 2012. g. | 2 791 185 | [2 232 948 –2 791 185 ] |
| 2013. g. | 2 667 529 | [2 134 023 –2 667 529 ] |

(24)

Pasažieru plūsma lidostā pieauga no 29 289 pasažieriem 1998. gadā līdz 4 miljoniem 2007. gadā, bet 2013. gadā samazinājās aptuveni līdz 2,7 miljoniem (sk. 1. tabulu). Pašlaik lidostu apkalpo Ryanair, Wizz Air (14) un citas aviokompānijas. Ryanair pasažieru īpatsvars 2013. gadā bija aptuveni [80–100 %].

Ryanair

Wizz Air

14

Ryanair

1. tabula

1. tabula

Pasažieru skaita dinamika Frankfurtes-Hānas lidostā no 1998. gada līdz 2013. gadam

Pasažieru skaita dinamika Frankfurtes-Hānas lidostā no 1998. gada līdz 2013. gadam

Gads

Pasažieru skaits

Ryanair pasažieru skaits

pasažieru skaits

1998. g.

29 289

0

1999. g.

140 706

89 129

2000. g.

380 284

318 664

2001. g.

447 142

397 593

2002. g.

1 457 527

1 231 790

2003. g.

2 431 783

2 341 784

2004. g.

2 760 379

2 668 713

2005. g.

3 079 528

2 856 109

2006. g.

3 705 088

3 319 772

2007. g.

4 015 155

3 808 062

2008. g.

3 940 585

3 821 850

2009. g.

3 793 958

3 682 050

2010. g.

3 457 540

[2 766 032 –3 457 540 ]

2011. g.

2 894 363

[2 315 490 –2 894 363 ]

2012. g.

2 791 185

[2 232 948 –2 791 185 ]

2013. g.

2 667 529

[2 134 023 –2 667 529 ]

| (25) | Frankfurtes-Hānas lidostā ir palielinājies arī kravu pārvadājumu apjoms. Kravu gaisa pārvadājumi lidostā palielinājās aptuveni no 16 000 tonnu 1998. gadā līdz maksimālajam apjomam aptuveni 286 000 tonnu 2011. gadā, bet vēlāk tie samazinājās aptuveni līdz 151 000 tonnu 2013. gadā (sk. 2. tabulu). Kopējais kravu apjoms, ieskaitot kravu ekspeditoru kravas, kas pārkrautas lidostā, 2013. gadā bija aptuveni 447 000 tonnu.

  2. tabula


  Kravu apjoma dinamika Frankfurtes-Hānas lidostā no 1998. gada līdz 2013. gadam








  Gads | Kopējais gaisa kravu apjoms tonnās | Kopējais kravu apjoms, ieskaitot kravu ekspeditoru kravas, tonnās |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998. g. | 16 020 | 134 920 |
| 1999. g. | 43 676 | 168 437 |
| 2000. g. | 75 547 | 191 001 |
| 2001. g. | 25 053 | 133 743 |
| 2002. g. | 23 736 | 138 131 |
| 2003. g. | 37 065 | 158 873 |
| 2004. g. | 66 097 | 191 117 |
| 2005. g. | 107 305 | 228 921 |
| 2006. g. | 123 165 | 266 174 |
| 2007. g. | 125 049 | 289 404 |
| 2008. g. | 179 375 | 338 490 |
| 2009. g. | 174 664 | 322 170 |
| 2010. g. | 228 547 | 466 429 |
| 2011. g. | 286 416 | 565 344 |
| 2012. g. | 207 520 | 503 995 |
| 2013. g. | 152 503 | 446 608 |

(25)

Frankfurtes-Hānas lidostā ir palielinājies arī kravu pārvadājumu apjoms. Kravu gaisa pārvadājumi lidostā palielinājās aptuveni no 16 000 tonnu 1998. gadā līdz maksimālajam apjomam aptuveni 286 000 tonnu 2011. gadā, bet vēlāk tie samazinājās aptuveni līdz 151 000 tonnu 2013. gadā (sk. 2. tabulu). Kopējais kravu apjoms, ieskaitot kravu ekspeditoru kravas, kas pārkrautas lidostā, 2013. gadā bija aptuveni 447 000 tonnu.

2. tabula

2. tabula

Kravu apjoma dinamika Frankfurtes-Hānas lidostā no 1998. gada līdz 2013. gadam

Kravu apjoma dinamika Frankfurtes-Hānas lidostā no 1998. gada līdz 2013. gadam

Gads

Kopējais gaisa kravu apjoms tonnās

Kopējais kravu apjoms, ieskaitot kravu ekspeditoru kravas, tonnās

1998. g.

16 020

134 920

1999. g.

43 676

168 437

2000. g.

75 547

191 001

2001. g.

25 053

133 743

2002. g.

23 736

138 131

2003. g.

37 065

158 873

2004. g.

66 097

191 117

2005. g.

107 305

228 921

2006. g.

123 165

266 174

2007. g.

125 049

289 404

2008. g.

179 375

338 490

2009. g.

174 664

322 170

2010. g.

228 547

466 429

2011. g.

286 416

565 344

2012. g.

207 520

503 995

2013. g.

152 503

446 608

| (26) | Frankfurtes-Hānas lidostas tuvumā atrodas šādas lidostas:






  i) | Frankfurtes pie Mainas lidosta (aptuveni 115 kilometri no Frankfurtes-Hānas lidostas, aptuveni 1 stundas 15 minūšu brauciena ar automobili attālumā) – starptautiska centrmezgla lidosta, kas piedāvā lidojumus uz dažādiem galamērķiem, sākot no īsiem pārlidojumiem, līdz tālsatiksmes lidojumiem. Lidostu apkalpo galvenokārt tīkla pārvadātāji, kas piedāvā lidojumus ar pārsēšanos, bet tā nodrošina arī tiešos reisus un līgumreisus. Papildus pasažieru plūsmai (aptuveni 58 miljoni pasažieru 2013. gadā) Frankfurtes pie Mainas lidosta apkalpo arī gaisa kravas (aptuveni 2 miljoni tonnu 2013. gadā). Pasažieru plūsmas dinamika Frankfurtes pie Mainas un Frankfurtes-Hānas lidostā no 2000. gada līdz 2012. gadam norādīta 1. attēlā; |
| --- | --- | --- |

(26)

Frankfurtes-Hānas lidostas tuvumā atrodas šādas lidostas:

i)

Frankfurtes pie Mainas lidosta (aptuveni 115 kilometri no Frankfurtes-Hānas lidostas, aptuveni 1 stundas 15 minūšu brauciena ar automobili attālumā) – starptautiska centrmezgla lidosta, kas piedāvā lidojumus uz dažādiem galamērķiem, sākot no īsiem pārlidojumiem, līdz tālsatiksmes lidojumiem. Lidostu apkalpo galvenokārt tīkla pārvadātāji, kas piedāvā lidojumus ar pārsēšanos, bet tā nodrošina arī tiešos reisus un līgumreisus. Papildus pasažieru plūsmai (aptuveni 58 miljoni pasažieru 2013. gadā) Frankfurtes pie Mainas lidosta apkalpo arī gaisa kravas (aptuveni 2 miljoni tonnu 2013. gadā). Pasažieru plūsmas dinamika Frankfurtes pie Mainas un Frankfurtes-Hānas lidostā no 2000. gada līdz 2012. gadam norādīta 1. attēlā;

| ii) | Luksemburgas lidosta (aptuveni 111 kilometru no Frankfurtes-Hānas lidostas, aptuveni 1 stundas 30 minūšu brauciena ar automobili attālumā) – starptautiska lidosta, kas piedāvā lidojumus uz dažādiem galamērķiem. Papildus pasažieriem (aptuveni 2,2 miljoni 2013. gadā) tā apkalpoja arī gaisa kravas 673 500 tonnu apjomā; |
| --- | --- |

ii)

Luksemburgas lidosta (aptuveni 111 kilometru no Frankfurtes-Hānas lidostas, aptuveni 1 stundas 30 minūšu brauciena ar automobili attālumā) – starptautiska lidosta, kas piedāvā lidojumus uz dažādiem galamērķiem. Papildus pasažieriem (aptuveni 2,2 miljoni 2013. gadā) tā apkalpoja arī gaisa kravas 673 500 tonnu apjomā;

| iii) | Cveibrikenes lidosta (aptuveni 128 kilometri no Frankfurtes-Hānas lidostas, aptuveni 1 stundas 35 minūšu brauciena ar automobili attālumā); |
| --- | --- |

iii)

Cveibrikenes lidosta (aptuveni 128 kilometri no Frankfurtes-Hānas lidostas, aptuveni 1 stundas 35 minūšu brauciena ar automobili attālumā);

| iv) | Zārbrikenes lidosta (aptuveni 128 kilometri no Frankfurtes-Hānas lidostas, aptuveni 1 stundas 35 minūšu brauciena ar automobili attālumā); |
| --- | --- |

iv)

Zārbrikenes lidosta (aptuveni 128 kilometri no Frankfurtes-Hānas lidostas, aptuveni 1 stundas 35 minūšu brauciena ar automobili attālumā);

| v) | Ķelnes/Bonnas lidosta (aptuveni 175 kilometri no Frankfurtes-Hānas lidostas, aptuveni 1 stundas 44 minūšu brauciena ar automobili attālumā). |
| --- | --- |

v)

Ķelnes/Bonnas lidosta (aptuveni 175 kilometri no Frankfurtes-Hānas lidostas, aptuveni 1 stundas 44 minūšu brauciena ar automobili attālumā).

1. attēls

1. attēls

Pasažieru plūsmas dinamika Frankfurtes pie Mainas un Frankfurtes-Hānas lidostā no 2000. gada līdz 2012. gadam

Pasažieru plūsmas dinamika Frankfurtes pie Mainas un Frankfurtes-Hānas lidostā no 2000. gada līdz 2012. gadam

Year

Pasažieru skaits gadā Frankfurtes-Hānās lidostā

Pasažieru skaits gadā Frankfurtes pie Mainas lidostā

0 %

1 %

2 %

3 %

4 %

5 %

6 %

7 %

8 %

%

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012

10 000 000

20 000 000

30 000 000

40 000 000

50 000 000

60 000 000

70 000 000

Pasažieru skaits Frankfurtes pie Mainas lidostā attiecībā pret pasažieru skaitu Frankfurtes-Hānās lidostā 2000.–2012. gadā, %

2.3.   PĀRSKATS PAR FFHG IEGULDĪJUMIEM UN TĀ FINANŠU REZULTĀTIEM

PĀRSKATS PAR FFHG IEGULDĪJUMIEM UN TĀ FINANŠU REZULTĀTIEM

| (27) | Pārskats par FFHG ieguldījumiem no 2001. gada līdz 2012. gadam, kuru kopējā summa ir aptuveni EUR 216 miljoni, sniegts 3. tabulā.

  3. tabula


  Pārskats par ieguldījumiem, kas veikti no 2001. gada līdz 2012. gadam




















  Tūkst. EUR | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Kopā 2001.–2012. gadā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi infrastruktūrā un aprīkojumā |
| Anlagenzugänge inkl. Umbuchungen |
| Zeme | 3 174,00 | 6 488 | | 2 994 | 4 284 | 3 086 | 8 613 | 593 | | [...] | | | |
| Terminālis | | 2 519 | 3 310 | | | | | 251 | | | | | |
| Kravas angārs | | | 3 850 | | 3 222 | | | | | | | | |
| Biroju ēka | | | | | | | | 2 428 | | [...] | | | |
| Citi ieguldījumi infrastruktūrā | | | 10 194 | 1 152 | | | 13 275 | | | [...] | [...] | [...] | |
| Perons | 1 008,30 | 5 684 | | | 3 394 | | 10 224 | 2 848 | | [...] | [...] | | |
| Cita infrastruktūra | 1 502,20 | 3 848 | 2 071 | 2 692 | 3 911 | 1 761 | 1 558 | 2 608 | 384 | [...] | [...] | [...] | |
| Nemateriālie aktīvi (piem., IT) | 6,1 | 14,50 | 28 | 219 | 487 | 45 | 170 | 121 | 20 | [...] | [...] | [...] | 7 108 |
| Aprīkojums | 8 208,89 | 1 097,09 | 12 308,42 | 1 814,00 | 2 294,54 | 20 232 | 7 550 | 3 823 | 359 | [...] | [...] | [...] | 75 550 |
| Kopā | 13 899 | 19 650 | 31 761 | 8 871 | 17 592 | 25 123 | 41 390 | 12 673 | 763 | 17 289 | 19 346 | 7 930 | 216 287 |

(27)

Pārskats par FFHG ieguldījumiem no 2001. gada līdz 2012. gadam, kuru kopējā summa ir aptuveni EUR 216 miljoni, sniegts 3. tabulā.

FFHG

3. tabula

3. tabula

Pārskats par ieguldījumiem, kas veikti no 2001. gada līdz 2012. gadam

Pārskats par ieguldījumiem, kas veikti no 2001. gada līdz 2012. gadam

Tūkst. EUR

Tūkst. EUR

2001

2001

2002

2002

2003

2003

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

Kopā 2001.–2012. gadā

Kopā 2001.–2012. gadā

Ieguldījumi infrastruktūrā un aprīkojumā

Anlagenzugänge inkl. Umbuchungen

Anlagenzugänge inkl. Umbuchungen

Zeme

3 174,00

6 488

2 994

4 284

3 086

8 613

593

[...]

Terminālis

2 519

3 310

251

Kravas angārs

3 850

3 222

Biroju ēka

2 428

[...]

Citi ieguldījumi infrastruktūrā

10 194

1 152

13 275

[...]

[...]

[...]

Perons

1 008,30

5 684

3 394

10 224

2 848

[...]

[...]

Cita infrastruktūra

1 502,20

3 848

2 071

2 692

3 911

1 761

1 558

2 608

384

[...]

[...]

[...]

Nemateriālie aktīvi (piem., IT)

6,1

14,50

28

219

487

45

170

121

20

[...]

[...]

[...]

7 108

7 108

Aprīkojums

8 208,89

1 097,09

12 308,42

1 814,00

2 294,54

20 232

7 550

3 823

359

[...]

[...]

[...]

75 550

75 550

Kopā

Kopā

13 899

13 899

19 650

19 650

31 761

31 761

8 871

8 871

17 592

17 592

25 123

25 123

41 390

41 390

12 673

12 673

763

763

17 289

17 289

19 346

19 346

7 930

7 930

216 287

216 287

| (28) | Pārskats par FFHG gada finanšu rezultātiem no 2001. gada līdz 2012. gadam sniegts 4. tabulā.

  4. tabula



  FFHG gada finanšu rezultāti no 2001. gada līdz 2012. gadam



















  Tūkst. EUR | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peļņas un zaudējumu pārskats |
| Ieņēmumi | 10 077,61 | 14 908,11 | 22 574,22 | 29 564,18 | 36 859,08 | 43 479,85 | 41 296,34 | 45 383,60 | 42 036,70 | 43 281,58 | 43 658,38 | 40 983,45 |
| Citi ieņēmumi (ieskaitot kompensāciju par sabiedriskās kārtības jomu un zemes pārdošanu) | 7 771,31 | 5 514,63 | 3 686,87 | 3 039,35 | 3 618,93 | 6 097,29 | 5 436,58 | 4 858,16 | 11 540,36 | 14 554,55 | 9 313,99 | 21 390,92 |
| Ieņēmumi kopā | 17 848,92 | 20 422,75 | 26 261,09 | 32 603,53 | 40 478,01 | 49 577,14 | 46 732,92 | 50 241,76 | 53 577,06 | 57 836,14 | 52 972,37 | 62 374,37 |
| Materiālu izmaksas | – 7 092,39 | – 10 211,13 | – 12 560,46 | – 14 601,17 | – 17 895,97 | – 24 062,81 | – 22 491,85 | – 25 133,61 | – 24 979,59 | – 27 650,17 | – 20 017,99 | – 21 871,65 |
| Personāla izmaksas | – 9 185,12 | – 9 672,37 | – 10 734,62 | – 11 217,21 | – 12 101,84 | – 13 337,28 | – 14 433,17 | – 15 758,34 | – 15 883,08 | – 17 893,60 | – 18 228,23 | – 18 349,10 |
| Citas izmaksas (ieskaitot tirgvedību) | – 5 692,81 | – 11 434,31 | – 10 521,27 | – 11 454,36 | – 14 058,15 | – 12 885,28 | – 9 897,46 | – 9 630,21 | – 7 796,81 | – 8 029,40 | – 6 760,92 | – 6 643,00 |
| EBITDA | – 4 121,41 | – 10 895,06 | – 7 555,27 | – 4 669,21 | – 3 577,94 | – 708,22 | – 89,56 | – 280,39 | – 4 917,58 | – 4 262,96 | – 7 965,23 | – 15 510,62 |
| EBITDA (neskaitot citus ieņēmumus) | – 11 892,72 | – 16 409,69 | – 11 242,13 | – 7 708,56 | – 7 196,87 | – 6 805,51 | – 5 526,13 | – 5 138,56 | – 6 622,78 | – 10 291,59 | – 1 348,76 | – 5 880,30 |
| Amortizācija | – 5 325,63 | – 5 674,68 | – 6 045,39 | – 7 699,33 | – 7 973,46 | – 10 527,90 | – 10 191,89 | – 11 855,19 | – 12 482,28 | – 11 827,19 | – 13 297,31 | – 12 733,48 |
| Finanšu rezultāti (saņemtie procenti — samaksātie procenti) | – 2 896,64 | – 3 013,42 | – 4 006,57 | – 4 105,53 | – 4 548,42 | – 4 588,16 | – 5 235,30 | – 5 693,02 | – 4 915,39 | – 2 778,06 | – 5 063,04 | – 8 177,54 |
| Ārkārtas ieņēmumi un izmaksas | – 431,54 | – 206,00 | – 10,46 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 272,55 | 0,00 | 0,00 |
| Nodokļi | – 580,13 | – 204,74 | – 215,18 | – 323,82 | – 228,44 | – 242,33 | – 245,00 | – 238,66 | – 257,45 | – 240,85 | – 231,03 | – 277,52 |
| Fraport segtie zaudējumi ar peļņas un zaudējumu nodošanas starpniecību | 13 355,35 | 19 993,90 | 17 832,87 | 16 797,89 | 16 328,26 | 16 066,61 | 15 761,75 | 18 067,26 | 5 621,37 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Gada rezultāts (peļņa/zaudējumi) | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 7 114,17 | – 10 855,69 | – 10 626,14 | – 5 677,92 |

(28)

Pārskats par FFHG gada finanšu rezultātiem no 2001. gada līdz 2012. gadam sniegts 4. tabulā.

FFHG

4. tabula

4. tabula

FFHG gada finanšu rezultāti no 2001. gada līdz 2012. gadam

FFHG

Tūkst. EUR

Tūkst. EUR

2001

2001

2002

2002

2003

2003

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

Peļņas un zaudējumu pārskats

Ieņēmumi

10 077,61

14 908,11

22 574,22

29 564,18

36 859,08

43 479,85

41 296,34

45 383,60

42 036,70

43 281,58

43 658,38

40 983,45

Citi ieņēmumi (ieskaitot kompensāciju par sabiedriskās kārtības jomu un zemes pārdošanu)

7 771,31

5 514,63

3 686,87

3 039,35

3 618,93

6 097,29

5 436,58

4 858,16

11 540,36

14 554,55

9 313,99

21 390,92

Ieņēmumi kopā

Ieņēmumi kopā

17 848,92

17 848,92

20 422,75

20 422,75

26 261,09

26 261,09

32 603,53

32 603,53

40 478,01

40 478,01

49 577,14

49 577,14

46 732,92

46 732,92

50 241,76

50 241,76

53 577,06

53 577,06

57 836,14

57 836,14

52 972,37

52 972,37

62 374,37

62 374,37

Materiālu izmaksas

– 7 092,39

– 10 211,13

– 12 560,46

– 14 601,17

– 17 895,97

– 24 062,81

– 22 491,85

– 25 133,61

– 24 979,59

– 27 650,17

– 20 017,99

– 21 871,65

Personāla izmaksas

– 9 185,12

– 9 672,37

– 10 734,62

– 11 217,21

– 12 101,84

– 13 337,28

– 14 433,17

– 15 758,34

– 15 883,08

– 17 893,60

– 18 228,23

– 18 349,10

Citas izmaksas (ieskaitot tirgvedību)

– 5 692,81

– 11 434,31

– 10 521,27

– 11 454,36

– 14 058,15

– 12 885,28

– 9 897,46

– 9 630,21

– 7 796,81

– 8 029,40

– 6 760,92

– 6 643,00

EBITDA

EBITDA

– 4 121,41

– 4 121,41

– 10 895,06

– 10 895,06

– 7 555,27

– 7 555,27

– 4 669,21

– 4 669,21

– 3 577,94

– 3 577,94

– 708,22

– 708,22

– 89,56

– 89,56

– 280,39

– 280,39

– 4 917,58

– 4 917,58

– 4 262,96

– 4 262,96

– 7 965,23

– 7 965,23

– 15 510,62

– 15 510,62

EBITDA (neskaitot citus ieņēmumus)

EBITDA

– 11 892,72

– 11 892,72

– 16 409,69

– 16 409,69

– 11 242,13

– 11 242,13

– 7 708,56

– 7 708,56

– 7 196,87

– 7 196,87

– 6 805,51

– 6 805,51

– 5 526,13

– 5 526,13

– 5 138,56

– 5 138,56

– 6 622,78

– 6 622,78

– 10 291,59

– 10 291,59

– 1 348,76

– 1 348,76

– 5 880,30

– 5 880,30

Amortizācija

– 5 325,63

– 5 674,68

– 6 045,39

– 7 699,33

– 7 973,46

– 10 527,90

– 10 191,89

– 11 855,19

– 12 482,28

– 11 827,19

– 13 297,31

– 12 733,48

Finanšu rezultāti (saņemtie procenti — samaksātie procenti)

– 2 896,64

– 3 013,42

– 4 006,57

– 4 105,53

– 4 548,42

– 4 588,16

– 5 235,30

– 5 693,02

– 4 915,39

– 2 778,06

– 5 063,04

– 8 177,54

Ārkārtas ieņēmumi un izmaksas

– 431,54

– 206,00

– 10,46

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 272,55

0,00

0,00

Nodokļi

– 580,13

– 204,74

– 215,18

– 323,82

– 228,44

– 242,33

– 245,00

– 238,66

– 257,45

– 240,85

– 231,03

– 277,52

Fraport segtie zaudējumi ar peļņas un zaudējumu nodošanas starpniecību

Fraport segtie zaudējumi ar peļņas un zaudējumu nodošanas starpniecību

13 355,35

13 355,35

19 993,90

19 993,90

17 832,87

17 832,87

16 797,89

16 797,89

16 328,26

16 328,26

16 066,61

16 066,61

15 761,75

15 761,75

18 067,26

18 067,26

5 621,37

5 621,37

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Gada rezultāts (peļņa/zaudējumi)

Gada rezultāts (peļņa/zaudējumi)

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 7 114,17

– 7 114,17

– 10 855,69

– 10 855,69

– 10 626,14

– 10 626,14

– 5 677,92

– 5 677,92

3.   PASĀKUMU APRAKSTS

PASĀKUMU APRAKSTS

3.1.   IESPĒJAMAIS VALSTS ATBALSTS, KAS PIEŠĶIRTS FFHG

IESPĒJAMAIS VALSTS ATBALSTS, KAS PIEŠĶIRTS FFHG

3.1.1.   PASĀKUMS NR. 1 – 2001. GADA PEĻŅAS UN ZAUDĒJUMU NODOŠANAS LĪGUMS

| (29) | FFHG un Fraport noslēdza līgumu, saskaņā ar kuru Fraport bija tiesīgs uz visu FFHG gūto peļņu. Apmaiņā pret to Fraport bija pienākums uzņemties visus FFHG zaudējumus. Reinzemes-Pfalcas federālā zeme un Fraport1999. gada 31. augustā noslēdza vienošanos, kurā Fraport apņēmās noslēgt peļņas un zaudējumu nodošanas līgumu (turpmāk “PZNL”). Atbilstošais notariāli apliecinātais līgums tika noslēgts 2000. gada 24. novembrī, bet 2001. gada PZNL stājās spēkā 2001. gada 1. janvārī (turpmāk “2001. gada PZNL”) (15). |
| --- | --- |

(29)

FFHG un Fraport noslēdza līgumu, saskaņā ar kuru Fraport bija tiesīgs uz visu FFHG gūto peļņu. Apmaiņā pret to Fraport bija pienākums uzņemties visus FFHG zaudējumus. Reinzemes-Pfalcas federālā zeme un Fraport1999. gada 31. augustā noslēdza vienošanos, kurā Fraport apņēmās noslēgt peļņas un zaudējumu nodošanas līgumu (turpmāk “PZNL”). Atbilstošais notariāli apliecinātais līgums tika noslēgts 2000. gada 24. novembrī, bet 2001. gada PZNL stājās spēkā 2001. gada 1. janvārī (turpmāk “2001. gada PZNL”) (15).

FFHG

Fraport

Fraport

FFHG

Fraport

FFHG

Fraport

Fraport

15

| (30) | Fraport bija tiesīgs lauzt 2001. gada PZNL, par to brīdinot sešus mēnešus iepriekš, bet tikai no 2005. gada 31. decembra. Ja līgums netiek lauzts, tas tiek klusuciešot pagarināts katra kalendārā gada beigās vēl uz vienu gadu, bet ne ilgāk kā līdz 2010. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(30)

Fraport bija tiesīgs lauzt 2001. gada PZNL, par to brīdinot sešus mēnešus iepriekš, bet tikai no 2005. gada 31. decembra. Ja līgums netiek lauzts, tas tiek klusuciešot pagarināts katra kalendārā gada beigās vēl uz vienu gadu, bet ne ilgāk kā līdz 2010. gada 31. decembrim.

Fraport

| (31) | 2001. gada PZNL noslēgšanu apstiprināja Fraport Uzraudzības padome un akcionāri. (16) Vēlāk 2001. gada PZNL termiņš ar 2004. gada 5. aprīļa līgumu (turpmāk “2004. gada PZNL”) tika pagarināts līdz 2014. gadam. Līdz brīdim, kad 2001. gada PZNL tika aizstāts ar 2004. gada PZNL (“2004. gada PZNL”, sk. 45. apsvērumu), Fraport bija uzņēmies zaudējumus EUR [...] miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(31)

2001. gada PZNL noslēgšanu apstiprināja Fraport Uzraudzības padome un akcionāri. (16) Vēlāk 2001. gada PZNL termiņš ar 2004. gada 5. aprīļa līgumu (turpmāk “2004. gada PZNL”) tika pagarināts līdz 2014. gadam. Līdz brīdim, kad 2001. gada PZNL tika aizstāts ar 2004. gada PZNL (“2004. gada PZNL”, sk. 45. apsvērumu), Fraport bija uzņēmies zaudējumus EUR [...] miljonu apmērā.

Fraport

16

Fraport

3.1.2.   PASĀKUMS NR. 2 – KAPITĀLA PALIELINĀŠANA 2001. GADĀ

| (32) | Fraport akciju turējuma komitejas (17) ziņojumā 2001. gada 19. janvārī tika norādīts: var pieņemt, ka zaudējumi, kas uzkrājušies FFHG laikposmā no 1998. gada līdz 2005. gadam, būs EUR [...] miljoni, tātad tie ir vairāk nekā divreiz lielāki, kā prognozēts 1997. gadā. Turklāt divi no FFHG lielākajiem kravu pārvadājumu klientiem tajā pašā laikā bija pārorientējuši vai samazinājuši savus lidojumus no Frankfurtes-Hānas lidostas, kā dēļ kravu pārvadājumu apjoms ievērojami samazinājās, proti, par 45 % 2001. gada pirmajā pusgadā. |
| --- | --- |

(32)

Fraport akciju turējuma komitejas (17) ziņojumā 2001. gada 19. janvārī tika norādīts: var pieņemt, ka zaudējumi, kas uzkrājušies FFHG laikposmā no 1998. gada līdz 2005. gadam, būs EUR [...] miljoni, tātad tie ir vairāk nekā divreiz lielāki, kā prognozēts 1997. gadā. Turklāt divi no FFHG lielākajiem kravu pārvadājumu klientiem tajā pašā laikā bija pārorientējuši vai samazinājuši savus lidojumus no Frankfurtes-Hānas lidostas, kā dēļ kravu pārvadājumu apjoms ievērojami samazinājās, proti, par 45 % 2001. gada pirmajā pusgadā.

Fraport

17

FFHG

FFHG

| (33) | Ievērojot ziņojumu, Fraport 2001. gada sākumā pilnvaroja konsultantu Boston Consulting Group (turpmāk “BCG”), kā arī savu Iepirkumu un akciju stratēģisko nodaļu (Strategic Department Acquisitions and Holdings, turpmāk “SD”) izstrādāt stratēģiju attiecībā uz FFHG. Gan BCG, gan SD secināja, ka FFHG pozitīva attīstība ilgtermiņā ir iespējama, tikai būtiski uzlabojot infrastruktūru, kas ir priekšnosacījums satiksmes plūsmas apjoma turpmākai palielināšanai. SD arī norādīja, ka šāda būtiska FFHG paplašināšana būtu finansiāli riskanta un ka pat vislabvēlīgākā scenārija gadījumā pozitīvs gada rezultāts (neto gada peļņa pēc nodokļu nomaksas) tiktu sasniegts, domājams, agrākais 2013. gadā. |
| --- | --- |

(33)

Ievērojot ziņojumu, Fraport 2001. gada sākumā pilnvaroja konsultantu Boston Consulting Group (turpmāk “BCG”), kā arī savu Iepirkumu un akciju stratēģisko nodaļu (Strategic Department Acquisitions and Holdings, turpmāk “SD”) izstrādāt stratēģiju attiecībā uz FFHG. Gan BCG, gan SD secināja, ka FFHG pozitīva attīstība ilgtermiņā ir iespējama, tikai būtiski uzlabojot infrastruktūru, kas ir priekšnosacījums satiksmes plūsmas apjoma turpmākai palielināšanai. SD arī norādīja, ka šāda būtiska FFHG paplašināšana būtu finansiāli riskanta un ka pat vislabvēlīgākā scenārija gadījumā pozitīvs gada rezultāts (neto gada peļņa pēc nodokļu nomaksas) tiktu sasniegts, domājams, agrākais 2013. gadā.

Fraport

Boston Consulting Group

BCG

Strategic Department Acquisitions and Holdings

SD

FFHG

BCG

SD

FFHG

SD

FFHG

| (34) | Pamatojoties uz BCG pētījumu un savu analīzi, SD izstrādāja FFHG attīstības programmu, kas paredzēja EUR 172 miljonu ieguldījumus līdz 2007. gadam. Minētos ieguldījumus veidoja “ārkārtas” programma EUR 27 miljonu vērtībā, kas sedza izmaksas saistībā ar skrejceļa pagarināšanu līdz 3 400 metriem un plānošanas izmaksas plāna apstiprināšanas procedūrai (“Planfeststellungsverfahren”), lai skrejceļu pagarinātu līdz 3 800 metriem, kā arī papildu izmaksas saistībā ar sākto jaunā pasažieru termināļa būvniecību. |
| --- | --- |

(34)

Pamatojoties uz BCG pētījumu un savu analīzi, SD izstrādāja FFHG attīstības programmu, kas paredzēja EUR 172 miljonu ieguldījumus līdz 2007. gadam. Minētos ieguldījumus veidoja “ārkārtas” programma EUR 27 miljonu vērtībā, kas sedza izmaksas saistībā ar skrejceļa pagarināšanu līdz 3 400 metriem un plānošanas izmaksas plāna apstiprināšanas procedūrai (“Planfeststellungsverfahren”), lai skrejceļu pagarinātu līdz 3 800 metriem, kā arī papildu izmaksas saistībā ar sākto jaunā pasažieru termināļa būvniecību.

BCG

SD

FFHG

Planfeststellungsverfahren

| (35) | Tomēr 2001. gadā FFHG pašu kapitāla attiecība pret parādu bija tikai 4 % (18). Turklāt no 2005. gada 31. decembraFraport bija tiesīgs lauzt 2001. gada PZNL. Šādos apstākļos FFHG nevarēja finansēt “ārkārtas” programmu no papildu parāda, bet tam bija vajadzīgs jauns kapitāls. |
| --- | --- |

(35)

Tomēr 2001. gadā FFHG pašu kapitāla attiecība pret parādu bija tikai 4 % (18). Turklāt no 2005. gada 31. decembraFraport bija tiesīgs lauzt 2001. gada PZNL. Šādos apstākļos FFHG nevarēja finansēt “ārkārtas” programmu no papildu parāda, bet tam bija vajadzīgs jauns kapitāls.

FFHG

18

Fraport

FFHG

| (36) | Par kapitāla palielināšanu tika izlemts Fraport Uzraudzības padomes rezolūcijā 2001. gada 14. decembrī un vēlāk FFHG akcionāru rezolūcijā 2002. gada 9. janvārī. Lai jebkādā veidā palielinātu sabiedrības ar ierobežotu atbildību (kāda ir FFHG) reģistrēto pamatkapitālu, ir vajadzīgs visu iesaistīto akcionāru apstiprinājums. |
| --- | --- |

(36)

Par kapitāla palielināšanu tika izlemts Fraport Uzraudzības padomes rezolūcijā 2001. gada 14. decembrī un vēlāk FFHG akcionāru rezolūcijā 2002. gada 9. janvārī. Lai jebkādā veidā palielinātu sabiedrības ar ierobežotu atbildību (kāda ir FFHG) reģistrēto pamatkapitālu, ir vajadzīgs visu iesaistīto akcionāru apstiprinājums.

Fraport

FFHG

FFHG

| (37) | Pēc šāda apstiprinājuma saņemšanas Fraport un Reinzemes-Pfalcas federālā zeme palielināja reģistrēto pamatkapitālu par EUR 27 miljoniem – no EUR 3,5 miljoniem līdz EUR 30,5 miljoniem. Fraport2002. gada 9. janvārī ieguldīja EUR 19,7 miljonus, un Reinzemes-Pfalcas federālā zeme – EUR 7,3 miljonus. Kapitāla palielināšana bija paredzēta, lai finansētu skrejceļa pagarināšanu un ieguldījumus citā infrastruktūrā nolūkā kāpināt lidostas rentabilitāti. |
| --- | --- |

(37)

Pēc šāda apstiprinājuma saņemšanas Fraport un Reinzemes-Pfalcas federālā zeme palielināja reģistrēto pamatkapitālu par EUR 27 miljoniem – no EUR 3,5 miljoniem līdz EUR 30,5 miljoniem. Fraport2002. gada 9. janvārī ieguldīja EUR 19,7 miljonus, un Reinzemes-Pfalcas federālā zeme – EUR 7,3 miljonus. Kapitāla palielināšana bija paredzēta, lai finansētu skrejceļa pagarināšanu un ieguldījumus citā infrastruktūrā nolūkā kāpināt lidostas rentabilitāti.

Fraport

Fraport

3.1.3.   PASĀKUMS NR. 3 – KAPITĀLA PALIELINĀŠANA 2004. GADĀ

| (38) | Fraport, Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, Hesenes federālā zeme un FFHG2002. gada 27. novembrī vienojās, ka Hesenes federālā zeme kļūs par FFHG trešo akcionāru un attiecīgi ieguldīs EUR [...] miljonus tad, kad būs vajadzīgs papildu kapitāls ieguldījumu finansēšanai. Tika arī panākta vienošanās izveidot ciešu sadarbību starp Frankfurtes pie Mainas lidostu un Frankfurtes-Hānas lidostu. |
| --- | --- |

(38)

Fraport, Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, Hesenes federālā zeme un FFHG2002. gada 27. novembrī vienojās, ka Hesenes federālā zeme kļūs par FFHG trešo akcionāru un attiecīgi ieguldīs EUR [...] miljonus tad, kad būs vajadzīgs papildu kapitāls ieguldījumu finansēšanai. Tika arī panākta vienošanās izveidot ciešu sadarbību starp Frankfurtes pie Mainas lidostu un Frankfurtes-Hānas lidostu.

Fraport

FFHG

FFHG

| (39) | Turklāt puses vienojās, ka ir vajadzīgi papildu ieguldījumi Frankfurtes-Hānas lidostas rentabilitātes palielināšanai. Šādi ieguldījumi ir saistīti, piemēram, ar skrejceļa pagarināšanu līdz 3 800 metriem. 2004. gada 22. martā tika sagatavots akcionāru līguma projekts starp Fraport, Reinzemes-Pfalcas federālo zemi un Hesenes federālo zemi. Galīgais akcionāru līgums par lēmumu īstenot kapitāla palielināšanu 2004. gadā tika parakstīts starp Fraport, Reinzemes-Pfalcas federālo zemi un Hesenes federālo zemi 2005. gada 30. martā un reģistrēts Komercreģistrā 2005. gada 19. maijā. |
| --- | --- |

(39)

Turklāt puses vienojās, ka ir vajadzīgi papildu ieguldījumi Frankfurtes-Hānas lidostas rentabilitātes palielināšanai. Šādi ieguldījumi ir saistīti, piemēram, ar skrejceļa pagarināšanu līdz 3 800 metriem. 2004. gada 22. martā tika sagatavots akcionāru līguma projekts starp Fraport, Reinzemes-Pfalcas federālo zemi un Hesenes federālo zemi. Galīgais akcionāru līgums par lēmumu īstenot kapitāla palielināšanu 2004. gadā tika parakstīts starp Fraport, Reinzemes-Pfalcas federālo zemi un Hesenes federālo zemi 2005. gada 30. martā un reģistrēts Komercreģistrā 2005. gada 19. maijā.

Fraport

Fraport

| (40) | Visas trīs puses vienojās par FFHG reģistrētā pamatkapitāla palielināšanu EUR 19,5 miljonu apmērā, tādējādi turpinot ieguldījumu programmu, ko 2001. gadā ierosināja SD (sk. 33. un 34. apsvērumu). Reinzemes-Pfalcas federālā zeme un Hesenes federālā zeme piekrita šai kapitāla palielināšanai ar nosacījumu, ka starp FFHG un Fraport tiks noslēgts jauns PZNL uz termiņu līdz 2014. gada 31. decembrim. Akcionāri arī vienojās, ka par jebkādu turpmāko parādu, kas radīsies FFHG, sniegs nodrošinājumu Fraport, Reinzemes-Pfalcas federālā zeme un Hesenes federālā zeme tādās daļās, kas atbilst to kapitāla sadalījumam Fraport. Uz šāda pamata Fraport, Reinzemes-Pfalcas federālā zeme un Hesenes federālā zeme apņēmās refinansēt FFHG infrastruktūras ieguldījumus. |
| --- | --- |

(40)

Visas trīs puses vienojās par FFHG reģistrētā pamatkapitāla palielināšanu EUR 19,5 miljonu apmērā, tādējādi turpinot ieguldījumu programmu, ko 2001. gadā ierosināja SD (sk. 33. un 34. apsvērumu). Reinzemes-Pfalcas federālā zeme un Hesenes federālā zeme piekrita šai kapitāla palielināšanai ar nosacījumu, ka starp FFHG un Fraport tiks noslēgts jauns PZNL uz termiņu līdz 2014. gada 31. decembrim. Akcionāri arī vienojās, ka par jebkādu turpmāko parādu, kas radīsies FFHG, sniegs nodrošinājumu Fraport, Reinzemes-Pfalcas federālā zeme un Hesenes federālā zeme tādās daļās, kas atbilst to kapitāla sadalījumam Fraport. Uz šāda pamata Fraport, Reinzemes-Pfalcas federālā zeme un Hesenes federālā zeme apņēmās refinansēt FFHG infrastruktūras ieguldījumus.

FFHG

SD

FFHG

Fraport

FFHG

Fraport

Fraport

Fraport

FFHG

| (41) | No 2004. gada līdz 2009. gadam ar vairākiem maksājumiem FFHG tika iepludināts jauns kapitāls EUR 19,5 miljonu apmērā. Fraport daļa kapitāla palielināšanā bija EUR 10,21 miljons, Reinzemes-Pfalcas federālās zemes daļa – EUR 0,54 miljoni, un Hesenes federālās zemes daļa bija EUR 8,75 miljoni. |
| --- | --- |

(41)

No 2004. gada līdz 2009. gadam ar vairākiem maksājumiem FFHG tika iepludināts jauns kapitāls EUR 19,5 miljonu apmērā. Fraport daļa kapitāla palielināšanā bija EUR 10,21 miljons, Reinzemes-Pfalcas federālās zemes daļa – EUR 0,54 miljoni, un Hesenes federālās zemes daļa bija EUR 8,75 miljoni.

FFHG

Fraport

| (42) | Turklāt gan Hesenes, gan Reinzemes-Pfalcas federālā zeme atbilstoši maksājumu grafikam (sk. 5. tabulu) apņēmās iepludināt un iepludināja vēl EUR 11,25 miljonus kā rezerves kapitālu, kas pirmajai federālajai zemei bija jāsamaksā no 2007. gada līdz 2009. gadam, bet otrajai – no 2005. gada līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

(42)

Turklāt gan Hesenes, gan Reinzemes-Pfalcas federālā zeme atbilstoši maksājumu grafikam (sk. 5. tabulu) apņēmās iepludināt un iepludināja vēl EUR 11,25 miljonus kā rezerves kapitālu, kas pirmajai federālajai zemei bija jāsamaksā no 2007. gada līdz 2009. gadam, bet otrajai – no 2005. gada līdz 2009. gadam.

| (43) | Tādējādi kapitāla palielinājuma kopējā summa, par ko tika izlemts 2005. gadā, bija EUR 42 miljoni. |
| --- | --- |

(43)

Tādējādi kapitāla palielinājuma kopējā summa, par ko tika izlemts 2005. gadā, bija EUR 42 miljoni.

| (44) | Maksājumi bija jāveic atbilstoši 5. tabulā norādītajam grafikam (tūkst. EUR).

  5. tabula


  Kapitāla iepludināšanas maksājumu grafiks












  Fraport |
| --- | --- |
| | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | Kopā |
| Kapitāla ieguldījumu maksājumi | 2 554 | 1 915 | 1 915 | 1 915 | 1 915 | 10 214 |
| Rezerves kapitāls | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Pašu kapitāls kopā | | | | | | 10 214 |
| Hesenes federālā zeme |
| | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | Kopā |
| Kapitāla ieguldījumu maksājumi | 4 000 | 4 000 | 750 | 0 | 0 | 8 750 |
| Rezerves kapitāls | 0 | 0 | 3 250 | 4 000 | 4 000 | 11 250 |
| Pašu kapitāls kopā | | | | | | 20 000 |
| Reinzemes-Pfalcas federālā zeme |
| | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | Kopā |
| Kapitāla ieguldījumu maksājumi | 537 | 0 | 0 | 0 | 0 | 537 |
| Rezerves kapitāls | 1 821 | 2 357 | 2 357 | 2 357 | 2 357 | 11 249 |
| Pašu kapitāls kopā | | | | | | 11 786 |

(44)

Maksājumi bija jāveic atbilstoši 5. tabulā norādītajam grafikam (tūkst. EUR).

5. tabula

5. tabula

Kapitāla iepludināšanas maksājumu grafiks

Kapitāla iepludināšanas maksājumu grafiks

Fraport

2005. g.

2005. g.

2006. g.

2006. g.

2007. g.

2007. g.

2008. g.

2008. g.

2009. g.

2009. g.

Kopā

Kopā

Kapitāla ieguldījumu maksājumi

2 554

1 915

1 915

1 915

1 915

10 214

Rezerves kapitāls

0

0

0

0

0

0

Pašu kapitāls kopā

Pašu kapitāls kopā

10 214

10 214

Hesenes federālā zeme

2005. g.

2005. g.

2006. g.

2006. g.

2007. g.

2007. g.

2008. g.

2008. g.

2009. g.

2009. g.

Kopā

Kopā

Kapitāla ieguldījumu maksājumi

4 000

4 000

750

0

0

8 750

Rezerves kapitāls

0

0

3 250

4 000

4 000

11 250

Pašu kapitāls kopā

Pašu kapitāls kopā

20 000

20 000

Reinzemes-Pfalcas federālā zeme

2005. g.

2005. g.

2006. g.

2006. g.

2007. g.

2007. g.

2008. g.

2008. g.

2009. g.

2009. g.

Kopā

Kopā

Kapitāla ieguldījumu maksājumi

537

0

0

0

0

537

Rezerves kapitāls

1 821

2 357

2 357

2 357

2 357

11 249

Pašu kapitāls kopā

Pašu kapitāls kopā

11 786

11 786

3.1.4.   PASĀKUMS NR. 4 – 2004. GADA PZNL

| (45) | FFHG un Fraport ar 2004. gada 5. aprīļa līgumu pagarināja 2001. gada PZNL termiņu līdz 2014. gadam, jo tāds bija nosacījums kapitāla palielināšanas apstiprināšanai. Tomēr jaunais PZNL stājās spēkā tikai pēc Fraport akcionāru sapulces apstiprinājuma. Kā FFHG akcionāri bija vienojušies attiecībā uz kapitāla palielināšanu, 2004. gada PZNL tika noteikts, ka jebkāds parāds, kas turpmāk radīsies FFHG, būs jākompensē Fraport, Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei un Hesenes federālajai zemei tādās daļās, kas atbilst to pašu kapitālam. |
| --- | --- |

(45)

FFHG un Fraport ar 2004. gada 5. aprīļa līgumu pagarināja 2001. gada PZNL termiņu līdz 2014. gadam, jo tāds bija nosacījums kapitāla palielināšanas apstiprināšanai. Tomēr jaunais PZNL stājās spēkā tikai pēc Fraport akcionāru sapulces apstiprinājuma. Kā FFHG akcionāri bija vienojušies attiecībā uz kapitāla palielināšanu, 2004. gada PZNL tika noteikts, ka jebkāds parāds, kas turpmāk radīsies FFHG, būs jākompensē Fraport, Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei un Hesenes federālajai zemei tādās daļās, kas atbilst to pašu kapitālam.

FFHG

Fraport

Fraport

FFHG

FFHG

Fraport

| (46) | Saskaņā ar 2004. gada PZNL Fraport līdz 2009. gadam pārņēma zaudējumus aptuveni EUR [...] miljonu vērtībā. Tādējādi saskaņā ar abiem vēlākajiem PZNL Fraport kompensēja zaudējumus par kopējo summu EUR [...] miljoni, kas bija uzkrājušies no 2001. gada līdz 2009. gadam. No šīs summas EUR [...] miljoni attiecas uz aktīvu amortizāciju, bet EUR [...] miljoni – uz procentu maksājumiem par aizdevumiem infrastruktūras finansēšanai. |
| --- | --- |

(46)

Saskaņā ar 2004. gada PZNL Fraport līdz 2009. gadam pārņēma zaudējumus aptuveni EUR [...] miljonu vērtībā. Tādējādi saskaņā ar abiem vēlākajiem PZNL Fraport kompensēja zaudējumus par kopējo summu EUR [...] miljoni, kas bija uzkrājušies no 2001. gada līdz 2009. gadam. No šīs summas EUR [...] miljoni attiecas uz aktīvu amortizāciju, bet EUR [...] miljoni – uz procentu maksājumiem par aizdevumiem infrastruktūras finansēšanai.

Fraport

Fraport

| (47) | Fraport 2009. gadā pārdeva visas savas FFHG akcijas Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei un tādējādi lauza PZNL. |
| --- | --- |

(47)

Fraport 2009. gadā pārdeva visas savas FFHG akcijas Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei un tādējādi lauza PZNL.

Fraport

FFHG

3.1.5.   PASĀKUMS NR. 5 – KOMPENSĀCIJA FFHG PAR DROŠĪBAS PĀRBAUDĒM

| (48) | Reinzemes-Pfalcas federālā zeme iekasē lidostas drošības nodevu no visiem pasažieriem, kas izlido no Frankfurtes-Hānas lidostas. Federālā zeme pati neveic drošības pārbaudes, bet šā uzdevuma veikšanai ir noslēgusi apakšuzņēmēja līgumu ar lidostu, kas, savukārt, kā apakšuzņēmēju pēc vienošanās ir nolīgusi kādu apsardzes uzņēmumu. Kā atlīdzību par drošības pārbaužu veikšanu federālā zeme pārskaita lidostai visus drošības nodevas ieņēmumus. |
| --- | --- |

(48)

Reinzemes-Pfalcas federālā zeme iekasē lidostas drošības nodevu no visiem pasažieriem, kas izlido no Frankfurtes-Hānas lidostas. Federālā zeme pati neveic drošības pārbaudes, bet šā uzdevuma veikšanai ir noslēgusi apakšuzņēmēja līgumu ar lidostu, kas, savukārt, kā apakšuzņēmēju pēc vienošanās ir nolīgusi kādu apsardzes uzņēmumu. Kā atlīdzību par drošības pārbaužu veikšanu federālā zeme pārskaita lidostai visus drošības nodevas ieņēmumus.

3.1.6.   PASĀKUMS NR. 6 – REINZEMES-PFALCAS FEDERĀLĀS ZEMES TIEŠĀS DOTĀCIJAS

| (49) | Saskaņā ar finanšu ziņojumiem par Reinzemes-Pfalcas federālās zemes pārvaldītājsabiedrībām (19) federālā zeme subsidēja FFHG par summām, kas apkopotas 6. tabulā.

  6. tabula


  Reinzemes-Pfalcas federālās zemes tiešās dotācijas







  Gads | Tiešās dotācijas (EUR) |
| --- | --- | --- |
| 1997. g. | [...] |
| 1998. g. | [...] |
| 1999. g. | [...] |
| 2000. g. | [...] |
| Kopā 1997.–2000. g. | [...] |
| 2001. g. | [...] |
| 2002. g. | [...] |
| 2003. g. | [...] |
| 2004. g. | [...] |
| Kopā 2001.–2004. g. | [...] |

(49)

Saskaņā ar finanšu ziņojumiem par Reinzemes-Pfalcas federālās zemes pārvaldītājsabiedrībām (19) federālā zeme subsidēja FFHG par summām, kas apkopotas 6. tabulā.

19

FFHG

6. tabula

6. tabula

Reinzemes-Pfalcas federālās zemes tiešās dotācijas

Reinzemes-Pfalcas federālās zemes tiešās dotācijas

Gads

Tiešās dotācijas (EUR)

1997. g.

[...]

1998. g.

[...]

1999. g.

[...]

2000. g.

[...]

Kopā 1997.–2000. g.

[...]

2001. g.

[...]

2002. g.

[...]

2003. g.

[...]

2004. g.

[...]

Kopā 2001.–2004. g.

[...]

| (50) | Reinzemes-Pfalcas federālās zemes tiešās dotācijas FFHG pirms 2000. gada 12. decembra bija EUR [...] miljoni, savukārt tās tiešās dotācijas FFHG no 2001. gada līdz 2004. gadam bija EUR [...] miljoni. |
| --- | --- |

(50)

Reinzemes-Pfalcas federālās zemes tiešās dotācijas FFHG pirms 2000. gada 12. decembra bija EUR [...] miljoni, savukārt tās tiešās dotācijas FFHG no 2001. gada līdz 2004. gadam bija EUR [...] miljoni.

FFHG

FFHG

3.2.   IESPĒJAMAIS FFHG PIEŠĶIRTAIS VALSTS ATBALSTS RYANAIR UN VISĀM PĀRĒJĀM AVIOKOMPĀNIJĀM, KAS PĀRVADĀ PASAŽIERUS

IESPĒJAMAIS FFHG PIEŠĶIRTAIS VALSTS ATBALSTS RYANAIR UN VISĀM PĀRĒJĀM AVIOKOMPĀNIJĀM, KAS PĀRVADĀ PASAŽIERUS

| (51) | FFHG 1999. gadā piesaistīja pirmo zemo cenu gaisa pārvadātāju, proti, Ryanair. FFHG noslēdza ar Ryanair trīs līgumus 1999., 2002. un 2005. gadā. FFHG arī ieviesa jaunas lidostas maksas 2001. un 2006. gadā. |
| --- | --- |

(51)

FFHG 1999. gadā piesaistīja pirmo zemo cenu gaisa pārvadātāju, proti, Ryanair. FFHG noslēdza ar Ryanair trīs līgumus 1999., 2002. un 2005. gadā. FFHG arī ieviesa jaunas lidostas maksas 2001. un 2006. gadā.

FFHG

Ryanair

FFHG

Ryanair

FFHG

3.2.1.   PASĀKUMS NR. 7 – 1999. GADA RYANAIR LĪGUMS

| (52) | Pirmais līgums ar Ryanair stājās spēkā ar atpakaļejošu datumu 1999. gada 1. aprīlī, un tā termiņš bija pieci gadi (turpmāk “1999. gada Ryanair līgums”). Ryanair sāka lidojumus no Frankfurtes Hānas lidostas uz Stanstedas lidostu Londonā 1999. gada 22. aprīlī, kad jau bija panākta vienošanās par visiem līgumu pamatnosacījumiem. |
| --- | --- |

(52)

Pirmais līgums ar Ryanair stājās spēkā ar atpakaļejošu datumu 1999. gada 1. aprīlī, un tā termiņš bija pieci gadi (turpmāk “1999. gada Ryanair līgums”). Ryanair sāka lidojumus no Frankfurtes Hānas lidostas uz Stanstedas lidostu Londonā 1999. gada 22. aprīlī, kad jau bija panākta vienošanās par visiem līgumu pamatnosacījumiem.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (53) | Deckungsbeitragsrechnung (peļņas sliekšņa analīzi) par 1999. gada Ryanair līgumu FFHG Valde iesniedza Uzraudzības padomei savā 1999. gada 5. maija sapulcē. Kā norādījusi Vācija, FFHG Uzraudzības padome nebalsoja ne par 1999. gada Ryanair līgumu, ne par peļņas sliekšņa analīzi, jo līguma noslēgšana tika uzskatīta par daļu no parastās uzņēmējdarbības, kas ir vienīgi FFHG Valdes kompetencē. |
| --- | --- |

(53)

Deckungsbeitragsrechnung (peļņas sliekšņa analīzi) par 1999. gada Ryanair līgumu FFHG Valde iesniedza Uzraudzības padomei savā 1999. gada 5. maija sapulcē. Kā norādījusi Vācija, FFHG Uzraudzības padome nebalsoja ne par 1999. gada Ryanair līgumu, ne par peļņas sliekšņa analīzi, jo līguma noslēgšana tika uzskatīta par daļu no parastās uzņēmējdarbības, kas ir vienīgi FFHG Valdes kompetencē.

Deckungsbeitragsrechnung

Ryanair

FFHG

FFHG

Ryanair

FFHG

| (54) | 7. tabulā ir apkopotas maksas, kas Ryanair jāmaksā saskaņā ar 1999. gada Ryanair līguma 1. pielikumu.

  7. tabula


  Maksas, kas Ryanair jāmaksā saskaņā ar 1999. gada Ryanair līguma 1. pielikumu







  Maksas/nodevas/nodokļa veids | EUR |
| --- | --- | --- |
| Apgriešanās maksa (par katru lidojumu, ietver nolaišanās maksu, apkalpošanu uz perona un pasažieru pārbaudi) (20) | [...] |
| Pasažieru maksa (par katru ielidojošo pasažieri) | [...] |
| Lidojumu drošības nodeva (par katru izlidojošo pasažieri) | [...] |
| Atledošanas šķidrums, tostarp karstais ūdens (par litru) | [...] |

(54)

7. tabulā ir apkopotas maksas, kas Ryanair jāmaksā saskaņā ar 1999. gada Ryanair līguma 1. pielikumu.

Ryanair

Ryanair

7. tabula

7. tabula

Maksas, kas Ryanair jāmaksā saskaņā ar 1999. gada Ryanair līguma 1. pielikumu

Maksas, kas Ryanair

Ryanair

Maksas/nodevas/nodokļa veids

EUR

Apgriešanās maksa (par katru lidojumu, ietver nolaišanās maksu, apkalpošanu uz perona un pasažieru pārbaudi) (20)

20

[...]

Pasažieru maksa (par katru ielidojošo pasažieri)

[...]

Lidojumu drošības nodeva (par katru izlidojošo pasažieri)

[...]

Atledošanas šķidrums, tostarp karstais ūdens (par litru)

[...]

| (55) | Saskaņā ar 1999. gada Ryanair līguma 3. pielikumu FFHG papildus saņēma [...] % komisijas maksu par katru biļeti, kas pārdota (saņemot maksu skaidrā naudā vai ar kredītkarti) vai izsniegta FFHG biļešu kasēs, [...] % komisijas par bagāžas pārsniegšanas maksu, ko iekasēja FFHG, EUR [...] par katru Ryanair apstrādāto biļeti, par ko samaksāts ar priekšapmaksu, un [...] % komisijas maksu par katru automobiļa nomu, kas rezervēta ar FFHG starpniecību. |
| --- | --- |

(55)

Saskaņā ar 1999. gada Ryanair līguma 3. pielikumu FFHG papildus saņēma [...] % komisijas maksu par katru biļeti, kas pārdota (saņemot maksu skaidrā naudā vai ar kredītkarti) vai izsniegta FFHG biļešu kasēs, [...] % komisijas par bagāžas pārsniegšanas maksu, ko iekasēja FFHG, EUR [...] par katru Ryanair apstrādāto biļeti, par ko samaksāts ar priekšapmaksu, un [...] % komisijas maksu par katru automobiļa nomu, kas rezervēta ar FFHG starpniecību.

Ryanair

FFHG

FFHG

FFHG

Ryanair

FFHG

| (56) | Ryanair bija tiesīga saņemt tirgvedības atbalstu par maksimālo summu EUR [...] gadā, kas FFHG bija jāmaksā ceturkšņa maksājumos, un tikai par pirmajiem trim darbības gadiem. Tirgvedības atbalsts bija jāizmanto vienīgi to maršrutu reklamēšanai, kuros tiek veikti lidojumi no Frankfurtes-Hānas lidostas. Ryanair bija jāiesniedz apliecinoši rēķini un sīki pierādījumi par to, kā nauda ir izlietota. |
| --- | --- |

(56)

Ryanair bija tiesīga saņemt tirgvedības atbalstu par maksimālo summu EUR [...] gadā, kas FFHG bija jāmaksā ceturkšņa maksājumos, un tikai par pirmajiem trim darbības gadiem. Tirgvedības atbalsts bija jāizmanto vienīgi to maršrutu reklamēšanai, kuros tiek veikti lidojumi no Frankfurtes-Hānas lidostas. Ryanair bija jāiesniedz apliecinoši rēķini un sīki pierādījumi par to, kā nauda ir izlietota.

Ryanair

FFHG

Ryanair

3.2.2.   PASĀKUMS NR. 8 – 2001. GADA LIDOSTAS MAKSU CENRĀDIS

| (57) | Reinzemes-Pfalcas Satiksmes ministrija 2001. gada 16. oktobrī apstiprināja un publicēja Frankfurtes-Hānas lidostas 2001. gada lidostas maksu cenrādi. Tas stājās spēkā ar atpakaļejošu datumu 2001. gada 1. oktobrī. (21) |
| --- | --- |

(57)

Reinzemes-Pfalcas Satiksmes ministrija 2001. gada 16. oktobrī apstiprināja un publicēja Frankfurtes-Hānas lidostas 2001. gada lidostas maksu cenrādi. Tas stājās spēkā ar atpakaļejošu datumu 2001. gada 1. oktobrī. (21)

21

| (58) | Tā kā Frankfurtes-Hānas lidostas uzņēmējdarbības stratēģija bija vērsta uz zemo cenu pārvadātājiem, kas parasti izmanto Boeing 737 vai Airbus A 319/320 gaisa kuģus ar maksimālo pacelšanās masu (“MTOW”) aptuveni 50–80 tonnu, lidosta ieviesa nulles nolaišanās un pacelšanās maksu par gaisa kuģiem ar MTOW no 5,7 līdz 90 tonnām. |
| --- | --- |

(58)

Tā kā Frankfurtes-Hānas lidostas uzņēmējdarbības stratēģija bija vērsta uz zemo cenu pārvadātājiem, kas parasti izmanto Boeing 737 vai Airbus A 319/320 gaisa kuģus ar maksimālo pacelšanās masu (“MTOW”) aptuveni 50–80 tonnu, lidosta ieviesa nulles nolaišanās un pacelšanās maksu par gaisa kuģiem ar MTOW no 5,7 līdz 90 tonnām.

Boeing 737

Airbus A 319/32

MTOW

MTOW

| (59) | 8. tabulā ir apkopotas tās maksas par vienu gaisa kuģi par apkalpošanas uz zemes pamatinfrastruktūras pakalpojumiem, kuras aviokompānijām jāmaksā atbilstoši 2001. gada lidostas maksu cenrādim.

  8. tabula


  Tās maksas par apkalpošanas uz zemes pamatinfrastruktūras pakalpojumiem, kuras aviokompānijām jāmaksā atbilstoši 2001. gada lidostas maksu cenrādim | Maksa par vienu gaisa kuģi, EUR |
| --- | --- | --- |
| MTOW līdz 90 tonnām | iekļauta pacelšanās un nolaišanās maksā |
| MTOW vairāk nekā 90 tonnas | 50,00 |

(59)

8. tabulā ir apkopotas tās maksas par vienu gaisa kuģi par apkalpošanas uz zemes pamatinfrastruktūras pakalpojumiem, kuras aviokompānijām jāmaksā atbilstoši 2001. gada lidostas maksu cenrādim.

8. tabula

8. tabula

Tās maksas par apkalpošanas uz zemes pamatinfrastruktūras pakalpojumiem, kuras aviokompānijām jāmaksā atbilstoši 2001. gada lidostas maksu cenrādim

Tās maksas par apkalpošanas uz zemes pamatinfrastruktūras pakalpojumiem, kuras aviokompānijām jāmaksā atbilstoši 2001. gada lidostas maksu cenrādim

Maksa par vienu gaisa kuģi, EUR

MTOW līdz 90 tonnām

MTOW

iekļauta pacelšanās un nolaišanās maksā

MTOW vairāk nekā 90 tonnas

MTOW

50,00

| (60) | Noteiktā pasažieru maksa bija EUR 4,35 par katru ielidojošo pasažieri. Pasažieru drošības nodeva, pamatojoties uz izlidojošā gaisa kuģī esošo pasažieru skaitu, ir EUR 4,35 par pasažieri, un tā jāmaksā Reinzemes-Pfalcas federālās zemes Automaģistrāļu un satiksmes ministrijas Gaisa transporta nodaļai. |
| --- | --- |

(60)

Noteiktā pasažieru maksa bija EUR 4,35 par katru ielidojošo pasažieri. Pasažieru drošības nodeva, pamatojoties uz izlidojošā gaisa kuģī esošo pasažieru skaitu, ir EUR 4,35 par pasažieri, un tā jāmaksā Reinzemes-Pfalcas federālās zemes Automaģistrāļu un satiksmes ministrijas Gaisa transporta nodaļai.

| (61) | Par katru gaisa kuģa nolaišanos atbilstoši Instrumentālo lidojumu noteikumiem jāmaksā gaisa satiksmes vadības pieejas maksa lidostas ekspluatantam. Šī maksa par komerciāliem vai nekomerciāliem lidojumiem ir iekļauta nosēšanās un pacelšanās maksā, ja lidojums tiek veikts mērķiem, kas nav apmācība un instruktāža. Tas nozīmē, ka maksa ir nulle tiem gaisa kuģiem, kam piemērojama nulles nosēšanās un pacelšanās maksa. |
| --- | --- |

(61)

Par katru gaisa kuģa nolaišanos atbilstoši Instrumentālo lidojumu noteikumiem jāmaksā gaisa satiksmes vadības pieejas maksa lidostas ekspluatantam. Šī maksa par komerciāliem vai nekomerciāliem lidojumiem ir iekļauta nosēšanās un pacelšanās maksā, ja lidojums tiek veikts mērķiem, kas nav apmācība un instruktāža. Tas nozīmē, ka maksa ir nulle tiem gaisa kuģiem, kam piemērojama nulles nosēšanās un pacelšanās maksa.

3.2.3.   PASĀKUMS NR. 9 – 2002. GADA RYANAIR LĪGUMS

| (62) | Otrais līgums ar Ryanair ir datēts ar 2002. gada 14. februāri (turpmāk “2002. gada Ryanair līgums”) un tika iesniegts FFHG Uzraudzības padomes sanāksmei, kas notika 2001. gada 16. novembrī. Sanāksmes protokolā ir norādīts, ka Uzraudzības padomes locekļu vairākums ir apstiprinājis līgumu. |
| --- | --- |

(62)

Otrais līgums ar Ryanair ir datēts ar 2002. gada 14. februāri (turpmāk “2002. gada Ryanair līgums”) un tika iesniegts FFHG Uzraudzības padomes sanāksmei, kas notika 2001. gada 16. novembrī. Sanāksmes protokolā ir norādīts, ka Uzraudzības padomes locekļu vairākums ir apstiprinājis līgumu.

Ryanair

Ryanair

FFHG

| (63) | 2002. gada Ryanair līguma kopija, kas tika nosūtīta Komisijai, nav parakstīta. Kā norādījusi Vācija, lai gan līgums tā arī netika parakstīts, puses to tomēr piemēroja no 2002. gada 14. februāra. |
| --- | --- |

(63)

2002. gada Ryanair līguma kopija, kas tika nosūtīta Komisijai, nav parakstīta. Kā norādījusi Vācija, lai gan līgums tā arī netika parakstīts, puses to tomēr piemēroja no 2002. gada 14. februāra.

Ryanair

| (64) | Vācija piebilda, ka 2002. gada Ryanair līgums aizstāja 1999. gada Ryanair līgumu un tika noslēgts uz [...] gadiem (līdz [...]). Tomēr pasažieru maksa saglabājās tāda pati, kāda tā bija sākotnējā 1999. gada līgumā. Ryanair ir iespēja pagarināt līgumu ar līdzīgiem nosacījumiem līdz [...]. |
| --- | --- |

(64)

Vācija piebilda, ka 2002. gada Ryanair līgums aizstāja 1999. gada Ryanair līgumu un tika noslēgts uz [...] gadiem (līdz [...]). Tomēr pasažieru maksa saglabājās tāda pati, kāda tā bija sākotnējā 1999. gada līgumā. Ryanair ir iespēja pagarināt līgumu ar līdzīgiem nosacījumiem līdz [...].

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (65) | 2002. gada Ryanair līguma pamatā ir Starptautiskās Gaisa transporta asociācijas Standarta līgums par apkalpošanu uz zemes, kas pielāgots pušu vajadzībām. Līgumam ir šādas daļas:






  i) | pamatlīgums; |
| --- | --- | --- |

(65)

2002. gada Ryanair līguma pamatā ir Starptautiskās Gaisa transporta asociācijas Standarta līgums par apkalpošanu uz zemes, kas pielāgots pušu vajadzībām. Līgumam ir šādas daļas:

Ryanair

i)

pamatlīgums;

| ii) | A pielikums “Apkalpošanas uz zemes pakalpojumu apraksts”; |
| --- | --- |

ii)

A pielikums “Apkalpošanas uz zemes pakalpojumu apraksts”;

| iii) | B1.0. pielikums “Atrašanās vieta, saskaņotie pakalpojumi un maksas Frankfurtes-Hānas lidostai”; |
| --- | --- |

iii)

B1.0. pielikums “Atrašanās vieta, saskaņotie pakalpojumi un maksas Frankfurtes-Hānas lidostai”;

| iv) | otrais B1.0. pielikums “Atrašanās vieta, saskaņotie pakalpojumi un maksas Frankfurtes-Hānas lidostai”; |
| --- | --- |

iv)

otrais B1.0. pielikums “Atrašanās vieta, saskaņotie pakalpojumi un maksas Frankfurtes-Hānas lidostai”;

| v) | otrā B1.0. pielikuma 3. pielikums un 1.–3. papildinājums (22); |
| --- | --- |

v)

otrā B1.0. pielikuma 3. pielikums un 1.–3. papildinājums (22);

22

| vi) | C pielikums “Lidostas maksas”; |
| --- | --- |

vi)

C pielikums “Lidostas maksas”;

| vii) | D pielikums “Apkalpošanas uz zemes pakalpojumu paketes “Hahn-Smart” apraksts”; |
| --- | --- |

vii)

D pielikums “Apkalpošanas uz zemes pakalpojumu paketes “Hahn-Smart” apraksts”;

Hahn-Smart

| viii) | trešais B pielikums “Atrašanās vieta, saskaņotie pakalpojumi un maksas Frankfurtes-Hānas lidostai – “Mezgla” līgums”; |
| --- | --- |

viii)

trešais B pielikums “Atrašanās vieta, saskaņotie pakalpojumi un maksas Frankfurtes-Hānas lidostai – “Mezgla” līgums”;

| ix) | E pielikums “Tirgvedības līgums”. |
| --- | --- |

ix)

E pielikums “Tirgvedības līgums”.

| (66) | Pamatlīgums, A pielikums un B1.0. pielikums ir tikai standarta veidlapas kopijas. Puses nav aizpildījušas nevienu no standarta veidlapas laukiem, jo attiecīgā veidlapas daļa tika uzskatīta par nepiemērojamu. |
| --- | --- |

(66)

Pamatlīgums, A pielikums un B1.0. pielikums ir tikai standarta veidlapas kopijas. Puses nav aizpildījušas nevienu no standarta veidlapas laukiem, jo attiecīgā veidlapas daļa tika uzskatīta par nepiemērojamu.

| (67) | Puses ir aizpildījušas otro B1.0. pielikumu, norādot pušu nosaukumus, bankas kontus un cenu par atledošanas šķidrumu (EUR [...] par litru) un karsto ūdeni (EUR [...] par litru). |
| --- | --- |

(67)

Puses ir aizpildījušas otro B1.0. pielikumu, norādot pušu nosaukumus, bankas kontus un cenu par atledošanas šķidrumu (EUR [...] par litru) un karsto ūdeni (EUR [...] par litru).

| (68) | Pamatlīguma 3. pielikums un tā 1.–3. papildinājums attiecas uz “papildu stratēģisku vienošanos” starp pusēm. Papildinājumi ir saistīti ar tehnisko kārtību, kādā notiek apkalpošana uz zemes, biļešu izsniegšana un vietas nodrošināšana zīmola reklamēšanai lidostā. |
| --- | --- |

(68)

Pamatlīguma 3. pielikums un tā 1.–3. papildinājums attiecas uz “papildu stratēģisku vienošanos” starp pusēm. Papildinājumi ir saistīti ar tehnisko kārtību, kādā notiek apkalpošana uz zemes, biļešu izsniegšana un vietas nodrošināšana zīmola reklamēšanai lidostā.

| (69) | D pielikumā ir paredzēts, ka par apkalpošanu uz zemes ir piemērojamas 9. tabulā apkopotās maksas, ar nosacījumu, ka apgriešanās laiks nepārsniedz 30 minūtes.

  9. tabula


  Maksa par apkalpošanu uz zemes, ja apgriešanās laiks nepārsniedz 30 minūtes








  Gaisa kuģa MTOW | Vienība | EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| Līdz 5,7 tonnām | Apkalpošana | [...] |
| Līdz 14 tonnām | Apkalpošana | [...] |
| Līdz 20 tonnām | Apkalpošana | [...] |
| Līdz 90 tonnām | Apkalpošana | [...] |
| Vairāk par 90 tonnām | Apkalpošana | [...] |

(69)

D pielikumā ir paredzēts, ka par apkalpošanu uz zemes ir piemērojamas 9. tabulā apkopotās maksas, ar nosacījumu, ka apgriešanās laiks nepārsniedz 30 minūtes.

9. tabula

9. tabula

Maksa par apkalpošanu uz zemes, ja apgriešanās laiks nepārsniedz 30 minūtes

Maksa par apkalpošanu uz zemes, ja apgriešanās laiks nepārsniedz 30 minūtes

Gaisa kuģa MTOW

MTOW

Vienība

EUR

Līdz 5,7 tonnām

Apkalpošana

[...]

Līdz 14 tonnām

Apkalpošana

[...]

Līdz 20 tonnām

Apkalpošana

[...]

Līdz 90 tonnām

Apkalpošana

[...]

Vairāk par 90 tonnām

Apkalpošana

[...]

| (70) | Tukšie lauki, kas attiecas uz gaisa kuģiem “līdz” un “vairāk par” [...] tonnām, ir paredzēti, lai norādītu, ka par gaisa kuģiem no [...] līdz [...] tonnām iekasē [...]. (23) |
| --- | --- |

(70)

Tukšie lauki, kas attiecas uz gaisa kuģiem “līdz” un “vairāk par” [...] tonnām, ir paredzēti, lai norādītu, ka par gaisa kuģiem no [...] līdz [...] tonnām iekasē [...]. (23)

23

| (71) | E pielikums (t. i., “Hahn Smart” vienošanās) apstiprina šo analīzi. Tā 1. punktā ir paredzēts:

  “[...]” |
| --- | --- |

(71)

E pielikums (t. i., “Hahn Smart” vienošanās) apstiprina šo analīzi. Tā 1. punktā ir paredzēts:

Hahn Smart

“[...]”

| (72) | Lidostas maksa tika iesaldēta līdz 2004. gada 30. aprīlim, pēc tam tā bija jākoriģē atbilstoši Vācijas patēriņa cenu indeksam, ja tas palielinājās vairāk nekā par [...] % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. |
| --- | --- |

(72)

Lidostas maksa tika iesaldēta līdz 2004. gada 30. aprīlim, pēc tam tā bija jākoriģē atbilstoši Vācijas patēriņa cenu indeksam, ja tas palielinājās vairāk nekā par [...] % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu.

| (73) | E pielikums arī paredz tirgvedības atbalsta izmaksu. Ryanair ir tiesības saņemt šādu tirgvedības atbalstu:






  i) | vienreizēju maksājumu EUR [...] apmērā par katru jauno maršrutu no Frankfurtes-Hānas lidostas, kas ieviests pēc 2002. gada 13. februāra, un |
| --- | --- | --- |

(73)

E pielikums arī paredz tirgvedības atbalsta izmaksu. Ryanair ir tiesības saņemt šādu tirgvedības atbalstu:

Ryanair

i)

vienreizēju maksājumu EUR [...] apmērā par katru jauno maršrutu no Frankfurtes-Hānas lidostas, kas ieviests pēc 2002. gada 13. februāra, un

| ii) | lidostas maksu atlaides atkarībā no to gaisa kuģu skaita, kuru bāze ir Frankfurtes-Hānas lidostā, un no ielidojošo pasažieru skaita, kā tas apkopots 10. tabulā.

  10. tabula


  Lidostas maksu atlaides







  To gaisa kuģu skaits, kuru bāze ir Frankfurtes-Hānas lidostā | Tirgvedības atbalsts par katru pasažieri (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Līdz 2 | [...] |
| No 3 līdz 4 | [...] |
| No 5 līdz 8 | [...] (24) |

ii)

lidostas maksu atlaides atkarībā no to gaisa kuģu skaita, kuru bāze ir Frankfurtes-Hānas lidostā, un no ielidojošo pasažieru skaita, kā tas apkopots 10. tabulā.

10. tabula

10. tabula

Lidostas maksu atlaides

Lidostas maksu atlaides

To gaisa kuģu skaits, kuru bāze ir Frankfurtes-Hānas lidostā

Tirgvedības atbalsts par katru pasažieri (EUR)

Līdz 2

[...]

No 3 līdz 4

[...]

No 5 līdz 8

[...] (24)

24

| (74) | E pielikums arī nosaka, ka katram līgumā paredzētajam maksājumam vai cenai tiek pieskaitīts PVN, ja ir piemērojami apgrozījuma nodokļa tiesību akti. |
| --- | --- |

(74)

E pielikums arī nosaka, ka katram līgumā paredzētajam maksājumam vai cenai tiek pieskaitīts PVN, ja ir piemērojami apgrozījuma nodokļa tiesību akti.

| (75) | [...]. |
| --- | --- |

(75)

[...].

| (76) | Visbeidzot, atbilstoši 2002. gada Ryanair līgumam aviokompānija maksā 11. tabulā apkopotās maksas.

  11. tabula


  Pārskats par lidostas maksām, kas Ryanair jāmaksā







  Maksas/nodevas/nodokļa veids | EUR |
| --- | --- | --- |
| Pasažieru maksa (par katru ielidojošo pasažieri) | [...] |
| Lidojumu drošības nodeva (par katru izlidojošo pasažieri) | [...] |
| Atledošanas šķidrums (litrā) | [...] |
| Karsts ūdens (litrā) | [...] |
| Ieņēmumi no iepriekš apmaksātām biļetēm, ko apstrādā Ryanair | [...] |

(76)

Visbeidzot, atbilstoši 2002. gada Ryanair līgumam aviokompānija maksā 11. tabulā apkopotās maksas.

Ryanair

11. tabula

11. tabula

Pārskats par lidostas maksām, kas Ryanair jāmaksā

Pārskats par lidostas maksām, kas Ryanair

Maksas/nodevas/nodokļa veids

EUR

Pasažieru maksa (par katru ielidojošo pasažieri)

[...]

Lidojumu drošības nodeva (par katru izlidojošo pasažieri)

[...]

Atledošanas šķidrums (litrā)

[...]

Karsts ūdens (litrā)

[...]

Ieņēmumi no iepriekš apmaksātām biļetēm, ko apstrādā Ryanair

Ryanair

[...]

3.2.4.   PASĀKUMS NR. 10 – 2005. GADA RYANAIR LĪGUMS

RYANAIR

| (77) | 2005. gada 4. novembrī tika panākta vienošanās par 2002. gada līguma grozījumiem ar nosaukumu “Līgums starp Ryanair un Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH par 6–18 gaisa kuģu piegādi no 2005. gada līdz 2012. gadam” (turpmāk “2005. gada Ryanair līgums”). 2005. gada 18. novembrī 2005. gada Ryanair līgumu apstiprināja FFHG Uzraudzības padome. |
| --- | --- |

(77)

2005. gada 4. novembrī tika panākta vienošanās par 2002. gada līguma grozījumiem ar nosaukumu “Līgums starp Ryanair un Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH par 6–18 gaisa kuģu piegādi no 2005. gada līdz 2012. gadam” (turpmāk “2005. gada Ryanair līgums”). 2005. gada 18. novembrī 2005. gada Ryanair līgumu apstiprināja FFHG Uzraudzības padome.

Ryanair

Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH

Ryanair

Ryanair

FFHG

| (78) | 2005. gada Ryanair līguma attiecīgās daļas ir šādas:






  i) | [...]; |
| --- | --- | --- |

(78)

2005. gada Ryanair līguma attiecīgās daļas ir šādas:

Ryanair

i)

[...];

| ii) | [...]; |
| --- | --- |

ii)

[...];

| iii) | [...]; |
| --- | --- |

iii)

[...];

| iv) | [...]. |
| --- | --- |

iv)

[...].

| (79) | 2005. gada Ryanair līgums ir spēkā līdz [...]. Arī pārējām 2002. gada Ryanair līguma daļām, jo īpaši pamatlīgumam un E pielikumam (t. i., “Hahn Smart” vienošanās), termiņš tika pagarināts līdz [...]. |
| --- | --- |

(79)

2005. gada Ryanair līgums ir spēkā līdz [...]. Arī pārējām 2002. gada Ryanair līguma daļām, jo īpaši pamatlīgumam un E pielikumam (t. i., “Hahn Smart” vienošanās), termiņš tika pagarināts līdz [...].

Ryanair

Ryanair

Hahn Smart

| (80) | To Ryanair gaisa kuģu skaits, kuru bāze paredzēta Frankfurtes-Hānas lidostā, un paredzamais pasažieru skaits atbilstīgi 2005. gada Ryanair līgumam ir norādīts 12. tabulā.

  12. tabula



  Ryanair gaisa kuģi un pasažieru skaita pieaugums, kas paredzēts atbilstīgi 2005. gada Ryanair līgumam














  Gads | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gaisa kuģu skaits | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pasažieri (milj.) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(80)

To Ryanair gaisa kuģu skaits, kuru bāze paredzēta Frankfurtes-Hānas lidostā, un paredzamais pasažieru skaits atbilstīgi 2005. gada Ryanair līgumam ir norādīts 12. tabulā.

Ryanair

Ryanair

12. tabula

12. tabula

Ryanair gaisa kuģi un pasažieru skaita pieaugums, kas paredzēts atbilstīgi 2005. gada Ryanair līgumam

Ryanair

Ryanair

Gads

Gads

2006. g.

2006. g.

2007. g.

2007. g.

2008. g.

2008. g.

2009. g.

2009. g.

2010. g.

2010. g.

2011. g.

2011. g.

2012. g.

2012. g.

Gaisa kuģu skaits

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pasažieri (milj.)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (81) | Pārskats par lidostas maksu atlaižu sistēmu, kas ieviesta ar 2005. gada Ryanair līgumu, sniegts 13. tabulā.

  13. tabula


  Grozītās lidostas maksu atlaides, kas ieviestas ar 2005. gada Ryanair līgumu









  EUR | | Kopējā vidējā atlaide par katru pasažieri | Vidējā pasažieru maksa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Atlaide par visiem ielidojošiem pasažieriem | [...] | [...] | [...] |
| Papildu atlaide par visiem izlidojošiem pasažieriem, ja to skaits ir no [...] milj. līdz [...] milj. gadā | [...] | [...] | [...] |
| Papildu atlaide par visiem izlidojošiem pasažieriem, ja to skaits ir no [...] milj. gadā | [...] | [...] | [...] |

(81)

Pārskats par lidostas maksu atlaižu sistēmu, kas ieviesta ar 2005. gada Ryanair līgumu, sniegts 13. tabulā.

Ryanair

13. tabula

13. tabula

Grozītās lidostas maksu atlaides, kas ieviestas ar 2005. gada Ryanair līgumu

Grozītās lidostas maksu atlaides, kas ieviestas ar 2005. gada Ryanair

EUR

Kopējā vidējā atlaide par katru pasažieri

Vidējā pasažieru maksa

Atlaide par visiem ielidojošiem pasažieriem

[...]

[...]

[...]

Papildu atlaide par visiem izlidojošiem pasažieriem, ja to skaits ir no [...] milj. līdz [...] milj. gadā

[...]

[...]

[...]

Papildu atlaide par visiem izlidojošiem pasažieriem, ja to skaits ir no [...] milj. gadā

[...]

[...]

[...]

| (82) | [...]. |
| --- | --- |

(82)

[...].

3.2.5.   PASĀKUMS NR. 11 – 2006. GADA LIDOSTAS MAKSU CENRĀDIS

| (83) | 2006. gada lidostas maksu cenrādi Frankfurtes-Hānas lidostai apstiprināja Reinzemes-Pfalcas federālās zemes Satiksmes ministrija 2006. gada 26. aprīlī (25), un tas stājās spēkā 2006. gada 1. jūnijā. Tas atbilst tādam pašam principam, kāds attiecināms uz 2001. gada lidostas maksu cenrādi (sk. 57. apsvērumu un turpmākos apsvērumus). |
| --- | --- |

(83)

2006. gada lidostas maksu cenrādi Frankfurtes-Hānas lidostai apstiprināja Reinzemes-Pfalcas federālās zemes Satiksmes ministrija 2006. gada 26. aprīlī (25), un tas stājās spēkā 2006. gada 1. jūnijā. Tas atbilst tādam pašam principam, kāds attiecināms uz 2001. gada lidostas maksu cenrādi (sk. 57. apsvērumu un turpmākos apsvērumus).

25

| (84) | Salīdzinājumā ar iepriekšējo cenrādi izmaiņas ir saistītas ar pacelšanās un nolaišanās maksām, pasažieru maksu un tirgvedības atbalstu. 2006. gada lidostas maksu cenrādī ir ievēroti abi 2001. gada lidostas maksu cenrāža pamatprincipi, proti,






  i) | gaisa satiksmes vadības maksas un maksas par apkalpošanu uz zemes ir iekļautas pacelšanās un nolaišanās maksās; |
| --- | --- | --- |

(84)

Salīdzinājumā ar iepriekšējo cenrādi izmaiņas ir saistītas ar pacelšanās un nolaišanās maksām, pasažieru maksu un tirgvedības atbalstu. 2006. gada lidostas maksu cenrādī ir ievēroti abi 2001. gada lidostas maksu cenrāža pamatprincipi, proti,

i)

gaisa satiksmes vadības maksas un maksas par apkalpošanu uz zemes ir iekļautas pacelšanās un nolaišanās maksās;

| ii) | par gaisa kuģiem, kuru MTOW pārsniedz 5,7 tonnas, nav jāmaksā pacelšanās un nolaišanās maksas (vai gaisa satiksmes vadības maksas un maksas par apkalpošanu uz zemes). |
| --- | --- |

ii)

par gaisa kuģiem, kuru MTOW pārsniedz 5,7 tonnas, nav jāmaksā pacelšanās un nolaišanās maksas (vai gaisa satiksmes vadības maksas un maksas par apkalpošanu uz zemes).

MTOW

| (85) | Tomēr 2006. gada lidostas maksu cenrādī ir ieviesti divi minēto principu ierobežojumi. Pirmkārt, šādas priekšrocības var pieprasīt tikai par pasažieru gaisa kuģiem. Otrkārt, šādas priekšrocības attiecas tikai uz gaisa kuģiem, kuru apgriešanās laiks nepārsniedz 30 minūtes. |
| --- | --- |

(85)

Tomēr 2006. gada lidostas maksu cenrādī ir ieviesti divi minēto principu ierobežojumi. Pirmkārt, šādas priekšrocības var pieprasīt tikai par pasažieru gaisa kuģiem. Otrkārt, šādas priekšrocības attiecas tikai uz gaisa kuģiem, kuru apgriešanās laiks nepārsniedz 30 minūtes.

| (86) | Turklāt pasažieru maksas nosaka par katru izlidojošo pasažieri, ņemot vērā kopējo (izlidojošo un ielidojošo) pasažieru skaitu, ko pārvadā aviokompānija, kurai lidmašīna pieder. Pārskats par pasažieru maksām, kas maksājamas atbilstīgi 2006. gada lidostas maksu cenrādim atkarībā no kopējā izlidojošo un ielidojošo pasažieru skaita, sniegts 14. tabulā.

  14. tabula


  Pasažieru maksas atbilstīgi 2006. gada lidostas maksu cenrādim








  Kopējais izlidojošo un ielidojošo pasažieru skaits | Pasažieru maksa par katru izlidojošo pasažieri, EUR | Kopējo lidostas maksu minimālā summa, kas jāmaksā, EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| Mazāk nekā 100 000 | 5,35 | |
| 100 001 –250 000 | 4,40 | 267 500,00 |
| 250 001 –500 000 | 3,85 | 550 000,00 |
| 500 001 –750 000 | 3,45 | 962 500,00 |
| 750 001 –1 000 000 | 3,15 | 1 293 750,00 |
| 1 000 001 –1 500 000 | 2,90 | 1 575 000,00 |
| 1 500 001 –2 000 000 | 2,68 | 2 175 000,00 |
| 2 000 001 –3 000 000 | 2,48 | 2 680 000,00 |
| 3 000 001 –5 400 000 | 2,48 par pasažieri, ja pasažieru skaits ir no 1 līdz 3 000 000
  2,24 par pasažieri, ja pasažieru skaits ir no 3 000 001 līdz 5 400 000 | Nepiemēro |
| 5 400 001 –10 000 000 | 2,48 par pasažieri, ja pasažieru skaits ir no 1 līdz 3 000 000
  2,24 par pasažieri, ja pasažieru skaits ir no 3 000 001 līdz 5 400 000
  2,21 par pasažieri, ja pasažieru skaits ir no 5 400 001 līdz 10 000 000 | Nepiemēro |
| Vairāk nekā 10 000 000 | 2,48 par pasažieri, ja pasažieru skaits ir no 1 līdz 3 000 000
  2,24 par pasažieri, ja pasažieru skaits ir no 3 000 001 līdz 5 400 000
  2,21 par pasažieri, ja pasažieru skaits ir no 5 400 001 līdz 10 000 000
  2,19 par pasažieri | Nepiemēro |

(86)

Turklāt pasažieru maksas nosaka par katru izlidojošo pasažieri, ņemot vērā kopējo (izlidojošo un ielidojošo) pasažieru skaitu, ko pārvadā aviokompānija, kurai lidmašīna pieder. Pārskats par pasažieru maksām, kas maksājamas atbilstīgi 2006. gada lidostas maksu cenrādim atkarībā no kopējā izlidojošo un ielidojošo pasažieru skaita, sniegts 14. tabulā.

14. tabula

14. tabula

Pasažieru maksas atbilstīgi 2006. gada lidostas maksu cenrādim

Pasažieru maksas atbilstīgi 2006. gada lidostas maksu cenrādim

Kopējais izlidojošo un ielidojošo pasažieru skaits

Pasažieru maksa par katru izlidojošo pasažieri, EUR

Kopējo lidostas maksu minimālā summa, kas jāmaksā, EUR

Mazāk nekā 100 000

5,35

100 001 –250 000

4,40

267 500,00

250 001 –500 000

3,85

550 000,00

500 001 –750 000

3,45

962 500,00

750 001 –1 000 000

3,15

1 293 750,00

1 000 001 –1 500 000

2,90

1 575 000,00

1 500 001 –2 000 000

2,68

2 175 000,00

2 000 001 –3 000 000

2,48

2 680 000,00

3 000 001 –5 400 000

2,48 par pasažieri, ja pasažieru skaits ir no 1 līdz 3 000 000

2,24 par pasažieri, ja pasažieru skaits ir no 3 000 001 līdz 5 400 000

Nepiemēro

5 400 001 –10 000 000

2,48 par pasažieri, ja pasažieru skaits ir no 1 līdz 3 000 000

2,24 par pasažieri, ja pasažieru skaits ir no 3 000 001 līdz 5 400 000

2,21 par pasažieri, ja pasažieru skaits ir no 5 400 001 līdz 10 000 000

Nepiemēro

Vairāk nekā 10 000 000

2,48 par pasažieri, ja pasažieru skaits ir no 1 līdz 3 000 000

2,24 par pasažieri, ja pasažieru skaits ir no 3 000 001 līdz 5 400 000

2,21 par pasažieri, ja pasažieru skaits ir no 5 400 001 līdz 10 000 000

2,19 par pasažieri

Nepiemēro

| (87) | Tirgvedības atbalsta summa, ko var piešķirt aviokompānijām, kuras izmanto lidostu, ir norādīta 15. tabulā.

  15. tabula


  Tirgvedības atbalsts








  Kopējais izlidojošo pasažieru skaits | Minimālais galamērķu skaits un lidojumu biežums no Frankfurtes-Hānas lidostas | Tirgvedības atbalsts, EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 5 000 –100 000 | [...] | [...] |
| 100 001 –250 000 | [...] | [...] |
| 250 001 –500 000 | [...] | [...] |
| 500 001 –750 000 | [...] | [...] |
| 750 001 –1 000 000 | [...] | [...] |

(87)

Tirgvedības atbalsta summa, ko var piešķirt aviokompānijām, kuras izmanto lidostu, ir norādīta 15. tabulā.

15. tabula

15. tabula

Tirgvedības atbalsts

Tirgvedības atbalsts

Kopējais izlidojošo pasažieru skaits

Minimālais galamērķu skaits un lidojumu biežums no Frankfurtes-Hānas lidostas

Tirgvedības atbalsts, EUR

5 000 –100 000

[...]

[...]

100 001 –250 000

[...]

[...]

250 001 –500 000

[...]

[...]

500 001 –750 000

[...]

[...]

750 001 –1 000 000

[...]

[...]

| (88) | Turklāt tirgvedības atbalstu reglamentē atsevišķs dokuments, kas pieejams Frankfurtes-Hānas lidostas tīmekļa vietnē. Vienreizēju tirgvedības atbalstu piešķir ar šādiem nosacījumiem:






  i) | to var saņemt par lidojumiem uz galamērķiem, uz kuriem nav veikti lidojumi no Frankfurtes-Hānas lidostas pēdējo 24 mēnešu laikā; |
| --- | --- | --- |

(88)

Turklāt tirgvedības atbalstu reglamentē atsevišķs dokuments, kas pieejams Frankfurtes-Hānas lidostas tīmekļa vietnē. Vienreizēju tirgvedības atbalstu piešķir ar šādiem nosacījumiem:

i)

to var saņemt par lidojumiem uz galamērķiem, uz kuriem nav veikti lidojumi no Frankfurtes-Hānas lidostas pēdējo 24 mēnešu laikā;

| ii) | maksimālais atbalsts ir 33,3 % no pierādītajām jauna galamērķa tirgvedības izmaksām; |
| --- | --- |

ii)

maksimālais atbalsts ir 33,3 % no pierādītajām jauna galamērķa tirgvedības izmaksām;

| iii) | aviokompānijai jāpierāda jaunā galamērķa rentabilitāte vidējā termiņā, uzrādot atbilstošus apliecinošus dokumentus; |
| --- | --- |

iii)

aviokompānijai jāpierāda jaunā galamērķa rentabilitāte vidējā termiņā, uzrādot atbilstošus apliecinošus dokumentus;

| iv) | FFHG var pieprasīt tirgvedības atbalsta atmaksu gadījumā, ja aviokompānija neizpilda tās pienākumus attiecībā uz jauno galamērķi. |
| --- | --- |

iv)

FFHG var pieprasīt tirgvedības atbalsta atmaksu gadījumā, ja aviokompānija neizpilda tās pienākumus attiecībā uz jauno galamērķi.

FFHG

3.3.   PASĀKUMI, UZ KURIEM NEATTIECAS 2008. GADA LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU (PASĀKUMS NR. 12)

PASĀKUMI, UZ KURIEM NEATTIECAS 2008. GADA LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU (PASĀKUMS NR. 12)

| (89) | Vācija apņēmās iepludināt FFHG pašu kapitālā EUR [...] miljonus, lai refinansētu FFHG aizdevumus. |
| --- | --- |

(89)

Vācija apņēmās iepludināt FFHG pašu kapitālā EUR [...] miljonus, lai refinansētu FFHG aizdevumus.

FFHG

FFHG

| (90) | No minētajiem līdzekļiem tiek refinansēti infrastruktūras pasākumi, par kuriem publiskās iestādes stingri izlēmušas pirms 2012. gada 31. decembra, bet kuru izmaksas netika segtas ar PZNL, kapitāla palielināšanas vai citu dotāciju starpniecību. |
| --- | --- |

(90)

No minētajiem līdzekļiem tiek refinansēti infrastruktūras pasākumi, par kuriem publiskās iestādes stingri izlēmušas pirms 2012. gada 31. decembra, bet kuru izmaksas netika segtas ar PZNL, kapitāla palielināšanas vai citu dotāciju starpniecību.

4.   PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS UN SĀKOTNĒJAIS NOVĒRTĒJUMS

PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS UN SĀKOTNĒJAIS NOVĒRTĒJUMS

4.1.   IESPĒJAMAIS VALSTS ATBALSTS, KAS PIEŠĶIRTS FFHG

IESPĒJAMAIS VALSTS ATBALSTS, KAS PIEŠĶIRTS FFHG

4.1.1.   PASĀKUMS NR. 1 – 2001. GADA PZNL

| (91) | Attiecībā uz 2001. gada PZNL Komisija 2008. gada lēmumā par procedūras sākšanu konstatēja, ka gada zaudējumu segšanu uzņēmās Fraport – uzņēmums, kas pārsvarā pieder valstij. Tāpēc Komisija secināja, ka tai ir jāizvērtē, vai var uzskatīt, ka Vācija bija iesaistīta 2001. gada PZNL noslēgšanā. |
| --- | --- |

(91)

Attiecībā uz 2001. gada PZNL Komisija 2008. gada lēmumā par procedūras sākšanu konstatēja, ka gada zaudējumu segšanu uzņēmās Fraport – uzņēmums, kas pārsvarā pieder valstij. Tāpēc Komisija secināja, ka tai ir jāizvērtē, vai var uzskatīt, ka Vācija bija iesaistīta 2001. gada PZNL noslēgšanā.

Fraport

| (92) | Tiesa spriedumā Stardust Marine lietā (26) nolēma, ka tāda uzņēmuma līdzekļi, kurš ir privāttiesību sabiedrība un kura akciju kontrolpakete pieder valstij, ir valsts līdzekļi. Komisija uzskatīja, ka arī līguma noslēgšana ir uzskatāma par attiecināmu uz valsti, jo līgumu nebūtu bijis iespējams noslēgt, neņemot vērā publisko iestāžu prasības. |
| --- | --- |

(92)

Tiesa spriedumā Stardust Marine lietā (26) nolēma, ka tāda uzņēmuma līdzekļi, kurš ir privāttiesību sabiedrība un kura akciju kontrolpakete pieder valstij, ir valsts līdzekļi. Komisija uzskatīja, ka arī līguma noslēgšana ir uzskatāma par attiecināmu uz valsti, jo līgumu nebūtu bijis iespējams noslēgt, neņemot vērā publisko iestāžu prasības.

Stardust Marine

26

| (93) | Turklāt pretēji Vācijas paustajiem argumentiem Komisija izteica šaubas, vai tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu noslēdzis šādu līgumu, jo līgums acīmredzami rada priekšrocību FFHG, atbrīvojot to no finanšu sloga, kas tam citos gadījumos būtu jāuzņemas. |
| --- | --- |

(93)

Turklāt pretēji Vācijas paustajiem argumentiem Komisija izteica šaubas, vai tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu noslēdzis šādu līgumu, jo līgums acīmredzami rada priekšrocību FFHG, atbrīvojot to no finanšu sloga, kas tam citos gadījumos būtu jāuzņemas.

FFHG

| (94) | Komisija arī uzskatīja, ka attiecīgais pasākums ir selektīvs, jo tika segti tikai FFHG zaudējumi, un ka pasākums izkropļo vai draud izkropļot lidostas ekspluatantu konkurenci tirgū un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(94)

Komisija arī uzskatīja, ka attiecīgais pasākums ir selektīvs, jo tika segti tikai FFHG zaudējumi, un ka pasākums izkropļo vai draud izkropļot lidostas ekspluatantu konkurenci tirgū un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

FFHG

| (95) | Tādējādi Komisijas sākotnējais viedoklis bija tāds, ka attiecīgais pasākums varētu būt valsts atbalsts darbības atbalsta veidā. |
| --- | --- |

(95)

Tādējādi Komisijas sākotnējais viedoklis bija tāds, ka attiecīgais pasākums varētu būt valsts atbalsts darbības atbalsta veidā.

| (96) | Tā kā Vācija neiesniedza pierādījumus un neapgalvoja, ka šādu darbības atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, un ņemot vērā 2005. gada Aviācijas vadlīnijas, Komisija pauda būtiskas šaubas, vai konkrēto atbalstu var uzskatīt par saderīgu. |
| --- | --- |

(96)

Tā kā Vācija neiesniedza pierādījumus un neapgalvoja, ka šādu darbības atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, un ņemot vērā 2005. gada Aviācijas vadlīnijas, Komisija pauda būtiskas šaubas, vai konkrēto atbalstu var uzskatīt par saderīgu.

4.1.2.   PASĀKUMS NR. 2 – KAPITĀLA PALIELINĀŠANA 2001. GADĀ

| (97) | Komisija 2008. gada lēmumā par procedūras sākšanu konstatēja, ka Fraport un Reinzemes-Pfalcas federālā zeme bija palielinājuši FFHG kapitālu par EUR 27 miljoniem, katrs ieguldot attiecīgi EUR 19,7 miljonus un EUR 7,3 miljonus. Attiecībā uz atbalsta esību Komisija norādīja, ka Fraport un arī Reinzemes-Pfalcas federālās zemes līdzekļi ir valsts līdzekļi atbilstoši spriedumā Stardust Marine lietā (27) noteiktajiem kritērijiem. Komisijas sākotnējais viedoklis bija tāds, ka Fraport lēmumi, visticamāk, ir attiecināmi uz valsti. |
| --- | --- |

(97)

Komisija 2008. gada lēmumā par procedūras sākšanu konstatēja, ka Fraport un Reinzemes-Pfalcas federālā zeme bija palielinājuši FFHG kapitālu par EUR 27 miljoniem, katrs ieguldot attiecīgi EUR 19,7 miljonus un EUR 7,3 miljonus. Attiecībā uz atbalsta esību Komisija norādīja, ka Fraport un arī Reinzemes-Pfalcas federālās zemes līdzekļi ir valsts līdzekļi atbilstoši spriedumā Stardust Marine lietā (27) noteiktajiem kritērijiem. Komisijas sākotnējais viedoklis bija tāds, ka Fraport lēmumi, visticamāk, ir attiecināmi uz valsti.

Fraport

FFHG

Fraport

Stardust Marine

27

Fraport

| (98) | Turklāt Komisija norādīja, ka tā nav pārliecināta, vai attiecībā uz kapitāla palielināšanu ir izpildīts tirgus ekonomikas dalībnieka kritērijs (TEDK). Komisija principā ir atzinusi, ka novērtējums, ko veikusi viena vai vairākas neatkarīgas revīzijas sabiedrības, var tikt izmantots kā pierādījums tam, ka darījums noticis par tirgus vērtību. (28) Tomēr Komisijai bija šaubas, vai ar ziņojumu, ko PwC iesniedza Fraport vārdā, ir pietiekami, lai izslēgtu priekšrocības esību. |
| --- | --- |

(98)

Turklāt Komisija norādīja, ka tā nav pārliecināta, vai attiecībā uz kapitāla palielināšanu ir izpildīts tirgus ekonomikas dalībnieka kritērijs (TEDK). Komisija principā ir atzinusi, ka novērtējums, ko veikusi viena vai vairākas neatkarīgas revīzijas sabiedrības, var tikt izmantots kā pierādījums tam, ka darījums noticis par tirgus vērtību. (28) Tomēr Komisijai bija šaubas, vai ar ziņojumu, ko PwC iesniedza Fraport vārdā, ir pietiekami, lai izslēgtu priekšrocības esību.

28

PwC

Fraport

| (99) | Šaubas radīja PwC piemērotās TEDK pārbaudes saturs, jo tajā bija veikta tikai kvalitatīvā analīze un nebija novērtētas Fraport neiesaistīšanās izmaksas. Ziņojumā arī nebija ne skaitliski izteikti, ne sīkāk paskaidroti “augstie riski”, ko identificēja BCG un Fraport SD, un kopumā novērtējums attiecās pārsvarā uz Fraport un nebija izvērtēts, vai Reinzemes-Pfalcas federālā zeme rīkojās kā tirgus ekonomikas ieguldītājs. Minēto iemeslu dēļ Komisija nevarēja izslēgt, ka kapitāla palielināšana radīja priekšrocību FFHG. |
| --- | --- |

(99)

Šaubas radīja PwC piemērotās TEDK pārbaudes saturs, jo tajā bija veikta tikai kvalitatīvā analīze un nebija novērtētas Fraport neiesaistīšanās izmaksas. Ziņojumā arī nebija ne skaitliski izteikti, ne sīkāk paskaidroti “augstie riski”, ko identificēja BCG un Fraport SD, un kopumā novērtējums attiecās pārsvarā uz Fraport un nebija izvērtēts, vai Reinzemes-Pfalcas federālā zeme rīkojās kā tirgus ekonomikas ieguldītājs. Minēto iemeslu dēļ Komisija nevarēja izslēgt, ka kapitāla palielināšana radīja priekšrocību FFHG.

PwC

Fraport

BCG

Fraport SD

Fraport

FFHG

| (100) | Komisija arī secināja, ka attiecīgais pasākums ir selektīvs, jo kapitāla palielināšana 2001. gadā attiecās tikai uz FFHG, un ka pasākums izkropļo vai draud izkropļot lidostas ekspluatantu konkurenci tirgū un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(100)

Komisija arī secināja, ka attiecīgais pasākums ir selektīvs, jo kapitāla palielināšana 2001. gadā attiecās tikai uz FFHG, un ka pasākums izkropļo vai draud izkropļot lidostas ekspluatantu konkurenci tirgū un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

FFHG

| (101) | Tāpēc Komisija sākotnēji uzskatīja, ka attiecīgais pasākums varētu būt valsts atbalsts ieguldījumu atbalsta veidā, un pauda šaubas par tā saderību ar iekšējo tirgu, jo īpaši ņemot vērā Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un 2005. gada Aviācijas vadlīnijas. |
| --- | --- |

(101)

Tāpēc Komisija sākotnēji uzskatīja, ka attiecīgais pasākums varētu būt valsts atbalsts ieguldījumu atbalsta veidā, un pauda šaubas par tā saderību ar iekšējo tirgu, jo īpaši ņemot vērā Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un 2005. gada Aviācijas vadlīnijas.

4.1.3.   PASĀKUMS NR. 3 – KAPITĀLA PALIELINĀŠANA 2004. GADĀ

| (102) | Attiecībā uz otro kapitāla palielināšanu Komisija ņēma vērā, ka 2004. gadā FFHG akcionāri palielināja tā reģistrēto pamatkapitālu par EUR 10,75 miljoniem, Fraport ieguldot EUR 10,21 miljonus, bet Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei ieguldot EUR 0,54 miljonus. Turklāt kā jauns akcionārs iesaistījās arī Hesenes federālā zeme, kas ieguldīja vēl EUR 8,75 miljonus. Gan Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, gan Hesenes federālā zeme apņēmās katra ieguldīt EUR 11,25 miljonus kā rezerves kapitālu. |
| --- | --- |

(102)

Attiecībā uz otro kapitāla palielināšanu Komisija ņēma vērā, ka 2004. gadā FFHG akcionāri palielināja tā reģistrēto pamatkapitālu par EUR 10,75 miljoniem, Fraport ieguldot EUR 10,21 miljonus, bet Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei ieguldot EUR 0,54 miljonus. Turklāt kā jauns akcionārs iesaistījās arī Hesenes federālā zeme, kas ieguldīja vēl EUR 8,75 miljonus. Gan Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, gan Hesenes federālā zeme apņēmās katra ieguldīt EUR 11,25 miljonus kā rezerves kapitālu.

FFHG

Fraport

| (103) | Attiecībā uz šo kapitāla palielināšanu Komisija piemēroja mutatis mutandis tādu pašu argumentāciju kā attiecībā uz kapitāla palielināšanu 2001. gadā (sk. 4.1.2. iedaļu), ciktāl runa ir par atbalsta esību, un pauda tādas pašas šaubas par kapitāla palielināšanas saderību ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(103)

Attiecībā uz šo kapitāla palielināšanu Komisija piemēroja mutatis mutandis tādu pašu argumentāciju kā attiecībā uz kapitāla palielināšanu 2001. gadā (sk. 4.1.2. iedaļu), ciktāl runa ir par atbalsta esību, un pauda tādas pašas šaubas par kapitāla palielināšanas saderību ar iekšējo tirgu.

mutatis mutandis

4.1.4.   PASĀKUMS NR. 4 – 2004. GADA PZNL

| (104) | Kā secināts 2008. gada lēmumā par procedūras sākšanu, Fraport pārņēma FFHG zaudējumus vismaz EUR [...] miljonu apmērā atbilstoši 2004. gada PZNL. Komisija piemēroja mutatis mutandis tādu pašu argumentāciju kā attiecībā uz 2001. gada PZNL; sk. 91. apsvērumu un nākamos apsvērumus. Turklāt Komisija apšaubīja PwC iesniegtā TEDK uzticamību, jo novērtējumā pārsvarā bija veikta kvalitatīvā analīze. Attiecīgi Komisija uzskatīja, ka 2004. gada PZNL ir darbības atbalsts, un pauda šaubas par tā saderību ar iekšējo tirgu, jo īpaši, ņemot vērā 2005. gada Aviācijas vadlīnijas. |
| --- | --- |

(104)

Kā secināts 2008. gada lēmumā par procedūras sākšanu, Fraport pārņēma FFHG zaudējumus vismaz EUR [...] miljonu apmērā atbilstoši 2004. gada PZNL. Komisija piemēroja mutatis mutandis tādu pašu argumentāciju kā attiecībā uz 2001. gada PZNL; sk. 91. apsvērumu un nākamos apsvērumus. Turklāt Komisija apšaubīja PwC iesniegtā TEDK uzticamību, jo novērtējumā pārsvarā bija veikta kvalitatīvā analīze. Attiecīgi Komisija uzskatīja, ka 2004. gada PZNL ir darbības atbalsts, un pauda šaubas par tā saderību ar iekšējo tirgu, jo īpaši, ņemot vērā 2005. gada Aviācijas vadlīnijas.

Fraport

FFHG

mutatis mutandis

PwC

4.1.5.   PASĀKUMS NR. 5 – KOMPENSĀCIJA FFHG PAR DROŠĪBAS PĀRBAUDĒM

FFHG

| (105) | Komisija 2008. gada lēmumā par procedūras sākšanu norādīja, ka lidostas drošības pakalpojumi pēc būtības nav saimnieciski un uz tiem neattiecas noteikumi par valsts atbalstu. (29) |
| --- | --- |

(105)

Komisija 2008. gada lēmumā par procedūras sākšanu norādīja, ka lidostas drošības pakalpojumi pēc būtības nav saimnieciski un uz tiem neattiecas noteikumi par valsts atbalstu. (29)

29

| (106) | Tad Komisija piebilda, ka PwC veiktā analīze liecina par to, ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme piešķīrusi FFHG pārmērīgi lielu kompensāciju par drošības pārbaužu veikšanu. Šajā saistībā Komisija norādīja, ka šī priekšrocība tika finansēta no valsts līdzekļiem un var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka pārmērīgā kompensācija ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(106)

Tad Komisija piebilda, ka PwC veiktā analīze liecina par to, ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme piešķīrusi FFHG pārmērīgi lielu kompensāciju par drošības pārbaužu veikšanu. Šajā saistībā Komisija norādīja, ka šī priekšrocība tika finansēta no valsts līdzekļiem un var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka pārmērīgā kompensācija ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

PwC

FFHG

| (107) | Attiecībā uz šā darbības atbalsta saderības novērtējumu Komisija piemēroja mutatis mutandis tādu pašu argumentāciju kā attiecībā uz 2001. gada PZNL; sk. 95. apsvērumu un nākamos apsvērumus. Vēl viens iespējamais juridiskais pamats, novērtējot saderību ar iekšējo tirgu, bija Līguma 106. panta 2. punkts. Tomēr Vācija neiesniedza nekādas norādes par to, ka FFHG tika piemērotas sabiedrisko pakalpojumu saistības. Tāpēc Komisijai nebija juridiska pamata atzīt, ka pārmērīgā kompensācija saistībā ar drošības maksām ir saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(107)

Attiecībā uz šā darbības atbalsta saderības novērtējumu Komisija piemēroja mutatis mutandis tādu pašu argumentāciju kā attiecībā uz 2001. gada PZNL; sk. 95. apsvērumu un nākamos apsvērumus. Vēl viens iespējamais juridiskais pamats, novērtējot saderību ar iekšējo tirgu, bija Līguma 106. panta 2. punkts. Tomēr Vācija neiesniedza nekādas norādes par to, ka FFHG tika piemērotas sabiedrisko pakalpojumu saistības. Tāpēc Komisijai nebija juridiska pamata atzīt, ka pārmērīgā kompensācija saistībā ar drošības maksām ir saderīgu ar iekšējo tirgu.

mutatis mutandis

FFHG

4.1.6.   PASĀKUMS NR. 6 – REINZEMES-PFALCAS FEDERĀLĀS ZEMES TIEŠĀS DOTĀCIJAS

| (108) | Komisija 2008. gada lēmumā par procedūras sākšanu norādīja, ka tiešās dotācijas no 2001. gada līdz 2004. gadam piešķirtas bez atlīdzības, no valsts līdzekļiem (proti, Reinzemes-Pfalcas federālās zemes vispārējā budžeta) un selektīvi (tās piešķirtas tikai FFHG). Komisija uzskatīja, ka minētās dotācijas var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tādējādi Komisijas sākotnējais viedoklis bija tāds, ka dotācijas ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē ieguldījumu atbalsta veidā. |
| --- | --- |

(108)

Komisija 2008. gada lēmumā par procedūras sākšanu norādīja, ka tiešās dotācijas no 2001. gada līdz 2004. gadam piešķirtas bez atlīdzības, no valsts līdzekļiem (proti, Reinzemes-Pfalcas federālās zemes vispārējā budžeta) un selektīvi (tās piešķirtas tikai FFHG). Komisija uzskatīja, ka minētās dotācijas var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tādējādi Komisijas sākotnējais viedoklis bija tāds, ka dotācijas ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē ieguldījumu atbalsta veidā.

FFHG

| (109) | Komisija arī pauda šaubas par atbalsta saderību ar iekšējo tirgu, jo īpaši, ņemot vērā Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un 2005. gada Aviācijas vadlīnijas. |
| --- | --- |

(109)

Komisija arī pauda šaubas par atbalsta saderību ar iekšējo tirgu, jo īpaši, ņemot vērā Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un 2005. gada Aviācijas vadlīnijas.

4.2.   IESPĒJAMAIS FFHG PIEŠĶIRTAIS VALSTS ATBALSTS RYANAIR UN VISĀM PĀRĒJĀM AVIOKOMPĀNIJĀM, KAS PĀRVADĀ PASAŽIERUS

IESPĒJAMAIS FFHG

RYANAIR

4.2.1.   PASĀKUMS NR. 7 – 1999. GADA RYANAIR LĪGUMS

RYANAIR

| (110) | Attiecībā uz 1999. gada Ryanair līgumu Komisija 2008. gada lēmumā par procedūras sākšanu vispārīgi norādīja, ka uz samazinājumu vai samazinājumu sistēmu, kas piešķir preferenciālu režīmu konkrētam uzņēmumam, attiecas Līguma 107. panta darbības joma. |
| --- | --- |

(110)

Attiecībā uz 1999. gada Ryanair līgumu Komisija 2008. gada lēmumā par procedūras sākšanu vispārīgi norādīja, ka uz samazinājumu vai samazinājumu sistēmu, kas piešķir preferenciālu režīmu konkrētam uzņēmumam, attiecas Līguma 107. panta darbības joma.

Ryanair

| (111) | Komisija uzskatīja, ka FFHG līdzekļi ir valsts līdzekļi, jo FFHG pieder galvenokārt valstij. Attiecībā uz 1999. gada Ryanair līgumu Komisija norādīja, ka, lai gan Uzraudzības padome nebalsoja par līgumu, tā arī neīstenoja nekādu rīcību, kas liecinātu, ka tā iebilst pret to. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka nav norāžu, kas tai ļautu secināt, ka 1999. gada Ryanair līgums nav attiecināms uz valsti. |
| --- | --- |

(111)

Komisija uzskatīja, ka FFHG līdzekļi ir valsts līdzekļi, jo FFHG pieder galvenokārt valstij. Attiecībā uz 1999. gada Ryanair līgumu Komisija norādīja, ka, lai gan Uzraudzības padome nebalsoja par līgumu, tā arī neīstenoja nekādu rīcību, kas liecinātu, ka tā iebilst pret to. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka nav norāžu, kas tai ļautu secināt, ka 1999. gada Ryanair līgums nav attiecināms uz valsti.

FFHG

FFHG

Ryanair

Ryanair

| (112) | Turklāt Komisija pauda šaubas par to, vai privāts tirgus ieguldītājs būtu noslēdzis 1999. gada Ryanair līgumu. Šajā saistībā Komisija norādīja, ka no maksām, ko FFHG piemēroja Ryanair, netika segtas visas FFHG izmaksas, tāpēc minētās maksas piešķir priekšrocību Ryanair. |
| --- | --- |

(112)

Turklāt Komisija pauda šaubas par to, vai privāts tirgus ieguldītājs būtu noslēdzis 1999. gada Ryanair līgumu. Šajā saistībā Komisija norādīja, ka no maksām, ko FFHG piemēroja Ryanair, netika segtas visas FFHG izmaksas, tāpēc minētās maksas piešķir priekšrocību Ryanair.

Ryanair

FFHG

Ryanair

FFHG

Ryanair

| (113) | Komisija arī norādīja, ka Vācijas iesniegtajā TEDK nav ņemtas vērā jaunā termināļa izmaksas, kas ir aptuveni EUR [...] miljoni. Vispirms Komisija noraidīja Vācijas argumentu, ka 1999. gadā HHN tik un tā bija vajadzīgs jauns pasažieru terminālis un ka pasažieru plūsma 1,25 miljoni pasažieru gadā ir daudz lielāka nekā paredzamais Ryanair apkalpoto pasažieru skaits, jo 1999. gadā Ryanair bija vienīgais lielais pasažieru gaisa pārvadātājs Frankfurtes-Hānas lidostā. Minēto iemeslu dēļ Komisija apšaubīja Vācijas iesniegto TEDK. |
| --- | --- |

(113)

Komisija arī norādīja, ka Vācijas iesniegtajā TEDK nav ņemtas vērā jaunā termināļa izmaksas, kas ir aptuveni EUR [...] miljoni. Vispirms Komisija noraidīja Vācijas argumentu, ka 1999. gadā HHN tik un tā bija vajadzīgs jauns pasažieru terminālis un ka pasažieru plūsma 1,25 miljoni pasažieru gadā ir daudz lielāka nekā paredzamais Ryanair apkalpoto pasažieru skaits, jo 1999. gadā Ryanair bija vienīgais lielais pasažieru gaisa pārvadātājs Frankfurtes-Hānas lidostā. Minēto iemeslu dēļ Komisija apšaubīja Vācijas iesniegto TEDK.

HHN

Ryanair

Ryanair

| (114) | Komisija arī uzskatīja, ka 1999. gada Ryanair līgums ir selektīvs un īpašs pasākums, jo tikai Ryanair sarunās ar FFHG saņēma šādus nosacījumus, un ka attiecīgais pasākums izkropļo vai draud izkropļot aviokompāniju konkurenci tirgū un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(114)

Komisija arī uzskatīja, ka 1999. gada Ryanair līgums ir selektīvs un īpašs pasākums, jo tikai Ryanair sarunās ar FFHG saņēma šādus nosacījumus, un ka attiecīgais pasākums izkropļo vai draud izkropļot aviokompāniju konkurenci tirgū un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

Ryanair

Ryanair

FFHG

| (115) | Tāpēc Komisija sākotnēji uzskatīja: tā kā šķiet, ka 1999. gada Ryanair līgums neatbilst TEDK un ir attiecināms uz valsti, tas ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Turklāt Komisijai nebija juridiska pamata atzīt šādu pastāvīgu darbības atbalstu aviokompānijai par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(115)

Tāpēc Komisija sākotnēji uzskatīja: tā kā šķiet, ka 1999. gada Ryanair līgums neatbilst TEDK un ir attiecināms uz valsti, tas ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Turklāt Komisijai nebija juridiska pamata atzīt šādu pastāvīgu darbības atbalstu aviokompānijai par saderīgu ar iekšējo tirgu.

Ryanair

4.2.2.   PASĀKUMS NR. 8 – 2001. GADA LIDOSTAS MAKSU CENRĀDIS

| (116) | Komisija 2008. gada lēmumā par procedūras sākšanu arī analizēja, vai 2001. gada lidostas maksu cenrādis varētu būt valsts atbalsts Ryanair. Šajā saistībā tā uzskatīja, ka FFHG un Fraport līdzekļi ir valsts līdzekļi, jo šajos uzņēmumos akciju vairākums pieder publiskām iestādēm, un ka arī to rīcība ir attiecināma uz valsti. |
| --- | --- |

(116)

Komisija 2008. gada lēmumā par procedūras sākšanu arī analizēja, vai 2001. gada lidostas maksu cenrādis varētu būt valsts atbalsts Ryanair. Šajā saistībā tā uzskatīja, ka FFHG un Fraport līdzekļi ir valsts līdzekļi, jo šajos uzņēmumos akciju vairākums pieder publiskām iestādēm, un ka arī to rīcība ir attiecināma uz valsti.

Ryanair

FFHG

Fraport

| (117) | Komisija pauda šaubas, vai 2001. gada lidostas maksu cenrādī paredzētās maksas ir noteiktas tā, ka tās ļauj lidostai darboties rentabli, jo Vācija nebija iesniegusi TEDK par šo cenrādi. Tā kā Ryanair bija vienīgā pasažieru aviokompānija, kas izmantoja lidostu no 2001. gada līdz 2003. gadam un pārvadāja vairāk nekā 95 % no kopējā pasažieru skaita līdz 2006. gadam, par etalonu tika izmantoti rezultāti, kas gūti, piemērojot TEDK 2002. gada Ryanair līgumam, kura pamatā bija 2001. gada lidostas maksājumu cenrādis un ar kuru tika ieviests papildu tirgvedības atbalsts. Pamatojoties uz sniegto informāciju, Komisija apšaubīja, vai ir izpildīts TEDK attiecībā uz 2001. gada lidostas maksu cenrādi. |
| --- | --- |

(117)

Komisija pauda šaubas, vai 2001. gada lidostas maksu cenrādī paredzētās maksas ir noteiktas tā, ka tās ļauj lidostai darboties rentabli, jo Vācija nebija iesniegusi TEDK par šo cenrādi. Tā kā Ryanair bija vienīgā pasažieru aviokompānija, kas izmantoja lidostu no 2001. gada līdz 2003. gadam un pārvadāja vairāk nekā 95 % no kopējā pasažieru skaita līdz 2006. gadam, par etalonu tika izmantoti rezultāti, kas gūti, piemērojot TEDK 2002. gada Ryanair līgumam, kura pamatā bija 2001. gada lidostas maksājumu cenrādis un ar kuru tika ieviests papildu tirgvedības atbalsts. Pamatojoties uz sniegto informāciju, Komisija apšaubīja, vai ir izpildīts TEDK attiecībā uz 2001. gada lidostas maksu cenrādi.

Ryanair

Ryanair

| (118) | Komisija uzskatīja, ka attiecīgais pasākums ir selektīvs, jo 2001. gada lidostas maksu cenrādis bija izdevīgs tikai aviokompānijām, kas izmantoja Frankfurtes-Hānas lidostu, un ka tas izkropļo vai draud izkropļot konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(118)

Komisija uzskatīja, ka attiecīgais pasākums ir selektīvs, jo 2001. gada lidostas maksu cenrādis bija izdevīgs tikai aviokompānijām, kas izmantoja Frankfurtes-Hānas lidostu, un ka tas izkropļo vai draud izkropļot konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (119) | Tāpēc attiecībā uz 2001. gada lidostas maksu cenrādi Komisija sākotnēji uzskatīja, ka tas varētu būt valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Turklāt Komisijai nebija juridiska pamata atzīt šādu pastāvīgu darbības atbalstu aviokompānijai par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(119)

Tāpēc attiecībā uz 2001. gada lidostas maksu cenrādi Komisija sākotnēji uzskatīja, ka tas varētu būt valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Turklāt Komisijai nebija juridiska pamata atzīt šādu pastāvīgu darbības atbalstu aviokompānijai par saderīgu ar iekšējo tirgu.

4.2.3.   PASĀKUMS NR. 9 – 2002. GADA RYANAIR LĪGUMS

RYANAIR

| (120) | Valsts līdzekļu jautājumā Komisija piemēroja mutatis mutandis tādu pašu argumentāciju kā attiecībā uz 1999. gada Ryanair līgumu, kā aprakstīts 4.2.1. iedaļā (110. apsvērums un nākamie apsvērumi). Par pasākuma attiecināmību – 2002. gada Ryanair līgumu oficiāli apstiprināja FFHG Uzraudzības padome, kurā pārsvarā ir publisku iestāžu iecelti locekļi. Tāpēc Komisija sākotnēji uzskatīja, ka 2002. gada Ryanair līgums ir attiecināms uz Vāciju. |
| --- | --- |

(120)

Valsts līdzekļu jautājumā Komisija piemēroja mutatis mutandis tādu pašu argumentāciju kā attiecībā uz 1999. gada Ryanair līgumu, kā aprakstīts 4.2.1. iedaļā (110. apsvērums un nākamie apsvērumi). Par pasākuma attiecināmību – 2002. gada Ryanair līgumu oficiāli apstiprināja FFHG Uzraudzības padome, kurā pārsvarā ir publisku iestāžu iecelti locekļi. Tāpēc Komisija sākotnēji uzskatīja, ka 2002. gada Ryanair līgums ir attiecināms uz Vāciju.

mutatis mutandis

Ryanair

Ryanair

FFHG

Ryanair

| (121) | Turklāt Komisija pauda šaubas, vai tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu noslēdzis 2002. gada Ryanair līgumu. Šajā saistībā Komisija arī apšaubīja Vācijas iesniegto aprēķinu. Komisija šaubījās arī par izmaksu aprēķinu, jo Vācijas iesniegto lidostas vispārējās infrastruktūras un lidostas vispārējās pārvaldības izmaksu pamatā bija robežizmaksas, nevis vidējās izmaksas. Arī lidostas maksas bija iesaldētas līdz 2004. gada 30. aprīlim un vēlāk bija jākoriģē atbilstoši Vācijas patēriņa cenu indeksam tikai tad, ja tas palielinājās vairāk nekā par [...] % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. |
| --- | --- |

(121)

Turklāt Komisija pauda šaubas, vai tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu noslēdzis 2002. gada Ryanair līgumu. Šajā saistībā Komisija arī apšaubīja Vācijas iesniegto aprēķinu. Komisija šaubījās arī par izmaksu aprēķinu, jo Vācijas iesniegto lidostas vispārējās infrastruktūras un lidostas vispārējās pārvaldības izmaksu pamatā bija robežizmaksas, nevis vidējās izmaksas. Arī lidostas maksas bija iesaldētas līdz 2004. gada 30. aprīlim un vēlāk bija jākoriģē atbilstoši Vācijas patēriņa cenu indeksam tikai tad, ja tas palielinājās vairāk nekā par [...] % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu.

Ryanair

| (122) | Attiecībā uz selektivitāti, konkurences izkropļošanu un ietekmi uz tirdzniecību Komisija piemēroja mutatis mutandis tādu pašu argumentāciju kā attiecībā uz 1999. gada Ryanair līgumu; sk. 4.2.1. iedaļu (110. apsvērums un nākamie apsvērumi). |
| --- | --- |

(122)

Attiecībā uz selektivitāti, konkurences izkropļošanu un ietekmi uz tirdzniecību Komisija piemēroja mutatis mutandis tādu pašu argumentāciju kā attiecībā uz 1999. gada Ryanair līgumu; sk. 4.2.1. iedaļu (110. apsvērums un nākamie apsvērumi).

mutatis mutandis

Ryanair

| (123) | Tāpēc Komisija sākotnēji uzskatīja, ka 2002. gada Ryanair līgums varētu būt valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Turklāt Komisijai nebija juridiska pamata atzīt šādu pastāvīgu darbības atbalstu aviokompānijai par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(123)

Tāpēc Komisija sākotnēji uzskatīja, ka 2002. gada Ryanair līgums varētu būt valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Turklāt Komisijai nebija juridiska pamata atzīt šādu pastāvīgu darbības atbalstu aviokompānijai par saderīgu ar iekšējo tirgu.

Ryanair

4.2.4.   PASĀKUMS NR. 10 – 2005. GADA RYANAIR LĪGUMS

RYANAIR

| (124) | Valsts līdzekļu jautājumā Komisija piemēroja mutatis mutandis tādu pašu argumentāciju kā attiecībā uz 1999. gada Ryanair līgumu, kā aprakstīts 4.2.1. iedaļā (110. apsvērums un nākamie apsvērumi). Jautājumā par to, vai ir piešķirta ekonomiska priekšrocība, Komisija apšaubīja Vācijas iesniegto TEDK, jo nebija pietiekamas informācijas, lai pārbaudītu aprēķinus, un ieguldījumi, kas kļuva nepieciešami, palielinoties pasažieru skaitam, netika nekādā veidā ņemti vērā vai iedalīti Ryanair. |
| --- | --- |

(124)

Valsts līdzekļu jautājumā Komisija piemēroja mutatis mutandis tādu pašu argumentāciju kā attiecībā uz 1999. gada Ryanair līgumu, kā aprakstīts 4.2.1. iedaļā (110. apsvērums un nākamie apsvērumi). Jautājumā par to, vai ir piešķirta ekonomiska priekšrocība, Komisija apšaubīja Vācijas iesniegto TEDK, jo nebija pietiekamas informācijas, lai pārbaudītu aprēķinus, un ieguldījumi, kas kļuva nepieciešami, palielinoties pasažieru skaitam, netika nekādā veidā ņemti vērā vai iedalīti Ryanair.

mutatis mutandis

Ryanair

Ryanair

| (125) | Komisija arī norādīja, ka, lai gan 2005. gada Ryanair līgums atšķīrās no 1999. un 2002. gada Ryanair līguma, jo tika ieviesta līgumsodu sistēma, kas piemērojama, ja Ryanair nepiesaista līgumā noteikto pasažieru skaitu, tā tomēr apšauba, vai minētie sodi ir efektīvi. |
| --- | --- |

(125)

Komisija arī norādīja, ka, lai gan 2005. gada Ryanair līgums atšķīrās no 1999. un 2002. gada Ryanair līguma, jo tika ieviesta līgumsodu sistēma, kas piemērojama, ja Ryanair nepiesaista līgumā noteikto pasažieru skaitu, tā tomēr apšauba, vai minētie sodi ir efektīvi.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (126) | Attiecībā uz selektivitāti, konkurences izkropļošanu un ietekmi uz tirdzniecību Komisija piemēroja mutatis mutandis tādu pašu argumentāciju kā attiecībā uz 1999. gada Ryanair līgumu; sk. 4.2.1. iedaļu (110. apsvērums un nākamie apsvērumi). |
| --- | --- |

(126)

Attiecībā uz selektivitāti, konkurences izkropļošanu un ietekmi uz tirdzniecību Komisija piemēroja mutatis mutandis tādu pašu argumentāciju kā attiecībā uz 1999. gada Ryanair līgumu; sk. 4.2.1. iedaļu (110. apsvērums un nākamie apsvērumi).

mutatis mutandis

Ryanair

| (127) | Komisija secināja, ka arī 2005. gada Ryanair līgums ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Komisijai nebija juridiska pamata atzīt šādu pastāvīgu darbības atbalstu aviokompānijai par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(127)

Komisija secināja, ka arī 2005. gada Ryanair līgums ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Komisijai nebija juridiska pamata atzīt šādu pastāvīgu darbības atbalstu aviokompānijai par saderīgu ar iekšējo tirgu.

Ryanair

4.2.5.   PASĀKUMS NR. 11 – 2006. GADA LIDOSTAS MAKSU CENRĀDIS

| (128) | Attiecībā uz 2006. gada lidostas maksu cenrādi Vācija bija tikai daļēji iesniegusi Komisijai ekonomisku pamatojumu TEDK veidā. Komisija 2008. gada lēmumā par procedūras sākšanu norādīja, ka pieejamā informācija ir nepilnīga, tāpēc Komisija nevar pārliecināties, vai, kā apgalvo Vācija, apjomradītie ietaupījumi pamato pasažieru maksu atšķirības. Turklāt par 2006. gada lidostas maksu cenrādi iesniegtie ekonomiskie pamatojumi nesniedz atbildi uz vairākiem jautājumiem, piemēram, kādas izmaksas ir iekļautas izmaksu aprēķinā un kāpēc tirgvedības atbalsts netika iekļauts cenrāža ekonomiskajā pamatojumā. |
| --- | --- |

(128)

Attiecībā uz 2006. gada lidostas maksu cenrādi Vācija bija tikai daļēji iesniegusi Komisijai ekonomisku pamatojumu TEDK veidā. Komisija 2008. gada lēmumā par procedūras sākšanu norādīja, ka pieejamā informācija ir nepilnīga, tāpēc Komisija nevar pārliecināties, vai, kā apgalvo Vācija, apjomradītie ietaupījumi pamato pasažieru maksu atšķirības. Turklāt par 2006. gada lidostas maksu cenrādi iesniegtie ekonomiskie pamatojumi nesniedz atbildi uz vairākiem jautājumiem, piemēram, kādas izmaksas ir iekļautas izmaksu aprēķinā un kāpēc tirgvedības atbalsts netika iekļauts cenrāža ekonomiskajā pamatojumā.

| (129) | Komisija uzskatīja, ka attiecīgais pasākums ir selektīvs, jo 2006. gada lidostas maksu cenrādis bija izdevīgs tikai aviokompānijām, kas izmanto Frankfurtes-Hānas lidostu, un ka tas izkropļo vai draud izkropļot konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(129)

Komisija uzskatīja, ka attiecīgais pasākums ir selektīvs, jo 2006. gada lidostas maksu cenrādis bija izdevīgs tikai aviokompānijām, kas izmanto Frankfurtes-Hānas lidostu, un ka tas izkropļo vai draud izkropļot konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (130) | Tāpēc attiecībā uz 2006. gada lidostas maksu cenrādi Komisija sākotnēji uzskatīja, ka tas varētu būt valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Turklāt Komisijai nebija juridiska pamata atzīt šādu pastāvīgu darbības atbalstu aviokompānijai par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(130)

Tāpēc attiecībā uz 2006. gada lidostas maksu cenrādi Komisija sākotnēji uzskatīja, ka tas varētu būt valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Turklāt Komisijai nebija juridiska pamata atzīt šādu pastāvīgu darbības atbalstu aviokompānijai par saderīgu ar iekšējo tirgu.

5.   VĀCIJAS PIEZĪMES

VĀCIJAS PIEZĪMES

| (131) | Vācija šīs procedūras gaitā iesniedza plašus apsvērumus un ekonomisko analīzi. |
| --- | --- |

(131)

Vācija šīs procedūras gaitā iesniedza plašus apsvērumus un ekonomisko analīzi.

5.1.   VISPĀRĪGAS PIEZĪMES

VISPĀRĪGAS PIEZĪMES

| (132) | Savās piezīmēs Vācija vispirms izklāstīja dažus vispārīgus pamatapsvērumus par Frankfurtes-Hānas lidostu. Vācija uzstāja, ka Frankfurtes-Hānas lidostas projekta mērķis bija panākt, lai lidosta no tās pārveidošanas brīža kļūtu par rentablu privātuzņēmumu. Tāpēc Fraport stratēģiski iesaistījās, cerot uz lidostas ilgtermiņa rentabilitāti. Kā norādīja Vācija, ar savu zemo cenu gaisa pārvadātāja uzņēmējdarbības modeli, ievērojami vienkāršoto infrastruktūru un zemajām kapitāla izmaksām Frankfurtes-Hānas lidosta ir bijusi viena no līderēm Eiropā. Tomēr Vācija apgalvoja, ka nepieciešamais termiņš pozitīvu darbības rezultātu sasniegšanai šāda veida infrastruktūras projektā būs aptuveni 20 gadu. Vācija norādīja, ka Frankfurtes-Hānas lidostai pozitīvs EBITDA pirmo reizi bija 2006. gadā, tātad jau astoņus gadus pēc ienākšanas tirgū, un tas pierāda lidostas ekonomisko dzīvotspēju. Tā arī norādīja, ka Frankfurtes-Hānas lidosta bija visstraujāk augošā lidosta Vācijā. |
| --- | --- |

(132)

Savās piezīmēs Vācija vispirms izklāstīja dažus vispārīgus pamatapsvērumus par Frankfurtes-Hānas lidostu. Vācija uzstāja, ka Frankfurtes-Hānas lidostas projekta mērķis bija panākt, lai lidosta no tās pārveidošanas brīža kļūtu par rentablu privātuzņēmumu. Tāpēc Fraport stratēģiski iesaistījās, cerot uz lidostas ilgtermiņa rentabilitāti. Kā norādīja Vācija, ar savu zemo cenu gaisa pārvadātāja uzņēmējdarbības modeli, ievērojami vienkāršoto infrastruktūru un zemajām kapitāla izmaksām Frankfurtes-Hānas lidosta ir bijusi viena no līderēm Eiropā. Tomēr Vācija apgalvoja, ka nepieciešamais termiņš pozitīvu darbības rezultātu sasniegšanai šāda veida infrastruktūras projektā būs aptuveni 20 gadu. Vācija norādīja, ka Frankfurtes-Hānas lidostai pozitīvs EBITDA pirmo reizi bija 2006. gadā, tātad jau astoņus gadus pēc ienākšanas tirgū, un tas pierāda lidostas ekonomisko dzīvotspēju. Tā arī norādīja, ka Frankfurtes-Hānas lidosta bija visstraujāk augošā lidosta Vācijā.

Fraport

EBITDA

| (133) | Turklāt Vācija uzskata, ka pasākumi attiecībā uz Frankfurtes-Hānas lidostu tika veikti tikai saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. Kā norādīja Vācija, ja tikpat liels privāts uzņēmums, kas atrodas salīdzināmā situācijā, arī būtu uzņēmies finansēšanu, pamatojoties uz komerciālo loģiku, tad būtu izslēgta jebkāda priekšrocība. Vācija apgalvoja, ka Komisijai būtu tikai jānovērtē, vai attiecīgais pasākums ir komerciāli attaisnojams, nevis vai tas nešaubīgi būs veiksmīgs. Vācija arī atsaucās uz publisko un privāto uzņēmumu vienlīdzības principu, saskaņā ar kuru līdzekļus, ko valsts piedāvā uzņēmumam atbilstoši tirgus nosacījumiem, neuzskata par valsts atbalstu. Kopumā Vācija uzskata, ka visi pasākumi Frankfurtes-Hānas lidostai tika piešķirti atbilstoši tirgus nosacījumiem – to pierāda Vācijas iesniegtie TEDK. Tad Vācija sīkāk izklāstīja vispārīgās piezīmes par attiecīgajiem pasākumiem, kas novērtēti 2008. gada lēmumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(133)

Turklāt Vācija uzskata, ka pasākumi attiecībā uz Frankfurtes-Hānas lidostu tika veikti tikai saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. Kā norādīja Vācija, ja tikpat liels privāts uzņēmums, kas atrodas salīdzināmā situācijā, arī būtu uzņēmies finansēšanu, pamatojoties uz komerciālo loģiku, tad būtu izslēgta jebkāda priekšrocība. Vācija apgalvoja, ka Komisijai būtu tikai jānovērtē, vai attiecīgais pasākums ir komerciāli attaisnojams, nevis vai tas nešaubīgi būs veiksmīgs. Vācija arī atsaucās uz publisko un privāto uzņēmumu vienlīdzības principu, saskaņā ar kuru līdzekļus, ko valsts piedāvā uzņēmumam atbilstoši tirgus nosacījumiem, neuzskata par valsts atbalstu. Kopumā Vācija uzskata, ka visi pasākumi Frankfurtes-Hānas lidostai tika piešķirti atbilstoši tirgus nosacījumiem – to pierāda Vācijas iesniegtie TEDK. Tad Vācija sīkāk izklāstīja vispārīgās piezīmes par attiecīgajiem pasākumiem, kas novērtēti 2008. gada lēmumā par procedūras sākšanu.

5.2.   IESPĒJAMAIS VALSTS ATBALSTS, KAS PIEŠĶIRTS FFHG

IESPĒJAMAIS VALSTS ATBALSTS, KAS PIEŠĶIRTS FFHG

5.2.1.   PASĀKUMS NR. 1 – 2001. GADA PZNL

| (134) | Vācija apgalvoja, ka valsts atbalsta noteikumi neattiecas uz 2001. gada PZNL, jo tas tika noslēgts 1999. gada augustā, t. i., pirms Tiesas 2002. gada 24. oktobra sprieduma lietā Aéroports de Paris (30). Kā norādīja Vācija, minētais spriedums Vispārējās tiesas pirmajā instancē kļuva galīgs tikai pēc Tiesas sprieduma izdošanas un tikai tad, kad bija precizēts, ka lidostas ir uzskatāmas par uzņēmumiem un tāpēc tām ir piemērojami valsts atbalsta noteikumi. Šāda pieeja vēlāk tika apstiprināta spriedumā Leipcigas-Halles lidostas lietā (31). |
| --- | --- |

(134)

Vācija apgalvoja, ka valsts atbalsta noteikumi neattiecas uz 2001. gada PZNL, jo tas tika noslēgts 1999. gada augustā, t. i., pirms Tiesas 2002. gada 24. oktobra sprieduma lietā Aéroports de Paris (30). Kā norādīja Vācija, minētais spriedums Vispārējās tiesas pirmajā instancē kļuva galīgs tikai pēc Tiesas sprieduma izdošanas un tikai tad, kad bija precizēts, ka lidostas ir uzskatāmas par uzņēmumiem un tāpēc tām ir piemērojami valsts atbalsta noteikumi. Šāda pieeja vēlāk tika apstiprināta spriedumā Leipcigas-Halles lidostas lietā (31).

Aéroports de Paris

30

31

| (135) | Vācija arī norādīja, ka nav izmantoti valsts līdzekļi. Šajā saistībā tā piebilda, ka Fraport pārņemtie zaudējumi neradīja slogu valsts budžetam. Vācija arī apgalvoja, ka Fraport pieņemtie lēmumi nav attiecināmi uz Vāciju, jo publiskie akcionāri nevarēja īstenot izšķirošu ietekmi. Šajā saistībā Vācija uzsvēra, ka katrā atsevišķā gadījumā būtu jāpārliecinās, vai uzņēmuma līdzekļus faktiski kontrolē valsts. Vācija uzskatīja: fakts, ka lielākā daļa akcionāru ir publiski, nav pietiekams, lai pieņemtu, ka 2001. gada PZNL ir saistīts ar valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(135)

Vācija arī norādīja, ka nav izmantoti valsts līdzekļi. Šajā saistībā tā piebilda, ka Fraport pārņemtie zaudējumi neradīja slogu valsts budžetam. Vācija arī apgalvoja, ka Fraport pieņemtie lēmumi nav attiecināmi uz Vāciju, jo publiskie akcionāri nevarēja īstenot izšķirošu ietekmi. Šajā saistībā Vācija uzsvēra, ka katrā atsevišķā gadījumā būtu jāpārliecinās, vai uzņēmuma līdzekļus faktiski kontrolē valsts. Vācija uzskatīja: fakts, ka lielākā daļa akcionāru ir publiski, nav pietiekams, lai pieņemtu, ka 2001. gada PZNL ir saistīts ar valsts līdzekļiem.

Fraport

Fraport

| (136) | Vācija norādīja, ka akcionāri nevar noteikt valdes rīcību Vācijas akciju sabiedrībā jeb Aktiengesellschaft, piemēram, Fraport. Vācija uzskata, ka Fraport ir neatkarīga statūtsabiedrība, kas kotēta biržā, un reģionālajām publiskajām iestādēm nav pastāvīgas kontroles pār tās līdzekļiem. Vācija paskaidroja, ka saskaņā ar Aktiengesetz (Vācijas Akciju sabiedrību likums – “AktG”) 76. pantu valdei ir plašas lēmumu pieņemšanas pilnvaras neatkarīgi no akcionāriem. Vācija apgalvoja, ka spriedumos Stadtwerke Brixen AG (32) un Carbotermo (33) lietā Tiesa jau atzina biržā kotētas Vācijas sabiedrības būtību un ievērojamo neatkarību, kāda ir šādas sabiedrības valdei attiecībā pret tās akcionāriem. Šajā ziņā publiskās iestādes nevarēja kontrolēt Fraport ikdienas uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

(136)

Vācija norādīja, ka akcionāri nevar noteikt valdes rīcību Vācijas akciju sabiedrībā jeb Aktiengesellschaft, piemēram, Fraport. Vācija uzskata, ka Fraport ir neatkarīga statūtsabiedrība, kas kotēta biržā, un reģionālajām publiskajām iestādēm nav pastāvīgas kontroles pār tās līdzekļiem. Vācija paskaidroja, ka saskaņā ar Aktiengesetz (Vācijas Akciju sabiedrību likums – “AktG”) 76. pantu valdei ir plašas lēmumu pieņemšanas pilnvaras neatkarīgi no akcionāriem. Vācija apgalvoja, ka spriedumos Stadtwerke Brixen AG (32) un Carbotermo (33) lietā Tiesa jau atzina biržā kotētas Vācijas sabiedrības būtību un ievērojamo neatkarību, kāda ir šādas sabiedrības valdei attiecībā pret tās akcionāriem. Šajā ziņā publiskās iestādes nevarēja kontrolēt Fraport ikdienas uzņēmējdarbību.

Aktiengesellschaft

Fraport

Fraport

Aktiengesetz

AktG

Stadtwerke Brixen AG

32

Carbotermo

33

Fraport

| (137) | Šajā saistībā Vācija paskaidroja, ka Fraport nekādā veidā nebija iekļauts valsts pārvaldes struktūrās, ka Fraport nebija atbildīgs Vācijai par savām darbībām un nekādā veidā nebija pakļauts valsts pārvaldei. Lai gan Vācija atzina, ka publiskie akcionāri bija iesaistīti lēmumu pieņemšanā akcionāru pilnsapulcē, kurā tika izlemts par 2001. gada PZNL, tā apgalvoja, ka tas nenozīmē, ka publiskie akcionāri ir pārsnieguši savas likumīgās tiesības un pienākumus kā akcionāri. |
| --- | --- |

(137)

Šajā saistībā Vācija paskaidroja, ka Fraport nekādā veidā nebija iekļauts valsts pārvaldes struktūrās, ka Fraport nebija atbildīgs Vācijai par savām darbībām un nekādā veidā nebija pakļauts valsts pārvaldei. Lai gan Vācija atzina, ka publiskie akcionāri bija iesaistīti lēmumu pieņemšanā akcionāru pilnsapulcē, kurā tika izlemts par 2001. gada PZNL, tā apgalvoja, ka tas nenozīmē, ka publiskie akcionāri ir pārsnieguši savas likumīgās tiesības un pienākumus kā akcionāri.

Fraport

Fraport

| (138) | Vācija arī norādīja, ka 2001. gada PZNL nepiešķīra priekšrocību FFHG. Šajā saistībā tā atsaucās uz PwC veikto TEDK pārbaudi, kurā tika uzskatīts, ka arī jebkurš tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu noslēdzis minēto līgumu. Turklāt Vācija arī norādīja, ka ar 2001. gada PZNL saistītie riski un ieguvumi bija vienlīdzīgi sadalīti un ka līgums bija pamatots arī no nodokļu tiesību viedokļa. Kopumā Vācija raksturoja 2001. gada PZNL kā ļoti parastu pasākumu uzņēmumu grupā, lai piemērotu vispārēju vai nozares strukturālu politiku. |
| --- | --- |

(138)

Vācija arī norādīja, ka 2001. gada PZNL nepiešķīra priekšrocību FFHG. Šajā saistībā tā atsaucās uz PwC veikto TEDK pārbaudi, kurā tika uzskatīts, ka arī jebkurš tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu noslēdzis minēto līgumu. Turklāt Vācija arī norādīja, ka ar 2001. gada PZNL saistītie riski un ieguvumi bija vienlīdzīgi sadalīti un ka līgums bija pamatots arī no nodokļu tiesību viedokļa. Kopumā Vācija raksturoja 2001. gada PZNL kā ļoti parastu pasākumu uzņēmumu grupā, lai piemērotu vispārēju vai nozares strukturālu politiku.

FFHG

PwC

5.2.2.   PASĀKUMS NR. 2 – KAPITĀLA PALIELINĀŠANA 2001. GADĀ

| (139) | Vācija paskaidroja, ka kapitāla palielināšana 2001. gadā bija nepieciešama, jo ārējs finansējums ieguldījumiem tās infrastruktūrā būtu pārlieku ierobežojis FFHG gada rezultātus īstermiņā. |
| --- | --- |

(139)

Vācija paskaidroja, ka kapitāla palielināšana 2001. gadā bija nepieciešama, jo ārējs finansējums ieguldījumiem tās infrastruktūrā būtu pārlieku ierobežojis FFHG gada rezultātus īstermiņā.

FFHG

| (140) | Vācija apgalvoja, ka par kapitāla palielināšanu 2001. gadā izlēma FFHG Uzraudzības padome 2001. gada 14. decembrī un 2002. gada 9. janvārī attiecīgi tika mainīti FFHG statūti. Tāpēc Vācija apstrīdēja, ka valsts atbalsta noteikumi ir piemērojami attiecīgajam pasākumam, un šajā ziņā atsaucās uz savu argumentāciju attiecībā uz 2001. gada PZNL (sk. 134. apsvērumu). |
| --- | --- |

(140)

Vācija apgalvoja, ka par kapitāla palielināšanu 2001. gadā izlēma FFHG Uzraudzības padome 2001. gada 14. decembrī un 2002. gada 9. janvārī attiecīgi tika mainīti FFHG statūti. Tāpēc Vācija apstrīdēja, ka valsts atbalsta noteikumi ir piemērojami attiecīgajam pasākumam, un šajā ziņā atsaucās uz savu argumentāciju attiecībā uz 2001. gada PZNL (sk. 134. apsvērumu).

FFHG

FFHG

| (141) | Vācija arī apgalvoja, ka Fraport ieguldītie līdzekļi (EUR 19,7 miljoni no EUR 27 miljoniem) nav valsts līdzekļi, jo valstij nav kontroles pār Fraport. Šajā saistībā Vācija atsaucās uz savu argumentāciju par valsts līdzekļiem attiecībā uz 2001. gada PZNL (sk. 136. apsvērumu). Vācija papildus norādīja, ka kapitāla palielināšanu arī nevar attiecināt uz Vāciju, un atsaucās uz saviem paskaidrojumiem par attiecināmību, ko tā sniegusi par 2001. gada PZNL (sk. 134. apsvērumu). Vācija piebilda, ka tas, ka FFHG akcionāri apstiprināja kapitāla palielināšanu 2001. gadā, nevar būt noteicošs faktors, lai šādu palielināšanu attiecinātu uz valsti. Vācija uzskatīja, ka attiecināmām jābūt tā uzņēmuma darbībām, kurš piešķīris iespējamo atbalstu, nevis atbalstu saņēmušā uzņēmuma darbībām. Tā kā FFHG ir uzņēmums, kas saņēma atbalstu, fakts, ka tas apstiprināja kapitāla palielināšanu, nenozīmē, ka atbalsta piešķiršana ir attiecināma uz Vāciju. Kā norādīja Vācija, arī faktu, ka Fraport Uzraudzības padome apstiprināja kapitāla palielināšanu, nevar uzskatīt par attiecināmības apliecinājumu, jo tobrīd Uzraudzības padomē jau bija vienādās daļās pārstāvēti darbinieki un akcionāri ar kopīgas lēmumu pieņemšanas tiesībām, proti, bija 10 darbinieku pārstāvju un 10 akcionāru pārstāvju. |
| --- | --- |

(141)

Vācija arī apgalvoja, ka Fraport ieguldītie līdzekļi (EUR 19,7 miljoni no EUR 27 miljoniem) nav valsts līdzekļi, jo valstij nav kontroles pār Fraport. Šajā saistībā Vācija atsaucās uz savu argumentāciju par valsts līdzekļiem attiecībā uz 2001. gada PZNL (sk. 136. apsvērumu). Vācija papildus norādīja, ka kapitāla palielināšanu arī nevar attiecināt uz Vāciju, un atsaucās uz saviem paskaidrojumiem par attiecināmību, ko tā sniegusi par 2001. gada PZNL (sk. 134. apsvērumu). Vācija piebilda, ka tas, ka FFHG akcionāri apstiprināja kapitāla palielināšanu 2001. gadā, nevar būt noteicošs faktors, lai šādu palielināšanu attiecinātu uz valsti. Vācija uzskatīja, ka attiecināmām jābūt tā uzņēmuma darbībām, kurš piešķīris iespējamo atbalstu, nevis atbalstu saņēmušā uzņēmuma darbībām. Tā kā FFHG ir uzņēmums, kas saņēma atbalstu, fakts, ka tas apstiprināja kapitāla palielināšanu, nenozīmē, ka atbalsta piešķiršana ir attiecināma uz Vāciju. Kā norādīja Vācija, arī faktu, ka Fraport Uzraudzības padome apstiprināja kapitāla palielināšanu, nevar uzskatīt par attiecināmības apliecinājumu, jo tobrīd Uzraudzības padomē jau bija vienādās daļās pārstāvēti darbinieki un akcionāri ar kopīgas lēmumu pieņemšanas tiesībām, proti, bija 10 darbinieku pārstāvju un 10 akcionāru pārstāvju.

Fraport

Fraport

FFHG

FFHG

Fraport

| (142) | Vācija arī apgalvoja, ka kapitāla palielināšana 2001. gadā nepiešķīra priekšrocību FFHG. Gan Fraport, gan Reinzemes-Pfalcas federālā zeme rīkojās tā, kā konkrētajā jautājumā būtu rīkojies jebkurš tirgus ekonomikas ieguldītājs. |
| --- | --- |

(142)

Vācija arī apgalvoja, ka kapitāla palielināšana 2001. gadā nepiešķīra priekšrocību FFHG. Gan Fraport, gan Reinzemes-Pfalcas federālā zeme rīkojās tā, kā konkrētajā jautājumā būtu rīkojies jebkurš tirgus ekonomikas ieguldītājs.

FFHG

Fraport

| (143) | Vācija nepiekrita Komisijas paustajām šaubām par TEDK attiecībā uz Fraport 2001. gada lēmumu par kapitāla palielināšanu. Vācija iesniedza Komisijai visus papildus pieprasītos iekšējos dokumentus. Vācija norādīja, ka Fraport 2001. gada lēmumam par kapitāla palielināšanu pamatā bija arī pasākuma novērtējums, ko veica BCG, un divi Fraport pasūtīti vispārējie pētījumi par gaisa satiksmes attīstību. Vācija uzsvēra, ka Fraport bija palielinājis kapitālu, jo BCG novērtējumā bija norādīts, ka Frankfurtes-Hānas lidostas rentabilitāti nebūs iespējams sasniegt bez papildu būvniecības un infrastruktūras pasākumiem. TEDK bija ņemti vērā visi minētie dokumenti. |
| --- | --- |

(143)

Vācija nepiekrita Komisijas paustajām šaubām par TEDK attiecībā uz Fraport 2001. gada lēmumu par kapitāla palielināšanu. Vācija iesniedza Komisijai visus papildus pieprasītos iekšējos dokumentus. Vācija norādīja, ka Fraport 2001. gada lēmumam par kapitāla palielināšanu pamatā bija arī pasākuma novērtējums, ko veica BCG, un divi Fraport pasūtīti vispārējie pētījumi par gaisa satiksmes attīstību. Vācija uzsvēra, ka Fraport bija palielinājis kapitālu, jo BCG novērtējumā bija norādīts, ka Frankfurtes-Hānas lidostas rentabilitāti nebūs iespējams sasniegt bez papildu būvniecības un infrastruktūras pasākumiem. TEDK bija ņemti vērā visi minētie dokumenti.

Fraport

Fraport

BCG

Fraport

Fraport

BCG

| (144) | Pēc tam, kad Komisija bija paudusi šaubas par PwC piemēroto TEDK, Vācija iesniedza otru PwC sagatavotu papildu novērtējumu, lai papildinātu un precizētu pirmo TEDK. Precizējošajā novērtējumā ir izdarīts tāds pats secinājums kā pirmajā novērtējumā, proti, ka TEDK ir izpildīts. Vācija noraidīja Komisijas šaubas, ka PwC nav novērtējis Fraport neiesaistīšanās iespēju un ka tāpēc, nezinot šādas neiesaistīšanās izmaksas, nav iespējams pārliecināties, vai Fraport ir rīkojies kā tirgus ekonomikas ieguldītājs. Vācija apgalvoja, ka neiesaistīšanās izmaksām nav nozīmes novērtējumā. Vācija arī norādīja, ka Fraport bija apsvēris iespēju neiesaistīties, bet tas nebūtu bijis iespējams nākamos piecus gadus 2001. gada PZNL dēļ. Turklāt PwC novērtējums apliecināja, ka ieguldījumi radītu Fraport pozitīvus rezultātus ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(144)

Pēc tam, kad Komisija bija paudusi šaubas par PwC piemēroto TEDK, Vācija iesniedza otru PwC sagatavotu papildu novērtējumu, lai papildinātu un precizētu pirmo TEDK. Precizējošajā novērtējumā ir izdarīts tāds pats secinājums kā pirmajā novērtējumā, proti, ka TEDK ir izpildīts. Vācija noraidīja Komisijas šaubas, ka PwC nav novērtējis Fraport neiesaistīšanās iespēju un ka tāpēc, nezinot šādas neiesaistīšanās izmaksas, nav iespējams pārliecināties, vai Fraport ir rīkojies kā tirgus ekonomikas ieguldītājs. Vācija apgalvoja, ka neiesaistīšanās izmaksām nav nozīmes novērtējumā. Vācija arī norādīja, ka Fraport bija apsvēris iespēju neiesaistīties, bet tas nebūtu bijis iespējams nākamos piecus gadus 2001. gada PZNL dēļ. Turklāt PwC novērtējums apliecināja, ka ieguldījumi radītu Fraport pozitīvus rezultātus ilgtermiņā.

PwC

PwC

PwC

Fraport

Fraport

Fraport

PwC

Fraport

| (145) | Pēc 2008. gada lēmuma par procedūras sākšanu Vācija arī iesniedza TEDK attiecībā uz Reinzemes-Pfalcas federālās zemes rīcību un tās lēmumu ieguldīt FFHG kapitāla palielināšanā EUR 7,3 miljonus. Kā norādīts novērtējumā, ko arī veica PwC, Reinzemes-Pfalcas federālā zeme rīkojās kā tirgus ekonomikas dalībnieks, jo ieguldījumu pasākumi, par kuriem izlemts 2001. gadā, bija nepieciešami, un tāpēc kapitāla palielināšana bija komerciāli attaisnojama. |
| --- | --- |

(145)

Pēc 2008. gada lēmuma par procedūras sākšanu Vācija arī iesniedza TEDK attiecībā uz Reinzemes-Pfalcas federālās zemes rīcību un tās lēmumu ieguldīt FFHG kapitāla palielināšanā EUR 7,3 miljonus. Kā norādīts novērtējumā, ko arī veica PwC, Reinzemes-Pfalcas federālā zeme rīkojās kā tirgus ekonomikas dalībnieks, jo ieguldījumu pasākumi, par kuriem izlemts 2001. gadā, bija nepieciešami, un tāpēc kapitāla palielināšana bija komerciāli attaisnojama.

FFHG

PwC

5.2.3.   PASĀKUMS NR. 3 – KAPITĀLA PALIELINĀŠANA 2004. GADĀ

| (146) | Vācija arī apgalvoja, ka pēc sprieduma Aéroports de Paris lietā valsts atbalsta noteikumi nebūtu piemērojami kapitāla palielināšanai 2004. gadā. Kā norādīja Vācija, tobrīd bija spēkā 1994. gada Aviācijas vadlīnijas, saskaņā ar kurām infrastruktūras pasākumiem lidostās nebija nozīmes attiecībā uz valsts atbalsta noteikumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(146)

Vācija arī apgalvoja, ka pēc sprieduma Aéroports de Paris lietā valsts atbalsta noteikumi nebūtu piemērojami kapitāla palielināšanai 2004. gadā. Kā norādīja Vācija, tobrīd bija spēkā 1994. gada Aviācijas vadlīnijas, saskaņā ar kurām infrastruktūras pasākumiem lidostās nebija nozīmes attiecībā uz valsts atbalsta noteikumu piemērošanu.

Aéroports de Paris

| (147) | Vācija apgalvoja, ka pretēji Komisijas sniegtajam aprakstam 2008. gada lēmumā par procedūras sākšanu vienošanās par kapitāla palielināšanu 2004. gadā tika panākta 2005. gada 30. martā un kapitāla palielināšana tika reģistrēta Komercreģistrā 2005. gada 19. maijā. Turklāt kapitāla palielināšanas pamatlīguma pamatā ir 2002. gada līgums. Vācija paskaidroja, ka minētais līgums paredzēja izveidot lidostu sistēmu starp Frankfurtes pie Mainas lidostu un Frankfurtes-Hānas lidostu atbilstoši Padomes Regulai (EEK) Nr. 2408/92 (34). Vācija uzskata, kapitāla palielināšana 2004. gadā būtu jāvērtē, pamatojoties uz iepriekš minēto. |
| --- | --- |

(147)

Vācija apgalvoja, ka pretēji Komisijas sniegtajam aprakstam 2008. gada lēmumā par procedūras sākšanu vienošanās par kapitāla palielināšanu 2004. gadā tika panākta 2005. gada 30. martā un kapitāla palielināšana tika reģistrēta Komercreģistrā 2005. gada 19. maijā. Turklāt kapitāla palielināšanas pamatlīguma pamatā ir 2002. gada līgums. Vācija paskaidroja, ka minētais līgums paredzēja izveidot lidostu sistēmu starp Frankfurtes pie Mainas lidostu un Frankfurtes-Hānas lidostu atbilstoši Padomes Regulai (EEK) Nr. 2408/92 (34). Vācija uzskata, kapitāla palielināšana 2004. gadā būtu jāvērtē, pamatojoties uz iepriekš minēto.

34

| (148) | Vācija norādīja, ka saskaņā ar PwC iesniegto TEDK, kam pievienoti papildu novērtējumi pēc 2008. gada lēmuma par procedūras sākšanu, gan Fraport, gan Reinzemes-Pfalcas federālā zeme un Hesenes federālā zeme attiecībā uz kapitāla palielināšanu 2004. gadā rīkojās kā tirgus ekonomikas ieguldītāji. Attiecībā uz Fraport Vācija atsaucās uz saviem argumentiem par kapitāla palielināšanu 2001. gadā (sk. 140. apsvērumu un nākamos apsvērumus). Kā norāda Vācija, PwC gan pirmajā, gan papildinošajā TEDK secināja, ka kapitāla palielināšana 2004. gadā, kā arī jauna PZNL noslēgšana jāuzskata par tobrīd izdevīgu Fraport gan no kvalitatīvā, gan kvantitatīvā viedokļa. Vācija uzskatīja, ka to pamato PwC konstatējums, ka Fraport peļņa no ieguldītā kapitāla (turpmāk “PIK”), ieguldot FFHG, pārsniedz alternatīvu peļņu no līdzvērtīga ieguldījuma kapitālā. |
| --- | --- |

(148)

Vācija norādīja, ka saskaņā ar PwC iesniegto TEDK, kam pievienoti papildu novērtējumi pēc 2008. gada lēmuma par procedūras sākšanu, gan Fraport, gan Reinzemes-Pfalcas federālā zeme un Hesenes federālā zeme attiecībā uz kapitāla palielināšanu 2004. gadā rīkojās kā tirgus ekonomikas ieguldītāji. Attiecībā uz Fraport Vācija atsaucās uz saviem argumentiem par kapitāla palielināšanu 2001. gadā (sk. 140. apsvērumu un nākamos apsvērumus). Kā norāda Vācija, PwC gan pirmajā, gan papildinošajā TEDK secināja, ka kapitāla palielināšana 2004. gadā, kā arī jauna PZNL noslēgšana jāuzskata par tobrīd izdevīgu Fraport gan no kvalitatīvā, gan kvantitatīvā viedokļa. Vācija uzskatīja, ka to pamato PwC konstatējums, ka Fraport peļņa no ieguldītā kapitāla (turpmāk “PIK”), ieguldot FFHG, pārsniedz alternatīvu peļņu no līdzvērtīga ieguldījuma kapitālā.

PwC

Fraport

Fraport

PwC

Fraport

PwC

Fraport

FFHG

| (149) | Attiecībā uz Reinzemes-Pfalcas federālo zemi Vācija norādīja uz PwC secinājumu, ka arī federālā zeme rīkojās kā tirgus ekonomikas ieguldītājs, jo PIK federālajai zemei līdzīgi kā Fraport pārsniedza salīdzināmu alternatīvu ieguldījumu. |
| --- | --- |

(149)

Attiecībā uz Reinzemes-Pfalcas federālo zemi Vācija norādīja uz PwC secinājumu, ka arī federālā zeme rīkojās kā tirgus ekonomikas ieguldītājs, jo PIK federālajai zemei līdzīgi kā Fraport pārsniedza salīdzināmu alternatīvu ieguldījumu.

PwC

Fraport

| (150) | Attiecībā uz Hesenes federālās zemes rīcību Vācija apgalvoja, ka, pēc federālās zemes ieskatiem, Frankfurtes pie Mainas lidostas plašāka attīstīšana bija nepieciešama, ņemot vērā tās ierobežotās attīstības iespējas, ko cita starpā izraisīja nakts lidojumu ierobežojumi. Pretējā gadījumā Frankfurtes pie Mainas lidostai būtu radušās būtiskas ekonomiskas sekas. Vācija norādīja, ka šāda attīstīšana bija nepieciešama, lai visaptveroši izmantotu izaugsmes iespējas saistībā ar diennakts lidojumu atļauju Frankfurtes-Hānas lidostai apvienojumā ar paredzēto Frankfurtes pie Mainas un Frankfurtes-Hānas lidostu sistēmas ieviešanu. Vācija uzskata, ka tāpēc Hesenes federālās zemes iesaistīšanās kapitāla palielināšanā bija nenovēršama. |
| --- | --- |

(150)

Attiecībā uz Hesenes federālās zemes rīcību Vācija apgalvoja, ka, pēc federālās zemes ieskatiem, Frankfurtes pie Mainas lidostas plašāka attīstīšana bija nepieciešama, ņemot vērā tās ierobežotās attīstības iespējas, ko cita starpā izraisīja nakts lidojumu ierobežojumi. Pretējā gadījumā Frankfurtes pie Mainas lidostai būtu radušās būtiskas ekonomiskas sekas. Vācija norādīja, ka šāda attīstīšana bija nepieciešama, lai visaptveroši izmantotu izaugsmes iespējas saistībā ar diennakts lidojumu atļauju Frankfurtes-Hānas lidostai apvienojumā ar paredzēto Frankfurtes pie Mainas un Frankfurtes-Hānas lidostu sistēmas ieviešanu. Vācija uzskata, ka tāpēc Hesenes federālās zemes iesaistīšanās kapitāla palielināšanā bija nenovēršama.

5.2.4.   PASĀKUMS NR. 4 – 2004. GADA PZNL

| (151) | Vācija norādīja, ka 2004. gada PZNL jāskata, tikai ņemot vērā kapitāla palielināšanu un pārmaiņas akcionāru struktūrā 2004. gadā, jo īpaši tāpēc, ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme un Hesenes federālā zeme noteica, ka FFHG akciju pārdale ir atkarīga no 2004. gada PZNL noslēgšanas starp Fraport un FFHG līdz 2014. gadam. |
| --- | --- |

(151)

Vācija norādīja, ka 2004. gada PZNL jāskata, tikai ņemot vērā kapitāla palielināšanu un pārmaiņas akcionāru struktūrā 2004. gadā, jo īpaši tāpēc, ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme un Hesenes federālā zeme noteica, ka FFHG akciju pārdale ir atkarīga no 2004. gada PZNL noslēgšanas starp Fraport un FFHG līdz 2014. gadam.

FFHG

Fraport

FFHG

| (152) | Vācija atsaucās uz saviem argumentiem par kapitāla palielināšanu 2004. gadā un apgalvoja, ka valsts atbalsta noteikumi nav piemērojami arī 2004. gada PZNL (sk. 146. apsvērumu un nākamos apsvērumus). |
| --- | --- |

(152)

Vācija atsaucās uz saviem argumentiem par kapitāla palielināšanu 2004. gadā un apgalvoja, ka valsts atbalsta noteikumi nav piemērojami arī 2004. gada PZNL (sk. 146. apsvērumu un nākamos apsvērumus).

| (153) | Attiecībā uz valsts līdzekļu iesaistīšanu Vācija atsaucās uz saviem paskaidrojumiem par 2001. gada PZNL (sk. 134. apsvērumu un nākamos apsvērumus). Attiecīgi Vācija uzskatīja, ka Fraport līdzekļi nebija valsts līdzekļi, jo valsts nekontrolēja Fraport. |
| --- | --- |

(153)

Attiecībā uz valsts līdzekļu iesaistīšanu Vācija atsaucās uz saviem paskaidrojumiem par 2001. gada PZNL (sk. 134. apsvērumu un nākamos apsvērumus). Attiecīgi Vācija uzskatīja, ka Fraport līdzekļi nebija valsts līdzekļi, jo valsts nekontrolēja Fraport.

Fraport

Fraport

| (154) | Vācija arī apgalvoja, ka lēmuma par 2004. gada PZNL apstiprināšanai bija vajadzīgs 75 % vairākums, savukārt publiskajiem akcionāriem bija tikai aptuveni 70 % akciju, tāpēc faktiski tie nevarēja kontrolēt Fraport lēmumus. Turklāt atlikušie 30 % Fraport akciju bija izkliedētās akcijas. Balsošanā 99,992 % balsu bija “par”, tātad arī tirgus ekonomikas ieguldītāji balsoja par 2004. gada PZNL. |
| --- | --- |

(154)

Vācija arī apgalvoja, ka lēmuma par 2004. gada PZNL apstiprināšanai bija vajadzīgs 75 % vairākums, savukārt publiskajiem akcionāriem bija tikai aptuveni 70 % akciju, tāpēc faktiski tie nevarēja kontrolēt Fraport lēmumus. Turklāt atlikušie 30 % Fraport akciju bija izkliedētās akcijas. Balsošanā 99,992 % balsu bija “par”, tātad arī tirgus ekonomikas ieguldītāji balsoja par 2004. gada PZNL.

Fraport

Fraport

| (155) | Attiecībā uz ekonomiskas priekšrocības esību Vācija vēlreiz atsaucās uz paskaidrojumiem par 2001. gada PZNL (sk. 137. apsvērumu), proti, ka peļņas un zaudējumu sadalīšana ir ļoti ierasts pasākumus uzņēmumu grupās. Turklāt saskaņā ar PwC veikto novērtējumu jebkurš tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu pieņēmis tādu pašu lēmumu noslēgt 2004. gada PZNL, jo tobrīd tika prognozēts, ka peļņa būs, sākot no 2008./2009. gada. Vācija arī apgalvoja, ka, pamatojoties uz Komisijas paustajām šaubām, PwC novērtēja minētos pasākumus vēlreiz papildinošajā novērtējumā atbilstoši kvalitatīviem aprēķiniem un nonāca pie tāda paša secinājuma. |
| --- | --- |

(155)

Attiecībā uz ekonomiskas priekšrocības esību Vācija vēlreiz atsaucās uz paskaidrojumiem par 2001. gada PZNL (sk. 137. apsvērumu), proti, ka peļņas un zaudējumu sadalīšana ir ļoti ierasts pasākumus uzņēmumu grupās. Turklāt saskaņā ar PwC veikto novērtējumu jebkurš tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu pieņēmis tādu pašu lēmumu noslēgt 2004. gada PZNL, jo tobrīd tika prognozēts, ka peļņa būs, sākot no 2008./2009. gada. Vācija arī apgalvoja, ka, pamatojoties uz Komisijas paustajām šaubām, PwC novērtēja minētos pasākumus vēlreiz papildinošajā novērtējumā atbilstoši kvalitatīviem aprēķiniem un nonāca pie tāda paša secinājuma.

PwC

PwC

| (156) | Vācija arī apgalvoja, ka 2004. gada PZNL noslēgšana bija priekšnoteikums kapitāla palielināšanai 2004. gadā un Fraport interesēs bija noslēgt 2004. gada PZNL vismaz uz pieciem gadiem, ņemot vērā, ka tika prognozēta pozitīva attīstība no 2008./2009. gada. Vācija arī paskaidroja, ka Fraport tiktu atļauts paņemt visu FFHG peļņu vismaz līdz 2024. gada 31. decembrim un vienlaikus nodrošināta iespēja pretēja scenārija gadījumā lauzt līgumu līdz 2010. gada 31. decembrim. Vācija norādīja, ka tādējādi Fraport būtu spējis gūt maksimālu labumu no līguma un virzīt FFHG ikdienas darbību, vienlaikus paturot tikai 65 % tā akciju. Vācija arī uzskatīja, ka TEDK izpildi apliecina fakts, ka lēmumu apstiprināja arī privātie ieguldītāji, kuru īpatsvars tobrīd bija 30 % no Fraport akcionāriem. |
| --- | --- |

(156)

Vācija arī apgalvoja, ka 2004. gada PZNL noslēgšana bija priekšnoteikums kapitāla palielināšanai 2004. gadā un Fraport interesēs bija noslēgt 2004. gada PZNL vismaz uz pieciem gadiem, ņemot vērā, ka tika prognozēta pozitīva attīstība no 2008./2009. gada. Vācija arī paskaidroja, ka Fraport tiktu atļauts paņemt visu FFHG peļņu vismaz līdz 2024. gada 31. decembrim un vienlaikus nodrošināta iespēja pretēja scenārija gadījumā lauzt līgumu līdz 2010. gada 31. decembrim. Vācija norādīja, ka tādējādi Fraport būtu spējis gūt maksimālu labumu no līguma un virzīt FFHG ikdienas darbību, vienlaikus paturot tikai 65 % tā akciju. Vācija arī uzskatīja, ka TEDK izpildi apliecina fakts, ka lēmumu apstiprināja arī privātie ieguldītāji, kuru īpatsvars tobrīd bija 30 % no Fraport akcionāriem.

Fraport

Fraport

FFHG

Fraport

FFHG

Fraport

5.2.5.   PASĀKUMS NR. 5 – KOMPENSĀCIJA FFHG PAR DROŠĪBAS PĀRBAUDĒM

FFHG

| (157) | Attiecībā uz šo pasākumu Vācija paziņoja, ka tajā nebija iesaistīti valsts līdzekļi. Vācija atsaucās uz Tiesas spriedumu Preussen-Elektra lietā (35) un norādīja, ka valsts atbalsts var būt iesaistīts tikai tad, ja maksājumus veic publiska vai privāta struktūra, ko norīkojusi vai izveidojusi valsts. Vācija arī paskaidroja, ka aviokompānijas maksāja maksas par drošības pārbaudēm Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei un federālā zeme tās pārskaitīja FFHG tikai kā kompensāciju par drošības pārbaudēm, ko FFHG veica federālās zemes vārdā. Vācija uzskata, ka tādējādi minētās maksas nekad nekļuva par daļu no federālās zemes līdzekļiem. |
| --- | --- |

(157)

Attiecībā uz šo pasākumu Vācija paziņoja, ka tajā nebija iesaistīti valsts līdzekļi. Vācija atsaucās uz Tiesas spriedumu Preussen-Elektra lietā (35) un norādīja, ka valsts atbalsts var būt iesaistīts tikai tad, ja maksājumus veic publiska vai privāta struktūra, ko norīkojusi vai izveidojusi valsts. Vācija arī paskaidroja, ka aviokompānijas maksāja maksas par drošības pārbaudēm Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei un federālā zeme tās pārskaitīja FFHG tikai kā kompensāciju par drošības pārbaudēm, ko FFHG veica federālās zemes vārdā. Vācija uzskata, ka tādējādi minētās maksas nekad nekļuva par daļu no federālās zemes līdzekļiem.

Preussen-Elektra

35

FFHG

FFHG

| (158) | Vācija paskaidroja, ka saskaņā ar Luftsicherheitsgesetz (Aviācijas drošības likuma) 5. pantu valsts pārbauda pasažierus un viņu bagāžu, lai aizsargātu gaisa satiksmi no teroristu izbrukumiem. Vācija arī apgalvoja, ka par šīs darbības veikšanu iestādes iekasē no aviokompānijām nodevu par katru pasažieri. Tā piebilda, ka drošības maksas apmērs ir atkarīgs no individuāliem apstākļiem lidostā un svārstās no EUR 2 līdz EUR 10 par pasažieri. Frankfurtes-Hānas lidostā šī maksa ir EUR 4,35, tātad tā ir samērīga, salīdzinot ar citām lidostām. |
| --- | --- |

(158)

Vācija paskaidroja, ka saskaņā ar Luftsicherheitsgesetz (Aviācijas drošības likuma) 5. pantu valsts pārbauda pasažierus un viņu bagāžu, lai aizsargātu gaisa satiksmi no teroristu izbrukumiem. Vācija arī apgalvoja, ka par šīs darbības veikšanu iestādes iekasē no aviokompānijām nodevu par katru pasažieri. Tā piebilda, ka drošības maksas apmērs ir atkarīgs no individuāliem apstākļiem lidostā un svārstās no EUR 2 līdz EUR 10 par pasažieri. Frankfurtes-Hānas lidostā šī maksa ir EUR 4,35, tātad tā ir samērīga, salīdzinot ar citām lidostām.

Luftsicherheitsgesetz

| (159) | Šā drošības uzdevuma veikšanu iestādes var arī uzticēt lidostas ekspluatantam, kā tas bija šajā gadījumā, kad drošības pārbaudes veica FFHG, kas savukārt to uzticēja ārējam apsardzes uzņēmumam. |
| --- | --- |

(159)

Šā drošības uzdevuma veikšanu iestādes var arī uzticēt lidostas ekspluatantam, kā tas bija šajā gadījumā, kad drošības pārbaudes veica FFHG, kas savukārt to uzticēja ārējam apsardzes uzņēmumam.

FFHG

| (160) | Vācija arī norādīja, ka drošības pārbaudes ietilpst sabiedriskās kārtības jomā un nav saimnieciska darbība. |
| --- | --- |

(160)

Vācija arī norādīja, ka drošības pārbaudes ietilpst sabiedriskās kārtības jomā un nav saimnieciska darbība.

| (161) | Šajā ziņā Vācija piekrīt Komisijas viedoklim, ka kompensācija par FFHG sniegtajiem pakalpojumiem nedrīkst būt pārmērīga. Tomēr Vācija uzsvēra, ka kompensācija FFHG nebija pārmērīga, jo FFHG bija jāsedz visas drošības pārbaužu izmaksas. |
| --- | --- |

(161)

Šajā ziņā Vācija piekrīt Komisijas viedoklim, ka kompensācija par FFHG sniegtajiem pakalpojumiem nedrīkst būt pārmērīga. Tomēr Vācija uzsvēra, ka kompensācija FFHG nebija pārmērīga, jo FFHG bija jāsedz visas drošības pārbaužu izmaksas.

FFHG

FFHG

FFHG

5.2.6.   PASĀKUMS NR. 6 – REINZEMES-PFALCAS FEDERĀLĀS ZEMES TIEŠĀS DOTĀCIJAS

| (162) | Vācija paskaidroja, ka no 2001. gada līdz 2004. gadam Reinzemes-Pfalcas federālā zeme veikusi turpmāk minētos maksājumus FFHG. Pirmkārt, Reinzemes-Pfalcas federālā zeme atbalstīja daļu no FFHG infrastruktūras ieguldījumiem un 2001. gadā piešķīra FFHG šim mērķim EUR [...]. Kā norādīja Vācija, minēto dotāciju pamatā bija lēmumi, kas pieņemti jau 1999. un 2000. gadā. Vācija apgalvoja, ka lēmumu pieņemšanas brīdī valsts atbalsta noteikumi nebija piemērojami lidostām kā uzņēmumiem Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(162)

Vācija paskaidroja, ka no 2001. gada līdz 2004. gadam Reinzemes-Pfalcas federālā zeme veikusi turpmāk minētos maksājumus FFHG. Pirmkārt, Reinzemes-Pfalcas federālā zeme atbalstīja daļu no FFHG infrastruktūras ieguldījumiem un 2001. gadā piešķīra FFHG šim mērķim EUR [...]. Kā norādīja Vācija, minēto dotāciju pamatā bija lēmumi, kas pieņemti jau 1999. un 2000. gadā. Vācija apgalvoja, ka lēmumu pieņemšanas brīdī valsts atbalsta noteikumi nebija piemērojami lidostām kā uzņēmumiem Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

FFHG

FFHG

FFHG

| (163) | Otrkārt, Vācija norādīja, ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme daļēji pārņēma drošības pārbaužu personāla izmaksu finansēšanu par 2001. gadu (60 % no kopējā izmaksām), 2002. gadu (50 %), 2003. gadu (40 %) un 2004. gadu (30 %). |
| --- | --- |

(163)

Otrkārt, Vācija norādīja, ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme daļēji pārņēma drošības pārbaužu personāla izmaksu finansēšanu par 2001. gadu (60 % no kopējā izmaksām), 2002. gadu (50 %), 2003. gadu (40 %) un 2004. gadu (30 %).

| (164) | Treškārt, Vācija atzina, ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme ir līdzfinansējusi divus FFHG pasūtītus zinātniskus pētījumus, kas, kā norādīja Vācija, galvenokārt bija plašas sabiedrības interesēs. Vācija norādīja, ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme subsidēja 90 % no izmaksām pirmajam pētījumam par Frankfurtes-Hānas lidostas ietekmi uz reģiona ekonomiku un 70 % no izmaksām otrajam pētījumam par gaisa kravu pārvadātāju darbības attīstības potenciālu. Vācija apgalvoja, ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme minētās subsīdijas piešķīra tikai tāpēc, ka tā pati bija ieinteresēta pētījumos, un būtu varējusi arī pati pasūtīt to veikšanu. Vācijai nebija saprotams, kādā veidā šī daļējā finansēšana būtu varējusi radīt priekšrocību FFHG, jo pētījumi ir plašas sabiedrības interesēs, un kā minētais finansējums varētu izkropļot konkurenci. Ciktāl pētījumi bija FFHG interesēs, FFHG arī sniedza finansiālu ieguldījumu to veikšanā. |
| --- | --- |

(164)

Treškārt, Vācija atzina, ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme ir līdzfinansējusi divus FFHG pasūtītus zinātniskus pētījumus, kas, kā norādīja Vācija, galvenokārt bija plašas sabiedrības interesēs. Vācija norādīja, ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme subsidēja 90 % no izmaksām pirmajam pētījumam par Frankfurtes-Hānas lidostas ietekmi uz reģiona ekonomiku un 70 % no izmaksām otrajam pētījumam par gaisa kravu pārvadātāju darbības attīstības potenciālu. Vācija apgalvoja, ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme minētās subsīdijas piešķīra tikai tāpēc, ka tā pati bija ieinteresēta pētījumos, un būtu varējusi arī pati pasūtīt to veikšanu. Vācijai nebija saprotams, kādā veidā šī daļējā finansēšana būtu varējusi radīt priekšrocību FFHG, jo pētījumi ir plašas sabiedrības interesēs, un kā minētais finansējums varētu izkropļot konkurenci. Ciktāl pētījumi bija FFHG interesēs, FFHG arī sniedza finansiālu ieguldījumu to veikšanā.

FFHG

FFHG

FFHG

FFHG

5.3.   IESPĒJAMAIS FFHG PIEŠĶIRTAIS VALSTS ATBALSTS RYANAIR UN VISĀM PĀRĒJĀM AVIOKOMPĀNIJĀM, KAS PĀRVADĀ PASAŽIERUS

IESPĒJAMAIS FFHG PIEŠĶIRTAIS VALSTS ATBALSTS RYANAIR UN VISĀM PĀRĒJĀM AVIOKOMPĀNIJĀM, KAS PĀRVADĀ PASAŽIERUS

5.3.1.   PASĀKUMS NR. 7. 1999. GADA RYANAIR LĪGUMS

LĪGUMS

| (165) | Attiecībā uz 1999. gada Ryanair līgumu Vācija vispārīgi atzīmēja, ka jau no paša sākuma Frankfurtes-Hānas lidostā bija uzbūvēta tikai pamata infrastruktūra, tāpēc šī lidosta varēja būt rentabls un inovatīvs partneris zemo cenu aviokompānijām. Vācija norādīja, ka arī citās Eiropas lidostās tā dēvētie “enkurklienti” ir lidostas sākotnējās attīstības dabiskie virzītāji. Frankfurtes-Hānas lidostai “enkurklients”, t. i., klients, ar kura starpniecību varēja iegūt stabilu stāvokli tirgū, bija Ryanair. |
| --- | --- |

(165)

Attiecībā uz 1999. gada Ryanair līgumu Vācija vispārīgi atzīmēja, ka jau no paša sākuma Frankfurtes-Hānas lidostā bija uzbūvēta tikai pamata infrastruktūra, tāpēc šī lidosta varēja būt rentabls un inovatīvs partneris zemo cenu aviokompānijām. Vācija norādīja, ka arī citās Eiropas lidostās tā dēvētie “enkurklienti” ir lidostas sākotnējās attīstības dabiskie virzītāji. Frankfurtes-Hānas lidostai “enkurklients”, t. i., klients, ar kura starpniecību varēja iegūt stabilu stāvokli tirgū, bija Ryanair.

Ryanair

Ryanair

| (166) | Vācija apgalvoja, ka tad, kad tika noslēgts pirmais līgums ar Ryanair, zemo cenu gaisa pārvadātāju lidostas koncepcija vēl nebija attīstījusies. Tāpēc, noslēdzot minēto līgumu, tika radīts stimuls Ryanair sākt lidojumus uz reti apkalpoto Frankfurtes-Hānas lidostu. Vācija norādīja, ka tik lielas aviokompānijas piesaistīšana Frankfurtes-Hānas lidostai ļāva lidostai noslēgt vairāk līgumu ar aviokompānijām (“turpināmības princips”). Tā dēvētais “domino efekts” galu galā arī ļāva palielināt ar aviāciju nesaistītās nozares peļņu. |
| --- | --- |

(166)

Vācija apgalvoja, ka tad, kad tika noslēgts pirmais līgums ar Ryanair, zemo cenu gaisa pārvadātāju lidostas koncepcija vēl nebija attīstījusies. Tāpēc, noslēdzot minēto līgumu, tika radīts stimuls Ryanair sākt lidojumus uz reti apkalpoto Frankfurtes-Hānas lidostu. Vācija norādīja, ka tik lielas aviokompānijas piesaistīšana Frankfurtes-Hānas lidostai ļāva lidostai noslēgt vairāk līgumu ar aviokompānijām (“turpināmības princips”). Tā dēvētais “domino efekts” galu galā arī ļāva palielināt ar aviāciju nesaistītās nozares peļņu.

Ryanair

Ryanair

| (167) | Vācija apgalvoja, ka, ņemot vērā šo dinamiku, tādai aviokompānijai kā Ryanair bija lielas iespējas panākt tai izdevīgas vienošanās, jo tobrīd arī daudzas citas mazas reģionālas lidostas centās noslēgt līgumus ar Ryanair. |
| --- | --- |

(167)

Vācija apgalvoja, ka, ņemot vērā šo dinamiku, tādai aviokompānijai kā Ryanair bija lielas iespējas panākt tai izdevīgas vienošanās, jo tobrīd arī daudzas citas mazas reģionālas lidostas centās noslēgt līgumus ar Ryanair.

Ryanair

Ryanair

| (168) | Turklāt, kā norādīja Vācija, noslēdzot 1999. gada Ryanair līgumu, valsts līdzekļi netika piešķirti. Vācija arī apgalvoja, ka līgumattiecības starp lidostas ekspluatantu un aviokompāniju neradīja priekšrocību aviokompānijai Vācija uzskata, ka atbildība par 1999. gada Ryanair līguma noslēgšanu jāattiecina vienīgi uz Valdi, jo minētā līguma noslēgšana bija daļa no ikdienas uzņēmējdarbības, un Uzraudzības padome nepieņēma nevienu lēmumu šajā jautājumā. Vācijas viedoklis ir tāds, ka Komisija nevar uzskatīt 1999. gada Ryanair līguma noslēgšanu par attiecināmu uz Vāciju, jo Uzraudzības padome nerīkojās, lai to novērstu. Vācija apgalvo, ka šādas darbības neietilpst Uzraudzības padomes atbildībā un uzdevumos. Arī Tiesas minētie kritēriji Stardust Marine lietā novestu pie ad absurdum, ja ar faktu, ka publisku akcionāru pārvaldīta uzņēmuma uzraudzības padome nerīkojās, būtu pietiekami, lai secinātu par pasākuma attiecināmību uz valsti. Vācija uzskata, ka tāpēc līgums nav nekādā veidā attiecināms uz valsti. |
| --- | --- |

(168)

Turklāt, kā norādīja Vācija, noslēdzot 1999. gada Ryanair līgumu, valsts līdzekļi netika piešķirti. Vācija arī apgalvoja, ka līgumattiecības starp lidostas ekspluatantu un aviokompāniju neradīja priekšrocību aviokompānijai Vācija uzskata, ka atbildība par 1999. gada Ryanair līguma noslēgšanu jāattiecina vienīgi uz Valdi, jo minētā līguma noslēgšana bija daļa no ikdienas uzņēmējdarbības, un Uzraudzības padome nepieņēma nevienu lēmumu šajā jautājumā. Vācijas viedoklis ir tāds, ka Komisija nevar uzskatīt 1999. gada Ryanair līguma noslēgšanu par attiecināmu uz Vāciju, jo Uzraudzības padome nerīkojās, lai to novērstu. Vācija apgalvo, ka šādas darbības neietilpst Uzraudzības padomes atbildībā un uzdevumos. Arī Tiesas minētie kritēriji Stardust Marine lietā novestu pie ad absurdum, ja ar faktu, ka publisku akcionāru pārvaldīta uzņēmuma uzraudzības padome nerīkojās, būtu pietiekami, lai secinātu par pasākuma attiecināmību uz valsti. Vācija uzskata, ka tāpēc līgums nav nekādā veidā attiecināms uz valsti.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Stardust Marine

ad absurdum

nerīkojās

| (169) | Vācija arī apgalvoja, ka 1999. gada Ryanair līgums nepiešķīra priekšrocību Ryanair, jo arī jebkurš tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu noslēdzis šādu līgumu. Vācija īpaši uzsvēra, ka minētais līgums neveicināja zaudējumus pretēji Komisijas apgalvojumiem tās 2008. gada lēmumā par procedūras sākšanu, bet gan radīja ļoti lielus ieņēmumus, kas daudzkārt pārsniedza radušās izmaksas. |
| --- | --- |

(169)

Vācija arī apgalvoja, ka 1999. gada Ryanair līgums nepiešķīra priekšrocību Ryanair, jo arī jebkurš tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu noslēdzis šādu līgumu. Vācija īpaši uzsvēra, ka minētais līgums neveicināja zaudējumus pretēji Komisijas apgalvojumiem tās 2008. gada lēmumā par procedūras sākšanu, bet gan radīja ļoti lielus ieņēmumus, kas daudzkārt pārsniedza radušās izmaksas.

Ryanair

Ryanair

| (170) | Šajā saistībā Vācija uzsvēra, ka Frankfurtes-Hānas lidosta izmantoja “vienotās kases” pieeju, saskaņā ar kuru ieņēmumi no aviācijas un ar aviāciju nesaistītās satiksmes plūsmas tika apvienoti vienotā kasē (“vienota kase”). Vācija uzskata, ka tāpēc ir jāņem vērā aviācijas un ar aviāciju nesaistītie ieņēmumi, ko radīja aviokompānijas un to pasažieri lidostā. Kā Vācija norādīja iepriekš, PwC secināja, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs ar ilgtermiņa stratēģiju būtu parakstījis 1999. gada Ryanair līgumu, jo īpaši, ja ņem vērā situāciju Frankfurtes-Hānas lidostā 1999. gadā. Kā uzskata Vācija, tobrīd Frankfurtes-Hānas lidostai bija augstas nemainīgās izmaksas par gaisa un zemes infrastruktūras uzturēšanu, savukārt lidostas jaudas izmantojums bija zems. Vācija apgalvoja, ka tādējādi iespēja palielināt pasažieru skaitu bija arī iespēja ierobežot zaudējumus un piesaistīt klientus ar izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(170)

Šajā saistībā Vācija uzsvēra, ka Frankfurtes-Hānas lidosta izmantoja “vienotās kases” pieeju, saskaņā ar kuru ieņēmumi no aviācijas un ar aviāciju nesaistītās satiksmes plūsmas tika apvienoti vienotā kasē (“vienota kase”). Vācija uzskata, ka tāpēc ir jāņem vērā aviācijas un ar aviāciju nesaistītie ieņēmumi, ko radīja aviokompānijas un to pasažieri lidostā. Kā Vācija norādīja iepriekš, PwC secināja, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs ar ilgtermiņa stratēģiju būtu parakstījis 1999. gada Ryanair līgumu, jo īpaši, ja ņem vērā situāciju Frankfurtes-Hānas lidostā 1999. gadā. Kā uzskata Vācija, tobrīd Frankfurtes-Hānas lidostai bija augstas nemainīgās izmaksas par gaisa un zemes infrastruktūras uzturēšanu, savukārt lidostas jaudas izmantojums bija zems. Vācija apgalvoja, ka tādējādi iespēja palielināt pasažieru skaitu bija arī iespēja ierobežot zaudējumus un piesaistīt klientus ar izaugsmes potenciālu.

PwC

Ryanair

| (171) | Vācija uzskata, ka izmaksas, par kurām tika izlemts pirms līguma noslēgšanas, piemēram, izmaksas par lidostas vispārējo infrastruktūru un pārvaldību (jeb izmaksas, kas radās neatkarīgi no 1999. gada Ryanair līguma), nebūtu jāiekļauj 1999. gada Ryanair līguma rentabilitātes analīzē, un šim Vācijas viedoklim piekrīt arī PwC. Vācija īpaši apgalvoja, ka tikai lidostai ar jau esošu klientu tīklu būtu iespējams panākt, lai infrastruktūras pasākumu izmaksas daļēji segtu tās klienti, un ka Frankfurtes-Hānas lidosta nebija šādā situācijā. |
| --- | --- |

(171)

Vācija uzskata, ka izmaksas, par kurām tika izlemts pirms līguma noslēgšanas, piemēram, izmaksas par lidostas vispārējo infrastruktūru un pārvaldību (jeb izmaksas, kas radās neatkarīgi no 1999. gada Ryanair līguma), nebūtu jāiekļauj 1999. gada Ryanair līguma rentabilitātes analīzē, un šim Vācijas viedoklim piekrīt arī PwC. Vācija īpaši apgalvoja, ka tikai lidostai ar jau esošu klientu tīklu būtu iespējams panākt, lai infrastruktūras pasākumu izmaksas daļēji segtu tās klienti, un ka Frankfurtes-Hānas lidosta nebija šādā situācijā.

Ryanair

Ryanair

PwC

| (172) | Vācija arī apgalvoja, ka tad, ja ņem vērā faktiskās jaunā termināļa būvniecības izmaksas, vajadzētu ņemt vērā tikai paredzamo pasažieru skaitu, ko pārvadās Ryanair. Vācija uzskatīja, ka tādā gadījumā atbilstošs būtu 25 gadu amortizācijas periods, kas nozīmē, ka gadā amortizācija ir EUR [...]. Vācija apgalvoja, ka pat tad, ja pieņem, ka amortizācijas periods ir 15 gadi, kā to ierosina Komisija, amortizācija gadā būtu EUR [...], tāpēc vispārējā peļņas sliekšņa analīze joprojām būtu pozitīva. Tāpēc Vācija uzskatīja, ka, ņemot vērā Frankfurtes-Hānas lidostas darbības aizsākšanas laiku, tirgus ekonomikas ieguldītājam ar to būtu bijis pietiekami, lai noslēgtu minēto līgumu. |
| --- | --- |

(172)

Vācija arī apgalvoja, ka tad, ja ņem vērā faktiskās jaunā termināļa būvniecības izmaksas, vajadzētu ņemt vērā tikai paredzamo pasažieru skaitu, ko pārvadās Ryanair. Vācija uzskatīja, ka tādā gadījumā atbilstošs būtu 25 gadu amortizācijas periods, kas nozīmē, ka gadā amortizācija ir EUR [...]. Vācija apgalvoja, ka pat tad, ja pieņem, ka amortizācijas periods ir 15 gadi, kā to ierosina Komisija, amortizācija gadā būtu EUR [...], tāpēc vispārējā peļņas sliekšņa analīze joprojām būtu pozitīva. Tāpēc Vācija uzskatīja, ka, ņemot vērā Frankfurtes-Hānas lidostas darbības aizsākšanas laiku, tirgus ekonomikas ieguldītājam ar to būtu bijis pietiekami, lai noslēgtu minēto līgumu.

Ryanair

5.3.2.   PASĀKUMS NR. 8 – 2001. GADA LIDOSTAS MAKSU CENRĀDIS

| (173) | Vācija uzskata, ka 2001. gada lidostas maksu cenrādi nevar uzskatīt par valsts atbalstu. Vācija apgalvoja, ka valsts līdzekļi netika piešķirti, un šajā ziņā atsaucās uz saviem paskaidrojumiem par 1999. gada Ryanair līgumu (sk. 5.3.1. iedaļu, jo īpaši 167. apsvērumu). Vācija norādīja, ka 2001. gada lidostas maksu cenrādis ir radījis ieņēmumus FFHG un ka nebija nepieciešams vai iespējams ar lidostas maksu cenrāža starpniecību segt visas FFHG radušās izmaksas. Kā uzskata Vācija, attiecībā uz šādu rezultātu jāņem vērā arī ieņēmumi no nozares, kas nav saistīta ar aviāciju, atbilstīgi vienotās kases pieejai (sk. 169. apsvērumu). |
| --- | --- |

(173)

Vācija uzskata, ka 2001. gada lidostas maksu cenrādi nevar uzskatīt par valsts atbalstu. Vācija apgalvoja, ka valsts līdzekļi netika piešķirti, un šajā ziņā atsaucās uz saviem paskaidrojumiem par 1999. gada Ryanair līgumu (sk. 5.3.1. iedaļu, jo īpaši 167. apsvērumu). Vācija norādīja, ka 2001. gada lidostas maksu cenrādis ir radījis ieņēmumus FFHG un ka nebija nepieciešams vai iespējams ar lidostas maksu cenrāža starpniecību segt visas FFHG radušās izmaksas. Kā uzskata Vācija, attiecībā uz šādu rezultātu jāņem vērā arī ieņēmumi no nozares, kas nav saistīta ar aviāciju, atbilstīgi vienotās kases pieejai (sk. 169. apsvērumu).

Ryanair

FFHG

FFHG

| (174) | Vācija arī apstrīdēja, ka attiecīgais pasākums ir attiecināms uz valsti tāpēc, ka Reinzemes-Pfalcas federālās zemes Satiksmes ministrija apstiprināja lidostas maksas. Šāds apstiprinājums nenozīmē, ka pastāvēja jebkāda ekonomiska vai politiska atkarība, bet bija tikai Vācijas tiesību aktos paredzēta formalitāte, kas saskaņā ar likumu jāizpilda ikvienai lidosta neatkarīgi no tā, vai tā pieder valstij vai ne. Šādu tiesību aktu mērķis ir aizsargāt aviokompānijas no jebkādas monopolistisko pilnvaru ļaunprātīgas izmantošanas, lidostai nosakot cenas par tās izmantošanu. |
| --- | --- |

(174)

Vācija arī apstrīdēja, ka attiecīgais pasākums ir attiecināms uz valsti tāpēc, ka Reinzemes-Pfalcas federālās zemes Satiksmes ministrija apstiprināja lidostas maksas. Šāds apstiprinājums nenozīmē, ka pastāvēja jebkāda ekonomiska vai politiska atkarība, bet bija tikai Vācijas tiesību aktos paredzēta formalitāte, kas saskaņā ar likumu jāizpilda ikvienai lidosta neatkarīgi no tā, vai tā pieder valstij vai ne. Šādu tiesību aktu mērķis ir aizsargāt aviokompānijas no jebkādas monopolistisko pilnvaru ļaunprātīgas izmantošanas, lidostai nosakot cenas par tās izmantošanu.

| (175) | Vācija turklāt apgalvoja, ka 2001. gada lidostas maksu cenrādis neradīja priekšrocību Frankfurtes-Hānas lidostai. Tā piekrita Komisijai, ka par etalonu var izmantot privātā tirgus ieguldītāja kritēriju pārbaudi, kas tika veikta saistībā ar 2002. gada Ryanair līgumu, kura pamatā ir 2001. gada lidostas maksu cenrādis un ar kuru tika ieviests papildu tirgvedības atbalsts. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tā kā attiecībā uz 2002. gada Ryanair līgumu TEDK ir pozitīvs, Vācija apgalvoja, ka uz 2001. gada lidostas maksu cenrādi nevar tikt attiecināts nekāds cits rezultāts. Attiecībā uz Komisijas paustajām šaubām par TEDK Vācija atsaucās uz savu argumentāciju par TEDK saistībā ar 2002. gada Ryanair līgumu (sk. 178. apsvērumu un nākamos apsvērumus). |
| --- | --- |

(175)

Vācija turklāt apgalvoja, ka 2001. gada lidostas maksu cenrādis neradīja priekšrocību Frankfurtes-Hānas lidostai. Tā piekrita Komisijai, ka par etalonu var izmantot privātā tirgus ieguldītāja kritēriju pārbaudi, kas tika veikta saistībā ar 2002. gada Ryanair līgumu, kura pamatā ir 2001. gada lidostas maksu cenrādis un ar kuru tika ieviests papildu tirgvedības atbalsts. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tā kā attiecībā uz 2002. gada Ryanair līgumu TEDK ir pozitīvs, Vācija apgalvoja, ka uz 2001. gada lidostas maksu cenrādi nevar tikt attiecināts nekāds cits rezultāts. Attiecībā uz Komisijas paustajām šaubām par TEDK Vācija atsaucās uz savu argumentāciju par TEDK saistībā ar 2002. gada Ryanair līgumu (sk. 178. apsvērumu un nākamos apsvērumus).

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (176) | Turklāt Vācija pilnīgi nepiekrita Komisijai attiecībā uz novērtējumu par 2001. gada lidostas maksu cenrāža selektivitāti. Vācija apgalvoja, ka 2001. gada lidostas maksu cenrādis bija vispārējs un attiecās uz visām aviokompānijām, kas izmantoja lidostu, tāpēc tas nevar būt ne selektīvs, ne īpašs. Kā norādīja Vācija, 2001. gada lidostas maksu cenrādī nebija nošķīrumu, kas radītu priekšrocību kādai konkrētai aviokompānijai salīdzinājumā ar pārējām aviokompānijām, un tas arī neparedzēja nekādu atlaižu sistēmu. Tāpēc Vācija uzskatīja, ka nevienai aviokompānijai netika radīta selektīva priekšrocība. |
| --- | --- |

(176)

Turklāt Vācija pilnīgi nepiekrita Komisijai attiecībā uz novērtējumu par 2001. gada lidostas maksu cenrāža selektivitāti. Vācija apgalvoja, ka 2001. gada lidostas maksu cenrādis bija vispārējs un attiecās uz visām aviokompānijām, kas izmantoja lidostu, tāpēc tas nevar būt ne selektīvs, ne īpašs. Kā norādīja Vācija, 2001. gada lidostas maksu cenrādī nebija nošķīrumu, kas radītu priekšrocību kādai konkrētai aviokompānijai salīdzinājumā ar pārējām aviokompānijām, un tas arī neparedzēja nekādu atlaižu sistēmu. Tāpēc Vācija uzskatīja, ka nevienai aviokompānijai netika radīta selektīva priekšrocība.

| (177) | Visbeidzot, attiecībā uz 2001. gada lidostas maksu cenrādi Vācija apgalvoja, ka tas atbilst tirgū ierastai rīcībai un tādējādi nevar izkropļot konkurenci starp lidostām vai konkurenci iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(177)

Visbeidzot, attiecībā uz 2001. gada lidostas maksu cenrādi Vācija apgalvoja, ka tas atbilst tirgū ierastai rīcībai un tādējādi nevar izkropļot konkurenci starp lidostām vai konkurenci iekšējā tirgū.

5.3.3.   PASĀKUMS NR. 9 – 2002. GADA RYANAIR LĪGUMS

RYANAIR

| (178) | Pretēji 2008. gada lēmumā par procedūras sākšanu paustajam Vācija uzskatīja, ka 2002. gada Ryanair līgums neradīja zaudējumus, bet gan nodrošināja FFHG ieņēmumu avotu. Attiecībā uz 2002. gada Ryanair līguma attiecināmību un valsts līdzekļu izmantošanu Vācija atsaucās uz saviem paskaidrojumiem par 1999. gada Ryanair līgumu (sk. 167. apsvērumu un nākamos apsvērumus). Vācija arī piebilda, ka 2002. gadā līguma noslēgšanas brīdī FFHG akcijas jau piederēja galvenokārt Fraport, kura līdzekļi nav valsts līdzekļi un kura darbības nav attiecināmas uz valsti, kā Vācija jau norādīja saistībā ar 2001. gada PZNL (sk. 134. apsvērumu un nākamos apsvērumus). |
| --- | --- |

(178)

Pretēji 2008. gada lēmumā par procedūras sākšanu paustajam Vācija uzskatīja, ka 2002. gada Ryanair līgums neradīja zaudējumus, bet gan nodrošināja FFHG ieņēmumu avotu. Attiecībā uz 2002. gada Ryanair līguma attiecināmību un valsts līdzekļu izmantošanu Vācija atsaucās uz saviem paskaidrojumiem par 1999. gada Ryanair līgumu (sk. 167. apsvērumu un nākamos apsvērumus). Vācija arī piebilda, ka 2002. gadā līguma noslēgšanas brīdī FFHG akcijas jau piederēja galvenokārt Fraport, kura līdzekļi nav valsts līdzekļi un kura darbības nav attiecināmas uz valsti, kā Vācija jau norādīja saistībā ar 2001. gada PZNL (sk. 134. apsvērumu un nākamos apsvērumus).

Ryanair

FFHG

Ryanair

Ryanair

FFHG

Fraport

| (179) | Vācija uzskata, ka FFHG Uzraudzības padomē, kas apstiprināja 2002. gada Ryanair līguma noslēgšanu, nebija valsts dominances. Šajā saistībā Vācija apgalvoja, ka FFHG Uzraudzības padomes locekļu raksturojums 2008. gada lēmuma par procedūras sākšanu 18. apsvērumā bija kļūdains. Vācija norādīja, ka saskaņā ar FFHG Statūtiem Fraport bija seši pārstāvji un Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei bija astoņi pārstāvji, no kuriem trīs bija pašvaldību pārstāvji. Saskaņā ar Vācijas teikto locekļiem tomēr bija atšķirīgs balsu skaits, un lielākais balsu skaits vienmēr bija privātuzņēmumam Fraport. Iemesls – Fraport pārstāvjiem katram bija 12 balsis, savukārt federālās zemes pārstāvjiem katram bija tikai 5 balsis, un pašvaldību pārstāvjiem katram bija pat tikai viena balss. Vācija norādīja, ka tādējādi Fraport bija 72 balsis, savukārt federālās zemes un pašvaldību pārstāvjiem bija tikai 28 balsis. Tā kā Uzraudzības padome lēmumus pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu, Vācija uzskatīja, ka nebūtu bijis iespējams noslēgt 2002. gada Ryanair līgumu bez Fraport balsīm, tāpēc līguma noslēgšana nav attiecināma uz valsti. |
| --- | --- |

(179)

Vācija uzskata, ka FFHG Uzraudzības padomē, kas apstiprināja 2002. gada Ryanair līguma noslēgšanu, nebija valsts dominances. Šajā saistībā Vācija apgalvoja, ka FFHG Uzraudzības padomes locekļu raksturojums 2008. gada lēmuma par procedūras sākšanu 18. apsvērumā bija kļūdains. Vācija norādīja, ka saskaņā ar FFHG Statūtiem Fraport bija seši pārstāvji un Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei bija astoņi pārstāvji, no kuriem trīs bija pašvaldību pārstāvji. Saskaņā ar Vācijas teikto locekļiem tomēr bija atšķirīgs balsu skaits, un lielākais balsu skaits vienmēr bija privātuzņēmumam Fraport. Iemesls – Fraport pārstāvjiem katram bija 12 balsis, savukārt federālās zemes pārstāvjiem katram bija tikai 5 balsis, un pašvaldību pārstāvjiem katram bija pat tikai viena balss. Vācija norādīja, ka tādējādi Fraport bija 72 balsis, savukārt federālās zemes un pašvaldību pārstāvjiem bija tikai 28 balsis. Tā kā Uzraudzības padome lēmumus pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu, Vācija uzskatīja, ka nebūtu bijis iespējams noslēgt 2002. gada Ryanair līgumu bez Fraport balsīm, tāpēc līguma noslēgšana nav attiecināma uz valsti.

FFHG

Ryanair

FFHG

FFHG

Fraport

Fraport

Fraport

Fraport

Ryanair

Fraport

| (180) | Turklāt Vācija noraidīja Komisijas šaubas par priekšrocības piešķiršanu un PwC iesniegto TEDK šajā jautājumā. Vācija apgalvoja, ka norādītais pasažieru skaits [...] vienā lidojumā nav novērtēts pārāk augstu, jo jau 2002. gadā [...] % no Ryanair lidojumiem tika veikti ar Boeing 737-800 gaisa kuģiem un vidējais noslodzes koeficients minētajos lidojumos bija [...]; tas nozīmē, ka katrā Ryanair lidojumā pasažieru skaits vienā lidmašīnā faktiski bija vidēji [...]. Tāpēc Vācija uzskatīja, ka novērtētais pasažieru skaits, proti, [...] pasažieri, bija pamatots un netika novērtēts pārāk augstu, jo īpaši tāpēc, ka FFHG bija ņēmis vērā, ka Ryanair pāreja no Boeing 737-200 uz Boeing 737-800 gaisa kuģiem notika ļoti ātri. |
| --- | --- |

(180)

Turklāt Vācija noraidīja Komisijas šaubas par priekšrocības piešķiršanu un PwC iesniegto TEDK šajā jautājumā. Vācija apgalvoja, ka norādītais pasažieru skaits [...] vienā lidojumā nav novērtēts pārāk augstu, jo jau 2002. gadā [...] % no Ryanair lidojumiem tika veikti ar Boeing 737-800 gaisa kuģiem un vidējais noslodzes koeficients minētajos lidojumos bija [...]; tas nozīmē, ka katrā Ryanair lidojumā pasažieru skaits vienā lidmašīnā faktiski bija vidēji [...]. Tāpēc Vācija uzskatīja, ka novērtētais pasažieru skaits, proti, [...] pasažieri, bija pamatots un netika novērtēts pārāk augstu, jo īpaši tāpēc, ka FFHG bija ņēmis vērā, ka Ryanair pāreja no Boeing 737-200 uz Boeing 737-800 gaisa kuģiem notika ļoti ātri.

PwC

Ryanair

Boeing

Ryanair

FFHG

Ryanair

Boeing

Boeing

| (181) | Attiecībā uz Komisijas šaubām par lidostas vispārējās infrastruktūras un pārvaldības izmaksām Vācija atsaucās uz savu argumentāciju par 1999. gada Ryanair līgumu (sk. 171. apsvērumu un nākamo apsvērumu). Attiecībā uz pasākuma selektivitāti tā arī atsaucās uz saviem apgalvojumiem par 2001. gada lidostas maksu cenrādi (sk. 176. apsvērumu). |
| --- | --- |

(181)

Attiecībā uz Komisijas šaubām par lidostas vispārējās infrastruktūras un pārvaldības izmaksām Vācija atsaucās uz savu argumentāciju par 1999. gada Ryanair līgumu (sk. 171. apsvērumu un nākamo apsvērumu). Attiecībā uz pasākuma selektivitāti tā arī atsaucās uz saviem apgalvojumiem par 2001. gada lidostas maksu cenrādi (sk. 176. apsvērumu).

Ryanair

5.3.4.   PASĀKUMS NR. 10 – 2005. GADA RYANAIR LĪGUMS

RYANAIR

| (182) | Attiecībā uz valsts līdzekļiem un attiecināmību Vācija atsaucās uz saviem apgalvojumiem par 1999. un 2002. gada Ryanair līgumiem (sk. 167. apsvērumu un nākamos apsvērumus, kā arī 178. apsvērumu un nākamos apsvērumus). Turklāt Vācija norādīja, ka 2005. gada Ryanair līguma noslēgšanas brīdī FFHG Uzraudzības padome bija veidota tā, ka publiskās iestādes nevarēja īstenot noteicošu ietekmi lēmuma pieņemšanā. Tobrīd Fraport bija 156 balsis, savukārt Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei un Hesenes federālajai zemei katrai bija 42 balsis. Vācija apgalvoja, ka tādējādi valstij nevarēja būt noteicošas ietekmes, jo tai bija tikai 84 balsis no 240 balsīm. |
| --- | --- |

(182)

Attiecībā uz valsts līdzekļiem un attiecināmību Vācija atsaucās uz saviem apgalvojumiem par 1999. un 2002. gada Ryanair līgumiem (sk. 167. apsvērumu un nākamos apsvērumus, kā arī 178. apsvērumu un nākamos apsvērumus). Turklāt Vācija norādīja, ka 2005. gada Ryanair līguma noslēgšanas brīdī FFHG Uzraudzības padome bija veidota tā, ka publiskās iestādes nevarēja īstenot noteicošu ietekmi lēmuma pieņemšanā. Tobrīd Fraport bija 156 balsis, savukārt Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei un Hesenes federālajai zemei katrai bija 42 balsis. Vācija apgalvoja, ka tādējādi valstij nevarēja būt noteicošas ietekmes, jo tai bija tikai 84 balsis no 240 balsīm.

Ryanair

Ryanair

FFHG

Fraport

| (183) | Turklāt Vācija uzskatīja, ka minētais līgums neradīja priekšrocību Ryanair. Vācija norādīja, ka pretēji Komisijas pieņēmumam 2008. gada lēmumā par procedūras sākšanu PwC tika iesniegti visi attiecīgie dati, jo pretējā gadījumā tas nebūtu varējis piemērot šo visaptverošo, neitrālo un neatkarīgo TEDK. Turklāt Vācija noraidīja Komisijas šaubas, ka Ryanair izraisītie ieguldījumi netika pienācīgi sadalīti. Vācija norādīja, ka PwC savā papildinošajā novērtējumā bija veicis otru pētījumu, kurā tas paskaidroja, ka liela daļa izmaksu bija saistītas ar vispārējiem ieguldījumiem, ko lidosta veica neatkarīgi no pakalpojumiem, kuri tika sniegti Ryanair. Vācija norādīja, ka izmaksas, kas radušās saistībā ar Ryanair pasažieru apkalpošanu, ir iedalītas Ryanair. |
| --- | --- |

(183)

Turklāt Vācija uzskatīja, ka minētais līgums neradīja priekšrocību Ryanair. Vācija norādīja, ka pretēji Komisijas pieņēmumam 2008. gada lēmumā par procedūras sākšanu PwC tika iesniegti visi attiecīgie dati, jo pretējā gadījumā tas nebūtu varējis piemērot šo visaptverošo, neitrālo un neatkarīgo TEDK. Turklāt Vācija noraidīja Komisijas šaubas, ka Ryanair izraisītie ieguldījumi netika pienācīgi sadalīti. Vācija norādīja, ka PwC savā papildinošajā novērtējumā bija veicis otru pētījumu, kurā tas paskaidroja, ka liela daļa izmaksu bija saistītas ar vispārējiem ieguldījumiem, ko lidosta veica neatkarīgi no pakalpojumiem, kuri tika sniegti Ryanair. Vācija norādīja, ka izmaksas, kas radušās saistībā ar Ryanair pasažieru apkalpošanu, ir iedalītas Ryanair.

Ryanair

PwC

Ryanair

PwC

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (184) | Vācija arī noraidīja Komisijas šaubas par tās līgumsodu sistēmas efektivitāti, kas ieviesta ar 2005. gada Ryanair līgumu. Vācija norādīja, ka minētā līgumsodu sistēma atspoguļo tirgum atbilstošu rīcību. Vācija apgalvoja, ka vēl citi sodi papildus jau saskaņotajiem būtu bijuši lieki un nepiemēroti, jo Ryanair nebija ekskluzīvu tiesību izmantot lidostu un tas arī uzņēmās risku. |
| --- | --- |

(184)

Vācija arī noraidīja Komisijas šaubas par tās līgumsodu sistēmas efektivitāti, kas ieviesta ar 2005. gada Ryanair līgumu. Vācija norādīja, ka minētā līgumsodu sistēma atspoguļo tirgum atbilstošu rīcību. Vācija apgalvoja, ka vēl citi sodi papildus jau saskaņotajiem būtu bijuši lieki un nepiemēroti, jo Ryanair nebija ekskluzīvu tiesību izmantot lidostu un tas arī uzņēmās risku.

Ryanair

Ryanair

| (185) | Vācija arī norādīja, ka konkrētais līgums nav selektīvs pasākums, jo saskaņoto lidostas maksu pamatā bija vispārējais 2006. gada lidostas maksu cenrādis. Turklāt Vācija apgalvoja, ka FFHG radušos zaudējumus izraisīja nevis 2005. gada Ryanair līgums, bet gan Frankfurtes-Hānas lidostai nepieciešamie ieguldījumi, savukārt Ryanair izraisītie ieguldījumi tika segti no ieņēmumiem, ko radīja 2005. gada Ryanair līgums. |
| --- | --- |

(185)

Vācija arī norādīja, ka konkrētais līgums nav selektīvs pasākums, jo saskaņoto lidostas maksu pamatā bija vispārējais 2006. gada lidostas maksu cenrādis. Turklāt Vācija apgalvoja, ka FFHG radušos zaudējumus izraisīja nevis 2005. gada Ryanair līgums, bet gan Frankfurtes-Hānas lidostai nepieciešamie ieguldījumi, savukārt Ryanair izraisītie ieguldījumi tika segti no ieņēmumiem, ko radīja 2005. gada Ryanair līgums.

FFHG

Ryanair

Ryanair

Ryanair

5.3.5.   PASĀKUMS NR. 11 – 2006. GADA LIDOSTAS MAKSU CENRĀDIS

| (186) | Attiecībā uz 2006. gada lidostas maksu cenrādi Vācija vispārīgi apgalvoja, ka lidostas maksas tika noteiktas, pamatojoties vienīgi uz ekonomiskiem apsvērumiem un ņemot vērā Frankfurtes-Hānas lidostas kā zemo cenu gaisa pārvadātāju lidostas uzņēmējdarbības modeli, t. i., prognozējot, ka ekspluatācijas izmaksas tiks segtas īstermiņā un ka ilgtermiņā tiks gūta noturīga peļņa. |
| --- | --- |

(186)

Attiecībā uz 2006. gada lidostas maksu cenrādi Vācija vispārīgi apgalvoja, ka lidostas maksas tika noteiktas, pamatojoties vienīgi uz ekonomiskiem apsvērumiem un ņemot vērā Frankfurtes-Hānas lidostas kā zemo cenu gaisa pārvadātāju lidostas uzņēmējdarbības modeli, t. i., prognozējot, ka ekspluatācijas izmaksas tiks segtas īstermiņā un ka ilgtermiņā tiks gūta noturīga peļņa.

| (187) | Attiecībā uz valsts līdzekļiem un attiecināmību Vācija atsaucās uz savu argumentāciju par 1999., 2002. un 2005. gada Ryanair līgumu (sk. 167. apsvērumu un nākamos apsvērumus, 178. apsvērumu un nākamos apsvērumus un 182. apsvērumu un nākamos apsvērumus) un 2001. gada lidostas maksu cenrādi (sk. 173. apsvērumu un nākamos apsvērumus). |
| --- | --- |

(187)

Attiecībā uz valsts līdzekļiem un attiecināmību Vācija atsaucās uz savu argumentāciju par 1999., 2002. un 2005. gada Ryanair līgumu (sk. 167. apsvērumu un nākamos apsvērumus, 178. apsvērumu un nākamos apsvērumus un 182. apsvērumu un nākamos apsvērumus) un 2001. gada lidostas maksu cenrādi (sk. 173. apsvērumu un nākamos apsvērumus).

Ryanair

| (188) | Vācija apgalvoja, ka 2006. gada lidostas maksu cenrādis neradīja priekšrocību Ryanair. Pirmkārt, Vācija pamatoja atšķirīgās pasažieru maksas, kas tika radītas, lai radītu stimulu zemo cenu gaisa pārvadātājiem, vienlaikus sedzot lidostas ekspluatācijas izmaksas. Vācija apgalvoja, ka maksu samazināšana atbilstoši pasažieru skaitam ir izplatīta pieeja valstu un starptautiskās lidostās, kā to jau atzinusi Tiesa. Ja piešķir šādus no pasažieru skaita atkarīgus maksu samazinājumus, tiem jābūt pamatotiem ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, un, kā norāda Vācija, tā tas notika arī Frankfurtes-Hānas lidostā. Tā kā slieksnis atlaižu saņemšanai bija ļoti zems, proti, 100 000 pasažieru gadā, ar atlaidēm tika atbalstītas arī mazākas aviokompānijas. |
| --- | --- |

(188)

Vācija apgalvoja, ka 2006. gada lidostas maksu cenrādis neradīja priekšrocību Ryanair. Pirmkārt, Vācija pamatoja atšķirīgās pasažieru maksas, kas tika radītas, lai radītu stimulu zemo cenu gaisa pārvadātājiem, vienlaikus sedzot lidostas ekspluatācijas izmaksas. Vācija apgalvoja, ka maksu samazināšana atbilstoši pasažieru skaitam ir izplatīta pieeja valstu un starptautiskās lidostās, kā to jau atzinusi Tiesa. Ja piešķir šādus no pasažieru skaita atkarīgus maksu samazinājumus, tiem jābūt pamatotiem ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, un, kā norāda Vācija, tā tas notika arī Frankfurtes-Hānas lidostā. Tā kā slieksnis atlaižu saņemšanai bija ļoti zems, proti, 100 000 pasažieru gadā, ar atlaidēm tika atbalstītas arī mazākas aviokompānijas.

Ryanair

| (189) | Otrkārt, Vācija apgalvoja, ka lidostas maksu ekonomiskā pamatojuma pamatā bija vienotas kases pieeja, un atsaucās uz saviem apgalvojumiem par 1999. gada Ryanair līgumu (sk. 169. apsvērumu). Vācija arī pamatoja nošķīrumu atbilstīgi apgriešanās laikam (turpmāk AL) mazāk vai vairāk par 30 minūtēm, paskaidrojot, ka AL vairāk par 30 minūtēm faktiski ir saistīts ar lielākām izmaksām. Vācija arī norādīja, ka, lai gan no lidostas maksām netika segtas izmaksas 100 % apmērā, tirgus ekonomikas dalībnieks tik un tā būtu izvēlējies šo maksu cenrādi, jo izmaksu segumu tādai infrastruktūrai, kāda ir lidosta, nevar sasniegt tik īsā laikā. Tomēr FFHG cerēja, ka ar 2006. gada lidostas maksu cenrāža starpniecību izdosies piesaistīt vairāk pasažieru un ka līdz 2008. gadam tiks sasniegts pilnīgs izmaksu segums. PwC veiktajā novērtējumā par šo lidostas maksu cenrādi konstatēts, ka lidostas maksu ieviešanas brīdī tas bija ekonomiski reālistisks, kā tas tika apstiprināts arī papildinošajā PwC novērtējumā. |
| --- | --- |

(189)

Otrkārt, Vācija apgalvoja, ka lidostas maksu ekonomiskā pamatojuma pamatā bija vienotas kases pieeja, un atsaucās uz saviem apgalvojumiem par 1999. gada Ryanair līgumu (sk. 169. apsvērumu). Vācija arī pamatoja nošķīrumu atbilstīgi apgriešanās laikam (turpmāk AL) mazāk vai vairāk par 30 minūtēm, paskaidrojot, ka AL vairāk par 30 minūtēm faktiski ir saistīts ar lielākām izmaksām. Vācija arī norādīja, ka, lai gan no lidostas maksām netika segtas izmaksas 100 % apmērā, tirgus ekonomikas dalībnieks tik un tā būtu izvēlējies šo maksu cenrādi, jo izmaksu segumu tādai infrastruktūrai, kāda ir lidosta, nevar sasniegt tik īsā laikā. Tomēr FFHG cerēja, ka ar 2006. gada lidostas maksu cenrāža starpniecību izdosies piesaistīt vairāk pasažieru un ka līdz 2008. gadam tiks sasniegts pilnīgs izmaksu segums. PwC veiktajā novērtējumā par šo lidostas maksu cenrādi konstatēts, ka lidostas maksu ieviešanas brīdī tas bija ekonomiski reālistisks, kā tas tika apstiprināts arī papildinošajā PwC novērtējumā.

Ryanair

FFHG

PwC

PwC

| (190) | Attiecībā uz tirgvedības atbalstu, kas piešķirts atbilstoši 2006. gada lidostas maksu cenrādim, Vācija apgalvoja, ka faktiski tas nav cenrāža neatņemama daļa. Vācija arī apgalvoja, ka jebkurš tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu nodrošinājis aviokompānijām pieejamu tādu pašu tirgvedības atbalstu, jo jauna maršruta atklāšana ir saistīta ar augstiem ekonomiskiem riskiem. Šādu atbalstu piešķir vienīgi par jauniem piedāvātiem maršrutiem, proti, maršrutiem, kas nav apkalpoti vispār vai nav apkalpoti pēdējo 24 mēnešu laikā. Atbalsta apjoms ir atkarīgs no viena gada laikā pārvadāto izlidojošo pasažieru skaita. Pamatojoties uz tādiem kritērijiem kā pagaidu maršruti, ko piedāvā Frankfurtes-Hānas lidostā, iknedēļas lidojumi ar pārsēšanos un nepārtraukto lidojumu ilgums, tiek nodrošināts, ka atbalsts faktiski ļauj paplašināt aviokompāniju piedāvāto lidojumu tīklu. |
| --- | --- |

(190)

Attiecībā uz tirgvedības atbalstu, kas piešķirts atbilstoši 2006. gada lidostas maksu cenrādim, Vācija apgalvoja, ka faktiski tas nav cenrāža neatņemama daļa. Vācija arī apgalvoja, ka jebkurš tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu nodrošinājis aviokompānijām pieejamu tādu pašu tirgvedības atbalstu, jo jauna maršruta atklāšana ir saistīta ar augstiem ekonomiskiem riskiem. Šādu atbalstu piešķir vienīgi par jauniem piedāvātiem maršrutiem, proti, maršrutiem, kas nav apkalpoti vispār vai nav apkalpoti pēdējo 24 mēnešu laikā. Atbalsta apjoms ir atkarīgs no viena gada laikā pārvadāto izlidojošo pasažieru skaita. Pamatojoties uz tādiem kritērijiem kā pagaidu maršruti, ko piedāvā Frankfurtes-Hānas lidostā, iknedēļas lidojumi ar pārsēšanos un nepārtraukto lidojumu ilgums, tiek nodrošināts, ka atbalsts faktiski ļauj paplašināt aviokompāniju piedāvāto lidojumu tīklu.

| (191) | Vācija apgalvoja, ka tirgvedības atbalstu nevar uzskatīt par lidostas vienpusēju darbību. Kā norādīja Vācija, atbalsts jauniem maršrutiem ir ļāvis lidostai kāpināt peļņu, jo lielāks pasažieru skaits nozīmē arī lielākus ar aviāciju nesaistītos ieņēmumus. Turklāt Vācija paskaidroja, ka atbalsta summas tika noteiktas, pamatojoties uz saprātīgiem apsvērumiem. |
| --- | --- |

(191)

Vācija apgalvoja, ka tirgvedības atbalstu nevar uzskatīt par lidostas vienpusēju darbību. Kā norādīja Vācija, atbalsts jauniem maršrutiem ir ļāvis lidostai kāpināt peļņu, jo lielāks pasažieru skaits nozīmē arī lielākus ar aviāciju nesaistītos ieņēmumus. Turklāt Vācija paskaidroja, ka atbalsta summas tika noteiktas, pamatojoties uz saprātīgiem apsvērumiem.

| (192) | Vācija arī noraidīja Komisijas šaubas, ka tirgvedības risks ir lielāks aviokompānijām, kas vēl nav izvērsušas aktīvu darbību Frankfurtes-Hānas lidostā. Vācija apgalvoja, ka aviokompānijām, kam ir liels pasažieru skaits un kas apkalpo pievilcīgu tīklu, rodas lielākas tirgvedības izmaksas, kas savukārt pamato lielāku tirgvedības atbalstu no lidostas, ņemot vērā arī to, ka lielāks pasažieru skaits palielina lidostas peļņu. Jebkurā gadījumā atbalsta summa nepārsniegtu vienu trešdaļu no reālajām tirgvedības izmaksām, tādējādi izslēdzot jebkādu diskrimināciju starp aviokompānijām, kas jau apkalpo Frankfurtes-Hānas lidostu, un citām aviokompānijām. Turklāt Vācija argumentēja, ka lielākām aviokompānijām parasti ir lielāks tirgvedības budžets, tāpēc sniegtais atbalsts parasti ir mazāks attiecībā pret visu budžetu nekā tas ir mazākai aviokompānijai. |
| --- | --- |

(192)

Vācija arī noraidīja Komisijas šaubas, ka tirgvedības risks ir lielāks aviokompānijām, kas vēl nav izvērsušas aktīvu darbību Frankfurtes-Hānas lidostā. Vācija apgalvoja, ka aviokompānijām, kam ir liels pasažieru skaits un kas apkalpo pievilcīgu tīklu, rodas lielākas tirgvedības izmaksas, kas savukārt pamato lielāku tirgvedības atbalstu no lidostas, ņemot vērā arī to, ka lielāks pasažieru skaits palielina lidostas peļņu. Jebkurā gadījumā atbalsta summa nepārsniegtu vienu trešdaļu no reālajām tirgvedības izmaksām, tādējādi izslēdzot jebkādu diskrimināciju starp aviokompānijām, kas jau apkalpo Frankfurtes-Hānas lidostu, un citām aviokompānijām. Turklāt Vācija argumentēja, ka lielākām aviokompānijām parasti ir lielāks tirgvedības budžets, tāpēc sniegtais atbalsts parasti ir mazāks attiecībā pret visu budžetu nekā tas ir mazākai aviokompānijai.

| (193) | Visbeidzot, Vācija norādīja, ka PwC piemērotais TEDK apliecināja, ka konkrētais tirgvedības atbalsts tika sniegts atbilstoši tirgus apstākļiem. |
| --- | --- |

(193)

Visbeidzot, Vācija norādīja, ka PwC piemērotais TEDK apliecināja, ka konkrētais tirgvedības atbalsts tika sniegts atbilstoši tirgus apstākļiem.

PwC

| (194) | Attiecībā uz pasākuma selektivitāti un konkurences izkropļošanu iekšējā tirgū Vācija atsaucās uz saviem apgalvojumiem par 2001. gada lidostas maksu cenrādi (sk. 176. apsvērumu un nākamos apsvērumus). |
| --- | --- |

(194)

Attiecībā uz pasākuma selektivitāti un konkurences izkropļošanu iekšējā tirgū Vācija atsaucās uz saviem apgalvojumiem par 2001. gada lidostas maksu cenrādi (sk. 176. apsvērumu un nākamos apsvērumus).

| (195) | Tādējādi Vācija apgalvoja, ka 2006. gada lidostas maksu cenrādis nebija saistīts ar valsts atbalstu. Vācija arī apgalvoja, ka tad, ja Komisija secinātu, ka lidostas maksas bija valsts atbalsts, šāds atbalsts alternatīvi būtu saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(195)

Tādējādi Vācija apgalvoja, ka 2006. gada lidostas maksu cenrādis nebija saistīts ar valsts atbalstu. Vācija arī apgalvoja, ka tad, ja Komisija secinātu, ka lidostas maksas bija valsts atbalsts, šāds atbalsts alternatīvi būtu saderīgs ar iekšējo tirgu.

5.4.   PASĀKUMU SADERĪBA AR IEKŠĒJO TIRGU

PASĀKUMU SADERĪBA AR IEKŠĒJO TIRGU

5.4.1.   LIDOSTAS INFRASTRUKTŪRAS FINANSĒŠANAI PAREDZĒTĀ IEGULDĪJUMU ATBALSTA SADERĪBA

| (196) | Vācija uzskata: ja tiktu atzīts, ka 1.–6. pasākums ir saistīts ar valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, ciktāl minēto pasākumu mērķis bija finansēt Frankfurtes-Hānas lidostas infrastruktūru, šādu atbalstu var uzskatīt par saderīgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punktu un 2005. gada Aviācijas vadlīnijām. |
| --- | --- |

(196)

Vācija uzskata: ja tiktu atzīts, ka 1.–6. pasākums ir saistīts ar valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, ciktāl minēto pasākumu mērķis bija finansēt Frankfurtes-Hānas lidostas infrastruktūru, šādu atbalstu var uzskatīt par saderīgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punktu un 2005. gada Aviācijas vadlīnijām.

5.4.1.1.   
  Ieguldījums skaidri definēta vispārējas nozīmes mērķa sasniegšanā

Ieguldījums skaidri definēta vispārējas nozīmes mērķa sasniegšanā

| (197) | Attiecībā uz skaidri definētu vispārējas nozīmes mērķi Vācija norādīja, ka Frankfurtes-Hānas lidostas infrastruktūras finansēšanas mērķis vienmēr ir bijis uzlabot ekonomiski mazattīstītā un mazapdzīvotā Hunsrika [Hunsrück] reģiona ekonomisko struktūru. |
| --- | --- |

(197)

Attiecībā uz skaidri definētu vispārējas nozīmes mērķi Vācija norādīja, ka Frankfurtes-Hānas lidostas infrastruktūras finansēšanas mērķis vienmēr ir bijis uzlabot ekonomiski mazattīstītā un mazapdzīvotā Hunsrika [Hunsrück] reģiona ekonomisko struktūru.

Hunsrück

| (198) | Šajā saistībā Vācija norādīja, ka, pirmkārt, FFHG atbalstīšanas mērķis bija palīdzēt pārvarēt Hunsrika reģiona vājo strukturālo ekonomiku. Vācija apgalvoja, ka ap Frankfurtes-Hānas lidostu atrodas vairākas teritorijas, ko uzskata par reģioniem, kuri jāatbalsta Gemeinschaftsaufgabe“Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” (36) ietvaros – šo uzdevumu kopīgi veic federālās un vietējās pašvaldības. Šajā saistībā Vācija norādīja, ka visi četri lidostas apkārtnē esošie reģioni, proti, Landkreis Bernkastel-Wittlich, Birkenfeld, Cochem-Zell un Rhein-Hunsrück-Kreis, vidēji ir tikai uz pusi tik blīvi apdzīvoti kā pārējā Reinzemes-Pfalcas federālā zeme. Vācija norādīja, ka reģionos, kuru ekonomiku veido mazie un vidējie uzņēmumi, nodarbinātība ir galvenais faktors, kas aptur reģiona ekonomikas turpmāku lejupslīdi, un Frankfurtes-Hānas lidostai ir svarīga nozīme gan kā darba devējam, gan kā klientam. |
| --- | --- |

(198)

Šajā saistībā Vācija norādīja, ka, pirmkārt, FFHG atbalstīšanas mērķis bija palīdzēt pārvarēt Hunsrika reģiona vājo strukturālo ekonomiku. Vācija apgalvoja, ka ap Frankfurtes-Hānas lidostu atrodas vairākas teritorijas, ko uzskata par reģioniem, kuri jāatbalsta Gemeinschaftsaufgabe“Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” (36) ietvaros – šo uzdevumu kopīgi veic federālās un vietējās pašvaldības. Šajā saistībā Vācija norādīja, ka visi četri lidostas apkārtnē esošie reģioni, proti, Landkreis Bernkastel-Wittlich, Birkenfeld, Cochem-Zell un Rhein-Hunsrück-Kreis, vidēji ir tikai uz pusi tik blīvi apdzīvoti kā pārējā Reinzemes-Pfalcas federālā zeme. Vācija norādīja, ka reģionos, kuru ekonomiku veido mazie un vidējie uzņēmumi, nodarbinātība ir galvenais faktors, kas aptur reģiona ekonomikas turpmāku lejupslīdi, un Frankfurtes-Hānas lidostai ir svarīga nozīme gan kā darba devējam, gan kā klientam.

FFHG

Gemeinschaftsaufgabe

Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur

36

Landkreis Bernkastel-Wittlich

Birkenfeld

Cochem-Zell

Rhein-Hunsrück-Kreis

| (199) | Otrkārt, Vācija apgalvoja, ka Frankfurtes-Hānas lidostai ir svarīga nozīme Reinzemes-Pfalcas federālās zemes ienākošā tūrisma (~ 33 % pasažieru, kas atbilst aptuveni 1 miljonam pasažieru 2005. gadā) un izejošā tūrisma (~ 67 % pasažieru) stratēģiskajā attīstībā. Vācija norādīja, ka 88 % pasažieru, kuri ierodas, uzturas reģionā vairākas diennaktis. Vācija norādīja, ka 2005. gadā tūristi, kuri ieradās caur Frankfurtes-Hānas lidostu, nakšņoja reģionā aptuveni 5,7 miljonus reižu. (37) Nakšņošanas gadījumu skaits turpināja palielināties, un 2011. gadā Reinzemes-Pfalcas federālā zeme uzņēma 8,2 miljonus viesu, kuri nakšņoja 21,5 miljonus reižu. Vācija norādīja, ka ir palielinājies viesu skaits no Austrumeiropas un Dienvideiropas valstīm un ka liels skaits lidojumu no minētajām valstīm tiek veikts uz Frankfurtes-Hānas lidostu. Līdz ar to, kā norāda Vācija, tūrisma nozarē Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē ir radīti aptuveni 198 000 darbavietu. Vācija paskaidroja, ka pozitīvo ietekmi uz ienākumiem un nodarbinātību īpaši veicina ienākošais tūrisms un Frankfurtes-Hānas lidosta ir kā vārti tūristiem uz Hunsrika reģionu, kā arī visu Reinzemi-Pfalcu. Vācija norādīja, ka no 1990. gada līdz 2001. gadam tūristu skaits Hunsrika reģionā ir palielinājies par 70 % un Reinzemē-Pfalcā par 35 %. Saskaņā ar Vācijas datiem tajā pašā laikposmā no ārvalstīm ieceļojušo tūristu skaits Hunsrika reģionā ir palielinājies par 163 %. Tā kā 88 % tūristu, kuri ierodas caur Frankfurtes-Hānas lidostu, uzturas vismaz vienu nakti un vairāk nekā 80 % no viņiem uzturas pat no divām līdz desmit dienām, viņu radītais kopējais ienākums ir aptuveni EUR 133,7 miljoni gadā. Turklāt Vācija apgalvoja, ka arī izejošais tūrisms (67 %) rada ienākumus Frankfurtes-Hānas lidostai, jo tiek radīti ar aviāciju nesaistīti ieņēmumi. |
| --- | --- |

(199)

Otrkārt, Vācija apgalvoja, ka Frankfurtes-Hānas lidostai ir svarīga nozīme Reinzemes-Pfalcas federālās zemes ienākošā tūrisma (~ 33 % pasažieru, kas atbilst aptuveni 1 miljonam pasažieru 2005. gadā) un izejošā tūrisma (~ 67 % pasažieru) stratēģiskajā attīstībā. Vācija norādīja, ka 88 % pasažieru, kuri ierodas, uzturas reģionā vairākas diennaktis. Vācija norādīja, ka 2005. gadā tūristi, kuri ieradās caur Frankfurtes-Hānas lidostu, nakšņoja reģionā aptuveni 5,7 miljonus reižu. (37) Nakšņošanas gadījumu skaits turpināja palielināties, un 2011. gadā Reinzemes-Pfalcas federālā zeme uzņēma 8,2 miljonus viesu, kuri nakšņoja 21,5 miljonus reižu. Vācija norādīja, ka ir palielinājies viesu skaits no Austrumeiropas un Dienvideiropas valstīm un ka liels skaits lidojumu no minētajām valstīm tiek veikts uz Frankfurtes-Hānas lidostu. Līdz ar to, kā norāda Vācija, tūrisma nozarē Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē ir radīti aptuveni 198 000 darbavietu. Vācija paskaidroja, ka pozitīvo ietekmi uz ienākumiem un nodarbinātību īpaši veicina ienākošais tūrisms un Frankfurtes-Hānas lidosta ir kā vārti tūristiem uz Hunsrika reģionu, kā arī visu Reinzemi-Pfalcu. Vācija norādīja, ka no 1990. gada līdz 2001. gadam tūristu skaits Hunsrika reģionā ir palielinājies par 70 % un Reinzemē-Pfalcā par 35 %. Saskaņā ar Vācijas datiem tajā pašā laikposmā no ārvalstīm ieceļojušo tūristu skaits Hunsrika reģionā ir palielinājies par 163 %. Tā kā 88 % tūristu, kuri ierodas caur Frankfurtes-Hānas lidostu, uzturas vismaz vienu nakti un vairāk nekā 80 % no viņiem uzturas pat no divām līdz desmit dienām, viņu radītais kopējais ienākums ir aptuveni EUR 133,7 miljoni gadā. Turklāt Vācija apgalvoja, ka arī izejošais tūrisms (67 %) rada ienākumus Frankfurtes-Hānas lidostai, jo tiek radīti ar aviāciju nesaistīti ieņēmumi.

37

| (200) | Treškārt, Vācija norādīja, ka, ņemot vērā visas lidostas darbības kopumā, Frankfurtes-Hānas lidosta 2012. gadā Hunsrika reģionā ir radījusi 3 063 darbavietas, no kurām 74 % bija pilnslodzes darbavietu. Saskaņā ar Vācijas teikto 90 % šo darbinieku arī dzīvo minētajā reģionā. Vācija arī apgalvoja, ka ar Frankfurtes-Hānas lidostas starpniecību tiek novērsta gados jaunu, kvalificētu darbinieku pārcelšanās uz citiem reģioniem, kā arī reģiona kopienu un to infrastruktūras ekonomiskā un sociālā lejupslīde. Turklāt Vācija norādīja, ka Frankfurtes-Hānas lidostas klātbūtne rada ne tikai minēto tiešo ietekmi uz darba tirgu, bet arī ievērojamu netiešu ietekmi, palielinot saimniecisko un ar tūrismu saistīto darbību skaitu. Šajā saistībā Vācija atsaucās uz pozitīvo sekundāro ietekmi reģionā, proti, bezdarba samazināšanos un nodokļu maksātāju skaita palielināšanos, kas palīdz nodrošināt, ka reģiona pašvaldībām ir vietējās ekonomikas atbalstam nepieciešamie finanšu līdzekļi. Ienākošais tūrisms ir radījis kopumā aptuveni 11 000 darbavietu visā Reinzemē-Pfalcā. |
| --- | --- |

(200)

Treškārt, Vācija norādīja, ka, ņemot vērā visas lidostas darbības kopumā, Frankfurtes-Hānas lidosta 2012. gadā Hunsrika reģionā ir radījusi 3 063 darbavietas, no kurām 74 % bija pilnslodzes darbavietu. Saskaņā ar Vācijas teikto 90 % šo darbinieku arī dzīvo minētajā reģionā. Vācija arī apgalvoja, ka ar Frankfurtes-Hānas lidostas starpniecību tiek novērsta gados jaunu, kvalificētu darbinieku pārcelšanās uz citiem reģioniem, kā arī reģiona kopienu un to infrastruktūras ekonomiskā un sociālā lejupslīde. Turklāt Vācija norādīja, ka Frankfurtes-Hānas lidostas klātbūtne rada ne tikai minēto tiešo ietekmi uz darba tirgu, bet arī ievērojamu netiešu ietekmi, palielinot saimniecisko un ar tūrismu saistīto darbību skaitu. Šajā saistībā Vācija atsaucās uz pozitīvo sekundāro ietekmi reģionā, proti, bezdarba samazināšanos un nodokļu maksātāju skaita palielināšanos, kas palīdz nodrošināt, ka reģiona pašvaldībām ir vietējās ekonomikas atbalstam nepieciešamie finanšu līdzekļi. Ienākošais tūrisms ir radījis kopumā aptuveni 11 000 darbavietu visā Reinzemē-Pfalcā.

| (201) | Vācija apgalvoja, ka Frankfurtes-Hānas lidostas infrastruktūras finansēšana ir arī palīdzējusi sasniegt skaidri definēto vispārējas nozīmes mērķi, proti, novērst gaisa satiksmes pārslogotību lielākajās ES centrmezgla lidostās. Šajā saistībā Vācija norādīja, ka iepriekš tika regulāri pārsniegti Frankfurtes pie Mainas lidostas jaudas ierobežojumi. Vācija norādīja, ka tādējādi Frankfurtes-Hānas lidosta, jo īpaši ņemot vērā tās diennakts darbības licenci, īsteno mērķi nodrošināt papildu jaudu, lai mazinātu pārslogotību Frankfurtes pie Mainas lidostā. |
| --- | --- |

(201)

Vācija apgalvoja, ka Frankfurtes-Hānas lidostas infrastruktūras finansēšana ir arī palīdzējusi sasniegt skaidri definēto vispārējas nozīmes mērķi, proti, novērst gaisa satiksmes pārslogotību lielākajās ES centrmezgla lidostās. Šajā saistībā Vācija norādīja, ka iepriekš tika regulāri pārsniegti Frankfurtes pie Mainas lidostas jaudas ierobežojumi. Vācija norādīja, ka tādējādi Frankfurtes-Hānas lidosta, jo īpaši ņemot vērā tās diennakts darbības licenci, īsteno mērķi nodrošināt papildu jaudu, lai mazinātu pārslogotību Frankfurtes pie Mainas lidostā.

| (202) | Turklāt Vācija norādīja, ka atbalsts Frankfurtes-Hānas lidostai palīdz sasniegt arī vispārējas nozīmes mērķi, proti, palielināt Savienības pilsoņu mobilitāti. Šajā saistībā Vācija norādīja, ka Frankfurtes-Hānas lidosta ir vienīgā Vācijas lidosta, kas piedāvā tiešos lidojumus uz Kauņu (Lietuva), Kerri (Īrija), Kosu (Grieķija), Monpeljē (Francija), Nāzūru (Maroka), Plovdivu (Bulgārija), Pulu (Horvātija), Rodu (Grieķija), Santjago de Kompostelu (Spānija) un Volu (Grieķija). Kā norādīja Vācija, Frankfurtes-Hānas lidosta arī veicina jauniešu profesionālo mobilitāti, jo jauniešiem ir iespēja nokļūt Hunsrika reģionā un Reinzemē-Pfalcā par zemām cenām. Vācija piebilda, ka līdzīgi arī studentiem no visas Eiropas tagad ir pieejamas augstas kvalitātes universitātes un augstākās izglītības iestādes Koblencā, Maincā, Kaizerslauternē, Trīrē, Vīsbādenē, Manheimā, Bonnā u. c., kurās pārsvarā netiek pieprasīta studiju maksa. |
| --- | --- |

(202)

Turklāt Vācija norādīja, ka atbalsts Frankfurtes-Hānas lidostai palīdz sasniegt arī vispārējas nozīmes mērķi, proti, palielināt Savienības pilsoņu mobilitāti. Šajā saistībā Vācija norādīja, ka Frankfurtes-Hānas lidosta ir vienīgā Vācijas lidosta, kas piedāvā tiešos lidojumus uz Kauņu (Lietuva), Kerri (Īrija), Kosu (Grieķija), Monpeljē (Francija), Nāzūru (Maroka), Plovdivu (Bulgārija), Pulu (Horvātija), Rodu (Grieķija), Santjago de Kompostelu (Spānija) un Volu (Grieķija). Kā norādīja Vācija, Frankfurtes-Hānas lidosta arī veicina jauniešu profesionālo mobilitāti, jo jauniešiem ir iespēja nokļūt Hunsrika reģionā un Reinzemē-Pfalcā par zemām cenām. Vācija piebilda, ka līdzīgi arī studentiem no visas Eiropas tagad ir pieejamas augstas kvalitātes universitātes un augstākās izglītības iestādes Koblencā, Maincā, Kaizerslauternē, Trīrē, Vīsbādenē, Manheimā, Bonnā u. c., kurās pārsvarā netiek pieprasīta studiju maksa.

| (203) | Vācija arī apgalvoja, ka vispārējās interesēs ir arī tas, ka Hunsriks un tam apkārt esošie Reinzemes-Pfalcas reģioni ir savienoti ar citiem perifēriem reģioniem, piemēram, Limeriku, par ko liecina līdz šim izveidotās pilsētu partnerības. Vācija norādīja, ka tā ir ceturtā lielākā tautsaimniecība pasaulē un tāpēc uzmanību pievērš ne tikai savienojumiem ar Eiropas lielākajām centrmezgla lidostām, bet arī savienojumiem starp reģioniem. Saskaņā ar Vācijas teikto Eiropai svarīgi ir kļūt neatkarīgākai no lielākajām centrmezgla lidostām, piemēram, Hītrovas, Šarla de Golla, Shipholas vai Frankfurtes pie Mainas lidostas, jo tas ļautu ne tikai izveidot vairāk tiešo savienojumu, bet arī palielināt drošību, jo īpaši kravu pārvadājumu jomā, tāpēc ka reģionālās lidostas mazāk skar lidojumu atcelšana laikapstākļu, streiku, terorisma dēļ vai citi lidojumu atcelšanas riski. |
| --- | --- |

(203)

Vācija arī apgalvoja, ka vispārējās interesēs ir arī tas, ka Hunsriks un tam apkārt esošie Reinzemes-Pfalcas reģioni ir savienoti ar citiem perifēriem reģioniem, piemēram, Limeriku, par ko liecina līdz šim izveidotās pilsētu partnerības. Vācija norādīja, ka tā ir ceturtā lielākā tautsaimniecība pasaulē un tāpēc uzmanību pievērš ne tikai savienojumiem ar Eiropas lielākajām centrmezgla lidostām, bet arī savienojumiem starp reģioniem. Saskaņā ar Vācijas teikto Eiropai svarīgi ir kļūt neatkarīgākai no lielākajām centrmezgla lidostām, piemēram, Hītrovas, Šarla de Golla, Shipholas vai Frankfurtes pie Mainas lidostas, jo tas ļautu ne tikai izveidot vairāk tiešo savienojumu, bet arī palielināt drošību, jo īpaši kravu pārvadājumu jomā, tāpēc ka reģionālās lidostas mazāk skar lidojumu atcelšana laikapstākļu, streiku, terorisma dēļ vai citi lidojumu atcelšanas riski.

| (204) | Visbeidzot, Vācija kopumā uzsvēra, ka Cveibrikenes lidostas tuvums neizraisa lidostu darbības pārklāšanos vienā un tajā pašā aptvēruma teritorijā, jo starp Frankfurtes-Hānas lidostu un Cveibrikenes lidostu ir 127 km attālums. Vācija norādīja, ka brauciena ilgums minētajā attālumā ir 1 stunda 27 minūtes ar automobili vai aptuveni 4 stundas ar vilcienu. Vācija apgalvoja, ka tāpēc neviens saprātīgs darba ņēmējs, kravu pārvadātājs vai tūrists, kurš izceļo no Hunsrika reģiona, neizvēlētos Cveibrikenes lidostu Frankfurtes-Hānas lidostas vietā, lai nokļūtu galamērķī. Vācija arī norādīja, ka, ņemot vērā pasažieru un gaisa kravu plūsmu no 2005. gada līdz 2012. gadam, nav iespējams izsecināt, ka starp abām lidostām ir aizstājoša ietekme. Vācija uzskata, ka lielākā daļa Frankfurtes-Hānas lidostas pasažieru ierodas no Hunsrika-Mozeles-Nāes reģiona (sk. 5. attēlu).

  2. attēls


  Frankfurtes-Hānas lidostas pasažieru gaisa pārvadājumu tirgus daļas 2013. gadā
   (38)




  ≼ 2 %
  ≽no 2 % līdz 5 %
  ≽no 5 % līdz 10 %
  ≽no 10 % līdz 20 %
  ≽ 20 %
  Līdosta
  Frankfurtes-Hānas lidostā
  Tirgus daļas 2025.gadā |
| --- | --- |

(204)

Visbeidzot, Vācija kopumā uzsvēra, ka Cveibrikenes lidostas tuvums neizraisa lidostu darbības pārklāšanos vienā un tajā pašā aptvēruma teritorijā, jo starp Frankfurtes-Hānas lidostu un Cveibrikenes lidostu ir 127 km attālums. Vācija norādīja, ka brauciena ilgums minētajā attālumā ir 1 stunda 27 minūtes ar automobili vai aptuveni 4 stundas ar vilcienu. Vācija apgalvoja, ka tāpēc neviens saprātīgs darba ņēmējs, kravu pārvadātājs vai tūrists, kurš izceļo no Hunsrika reģiona, neizvēlētos Cveibrikenes lidostu Frankfurtes-Hānas lidostas vietā, lai nokļūtu galamērķī. Vācija arī norādīja, ka, ņemot vērā pasažieru un gaisa kravu plūsmu no 2005. gada līdz 2012. gadam, nav iespējams izsecināt, ka starp abām lidostām ir aizstājoša ietekme. Vācija uzskata, ka lielākā daļa Frankfurtes-Hānas lidostas pasažieru ierodas no Hunsrika-Mozeles-Nāes reģiona (sk. 5. attēlu).

2. attēls

2. attēls

Frankfurtes-Hānas lidostas pasažieru gaisa pārvadājumu tirgus daļas 2013. gadā
   (38)

Frankfurtes-Hānas lidostas pasažieru gaisa pārvadājumu tirgus daļas 2013. gadā

38

≼ 2 %

≽no 2 % līdz 5 %

≽no 5 % līdz 10 %

≽no 10 % līdz 20 %

≽ 20 %

Līdosta

Frankfurtes-Hānas lidostā

Tirgus daļas 2025.gadā

5.4.1.2.   
  Infrastruktūra ir vajadzīga un proporcionāla noteiktajam mērķim

Infrastruktūra ir vajadzīga un proporcionāla noteiktajam mērķim

| (205) | Vācija uzsvēra, ka finansētie ieguldījumi bija vajadzīgi un proporcionāli noteiktajam vispārējas nozīmes mērķim (sk. 197. apsvērumu un nākamos apsvērumus). Saskaņā ar Vācijas minēto ieguldījumi tika veikti atbilstoši vajadzībām, un uzbūvētā infrastruktūra bija nepieciešama lidostai, lai garantētu savienojamību, veicinātu reģiona attīstību un atslogotu Frankfurtes pie Mainas lidostu. Vācija norādīja, ka infrastruktūra nav neproporcionāla vai pārāk liela lidostas lietotāju vajadzībām. Vācija uzskatīja, ka tādējādi šis saderības nosacījums ir izpildīts. |
| --- | --- |

(205)

Vācija uzsvēra, ka finansētie ieguldījumi bija vajadzīgi un proporcionāli noteiktajam vispārējas nozīmes mērķim (sk. 197. apsvērumu un nākamos apsvērumus). Saskaņā ar Vācijas minēto ieguldījumi tika veikti atbilstoši vajadzībām, un uzbūvētā infrastruktūra bija nepieciešama lidostai, lai garantētu savienojamību, veicinātu reģiona attīstību un atslogotu Frankfurtes pie Mainas lidostu. Vācija norādīja, ka infrastruktūra nav neproporcionāla vai pārāk liela lidostas lietotāju vajadzībām. Vācija uzskatīja, ka tādējādi šis saderības nosacījums ir izpildīts.

5.4.1.3.   
  Prognozes par infrastruktūras izmantošanu vidējā termiņā ir apmierinošas

Prognozes par infrastruktūras izmantošanu vidējā termiņā ir apmierinošas

| (206) | Vācija norādīja, ka, pirms tika pieņemts lēmums par lidostas infrastruktūras paplašināšanu, Fraport pasūtīja satiksmes prognožu pētījumus, lai apzinātu Frankfurtes-Hānas lidostas satiksmes potenciālu. Vācija iesniedza minētos pētījumus, ko Fraport vārdā bija veikuši aviācijas eksperti. 3., 4. un 5. attēlā ir apkopoti viena minētā pētījuma rezultāti par paredzamo pasažieru un kravu plūsmu Frankfurtes-Hānas lidostā no 2000. gada līdz 2011. gadam.

  3. attēls


  Kopējais potenciālo pasažieru skaits Frankfurtes-Hānas lidostā no 2000. gada līdz 2010. gadam




  Līgumreisi
  Zemo cenu reisi
  Kopējais potenciālais pasažieru skaits Frankfurtes-Hānas lidostā
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  Pasažieri (miljoni)
  5,0
  4,0
  3,0
  2,0
  1,0
  2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Avots: SH&E
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,

  4. attēls


  Iespējamā zemo cenu aviokompānijas izmantojošo pasažieru plūsma (pieņemot, ka Ryanair izveido bāzi) Frankfurtes-Hānas lidostā no 2001. gada līdz 2011. gadam




  Iespējamā zemo cenu aviokompānijas izmantojošo pasažieru plūsma
  2. scenārijs: Ryanair izveido bāzi HHN lidostā
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Avots: SH&E
  Bāzētie gaisa k.
  Esošie maršruti
  ,
  ,
  ,
  ,
  3,5
  3,0
  2,5
  2,0
  1,5
  1,0
  0,5
  Miljoni pasažieru

  5. attēls


  Kopējā potenciālā kravas plūsma Frankfurtes-Hānas lidostā no 2001. gada līdz 2010. gadam




  Ar kravas autom
  Novirzīta lidoj. ierobež. dēl
  400
  350
  300
  250
  200
  150
  100
  50
  0
  Tonnas (tūkst.)
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Kopēja potenciālā kravas plūsma Frankfurtes-Hānas lidosta
  Gaisa kravas
  Avots: SH&E |
| --- | --- |

(206)

Vācija norādīja, ka, pirms tika pieņemts lēmums par lidostas infrastruktūras paplašināšanu, Fraport pasūtīja satiksmes prognožu pētījumus, lai apzinātu Frankfurtes-Hānas lidostas satiksmes potenciālu. Vācija iesniedza minētos pētījumus, ko Fraport vārdā bija veikuši aviācijas eksperti. 3., 4. un 5. attēlā ir apkopoti viena minētā pētījuma rezultāti par paredzamo pasažieru un kravu plūsmu Frankfurtes-Hānas lidostā no 2000. gada līdz 2011. gadam.

Fraport

Fraport

3. attēls

3. attēls

Kopējais potenciālo pasažieru skaits Frankfurtes-Hānas lidostā no 2000. gada līdz 2010. gadam

Kopējais potenciālo pasažieru skaits Frankfurtes-Hānas lidostā no 2000. gada līdz 2010. gadam

Līgumreisi

Zemo cenu reisi

Kopējais potenciālais pasažieru skaits Frankfurtes-Hānas lidostā

,

,

,

,

,

Pasažieri (miljoni)

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Avots: SH&E

,

,

,

,

,

,

4. attēls

4. attēls

Iespējamā zemo cenu aviokompānijas izmantojošo pasažieru plūsma (pieņemot, ka Ryanair izveido bāzi) Frankfurtes-Hānas lidostā no 2001. gada līdz 2011. gadam

Iespējamā zemo cenu aviokompānijas izmantojošo pasažieru plūsma (pieņemot, ka Ryanair

Iespējamā zemo cenu aviokompānijas izmantojošo pasažieru plūsma

2. scenārijs: Ryanair izveido bāzi HHN lidostā

,

,

,

,

,

,

,

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Avots: SH&E

Bāzētie gaisa k.

Esošie maršruti

,

,

,

,

3,5

3,0

2,5

2,0

1,5

1,0

0,5

Miljoni pasažieru

5. attēls

5. attēls

Kopējā potenciālā kravas plūsma Frankfurtes-Hānas lidostā no 2001. gada līdz 2010. gadam

Kopējā potenciālā kravas plūsma Frankfurtes-Hānas lidostā no 2001. gada līdz 2010. gadam

Ar kravas autom

Novirzīta lidoj. ierobež. dēl

400

350

300

250

200

150

100

50

0

Tonnas (tūkst.)

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Kopēja potenciālā kravas plūsma Frankfurtes-Hānas lidosta

Gaisa kravas

Avots: SH&E

5.4.1.4.   
  Vienlīdzīga un nediskriminējoša piekļuve infrastruktūrai

Vienlīdzīga un nediskriminējoša piekļuve infrastruktūrai

| (207) | Saskaņā ar Vācijas iesniegto informāciju visiem potenciālajiem infrastruktūras lietotājiem ir vienlīdzīga un nediskriminējoša piekļuve lidostai. Vācija norādīja, ka lidostas maksas, ko maksā par lidostas infrastruktūru, tika noteiktas atšķirīgas, pamatojoties uz ekonomiskiem apsvērumiem, un ka lidostas maksu cenrādis ir pārredzami un nediskriminējoši pieejams visiem potenciālajiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(207)

Saskaņā ar Vācijas iesniegto informāciju visiem potenciālajiem infrastruktūras lietotājiem ir vienlīdzīga un nediskriminējoša piekļuve lidostai. Vācija norādīja, ka lidostas maksas, ko maksā par lidostas infrastruktūru, tika noteiktas atšķirīgas, pamatojoties uz ekonomiskiem apsvērumiem, un ka lidostas maksu cenrādis ir pārredzami un nediskriminējoši pieejams visiem potenciālajiem lietotājiem.

5.4.1.5.   
  Netiek ietekmēta tirdzniecība pretrunā kopējām interesēm

Netiek ietekmēta tirdzniecība pretrunā kopējām interesēm

| (208) | Pirmkārt, Vācija norādīja, ka starp Frankfurtes-Hānas lidostu un citām lidostām attiecīgajā aptvēruma zonā, piemēram, Cveibrikenes lidostu un Frankfurtes pie Mainas lidostu, nav aizstājošas ietekmes. Vācija uzskata, ka nevar pierādīt pārmērīgu negatīvu ietekmi uz konkurenci ar minētajām lidostām FFHG saņemtā atbalsta dēļ – ne pasažieru, ne kravu pārvadājumu jomā. Vācija apgalvoja, ka pēdējos gados zemo cenu gaisa pārvadātājiem arvien biežāk nācās piedāvāt lidojumus uz lielākajām centrmezgla lidostām, jo tradicionālās aviokompānijas ir pazeminājušas savas cenas un sākušas ienākt zemo cenu lidojumu tirgū. Šajā saistībā Vācija norādīja, ka reģionālās lidostas, piemēram, Frankfurte-Hāna, ir spiestas vairāk konkurēt ar centrmezgla lidostām par pasažieriem, kuri dodas pavadīt brīvo laiku. Tāpēc Vācija secināja, ka sniegtais finansiālais atbalsts nav izraisījis pārmērīgu negatīvu ietekmi uz konkurenci, bet – gluži pretēji – ir izrādījies noderīgs, lai palīdzētu pielāgošanās procesā, nākotnē pārorientējoties uz stabilu uzņēmējdarbības modeli. |
| --- | --- |

(208)

Pirmkārt, Vācija norādīja, ka starp Frankfurtes-Hānas lidostu un citām lidostām attiecīgajā aptvēruma zonā, piemēram, Cveibrikenes lidostu un Frankfurtes pie Mainas lidostu, nav aizstājošas ietekmes. Vācija uzskata, ka nevar pierādīt pārmērīgu negatīvu ietekmi uz konkurenci ar minētajām lidostām FFHG saņemtā atbalsta dēļ – ne pasažieru, ne kravu pārvadājumu jomā. Vācija apgalvoja, ka pēdējos gados zemo cenu gaisa pārvadātājiem arvien biežāk nācās piedāvāt lidojumus uz lielākajām centrmezgla lidostām, jo tradicionālās aviokompānijas ir pazeminājušas savas cenas un sākušas ienākt zemo cenu lidojumu tirgū. Šajā saistībā Vācija norādīja, ka reģionālās lidostas, piemēram, Frankfurte-Hāna, ir spiestas vairāk konkurēt ar centrmezgla lidostām par pasažieriem, kuri dodas pavadīt brīvo laiku. Tāpēc Vācija secināja, ka sniegtais finansiālais atbalsts nav izraisījis pārmērīgu negatīvu ietekmi uz konkurenci, bet – gluži pretēji – ir izrādījies noderīgs, lai palīdzētu pielāgošanās procesā, nākotnē pārorientējoties uz stabilu uzņēmējdarbības modeli.

FFHG

| (209) | Otrkārt, Vācija apgalvoja, ka fakts, ka Fraport pirms ienākšanas Frankfurtes-Hānas lidostā jau bija Frankfurtes pie Mainas lidostas ekspluatants, pierāda, ka nebija paredzama aizstāšanai raksturīga kustība no Frankfurtes pie Mainas lidostas uz Frankfurtes-Hānas lidostu. Fraport ieguldīja iespējā atslogot Frankfurtes pie Mainas lidostu un izmantot Frankfurtes-Hānas lidostas papildinošo funkciju, jo Frankfurtes pie Mainas lidostā nākotnē bija paredzama pārslodze. Vācija uzskata, ka nakts lidojumu aizliegums Frankfurtes pie Mainas lidostā bija viens no galvenajiem faktoriem šajā argumentācijā, jo Frankfurtes-Hānas lidostai bija diennakts darbības licence. |
| --- | --- |

(209)

Otrkārt, Vācija apgalvoja, ka fakts, ka Fraport pirms ienākšanas Frankfurtes-Hānas lidostā jau bija Frankfurtes pie Mainas lidostas ekspluatants, pierāda, ka nebija paredzama aizstāšanai raksturīga kustība no Frankfurtes pie Mainas lidostas uz Frankfurtes-Hānas lidostu. Fraport ieguldīja iespējā atslogot Frankfurtes pie Mainas lidostu un izmantot Frankfurtes-Hānas lidostas papildinošo funkciju, jo Frankfurtes pie Mainas lidostā nākotnē bija paredzama pārslodze. Vācija uzskata, ka nakts lidojumu aizliegums Frankfurtes pie Mainas lidostā bija viens no galvenajiem faktoriem šajā argumentācijā, jo Frankfurtes-Hānas lidostai bija diennakts darbības licence.

Fraport

Fraport

| (210) | Visbeidzot, Vācija apgalvoja, ka vienīgā ietekme, ko radīja jebkurš par labu FFHG piešķirtais atbalsts, bija pozitīvā ietekme Hunsrika reģionam un ka vienlaikus netika radīta pārmērīga negatīva ietekme attiecībā uz citām lidostām, ņemot vērā, ka Frankfurtes-Hānas lidosta tiek izmantota, lai atslogotu Frankfurtes pie Mainas lidostu. Vācija arī norādīja, ka, izņemot Luksemburgas lidostu, kas atrodas 1 stundas 30 minūšu brauciena (111 km) attālumā no Frankfurtes-Hānas lidostas, tajā pašā aptvēruma teritorijā vairs nav citu konkurējošu ārvalstu lidostu. Vācija uzskata, ka pat attiecībā uz Luksemburgas lidostu nav novērojama negatīva konkurenci kropļojoša ietekme piešķirtā atbalsta dēļ. |
| --- | --- |

(210)

Visbeidzot, Vācija apgalvoja, ka vienīgā ietekme, ko radīja jebkurš par labu FFHG piešķirtais atbalsts, bija pozitīvā ietekme Hunsrika reģionam un ka vienlaikus netika radīta pārmērīga negatīva ietekme attiecībā uz citām lidostām, ņemot vērā, ka Frankfurtes-Hānas lidosta tiek izmantota, lai atslogotu Frankfurtes pie Mainas lidostu. Vācija arī norādīja, ka, izņemot Luksemburgas lidostu, kas atrodas 1 stundas 30 minūšu brauciena (111 km) attālumā no Frankfurtes-Hānas lidostas, tajā pašā aptvēruma teritorijā vairs nav citu konkurējošu ārvalstu lidostu. Vācija uzskata, ka pat attiecībā uz Luksemburgas lidostu nav novērojama negatīva konkurenci kropļojoša ietekme piešķirtā atbalsta dēļ.

FFHG

5.4.1.6.   
  Stimulējoša ietekme, nepieciešamība un samērība

Stimulējoša ietekme, nepieciešamība un samērība

| (211) | Vācija norādīja, ka tad, ja nebūtu ieguldījumu atbalsta, lidostas saimnieciskās darbības līmenis būtu ievērojami zemāks. Vācija apgalvoja, ka atbalsts bija nepieciešams, jo tas kompensēja tikai finansēšanas izmaksas, un mazākas summas gadījumā ieguldījumu līmenis būtu zemāks. |
| --- | --- |

(211)

Vācija norādīja, ka tad, ja nebūtu ieguldījumu atbalsta, lidostas saimnieciskās darbības līmenis būtu ievērojami zemāks. Vācija apgalvoja, ka atbalsts bija nepieciešams, jo tas kompensēja tikai finansēšanas izmaksas, un mazākas summas gadījumā ieguldījumu līmenis būtu zemāks.

5.4.2.   LIDOSTAS EKSPLUATĀCIJAS FINANSĒŠANAI PAREDZĒTĀ DARBĪBAS ATBALSTA SADERĪBA

| (212) | 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēs ir paredzēti nosacījumi, saskaņā ar kuriem darbības atbalstu un ieguldījumu atbalstu lidostām var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē. Vācija 2014. gada 17. aprīlī darīja zināmu savu viedokli par pasākumu saderību atbilstoši 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēm. Vācija apgalvoja, ka pat tad, ja izmeklējamie pasākumi būtu darbības atbalsts FFHG, tie būtu saderīgi ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. iedaļu. |
| --- | --- |

(212)

2014. gada Aviācijas pamatnostādnēs ir paredzēti nosacījumi, saskaņā ar kuriem darbības atbalstu un ieguldījumu atbalstu lidostām var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē. Vācija 2014. gada 17. aprīlī darīja zināmu savu viedokli par pasākumu saderību atbilstoši 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēm. Vācija apgalvoja, ka pat tad, ja izmeklējamie pasākumi būtu darbības atbalsts FFHG, tie būtu saderīgi ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. iedaļu.

FFHG

5.4.2.1.   
  Ieguldījums skaidri definēta vispārējas nozīmes mērķa sasniegšanā

Ieguldījums skaidri definēta vispārējas nozīmes mērķa sasniegšanā

| (213) | Attiecībā uz skaidri definētu vispārējas nozīmes mērķi Vācija norādīja, ka FFHG pamatdarbības izmaksu segšanas mērķis vienmēr ir bijis uzlabot ekonomiski mazattīstītā un mazapdzīvotā Hunsrika reģiona ekonomisko struktūru. Šajā saistībā Vācija iesniedza tādus pašus argumentus kā par lidostas infrastruktūras finansēšanai paredzētā ieguldījumu atbalsta saderības novērtējumu (sk. 5.4.1.1. iedaļu). |
| --- | --- |

(213)

Attiecībā uz skaidri definētu vispārējas nozīmes mērķi Vācija norādīja, ka FFHG pamatdarbības izmaksu segšanas mērķis vienmēr ir bijis uzlabot ekonomiski mazattīstītā un mazapdzīvotā Hunsrika reģiona ekonomisko struktūru. Šajā saistībā Vācija iesniedza tādus pašus argumentus kā par lidostas infrastruktūras finansēšanai paredzētā ieguldījumu atbalsta saderības novērtējumu (sk. 5.4.1.1. iedaļu).

FFHG

5.4.2.2.   
  Valsts iejaukšanās nepieciešamība

Valsts iejaukšanās nepieciešamība

| (214) | Attiecībā uz valsts iejaukšanās nepieciešamību Vācija paskaidroja, kāpēc Frankfurtes-Hānas lidosta darbojas ar zaudējumiem, kas ir jāatgūst. Tā uzskata, ka tādai lidostai kā Frankfurtes-Hānas lidosta, kas apkalpo 1–3 miljonus pasažieru, kļūt rentablai un spēt segt savas pamatdarbības izmaksas ir diezgan augsts mērķis. Kā norādīja Vācija, pirmajos gados pēc darbības sākšanas šo augsto mērķi nebija iespējams sasniegt, jo lidostai slogu radīja ļoti augstie infrastruktūras ieguldījumi, ko tā pati finansēja kapitāla tirgū un par ko tai bija jāmaksā lieli procenti. Vācija arī norādīja, ka kopš pasaules ekonomikas un finanšu krīzes sākuma varēja novērot pasažieru un jo īpaši kravu plūsmas stagnāciju. |
| --- | --- |

(214)

Attiecībā uz valsts iejaukšanās nepieciešamību Vācija paskaidroja, kāpēc Frankfurtes-Hānas lidosta darbojas ar zaudējumiem, kas ir jāatgūst. Tā uzskata, ka tādai lidostai kā Frankfurtes-Hānas lidosta, kas apkalpo 1–3 miljonus pasažieru, kļūt rentablai un spēt segt savas pamatdarbības izmaksas ir diezgan augsts mērķis. Kā norādīja Vācija, pirmajos gados pēc darbības sākšanas šo augsto mērķi nebija iespējams sasniegt, jo lidostai slogu radīja ļoti augstie infrastruktūras ieguldījumi, ko tā pati finansēja kapitāla tirgū un par ko tai bija jāmaksā lieli procenti. Vācija arī norādīja, ka kopš pasaules ekonomikas un finanšu krīzes sākuma varēja novērot pasažieru un jo īpaši kravu plūsmas stagnāciju.

| (215) | Vācija apgalvoja, ka, ņemot vērā šos apstākļus, bija vajadzīga valsts iejaukšanās, lai segtu pamatdarbības zaudējumus, jo citādi FFHG būtu kļuvis maksātnespējīgs. Kā uzskata Vācija, sekas būtu diennakts darbības licences anulēšana, un tas nozīmē, ka maksātnespējas procedūras laikā FFHG būtu bijis jāaptur visi lidojumi, bet tas savukārt nozīmētu klientu, piemēram, aviokompāniju un kravu pārvadātāju, zaudējumu. Vācija norādīja, ka tādā gadījumā būtu ļoti grūti atrast jaunu lidostas ekspluatantu. |
| --- | --- |

(215)

Vācija apgalvoja, ka, ņemot vērā šos apstākļus, bija vajadzīga valsts iejaukšanās, lai segtu pamatdarbības zaudējumus, jo citādi FFHG būtu kļuvis maksātnespējīgs. Kā uzskata Vācija, sekas būtu diennakts darbības licences anulēšana, un tas nozīmē, ka maksātnespējas procedūras laikā FFHG būtu bijis jāaptur visi lidojumi, bet tas savukārt nozīmētu klientu, piemēram, aviokompāniju un kravu pārvadātāju, zaudējumu. Vācija norādīja, ka tādā gadījumā būtu ļoti grūti atrast jaunu lidostas ekspluatantu.

FFHG

FFHG

5.4.2.3.   
  Atbalsta pasākumu kā politikas instrumentu piemērotība

Atbalsta pasākumu kā politikas instrumentu piemērotība

| (216) | Vācija norādīja, ka pamatdarbības izmaksu segšana ir piemērots pasākums iecerētā mērķa sasniegšanai. Šajā saistībā Vācija apgalvoja, ka tad, ja Frankfurtes-Hānas lidostai būtu jāaptur darbība un jāaiziet no attiecīgajiem tirgiem, vairs nebūtu iespējams sasniegt vispārējas nozīmes mērķus, kas bija iecerēti, pārveidojot bijušo ASV gaisa spēku bāzi par pilnīgi darbojošos civilās aviācijas lidostu un attīstot Hunsrika reģionu. Vācija arī uzsvēra, ka atšķirībā no tirgus ekonomikas ieguldītāja publiskam ieguldītājam šie mērķi būs jāņem vērā, apsverot alternatīvo iespēju slēgt lidostu. |
| --- | --- |

(216)

Vācija norādīja, ka pamatdarbības izmaksu segšana ir piemērots pasākums iecerētā mērķa sasniegšanai. Šajā saistībā Vācija apgalvoja, ka tad, ja Frankfurtes-Hānas lidostai būtu jāaptur darbība un jāaiziet no attiecīgajiem tirgiem, vairs nebūtu iespējams sasniegt vispārējas nozīmes mērķus, kas bija iecerēti, pārveidojot bijušo ASV gaisa spēku bāzi par pilnīgi darbojošos civilās aviācijas lidostu un attīstot Hunsrika reģionu. Vācija arī uzsvēra, ka atšķirībā no tirgus ekonomikas ieguldītāja publiskam ieguldītājam šie mērķi būs jāņem vērā, apsverot alternatīvo iespēju slēgt lidostu.

5.4.2.4.   
  Stimulējošas iedarbības pastāvēšana

Stimulējošas iedarbības pastāvēšana

| (217) | Vācija apgalvoja, ka, lai saglabātu Frankfurtes-Hānas lidostas darbību, tās izmaksu segšana ir nepieciešams conditio sine qua non, jo pretējā gadījumā FFHG būtu kļuvis maksātnespējīgs. Savukārt veiksmīga lidostas darbība ir pamats 213. apsvērumā un nākamajos apsvērumos minēto vispārējas nozīmes mērķu īstenošanai. Vācija arī apgalvoja, ka bez darbības atbalsta lidostas finanšu konsolidācija būtu bijusi neiedomājama, ņemot vērā, ka lidostai būtu uzkrājies arvien lielāks parāds, nevis tā atbrīvotos no parādiem, kā paredzēts pašreizējā budžeta taupības programmā. |
| --- | --- |

(217)

Vācija apgalvoja, ka, lai saglabātu Frankfurtes-Hānas lidostas darbību, tās izmaksu segšana ir nepieciešams conditio sine qua non, jo pretējā gadījumā FFHG būtu kļuvis maksātnespējīgs. Savukārt veiksmīga lidostas darbība ir pamats 213. apsvērumā un nākamajos apsvērumos minēto vispārējas nozīmes mērķu īstenošanai. Vācija arī apgalvoja, ka bez darbības atbalsta lidostas finanšu konsolidācija būtu bijusi neiedomājama, ņemot vērā, ka lidostai būtu uzkrājies arvien lielāks parāds, nevis tā atbrīvotos no parādiem, kā paredzēts pašreizējā budžeta taupības programmā.

conditio sine qua non

FFHG

5.4.2.5.   
  Atbalsta summas samērīgums (līdz minimumam ierobežots atbalsts)

Atbalsta summas samērīgums (līdz minimumam ierobežots atbalsts)

| (218) | Vācija apgalvoja, ka ikviens aizdevumos ietvertais atbalsta elements attiecās tikai uz darbības zaudējumiem un bija absolūtais minimums, kas nepieciešams, lai Frankfurtes-Hānas lidosta turpinātu darboties un lai novērstu tās maksātnespēju. |
| --- | --- |

(218)

Vācija apgalvoja, ka ikviens aizdevumos ietvertais atbalsta elements attiecās tikai uz darbības zaudējumiem un bija absolūtais minimums, kas nepieciešams, lai Frankfurtes-Hānas lidosta turpinātu darboties un lai novērstu tās maksātnespēju.

5.4.2.6.   
  Izvairīšanās no pārmērīgas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm

Izvairīšanās no pārmērīgas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (219) | Pirmkārt, Vācija norādīja, ka starp Frankfurtes-Hānas lidostu un citām lidostām attiecīgajā aptvēruma zonā, piemēram, Cveibrikenes lidostu un Frankfurtes pie Mainas lidostu, nav aizstājošas ietekmes. Vācija uzskata, ka nevar pierādīt pārmērīgu negatīvu ietekmi uz konkurenci ar minētajām lidostām FFHG saņemtā darbības atbalsta dēļ – ne pasažieru, ne kravu pārvadājumu jomā. Vācija norādīja, ka – gluži pretēji – Frankfurtes-Hānas lidosta ir izjutusi būtisku aizstājošu ietekmi, jo pasažieri lidojumiem ar zemo cenu gaisa pārvadātājiem izvēlas centrmezgla lidostas, piemēram, Ķelni/Bonnu vai Frankfurti pie Mainas, nevis izlido no Frankfurtes-Hānas lidostas. Vācija apgalvoja, ka pēdējos gados zemo cenu gaisa pārvadātājiem arvien biežāk nācās nodrošināt lidojumus uz lielākajām centrmezgla lidostām, jo tradicionālās aviokompānijas ir pazeminājušas savas cenas un sākušas ienākt zemo cenu lidojumu tirgū. Šajā saistībā Vācija norādīja, ka reģionālās lidostas, piemēram, Frankfurte-Hāna, ir spiestas vairāk konkurēt ar centrmezgla lidostām par pasažieriem, kuri dodas pavadīt brīvo laiku. Tāpēc Vācija secināja, ka pamatdarbības izmaksu segšana nav izraisījusi pārmērīgu negatīvu ietekmi uz konkurenci, bet – gluži pretēji – ir izrādījusies noderīga, lai sniegtu atbalstu pielāgošanās procesā, nākotnē pārorientējoties uz stabilu uzņēmējdarbības modeli. |
| --- | --- |

(219)

Pirmkārt, Vācija norādīja, ka starp Frankfurtes-Hānas lidostu un citām lidostām attiecīgajā aptvēruma zonā, piemēram, Cveibrikenes lidostu un Frankfurtes pie Mainas lidostu, nav aizstājošas ietekmes. Vācija uzskata, ka nevar pierādīt pārmērīgu negatīvu ietekmi uz konkurenci ar minētajām lidostām FFHG saņemtā darbības atbalsta dēļ – ne pasažieru, ne kravu pārvadājumu jomā. Vācija norādīja, ka – gluži pretēji – Frankfurtes-Hānas lidosta ir izjutusi būtisku aizstājošu ietekmi, jo pasažieri lidojumiem ar zemo cenu gaisa pārvadātājiem izvēlas centrmezgla lidostas, piemēram, Ķelni/Bonnu vai Frankfurti pie Mainas, nevis izlido no Frankfurtes-Hānas lidostas. Vācija apgalvoja, ka pēdējos gados zemo cenu gaisa pārvadātājiem arvien biežāk nācās nodrošināt lidojumus uz lielākajām centrmezgla lidostām, jo tradicionālās aviokompānijas ir pazeminājušas savas cenas un sākušas ienākt zemo cenu lidojumu tirgū. Šajā saistībā Vācija norādīja, ka reģionālās lidostas, piemēram, Frankfurte-Hāna, ir spiestas vairāk konkurēt ar centrmezgla lidostām par pasažieriem, kuri dodas pavadīt brīvo laiku. Tāpēc Vācija secināja, ka pamatdarbības izmaksu segšana nav izraisījusi pārmērīgu negatīvu ietekmi uz konkurenci, bet – gluži pretēji – ir izrādījusies noderīga, lai sniegtu atbalstu pielāgošanās procesā, nākotnē pārorientējoties uz stabilu uzņēmējdarbības modeli.

FFHG

| (220) | Otrkārt, Vācija apgalvoja, ka fakts, ka Fraport pirms ienākšanas Frankfurtes-Hānas lidostā jau bija Frankfurtes pie Mainas lidostas ekspluatants, pierāda, ka nebija paredzama aizstāšanai raksturīga kustība no Frankfurtes pie Mainas lidostas uz Frankfurtes-Hānas lidostu. Fraport ieguldīja iespējā mazināt atslogot Frankfurtes pie Mainas lidostu un izmantot Frankfurtes-Hānas lidostas papildinošo funkciju, ņemot vērā, ka Frankfurtes pie Mainas lidostā nākotnē bija paredzama pārslodze. Vācija uzskata, ka nakts lidojumu aizliegums Frankfurtes pie Mainas lidostā bija viens no galvenajiem faktoriem šajā argumentācijā, jo Frankfurtes-Hānas lidostai bija diennakts darbības licence. |
| --- | --- |

(220)

Otrkārt, Vācija apgalvoja, ka fakts, ka Fraport pirms ienākšanas Frankfurtes-Hānas lidostā jau bija Frankfurtes pie Mainas lidostas ekspluatants, pierāda, ka nebija paredzama aizstāšanai raksturīga kustība no Frankfurtes pie Mainas lidostas uz Frankfurtes-Hānas lidostu. Fraport ieguldīja iespējā mazināt atslogot Frankfurtes pie Mainas lidostu un izmantot Frankfurtes-Hānas lidostas papildinošo funkciju, ņemot vērā, ka Frankfurtes pie Mainas lidostā nākotnē bija paredzama pārslodze. Vācija uzskata, ka nakts lidojumu aizliegums Frankfurtes pie Mainas lidostā bija viens no galvenajiem faktoriem šajā argumentācijā, jo Frankfurtes-Hānas lidostai bija diennakts darbības licence.

Fraport

Fraport

| (221) | Visbeidzot, Vācija apgalvoja, ka vienīgā ietekme, ko radīja jebkurš par labu FFHG piešķirtais atbalsts, bija pozitīvā ietekme Hunsrika reģionam un ka vienlaikus netika radīta pārmērīga negatīva ietekme attiecībā uz citām lidostām, jo Frankfurtes-Hānas lidostu izmanto, lai atslogotu Frankfurtes pie Mainas lidostu. Vācija arī norādīja, ka, izņemot Luksemburgas lidostu, kas atrodas 1 stundas 30 minūšu brauciena (111 km) attālumā no Frankfurtes-Hānas lidostas, tajā pašā aptvēruma teritorijā vairs nav citu konkurējošu ārvalstu lidostu. Vācija uzskata, ka pat attiecībā uz Luksemburgas lidostu nav novērojama negatīva konkurenci kropļojoša ietekme piešķirtā atbalsta dēļ. |
| --- | --- |

(221)

Visbeidzot, Vācija apgalvoja, ka vienīgā ietekme, ko radīja jebkurš par labu FFHG piešķirtais atbalsts, bija pozitīvā ietekme Hunsrika reģionam un ka vienlaikus netika radīta pārmērīga negatīva ietekme attiecībā uz citām lidostām, jo Frankfurtes-Hānas lidostu izmanto, lai atslogotu Frankfurtes pie Mainas lidostu. Vācija arī norādīja, ka, izņemot Luksemburgas lidostu, kas atrodas 1 stundas 30 minūšu brauciena (111 km) attālumā no Frankfurtes-Hānas lidostas, tajā pašā aptvēruma teritorijā vairs nav citu konkurējošu ārvalstu lidostu. Vācija uzskata, ka pat attiecībā uz Luksemburgas lidostu nav novērojama negatīva konkurenci kropļojoša ietekme piešķirtā atbalsta dēļ.

FFHG

6.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

6.1.   RYANAIR

RYANAIR

| (222) | Ryanair iebilst pret Komisijas lēmumu sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz 1999., 2002. un 2005. gada Ryanair līgumu ar Frankfurtes-Hānas lidostu. Ryanair norādīja, ka minētie līgumi atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam un tāpēc nav saistīti ar valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(222)

Ryanair iebilst pret Komisijas lēmumu sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz 1999., 2002. un 2005. gada Ryanair līgumu ar Frankfurtes-Hānas lidostu. Ryanair norādīja, ka minētie līgumi atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam un tāpēc nav saistīti ar valsts atbalstu.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (223) | Ryanair galvenokārt apgalvo, ka tai nav radīta priekšrocība, jo minētie līgumi atspoguļo normālus tirgus apstākļus. Šajā saistībā Ryanair norādīja, ka līguma nosacījumi jāsalīdzina nevis ar nosacījumiem citās Vācijas lidostās, bet gan ar nosacījumiem, atbilstīgi kuriem Ryanair vienojās ar citām lidostām, kas uzņem zemo cenu gaisa pārvadātājus, piemēram, Blekpūlas lidostu un Šarlruā lidostu. |
| --- | --- |

(223)

Ryanair galvenokārt apgalvo, ka tai nav radīta priekšrocība, jo minētie līgumi atspoguļo normālus tirgus apstākļus. Šajā saistībā Ryanair norādīja, ka līguma nosacījumi jāsalīdzina nevis ar nosacījumiem citās Vācijas lidostās, bet gan ar nosacījumiem, atbilstīgi kuriem Ryanair vienojās ar citām lidostām, kas uzņem zemo cenu gaisa pārvadātājus, piemēram, Blekpūlas lidostu un Šarlruā lidostu.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (224) | Attiecībā uz tirgvedības atbalstu Ryanair apgalvoja, ka maksa par jauniem galamērķiem kompensē lidojumu biežumu un ka Frankfurtes-Hānas lidostas piešķirtās atlaides bija atbilstošas nozares praksei, jo daudzas privātas vai valsts lidostas piemēroja tādas pašas vai lielākas atlaides par jauniem galamērķiem. |
| --- | --- |

(224)

Attiecībā uz tirgvedības atbalstu Ryanair apgalvoja, ka maksa par jauniem galamērķiem kompensē lidojumu biežumu un ka Frankfurtes-Hānas lidostas piešķirtās atlaides bija atbilstošas nozares praksei, jo daudzas privātas vai valsts lidostas piemēroja tādas pašas vai lielākas atlaides par jauniem galamērķiem.

Ryanair

| (225) | Attiecībā uz lidostas maksu piemērošanu Ryanair iebilda, ka normālas tirgus maksas, t. i., maksas, kas nav pārmērīgi zemas, atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. Kā norādīja Ryanair, lai panāktu atbilstību minētajam principam, nebija nepieciešamas tūlītējas rentabilitātes izredzes. Ryanair uzskata, ka pietiktu ar izredzēm sasniegt rentabilitāti vidēji ilgā vai ilgā termiņā. Ryanair arī apstrīd Komisijas argumentu, ka Frankfurtes-Hānas lidosta ņēma vērā tikai Ryanair līguma īpašās izmaksas attiecībā uz tās izmaksu segšanu no maksām, kas samaksātas Ryanair, nevis lidostas vispārējās infrastruktūras un pārvaldības izmaksas. Attiecībā uz izmaksu segšanu Ryanair norādīja, ka nekad nav bijis plāna rezervēt Frankfurtes-Hānas lidostas izmantošanu vienīgi Ryanair. Šajā saistībā Ryanair norādīja uz faktu, ka Frankfurtes-Hānas lidosta tika diezgan aktīvi izmantota arī kā kravu pārvadājumu lidosta. Turklāt Ryanair arī norādīja, ka tai būtu jāmaksā mazākas maksas salīdzinājumā ar citām aviokompānijām, ņemot vērā, ka tās apkalpošanas prasības un darbības samazina izmaksas lidostai. |
| --- | --- |

(225)

Attiecībā uz lidostas maksu piemērošanu Ryanair iebilda, ka normālas tirgus maksas, t. i., maksas, kas nav pārmērīgi zemas, atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. Kā norādīja Ryanair, lai panāktu atbilstību minētajam principam, nebija nepieciešamas tūlītējas rentabilitātes izredzes. Ryanair uzskata, ka pietiktu ar izredzēm sasniegt rentabilitāti vidēji ilgā vai ilgā termiņā. Ryanair arī apstrīd Komisijas argumentu, ka Frankfurtes-Hānas lidosta ņēma vērā tikai Ryanair līguma īpašās izmaksas attiecībā uz tās izmaksu segšanu no maksām, kas samaksātas Ryanair, nevis lidostas vispārējās infrastruktūras un pārvaldības izmaksas. Attiecībā uz izmaksu segšanu Ryanair norādīja, ka nekad nav bijis plāna rezervēt Frankfurtes-Hānas lidostas izmantošanu vienīgi Ryanair. Šajā saistībā Ryanair norādīja uz faktu, ka Frankfurtes-Hānas lidosta tika diezgan aktīvi izmantota arī kā kravu pārvadājumu lidosta. Turklāt Ryanair arī norādīja, ka tai būtu jāmaksā mazākas maksas salīdzinājumā ar citām aviokompānijām, ņemot vērā, ka tās apkalpošanas prasības un darbības samazina izmaksas lidostai.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (226) | Ryanair arī apgalvoja, ka Frankfurtes-Hānas lidostas rīcību noteica paredzamās rentabilitātes izredzes. Ryanair norādīja, ka pirms līgumu noslēgšanas Frankfurtes-Hānas lidosta bija veikusi finanšu un stratēģisko analīzi atbilstoši tam, kas tiek gaidīts no tirgus ekonomikas ieguldītāja. Ryanair piebilda, ka tās apņemšanās nodrošināt lielu pasažieru skaitu, sākot no 2005. gada, bija nodrošināta arī ar līgumsodu un ka saskaņā ar konkrēto līgumu Ryanair uzņēmās lielāko daļu riska, tādējādi nodrošinot ārkārtīgi izdevīgu darījumu Frankfurtes-Hānas lidostai. Turklāt līgumi sniedza iespēju Frankfurtes-Hānas lidostai uzlabot tās finanšu stāvokli. Noslēdzot līgumu, Frankfurtes-Hānas lidosta zināja, ka līdzīgi Ryanair noslēgtie līgumi ar lidostām visā Eiropā ir bijuši ienesīgi. |
| --- | --- |

(226)

Ryanair arī apgalvoja, ka Frankfurtes-Hānas lidostas rīcību noteica paredzamās rentabilitātes izredzes. Ryanair norādīja, ka pirms līgumu noslēgšanas Frankfurtes-Hānas lidosta bija veikusi finanšu un stratēģisko analīzi atbilstoši tam, kas tiek gaidīts no tirgus ekonomikas ieguldītāja. Ryanair piebilda, ka tās apņemšanās nodrošināt lielu pasažieru skaitu, sākot no 2005. gada, bija nodrošināta arī ar līgumsodu un ka saskaņā ar konkrēto līgumu Ryanair uzņēmās lielāko daļu riska, tādējādi nodrošinot ārkārtīgi izdevīgu darījumu Frankfurtes-Hānas lidostai. Turklāt līgumi sniedza iespēju Frankfurtes-Hānas lidostai uzlabot tās finanšu stāvokli. Noslēdzot līgumu, Frankfurtes-Hānas lidosta zināja, ka līdzīgi Ryanair noslēgtie līgumi ar lidostām visā Eiropā ir bijuši ienesīgi.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (227) | Visbeidzot, Ryanair norāda, ka tās noslēgtajos līgumos ar Frankfurtes-Hānas lidostu nebija iekļauta neviena ekskluzivitātes klauzula, tāpēc citām aviokompānijām bija – un arī ir – pieejami tādi paši nosacījumi kā Ryanair, ja vien tās bija gatavas piedāvāt lidostai tādu pašu saistību izpildi kā Ryanair. |
| --- | --- |

(227)

Visbeidzot, Ryanair norāda, ka tās noslēgtajos līgumos ar Frankfurtes-Hānas lidostu nebija iekļauta neviena ekskluzivitātes klauzula, tāpēc citām aviokompānijām bija – un arī ir – pieejami tādi paši nosacījumi kā Ryanair, ja vien tās bija gatavas piedāvāt lidostai tādu pašu saistību izpildi kā Ryanair.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (228) | Ryanair arī iesniedza vairākas Oxera sagatavotas piezīmes un analīzi, ko sagatavojis profesors Damien P. McLoughlin. |
| --- | --- |

(228)

Ryanair arī iesniedza vairākas Oxera sagatavotas piezīmes un analīzi, ko sagatavojis profesors Damien P. McLoughlin.

Ryanair

Oxera

Damien P. McLoughlin

Oxera 1. piezīme – Tirgus standarta vērtības noteikšana salīdzinošajā analīzē attiecībā uz TED kritērijiem. Valsts atbalsta lietas, kas saistītas ar Ryanair, – piezīme, kuru Oxera sagatavojis Ryanair vajadzībām, 2013. gada 9. aprīlis

Oxera

Ryanair

Oxera

Ryanair

| (229) | Oxera uzskata, ka kļūdaina ir Komisijas metode, kas paredz salīdzinājumam izmantot tikai tās lidostas, kas atrodas tajā pašā aptvēruma teritorijā, kurā atrodas vērtējamā lidosta. |
| --- | --- |

(229)

Oxera uzskata, ka kļūdaina ir Komisijas metode, kas paredz salīdzinājumam izmantot tikai tās lidostas, kas atrodas tajā pašā aptvēruma teritorijā, kurā atrodas vērtējamā lidosta.

Oxera

| (230) | Oxera arī uzsver, ka tirgus atsauces cenas, kas iegūtas citās atsauces lidostās, neietekmē valsts atbalsts, kas piešķirts apkārt esošajām lidostām. Tādējādi ir iespējams droši noteikt tirgus standarta vērtību attiecībā uz TEDK, |
| --- | --- |

(230)

Oxera arī uzsver, ka tirgus atsauces cenas, kas iegūtas citās atsauces lidostās, neietekmē valsts atbalsts, kas piešķirts apkārt esošajām lidostām. Tādējādi ir iespējams droši noteikt tirgus standarta vērtību attiecībā uz TEDK,

Oxera

| (231) | jo






  a) | salīdzinošo analīzi plaši izmanto TEDK mērķiem citās jomā papildus valsts atbalsta jomai; |
| --- | --- | --- |

(231)

jo

a)

salīdzinošo analīzi plaši izmanto TEDK mērķiem citās jomā papildus valsts atbalsta jomai;

| b) | uzņēmumi savstarpēji ietekmē cits cita lēmumus par cenām tikai tiktāl, ciktāl to produkti ir savstarpēji aizstājami vai papildinoši; |
| --- | --- |

b)

uzņēmumi savstarpēji ietekmē cits cita lēmumus par cenām tikai tiktāl, ciktāl to produkti ir savstarpēji aizstājami vai papildinoši;

| c) | lidostas, kas atrodas vienā un tajā pašā aptvēruma teritorijā, ne vienmēr savstarpēji konkurē, un salīdzināmās lidostas, kas minētas iesniegtajos ziņojumos, saskaras tikai ar ierobežotu konkurenci no valsts lidostām to attiecīgajās aptvēruma teritorijās (mazāk nekā 1/3 komerciālo lidostu, kas atrodas salīdzināmo lidostu aptvēruma teritorijās, pilnīgi pieder valstij, un nevienai no tām netika piemērota valsts atbalsta izmeklēšana (2013. gada aprīlī)); |
| --- | --- |

c)

lidostas, kas atrodas vienā un tajā pašā aptvēruma teritorijā, ne vienmēr savstarpēji konkurē, un salīdzināmās lidostas, kas minētas iesniegtajos ziņojumos, saskaras tikai ar ierobežotu konkurenci no valsts lidostām to attiecīgajās aptvēruma teritorijās (mazāk nekā 1/3 komerciālo lidostu, kas atrodas salīdzināmo lidostu aptvēruma teritorijās, pilnīgi pieder valstij, un nevienai no tām netika piemērota valsts atbalsta izmeklēšana (2013. gada aprīlī));

| d) | pat tad, ja šīs lidostas saskaras ar valsts lidostu konkurenci tajā pašā aptvēruma teritorijā, var būt iemesli uzskatīt, ka to rīcība atbilst TED principam (TEDP) (piemēram, kad privātajam sektoram pieder būtiska daļa vai kad lidostu apsaimnieko privātuzņēmums); |
| --- | --- |

d)

pat tad, ja šīs lidostas saskaras ar valsts lidostu konkurenci tajā pašā aptvēruma teritorijā, var būt iemesli uzskatīt, ka to rīcība atbilst TED principam (TEDP) (piemēram, kad privātajam sektoram pieder būtiska daļa vai kad lidostu apsaimnieko privātuzņēmums);

| e) | TED kritērijam atbilstošas lidostas nenoteiks cenas, kas ir zemākas par papildu izmaksām. |
| --- | --- |

e)

TED kritērijam atbilstošas lidostas nenoteiks cenas, kas ir zemākas par papildu izmaksām.

Oxera 2. piezīme – Principi, kas ir pamatā rentabilitātes analīzei attiecībā uz TED kritērijiem. Valsts atbalsta lietas, kas saistītas ar Ryanair, – piezīme, kuru Oxera sagatavojis Ryanair vajadzībām, 2013. gada 9. aprīlis

Oxera

Ryanair

Oxera

Ryanair

| (232) | Oxera apgalvo, ka rentabilitātes analīze, ko tas veicis Komisijai iesniegtajos ziņojumos, atbilst principiem, ko piemērotu racionāls privātā sektora ieguldītājs, un atspoguļo pieeju, kas acīmredzami izriet no iepriekšējiem Komisijas lēmumiem. |
| --- | --- |

(232)

Oxera apgalvo, ka rentabilitātes analīze, ko tas veicis Komisijai iesniegtajos ziņojumos, atbilst principiem, ko piemērotu racionāls privātā sektora ieguldītājs, un atspoguļo pieeju, kas acīmredzami izriet no iepriekšējiem Komisijas lēmumiem.

Oxera

| (233) | Rentabilitātes analīzes pamatā ir šādi principi:






  a) | novērtējums tiek veikts pakāpeniski; |
| --- | --- | --- |

(233)

Rentabilitātes analīzes pamatā ir šādi principi:

a)

novērtējums tiek veikts pakāpeniski;

| b) | ex ante uzņēmējdarbības plāns nav obligāts; |
| --- | --- |

b)

ex ante uzņēmējdarbības plāns nav obligāts;

ex ante

| c) | ja lidosta nav noslogota, “vienotās kases” pieeja ir piemērota cenu noteikšanas metode; |
| --- | --- |

c)

ja lidosta nav noslogota, “vienotās kases” pieeja ir piemērota cenu noteikšanas metode;

| d) | jāņem vērā tikai tie ieņēmumi, kas saistīti ar darbojošās lidostas saimniecisko darbību; |
| --- | --- |

d)

jāņem vērā tikai tie ieņēmumi, kas saistīti ar darbojošās lidostas saimniecisko darbību;

| e) | jāņem vērā līguma kopējais ilgums, tostarp tā pagarinājumi; |
| --- | --- |

e)

jāņem vērā līguma kopējais ilgums, tostarp tā pagarinājumi;

| f) | nākotnes finanšu plūsmas jādiskontē, lai novērtētu līgumu rentabilitāti; |
| --- | --- |

f)

nākotnes finanšu plūsmas jādiskontē, lai novērtētu līgumu rentabilitāti;

| g) | ar Ryanair noslēgto līgumu radītā papildu rentabilitāte lidostām jānovērtē, pamatojoties uz aplēsēm par iekšējo peļņas normu vai neto pašreizējās vērtības (NPV) pasākumiem. |
| --- | --- |

g)

ar Ryanair noslēgto līgumu radītā papildu rentabilitāte lidostām jānovērtē, pamatojoties uz aplēsēm par iekšējo peļņas normu vai neto pašreizējās vērtības (NPV) pasākumiem.

Ryanair

Analīze, ko veicis profesors Damien P. McLoughlin, – Brand building: why and how small brands should invest in marketing, pēc Ryanair pasūtījuma, 2013. gada 10. aprīlis

Analīze, ko veicis profesors Damien P. McLoughlin, – Brand building: why and how small brands should invest in marketing

Ryanair

| (234) | Dokumenta mērķis ir izklāstīt komerciālos apsvērumus, ar kuriem pamatoti reģionālo lidostu lēmumi pirkt reklāmu tīmekļa vietnē Ryanair.com no AMS. |
| --- | --- |

(234)

Dokumenta mērķis ir izklāstīt komerciālos apsvērumus, ar kuriem pamatoti reģionālo lidostu lēmumi pirkt reklāmu tīmekļa vietnē Ryanair.com no AMS.

Ryanair.com

AMS

| (235) | Dokumentā ir norādīts, ka ir liels skaits ļoti spēcīgu, labi zināmu un regulāri izmantotu lidostu. Vājākiem konkurentiem ir jāpārvar nemainīgie patērētāju pirkšanas paradumi, lai varētu paplašināt savu uzņēmējdarbību. Mazākām reģionālajām lidostām jāatrod veids, kā pastāvīgi nodot vēstījumu par savu zīmolu pēc iespējas plašākai auditorijai. Tradicionālajiem tirgvedības komunikācijas veidiem nepieciešami izdevumi, kas pārsniedz to resursus. |
| --- | --- |

(235)

Dokumentā ir norādīts, ka ir liels skaits ļoti spēcīgu, labi zināmu un regulāri izmantotu lidostu. Vājākiem konkurentiem ir jāpārvar nemainīgie patērētāju pirkšanas paradumi, lai varētu paplašināt savu uzņēmējdarbību. Mazākām reģionālajām lidostām jāatrod veids, kā pastāvīgi nodot vēstījumu par savu zīmolu pēc iespējas plašākai auditorijai. Tradicionālajiem tirgvedības komunikācijas veidiem nepieciešami izdevumi, kas pārsniedz to resursus.

Oxera 3. un 4. piezīme – Kā jāvērtē līgumi ar AMS, veicot rentabilitātes analīzi tirgus ekonomikas dalībnieka kritērija ietvaros? – 2014. gada 17. un 31. janvāris

Oxera

AMS

| (236) | Ryanair iesniedza vēl citus ziņojumus, ko sagatavojis tās konsultantuzņēmums Oxera. Minētajos ziņojumos Oxera aplūko principus, kas, kā norādījusi aviokompānija, būtu jāņem vērā TEDK piemērošanā, veicot rentabilitātes analīzi par lidostas pakalpojumu līgumiem, kuri noslēgti starp Ryanair un lidostām, no vienas puses, un tirgvedības līgumiem, kuri noslēgti starp AMS un tām pašām lidostām, no otras puses. Ryanair uzsvēra, ka minētie ziņojumi nekādā veidā nemaina tās iepriekš izklāstīto nostāju, ka lidostas pakalpojumu līgumi un tirgvedības līgumi būtu jāanalizē saskaņā ar atsevišķiem TED kritērijiem. |
| --- | --- |

(236)

Ryanair iesniedza vēl citus ziņojumus, ko sagatavojis tās konsultantuzņēmums Oxera. Minētajos ziņojumos Oxera aplūko principus, kas, kā norādījusi aviokompānija, būtu jāņem vērā TEDK piemērošanā, veicot rentabilitātes analīzi par lidostas pakalpojumu līgumiem, kuri noslēgti starp Ryanair un lidostām, no vienas puses, un tirgvedības līgumiem, kuri noslēgti starp AMS un tām pašām lidostām, no otras puses. Ryanair uzsvēra, ka minētie ziņojumi nekādā veidā nemaina tās iepriekš izklāstīto nostāju, ka lidostas pakalpojumu līgumi un tirgvedības līgumi būtu jāanalizē saskaņā ar atsevišķiem TED kritērijiem.

Ryanair

Oxera

Oxera

Ryanair

AMS

Ryanair

| (237) | Ziņojumos ir norādīts, ka AMS gūtā peļņa būtu jāiekļauj kā ieņēmumi kopējā rentabilitātes analīzē, savukārt AMS izdevumi būtu jāiekļauj izmaksās. Ziņojumos ir ierosināts šajā nolūkā piemērot uz naudas plūsmu pamatotu metodiku kopējās rentabilitātes analīzes veikšanai; tas nozīmē, ka lidostu izdevumus saistībā ar AMS varētu uzskatīt par pamatdarbības papildu izmaksām. |
| --- | --- |

(237)

Ziņojumos ir norādīts, ka AMS gūtā peļņa būtu jāiekļauj kā ieņēmumi kopējā rentabilitātes analīzē, savukārt AMS izdevumi būtu jāiekļauj izmaksās. Ziņojumos ir ierosināts šajā nolūkā piemērot uz naudas plūsmu pamatotu metodiku kopējās rentabilitātes analīzes veikšanai; tas nozīmē, ka lidostu izdevumus saistībā ar AMS varētu uzskatīt par pamatdarbības papildu izmaksām.

AMS

AMS

AMS

| (238) | Ziņojumos ir uzsvērts, ka tirgvedības darbības veicina zīmola vērtības radīšanu un saglabāšanu, un tas savukārt palīdz radīt ietekmi un ieguvumus ne vien līguma darbības laikā, bet arī pēc tā darbības beigām. Tas īpaši attiektos uz gadījumu, kad tā iemesla dēļ, ka Ryanair ir noslēgusi līgumu ar lidostu, lidostā darbību sāktu arī citas aviokompānijas, kas savukārt veicinātu lielāka veikalu skaita ierīkošanu lidostā un tādējādi radītu vairāk ar aviāciju nesaistītu ieņēmumu lidostai. Kā norādīja Ryanair, ja Komisija veic kopēju rentabilitātes analīzi, šādi ieguvumi ir jāņem vērā, uzskatot AMS izdevumus par pamatdarbības papildu izmaksām, no kurām atskaitīti AMS maksājumi. |
| --- | --- |

(238)

Ziņojumos ir uzsvērts, ka tirgvedības darbības veicina zīmola vērtības radīšanu un saglabāšanu, un tas savukārt palīdz radīt ietekmi un ieguvumus ne vien līguma darbības laikā, bet arī pēc tā darbības beigām. Tas īpaši attiektos uz gadījumu, kad tā iemesla dēļ, ka Ryanair ir noslēgusi līgumu ar lidostu, lidostā darbību sāktu arī citas aviokompānijas, kas savukārt veicinātu lielāka veikalu skaita ierīkošanu lidostā un tādējādi radītu vairāk ar aviāciju nesaistītu ieņēmumu lidostai. Kā norādīja Ryanair, ja Komisija veic kopēju rentabilitātes analīzi, šādi ieguvumi ir jāņem vērā, uzskatot AMS izdevumus par pamatdarbības papildu izmaksām, no kurām atskaitīti AMS maksājumi.

Ryanair

Ryanair

AMS

AMS

| (239) | Ryanair arī uzskata, ka prognozētajā papildu peļņā lidostas pakalpojumu līguma darbības beigās būtu jāiekļauj galīgā vērtība (kas atspoguļo pēc līguma darbības beigām radīto vērtību). Galīgo vērtību varētu pielāgot, pamatojoties uz “atjaunošanas” iespējamību, ar ko izsaka cerību, ka peļņa tiks gūta arī pēc tam, kad būs beidzies līgums ar Ryanair, vai tad, ja ar citām aviokompānijām tiks panākta vienošanās par līdzīgiem nosacījumiem. Ryanair uzskata, ka tad būtu iespējams aprēķināt zemāku robežvērtību ieguvumiem, ko kopā rada līgums ar AMS un lidostas pakalpojumu līgums, tādējādi atspoguļojot neskaidrības par papildu peļņu pēc lidostas pakalpojumu līguma darbības beigām. |
| --- | --- |

(239)

Ryanair arī uzskata, ka prognozētajā papildu peļņā lidostas pakalpojumu līguma darbības beigās būtu jāiekļauj galīgā vērtība (kas atspoguļo pēc līguma darbības beigām radīto vērtību). Galīgo vērtību varētu pielāgot, pamatojoties uz “atjaunošanas” iespējamību, ar ko izsaka cerību, ka peļņa tiks gūta arī pēc tam, kad būs beidzies līgums ar Ryanair, vai tad, ja ar citām aviokompānijām tiks panākta vienošanās par līdzīgiem nosacījumiem. Ryanair uzskata, ka tad būtu iespējams aprēķināt zemāku robežvērtību ieguvumiem, ko kopā rada līgums ar AMS un lidostas pakalpojumu līgums, tādējādi atspoguļojot neskaidrības par papildu peļņu pēc lidostas pakalpojumu līguma darbības beigām.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

AMS

| (240) | Lai papildinātu šo pieeju, ziņojumos ir ietverta to pētījumu rezultātu sintēze, kuri veikti attiecībā uz tirgvedības ietekmi uz zīmola vērtību. Minētajos pētījumos ir pausts uzskats, ka tirgvedība var atbalstīt zīmola vērtību un var palīdzēt veidot klientu bāzi. Saskaņā ar iepriekš minētajiem ziņojumiem lidostas gadījumā tirgvedība tīmekļa vietnē Ryanair.com ievērojami palielina zīmola pamanāmību. Ziņojumos bija ir norādīts, ka īpaši mazākas reģionālās lidostas, kas vēlas palielināt savu gaisa satiksmi, var palielināt sava zīmola vērtību, noslēdzot tirgvedības pakalpojumu līgumus ar AMS. |
| --- | --- |

(240)

Lai papildinātu šo pieeju, ziņojumos ir ietverta to pētījumu rezultātu sintēze, kuri veikti attiecībā uz tirgvedības ietekmi uz zīmola vērtību. Minētajos pētījumos ir pausts uzskats, ka tirgvedība var atbalstīt zīmola vērtību un var palīdzēt veidot klientu bāzi. Saskaņā ar iepriekš minētajiem ziņojumiem lidostas gadījumā tirgvedība tīmekļa vietnē Ryanair.com ievērojami palielina zīmola pamanāmību. Ziņojumos bija ir norādīts, ka īpaši mazākas reģionālās lidostas, kas vēlas palielināt savu gaisa satiksmi, var palielināt sava zīmola vērtību, noslēdzot tirgvedības pakalpojumu līgumus ar AMS.

Ryanair.com

AMS

| (241) | Visbeidzot, ziņojumos ir norādīts, ka priekšroka jādod nevis kapitalizācijas pieejai, bet uz naudas plūsmu pamatotai pieejai, kurā AMS sniegto tirgvedības pakalpojumu izmaksas tiktu uzskatītas par nemateriāla aktīva (tas ir, zīmola vērtības) kapitāla izdevumiem (39). Kapitalizācijas pieejā tiktu ņemta vērā tikai tā tirgvedības izdevumu daļa, kas ir attiecināma uz lidostas nemateriālajiem aktīviem. Tirgvedības izdevumi tiktu uzskatīti par kapitāla izdevumiem nemateriālā aktīvā, un tad tiem tiktu piemērots vērtības samazinājums visā līguma darbības laikā, ņemot vērā atlikušo vērtību paredzētajā lidostas pakalpojumu līguma izbeigšanas brīdī. Šajā pieejā netiktu ņemta vērā papildu peļņa, ko radītu lidostas pakalpojumu līguma noslēgšana ar Ryanair, un arī nemateriālā aktīva vērtību ir grūti aprēķināt zīmola izdevumu un aktīva izmantošanas ilguma dēļ. Saskaņā ar ziņojumiem naudas plūsmas metode ir arī piemērotāka nekā kapitalizācijas pieeja, jo kapitalizācijas pieejā netiktu ņemti vērā paredzamie pozitīvie ieguvumi, kas radīsies lidostai, parakstot lidostas pakalpojumu līgumu ar Ryanair. |
| --- | --- |

(241)

Visbeidzot, ziņojumos ir norādīts, ka priekšroka jādod nevis kapitalizācijas pieejai, bet uz naudas plūsmu pamatotai pieejai, kurā AMS sniegto tirgvedības pakalpojumu izmaksas tiktu uzskatītas par nemateriāla aktīva (tas ir, zīmola vērtības) kapitāla izdevumiem (39). Kapitalizācijas pieejā tiktu ņemta vērā tikai tā tirgvedības izdevumu daļa, kas ir attiecināma uz lidostas nemateriālajiem aktīviem. Tirgvedības izdevumi tiktu uzskatīti par kapitāla izdevumiem nemateriālā aktīvā, un tad tiem tiktu piemērots vērtības samazinājums visā līguma darbības laikā, ņemot vērā atlikušo vērtību paredzētajā lidostas pakalpojumu līguma izbeigšanas brīdī. Šajā pieejā netiktu ņemta vērā papildu peļņa, ko radītu lidostas pakalpojumu līguma noslēgšana ar Ryanair, un arī nemateriālā aktīva vērtību ir grūti aprēķināt zīmola izdevumu un aktīva izmantošanas ilguma dēļ. Saskaņā ar ziņojumiem naudas plūsmas metode ir arī piemērotāka nekā kapitalizācijas pieeja, jo kapitalizācijas pieejā netiktu ņemti vērā paredzamie pozitīvie ieguvumi, kas radīsies lidostai, parakstot lidostas pakalpojumu līgumu ar Ryanair.

AMS

39

Ryanair

Ryanair

Oxera ziņojums Ekonomisks TED principa novērtējums – Frankfurtes-Hānas lidosta, 2014. gada 11. augusts:

Oxera

| (242) | Ryanair iesniedza vēl vienu Oxera sagatavotu ziņojumu par līgumiem, kas noslēgti starp Frankfurtes-Hānas lidostu un Ryanair 1999., 2002. un 2005. gadā. 2005. gada Ryanair līguma novērtējumā ir arī ņemts vērā tirgvedības līgums, kas noslēgts tieši ar Reinzemes-Pfalcas federālo zemi. Oxera novērtējums par Ryanair līgumu ir veikts, pamatojoties uz informāciju, kas lidostai bija pieejama līguma parakstīšanas laikā. |
| --- | --- |

(242)

Ryanair iesniedza vēl vienu Oxera sagatavotu ziņojumu par līgumiem, kas noslēgti starp Frankfurtes-Hānas lidostu un Ryanair 1999., 2002. un 2005. gadā. 2005. gada Ryanair līguma novērtējumā ir arī ņemts vērā tirgvedības līgums, kas noslēgts tieši ar Reinzemes-Pfalcas federālo zemi. Oxera novērtējums par Ryanair līgumu ir veikts, pamatojoties uz informāciju, kas lidostai bija pieejama līguma parakstīšanas laikā.

Ryanair

Oxera

Ryanair

Ryanair

Oxera

Ryanair

1999. gada Ryanair līgums

1999. gada

līgums

| (243) | Saskaņā ar minēto ziņojumu 1999. gada Ryanair līguma analīze veikta, pamatojoties uz FFHG1999. gada 25. maijā, t. i., pirms līguma parakstīšanas, izstrādāto uzņēmējdarbības plāna dokumentu. Ziņojumā minēts, ka aviācijas ieņēmumi ir aprēķināti, pamatojoties uz 1999. gada Ryanair līgumā norādītajām maksām. Pamatdarbības papildu izmaksu aplēses pamatā ir FFHG paša aplēses. Ziņojumā ir norādīts, ka netika ņemtas vērā ugunsdzēsības izmaksas, ko parasti uzskata par sabiedriskās kārtības jomā ietilpstošām. Tas pats attiecas uz infrastruktūras ieguldījumiem.

  16. tabula



  Oxera

  veiktais papildu rentabilitātes novērtējums par 1999. gada

  Ryanair

  līgumu
   (40)

  [...] |
| --- | --- |

(243)

Saskaņā ar minēto ziņojumu 1999. gada Ryanair līguma analīze veikta, pamatojoties uz FFHG1999. gada 25. maijā, t. i., pirms līguma parakstīšanas, izstrādāto uzņēmējdarbības plāna dokumentu. Ziņojumā minēts, ka aviācijas ieņēmumi ir aprēķināti, pamatojoties uz 1999. gada Ryanair līgumā norādītajām maksām. Pamatdarbības papildu izmaksu aplēses pamatā ir FFHG paša aplēses. Ziņojumā ir norādīts, ka netika ņemtas vērā ugunsdzēsības izmaksas, ko parasti uzskata par sabiedriskās kārtības jomā ietilpstošām. Tas pats attiecas uz infrastruktūras ieguldījumiem.

Ryanair

FFHG

Ryanair

FFHG

16. tabula

16. tabula

Oxera

  veiktais papildu rentabilitātes novērtējums par 1999. gada

  Ryanair

  līgumu
   (40)

Oxera

veiktais papildu rentabilitātes novērtējums par 1999. gada

Ryanair

līgumu

40

[...]

2002. gada Ryanair līgums

2002. gada Ryanair

| (244) | Ziņojumā ir paskaidrots, ka prognozes par pasažieru kopējo skaitu iegūtas no 2002. gada novembrī sagatavotā FFHG uzņēmējdarbības plāna, jo tas ir vienīgais pieejamais dokuments, kurā ietvertas satiksmes plūsmas prognozes par attiecīgo laikposmu. Kā norādīts ziņojumā, aviācijas ieņēmumi ir aprēķināti, pamatojoties uz 2002. gada Ryanair līgumā norādītajām maksām. Ar aviāciju nesaistītie ieņēmumi iegūti no 2002. gada novembrī sagatavotā FFHG uzņēmējdarbības plāna, jo tas ir vienīgais dokuments, kurā ietvertas prognozes par ieņēmumiem, kas nav saistīti ar aviāciju, un kurš sagatavots gandrīz vienlaicīgi ar 2002. gada Ryanair līgumu. |
| --- | --- |

(244)

Ziņojumā ir paskaidrots, ka prognozes par pasažieru kopējo skaitu iegūtas no 2002. gada novembrī sagatavotā FFHG uzņēmējdarbības plāna, jo tas ir vienīgais pieejamais dokuments, kurā ietvertas satiksmes plūsmas prognozes par attiecīgo laikposmu. Kā norādīts ziņojumā, aviācijas ieņēmumi ir aprēķināti, pamatojoties uz 2002. gada Ryanair līgumā norādītajām maksām. Ar aviāciju nesaistītie ieņēmumi iegūti no 2002. gada novembrī sagatavotā FFHG uzņēmējdarbības plāna, jo tas ir vienīgais dokuments, kurā ietvertas prognozes par ieņēmumiem, kas nav saistīti ar aviāciju, un kurš sagatavots gandrīz vienlaicīgi ar 2002. gada Ryanair līgumu.

FFHG

Ryanair

FFHG

Ryanair

| (245) | Aplēses par pamatdarbības izmaksām uz vienu pasažieri veiktas, pamatojoties uz FFHG paša analīzi par pamatdarbības papildu izmaksām uz vienu izlidojošo Ryanair pasažieri. Ieguldījumu grafiks sagatavots 2000. gada novembrī.

  17. tabula



  Oxera

  veiktais papildu rentabilitātes novērtējums par 2002. gada

  Ryanair

  līgumu
   (41)

  [...] |
| --- | --- |

(245)

Aplēses par pamatdarbības izmaksām uz vienu pasažieri veiktas, pamatojoties uz FFHG paša analīzi par pamatdarbības papildu izmaksām uz vienu izlidojošo Ryanair pasažieri. Ieguldījumu grafiks sagatavots 2000. gada novembrī.

FFHG

Ryanair

17. tabula

17. tabula

Oxera

  veiktais papildu rentabilitātes novērtējums par 2002. gada

  Ryanair

  līgumu
   (41)

Oxera

veiktais papildu rentabilitātes novērtējums par 2002. gada

Ryanair

līgumu

41

[...]

6.2.   LUFTHANSA UN BDF

LUFTHANSA UN BDF

| (246) | Lufthansa un Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V. (Vācijas Federālā gaisa pārvadātāju asociācija, turpmāk “BDF”) ir iesniegušas vispusīgu informāciju un piezīmes par 2008. gada lēmumu par procedūras sākšanu, un to kopsavilkums sniegts turpmāk. |
| --- | --- |

(246)

Lufthansa un Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V. (Vācijas Federālā gaisa pārvadātāju asociācija, turpmāk “BDF”) ir iesniegušas vispusīgu informāciju un piezīmes par 2008. gada lēmumu par procedūras sākšanu, un to kopsavilkums sniegts turpmāk.

Lufthansa

Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V

BDF

| (247) | Lufthansa un BDF norādīja, ka FFHG un tā priekšteču zaudējumi no 1998. gada līdz 2009. gadam bija EUR 161 miljons un ka FFHG, pretēji tā apgalvojumiem, arī 2006. gadā nesasniedza pozitīvu EBITDA. Šajā saistībā Lufthansa un BDF apgalvo, ka nedaudz pozitīvais EBITDA bija iespējams tikai pēc pārmantoto saistību izpildes, kas samazināja pamatdarbības zaudējumus. Lufthansa un BDF ir pārliecinātas, ka tāpēc Komisijai būtu jāpieprasa piekļuve visām FFHG gada bilancēm. Šajā saistībā Lufthansa apgalvoja, ka pretēji tam, ko norādījusi Vācija, ieguldījumu amortizācija gadu gaitā īpaši nepalielinājās un to nevar uzskatīt par ļoti augstu salīdzinājumā ar izmaksām, kas saistītas ar tirgvedības atbalstu, kurš sniegts Ryanair, un kas iekļautas pozīcijā “citas pamatdarbības izmaksas,” kā norādīts 18. tabulā. Lufthansa un BDF arī uzskata, ka Komisijai būtu jāpieprasa pilnīgas, nepubliskotas FFHG gada bilances.

  18. tabula


  Amortizācijas un citu pamatdarbības izmaksu attiecība












  EUR | 2000. g. | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Amortizācija | 4 477 257 | 5 325 627 | 5 423 627 | 6 045 387 | 7 699 330 |
| Zaudējumi | 8 217 199 | 13 355 347 | 19 993 895 | 17 832 868 | 16 797 889 |
| Citas pamatdarbības izmaksas | [...] | 5 692 808 | 11 434 306 | 10 521 273 | 11 454 363 |

(247)

Lufthansa un BDF norādīja, ka FFHG un tā priekšteču zaudējumi no 1998. gada līdz 2009. gadam bija EUR 161 miljons un ka FFHG, pretēji tā apgalvojumiem, arī 2006. gadā nesasniedza pozitīvu EBITDA. Šajā saistībā Lufthansa un BDF apgalvo, ka nedaudz pozitīvais EBITDA bija iespējams tikai pēc pārmantoto saistību izpildes, kas samazināja pamatdarbības zaudējumus. Lufthansa un BDF ir pārliecinātas, ka tāpēc Komisijai būtu jāpieprasa piekļuve visām FFHG gada bilancēm. Šajā saistībā Lufthansa apgalvoja, ka pretēji tam, ko norādījusi Vācija, ieguldījumu amortizācija gadu gaitā īpaši nepalielinājās un to nevar uzskatīt par ļoti augstu salīdzinājumā ar izmaksām, kas saistītas ar tirgvedības atbalstu, kurš sniegts Ryanair, un kas iekļautas pozīcijā “citas pamatdarbības izmaksas,” kā norādīts 18. tabulā. Lufthansa un BDF arī uzskata, ka Komisijai būtu jāpieprasa pilnīgas, nepubliskotas FFHG gada bilances.

Lufthansa

BDF

FFHG

FFHG

EBITDA

Lufthansa

BDF

EBITDA

Lufthansa

BDF

FFHG

Lufthansa

Ryanair

Lufthansa

BDF

FFHG

18. tabula

18. tabula

Amortizācijas un citu pamatdarbības izmaksu attiecība

Amortizācijas un citu pamatdarbības izmaksu attiecība

EUR

EUR

2000. g.

2000. g.

2001. g.

2001. g.

2002. g.

2002. g.

2003. g.

2003. g.

2004. g.

2004. g.

Amortizācija

4 477 257

5 325 627

5 423 627

6 045 387

7 699 330

Zaudējumi

8 217 199

13 355 347

19 993 895

17 832 868

16 797 889

Citas pamatdarbības izmaksas

[...]

5 692 808

11 434 306

10 521 273

11 454 363

| (248) | Lufthansa un BDF arī apgalvoja, ka Vācijas iesniegtais pētījums, kurā ietverti statistikas dati par FFHG ietekmi uz tūrismu Hunsrika reģionā un Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē, nebūtu jāņem vērā, jo skaitļus par pasažieru un darbavietu skaita pieaugumu lidostas apkaimē iesniedza FFHG, un pētījuma autori tos nepārbaudīja. Lufthansa un BDF arī apgalvoja, ka jau tad, kad tika veikts pētījums, bija zināms, ka norādītie skaitļi nav reālistiski. |
| --- | --- |

(248)

Lufthansa un BDF arī apgalvoja, ka Vācijas iesniegtais pētījums, kurā ietverti statistikas dati par FFHG ietekmi uz tūrismu Hunsrika reģionā un Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē, nebūtu jāņem vērā, jo skaitļus par pasažieru un darbavietu skaita pieaugumu lidostas apkaimē iesniedza FFHG, un pētījuma autori tos nepārbaudīja. Lufthansa un BDF arī apgalvoja, ka jau tad, kad tika veikts pētījums, bija zināms, ka norādītie skaitļi nav reālistiski.

Lufthansa

BDF

FFHG

FFHG

Lufthansa

BDF

| (249) | Lufthansa un BDF arī norādīja, ka FFHG nebija skaidra uzņēmējdarbības modeļa, un to apliecina mainīgie plāni par lidostas papildinājumiem, piemēram, tirdzniecības centriem vai ekskursiju vietām, kam nav nekādas saistības ar lidostas ekspluatāciju. Turklāt, kā uzskata Lufthansa un BDF, arī pretrunīgie FFHG paziņojumi, ka Frankfurtes-Hānas lidostai vajadzēja sasniegt rentabilitāti vispirms līdz 2005. gadam, tad līdz 2008. gadam un visbeidzot līdz 2013. gadam, liecina par to pašu, proti, ka netika ievērots konsekvents uzņēmējdarbības plāns. Tāpēc arī pēdējā izteiktā prognoze, proti, ka, Frankfurtes-Hānas lidostai būtu jāsāk darboties rentabli, sākot no 2016. gada, šķiet apšaubāma un acīmredzami pat bija pamatota ar pieņēmumu, ka tiks veikti ievērojami papildu ieguldījumi. Tomēr, kā norādīja Lufthansa un BDF, šādu ieguldījumu izcelsme ir pilnīgi neskaidra. |
| --- | --- |

(249)

Lufthansa un BDF arī norādīja, ka FFHG nebija skaidra uzņēmējdarbības modeļa, un to apliecina mainīgie plāni par lidostas papildinājumiem, piemēram, tirdzniecības centriem vai ekskursiju vietām, kam nav nekādas saistības ar lidostas ekspluatāciju. Turklāt, kā uzskata Lufthansa un BDF, arī pretrunīgie FFHG paziņojumi, ka Frankfurtes-Hānas lidostai vajadzēja sasniegt rentabilitāti vispirms līdz 2005. gadam, tad līdz 2008. gadam un visbeidzot līdz 2013. gadam, liecina par to pašu, proti, ka netika ievērots konsekvents uzņēmējdarbības plāns. Tāpēc arī pēdējā izteiktā prognoze, proti, ka, Frankfurtes-Hānas lidostai būtu jāsāk darboties rentabli, sākot no 2016. gada, šķiet apšaubāma un acīmredzami pat bija pamatota ar pieņēmumu, ka tiks veikti ievērojami papildu ieguldījumi. Tomēr, kā norādīja Lufthansa un BDF, šādu ieguldījumu izcelsme ir pilnīgi neskaidra.

Lufthansa

BDF

FFHG

Lufthansa

BDF

FFHG

Lufthansa

BDF

| (250) | Turklāt Lufthansa un BDF arī norādīja, ka pretēji Vācijas apgalvojumiem PwC nav piemērojis atbilstošu TEDK, jo tā novērtējumā nav ņemta vērā Tiesas judikatūra vismaz divos punktos. |
| --- | --- |

(250)

Turklāt Lufthansa un BDF arī norādīja, ka pretēji Vācijas apgalvojumiem PwC nav piemērojis atbilstošu TEDK, jo tā novērtējumā nav ņemta vērā Tiesas judikatūra vismaz divos punktos.

Lufthansa

BDF

PwC

| (251) | Pirmkārt, Lufthansa un BDF atsaucās uz Vācijas argumentāciju, ka FFHG uzkrātos zaudējumus varēja kompensēt Fraport kā tā akcionārs. Šajā saistībā Lufthansa un BDF apgalvoja, ka nav svarīgi, vai zaudējumus var kompensēt uzņēmumu grupas ietvaros, bet ir svarīgi, vai veiktie individuālie pasākumi pēc būtības ir pasākumi, ko būtu (vai nebūtu) veicis tirgus ekonomikas ieguldītājs, un ka tāpēc minētā argumentācija ir nepieņemama. |
| --- | --- |

(251)

Pirmkārt, Lufthansa un BDF atsaucās uz Vācijas argumentāciju, ka FFHG uzkrātos zaudējumus varēja kompensēt Fraport kā tā akcionārs. Šajā saistībā Lufthansa un BDF apgalvoja, ka nav svarīgi, vai zaudējumus var kompensēt uzņēmumu grupas ietvaros, bet ir svarīgi, vai veiktie individuālie pasākumi pēc būtības ir pasākumi, ko būtu (vai nebūtu) veicis tirgus ekonomikas ieguldītājs, un ka tāpēc minētā argumentācija ir nepieņemama.

Lufthansa

BDF

FFHG

Fraport

Lufthansa

BDF

| (252) | Otrkārt, Lufthansa un BDF norādīja, ka PwC novērtējumā ietvertā argumentācija nav pietiekama, lai pierādītu, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu pieņēmis tādu pašu lēmumu, jo, piemēram, attiecībā uz 1999. gada Ryanair līgumu PwC apgalvoja, ka zaudējumus var samazināt, palielinot pasažieru skaitu. Lufthansa un BDF atsaucās uz spriedumu WestLB lietā, saskaņā ar kuru tirgus ekonomikas ieguldītājs parasti “no ieguldījuma censtos iegūt saprātīgi maksimālo peļņu atkarībā no pastāvošajiem apstākļiem un ievērojot savas īstermiņa, vidējā termiņa un ilgtermiņa intereses, pat ja viņš iegulda sabiedrībā, kurā viņš jau ir kapitāldaļu turētājs” (42). Tāpēc, kā apgalvoja Lufthansa un BDF, ar zaudējumu samazināšanu nepietiek, lai pasākumu uzskatītu par atbilstošu TEDK, un tādējādi PwC šajā ziņā jau nav ņēmis vērā Tiesas judikatūru. Lufthansa un BDF arī norādīja, ka FFHG vārdā iesniegtajā novērtējumā nav ietverts FFHG piemērotais TEDK, jo novērtējumā ir tikai atsauce uz pārbaudi, ko veica PwC. |
| --- | --- |

(252)

Otrkārt, Lufthansa un BDF norādīja, ka PwC novērtējumā ietvertā argumentācija nav pietiekama, lai pierādītu, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu pieņēmis tādu pašu lēmumu, jo, piemēram, attiecībā uz 1999. gada Ryanair līgumu PwC apgalvoja, ka zaudējumus var samazināt, palielinot pasažieru skaitu. Lufthansa un BDF atsaucās uz spriedumu WestLB lietā, saskaņā ar kuru tirgus ekonomikas ieguldītājs parasti “no ieguldījuma censtos iegūt saprātīgi maksimālo peļņu atkarībā no pastāvošajiem apstākļiem un ievērojot savas īstermiņa, vidējā termiņa un ilgtermiņa intereses, pat ja viņš iegulda sabiedrībā, kurā viņš jau ir kapitāldaļu turētājs” (42). Tāpēc, kā apgalvoja Lufthansa un BDF, ar zaudējumu samazināšanu nepietiek, lai pasākumu uzskatītu par atbilstošu TEDK, un tādējādi PwC šajā ziņā jau nav ņēmis vērā Tiesas judikatūru. Lufthansa un BDF arī norādīja, ka FFHG vārdā iesniegtajā novērtējumā nav ietverts FFHG piemērotais TEDK, jo novērtējumā ir tikai atsauce uz pārbaudi, ko veica PwC.

Lufthansa

BDF

PwC

Ryanair

PwC

Lufthansa

BDF

WestLB

42

Lufthansa

BDF

PwC

Lufthansa

BDF

FFHG

FFHG

PwC

| (253) | Lufthansa un BDF arī apstrīdēja PwC argumentu par kapitāla palielinājumiem, proti, ka ilgās plānošanas perspektīvas, kas pārsniedz 30 gadus, un ieguldījumu amortizācija, kas pārsniedz 20 gadus, ir parasta uzņēmējdarbības prakse attiecībā uz infrastruktūras ieguldījumiem (sk. 2008. gada lēmuma par procedūras sākšanu 103. apsvērumu). Šajā saistībā Lufthansa un BDF apgalvoja, ka PwC veiktā salīdzināšana ar koncesijas līgumiem Budapeštas lidostā, Da Vinči un Čampīno lidostā, Spartas lidostā un Belfāstas lidostā ir pilnīgi nepamatota, jo nevienā no šīm lidostām situācija ne tuvu nav līdzīga situācijai FFHG un Frankfurtes-Hānas lidostā. Lufthansa un BDF arī apgalvoja, ka atšķirībā no visām PwC minētajām lidostām Frankfurtes-Hānas lidosta bija militāra lidosta, kurā lielākā daļa civilo darbību sākās tikai 1999. gadā un kura pēc tam tika atbalstīta ar infrastruktūras attīstības pasākumiem, kas precīzi atbilda Ryanair vajadzībām. Lufthansa un BDF uzskata, ka tādējādi peļņas sliekšņa analīze nav precīza, jo netika ņemtas vērā termināļa izmaksas. |
| --- | --- |

(253)

Lufthansa un BDF arī apstrīdēja PwC argumentu par kapitāla palielinājumiem, proti, ka ilgās plānošanas perspektīvas, kas pārsniedz 30 gadus, un ieguldījumu amortizācija, kas pārsniedz 20 gadus, ir parasta uzņēmējdarbības prakse attiecībā uz infrastruktūras ieguldījumiem (sk. 2008. gada lēmuma par procedūras sākšanu 103. apsvērumu). Šajā saistībā Lufthansa un BDF apgalvoja, ka PwC veiktā salīdzināšana ar koncesijas līgumiem Budapeštas lidostā, Da Vinči un Čampīno lidostā, Spartas lidostā un Belfāstas lidostā ir pilnīgi nepamatota, jo nevienā no šīm lidostām situācija ne tuvu nav līdzīga situācijai FFHG un Frankfurtes-Hānas lidostā. Lufthansa un BDF arī apgalvoja, ka atšķirībā no visām PwC minētajām lidostām Frankfurtes-Hānas lidosta bija militāra lidosta, kurā lielākā daļa civilo darbību sākās tikai 1999. gadā un kura pēc tam tika atbalstīta ar infrastruktūras attīstības pasākumiem, kas precīzi atbilda Ryanair vajadzībām. Lufthansa un BDF uzskata, ka tādējādi peļņas sliekšņa analīze nav precīza, jo netika ņemtas vērā termināļa izmaksas.

Lufthansa

BDF

PwC

Lufthansa

BDF

PwC

FFHG

Lufthansa

BDF

PwC

Ryanair

Lufthansa

BDF

| (254) | Lufthansa un BDF, pamatojoties uz 2008. gada lēmumu par procedūras sākšanu, arī apgalvoja, ka pārmērīgi lielā kompensācija par drošības maksām acīmredzami ir valsts atbalsts. Šajā saistībā Lufthansa un BDF minēja argumentu, ka, pirmkārt, par drošības pārbaudēm netika rīkots publisks iepirkums. Lufthansa un BDF uzskata, ka nav ievēroti publiskā iepirkuma noteikumi un tas automātiski nozīmē, ka pakalpojums nav iepirkts par visizdevīgāko cenu. Otrkārt, Lufthansa un BDF apgalvoja, ka saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem šādām drošības maksām jābūt vērstām uz faktiskajām un nepieciešamajām izmaksām. Lufthansa un BDF norādīja, ka Frankfurtes-Hānas lidostā maksas tomēr saglabājās tādā pašā līmenī no 2003. gada līdz 2008. gadam, savukārt citās lidostās varēja novērot satiksmes svārstības. |
| --- | --- |

(254)

Lufthansa un BDF, pamatojoties uz 2008. gada lēmumu par procedūras sākšanu, arī apgalvoja, ka pārmērīgi lielā kompensācija par drošības maksām acīmredzami ir valsts atbalsts. Šajā saistībā Lufthansa un BDF minēja argumentu, ka, pirmkārt, par drošības pārbaudēm netika rīkots publisks iepirkums. Lufthansa un BDF uzskata, ka nav ievēroti publiskā iepirkuma noteikumi un tas automātiski nozīmē, ka pakalpojums nav iepirkts par visizdevīgāko cenu. Otrkārt, Lufthansa un BDF apgalvoja, ka saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem šādām drošības maksām jābūt vērstām uz faktiskajām un nepieciešamajām izmaksām. Lufthansa un BDF norādīja, ka Frankfurtes-Hānas lidostā maksas tomēr saglabājās tādā pašā līmenī no 2003. gada līdz 2008. gadam, savukārt citās lidostās varēja novērot satiksmes svārstības.

Lufthansa

BDF

Lufthansa

BDF

Lufthansa

BDF

Lufthansa

BDF

Lufthansa

BDF

| (255) | Pretēji Vācijas piezīmēm par juridisko novērtējumu Lufthansa un BDF uzskatīja, ka atbalstam, ko Fraport piešķīra FFHG, izcelsme bija valsts līdzekļi. Lufthansa un BDF norādīja, ka Fraport visās tā bilancēs par laikposmu no 2001. gada līdz 2006. gadam bija skaidri atzinis, ka, tā kā starp publiskajiem akcionāriem ir noslēgts konsorcija līgums, tas ir “atkarīgs, publisku akcionāru pārvaldīts uzņēmums”. Šajā saistībā Lufthansa un BDF norāda uz vairākiem faktiem, kas liecina, ka Fraport līdzekļi bija valsts līdzekļi atbilstoši spriedumam Stardust Marine lietā (43) un Komisijas Direktīvas 2006/111/EK (44) 2. panta 1. punkta b) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(255)

Pretēji Vācijas piezīmēm par juridisko novērtējumu Lufthansa un BDF uzskatīja, ka atbalstam, ko Fraport piešķīra FFHG, izcelsme bija valsts līdzekļi. Lufthansa un BDF norādīja, ka Fraport visās tā bilancēs par laikposmu no 2001. gada līdz 2006. gadam bija skaidri atzinis, ka, tā kā starp publiskajiem akcionāriem ir noslēgts konsorcija līgums, tas ir “atkarīgs, publisku akcionāru pārvaldīts uzņēmums”. Šajā saistībā Lufthansa un BDF norāda uz vairākiem faktiem, kas liecina, ka Fraport līdzekļi bija valsts līdzekļi atbilstoši spriedumam Stardust Marine lietā (43) un Komisijas Direktīvas 2006/111/EK (44) 2. panta 1. punkta b) apakšpunktam.

Lufthansa

BDF

Fraport

FFHG

Lufthansa

BDF

Fraport

Lufthansa

BDF

Fraport

Stardust Marine

43

44

| (256) | Turklāt Lufthansa un BDF uzskatīja, ka arī Fraport darbības ir attiecināmas uz valsti. Šajā saistībā Lufthansa un BDF atsaucās uz norādēm par attiecināmību, piemēram, faktu, ka FFHG akcionāru, proti, Reinzemes-Pfalcas federālās zemes un Fraport, sapulces dalībnieki piekrita Ryanair līgumu noslēgšanai. Lufthansa un BDF arī apgalvoja, ka ir ievērojama sakritība laika ziņā starp otro kapitāla palielināšanu un pieteikumu vienotas lidostas sistēmas atzīšanai 2005. gadā. Kā norādīja Lufthansa un BDF, divu nedēļu laikā FFHG akcionāri izlēma palielināt kapitālu, kas atrisināja FFHG finansiālās grūtības, un vēlāk Vācija iesniedza pieteikumu par vienotu lidostu. Lufthansa un BDF apgalvoja, ka tādējādi publiskie akcionāri padarīja minēto pieteikumu iespējamu ar jaunās kapitāla palielināšanas starpniecību. |
| --- | --- |

(256)

Turklāt Lufthansa un BDF uzskatīja, ka arī Fraport darbības ir attiecināmas uz valsti. Šajā saistībā Lufthansa un BDF atsaucās uz norādēm par attiecināmību, piemēram, faktu, ka FFHG akcionāru, proti, Reinzemes-Pfalcas federālās zemes un Fraport, sapulces dalībnieki piekrita Ryanair līgumu noslēgšanai. Lufthansa un BDF arī apgalvoja, ka ir ievērojama sakritība laika ziņā starp otro kapitāla palielināšanu un pieteikumu vienotas lidostas sistēmas atzīšanai 2005. gadā. Kā norādīja Lufthansa un BDF, divu nedēļu laikā FFHG akcionāri izlēma palielināt kapitālu, kas atrisināja FFHG finansiālās grūtības, un vēlāk Vācija iesniedza pieteikumu par vienotu lidostu. Lufthansa un BDF apgalvoja, ka tādējādi publiskie akcionāri padarīja minēto pieteikumu iespējamu ar jaunās kapitāla palielināšanas starpniecību.

Lufthansa

BDF

Fraport

Lufthansa

BDF

FFHG

Fraport

Ryanair

Lufthansa

BDF

Lufthansa

BDF

FFHG

FFHG

Lufthansa

BDF

| (257) | Lufthansa un BDF arī apgalvoja, ka neviens tirgus ekonomikas ieguldītājs nebūtu apņēmies finansēt un ieguldīt FFHG, jo saskaņā ar Tiesas judikatūru tirgus ekonomikas dalībnieks vienmēr ir vērsts uz peļņas gūšanu. Ar zaudējumu samazināšanu vien nepietiek, lai pārliecinātu tirgus ekonomikas ieguldītāju, un viņš neņemtu vērā sociālus vai politiskus apsvērumus. |
| --- | --- |

(257)

Lufthansa un BDF arī apgalvoja, ka neviens tirgus ekonomikas ieguldītājs nebūtu apņēmies finansēt un ieguldīt FFHG, jo saskaņā ar Tiesas judikatūru tirgus ekonomikas dalībnieks vienmēr ir vērsts uz peļņas gūšanu. Ar zaudējumu samazināšanu vien nepietiek, lai pārliecinātu tirgus ekonomikas ieguldītāju, un viņš neņemtu vērā sociālus vai politiskus apsvērumus.

Lufthansa

BDF

FFHG

| (258) | Visbeidzot, Lufthansa un BDF apgalvoja, ka atbalsts, kas piešķirts FFHG jaunai infrastruktūrai, kā arī atbalsts, kas piešķirts Ryanair, nav saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstoši 2005. gada Aviācijas vadlīnijām, kā arī 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēm. Šajā saistībā Lufthansa un BDF apgalvoja, ka konkrētajā gadījumā nav notikusi militāras lidostas pārbūve, ņemot vērā, ka lidosta tika uzbūvēta sešus gadus pēc tam, kad to beidza izmantot militāriem mērķiem. Minētās aviokompānijas arī apgalvoja, ka Frankfurtes-Hānas lidosta nav atslogojusi Frankfurtes pie Mainas lidostu un ka īpaši ir apšaubāms tas, vai lidosta ir veicinājusi attīstību un radījusi darbavietas reģionā. Lufthansa un BDF uzskata, ka šis arguments jebkurā gadījumā nevar pamatot atbalstu, jo darbavietu izveide sākās tikai 1999. gadā, tas ir, sešus gadus pēc tam, kad lidostu beidza izmantot militāriem mērķiem. Pat ja to pieņemtu kā pamatojumu, skaitļi par ietekmi uz ekonomiku un darbavietu radīšanu, kurus FFHG norādīja savos pētījumos, noteikti būtu pārāk lieli. |
| --- | --- |

(258)

Visbeidzot, Lufthansa un BDF apgalvoja, ka atbalsts, kas piešķirts FFHG jaunai infrastruktūrai, kā arī atbalsts, kas piešķirts Ryanair, nav saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstoši 2005. gada Aviācijas vadlīnijām, kā arī 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēm. Šajā saistībā Lufthansa un BDF apgalvoja, ka konkrētajā gadījumā nav notikusi militāras lidostas pārbūve, ņemot vērā, ka lidosta tika uzbūvēta sešus gadus pēc tam, kad to beidza izmantot militāriem mērķiem. Minētās aviokompānijas arī apgalvoja, ka Frankfurtes-Hānas lidosta nav atslogojusi Frankfurtes pie Mainas lidostu un ka īpaši ir apšaubāms tas, vai lidosta ir veicinājusi attīstību un radījusi darbavietas reģionā. Lufthansa un BDF uzskata, ka šis arguments jebkurā gadījumā nevar pamatot atbalstu, jo darbavietu izveide sākās tikai 1999. gadā, tas ir, sešus gadus pēc tam, kad lidostu beidza izmantot militāriem mērķiem. Pat ja to pieņemtu kā pamatojumu, skaitļi par ietekmi uz ekonomiku un darbavietu radīšanu, kurus FFHG norādīja savos pētījumos, noteikti būtu pārāk lieli.

Lufthansa

BDF

FFHG

Ryanair

Lufthansa

BDF

Lufthansa

BDF

FFHG

| (259) | Lufthansa un BDF arī apgalvoja, ka atlaides, kas piešķirtas ar lidostas maksu starpniecību par pasažieru skaitu 1–3 miljoni vai vairāk, ir diskriminējošas. Lufthansa un BDF norādīja, ka tikai Ryanair bija tiesīga saņemt minētās atlaides, jo tā bija vienīgā aviokompānija, kas pārvadāja tik daudz pasažieru, un Frankfurtes-Hānas lidostai pat nebija jaudas, lai uzņemtu citu aviokompāniju, kas būtu varējusi nodrošināt tādu pašu pasažieru skaitu. Lufthansa un BDF uzskata, ka arī tirgvedības atbalsta piešķiršana bija diskriminējoša, jo atbalsta īpatsvars ir atkarīgs no pasažieru skaita, ko aviokompānija jau ir piesaistījusi lidostai, un no to galamērķu skaita, kurus aviokompānija jau piedāvā lidostā. Tā kā šiem faktoriem nav nekādas saistības ar tirgvedības atbalsta apjomu, ko piešķir par jauniem galamērķiem, šī sistēma nodrošinās Ryanair daudz lielāku tirgvedības atbalstu, ko Lufthansa un BDF uzskata par nepamatotu. |
| --- | --- |

(259)

Lufthansa un BDF arī apgalvoja, ka atlaides, kas piešķirtas ar lidostas maksu starpniecību par pasažieru skaitu 1–3 miljoni vai vairāk, ir diskriminējošas. Lufthansa un BDF norādīja, ka tikai Ryanair bija tiesīga saņemt minētās atlaides, jo tā bija vienīgā aviokompānija, kas pārvadāja tik daudz pasažieru, un Frankfurtes-Hānas lidostai pat nebija jaudas, lai uzņemtu citu aviokompāniju, kas būtu varējusi nodrošināt tādu pašu pasažieru skaitu. Lufthansa un BDF uzskata, ka arī tirgvedības atbalsta piešķiršana bija diskriminējoša, jo atbalsta īpatsvars ir atkarīgs no pasažieru skaita, ko aviokompānija jau ir piesaistījusi lidostai, un no to galamērķu skaita, kurus aviokompānija jau piedāvā lidostā. Tā kā šiem faktoriem nav nekādas saistības ar tirgvedības atbalsta apjomu, ko piešķir par jauniem galamērķiem, šī sistēma nodrošinās Ryanair daudz lielāku tirgvedības atbalstu, ko Lufthansa un BDF uzskata par nepamatotu.

Lufthansa

BDF

Lufthansa

BDF

Ryanair

Lufthansa

BDF

Ryanair

Lufthansa

BDF

| (260) | Attiecībā uz darbības atbalstu lidostai Lufthansa un BDF uzsvēra, ka ir acīmredzams, ka Frankfurtes-Hānas lidostā piemērotā vienotas kases pieeja nedarbojas, jo kopumā no ieņēmumiem nav iespējams segt zaudējumus. Tāpēc šo zaudējumu kompensēšana, finansējot FFHG, ir darbības atbalsts. |
| --- | --- |

(260)

Attiecībā uz darbības atbalstu lidostai Lufthansa un BDF uzsvēra, ka ir acīmredzams, ka Frankfurtes-Hānas lidostā piemērotā vienotas kases pieeja nedarbojas, jo kopumā no ieņēmumiem nav iespējams segt zaudējumus. Tāpēc šo zaudējumu kompensēšana, finansējot FFHG, ir darbības atbalsts.

Lufthansa

BDF

FFHG

| (261) | Attiecībā uz atbalstu Ryanair Lufthansa un BDF norādīja, ka Ryanair ir saņēmusi priekšrocības ar lidostas maksu starpniecību un noslēdzot līgumus ar Frankfurtes-Hānas lidostu. Lufthansa un BDF apgalvoja, ka neviens tirgus ekonomikas ieguldītājs nebūtu veicis šos pasākumus, jo Frankfurtes-Hānas lidosta acīmredzami nespēj darboties rentabli uz šāda pamata. Lufthansa un BDF arī apgalvoja, ka ar 2001. un 2006. gada lidostas maksu cenrādi Ryanair tika radīta papildu priekšrocība, kas izpaudās kā papildu samazinājumi, kurus piešķīra saistībā ar to pasažieru kopējo skaitu, kas izlidojuši ar minētās aviokompānijas nodrošinātiem reisiem. |
| --- | --- |

(261)

Attiecībā uz atbalstu Ryanair Lufthansa un BDF norādīja, ka Ryanair ir saņēmusi priekšrocības ar lidostas maksu starpniecību un noslēdzot līgumus ar Frankfurtes-Hānas lidostu. Lufthansa un BDF apgalvoja, ka neviens tirgus ekonomikas ieguldītājs nebūtu veicis šos pasākumus, jo Frankfurtes-Hānas lidosta acīmredzami nespēj darboties rentabli uz šāda pamata. Lufthansa un BDF arī apgalvoja, ka ar 2001. un 2006. gada lidostas maksu cenrādi Ryanair tika radīta papildu priekšrocība, kas izpaudās kā papildu samazinājumi, kurus piešķīra saistībā ar to pasažieru kopējo skaitu, kas izlidojuši ar minētās aviokompānijas nodrošinātiem reisiem.

Ryanair Lufthansa

BDF

Ryanair

Lufthansa

BDF

Lufthansa

BDF

Ryanair

| (262) | Lufthansa un BDF norādīja, ka, tā kā Fraport jāuzskata par publisku akcionāru pārvaldītu uzņēmumu, FFHG ir valstij piederošs uzņēmums un tāpēc tā līdzekļi jāuzskata par valsts līdzekļiem. Lufthansa un BDF uzskatīja, ka arī FFHG piešķirtās priekšrocības Ryanair ir attiecināmas uz valsti, jo PZNL ietver arī kontroles līgumu (“Beherrschungsvertrag”), un publiskie akcionāri var koordinēt FFHG rīcību. Šajā saistībā Lufthansa un BDF apgalvoja, ka būtu arī jāņem vērā, ka FFHG vadītājs vienmēr ir Fraport darbinieks. |
| --- | --- |

(262)

Lufthansa un BDF norādīja, ka, tā kā Fraport jāuzskata par publisku akcionāru pārvaldītu uzņēmumu, FFHG ir valstij piederošs uzņēmums un tāpēc tā līdzekļi jāuzskata par valsts līdzekļiem. Lufthansa un BDF uzskatīja, ka arī FFHG piešķirtās priekšrocības Ryanair ir attiecināmas uz valsti, jo PZNL ietver arī kontroles līgumu (“Beherrschungsvertrag”), un publiskie akcionāri var koordinēt FFHG rīcību. Šajā saistībā Lufthansa un BDF apgalvoja, ka būtu arī jāņem vērā, ka FFHG vadītājs vienmēr ir Fraport darbinieks.

Lufthansa

BDF

Fraport

FFHG

Lufthansa

BDF

FFHG

Ryanair

Beherrschungsvertrag

FFHG

Lufthansa

BDF

FFHG

Fraport

| (263) | Lufthansa un BDF arī apgalvoja, ka neviens no atbalsta veidiem, kas tika piešķirts Ryanair, nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Ryanair līgumi un 2001. gada lidostas maksu cenrādis būtu jāvērtē tieši saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Šajā saistībā būtu jāņem vērā arī Komisijas lēmums Chareloi lietā (45). Pamatojoties uz minēto, Lufthansa un BDF norādīja, ka atbalstu Ryanair nevar pamatot, jo tas daļēji ir darbības atbalsts, kas vispār nav pamatojams, un daļēji atbalsts darbības sākšanai, kam nav likumīga mērķa un kas netika piešķirts pārredzami un nediskriminējoši. Lufthansa un BDF arī norādīja, ka 2006. gada lidostas maksu cenrādis nav saderīgs ar 2005. gada Aviācijas vadlīnijām, jo nav izpildīti vadlīniju 79. punktā minētie saderības nosacījumi attiecībā uz tirgvedības atbalstu un darbības atbalstu, kas piešķirts ar pasažieru maksu starpniecību. Lufthansa un BDF paskaidroja, ka tirgvedības atbalsts ir diskriminējošs un ka pasažieru maksām nav ierobežota termiņa un nav stimulējošas ietekmes. Lufthansa un BDF arī uzskata, ka viss atbalsts, kas piešķirts Ryanair, ir kumulatīvs un tāpēc neatbilst saderības nosacījumiem. Tāpēc abas aviokompānijas uzskata, ka minētais atbalsts jāatzīst par nesaderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(263)

Lufthansa un BDF arī apgalvoja, ka neviens no atbalsta veidiem, kas tika piešķirts Ryanair, nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Ryanair līgumi un 2001. gada lidostas maksu cenrādis būtu jāvērtē tieši saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Šajā saistībā būtu jāņem vērā arī Komisijas lēmums Chareloi lietā (45). Pamatojoties uz minēto, Lufthansa un BDF norādīja, ka atbalstu Ryanair nevar pamatot, jo tas daļēji ir darbības atbalsts, kas vispār nav pamatojams, un daļēji atbalsts darbības sākšanai, kam nav likumīga mērķa un kas netika piešķirts pārredzami un nediskriminējoši. Lufthansa un BDF arī norādīja, ka 2006. gada lidostas maksu cenrādis nav saderīgs ar 2005. gada Aviācijas vadlīnijām, jo nav izpildīti vadlīniju 79. punktā minētie saderības nosacījumi attiecībā uz tirgvedības atbalstu un darbības atbalstu, kas piešķirts ar pasažieru maksu starpniecību. Lufthansa un BDF paskaidroja, ka tirgvedības atbalsts ir diskriminējošs un ka pasažieru maksām nav ierobežota termiņa un nav stimulējošas ietekmes. Lufthansa un BDF arī uzskata, ka viss atbalsts, kas piešķirts Ryanair, ir kumulatīvs un tāpēc neatbilst saderības nosacījumiem. Tāpēc abas aviokompānijas uzskata, ka minētais atbalsts jāatzīst par nesaderīgu ar iekšējo tirgu.

Lufthansa

BDF

Ryanair

Ryanair

Chareloi

45

Lufthansa

BDF

Ryanair

Lufthansa

BDF

Lufthansa

BDF

Lufthansa

BDF

Ryanair

6.3.   EIROPAS AVIOKOMPĀNIJU ASOCIĀCIJA (AEA)

EIROPAS AVIOKOMPĀNIJU ASOCIĀCIJA (AEA)

| (264) | AEA norādīja: fakts, ka FFHG darbojās ar zaudējumiem kopš tā darbības sākšanas un ka izziņotais datums peļņas sliekšņa sasniegšanai pastāvīgi tika atlikts uz vēlāku laiku, pierāda, ka uzņēmējdarbības modelis ir, labākajā gadījumā, apšaubāms un ka ir klaji ignorēts tirgus ekonomikas ieguldītāja princips. |
| --- | --- |

(264)

AEA norādīja: fakts, ka FFHG darbojās ar zaudējumiem kopš tā darbības sākšanas un ka izziņotais datums peļņas sliekšņa sasniegšanai pastāvīgi tika atlikts uz vēlāku laiku, pierāda, ka uzņēmējdarbības modelis ir, labākajā gadījumā, apšaubāms un ka ir klaji ignorēts tirgus ekonomikas ieguldītāja princips.

AEA

FFHG

| (265) | Attiecībā uz iespējamo atbalstu Ryanair AEA uzskatīja, ka tam ir bijusi negatīva ietekme uz konkurējošām aviokompānijām un ka ar Ryanair noslēgtie līgumi bija diskriminējoši pasākumi. Kā uzskata AEA, līgumi ir diskriminējoši, jo to noslēgšana sakrīt ar lidostas jebkāda komerciāla izmantojuma sākumu, un tas nozīmē, ka lidosta tika īpaši pielāgota Ryanair vajadzībām. |
| --- | --- |

(265)

Attiecībā uz iespējamo atbalstu Ryanair AEA uzskatīja, ka tam ir bijusi negatīva ietekme uz konkurējošām aviokompānijām un ka ar Ryanair noslēgtie līgumi bija diskriminējoši pasākumi. Kā uzskata AEA, līgumi ir diskriminējoši, jo to noslēgšana sakrīt ar lidostas jebkāda komerciāla izmantojuma sākumu, un tas nozīmē, ka lidosta tika īpaši pielāgota Ryanair vajadzībām.

Ryanair AEA

Ryanair

AEA

Ryanair

6.4.   AIR FRANCE

AIR FRANCE

| (266) | Air France vispārīgi norādīja, ka tā pilnīgi atbalsta Komisijas rīcību valsts atbalsta jautājumos aviācijas nozarē. Konkrētāk attiecībā uz situāciju Frankfurtes-Hānas lidostā Air France piekrita Komisijas sākotnējam novērtējumam, ka pasākumi par labu FFHG un Ryanair ir valsts atbalsts. Proti, Air France uzskata, ka visi trīs Ryanair līgumi ir nepārprotami diskriminējoši pasākumi, jo nevienai citai aviokompānijai, kas darbojas tajā pašā lidostas sistēmā, nekad nav tikuši piedāvāti tādi paši nosacījumi. Tāpēc Air France secināja, ka šādi pasākumi nenovēršami ir veicinājuši būtisku konkurences izkropļošanu starp ES iekšējiem gaisa pārvadātājiem iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(266)

Air France vispārīgi norādīja, ka tā pilnīgi atbalsta Komisijas rīcību valsts atbalsta jautājumos aviācijas nozarē. Konkrētāk attiecībā uz situāciju Frankfurtes-Hānas lidostā Air France piekrita Komisijas sākotnējam novērtējumam, ka pasākumi par labu FFHG un Ryanair ir valsts atbalsts. Proti, Air France uzskata, ka visi trīs Ryanair līgumi ir nepārprotami diskriminējoši pasākumi, jo nevienai citai aviokompānijai, kas darbojas tajā pašā lidostas sistēmā, nekad nav tikuši piedāvāti tādi paši nosacījumi. Tāpēc Air France secināja, ka šādi pasākumi nenovēršami ir veicinājuši būtisku konkurences izkropļošanu starp ES iekšējiem gaisa pārvadātājiem iekšējā tirgū.

Air France

Air France

FFHG

Ryanair

Air France

Ryanair

Air France

6.5.   IESNIEGTĀS PIEZĪMES PAR 2014. GADA AVIĀCIJAS PAMATNOSTĀDŅU PIEMĒROŠANU IZSKATĀMAJĀ LIETĀ

IESNIEGTĀS PIEZĪMES PAR 2014. GADA AVIĀCIJAS PAMATNOSTĀDŅU PIEMĒROŠANU IZSKATĀMAJĀ LIETĀ

6.5.1.1.   
  Lufthansa

Lufthansa

| (267) | Lufthansa norādīja, ka 1999., 2002. un 2005. gada Ryanair līgums ir nesaderīgs valsts atbalsts, un sniedza plašākas piezīmes par attiecīgajiem līgumiem. |
| --- | --- |

(267)

Lufthansa norādīja, ka 1999., 2002. un 2005. gada Ryanair līgums ir nesaderīgs valsts atbalsts, un sniedza plašākas piezīmes par attiecīgajiem līgumiem.

Lufthansa

Ryanair

| (268) | Attiecībā uz 1999. gada Ryanair līgumu Lufthansa norādīja, ka, piemērojot TEDK, ir jāņem vērā lidostas 1. termināļa izmaksas pilnā apmērā. Lai to apliecinātu, Lufthansa atsaucas uz Ryanair izteikumu uzklausīšanā Parlamentā. Kā norāda Lufthansa, Ryanair izteicās, ka lidosta tika uzbūvēta tās vajadzībām. Lufthansa apstrīdēja, ka daļu termināļa izmaksu var attiecināt arī uz citām aviokompānijām. |
| --- | --- |

(268)

Attiecībā uz 1999. gada Ryanair līgumu Lufthansa norādīja, ka, piemērojot TEDK, ir jāņem vērā lidostas 1. termināļa izmaksas pilnā apmērā. Lai to apliecinātu, Lufthansa atsaucas uz Ryanair izteikumu uzklausīšanā Parlamentā. Kā norāda Lufthansa, Ryanair izteicās, ka lidosta tika uzbūvēta tās vajadzībām. Lufthansa apstrīdēja, ka daļu termināļa izmaksu var attiecināt arī uz citām aviokompānijām.

Ryanair

Lufthansa

Lufthansa

Ryanair

Lufthansa

Ryanair

Lufthansa

| (269) | Lufthansa uzskata, ka PwC piemērotajā TEDK attiecībā uz 2002. gada Ryanair līgumu ir pārāk zemu novērtētas ar jaunu maršrutu atklāšanu saistītās tirgvedības izmaksas 2002. gadā. Lufthansa norāda, ka bija publiski zināms, ka 2002. gadā tiks atklāti vismaz septiņi jauni maršruti. Lufthansa uzskata, ka tādējādi tirgvedības atbalsts 2002. gadā tika novērtēts vismaz EUR [...] par zemu. |
| --- | --- |

(269)

Lufthansa uzskata, ka PwC piemērotajā TEDK attiecībā uz 2002. gada Ryanair līgumu ir pārāk zemu novērtētas ar jaunu maršrutu atklāšanu saistītās tirgvedības izmaksas 2002. gadā. Lufthansa norāda, ka bija publiski zināms, ka 2002. gadā tiks atklāti vismaz septiņi jauni maršruti. Lufthansa uzskata, ka tādējādi tirgvedības atbalsts 2002. gadā tika novērtēts vismaz EUR [...] par zemu.

Lufthansa

PwC

Ryanair

Lufthansa

Lufthansa

| (270) | Attiecībā uz 2005. gada Ryanair līgumu Lufthansa norādīja, ka prognozes par pasažieru skaitu, kas tika izmantotas 2005. gada Ryanair līguma TEDK, bija pārāk optimistiskas. Lufthansa norādīja, ka lidosta cerēja, ka sliktākajā gadījumā Ryanair piesaistīs 3 miljonus pasažieru laikposmā no 2006. gada līdz 2012. gadam. Tomēr, kā norāda Lufthansa, šādas cerības nebija pamatotas ar reālu Ryanair apņemšanos. |
| --- | --- |

(270)

Attiecībā uz 2005. gada Ryanair līgumu Lufthansa norādīja, ka prognozes par pasažieru skaitu, kas tika izmantotas 2005. gada Ryanair līguma TEDK, bija pārāk optimistiskas. Lufthansa norādīja, ka lidosta cerēja, ka sliktākajā gadījumā Ryanair piesaistīs 3 miljonus pasažieru laikposmā no 2006. gada līdz 2012. gadam. Tomēr, kā norāda Lufthansa, šādas cerības nebija pamatotas ar reālu Ryanair apņemšanos.

Ryanair

Lufthansa

Ryanair

Lufthansa

Ryanair

Lufthansa

Ryanair

| (271) | Lufthansa arī apgalvoja, ka 2005. gadā Reinzemes-Pfalcas federālā zeme un Ryanair noslēdza tirgvedības līgumu, kas nav daļa no 2008. gada lēmuma par procedūras sākšanu. (46) Kā norādīja Lufthansa, ar minēto līgumu Ryanair tiek piešķirts tirgvedības atbalsts vismaz EUR [...] miljonu apmērā gadā. |
| --- | --- |

(271)

Lufthansa arī apgalvoja, ka 2005. gadā Reinzemes-Pfalcas federālā zeme un Ryanair noslēdza tirgvedības līgumu, kas nav daļa no 2008. gada lēmuma par procedūras sākšanu. (46) Kā norādīja Lufthansa, ar minēto līgumu Ryanair tiek piešķirts tirgvedības atbalsts vismaz EUR [...] miljonu apmērā gadā.

Lufthansa

Ryanair

46

Lufthansa

Ryanair

| (272) | Attiecībā uz atbalstu lidostai infrastruktūras finansēšanai Lufthansa uzskata, ka infrastruktūra ir īpaši pielāgota Ryanair, tāpēc pamatnostādnēs noteiktie saderības kritēriji nav piemērojami. |
| --- | --- |

(272)

Attiecībā uz atbalstu lidostai infrastruktūras finansēšanai Lufthansa uzskata, ka infrastruktūra ir īpaši pielāgota Ryanair, tāpēc pamatnostādnēs noteiktie saderības kritēriji nav piemērojami.

Lufthansa

Ryanair

6.5.1.2.   
  Transport & Environment

Transport & Environment

| (273) | Šī nevalstiskā organizācija iesniedza piezīmes, kurās tā kritizēja 2014. gada Aviācijas pamatnostādnes un līdzšinējos Komisijas lēmumus par aviācijas nozari, jo tiem esot negatīva ietekme uz vidi. |
| --- | --- |

(273)

Šī nevalstiskā organizācija iesniedza piezīmes, kurās tā kritizēja 2014. gada Aviācijas pamatnostādnes un līdzšinējos Komisijas lēmumus par aviācijas nozari, jo tiem esot negatīva ietekme uz vidi.

7.   VĀCIJAS PIEZĪMES PAR TREŠO PERSONU IESNIEGTO INFORMĀCIJU

VĀCIJAS PIEZĪMES PAR TREŠO PERSONU IESNIEGTO INFORMĀCIJU

7.1.   PAR RYANAIR PIEZĪMĒM

PAR RYANAIR PIEZĪMĒM

| (274) | Attiecībā uz Ryanair piezīmēm Vācija norādīja, ka tās kopumā apstiprina un papildina Vācijas apsvērumus. Vācija pauda, ka Ryanair piezīmēs ir īpaši uzsvērts, ka ar Ryanair noslēgtie līgumi ir tādi, kādus būtu noslēdzis jebkurš tirgus ekonomikas ieguldītājs, un ka faktiski daudzas citas Eiropas lidostas ir noslēgušas līdzīgus līgumus ar Ryanair. |
| --- | --- |

(274)

Attiecībā uz Ryanair piezīmēm Vācija norādīja, ka tās kopumā apstiprina un papildina Vācijas apsvērumus. Vācija pauda, ka Ryanair piezīmēs ir īpaši uzsvērts, ka ar Ryanair noslēgtie līgumi ir tādi, kādus būtu noslēdzis jebkurš tirgus ekonomikas ieguldītājs, un ka faktiski daudzas citas Eiropas lidostas ir noslēgušas līdzīgus līgumus ar Ryanair.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (275) | Vācija arī uzsvēra, ka, pēc Ryanair ieskatiem, FFHG noteiktās lidostas maksas bija pilnīgi normālas zemo cenu gaisa pārvadājumu nozarē un neradīja īpašas priekšrocības Ryanair. |
| --- | --- |

(275)

Vācija arī uzsvēra, ka, pēc Ryanair ieskatiem, FFHG noteiktās lidostas maksas bija pilnīgi normālas zemo cenu gaisa pārvadājumu nozarē un neradīja īpašas priekšrocības Ryanair.

Ryanair

FFHG

Ryanair

7.2.   PAR LUFTHANSA UN BDF PIEZĪMĒM

PAR LUFTHANSA UN BDF PIEZĪMĒM

| (276) | Attiecībā uz Lufthansa piezīmēm Vācija noraidīja argumentu, ka rezultāti, kas gūti iesniegtajā pētījumā par Frankfurtes-Hānas lidostas ietekmi uz reģiona ekonomiku un radīto darbavietu skaitu, būtu apšaubāmi, un uzsvēra, ka pētījuma pamatā ir pienācīgi pamatota ekonomiskā izpēte, kuras autori bija eksperti. Vācija norādīja, ka pētījumā norādītie skaitļi, protams, ir prognozes un var neatbilst faktiskajiem skaitļiem, jo īpaši pasaules ekonomikas krīzes kontekstā. Kā uzskata Vācija, pētījuma publikācijas brīdī prognozes bija reālistiskas un ļāva PwC ex ante secināt, ka FFHG rīkojās kā tirgus ekonomikas ieguldītājs. |
| --- | --- |

(276)

Attiecībā uz Lufthansa piezīmēm Vācija noraidīja argumentu, ka rezultāti, kas gūti iesniegtajā pētījumā par Frankfurtes-Hānas lidostas ietekmi uz reģiona ekonomiku un radīto darbavietu skaitu, būtu apšaubāmi, un uzsvēra, ka pētījuma pamatā ir pienācīgi pamatota ekonomiskā izpēte, kuras autori bija eksperti. Vācija norādīja, ka pētījumā norādītie skaitļi, protams, ir prognozes un var neatbilst faktiskajiem skaitļiem, jo īpaši pasaules ekonomikas krīzes kontekstā. Kā uzskata Vācija, pētījuma publikācijas brīdī prognozes bija reālistiskas un ļāva PwC ex ante secināt, ka FFHG rīkojās kā tirgus ekonomikas ieguldītājs.

Lufthansa

PwC ex ante

FFHG

| (277) | Vācija arī noraidīja Lufthansa un BDF šaubas, ka rentabilitāte Frankfurtes-Hānas lidostā netiks sasniegta. Vācija norādīja, ka prognoze par to, kad tiks sasniegta rentabilitāte, laika gaitā ir jāpielāgo vairāku faktoru dēļ, piemēram, saistībā ar uzņēmuma lēmumiem par ieguldījumiem un darbības paplašināšanu. Jebkurā gadījumā PwC ir iesniedzis uzticamus novērtējumus, saskaņā ar kuriem visi izvērtējamie pasākumi bija ekonomiski pamatoti. |
| --- | --- |

(277)

Vācija arī noraidīja Lufthansa un BDF šaubas, ka rentabilitāte Frankfurtes-Hānas lidostā netiks sasniegta. Vācija norādīja, ka prognoze par to, kad tiks sasniegta rentabilitāte, laika gaitā ir jāpielāgo vairāku faktoru dēļ, piemēram, saistībā ar uzņēmuma lēmumiem par ieguldījumiem un darbības paplašināšanu. Jebkurā gadījumā PwC ir iesniedzis uzticamus novērtējumus, saskaņā ar kuriem visi izvērtējamie pasākumi bija ekonomiski pamatoti.

Lufthansa

BDF

PwC

| (278) | Tāpēc Vācija uzskata, ka Lufthansa un BDF apgalvojumi, ka nav reāla TEDK pamatojuma, ir nepamatoti, jo īpaši tāpēc, ka Lufthansa nebija pieejams PwC piemērotais TEDK. |
| --- | --- |

(278)

Tāpēc Vācija uzskata, ka Lufthansa un BDF apgalvojumi, ka nav reāla TEDK pamatojuma, ir nepamatoti, jo īpaši tāpēc, ka Lufthansa nebija pieejams PwC piemērotais TEDK.

Lufthansa

BDF

Lufthansa

PwC

| (279) | Attiecībā uz kapitāla palielināšanu Vācija norādīja, ka Frankfurtes-Hānas lidosta netika slēgta; tā tika izmantota civilās aviācijas vajadzībām kopš 1993. gada līdz pat brīdim, kad iesaistījās Fraport. Vācija paskaidro, ka tādējādi Frankfurtes-Hānas lidosta nebija paredzēta kā projekts, lai nodrošinātu lidostu Ryanair, kā to apgalvoja Lufthansa, bet bija paredzēta kā zemo cenu lidosta, ko jebkura aviokompānija var izmantot ar vienlīdzīgiem, nediskriminējošiem nosacījumiem. Vācija norādīja, ka tas, ka konkrētas aviokompānijas biežāk izmanto dažas lidostas, ir normāli. Piemēram, aviokompānijai Lufthansa faktiski ir ekskluzīvs terminālis Minhenes lidostā. |
| --- | --- |

(279)

Attiecībā uz kapitāla palielināšanu Vācija norādīja, ka Frankfurtes-Hānas lidosta netika slēgta; tā tika izmantota civilās aviācijas vajadzībām kopš 1993. gada līdz pat brīdim, kad iesaistījās Fraport. Vācija paskaidro, ka tādējādi Frankfurtes-Hānas lidosta nebija paredzēta kā projekts, lai nodrošinātu lidostu Ryanair, kā to apgalvoja Lufthansa, bet bija paredzēta kā zemo cenu lidosta, ko jebkura aviokompānija var izmantot ar vienlīdzīgiem, nediskriminējošiem nosacījumiem. Vācija norādīja, ka tas, ka konkrētas aviokompānijas biežāk izmanto dažas lidostas, ir normāli. Piemēram, aviokompānijai Lufthansa faktiski ir ekskluzīvs terminālis Minhenes lidostā.

Fraport

Ryanair

Lufthansa

Lufthansa

| (280) | Turklāt Vācija arī norādīja, ka nav bijis diskriminācijas attiecībā uz tirgvedības atbalsta shēmu. Piešķirtā tirgvedības atbalsta līmenis tika noteikts saprātīgi un nediskriminējoši. Tirgvedības atbalsta izmaksa pa daļām, ko kritizēja Lufthansa un BDF, tika veikta vienīgi tāpēc, lai mazinātu riskus gadījumā, ja kāds no maršrutiem tiktu atkal slēgts drīz pēc tā atklāšanas. Vācija apgalvoja, ka šāds risks nav tik liels, ja aviokompānija jau darbojas Frankfurtes-Hānas lidostā un jau ir pārvadājusi vairāk nekā 1 miljonu pasažieru. Vācija arī norādīja, ka Ryanair turklāt nav saņēmusi slepenu vai nepamatotu tirgvedības atbalstu no FFHG. |
| --- | --- |

(280)

Turklāt Vācija arī norādīja, ka nav bijis diskriminācijas attiecībā uz tirgvedības atbalsta shēmu. Piešķirtā tirgvedības atbalsta līmenis tika noteikts saprātīgi un nediskriminējoši. Tirgvedības atbalsta izmaksa pa daļām, ko kritizēja Lufthansa un BDF, tika veikta vienīgi tāpēc, lai mazinātu riskus gadījumā, ja kāds no maršrutiem tiktu atkal slēgts drīz pēc tā atklāšanas. Vācija apgalvoja, ka šāds risks nav tik liels, ja aviokompānija jau darbojas Frankfurtes-Hānas lidostā un jau ir pārvadājusi vairāk nekā 1 miljonu pasažieru. Vācija arī norādīja, ka Ryanair turklāt nav saņēmusi slepenu vai nepamatotu tirgvedības atbalstu no FFHG.

Lufthansa

BDF

Ryanair

FFHG

| (281) | Attiecībā uz jautājumu, vai bija atbalsts, kas piešķirts no valsts līdzekļiem, Vācija norādīja, ka – pretēji Lufthansa un BDF apgalvojumiem – nav iespējams izdarīt nekādus secinājumus no Fraport gada bilancēm, kurās uzņēmums bija norādījis, ka tas ir “atkarīgs, publisku akcionāru pārvaldīts uzņēmums”. Šī frāze tika iekļauta gada finanšu pārskatā tikai tāpēc, lai atspoguļotu saikni ar uzņēmumiem un personām, kas ir cieši saistītas ar Fraport, bet tai nav nekādas nozīmes attiecībā uz valsts atbalsta novērtējumu. Jebkurā gadījumā no tās nevar izsecināt, ka kapitāla palielināšanas pasākumi ir attiecināmi uz valsti. |
| --- | --- |

(281)

Attiecībā uz jautājumu, vai bija atbalsts, kas piešķirts no valsts līdzekļiem, Vācija norādīja, ka – pretēji Lufthansa un BDF apgalvojumiem – nav iespējams izdarīt nekādus secinājumus no Fraport gada bilancēm, kurās uzņēmums bija norādījis, ka tas ir “atkarīgs, publisku akcionāru pārvaldīts uzņēmums”. Šī frāze tika iekļauta gada finanšu pārskatā tikai tāpēc, lai atspoguļotu saikni ar uzņēmumiem un personām, kas ir cieši saistītas ar Fraport, bet tai nav nekādas nozīmes attiecībā uz valsts atbalsta novērtējumu. Jebkurā gadījumā no tās nevar izsecināt, ka kapitāla palielināšanas pasākumi ir attiecināmi uz valsti.

Lufthansa

BDF

Fraport

Fraport

| (282) | Attiecībā uz jautājumu, vai atbalsts, kas piešķirts FFHG, ir saderīgs ar iekšējo tirgu, Vācija norādīja, ka Lufthansa un BDF arguments, ka lidostas izmantošana civiliem mērķiem sākās tikai sešus gadus pēc tam, kad to beidza izmantot militāriem mērķiem, ir gan maldīgs, gan nebūtisks. Izmantošana civiliem mērķiem sākās tieši 1993. gadā, un lidostā jau bija civilai izmantošanai piemērota infrastruktūra. Infrastruktūras paplašināšana, lai lidostu varētu izmantot pasažieru komercpārvadājumiem, bija nenovēršama. |
| --- | --- |

(282)

Attiecībā uz jautājumu, vai atbalsts, kas piešķirts FFHG, ir saderīgs ar iekšējo tirgu, Vācija norādīja, ka Lufthansa un BDF arguments, ka lidostas izmantošana civiliem mērķiem sākās tikai sešus gadus pēc tam, kad to beidza izmantot militāriem mērķiem, ir gan maldīgs, gan nebūtisks. Izmantošana civiliem mērķiem sākās tieši 1993. gadā, un lidostā jau bija civilai izmantošanai piemērota infrastruktūra. Infrastruktūras paplašināšana, lai lidostu varētu izmantot pasažieru komercpārvadājumiem, bija nenovēršama.

FFHG

Lufthansa

BDF

| (283) | Vācija noraidīja Lufthansa un BDF argumentu, ka Frankfurtes-Hānas lidosta nepalīdzēja atslogot Frankfurtes pie Mainas lidostu, un norādīja, ka Lufthansa un BDF nebija pamatojušas savu apgalvojumu ar jebkādiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(283)

Vācija noraidīja Lufthansa un BDF argumentu, ka Frankfurtes-Hānas lidosta nepalīdzēja atslogot Frankfurtes pie Mainas lidostu, un norādīja, ka Lufthansa un BDF nebija pamatojušas savu apgalvojumu ar jebkādiem pierādījumiem.

Lufthansa

BDF

Lufthansa

BDF

| (284) | Vācija īpaši nepiekrita Lufthansa un BDF argumentam, ka ir apšaubāmi, vai Frankfurtes-Hānas lidosta ir radījusi lielu skaitu darbavietu. Šajā saistībā Vācija iebilda, ka nevar apšaubīt, ka Frankfurtes-Hānas lidostai ir bijusi būtiska ietekme uz tās apkārtnē esošā strukturāli mazattīstītā reģiona ekonomikas un sociālo attīstību. |
| --- | --- |

(284)

Vācija īpaši nepiekrita Lufthansa un BDF argumentam, ka ir apšaubāmi, vai Frankfurtes-Hānas lidosta ir radījusi lielu skaitu darbavietu. Šajā saistībā Vācija iebilda, ka nevar apšaubīt, ka Frankfurtes-Hānas lidostai ir bijusi būtiska ietekme uz tās apkārtnē esošā strukturāli mazattīstītā reģiona ekonomikas un sociālo attīstību.

Lufthansa

BDF

| (285) | Vācija arī noraidīja Lufthansa un BDF apgalvojumus par pasažieru maksu un tirgvedības atbalsta diskriminējošo ietekmi. Vācija garantēja, ka maksas un atbalsts tika noteikti, pamatojoties uz ekonomiskiem apsvērumiem un aprēķiniem, un bija pieejami aviokompānijām vienādi un nediskriminējoši. |
| --- | --- |

(285)

Vācija arī noraidīja Lufthansa un BDF apgalvojumus par pasažieru maksu un tirgvedības atbalsta diskriminējošo ietekmi. Vācija garantēja, ka maksas un atbalsts tika noteikti, pamatojoties uz ekonomiskiem apsvērumiem un aprēķiniem, un bija pieejami aviokompānijām vienādi un nediskriminējoši.

Lufthansa

BDF

| (286) | Visbeidzot, Vācija noraidīja Lufthansa un BDF paustās šaubas attiecībā uz vienotas kases pieeju Frankfurtes-Hānas lidostā. Vācija norādīja, ka šī metode bija ekonomiski pamatota, kā to pierādīja PwC piemērotais TEDK, un ka nebūtu bijis iespējams piesaistīt aviokompānijas Frankfurtes-Hānas lidostai, ja pasažieru maksas būtu bijušas tik augstas, lai tiktu garantēta rentabla lidostas darbība jau no paša sākuma. |
| --- | --- |

(286)

Visbeidzot, Vācija noraidīja Lufthansa un BDF paustās šaubas attiecībā uz vienotas kases pieeju Frankfurtes-Hānas lidostā. Vācija norādīja, ka šī metode bija ekonomiski pamatota, kā to pierādīja PwC piemērotais TEDK, un ka nebūtu bijis iespējams piesaistīt aviokompānijas Frankfurtes-Hānas lidostai, ja pasažieru maksas būtu bijušas tik augstas, lai tiktu garantēta rentabla lidostas darbība jau no paša sākuma.

Lufthansa

BDF

PwC

| (287) | Attiecībā uz Lufthansa un BDF apgalvojumiem par atbalstu, kas piešķirts Ryanair, noslēdzot 1999., 2002. un 2005. gada līgumu, Vācija atsaucās uz PwC piemēroto sīki izstrādāto TEDK un norādīja, ka minētos līgumus nevar uzskatīt par valsts atbalstu, jo tie atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. Vācija uzskata, ka Lufthansa un BDF iesniegtie aprēķini ir neticami un pamatoti ar kļūdainu pasažieru skaitu. Vācija vēlreiz norādīja, ka nav iespējams tādai lidostai kā Frankfurte-Hāna darboties rentabli jau no paša sākuma un ka rentabilitāti ir iespējams sasniegt vienīgi vidēji ilgā vai ilgā termiņā. |
| --- | --- |

(287)

Attiecībā uz Lufthansa un BDF apgalvojumiem par atbalstu, kas piešķirts Ryanair, noslēdzot 1999., 2002. un 2005. gada līgumu, Vācija atsaucās uz PwC piemēroto sīki izstrādāto TEDK un norādīja, ka minētos līgumus nevar uzskatīt par valsts atbalstu, jo tie atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. Vācija uzskata, ka Lufthansa un BDF iesniegtie aprēķini ir neticami un pamatoti ar kļūdainu pasažieru skaitu. Vācija vēlreiz norādīja, ka nav iespējams tādai lidostai kā Frankfurte-Hāna darboties rentabli jau no paša sākuma un ka rentabilitāti ir iespējams sasniegt vienīgi vidēji ilgā vai ilgā termiņā.

Lufthansa

BDF

Ryanair

PwC

Lufthansa

BDF

| (288) | Vācija arī norādīja, ka nav pamatotas Lufthansa un BDF paustās šaubas attiecībā uz to, vai atbalsts Ryanair ir pamatots. Turklāt Vācija apgalvoja, ka pat tad, ja tirgvedības atbalsts būtu radījis priekšrocību Ryanair (kā tas nebija šajā gadījumā), šāds atbalsts būtu saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. apsvērumā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(288)

Vācija arī norādīja, ka nav pamatotas Lufthansa un BDF paustās šaubas attiecībā uz to, vai atbalsts Ryanair ir pamatots. Turklāt Vācija apgalvoja, ka pat tad, ja tirgvedības atbalsts būtu radījis priekšrocību Ryanair (kā tas nebija šajā gadījumā), šāds atbalsts būtu saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz 2005. gada Aviācijas vadlīniju 79. apsvērumā noteiktajiem kritērijiem.

Lufthansa

BDF

Ryanair

Ryanair

7.3.   PAR AIR FRANCE UN AEA PIEZĪMĒM

PAR AIR FRANCE UN AEA PIEZĪMĒM

| (289) | Attiecībā uz AEA piezīmēm Vācija norādīja, ka tās nav pamatotas ar pierādījumiem. Vācija arī piebilda, ka pat tad, ja – kā apgalvoja AEA – tika radīta negatīva ietekme uz konkurējošām lidostām, šādas lidostas par to nesūdzējās un pat nebija iesniegušas piezīmes par 2008. gada lēmumu par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(289)

Attiecībā uz AEA piezīmēm Vācija norādīja, ka tās nav pamatotas ar pierādījumiem. Vācija arī piebilda, ka pat tad, ja – kā apgalvoja AEA – tika radīta negatīva ietekme uz konkurējošām lidostām, šādas lidostas par to nesūdzējās un pat nebija iesniegušas piezīmes par 2008. gada lēmumu par procedūras sākšanu.

AEA

AEA

8.   NOVĒRTĒJUMS. ATBALSTA ESĪBA

NOVĒRTĒJUMS. ATBALSTA ESĪBA

| (290) | Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu “[...] ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(290)

Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu “[...] ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (291) | Līguma 107. panta 1. punktā noteiktie kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc, lai noteiktu, vai attiecīgais pasākums ir atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, jābūt izpildītiem visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem, proti:






  a) | atbalstu piešķir valsts vai izmantojot valsts līdzekļus; |
| --- | --- | --- |

(291)

Līguma 107. panta 1. punktā noteiktie kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc, lai noteiktu, vai attiecīgais pasākums ir atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, jābūt izpildītiem visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem, proti:

a)

atbalstu piešķir valsts vai izmantojot valsts līdzekļus;

| b) | atbalsts dod priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai; |
| --- | --- |

b)

atbalsts dod priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai;

| c) | atbalsts rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, un |
| --- | --- |

c)

atbalsts rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, un

| d) | atbalsts ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

d)

atbalsts ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

8.1.   LIDOSTAI PIEŠĶIRTAJIEM PASĀKUMIEM PIEMĪTOŠĀS ATBALSTA ĪPAŠĪBAS

LIDOSTAI PIEŠĶIRTAJIEM PASĀKUMIEM PIEMĪTOŠĀS ATBALSTA ĪPAŠĪBAS

8.1.1.   PASĀKUMS NR. 1 – 2001. GADA PZNL

VALSTS ATBALSTA NOTEIKUMU PIEMĒROJAMĪBA LIDOSTĀM

| (292) | Vācija norāda, ka 2001. gada PZNL tika ieviests, pirms publiskais finansējums lidostām tika atzīts par valsts atbalstu, un netika grozīts līdz tā aizstāšanai ar 2004. gada PZNL. |
| --- | --- |

(292)

Vācija norāda, ka 2001. gada PZNL tika ieviests, pirms publiskais finansējums lidostām tika atzīts par valsts atbalstu, un netika grozīts līdz tā aizstāšanai ar 2004. gada PZNL.

| (293) | Tādējādi Komisijai vispirms jānoskaidro, vai 2001. gada PZNL noslēgšanas brīdī tam bija piemērojami valsts atbalsta noteikumi. Šajā saistībā Komisija atgādina, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) punkta v) apakšpunktu atbalsta pasākums ir pastāvošs atbalsts, ja var konstatēt, ka atbalsta pasākuma ieviešanas laikā tas nav bijis valsts atbalsts, bet pēc tam kopējā tirgus attīstības dēļ – dalībvalstij neieviešot izmaiņas – tas kļuvis par atbalstu. |
| --- | --- |

(293)

Tādējādi Komisijai vispirms jānoskaidro, vai 2001. gada PZNL noslēgšanas brīdī tam bija piemērojami valsts atbalsta noteikumi. Šajā saistībā Komisija atgādina, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) punkta v) apakšpunktu atbalsta pasākums ir pastāvošs atbalsts, ja var konstatēt, ka atbalsta pasākuma ieviešanas laikā tas nav bijis valsts atbalsts, bet pēc tam kopējā tirgus attīstības dēļ – dalībvalstij neieviešot izmaiņas – tas kļuvis par atbalstu.

| (294) | Vēl nesen lidostu attīstība bieži noritēja, pamatojoties tikai uz teritorijas plānošanas aspektiem vai – dažos gadījumos – pakļaujoties militārām prasībām. Lidostu ekspluatācija bija organizēta drīzāk kā pārvaldes daļa, nevis komercuzņēmums. Arī konkurence starp lidostām un lidostu ekspluatantiem bija ierobežota un attīstījās pakāpeniski. Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija uzskatīja lidostu un lidostu infrastruktūras finansēšanu no valsts līdzekļiem par vispārēju ekonomikas politikas pasākumu, ko nevar kontrolēt atbilstīgi Līgumā ietvertajiem valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

(294)

Vēl nesen lidostu attīstība bieži noritēja, pamatojoties tikai uz teritorijas plānošanas aspektiem vai – dažos gadījumos – pakļaujoties militārām prasībām. Lidostu ekspluatācija bija organizēta drīzāk kā pārvaldes daļa, nevis komercuzņēmums. Arī konkurence starp lidostām un lidostu ekspluatantiem bija ierobežota un attīstījās pakāpeniski. Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija uzskatīja lidostu un lidostu infrastruktūras finansēšanu no valsts līdzekļiem par vispārēju ekonomikas politikas pasākumu, ko nevar kontrolēt atbilstīgi Līgumā ietvertajiem valsts atbalsta noteikumiem.

| (295) | Tomēr tirgus vide ir mainījusies. Spriedumā lietā Aéroports de Paris Tiesa noteica, ka arī lidostas ekspluatācija, kurā ietilpst lidostas pakalpojumu sniegšana aviokompānijām un dažādiem pakalpojumu sniedzējiem lidostās, ir uzskatāma par saimniecisku darbību (47). Attiecīgi kopš minētā sprieduma pieņemšanas (2000. gada 12. decembrī) vairs nav iespējams uzskatīt lidostu ekspluatāciju un būvniecību par uzdevumu, ko veic valsts pārvalde sabiedriskās kārtības jomas ietvaros un uz ko neattiecas valsts atbalsta kontrole. |
| --- | --- |

(295)

Tomēr tirgus vide ir mainījusies. Spriedumā lietā Aéroports de Paris Tiesa noteica, ka arī lidostas ekspluatācija, kurā ietilpst lidostas pakalpojumu sniegšana aviokompānijām un dažādiem pakalpojumu sniedzējiem lidostās, ir uzskatāma par saimniecisku darbību (47). Attiecīgi kopš minētā sprieduma pieņemšanas (2000. gada 12. decembrī) vairs nav iespējams uzskatīt lidostu ekspluatāciju un būvniecību par uzdevumu, ko veic valsts pārvalde sabiedriskās kārtības jomas ietvaros un uz ko neattiecas valsts atbalsta kontrole.

Aéroports de Paris

47

| (296) | Vispārējā tiesa spriedumā Leipcigas/Halles lidostas lietā apstiprināja, ka nav iespējams a priori izslēgt valsts atbalsta noteikumu piemērošanu lidostām, jo lidostas ekspluatācija un lidostas infrastruktūras būvniecība ir saimnieciska darbība (48). Tiklīdz lidostas ekspluatants neatkarīgi no tā juridiskā statusa vai finansēšanas veida iesaistās saimnieciskā darbībā, tas ir uzņēmums Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, un tāpēc ir piemērojami Līgumā paredzētie valsts atbalsta noteikumi (49). |
| --- | --- |

(296)

Vispārējā tiesa spriedumā Leipcigas/Halles lidostas lietā apstiprināja, ka nav iespējams a priori izslēgt valsts atbalsta noteikumu piemērošanu lidostām, jo lidostas ekspluatācija un lidostas infrastruktūras būvniecība ir saimnieciska darbība (48). Tiklīdz lidostas ekspluatants neatkarīgi no tā juridiskā statusa vai finansēšanas veida iesaistās saimnieciskā darbībā, tas ir uzņēmums Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, un tāpēc ir piemērojami Līgumā paredzētie valsts atbalsta noteikumi (49).

a priori

48

49

| (297) | FFHG bija iesaistīts Frankfurtes-Hānas lidostas būvniecībā, uzturēšanā un ekspluatācijā. Šajā saistībā tas ir piedāvājis lidostas pakalpojumus un no lietotājiem – komercaviācijas operatoriem, kā arī nekomerciālās vispārējās aviācijas lietotājiem – iekasējis maksu par lidostas infrastruktūras izmantošanu, tādējādi komerciāli ekspluatējot infrastruktūru. Tāpēc jāsecina, ka FFHG bija iesaistīts saimnieciskā darbībā, sākot no datuma, kad pieņemts spriedums lietā Aéroports de Paris (proti, 2000. gada 12. decembra). |
| --- | --- |

(297)

FFHG bija iesaistīts Frankfurtes-Hānas lidostas būvniecībā, uzturēšanā un ekspluatācijā. Šajā saistībā tas ir piedāvājis lidostas pakalpojumus un no lietotājiem – komercaviācijas operatoriem, kā arī nekomerciālās vispārējās aviācijas lietotājiem – iekasējis maksu par lidostas infrastruktūras izmantošanu, tādējādi komerciāli ekspluatējot infrastruktūru. Tāpēc jāsecina, ka FFHG bija iesaistīts saimnieciskā darbībā, sākot no datuma, kad pieņemts spriedums lietā Aéroports de Paris (proti, 2000. gada 12. decembra).

FFHG

FFHG

Aéroports de Paris

| (298) | Tomēr, ņemot vērā norises (kas izklāstītas 294.–296. apsvērumā), Komisija uzskata, ka pirms Vispārējās tiesas sprieduma pieņemšanas lietā Aéroports de Paris publiskās iestādes varēja likumīgi uzskatīt, ka finansēšanas pasākumi attiecībā uz lidostām nav valsts atbalsts un attiecīgi nav jāpaziņo Komisijai. Tādējādi Komisija nevar apšaubīt individuālus finansēšanas pasākumus (kas netika piešķirti, pamatojoties uz atbalsta shēmu (50)), kas tika galīgi pieņemti pirms sprieduma lietā Aéroports de Paris atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

(298)

Tomēr, ņemot vērā norises (kas izklāstītas 294.–296. apsvērumā), Komisija uzskata, ka pirms Vispārējās tiesas sprieduma pieņemšanas lietā Aéroports de Paris publiskās iestādes varēja likumīgi uzskatīt, ka finansēšanas pasākumi attiecībā uz lidostām nav valsts atbalsts un attiecīgi nav jāpaziņo Komisijai. Tādējādi Komisija nevar apšaubīt individuālus finansēšanas pasākumus (kas netika piešķirti, pamatojoties uz atbalsta shēmu (50)), kas tika galīgi pieņemti pirms sprieduma lietā Aéroports de Paris atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem.

Aéroports de Paris

50

Aéroports de Paris

| (299) | Attiecīgi Komisijai ir jānovērtē, pirmkārt, vai 2001. gada PZNL tika ieviests pirms sprieduma lietā Aéroports de Paris (2000. gada 12. decembra), un, otrkārt, vai konkrētais pasākums tika vēlāk grozīts. |
| --- | --- |

(299)

Attiecīgi Komisijai ir jānovērtē, pirmkārt, vai 2001. gada PZNL tika ieviests pirms sprieduma lietā Aéroports de Paris (2000. gada 12. decembra), un, otrkārt, vai konkrētais pasākums tika vēlāk grozīts.

Aéroports de Paris

| (300) | Vienošanās par 2001. gada PZNL tika galīgi panākta 1999. gada 31. augustā, un PZNL tika apstiprināts ar notariālu aktu 2000. gada 24. novembrī. Tāpēc Komisija uzskata, ka 2001. gada PZNL tika galīgi ieviests pirms sprieduma lietā Aéroports de Paris. Turklāt 2001. gada PZNL netika grozīts līdz brīdim, kad tas tika aizstāts ar 2004. gada PZNL. |
| --- | --- |

(300)

Vienošanās par 2001. gada PZNL tika galīgi panākta 1999. gada 31. augustā, un PZNL tika apstiprināts ar notariālu aktu 2000. gada 24. novembrī. Tāpēc Komisija uzskata, ka 2001. gada PZNL tika galīgi ieviests pirms sprieduma lietā Aéroports de Paris. Turklāt 2001. gada PZNL netika grozīts līdz brīdim, kad tas tika aizstāts ar 2004. gada PZNL.

Aéroports de Paris

| (301) | Tādējādi tobrīd publiskās iestādes varēja likumīgi uzskatīt, ka PZNL, kas paredz segt FFHG gada zaudējumus, nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(301)

Tādējādi tobrīd publiskās iestādes varēja likumīgi uzskatīt, ka PZNL, kas paredz segt FFHG gada zaudējumus, nav valsts atbalsts.

FFHG

SECINĀJUMS

| (302) | Ņemot vērā 292. apsvērumā un nākamajos apsvērumos izklāstītos faktus, Komisija secina, ka 2001. gada PZNL ieviešanas brīdī publiskās iestādes varēja likumīgi uzskatīt, ka PZNL, kas paredz segt FFHG gada zaudējumus, nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(302)

Ņemot vērā 292. apsvērumā un nākamajos apsvērumos izklāstītos faktus, Komisija secina, ka 2001. gada PZNL ieviešanas brīdī publiskās iestādes varēja likumīgi uzskatīt, ka PZNL, kas paredz segt FFHG gada zaudējumus, nav valsts atbalsts.

FFHG

8.1.2.   PASĀKUMS NR. 2 – KAPITĀLA PALIELINĀŠANA 2001. GADĀ

| (303) | Fraport un Reinzemes-Pfalcas federālā zeme 2001. gadā palielināja FFHG kapitālu par EUR 27 miljoniem. Fraport ieguldīja EUR 19,7 miljonus, Reinzemes-Pfalcas federālā zeme ieguldīja EUR 7,3 miljonus. Kapitāla palielināšanu vispirms apstiprināja Fraport Uzraudzības padome (attiecībā uz Fraport ieguldījumu) 2001. gada 14. decembrī, un vēlāk to apstiprināja ar FFHG akcionāru rezolūciju 2002. gada 9. janvārī (51). Kapitāla palielināšana, ko veica Fraport un Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, stājās spēkā 2002. gada 9. janvārī. |
| --- | --- |

(303)

Fraport un Reinzemes-Pfalcas federālā zeme 2001. gadā palielināja FFHG kapitālu par EUR 27 miljoniem. Fraport ieguldīja EUR 19,7 miljonus, Reinzemes-Pfalcas federālā zeme ieguldīja EUR 7,3 miljonus. Kapitāla palielināšanu vispirms apstiprināja Fraport Uzraudzības padome (attiecībā uz Fraport ieguldījumu) 2001. gada 14. decembrī, un vēlāk to apstiprināja ar FFHG akcionāru rezolūciju 2002. gada 9. janvārī (51). Kapitāla palielināšana, ko veica Fraport un Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, stājās spēkā 2002. gada 9. janvārī.

Fraport

FFHG

Fraport

Fraport

Fraport

FFHG

51

Fraport

8.1.2.1.   
  Jēdzieni “uzņēmums” un “saimnieciska darbība”

Jēdzieni “uzņēmums” un “saimnieciska darbība”

| (304) | Kā analizēts 293. apsvērumā un nākamajos apsvērumos, kopš 2000. gada 12. decembraFFHG jāuzskata par uzņēmumu, kas veic saimniecisku darbību, Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(304)

Kā analizēts 293. apsvērumā un nākamajos apsvērumos, kopš 2000. gada 12. decembraFFHG jāuzskata par uzņēmumu, kas veic saimniecisku darbību, Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

FFHG

8.1.2.2.   
  Valsts līdzekļi un attiecināmība

Valsts līdzekļi un attiecināmība

| (305) | Lai pasākumi tiktu uzskatīti par valsts atbalstu, tiem jābūt finansētiem no valsts līdzekļiem un lēmumam par pasākuma piešķiršanu jābūt attiecināmam uz valsti. |
| --- | --- |

(305)

Lai pasākumi tiktu uzskatīti par valsts atbalstu, tiem jābūt finansētiem no valsts līdzekļiem un lēmumam par pasākuma piešķiršanu jābūt attiecināmam uz valsti.

| (306) | Jēdziens “valsts atbalsts” ietver jebkuru priekšrocību, ko piešķir no valsts līdzekļiem pati valsts vai starpnieks valsts uzdevumā (52). Pašvaldību līdzekļi Līguma 107. panta 1. punkta piemērošanas nolūkā arī ir valsts līdzekļi (53). Šajā ziņā Komisijas pastāvīgā prakse ir uzskatīt, ka neatkarīgi no tā, vai publisks uzņēmums darbojas ar zaudējumiem vai ar peļņu, visi tā līdzekļi ir valsts līdzekļi (54). |
| --- | --- |

(306)

Jēdziens “valsts atbalsts” ietver jebkuru priekšrocību, ko piešķir no valsts līdzekļiem pati valsts vai starpnieks valsts uzdevumā (52). Pašvaldību līdzekļi Līguma 107. panta 1. punkta piemērošanas nolūkā arī ir valsts līdzekļi (53). Šajā ziņā Komisijas pastāvīgā prakse ir uzskatīt, ka neatkarīgi no tā, vai publisks uzņēmums darbojas ar zaudējumiem vai ar peļņu, visi tā līdzekļi ir valsts līdzekļi (54).

52

53

54

Reinzemes-Pfalcas federālās zemes daļa kapitāla palielināšanā 2001. gadā

Reinzemes-Pfalcas federālās zemes daļa kapitāla palielināšanā 2001. gadā

| (307) | Reinzemes-Pfalcas federālā zeme savu daļu kapitāla palielināšanā 2001. gadā finansēja tieši no sava vispārējā budžeta. Tādējādi var secināt, ka pasākums finansēts no valsts līdzekļiem un ir arī attiecināms uz valsti. |
| --- | --- |

(307)

Reinzemes-Pfalcas federālā zeme savu daļu kapitāla palielināšanā 2001. gadā finansēja tieši no sava vispārējā budžeta. Tādējādi var secināt, ka pasākums finansēts no valsts līdzekļiem un ir arī attiecināms uz valsti.

Fraport daļa kapitāla palielināšanā 2001. gadā

Fraport daļa kapitāla palielināšanā 2001. gadā

Valsts līdzekļi

Valsts līdzekļi

| (308) | Vācija uzskata, ka Fraport daļa kapitāla palielināšanā 2001. gadā nav finansējums no valsts līdzekļiem, jo tobrīd Fraport bija neatkarīga biržā kotēta privāta statūtsabiedrība, un publiskām iestādēm nebija pastāvīgas kontroles pār tās līdzekļiem. |
| --- | --- |

(308)

Vācija uzskata, ka Fraport daļa kapitāla palielināšanā 2001. gadā nav finansējums no valsts līdzekļiem, jo tobrīd Fraport bija neatkarīga biržā kotēta privāta statūtsabiedrība, un publiskām iestādēm nebija pastāvīgas kontroles pār tās līdzekļiem.

Fraport

Fraport

| (309) | Saskaņā ar judikatūru uzņēmuma līdzekļi ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem, ja valsts, īstenojot kontroli pār šādiem uzņēmumiem, var virzīt to līdzekļu izlietojumu (55). |
| --- | --- |

(309)

Saskaņā ar judikatūru uzņēmuma līdzekļi ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem, ja valsts, īstenojot kontroli pār šādiem uzņēmumiem, var virzīt to līdzekļu izlietojumu (55).

55

| (310) | Komisija uzskata, ka šajā gadījumā valsts visā attiecīgajā laikā īstenoja tiešu vai netiešu kontroli pār attiecīgajiem līdzekļiem. Komisija norāda, ka brīdī, kad tika stingri izlemts par kapitāla palielināšanu 2001. gadā, Fraport bija uzņēmums, kura akciju kontrolpaketes īpašnieks ir valsts. Pirms 2001. gada 11. jūnija publiskiem akcionāriem piederēja 100 % Fraport akciju (56). Fraport2001. gada 11. jūnijā tika iekļauts biržas sarakstā, un 29,71 % tā akciju tika pārdoti privātiem akcionāriem. Vēlāk Hesenes federālajai zemei piederēja 32,04 % akciju, Stadtwerke Frankfurt am Main GmbH (kas pilnīgi piederēja Frankfurtes pie Mainas pašvaldībai) piederēja 20,47 %, un Vācijas Federatīvajai Republikai piederēja 18,32 % akciju. |
| --- | --- |

(310)

Komisija uzskata, ka šajā gadījumā valsts visā attiecīgajā laikā īstenoja tiešu vai netiešu kontroli pār attiecīgajiem līdzekļiem. Komisija norāda, ka brīdī, kad tika stingri izlemts par kapitāla palielināšanu 2001. gadā, Fraport bija uzņēmums, kura akciju kontrolpaketes īpašnieks ir valsts. Pirms 2001. gada 11. jūnija publiskiem akcionāriem piederēja 100 % Fraport akciju (56). Fraport2001. gada 11. jūnijā tika iekļauts biržas sarakstā, un 29,71 % tā akciju tika pārdoti privātiem akcionāriem. Vēlāk Hesenes federālajai zemei piederēja 32,04 % akciju, Stadtwerke Frankfurt am Main GmbH (kas pilnīgi piederēja Frankfurtes pie Mainas pašvaldībai) piederēja 20,47 %, un Vācijas Federatīvajai Republikai piederēja 18,32 % akciju.

Fraport

Fraport

56

Fraport

Stadtwerke Frankfurt am Main GmbH

| (311) | Tādējādi laikposmā no 2001. gada 11. jūnija līdz 2005. gada 26. oktobrim 70,29 % Fraport akciju piederēja publiskiem akcionāriem, tātad Fraport jāuzskata par publisku uzņēmumu Direktīvas 2006/111/EK 2. panta b) punkta izpratnē. Arī tas, ka Fraport akciju kontrolpakete piederēja publiskām struktūrām, nozīmē, ka tās varēja īstenot dominējošu ietekmi attiecībā uz Fraport. |
| --- | --- |

(311)

Tādējādi laikposmā no 2001. gada 11. jūnija līdz 2005. gada 26. oktobrim 70,29 % Fraport akciju piederēja publiskiem akcionāriem, tātad Fraport jāuzskata par publisku uzņēmumu Direktīvas 2006/111/EK 2. panta b) punkta izpratnē. Arī tas, ka Fraport akciju kontrolpakete piederēja publiskām struktūrām, nozīmē, ka tās varēja īstenot dominējošu ietekmi attiecībā uz Fraport.

Fraport

Fraport

Fraport

Fraport

| (312) | Tādējādi Komisija uzskata, ka jebkura kapitāla iepludināšana no Fraport līdzekļiem nozīmētu valsts līdzekļu zaudējumus, tātad tā ir valsts līdzekļu nodošana. |
| --- | --- |

(312)

Tādējādi Komisija uzskata, ka jebkura kapitāla iepludināšana no Fraport līdzekļiem nozīmētu valsts līdzekļu zaudējumus, tātad tā ir valsts līdzekļu nodošana.

Fraport

Attiecināmība uz valsti

Attiecināmība uz valsti

| (313) | Tomēr Tiesa ir arī nolēmusi, ka pat tad, ja valsts ir tādā stāvoklī, ka tā var kontrolēt publisku uzņēmumu un tā darbības, konkrētā gadījumā nedrīkst automātiski pieņemt, ka šāda kontrole tiek īstenota. Publisks uzņēmums var darboties pietiekami neatkarīgi atkarībā no autonomijas pakāpes, ko tam nodrošina valsts. |
| --- | --- |

(313)

Tomēr Tiesa ir arī nolēmusi, ka pat tad, ja valsts ir tādā stāvoklī, ka tā var kontrolēt publisku uzņēmumu un tā darbības, konkrētā gadījumā nedrīkst automātiski pieņemt, ka šāda kontrole tiek īstenota. Publisks uzņēmums var darboties pietiekami neatkarīgi atkarībā no autonomijas pakāpes, ko tam nodrošina valsts.

| (314) | Tāpēc tikai ar faktu, ka publisku uzņēmumu kontrolē valsts, nepietiek, lai šāda uzņēmuma pasākumus, piemēram, finansējumu, kas piešķirts FFHG, veicot kapitāla palielināšanu 2001. gadā, uzskatītu par attiecināmiem uz valsti. Ir arī jāpārbauda, vai publiskas iestādes jāuzskata par jebkādā veidā iesaistītām šā pasākuma īstenošanā. Šajā saistībā Tiesa norādīja, ka publiska uzņēmuma veikta pasākuma attiecināmību uz valsti var noteikt, pamatojoties uz rādītāju kopumu, kas izriet no konkrētās lietas apstākļiem un pasākuma veikšanas konteksta (57). |
| --- | --- |

(314)

Tāpēc tikai ar faktu, ka publisku uzņēmumu kontrolē valsts, nepietiek, lai šāda uzņēmuma pasākumus, piemēram, finansējumu, kas piešķirts FFHG, veicot kapitāla palielināšanu 2001. gadā, uzskatītu par attiecināmiem uz valsti. Ir arī jāpārbauda, vai publiskas iestādes jāuzskata par jebkādā veidā iesaistītām šā pasākuma īstenošanā. Šajā saistībā Tiesa norādīja, ka publiska uzņēmuma veikta pasākuma attiecināmību uz valsti var noteikt, pamatojoties uz rādītāju kopumu, kas izriet no konkrētās lietas apstākļiem un pasākuma veikšanas konteksta (57).

FFHG

57

| (315) | Šādi rādītāji var būt uzņēmuma integrācija valsts pārvaldes struktūrās, tā darbības veids un darbība tirgū parastos konkurences apstākļos ar privātiem uzņēmumiem, uzņēmuma juridiskais statuss (proti, vai uz to attiecas publiskās tiesības vai vispārējās uzņēmējdarbības tiesības), tas, cik intensīvi publiskas iestādes veic uzņēmuma vadības uzraudzību, vai jebkurš cits rādītājs, kas konkrētajā gadījumā liecina par publisko iestāžu iesaistīšanos pasākuma apstiprināšanā vai ticamības trūkumu tam, ka publiskas iestādes nav iesaistījušās pasākuma apstiprināšanā, turklāt jāņem vērā arī pasākuma tvērums, saturs vai nosacījumi (58). |
| --- | --- |

(315)

Šādi rādītāji var būt uzņēmuma integrācija valsts pārvaldes struktūrās, tā darbības veids un darbība tirgū parastos konkurences apstākļos ar privātiem uzņēmumiem, uzņēmuma juridiskais statuss (proti, vai uz to attiecas publiskās tiesības vai vispārējās uzņēmējdarbības tiesības), tas, cik intensīvi publiskas iestādes veic uzņēmuma vadības uzraudzību, vai jebkurš cits rādītājs, kas konkrētajā gadījumā liecina par publisko iestāžu iesaistīšanos pasākuma apstiprināšanā vai ticamības trūkumu tam, ka publiskas iestādes nav iesaistījušās pasākuma apstiprināšanā, turklāt jāņem vērā arī pasākuma tvērums, saturs vai nosacījumi (58).

58

| (316) | Kā norādīts 135. apsvērumā un nākamajos apsvērumos, Vācija apgalvoja, ka Fraport veiktie pasākumi attiecībā uz Frankfurtes-Hānas lidostu nav attiecināmi uz valsti. Šajā saistībā Vācija īpaši atsaucās uz AktG 76. pantu un atbilstoši Vācijas tiesību aktiem pieņemtiem spriedumiem, saskaņā ar kuriem Aktiengesellschaft valdei ir plaša rīcības brīvība attiecībā uz uzņēmuma ikdienas uzņēmējdarbību un tā rīkojas neatkarīgi no uzņēmuma akcionāriem. |
| --- | --- |

(316)

Kā norādīts 135. apsvērumā un nākamajos apsvērumos, Vācija apgalvoja, ka Fraport veiktie pasākumi attiecībā uz Frankfurtes-Hānas lidostu nav attiecināmi uz valsti. Šajā saistībā Vācija īpaši atsaucās uz AktG 76. pantu un atbilstoši Vācijas tiesību aktiem pieņemtiem spriedumiem, saskaņā ar kuriem Aktiengesellschaft valdei ir plaša rīcības brīvība attiecībā uz uzņēmuma ikdienas uzņēmējdarbību un tā rīkojas neatkarīgi no uzņēmuma akcionāriem.

Fraport

AktG

Aktiengesellschaft

| (317) | Vācija arī atsaucās uz Vācijas Federālās tiesas jeb Bundesgerichtshof spriedumu, kurā tiesa norādīja, ka publiski akcionāri nevar ietekmēt ikdienas uzņēmējdarbībā pieņemtus individuālus lēmumus, bet var tikai noteikt Fraport vispārējo satvaru un virzīt uzraudzību. Kā norādīja Vācija, šī Aktiengesellschaft specifika ir atzīta arī attiecībā uz ES publiskā iepirkuma tiesībām Tiesas spriedumā lietā Stadtwerke Brixen AG (59). |
| --- | --- |

(317)

Vācija arī atsaucās uz Vācijas Federālās tiesas jeb Bundesgerichtshof spriedumu, kurā tiesa norādīja, ka publiski akcionāri nevar ietekmēt ikdienas uzņēmējdarbībā pieņemtus individuālus lēmumus, bet var tikai noteikt Fraport vispārējo satvaru un virzīt uzraudzību. Kā norādīja Vācija, šī Aktiengesellschaft specifika ir atzīta arī attiecībā uz ES publiskā iepirkuma tiesībām Tiesas spriedumā lietā Stadtwerke Brixen AG (59).

Bundesgerichtshof

Fraport

Aktiengesellschaft

Stadtwerke Brixen AG

59

| (318) | Tāpēc attiecībā uz publisku akcionāru iesaistīšanos lēmumu pieņemšanā akcionāru pilnsapulcē Vācija apgalvoja, ka akcionāru sapulces dalībnieku balsošana nav nekas vairāk kā tikai akcionāru likumīgo tiesību un pienākumu īstenošana. Vācija arī noraidīja uzskatu, ka pastāv kāda no pārējām spriedumā Stardust Marine lietā paredzētajām norādēm, kas minētas 315. apsvērumā. |
| --- | --- |

(318)

Tāpēc attiecībā uz publisku akcionāru iesaistīšanos lēmumu pieņemšanā akcionāru pilnsapulcē Vācija apgalvoja, ka akcionāru sapulces dalībnieku balsošana nav nekas vairāk kā tikai akcionāru likumīgo tiesību un pienākumu īstenošana. Vācija arī noraidīja uzskatu, ka pastāv kāda no pārējām spriedumā Stardust Marine lietā paredzētajām norādēm, kas minētas 315. apsvērumā.

Stardust Marine

| (319) | Kā provizorisku piezīmi Komisija norāda: tikai ar faktu, ka valsts uzņēmums ir izveidots kā vispārējo tiesību akciju sabiedrība, nepietiek, lai, ņemot vērā autonomiju, kādu šī juridiskā forma tam var sniegt, izslēgtu, ka šādas sabiedrības īstenots atbalsta pasākums ir valsts atbalsts (60). Nav pamata nodalīt gadījumus, kad atbalstu tiešā veidā piešķir valsts, no gadījumiem, kad atbalstu piešķir valsts vai privātas struktūras, ko valsts izveidojusi vai izraudzījusies atbalsta pārvaldīšanai (61). |
| --- | --- |

(319)

Kā provizorisku piezīmi Komisija norāda: tikai ar faktu, ka valsts uzņēmums ir izveidots kā vispārējo tiesību akciju sabiedrība, nepietiek, lai, ņemot vērā autonomiju, kādu šī juridiskā forma tam var sniegt, izslēgtu, ka šādas sabiedrības īstenots atbalsta pasākums ir valsts atbalsts (60). Nav pamata nodalīt gadījumus, kad atbalstu tiešā veidā piešķir valsts, no gadījumiem, kad atbalstu piešķir valsts vai privātas struktūras, ko valsts izveidojusi vai izraudzījusies atbalsta pārvaldīšanai (61).

60

61

| (320) | Komisija arī norāda, ka Vācijas Bundesgerichtshof 1999. gadā pieņemtais spriedums (62) attiecas uz krimināltiesvedību. Minētajā tiesvedībā jautājums pēdējā instancē bija par to, vai bijušo Fraport darbinieku var apsūdzēt “darbinieka korupcijā” vai “amatpersonas korupcijā”, un tādējādi radās jautājums, vai Fraport jāuzskata par “citu pārvaldes iestādi” saskaņā ar Vācijas Kriminālkodeksu. (63) Tādējādi minētā lieta nekādā veidā nav saistīta ar jautājumu, vai Fraport darbību var uzskatīt par attiecināmu uz valsti atbilstoši valsts atbalsta noteikumiem – tā tikai precizē, ka Fraport darbinieks nav amatpersona un ka Fraport nevar uzskatīt par daļu no valsts pārvaldes Vācijas Kriminālkodeksa izpratnē. |
| --- | --- |

(320)

Komisija arī norāda, ka Vācijas Bundesgerichtshof 1999. gadā pieņemtais spriedums (62) attiecas uz krimināltiesvedību. Minētajā tiesvedībā jautājums pēdējā instancē bija par to, vai bijušo Fraport darbinieku var apsūdzēt “darbinieka korupcijā” vai “amatpersonas korupcijā”, un tādējādi radās jautājums, vai Fraport jāuzskata par “citu pārvaldes iestādi” saskaņā ar Vācijas Kriminālkodeksu. (63) Tādējādi minētā lieta nekādā veidā nav saistīta ar jautājumu, vai Fraport darbību var uzskatīt par attiecināmu uz valsti atbilstoši valsts atbalsta noteikumiem – tā tikai precizē, ka Fraport darbinieks nav amatpersona un ka Fraport nevar uzskatīt par daļu no valsts pārvaldes Vācijas Kriminālkodeksa izpratnē.

Bundesgerichtshof

62

Fraport

Fraport

63

Fraport

Fraport

Fraport

| (321) | Arī attiecībā uz otru Vācijas minēto Bundesgerichtshof spriedumu (64) Komisija norāda, ka tas tāpat kā Parking Brixen (65) lieta attiecās uz kritēriju “valsts kontrole pār uzņēmumu” Savienības publiskā iepirkuma noteikumu izpratnē. Tas nav saistīts ar jautājumu par attiecināmību atbilstoši tiesību aktiem valsts atbalsta jomā. |
| --- | --- |

(321)

Arī attiecībā uz otru Vācijas minēto Bundesgerichtshof spriedumu (64) Komisija norāda, ka tas tāpat kā Parking Brixen (65) lieta attiecās uz kritēriju “valsts kontrole pār uzņēmumu” Savienības publiskā iepirkuma noteikumu izpratnē. Tas nav saistīts ar jautājumu par attiecināmību atbilstoši tiesību aktiem valsts atbalsta jomā.

Bundesgerichtshof

64

Parking Brixen

65

| (322) | Turklāt, lai gan ir iespējams, ka Aktiengesellschaft valde var rīkoties neatkarīgi no tās publiskajiem akcionāriem, kad tiek pieņemti ikdienas darījumu lēmumi, ņemot vērā tās akcionāru struktūru (70 % akcionāru ir publiski akcionāri) un konsorcija līgumu starp tā publiskajiem akcionāriem, Fraport tik un tā uzskata sevi par “atkarīgu, publisku akcionāru pārvaldītu uzņēmumu” (66) (kā norādīts katra gada finanšu pārskatā par laikposmu no 2001. gada līdz 2006. gadam). |
| --- | --- |

(322)

Turklāt, lai gan ir iespējams, ka Aktiengesellschaft valde var rīkoties neatkarīgi no tās publiskajiem akcionāriem, kad tiek pieņemti ikdienas darījumu lēmumi, ņemot vērā tās akcionāru struktūru (70 % akcionāru ir publiski akcionāri) un konsorcija līgumu starp tā publiskajiem akcionāriem, Fraport tik un tā uzskata sevi par “atkarīgu, publisku akcionāru pārvaldītu uzņēmumu” (66) (kā norādīts katra gada finanšu pārskatā par laikposmu no 2001. gada līdz 2006. gadam).

Aktiengesellschaft

Fraport

66

| (323) | Turklāt vairāki faktori liecina, ka kapitāla palielināšana 2001. gadā faktiski ir attiecināma uz valsti. |
| --- | --- |

(323)

Turklāt vairāki faktori liecina, ka kapitāla palielināšana 2001. gadā faktiski ir attiecināma uz valsti.

| (324) | Pirmām kārtām, Komisija uzskata, ka kapitāla palielināšanu 2001. gadā nevar skatīt ārpus konteksta – tā ir jāaplūko, ņemot vērā Fraport tobrīdējo politisko un juridisko stāvokli. Attiecīgie apstākļi un fakti skaidri liecina, ka konkrētais pasākumus netiktu īstenots, ja nebūtu iesaistījusies valsts. |
| --- | --- |

(324)

Pirmām kārtām, Komisija uzskata, ka kapitāla palielināšanu 2001. gadā nevar skatīt ārpus konteksta – tā ir jāaplūko, ņemot vērā Fraport tobrīdējo politisko un juridisko stāvokli. Attiecīgie apstākļi un fakti skaidri liecina, ka konkrētais pasākumus netiktu īstenots, ja nebūtu iesaistījusies valsts.

Fraport

| (325) | Kā norādīts Fraport Uzraudzības padomes 1997. gada 26. septembra sanāksmes protokolā, Reinzemes-Pfalcas federālās zemes iestādes piedāvāja Fraport iesaistīties Frankfurtes-Hānas lidostas darbībā, jo “Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, iesaistot [Fraport] [FFHG] darbībās, vēlas nostiprināt darba iespēju attīstību, jo tā prognozē gaisa satiksmes palielināšanos”. Kad Fraport bija kļuvis par FFHG akcionāru, kam 1998. gada 1. janvārī piederēja 64 % akciju, saskaņā ar Uzraudzības padomes 1999. gada 10. maija sanāksmes protokolu “Reinzemes-Pfalcas federālā zeme vērsās pie Hesenes federālās zemes ministru prezidenta ar lūgumu ciešāk iesaistīt [Fraport] Hānas [lidostas] darbībā”. Šajā nolūkā Fraport bija jāpārņem lidostas akcijas, kas joprojām piederēja Holding Hahn, Weiss un Freytag (sk. 17. apsvērumu). Protokolā ir arī minēts, ka Fraport nav jāsoda, “ja tas nesasniedz reģionālos politikas mērķus, piem., darbavietu skaitu”, un ka “ir sākušās sarunas starp Fraport un federālo zemi par apspriežamiem jautājumiem”. Visbeidzot, protokolā ir minēts, ka “publiskie līdzekļi, cik vien iespējams”, būtu jāizmanto lidostas attīstībai un ka, lai paātrinātu šo līdzekļu iekasēšanas procesu, “Reinzemes-Pfalcas federālā zeme jau ir izveidojusi Ekonomikas ministrijā darba grupu, kurā darbojas arī Fraport”. |
| --- | --- |

(325)

Kā norādīts Fraport Uzraudzības padomes 1997. gada 26. septembra sanāksmes protokolā, Reinzemes-Pfalcas federālās zemes iestādes piedāvāja Fraport iesaistīties Frankfurtes-Hānas lidostas darbībā, jo “Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, iesaistot [Fraport] [FFHG] darbībās, vēlas nostiprināt darba iespēju attīstību, jo tā prognozē gaisa satiksmes palielināšanos”. Kad Fraport bija kļuvis par FFHG akcionāru, kam 1998. gada 1. janvārī piederēja 64 % akciju, saskaņā ar Uzraudzības padomes 1999. gada 10. maija sanāksmes protokolu “Reinzemes-Pfalcas federālā zeme vērsās pie Hesenes federālās zemes ministru prezidenta ar lūgumu ciešāk iesaistīt [Fraport] Hānas [lidostas] darbībā”. Šajā nolūkā Fraport bija jāpārņem lidostas akcijas, kas joprojām piederēja Holding Hahn, Weiss un Freytag (sk. 17. apsvērumu). Protokolā ir arī minēts, ka Fraport nav jāsoda, “ja tas nesasniedz reģionālos politikas mērķus, piem., darbavietu skaitu”, un ka “ir sākušās sarunas starp Fraport un federālo zemi par apspriežamiem jautājumiem”. Visbeidzot, protokolā ir minēts, ka “publiskie līdzekļi, cik vien iespējams”, būtu jāizmanto lidostas attīstībai un ka, lai paātrinātu šo līdzekļu iekasēšanas procesu, “Reinzemes-Pfalcas federālā zeme jau ir izveidojusi Ekonomikas ministrijā darba grupu, kurā darbojas arī Fraport”.

Fraport

Fraport

Fraport

FFHG

Fraport

Fraport

Holding Hahn

Weiss

Freytag

Fraport

Fraport

Fraport

| (326) | Minētais protokols apliecina, ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme un Hesenes federālā zeme izmantoja Fraport kā instrumentu, lai īstenotu reģionālos un strukturālos politikas mērķus, piemēram, izveidot reģionā vairāk darbavietu. |
| --- | --- |

(326)

Minētais protokols apliecina, ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme un Hesenes federālā zeme izmantoja Fraport kā instrumentu, lai īstenotu reģionālos un strukturālos politikas mērķus, piemēram, izveidot reģionā vairāk darbavietu.

Fraport

| (327) | Tā kā Fraport tobrīd joprojām bija publisku akcionāru pārvaldīts uzņēmums, tā Uzraudzības padomei, kuras locekļus lielā mērā (vismaz pusi no Uzraudzības padomes) iecēla publiskie akcionāri, bija pilnvaras apstiprināt 1999. gada 31. augusta pamatlīgumu (“Grundlagenvereinbarung”) (67) un atļaut Valdei noslēgt 2001. gada PZNL (68). Turklāt Fraport akcionāru sapulce vēlāk pieņēma 2000. gada 3. maija rezolūciju, atļaujot Valdei noslēgt 2001. gada PZNL ar FFHG un tādējādi piesaistīt Fraport FFHG projektam vismaz līdz 2005. gadam. Tā kā minētās rezolūcijas pieņemšanai bija vajadzīgs balsu vairākums, kurā pārstāvētas vismaz trīs ceturtdaļas reģistrētā pamatkapitāla, kas piedalās balsošanā, un publiskām iestādēm tobrīd piederēja 100 % akciju (sk. 305. apsvērumu), faktiski rezolūciju pieņēma publiskās iestādes. |
| --- | --- |

(327)

Tā kā Fraport tobrīd joprojām bija publisku akcionāru pārvaldīts uzņēmums, tā Uzraudzības padomei, kuras locekļus lielā mērā (vismaz pusi no Uzraudzības padomes) iecēla publiskie akcionāri, bija pilnvaras apstiprināt 1999. gada 31. augusta pamatlīgumu (“Grundlagenvereinbarung”) (67) un atļaut Valdei noslēgt 2001. gada PZNL (68). Turklāt Fraport akcionāru sapulce vēlāk pieņēma 2000. gada 3. maija rezolūciju, atļaujot Valdei noslēgt 2001. gada PZNL ar FFHG un tādējādi piesaistīt Fraport FFHG projektam vismaz līdz 2005. gadam. Tā kā minētās rezolūcijas pieņemšanai bija vajadzīgs balsu vairākums, kurā pārstāvētas vismaz trīs ceturtdaļas reģistrētā pamatkapitāla, kas piedalās balsošanā, un publiskām iestādēm tobrīd piederēja 100 % akciju (sk. 305. apsvērumu), faktiski rezolūciju pieņēma publiskās iestādes.

Fraport

Grundlagenvereinbarung

67

68

Fraport

FFHG

Fraport FFHG

| (328) | Reinzemes-Pfalcas federālā zeme arī bija noteikusi, ka tā piešķirs atbalstu un publisko finansējumu tikai tad, ja tiks noslēgts 2001. gada PZNL, kā par to liecina 1999. gada 31. augusta pamatlīgums (69). |
| --- | --- |

(328)

Reinzemes-Pfalcas federālā zeme arī bija noteikusi, ka tā piešķirs atbalstu un publisko finansējumu tikai tad, ja tiks noslēgts 2001. gada PZNL, kā par to liecina 1999. gada 31. augusta pamatlīgums (69).

69

| (329) | Tāpēc, politiski iesaistot abas federālās zemes – tieši politiskā līmenī un netieši ar Uzraudzības padomes un Fraport publisko akcionāru starpniecību –, Fraport tika iesaistīts FFHG darbībā un parakstīja 2001. gada PZNL par FFHG zaudējumu pārņemšanu vismaz līdz 2005. gadam. |
| --- | --- |

(329)

Tāpēc, politiski iesaistot abas federālās zemes – tieši politiskā līmenī un netieši ar Uzraudzības padomes un Fraport publisko akcionāru starpniecību –, Fraport tika iesaistīts FFHG darbībā un parakstīja 2001. gada PZNL par FFHG zaudējumu pārņemšanu vismaz līdz 2005. gadam.

Fraport

Fraport

FFHG

FFHG

| (330) | Turklāt FFHG Statūtu 13. punktā (70) bija noteikts, ka līdz 2027. gada 31. decembrim katra akciju pārdošana, ko veic kāds no akcionāriem, rakstiski jāapstiprina pārējiem akcionāriem. Tā kā FFHG tobrīd bija tikai divi akcionāri, proti, Fraport un Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, tas nozīmē, ka Fraport, lai tas pārdotu savas akcijas, bija vajadzīga Reinzemes-Pfalcas federālās zemes rakstiska piekrišana. Faktiski tas nozīmē, ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme varēja kavēt Fraport izstāšanos no FFHG projekta. |
| --- | --- |

(330)

Turklāt FFHG Statūtu 13. punktā (70) bija noteikts, ka līdz 2027. gada 31. decembrim katra akciju pārdošana, ko veic kāds no akcionāriem, rakstiski jāapstiprina pārējiem akcionāriem. Tā kā FFHG tobrīd bija tikai divi akcionāri, proti, Fraport un Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, tas nozīmē, ka Fraport, lai tas pārdotu savas akcijas, bija vajadzīga Reinzemes-Pfalcas federālās zemes rakstiska piekrišana. Faktiski tas nozīmē, ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme varēja kavēt Fraport izstāšanos no FFHG projekta.

FFHG

70

FFHG

Fraport

Fraport

Fraport

FFHG

| (331) | Jau 2001. gadā, kad tika apspriesta 2001. gadā veicamā kapitāla palielināšana, kļuva skaidrs, ka FFHG vadība veic tiešas sarunas ar Hesenes federālo zemi un Reinzemes-Pfalcas federālo zemi. (71) Būtu jāņem vērā, ka tobrīd Hesenes federālā zeme vēl nebija FFHG akcionārs, bet bija Fraport akcionārs (ar 45,2 % akciju). |
| --- | --- |

(331)

Jau 2001. gadā, kad tika apspriesta 2001. gadā veicamā kapitāla palielināšana, kļuva skaidrs, ka FFHG vadība veic tiešas sarunas ar Hesenes federālo zemi un Reinzemes-Pfalcas federālo zemi. (71) Būtu jāņem vērā, ka tobrīd Hesenes federālā zeme vēl nebija FFHG akcionārs, bet bija Fraport akcionārs (ar 45,2 % akciju).

FFHG

71

FFHG

Fraport

| (332) | Šādos politiskajos un juridiskajos apstākļos 2001. gada janvārī (72) kļuva acīmredzams, ka steidzami ir vajadzīgi papildu ieguldījumi FFHG, lai tas varētu darboties rentabli. |
| --- | --- |

(332)

Šādos politiskajos un juridiskajos apstākļos 2001. gada janvārī (72) kļuva acīmredzams, ka steidzami ir vajadzīgi papildu ieguldījumi FFHG, lai tas varētu darboties rentabli.

72

FFHG

| (333) | Turklāt Reinzemes-Pfalcas federālā zeme tieši mudināja Fraport pieņemt kapitāla palielināšanu 2001. gadā. Priekšlikumā (pieņemts 2001. gada 20. jūnijā) par Uzraudzības padomes sanāksmi ir norādīts, ka, ņemot vērā kapitāla palielināšanu par EUR 27 miljoniem saistībā ar Frankfurtes-Hānas lidostas attīstīšanu, Reinzemes-Pfalcas federālā zeme kā akcionārs uzstāja, ka ieguldījumu finansēšana no kapitāla palielināšanas 2001. gadā ir nosacījums, lai tiktu turpināti ieguldījumi publiskajā infrastruktūrā, piemēram, ceļa būvniecībai uz Frankfurtes-Hānas lidostu aptuveni par EUR [...] miljoniem. |
| --- | --- |

(333)

Turklāt Reinzemes-Pfalcas federālā zeme tieši mudināja Fraport pieņemt kapitāla palielināšanu 2001. gadā. Priekšlikumā (pieņemts 2001. gada 20. jūnijā) par Uzraudzības padomes sanāksmi ir norādīts, ka, ņemot vērā kapitāla palielināšanu par EUR 27 miljoniem saistībā ar Frankfurtes-Hānas lidostas attīstīšanu, Reinzemes-Pfalcas federālā zeme kā akcionārs uzstāja, ka ieguldījumu finansēšana no kapitāla palielināšanas 2001. gadā ir nosacījums, lai tiktu turpināti ieguldījumi publiskajā infrastruktūrā, piemēram, ceļa būvniecībai uz Frankfurtes-Hānas lidostu aptuveni par EUR [...] miljoniem.

Fraport

| (334) | Šajā saistībā Fraport Uzraudzības padomes Iegādes jautājumu komiteja sanāksmē, kurā sprieda par kapitāla palielināšanu 2001. gadā un kura notika 2001. gada 23. novembrī, tātad mazāk nekā mēnesi, pirms Uzraudzības padome apstiprināja kapitāla palielināšanu 2001. gadā, norādīja, ka Fraport tobrīd nevar pats pārtraukt iesaistīšanos FFHG darbībā, jo “nav gaidāms, ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme tam piekritīs” (73). |
| --- | --- |

(334)

Šajā saistībā Fraport Uzraudzības padomes Iegādes jautājumu komiteja sanāksmē, kurā sprieda par kapitāla palielināšanu 2001. gadā un kura notika 2001. gada 23. novembrī, tātad mazāk nekā mēnesi, pirms Uzraudzības padome apstiprināja kapitāla palielināšanu 2001. gadā, norādīja, ka Fraport tobrīd nevar pats pārtraukt iesaistīšanos FFHG darbībā, jo “nav gaidāms, ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme tam piekritīs” (73).

Fraport

Fraport

FFHG

73

| (335) | Attiecīgi Komisija uzskata, ka kapitāla palielināšana 2001. gadā ir attiecināma uz valsti. |
| --- | --- |

(335)

Attiecīgi Komisija uzskata, ka kapitāla palielināšana 2001. gadā ir attiecināma uz valsti.

8.1.2.3.   
  Ekonomiska priekšrocība

Ekonomiska priekšrocība

| (336) | Priekšrocība Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē ir ikviens saimnieciskais labums, ko uzņēmums nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos, tas ir, bez valsts iejaukšanās (74). Svarīga ir tikai pasākuma ietekme uz uzņēmumu, nevis valsts iejaukšanās iemesls vai mērķis (75). Priekšrocība pastāv, ja valsts iejaukšanās rezultātā uzlabojas uzņēmuma finansiālais stāvoklis. |
| --- | --- |

(336)

Priekšrocība Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē ir ikviens saimnieciskais labums, ko uzņēmums nebūtu guvis parastos tirgus apstākļos, tas ir, bez valsts iejaukšanās (74). Svarīga ir tikai pasākuma ietekme uz uzņēmumu, nevis valsts iejaukšanās iemesls vai mērķis (75). Priekšrocība pastāv, ja valsts iejaukšanās rezultātā uzlabojas uzņēmuma finansiālais stāvoklis.

74

75

| (337) | Turklāt “kapitāls, ko valsts tieši vai netieši nodevusi uzņēmuma rīcībā tādos apstākļos, kas atbilst parastiem tirgus apstākļiem, nav atzīstams par valsts atbalstu” (76). Šajā gadījumā, lai noteiktu, vai kapitāla palielināšana 2001. gadā piešķir FFHG priekšrocību, ko tas nebūtu saņēmis parastos tirgus apstākļos, Komisijai ir jāsalīdzina to publisko iestāžu rīcība, kuras sniedza tiešo ieguldījumu dotācijas un kapitālieguldījumus, ar tāda tirgus ekonomikas dalībnieka (TED) rīcību, kura mērķis ir ilgtermiņa rentabilitātes perspektīvas (77). |
| --- | --- |

(337)

Turklāt “kapitāls, ko valsts tieši vai netieši nodevusi uzņēmuma rīcībā tādos apstākļos, kas atbilst parastiem tirgus apstākļiem, nav atzīstams par valsts atbalstu” (76). Šajā gadījumā, lai noteiktu, vai kapitāla palielināšana 2001. gadā piešķir FFHG priekšrocību, ko tas nebūtu saņēmis parastos tirgus apstākļos, Komisijai ir jāsalīdzina to publisko iestāžu rīcība, kuras sniedza tiešo ieguldījumu dotācijas un kapitālieguldījumus, ar tāda tirgus ekonomikas dalībnieka (TED) rīcību, kura mērķis ir ilgtermiņa rentabilitātes perspektīvas (77).

76

FFHG

77

| (338) | Novērtējumam ir jāizslēdz jebkura pozitīvā ietekme uz tā reģiona tautsaimniecību, kurā lidosta atrodas, jo Tiesa ir precizējusi, ka attiecībā uz TED principa piemērošanu būtiski ir, vai “līdzīgos apstākļos privāts akcionārs būtu parakstījis attiecīgo kapitālu, ņemot vērā paredzamās peļņas gūšanas iespējas un norobežojoties no jebkādiem sociāliem, reģionālās politikas un ar nozari saistītiem apsvērumiem” (78). |
| --- | --- |

(338)

Novērtējumam ir jāizslēdz jebkura pozitīvā ietekme uz tā reģiona tautsaimniecību, kurā lidosta atrodas, jo Tiesa ir precizējusi, ka attiecībā uz TED principa piemērošanu būtiski ir, vai “līdzīgos apstākļos privāts akcionārs būtu parakstījis attiecīgo kapitālu, ņemot vērā paredzamās peļņas gūšanas iespējas un norobežojoties no jebkādiem sociāliem, reģionālās politikas un ar nozari saistītiem apsvērumiem” (78).

78

| (339) | Spriedumā Stardust Marine lietā Tiesa atzina, ka “[...] lai pārbaudītu, vai valsts ir rīkojusies kā apdomīgs tirgus ekonomikas principu vadīts ieguldītājs, ir jāatgriežas tā laikposma kontekstā, kad tika veikti finansiālā atbalsta pasākumi, lai tādējādi varētu novērtēt, vai valsts rīcība ir bijusi ekonomiski saprātīga, un ir jāatturas no vērtējuma, kura pamatā ir vēlāka situācija”. (79) |
| --- | --- |

(339)

Spriedumā Stardust Marine lietā Tiesa atzina, ka “[...] lai pārbaudītu, vai valsts ir rīkojusies kā apdomīgs tirgus ekonomikas principu vadīts ieguldītājs, ir jāatgriežas tā laikposma kontekstā, kad tika veikti finansiālā atbalsta pasākumi, lai tādējādi varētu novērtēt, vai valsts rīcība ir bijusi ekonomiski saprātīga, un ir jāatturas no vērtējuma, kura pamatā ir vēlāka situācija”. (79)

Stardust Marine

79

| (340) | Turklāt Tiesa spriedumā EDF lietā atzina, ka “[...] ekonomiskie vērtējumi, kas ir veikti pēc minētās priekšrocības piešķiršanas, retrospektīvs konstatējums par attiecīgās dalībvalsts veikta ieguldījuma faktisko ienesīgumu vai vēlāki pamatojumi faktiski veiktās rīcības izvēlei nav pietiekami, lai tiktu pierādīts, ka šī dalībvalsts pirms vai vienlaikus ar šo piešķiršanu ir pieņēmusi šādu lēmumu akcionāres statusā”. (80) |
| --- | --- |

(340)

Turklāt Tiesa spriedumā EDF lietā atzina, ka “[...] ekonomiskie vērtējumi, kas ir veikti pēc minētās priekšrocības piešķiršanas, retrospektīvs konstatējums par attiecīgās dalībvalsts veikta ieguldījuma faktisko ienesīgumu vai vēlāki pamatojumi faktiski veiktās rīcības izvēlei nav pietiekami, lai tiktu pierādīts, ka šī dalībvalsts pirms vai vienlaikus ar šo piešķiršanu ir pieņēmusi šādu lēmumu akcionāres statusā”. (80)

EDF

80

| (341) | Lai varētu piemērot TED principu, Komisijai jāņem vērā stāvoklis tajā laikposmā, kad tika pieņemts lēmums palielināt FFHG kapitālu. Komisijai arī principā jāpamatojas savā novērtējumā uz informāciju un pieņēmumiem, kas FFHG publiskajiem akcionāriem bija pieejami laikā, kad tika pieņemts lēmums par attiecīgajiem finanšu nosacījumiem. |
| --- | --- |

(341)

Lai varētu piemērot TED principu, Komisijai jāņem vērā stāvoklis tajā laikposmā, kad tika pieņemts lēmums palielināt FFHG kapitālu. Komisijai arī principā jāpamatojas savā novērtējumā uz informāciju un pieņēmumiem, kas FFHG publiskajiem akcionāriem bija pieejami laikā, kad tika pieņemts lēmums par attiecīgajiem finanšu nosacījumiem.

FFHG

FFHG

| (342) | Komisija atzīst, ka varētu būt grūti attiecīgajai dalībvalstij un konkrētajiem uzņēmējiem iesniegt pilnu konkrētā brīža aktuālu pierādījumu attiecībā uz finansiālajiem nosacījumiem, kas saskaņoti pirms daudziem gadiem, un ņems to vērā, piemērojot šo kritēriju konkrētajā gadījumā. |
| --- | --- |

(342)

Komisija atzīst, ka varētu būt grūti attiecīgajai dalībvalstij un konkrētajiem uzņēmējiem iesniegt pilnu konkrētā brīža aktuālu pierādījumu attiecībā uz finansiālajiem nosacījumiem, kas saskaņoti pirms daudziem gadiem, un ņems to vērā, piemērojot šo kritēriju konkrētajā gadījumā.

| (343) | Vācija apgalvo, ka FFHG akcionāri lēmumu par papildu kapitāla iepludināšanu pieņēma, pamatojoties uz vairākiem FFHG, Fraport un ārēju konsultantu sagatavotiem dokumentiem, kas apstiprina lēmuma pamatotību. |
| --- | --- |

(343)

Vācija apgalvo, ka FFHG akcionāri lēmumu par papildu kapitāla iepludināšanu pieņēma, pamatojoties uz vairākiem FFHG, Fraport un ārēju konsultantu sagatavotiem dokumentiem, kas apstiprina lēmuma pamatotību.

FFHG

FFHG

Fraport

| (344) | Lai gan tiešām tika sagatavots ieguldījumu ilgtermiņa plāns 2001.–2015. gadam, kapitāla palielināšanas brīdī 2001. gadā Fraport konsultanti BCG un SD uzskatīja, ka ieguldījumi ir saistīti ar lielu risku, jo, pieņemot, ka izaugsme būs nesamērīgi augsta, FFHG sasniegtu gada peļņu EUR [...] tikai 2015. gadā. Šajā saistībā var izdarīt vairākus novērojumus attiecībā uz 2001. gada kapitāla palielināšanas laiku un pieejamo informāciju brīdī, kad Reinzemes-Pfalcas federālā zeme un Fraport izlēma par konkrēto pasākumu. |
| --- | --- |

(344)

Lai gan tiešām tika sagatavots ieguldījumu ilgtermiņa plāns 2001.–2015. gadam, kapitāla palielināšanas brīdī 2001. gadā Fraport konsultanti BCG un SD uzskatīja, ka ieguldījumi ir saistīti ar lielu risku, jo, pieņemot, ka izaugsme būs nesamērīgi augsta, FFHG sasniegtu gada peļņu EUR [...] tikai 2015. gadā. Šajā saistībā var izdarīt vairākus novērojumus attiecībā uz 2001. gada kapitāla palielināšanas laiku un pieejamo informāciju brīdī, kad Reinzemes-Pfalcas federālā zeme un Fraport izlēma par konkrēto pasākumu.

Fraport

BCG

SD

FFHG

Fraport

| (345) | Lēmums iepludināt papildu kapitālu FFHG tika pieņemts 2001. gadā – laikā, kad pasliktinājās lidostas finanšu stāvoklis. 2001. gada janvārī tika publiskots ziņojums par FFHG ekonomisko stāvokli. Ziņojumā bija secināts, ka, lai gan Fraport noteiktie sākotnējie mērķi attiecībā uz FFHG tika sasniegti ātri un pasažieru skaits palielinājās, vispārējais ekonomiskais stāvoklis krasi pasliktinājās, jo abi FFHG lielākie klienti (Malaysian Airlines Cargo un MNG Airlines) pārcēla savas darbības no Frankfurtes-Hānas lidostas vai tās samazināja. Šādos apstākļos Fraport pilnvaroja BCG un SD izstrādāt FFHG stratēģiju. BCG ziņojums apliecina, ka nesamērīgas izaugsmes gadījumā to līdzekļu rentabilitāte, kas ieguldīti FFHG, nav gaidāma līdz 2015. gadam. Šādus izaugsmes pieņēmumus par nereāliem atzina arī Interplan (81) (82). BCG savā ziņojumā arī norādīja, ka reālistisku izaugsmes pieņēmumu gadījumā nav gaidāma veikto ieguldījumu rentabilitāte. Lai to pamatotu, BCG aprēķināja ieguldījumu neto pašreizējo vērtību (NPV), kas apkopota 19. tabulā.

  19. tabula



  BCG

  aprēķins par to līdzekļu rentabilitāti, kas ieguldīti

  FFHG

   (83)







  Pieņēmumi (84) | NPV (85) (EUR) |
| --- | --- | --- |
| 20 % izaugsme, sākot no 2005. gada | [...] |
| 10 % izaugsme, sākot no 2005. gada | [...] |
| 7 % izaugsme, sākot no 2005. gada | [...] |

(345)

Lēmums iepludināt papildu kapitālu FFHG tika pieņemts 2001. gadā – laikā, kad pasliktinājās lidostas finanšu stāvoklis. 2001. gada janvārī tika publiskots ziņojums par FFHG ekonomisko stāvokli. Ziņojumā bija secināts, ka, lai gan Fraport noteiktie sākotnējie mērķi attiecībā uz FFHG tika sasniegti ātri un pasažieru skaits palielinājās, vispārējais ekonomiskais stāvoklis krasi pasliktinājās, jo abi FFHG lielākie klienti (Malaysian Airlines Cargo un MNG Airlines) pārcēla savas darbības no Frankfurtes-Hānas lidostas vai tās samazināja. Šādos apstākļos Fraport pilnvaroja BCG un SD izstrādāt FFHG stratēģiju. BCG ziņojums apliecina, ka nesamērīgas izaugsmes gadījumā to līdzekļu rentabilitāte, kas ieguldīti FFHG, nav gaidāma līdz 2015. gadam. Šādus izaugsmes pieņēmumus par nereāliem atzina arī Interplan (81) (82). BCG savā ziņojumā arī norādīja, ka reālistisku izaugsmes pieņēmumu gadījumā nav gaidāma veikto ieguldījumu rentabilitāte. Lai to pamatotu, BCG aprēķināja ieguldījumu neto pašreizējo vērtību (NPV), kas apkopota 19. tabulā.

FFHG

FFHG

Fraport

FFHG

FFHG

Malaysian Airlines Cargo

MNG Airlines

Fraport

BCG

SD

FFHG

BCG

FFHG

Interplan

81

82

BCG

BCG

19. tabula

19. tabula

BCG

  aprēķins par to līdzekļu rentabilitāti, kas ieguldīti

  FFHG

   (83)

BCG

aprēķins par to līdzekļu rentabilitāti, kas ieguldīti

FFHG

83

Pieņēmumi (84)

84

NPV (85) (EUR)

85

20 % izaugsme, sākot no 2005. gada

[...]

10 % izaugsme, sākot no 2005. gada

[...]

7 % izaugsme, sākot no 2005. gada

[...]

| (346) | Turklāt saskaņā ar Fraport ārējā eksperta prognozēm par satiksmes plūsmu turpmākā izaugsme būs atkarīga no papildu ieguldījumiem infrastruktūrā (86). Nepieciešamo ieguldījumu kopējā summa tika aplēsta līdz EUR [...] miljonu apmērā, un tā ietvertu skrejceļa, manevrēšanas ceļu un peronu pagarināšanu, kā arī citus infrastruktūras pasākumus. Tomēr, kā norādīja BCG, netika veikts sīks novērtējums, ar ko pamatot šo būtisko ieguldījumu plānu. Minēto iemeslu dēļ BCG uzskatīja, ka ieguldījumi ir saistīti ar augstiem riskiem, un ieteica dalīt šos riskus ar ieguldītāju vai apsvērt iespēju pārdot Fraport piederošo FFHG akciju daļu. |
| --- | --- |

(346)

Turklāt saskaņā ar Fraport ārējā eksperta prognozēm par satiksmes plūsmu turpmākā izaugsme būs atkarīga no papildu ieguldījumiem infrastruktūrā (86). Nepieciešamo ieguldījumu kopējā summa tika aplēsta līdz EUR [...] miljonu apmērā, un tā ietvertu skrejceļa, manevrēšanas ceļu un peronu pagarināšanu, kā arī citus infrastruktūras pasākumus. Tomēr, kā norādīja BCG, netika veikts sīks novērtējums, ar ko pamatot šo būtisko ieguldījumu plānu. Minēto iemeslu dēļ BCG uzskatīja, ka ieguldījumi ir saistīti ar augstiem riskiem, un ieteica dalīt šos riskus ar ieguldītāju vai apsvērt iespēju pārdot Fraport piederošo FFHG akciju daļu.

Fraport

86

BCG

BCG

Fraport

FFHG

| (347) | Vācija iesniedza PwC piemēroto TEDK, lai pierādītu 2001. gadā veiktās kapitāla palielināšanas atbilstību tirgum. Tomēr minētais dokuments neapstiprina Vācijas argumentu, ka FFHG akcionāri rīkojās kā apdomīgi ieguldītāji, kā novērtēts 348. apsvērumā un nākamajos apsvērumos. |
| --- | --- |

(347)

Vācija iesniedza PwC piemēroto TEDK, lai pierādītu 2001. gadā veiktās kapitāla palielināšanas atbilstību tirgum. Tomēr minētais dokuments neapstiprina Vācijas argumentu, ka FFHG akcionāri rīkojās kā apdomīgi ieguldītāji, kā novērtēts 348. apsvērumā un nākamajos apsvērumos.

PwC

FFHG

| (348) | Komisija norāda uz ilgtermiņa uzņēmējdarbības plānu, ko 2001. gadā bija sagatavojis Fraport SD un kas tika izmantots par pamatu TEDK, kuru PwC piemēroja attiecīgi 2006. un 2008. gadā. Minētajā uzņēmējdarbības plānā tika identificēti šādi trīs scenāriji:






  i) | status quo – Fraport neveic turpmākus ieguldījumus; |
| --- | --- | --- |

(348)

Komisija norāda uz ilgtermiņa uzņēmējdarbības plānu, ko 2001. gadā bija sagatavojis Fraport SD un kas tika izmantots par pamatu TEDK, kuru PwC piemēroja attiecīgi 2006. un 2008. gadā. Minētajā uzņēmējdarbības plānā tika identificēti šādi trīs scenāriji:

Fraport SD

PwC

i)

status quo – Fraport neveic turpmākus ieguldījumus;

status quo

Fraport

| ii) | 1. alternatīvais scenārijs – ierobežoti ieguldījumi skrejceļa pagarināšanā ļoti pesimistisku satiksmes prognožu gadījumā; un |
| --- | --- |

ii)

1. alternatīvais scenārijs – ierobežoti ieguldījumi skrejceļa pagarināšanā ļoti pesimistisku satiksmes prognožu gadījumā; un

| iii) | 2. alternatīvais scenārijs – tādi paši ieguldījumi vislabāko satiksmes plūsmas prognožu gadījumā. |
| --- | --- |

iii)

2. alternatīvais scenārijs – tādi paši ieguldījumi vislabāko satiksmes plūsmas prognožu gadījumā.

| (349) | Tomēr PwC neaprēķināja dažādo scenāriju NPV, lai varētu veikt salīdzināšanu. NPV, kas norādīta 20. tabulā, liecina, ka visos scenārijos NPV 2001.–2015. gadā būs negatīva. Arī PwC veiktā rentabilitātes novērtējuma prognožu pamatā esošās prognozes liecina, ka alternatīvajos scenārijos tikai ļoti optimistisku satiksmes prognožu gadījumā, pieņemot, ka izaugsme būs nesamērīgi augsta, radušies zaudējumi būs mazāki (par EUR [...] miljoniem) nekā status quo scenārijā (neņemot vērā, ka būs vajadzīgi papildu ieguldījumi EUR [...] miljonu apmērā). Pat vissliktākā gadījuma alternatīvā scenārijā NPV būtu augstāka (par EUR [...] miljoniem) nekā status quo scenārijā.

  20. tabula


  Novērtējums par 2001. gadā veiktās kapitāla palielināšanas rentabilitāti
   (87)

  [...]







  Avots: | PwC ziņojums, 2008. gada 24. oktobris, 39. lpp., un Komisijas novērtējums (88) |
| --- | --- | --- |

(349)

Tomēr PwC neaprēķināja dažādo scenāriju NPV, lai varētu veikt salīdzināšanu. NPV, kas norādīta 20. tabulā, liecina, ka visos scenārijos NPV 2001.–2015. gadā būs negatīva. Arī PwC veiktā rentabilitātes novērtējuma prognožu pamatā esošās prognozes liecina, ka alternatīvajos scenārijos tikai ļoti optimistisku satiksmes prognožu gadījumā, pieņemot, ka izaugsme būs nesamērīgi augsta, radušies zaudējumi būs mazāki (par EUR [...] miljoniem) nekā status quo scenārijā (neņemot vērā, ka būs vajadzīgi papildu ieguldījumi EUR [...] miljonu apmērā). Pat vissliktākā gadījuma alternatīvā scenārijā NPV būtu augstāka (par EUR [...] miljoniem) nekā status quo scenārijā.

PwC

PwC

status quo

status quo

20. tabula

20. tabula

Novērtējums par 2001. gadā veiktās kapitāla palielināšanas rentabilitāti
   (87)

Novērtējums par 2001. gadā veiktās kapitāla palielināšanas rentabilitāti

87

[...]

Avots:

Avots:

PwC

88

| (350) | Vācija arī apgalvoja, ka tika apsvērta Fraport izstāšanās no projekta, bet tas nebija iespējams vismaz līdz 2005. gadam, tāpēc tā netika uzskatīta par iespēju. Tomēr, lai gan Fraport bija saistošs 2001. gada PZNL, to zaudējumu NPV, kas tika paredzēti no 2001. gada līdz 2005. gadam, bija EUR [...] miljoni. Tāpēc Komisija uzskata, ka FFHG zaudējumu segšana līdz 2005. gadam, neveicot papildu ieguldījumus, būtu izmaksājusi mazāk nekā turpmāka līdzekļu ieguldīšana lidostā. |
| --- | --- |

(350)

Vācija arī apgalvoja, ka tika apsvērta Fraport izstāšanās no projekta, bet tas nebija iespējams vismaz līdz 2005. gadam, tāpēc tā netika uzskatīta par iespēju. Tomēr, lai gan Fraport bija saistošs 2001. gada PZNL, to zaudējumu NPV, kas tika paredzēti no 2001. gada līdz 2005. gadam, bija EUR [...] miljoni. Tāpēc Komisija uzskata, ka FFHG zaudējumu segšana līdz 2005. gadam, neveicot papildu ieguldījumus, būtu izmaksājusi mazāk nekā turpmāka līdzekļu ieguldīšana lidostā.

Fraport

Fraport

FFHG

| (351) | Turklāt ir arī jāatceras, ka prognozes par to līdzekļu rentabilitāti, kurus Fraport iegulda FFHG, būtiski pasliktinājās pēc tam, kad bija pieņemts lēmums noslēgt 2001. gada PZNL (proti, pēc 1999. gada augusta). |
| --- | --- |

(351)

Turklāt ir arī jāatceras, ka prognozes par to līdzekļu rentabilitāti, kurus Fraport iegulda FFHG, būtiski pasliktinājās pēc tam, kad bija pieņemts lēmums noslēgt 2001. gada PZNL (proti, pēc 1999. gada augusta).

Fraport

FFHG

| (352) | Turpmāk 21. tabulā ir salīdzināti paredzamie rezultāti no 2001. gada līdz 2010. gadam atbilstoši FFHG uzņēmējdarbības plānam, kas sagatavots, lai pamatotu lēmumu par 2001. gada PZNL, un FFHG uzņēmējdarbības plānam, ar ko pamatota kapitāla palielināšana 2001. gadā. Attiecīgi FFHG gada rezultātu NPV par to pašu laikposmu samazinājās aptuveni par EUR [...] miljoniem.

  21. tabula



  FFHG

  gada rezultātu novērtējums atbilstoši uzņēmējdarbības plānam par 2001. gada PZNL, salīdzinot ar kapitāla palielināšanu 2001. gadā
   (89)

  [...]







  Avots: | PwC ziņojums, 2008. gada 24. oktobris, 32. un 39. lpp., un Komisijas novērtējums (90) |
| --- | --- | --- |

(352)

Turpmāk 21. tabulā ir salīdzināti paredzamie rezultāti no 2001. gada līdz 2010. gadam atbilstoši FFHG uzņēmējdarbības plānam, kas sagatavots, lai pamatotu lēmumu par 2001. gada PZNL, un FFHG uzņēmējdarbības plānam, ar ko pamatota kapitāla palielināšana 2001. gadā. Attiecīgi FFHG gada rezultātu NPV par to pašu laikposmu samazinājās aptuveni par EUR [...] miljoniem.

FFHG

FFHG

FFHG

21. tabula

21. tabula

FFHG

  gada rezultātu novērtējums atbilstoši uzņēmējdarbības plānam par 2001. gada PZNL, salīdzinot ar kapitāla palielināšanu 2001. gadā
   (89)

FFHG

gada rezultātu novērtējums atbilstoši uzņēmējdarbības plānam par 2001. gada PZNL, salīdzinot ar kapitāla palielināšanu 2001. gadā

89

[...]

Avots:

Avots:

PwC

90

| (353) | Komisija arī norāda, ka Uzraudzības padomes 2001. gada 16. novembra sanāksmes protokols liecina, ka tika apspriesta 2001. gadā veiktās kapitāla palielināšanas rentabilitāte. Saskaņā ar minēto protokolu bija paredzams, ka ieguldījumi – pat starpieguldījumi EUR 27 miljonu apmērā – FFHG nebūs rentabli. Protokolā bija arī minēts, ka Fraport tik un tā nodrošinās “riska kapitālu, lai radītu iespējas nākotnei”. Turklāt Reinzemes-Pfalcas federālās zemes pārstāvis (Reinas-Hunsrika apgabala Landrat) norādīja, ka saskaņā ar Uzraudzības padomes 2001. gada maija sanāksmes protokolu “Fraport lēmums ieguldīt FFHG būs atkarīgs nevis no rentabilitātes izredzēm, bet no Fraport Uzraudzības padomes Iegādes jautājumu komitejas dotās piekrišanas”. |
| --- | --- |

(353)

Komisija arī norāda, ka Uzraudzības padomes 2001. gada 16. novembra sanāksmes protokols liecina, ka tika apspriesta 2001. gadā veiktās kapitāla palielināšanas rentabilitāte. Saskaņā ar minēto protokolu bija paredzams, ka ieguldījumi – pat starpieguldījumi EUR 27 miljonu apmērā – FFHG nebūs rentabli. Protokolā bija arī minēts, ka Fraport tik un tā nodrošinās “riska kapitālu, lai radītu iespējas nākotnei”. Turklāt Reinzemes-Pfalcas federālās zemes pārstāvis (Reinas-Hunsrika apgabala Landrat) norādīja, ka saskaņā ar Uzraudzības padomes 2001. gada maija sanāksmes protokolu “Fraport lēmums ieguldīt FFHG būs atkarīgs nevis no rentabilitātes izredzēm, bet no Fraport Uzraudzības padomes Iegādes jautājumu komitejas dotās piekrišanas”.

FFHG

Fraport

Landrat

| (354) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka Fraport īstenotā kapitāla palielināšana 2001. gadā netika apstiprināta atbilstoši TED principam un radīja priekšrocību FFGH. |
| --- | --- |

(354)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka Fraport īstenotā kapitāla palielināšana 2001. gadā netika apstiprināta atbilstoši TED principam un radīja priekšrocību FFGH.

Fraport

FFGH

| (355) | Attiecībā uz Reinzemes-Pfalcas federālās zemes īstenoto kapitāla palielināšanu Komisija norāda, ka Vācijas arguments par šādas palielināšanas atbilstību tirgum ir pamatots ar tādiem pašiem apsvērumiem kā attiecībā uz Fraport, kuri jau apspriesti 344. apsvērumā un nākamajos apsvērumos. Tie paši argumenti ir attiecināmi arī uz šo gadījumu. |
| --- | --- |

(355)

Attiecībā uz Reinzemes-Pfalcas federālās zemes īstenoto kapitāla palielināšanu Komisija norāda, ka Vācijas arguments par šādas palielināšanas atbilstību tirgum ir pamatots ar tādiem pašiem apsvērumiem kā attiecībā uz Fraport, kuri jau apspriesti 344. apsvērumā un nākamajos apsvērumos. Tie paši argumenti ir attiecināmi arī uz šo gadījumu.

Fraport

| (356) | Šajā saistībā Komisija norāda, pirmkārt, ka kopš 1994. gada federālā zeme jau vairākas reizes bija ieguldījusi FFHG, bet bez panākumiem. Otrkārt, federālā zeme piedalījās kapitāla palielināšanā ar atšķirīgiem nosacījumiem, salīdzinot ar Fraport (visā 2001. gada PZNL darbības laikā nebija gaidāma atlīdzība par tās ieguldījumiem). Treškārt, saskaņā ar 2003. gada ieguldījumu ziņojumu par Reinzemi-Pfalcu iemesli, kāpēc federālā zeme ieguldīja Frankfurtes-Hānas lidostā, bija svarīgi sociālās un strukturālās politikas mērķi, piemēram, darbavietu radīšana un transporta politikas mērķu sasniegšana, nevis rentabilitātes apsvērumi. |
| --- | --- |

(356)

Šajā saistībā Komisija norāda, pirmkārt, ka kopš 1994. gada federālā zeme jau vairākas reizes bija ieguldījusi FFHG, bet bez panākumiem. Otrkārt, federālā zeme piedalījās kapitāla palielināšanā ar atšķirīgiem nosacījumiem, salīdzinot ar Fraport (visā 2001. gada PZNL darbības laikā nebija gaidāma atlīdzība par tās ieguldījumiem). Treškārt, saskaņā ar 2003. gada ieguldījumu ziņojumu par Reinzemi-Pfalcu iemesli, kāpēc federālā zeme ieguldīja Frankfurtes-Hānas lidostā, bija svarīgi sociālās un strukturālās politikas mērķi, piemēram, darbavietu radīšana un transporta politikas mērķu sasniegšana, nevis rentabilitātes apsvērumi.

FFHG

Fraport

| (357) | Tāpēc Komisija secina, ka arī Reinzemes-Pfalcas federālās zemes īstenotā kapitāla palielināšana 2001. gadā netika apstiprināta atbilstoši TED principam un radīja priekšrocību FFGH. |
| --- | --- |

(357)

Tāpēc Komisija secina, ka arī Reinzemes-Pfalcas federālās zemes īstenotā kapitāla palielināšana 2001. gadā netika apstiprināta atbilstoši TED principam un radīja priekšrocību FFGH.

FFGH

8.1.2.4.   
  Selektivitāte

Selektivitāte

| (358) | Lai uz valsts pasākumu attiektos Līguma 107. panta 1. punkts, tam ir jādod priekšroka “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. Tādējādi jēdziens “valsts atbalsts” ietver tikai tos pasākumus uzņēmumu labā, kas nodrošina priekšrocību selektīvā veidā. |
| --- | --- |

(358)

Lai uz valsts pasākumu attiektos Līguma 107. panta 1. punkts, tam ir jādod priekšroka “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. Tādējādi jēdziens “valsts atbalsts” ietver tikai tos pasākumus uzņēmumu labā, kas nodrošina priekšrocību selektīvā veidā.

| (359) | Konkrētajā gadījumā Fraport un Reinzemes-Pfalcas federālās zemes īstenotā kapitāla palielināšana 2001. gadā tika veikta par labu tikai FFHG. Tas nozīmē, ka abi kapitāla palielināšanas pasākumi faktiski ir selektīvi Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(359)

Konkrētajā gadījumā Fraport un Reinzemes-Pfalcas federālās zemes īstenotā kapitāla palielināšana 2001. gadā tika veikta par labu tikai FFHG. Tas nozīmē, ka abi kapitāla palielināšanas pasākumi faktiski ir selektīvi Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

Fraport

FFHG

8.1.2.5.   
  Konkurences kropļošana un ietekme uz tirdzniecību

Konkurences kropļošana un ietekme uz tirdzniecību

| (360) | Ja dalībvalsts piešķirts atbalsts nostiprina uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē Savienības iekšējā tirdzniecībā, ir jāuzskata, ka šāds atbalsts ir ietekmējis tirdzniecību. Saskaņā ar iedibināto judikatūru (91), lai pasākumu uzskatītu par tādu, kas izkropļo konkurenci, ir pietiekami, ka atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kas ir atvērti konkurencei. |
| --- | --- |

(360)

Ja dalībvalsts piešķirts atbalsts nostiprina uzņēmuma stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē Savienības iekšējā tirdzniecībā, ir jāuzskata, ka šāds atbalsts ir ietekmējis tirdzniecību. Saskaņā ar iedibināto judikatūru (91), lai pasākumu uzskatītu par tādu, kas izkropļo konkurenci, ir pietiekami, ka atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem tirgos, kas ir atvērti konkurencei.

91

| (361) | Kā novērtēts 304. apsvērumā, lidostas ekspluatācija ir saimnieciska darbība. No vienas puses, pastāv konkurence starp lidostām par aviokompāniju un attiecīgās gaisa satiksmes (pasažieru un kravas) piesaisti un, no otras puses, starp lidostu pārvaldītājiem, kas var savstarpēji konkurēt, lai tiem uzticētu konkrētas lidostas pārvaldību. Turklāt, jo īpaši attiecībā uz zemo cenu pārvadātājiem un līgumreisu nodrošinātājiem, lai piesaistītu šādas aviokompānijas, savstarpēji var konkurēt arī lidostas, kas neatrodas vienā aptvēruma teritorijā vai pat atrodas dažādās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(361)

Kā novērtēts 304. apsvērumā, lidostas ekspluatācija ir saimnieciska darbība. No vienas puses, pastāv konkurence starp lidostām par aviokompāniju un attiecīgās gaisa satiksmes (pasažieru un kravas) piesaisti un, no otras puses, starp lidostu pārvaldītājiem, kas var savstarpēji konkurēt, lai tiem uzticētu konkrētas lidostas pārvaldību. Turklāt, jo īpaši attiecībā uz zemo cenu pārvadātājiem un līgumreisu nodrošinātājiem, lai piesaistītu šādas aviokompānijas, savstarpēji var konkurēt arī lidostas, kas neatrodas vienā aptvēruma teritorijā vai pat atrodas dažādās dalībvalstīs.

| (362) | Ņemot vērā Frankfurtes-Hānas lidostas lielumu (sk. 1. tabulu) un tās nelielo attālumu līdz citām Savienības lidostām, konkrēti Frankfurtes pie Mainas lidostai, Luksemburgas lidostai, Cveibrikenes lidostai, Zārbrikenes lidostai un Ķelnes/Bonnas lidostai (92), Komisija uzskata, ka attiecīgie pasākumi varēja ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. No Frankfurtes-Hānas lidostas notiek starptautiski lidojumi uz vairākiem starptautiskiem galamērķiem, kā izklāstīts 202. apsvērumā. Skrejceļš Frankfurtes-Hānas lidostā ir pietiekami garš un ļauj aviokompānijām apkalpot starptautiskus galamērķus. |
| --- | --- |

(362)

Ņemot vērā Frankfurtes-Hānas lidostas lielumu (sk. 1. tabulu) un tās nelielo attālumu līdz citām Savienības lidostām, konkrēti Frankfurtes pie Mainas lidostai, Luksemburgas lidostai, Cveibrikenes lidostai, Zārbrikenes lidostai un Ķelnes/Bonnas lidostai (92), Komisija uzskata, ka attiecīgie pasākumi varēja ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. No Frankfurtes-Hānas lidostas notiek starptautiski lidojumi uz vairākiem starptautiskiem galamērķiem, kā izklāstīts 202. apsvērumā. Skrejceļš Frankfurtes-Hānas lidostā ir pietiekami garš un ļauj aviokompānijām apkalpot starptautiskus galamērķus.

92

| (363) | Turklāt Frankfurtes-Hānas lidosta tiek izmantota arī kā kravu pārvadājumu lidosta (sk. 2. tabulu). Attiecībā uz konkurenci par gaisa kravu pārvadājumiem Komisija norāda, ka kravu pārvadājumi parasti ir mobilāki nekā pasažieru pārvadājumi (93). Parasti uzskata, ka kravu pārvadājumu lidostu aptvēruma teritoriju rādiuss ir vismaz aptuveni 200 kilometru un brauciena ilgums ir divas stundas. Attiecībā uz konkurenci par gaisa kravu pārvadājumiem Komisija norāda, ka kravu pārvadājumi parasti ir mobilāki nekā pasažieru pārvadājumi (94). Parasti uzskata, ka kravu pārvadājumu lidostu aptvēruma teritoriju rādiuss ir vismaz aptuveni 200 kilometru un brauciena ilgums ir divas stundas. Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju rūpniecības nozares dalībnieki parasti uzskata, ka kravu pārvadājumu lidostas aptvēruma teritorija var būt pat lielāka, jo līdz pusei dienas ilgs brauciens ar kravas automobili (tas ir, līdz 12 stundām ilgs brauciens ar kravas automobili) kopumā būtu pieņemams kravu ekspeditoriem, lai tie varētu izmantot lidostu kravu pārvadājumiem (95). Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija uzskata: tā kā kravu pārvadājumu lidostas ir vairāk savstarpēji aizstājamas nekā pasažieru lidostas, ņemot vērā, ka pietiek, ja gaisa kravu nogādā konkrētā vietā un tad pārved tālāk ar autotransportu un dzelzceļa transportu līdz tās galamērķim, cita starpā ir lielāka iespējamība, ka tiks izkropļota konkurence un ietekmēta tirdzniecība starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(363)

Turklāt Frankfurtes-Hānas lidosta tiek izmantota arī kā kravu pārvadājumu lidosta (sk. 2. tabulu). Attiecībā uz konkurenci par gaisa kravu pārvadājumiem Komisija norāda, ka kravu pārvadājumi parasti ir mobilāki nekā pasažieru pārvadājumi (93). Parasti uzskata, ka kravu pārvadājumu lidostu aptvēruma teritoriju rādiuss ir vismaz aptuveni 200 kilometru un brauciena ilgums ir divas stundas. Attiecībā uz konkurenci par gaisa kravu pārvadājumiem Komisija norāda, ka kravu pārvadājumi parasti ir mobilāki nekā pasažieru pārvadājumi (94). Parasti uzskata, ka kravu pārvadājumu lidostu aptvēruma teritoriju rādiuss ir vismaz aptuveni 200 kilometru un brauciena ilgums ir divas stundas. Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju rūpniecības nozares dalībnieki parasti uzskata, ka kravu pārvadājumu lidostas aptvēruma teritorija var būt pat lielāka, jo līdz pusei dienas ilgs brauciens ar kravas automobili (tas ir, līdz 12 stundām ilgs brauciens ar kravas automobili) kopumā būtu pieņemams kravu ekspeditoriem, lai tie varētu izmantot lidostu kravu pārvadājumiem (95). Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija uzskata: tā kā kravu pārvadājumu lidostas ir vairāk savstarpēji aizstājamas nekā pasažieru lidostas, ņemot vērā, ka pietiek, ja gaisa kravu nogādā konkrētā vietā un tad pārved tālāk ar autotransportu un dzelzceļa transportu līdz tās galamērķim, cita starpā ir lielāka iespējamība, ka tiks izkropļota konkurence un ietekmēta tirdzniecība starp dalībvalstīm.

93

94

95

| (364) | Pamatojoties uz 360.– 364. apsvērumā izklāstītajiem argumentiem, FFHG saņemtā ekonomiskā priekšrocība ir nostiprinājusi tā stāvokli salīdzinājumā ar tā konkurentiem par lidostas pakalpojumu sniegšanu Savienības tirgū. Ņemot vērā iepriekš minēto, priekšrocība, kas radīta FFHG, palielinot kapitālu 2001. gadā, jāuzskata par tādu, kas var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(364)

Pamatojoties uz 360.– 364. apsvērumā izklāstītajiem argumentiem, FFHG saņemtā ekonomiskā priekšrocība ir nostiprinājusi tā stāvokli salīdzinājumā ar tā konkurentiem par lidostas pakalpojumu sniegšanu Savienības tirgū. Ņemot vērā iepriekš minēto, priekšrocība, kas radīta FFHG, palielinot kapitālu 2001. gadā, jāuzskata par tādu, kas var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

FFHG

FFHG

8.1.2.6.   
  Secinājums

Secinājums

| (365) | Kapitāla palielināšana 2001. gadā par EUR 27 miljoniem, ko īstenoja Fraport un Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(365)

Kapitāla palielināšana 2001. gadā par EUR 27 miljoniem, ko īstenoja Fraport un Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

Fraport

8.1.3.   PASĀKUMS NR. 3 – KAPITĀLA PALIELINĀŠANA 2004. GADĀ, UN PASĀKUMS NR. 4 – 2004. GADA PZNL

| (366) | FFHG kapitāls 2004. gadā tika palielināts vēl par EUR 42 miljoniem (Fraport ieguldīja EUR 10,21 miljonu, Hesenes federālā zeme ieguldīja EUR 20 miljonus, un Reinzemes-Pfalcas federālā zeme ieguldīja EUR 11,79 miljonus). Reinzemes-Pfalcas federālā zeme un Hesenes federālā zeme piekrita šai kapitāla palielināšanai 2002. gadā ar nosacījumu, ka starp FFHG un Fraport tiks noslēgts jauns PZNL (proti, 2004. gada PZNL) uz termiņu līdz 2014. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(366)

FFHG kapitāls 2004. gadā tika palielināts vēl par EUR 42 miljoniem (Fraport ieguldīja EUR 10,21 miljonu, Hesenes federālā zeme ieguldīja EUR 20 miljonus, un Reinzemes-Pfalcas federālā zeme ieguldīja EUR 11,79 miljonus). Reinzemes-Pfalcas federālā zeme un Hesenes federālā zeme piekrita šai kapitāla palielināšanai 2002. gadā ar nosacījumu, ka starp FFHG un Fraport tiks noslēgts jauns PZNL (proti, 2004. gada PZNL) uz termiņu līdz 2014. gada 31. decembrim.

FFHG

Fraport

FFHG

Fraport

| (367) | Fraport un FFHG2004. gada 5. aprīlī noslēdza 2004. gada PZNL. Fraport akcionāri apstiprināja līgumu 2004. gada 2. jūnijā. |
| --- | --- |

(367)

Fraport un FFHG2004. gada 5. aprīlī noslēdza 2004. gada PZNL. Fraport akcionāri apstiprināja līgumu 2004. gada 2. jūnijā.

Fraport

FFHG

Fraport

8.1.3.1.   
  Jēdzieni “uzņēmums” un “saimnieciska darbība”

Jēdzieni “uzņēmums” un “saimnieciska darbība”

| (368) | Kā analizēts 293. apsvērumā un nākamajos apsvērumos, kopš 2000. gada 12. decembraFFHG jāuzskata par uzņēmumu, kas veic saimniecisku darbību, Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(368)

Kā analizēts 293. apsvērumā un nākamajos apsvērumos, kopš 2000. gada 12. decembraFFHG jāuzskata par uzņēmumu, kas veic saimniecisku darbību, Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

FFHG

8.1.3.2.   
  Valsts līdzekļi un attiecināmība

Valsts līdzekļi un attiecināmība

Kapitāla palielināšana 2004. gadā un 2004. gada PZNL – Fraport

Kapitāla palielināšana 2004. gadā un 2004. gada PZNL – Fraport

| (369) | Komisija uzskata, ka, tā kā 2004. gada PZNL bija priekšnosacījums, lai notiktu kapitāla palielināšana 2004. gadā, un tā kā abiem šiem pasākumiem bija vajadzīga Fraport akcionāru piekrišana vienā un tajā pašā akcionāru sapulcē, abu pasākumu attiecināmība ir jāvērtē kopsakarībā (attiecībā uz Fraport ieguldījumu). |
| --- | --- |

(369)

Komisija uzskata, ka, tā kā 2004. gada PZNL bija priekšnosacījums, lai notiktu kapitāla palielināšana 2004. gadā, un tā kā abiem šiem pasākumiem bija vajadzīga Fraport akcionāru piekrišana vienā un tajā pašā akcionāru sapulcē, abu pasākumu attiecināmība ir jāvērtē kopsakarībā (attiecībā uz Fraport ieguldījumu).

Fraport

Fraport

| (370) | Fraport akcionāru sapulce kapitāla palielināšanu 2004. gadā un 2004. gada PZNL apstiprināja 2004. gada 2. jūnijā ar 99,992 % sapulcē klātesošo akcionāru balsu. |
| --- | --- |

(370)

Fraport akcionāru sapulce kapitāla palielināšanu 2004. gadā un 2004. gada PZNL apstiprināja 2004. gada 2. jūnijā ar 99,992 % sapulcē klātesošo akcionāru balsu.

Fraport

| (371) | Vācija arī apgalvoja, ka lēmuma par 2004. gada PZNL apstiprināšanai bija vajadzīgi 74,994 % sapulcē klātesošo akcionāru balsu, savukārt publiskajiem akcionāriem bija tikai aptuveni 70 % Fraport akciju, tāpēc tie faktiski nevarēja kontrolēt Fraport lēmumus. Šajā saistībā jāatgādina, ka kapitāla palielināšana 2004. gadā nenotiktu, ja Fraport akcionāri nebūtu apstiprinājuši 2004. gada PZNL. |
| --- | --- |

(371)

Vācija arī apgalvoja, ka lēmuma par 2004. gada PZNL apstiprināšanai bija vajadzīgi 74,994 % sapulcē klātesošo akcionāru balsu, savukārt publiskajiem akcionāriem bija tikai aptuveni 70 % Fraport akciju, tāpēc tie faktiski nevarēja kontrolēt Fraport lēmumus. Šajā saistībā jāatgādina, ka kapitāla palielināšana 2004. gadā nenotiktu, ja Fraport akcionāri nebūtu apstiprinājuši 2004. gada PZNL.

Fraport

Fraport

Fraport

| (372) | Komisija uzskata, ka valstij kā akciju kontrolpaketes turētājai bija liela ietekme balsojumā par kapitāla palielināšanu 2004. gadā un 2004. gada PZNL. Tomēr saskaņā ar Vācijas Aktiengesetz (AktG) jebkurš PZNL stājas spēkā tikai tad, ja to apstiprina akcionāru sapulce ar balsu vairākumu, kurā pārstāvētas vismaz trīs ceturtdaļas no reģistrētā pamatkapitāla, kas piedalās balsošanā. (96) Tādējādi publiskās iestādes nevarēja bez privāto akcionāru būtiskas līdzdalības kontrolēt lēmumu par 2004. gada PZNL īstenošanu un apstiprināt kapitāla palielināšanu 2004. gadā, ko veica Fraport. |
| --- | --- |

(372)

Komisija uzskata, ka valstij kā akciju kontrolpaketes turētājai bija liela ietekme balsojumā par kapitāla palielināšanu 2004. gadā un 2004. gada PZNL. Tomēr saskaņā ar Vācijas Aktiengesetz (AktG) jebkurš PZNL stājas spēkā tikai tad, ja to apstiprina akcionāru sapulce ar balsu vairākumu, kurā pārstāvētas vismaz trīs ceturtdaļas no reģistrētā pamatkapitāla, kas piedalās balsošanā. (96) Tādējādi publiskās iestādes nevarēja bez privāto akcionāru būtiskas līdzdalības kontrolēt lēmumu par 2004. gada PZNL īstenošanu un apstiprināt kapitāla palielināšanu 2004. gadā, ko veica Fraport.

Aktiengesetz

AktG

96

Fraport

| (373) | Tāpēc, ņemot vērā 369. apsvērumā un nākamajos apsvērumos izklāstītos faktus, Komisija uzskata, ka kapitāla palielināšana 2004. gadā, ko veica Fraport, un 2004. gada PZNL nav attiecināmi uz valsti. Pat ja attiecināmība tiktu apstiprināta un konkrētais pasākums tiktu uzskatīts par valsts atbalstu, šāds atbalsts būtu saderīgs ar iekšējo tirgu. Šajā ziņā ir vienlīdz piemērojami turpmāk 10.3. un 10.4. iedaļā izklāstītie apsvērumi. |
| --- | --- |

(373)

Tāpēc, ņemot vērā 369. apsvērumā un nākamajos apsvērumos izklāstītos faktus, Komisija uzskata, ka kapitāla palielināšana 2004. gadā, ko veica Fraport, un 2004. gada PZNL nav attiecināmi uz valsti. Pat ja attiecināmība tiktu apstiprināta un konkrētais pasākums tiktu uzskatīts par valsts atbalstu, šāds atbalsts būtu saderīgs ar iekšējo tirgu. Šajā ziņā ir vienlīdz piemērojami turpmāk 10.3. un 10.4. iedaļā izklāstītie apsvērumi.

Fraport

Kapitāla palielināšana 2004. gadā – Reinzemes-Pfalcas federālā zeme un Hesenes federālā zeme

Kapitāla palielināšana 2004. gadā – Reinzemes-Pfalcas federālā zeme un Hesenes federālā zeme

| (374) | Reinzemes-Pfalcas federālā zeme un Hesenes federālā zeme savu ieguldījumu kapitāla palielināšanā 2004. gadā finansēja no sava vispārējā budžeta. Attiecīgi minētās ieguldījuma daļas kapitāla palielināšanā 2004. gadā acīmredzami tika finansētas no valsts līdzekļiem un ir attiecināmas uz valsti. |
| --- | --- |

(374)

Reinzemes-Pfalcas federālā zeme un Hesenes federālā zeme savu ieguldījumu kapitāla palielināšanā 2004. gadā finansēja no sava vispārējā budžeta. Attiecīgi minētās ieguldījuma daļas kapitāla palielināšanā 2004. gadā acīmredzami tika finansētas no valsts līdzekļiem un ir attiecināmas uz valsti.

8.1.3.3.   
  Ekonomiska priekšrocība

Ekonomiska priekšrocība

| (375) | Kā norādīts 336. apsvērumā un nākamajos apsvērumos, Komisija piemēro TED principu, lai noteiktu, vai uzņēmumam ir piešķirta ekonomiska priekšrocība. Vienlīdz piemēro 336. apsvērumā un nākamajos apsvērumos izklāstītos principus attiecībā uz TED principa piemērošanu. |
| --- | --- |

(375)

Kā norādīts 336. apsvērumā un nākamajos apsvērumos, Komisija piemēro TED principu, lai noteiktu, vai uzņēmumam ir piešķirta ekonomiska priekšrocība. Vienlīdz piemēro 336. apsvērumā un nākamajos apsvērumos izklāstītos principus attiecībā uz TED principa piemērošanu.

TEDK piemērošana – Reinzemes-Pfalcas federālā zeme

TEDK piemērošana – Reinzemes-Pfalcas federālā zeme

| (376) | Attiecībā uz kapitāla palielināšanu 2004. gadā, ko veica Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, Vācija norādīja, ka federālā zeme rīkojās atbilstoši TED principam. Lai to apliecinātu, pēc 2008. gada lēmuma par procedūras sākšanu Vācija iesniedza TEDK, ko PwC piemēroja 2008. gadā. |
| --- | --- |

(376)

Attiecībā uz kapitāla palielināšanu 2004. gadā, ko veica Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, Vācija norādīja, ka federālā zeme rīkojās atbilstoši TED principam. Lai to apliecinātu, pēc 2008. gada lēmuma par procedūras sākšanu Vācija iesniedza TEDK, ko PwC piemēroja 2008. gadā.

PwC

| (377) | Pirmkārt, Komisija ņem vērā, ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme neveica pati savu rentabilitātes ex ante aprēķinu un neaprēķināja pati savu ienākumu no ieguldījumiem. Gluži pretēji – Reinzemes-Pfalcas federālā zeme paļāvās uz FFGH un Fraport sagatavoto uzņēmējdarbības plānu. |
| --- | --- |

(377)

Pirmkārt, Komisija ņem vērā, ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme neveica pati savu rentabilitātes ex ante aprēķinu un neaprēķināja pati savu ienākumu no ieguldījumiem. Gluži pretēji – Reinzemes-Pfalcas federālā zeme paļāvās uz FFGH un Fraport sagatavoto uzņēmējdarbības plānu.

ex ante

FFGH

Fraport

| (378) | Otrkārt, Komisija tomēr uzskata, ka federālās zemes situācija nebija tāda pati kā Fraport akcionāru situācija. 22. tabula liecina, ka Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei no 2005. gada līdz 2009. gadam bija jāiepludina EUR [...] miljoni (kopumā EUR [...] miljoni), bet tā cerēja saņemt dividenžu maksājumus vai jebkādu citu atlīdzību par savu līdzdalību, tikai sākot no 2025. gada. Tomēr Fraport akcionāriem bija jāiepludina EUR [...] miljoni, un tie cerēja pēc negatīvajiem rezultātiem pirmajos četros gados saņemt dividenžu maksājumus. Paredzamo dividenžu NPV par laikposmu līdz 2025. gadam bija EUR [...] miljoni, ar iekšējo peļņas normu (IPR) [...] %. |
| --- | --- |

(378)

Otrkārt, Komisija tomēr uzskata, ka federālās zemes situācija nebija tāda pati kā Fraport akcionāru situācija. 22. tabula liecina, ka Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei no 2005. gada līdz 2009. gadam bija jāiepludina EUR [...] miljoni (kopumā EUR [...] miljoni), bet tā cerēja saņemt dividenžu maksājumus vai jebkādu citu atlīdzību par savu līdzdalību, tikai sākot no 2025. gada. Tomēr Fraport akcionāriem bija jāiepludina EUR [...] miljoni, un tie cerēja pēc negatīvajiem rezultātiem pirmajos četros gados saņemt dividenžu maksājumus. Paredzamo dividenžu NPV par laikposmu līdz 2025. gadam bija EUR [...] miljoni, ar iekšējo peļņas normu (IPR) [...] %.

Fraport

Fraport

| (379) | Treškārt, ņemot vērā šo ilgo plānošanas perspektīvu un faktu, ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme jau bija vairākkārt ieguldījusi FFHG, bet bez panākumiem, Komisija uzskata, ka neviens apdomīgs privāts ieguldītājs federālās zemes vietā nebūtu izlēmis iepludināt papildu kapitālu FFHG, neveicot arī ex ante jutīguma novērtējumu.

  22. tabula


  Novērtējums par 2004. gadā Reinzemes-Pfalcas federālās zemes īstenotās kapitāla palielināšanas rentabilitāti

  [...]







  Avots: | PwC ziņojums – Reinzeme-Pfalca, 2008. gada 24. oktobris, 21. lpp. |
| --- | --- | --- |

(379)

Treškārt, ņemot vērā šo ilgo plānošanas perspektīvu un faktu, ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme jau bija vairākkārt ieguldījusi FFHG, bet bez panākumiem, Komisija uzskata, ka neviens apdomīgs privāts ieguldītājs federālās zemes vietā nebūtu izlēmis iepludināt papildu kapitālu FFHG, neveicot arī ex ante jutīguma novērtējumu.

FFHG

FFHG

ex ante

22. tabula

22. tabula

Novērtējums par 2004. gadā Reinzemes-Pfalcas federālās zemes īstenotās kapitāla palielināšanas rentabilitāti

Novērtējums par 2004. gadā Reinzemes-Pfalcas federālās zemes īstenotās kapitāla palielināšanas rentabilitāti

[...]

Avots:

Avots:

PwC

| (380) | Turklāt TEDK par kapitāla palielināšanu 2004. gadā un 2004. gada PZNL pamatā ir ievērojamas izaugsmes prognozes attiecībā uz FFHG gada finanšu rezultātiem (sk. 23. tabulu). Šie TEDK pamatā esošie izaugsmes pieņēmumi ir ievērojami optimistiskāki nekā tie, kas izmantoti TEDK par kapitāla palielināšanu 2001. gadā. Turklāt tos ietekmē lielas svārstības, kas, piemēram, 2009. gadā pārsniedza 300 %.

  23. tabula


  Prognozētie FFHG gada finanšu rezultāti uzņēmējdarbības plānos, ko PwC izmantoja TEDK attiecībā uz kapitāla palielināšanu 2001. gadā un kapitāla palielināšanu 2004. gadā – salīdzinājums


















  Tūkst. EUR | 2004. g. | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. | 2014. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapitāla palielināšana 2004. gadā | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kapitāla palielināšana 2004. gadā – izmaiņas gadā, % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kapitāla palielināšana 2001. gadā | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kapitāla palielināšana 2001. gadā – izmaiņas gadā, % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| |
| Tūkst. EUR | 2015. g. | 2016. g. | 2017. g. | 2018. g. | 2019. g. | 2020. g. | 2021. g. | 2022. g. | 2023. g. | 2024. g. | |
| Kapitāla palielināšana 2004. gadā | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kapitāla palielināšana 2004. gadā – izmaiņas gadā, % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kapitāla palielināšana 2001. gadā | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kapitāla palielināšana 2001. gadā – izmaiņas gadā, % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(380)

Turklāt TEDK par kapitāla palielināšanu 2004. gadā un 2004. gada PZNL pamatā ir ievērojamas izaugsmes prognozes attiecībā uz FFHG gada finanšu rezultātiem (sk. 23. tabulu). Šie TEDK pamatā esošie izaugsmes pieņēmumi ir ievērojami optimistiskāki nekā tie, kas izmantoti TEDK par kapitāla palielināšanu 2001. gadā. Turklāt tos ietekmē lielas svārstības, kas, piemēram, 2009. gadā pārsniedza 300 %.

FFHG

23. tabula

23. tabula

Prognozētie FFHG gada finanšu rezultāti uzņēmējdarbības plānos, ko PwC izmantoja TEDK attiecībā uz kapitāla palielināšanu 2001. gadā un kapitāla palielināšanu 2004. gadā – salīdzinājums

Prognozētie FFHG

PwC

Tūkst. EUR

Tūkst. EUR

2004. g.

2004. g.

2005. g.

2005. g.

2006. g.

2006. g.

2007. g.

2007. g.

2008. g.

2008. g.

2009. g.

2009. g.

2010. g.

2010. g.

2011. g.

2011. g.

2012. g.

2012. g.

2013. g.

2013. g.

2014. g.

2014. g.

Kapitāla palielināšana 2004. gadā

Kapitāla palielināšana 2004. gadā

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kapitāla palielināšana 2004. gadā – izmaiņas gadā, %

Kapitāla palielināšana 2004. gadā – izmaiņas gadā, %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kapitāla palielināšana 2001. gadā

Kapitāla palielināšana 2001. gadā

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kapitāla palielināšana 2001. gadā – izmaiņas gadā, %

Kapitāla palielināšana 2001. gadā – izmaiņas gadā, %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tūkst. EUR

Tūkst. EUR

2015. g.

2015. g.

2016. g.

2016. g.

2017. g.

2017. g.

2018. g.

2018. g.

2019. g.

2019. g.

2020. g.

2020. g.

2021. g.

2021. g.

2022. g.

2022. g.

2023. g.

2023. g.

2024. g.

2024. g.

Kapitāla palielināšana 2004. gadā

Kapitāla palielināšana 2004. gadā

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kapitāla palielināšana 2004. gadā – izmaiņas gadā, %

Kapitāla palielināšana 2004. gadā – izmaiņas gadā, %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kapitāla palielināšana 2001. gadā

Kapitāla palielināšana 2001. gadā

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kapitāla palielināšana 2001. gadā – izmaiņas gadā, %

Kapitāla palielināšana 2001. gadā – izmaiņas gadā, %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| Avots: | PwC ziņojums, 2008. gada 24. oktobris, 45. lpp., un Komisijas novērtējums (97) |
| --- | --- |

Avots:

Avots:

PwC

97

| (381) | Turklāt saskaņā ar ieguldījumu ziņojumiem par Reinzemes-Pfalcas federālo zemi iemesls tam, kāpēc federālā zeme ieguldīja Frankfurtes-Hānas lidostā, bija svarīgi sociālās un strukturālās politikas apsvērumi, piemēram, darbavietu radīšana un transporta politikas mērķu sasniegšana, nevis rentabilitātes apsvērumi. Tomēr, piemērojot TEDK, sociālos un reģionālos apsvērumus nevar ņemt vērā. |
| --- | --- |

(381)

Turklāt saskaņā ar ieguldījumu ziņojumiem par Reinzemes-Pfalcas federālo zemi iemesls tam, kāpēc federālā zeme ieguldīja Frankfurtes-Hānas lidostā, bija svarīgi sociālās un strukturālās politikas apsvērumi, piemēram, darbavietu radīšana un transporta politikas mērķu sasniegšana, nevis rentabilitātes apsvērumi. Tomēr, piemērojot TEDK, sociālos un reģionālos apsvērumus nevar ņemt vērā.

| (382) | Ievērojot šos īpašos faktorus attiecībā uz Reinzemes-Pfalcas federālās zemes lēmumu iepludināt papildu kapitālu FFHG (376.–380. apsvērums), Komisija uzskata, ka Reinzemes-Pfalcas federālās zemes īstenotā kapitāla palielināšana 2004. gadā nenotika atbilstoši TED principam un radīja priekšrocību FFHG. |
| --- | --- |

(382)

Ievērojot šos īpašos faktorus attiecībā uz Reinzemes-Pfalcas federālās zemes lēmumu iepludināt papildu kapitālu FFHG (376.–380. apsvērums), Komisija uzskata, ka Reinzemes-Pfalcas federālās zemes īstenotā kapitāla palielināšana 2004. gadā nenotika atbilstoši TED principam un radīja priekšrocību FFHG.

FFHG

FFHG

TEDK piemērošana – Hesenes federālā zeme

TEDK piemērošana – Hesenes federālā zeme

| (383) | Attiecībā uz Hesenes federālās zemes rīcību Vācija apgalvoja, ka federālā zeme uzskatīja, ka Frankfurtes pie Mainas lidostas plašāka attīstīšana ir nepieciešama, ņemot vērā tās ierobežotās attīstības iespējas, ko cita starpā izraisīja nakts lidojumu ierobežojumi. Vācija norādīja, ka šāda attīstīšana ļāva visaptveroši izmantot izaugsmes iespējas, ko sniedza diennakts lidojumu atļauja Frankfurtes-Hānas lidostai apvienojumā ar paredzēto Frankfurtes pie Mainas un Frankfurtes-Hānas lidostu sistēmas ieviešanu. Turklāt, piedaloties kapitāla palielināšanā 2004. gadā, Hesenes federālā zeme varēja turpināt atbalsta sniegšanu gaisa satiksmei Reinas-Mainas apgabalā. |
| --- | --- |

(383)

Attiecībā uz Hesenes federālās zemes rīcību Vācija apgalvoja, ka federālā zeme uzskatīja, ka Frankfurtes pie Mainas lidostas plašāka attīstīšana ir nepieciešama, ņemot vērā tās ierobežotās attīstības iespējas, ko cita starpā izraisīja nakts lidojumu ierobežojumi. Vācija norādīja, ka šāda attīstīšana ļāva visaptveroši izmantot izaugsmes iespējas, ko sniedza diennakts lidojumu atļauja Frankfurtes-Hānas lidostai apvienojumā ar paredzēto Frankfurtes pie Mainas un Frankfurtes-Hānas lidostu sistēmas ieviešanu. Turklāt, piedaloties kapitāla palielināšanā 2004. gadā, Hesenes federālā zeme varēja turpināt atbalsta sniegšanu gaisa satiksmei Reinas-Mainas apgabalā.

| (384) | Pirmkārt, Komisija norāda, ka Hesenes federālā zeme nebija veikusi īpašu rentabilitātes ex ante aprēķinu. Otrkārt, līdzīgi kā Reinzemes-Pfalcas federālā zeme arī Hesenes federālā zeme cerēja sākt saņemt dividenžu maksājumus tikai pēc 2025. gada. Treškārt, lai gan plānošanā tika ņemta vērā tālākā perspektīva, netika veikts jutīguma novērtējums. Turklāt iemeslus, kāpēc federālā zeme ieguldīja Frankfurtes-Hānas lidostā, piemēram, gaisa satiksmes attīstību Reinas-Mainas apgabalā vai citus svarīgus sociālās un strukturālās politikas apsvērumus, nevar ņemt vērā, kad piemēro TEDK. |
| --- | --- |

(384)

Pirmkārt, Komisija norāda, ka Hesenes federālā zeme nebija veikusi īpašu rentabilitātes ex ante aprēķinu. Otrkārt, līdzīgi kā Reinzemes-Pfalcas federālā zeme arī Hesenes federālā zeme cerēja sākt saņemt dividenžu maksājumus tikai pēc 2025. gada. Treškārt, lai gan plānošanā tika ņemta vērā tālākā perspektīva, netika veikts jutīguma novērtējums. Turklāt iemeslus, kāpēc federālā zeme ieguldīja Frankfurtes-Hānas lidostā, piemēram, gaisa satiksmes attīstību Reinas-Mainas apgabalā vai citus svarīgus sociālās un strukturālās politikas apsvērumus, nevar ņemt vērā, kad piemēro TEDK.

ex ante

| (385) | Ievērojot šos īpašos faktorus attiecībā uz Hesenes federālās zemes lēmumu kļūt par FFHG akcionāru (383. un 384. apsvērums), Komisija uzskata, ka Hesenes federālās zemes īstenotā kapitāla palielināšana 2004. gadā nenotika atbilstoši TED principam un radīja priekšrocību FFHG. |
| --- | --- |

(385)

Ievērojot šos īpašos faktorus attiecībā uz Hesenes federālās zemes lēmumu kļūt par FFHG akcionāru (383. un 384. apsvērums), Komisija uzskata, ka Hesenes federālās zemes īstenotā kapitāla palielināšana 2004. gadā nenotika atbilstoši TED principam un radīja priekšrocību FFHG.

FFHG

FFHG

Secinājums

Secinājums

| (386) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija secina, ka Reinzemes-Pfalcas federālās zemes un Hesenes federālās zemes īstenotā kapitāla palielināšana 2004. gadā piešķir priekšrocību FFHG. |
| --- | --- |

(386)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija secina, ka Reinzemes-Pfalcas federālās zemes un Hesenes federālās zemes īstenotā kapitāla palielināšana 2004. gadā piešķir priekšrocību FFHG.

FFHG

8.1.3.4.   
  Selektivitāte

Selektivitāte

| (387) | Tā kā Reinzemes-Pfalcas federālās zemes un Hesenes federālās zemes īstenotā kapitāla palielināšana 2004. gadā tika īstenota vienīgi FFHG labā, šie pasākumi faktiski ir selektīvi Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(387)

Tā kā Reinzemes-Pfalcas federālās zemes un Hesenes federālās zemes īstenotā kapitāla palielināšana 2004. gadā tika īstenota vienīgi FFHG labā, šie pasākumi faktiski ir selektīvi Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

FFHG

8.1.3.5.   
  Konkurences kropļošana un ietekme uz tirdzniecību

Konkurences kropļošana un ietekme uz tirdzniecību

| (388) | To pašu iemeslu dēļ, kas izklāstīti 360. apsvērumā un nākamajos apsvērumos, Komisija uzskata, ka jebkura selektīva ekonomiska priekšrocība, kas piešķirta FFHG, varēja izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(388)

To pašu iemeslu dēļ, kas izklāstīti 360. apsvērumā un nākamajos apsvērumos, Komisija uzskata, ka jebkura selektīva ekonomiska priekšrocība, kas piešķirta FFHG, varēja izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

FFHG

8.1.3.6.   
  Secinājums

Secinājums

| (389) | Kapitāla palielināšana 2004. gadā, ko Reinzemes-Pfalcas un Hesenes federālās zemes īstenoja par labu FFHG, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(389)

Kapitāla palielināšana 2004. gadā, ko Reinzemes-Pfalcas un Hesenes federālās zemes īstenoja par labu FFHG, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

FFHG

| (390) | 2004. gada PZNL, saskaņā ar kuru Fraport pārņēma zaudējumus, kas FFHG radušies laikposmā no 2004. gada līdz 2009. gadam, un Fraport īstenotā kapitāla palielināšana 2004. gadā nav attiecināma uz valsti. Tā kā nav izpildīts viens no kumulatīvajiem kritērijiem saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, Komisija uzskata, ka 2004. gada PZNL un Fraport īstenotā kapitāla palielināšana 2004. gadā nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(390)

2004. gada PZNL, saskaņā ar kuru Fraport pārņēma zaudējumus, kas FFHG radušies laikposmā no 2004. gada līdz 2009. gadam, un Fraport īstenotā kapitāla palielināšana 2004. gadā nav attiecināma uz valsti. Tā kā nav izpildīts viens no kumulatīvajiem kritērijiem saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, Komisija uzskata, ka 2004. gada PZNL un Fraport īstenotā kapitāla palielināšana 2004. gadā nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

Fraport

FFHG

Fraport

Fraport

| (391) | Pat tad, ja 2004. gada PZNL un kapitāla palielināšana 2004. gadā būtu valsts atbalsts, tas būtu saderīgs, pamatojoties uz 10. iedaļā izklāstītajiem apsvērumiem. |
| --- | --- |

(391)

Pat tad, ja 2004. gada PZNL un kapitāla palielināšana 2004. gadā būtu valsts atbalsts, tas būtu saderīgs, pamatojoties uz 10. iedaļā izklāstītajiem apsvērumiem.

8.1.4.   PASĀKUMS NR. 5 – KOMPENSĀCIJA FFHG PAR DROŠĪBAS PĀRBAUDĒM

FFHG

8.1.4.1.   
  Jēdzieni “uzņēmums” un “saimnieciska darbība”

Jēdzieni “uzņēmums” un “saimnieciska darbība”

| (392) | Kā minēts 293. apsvērumā, lai gan FFHG jāuzskata par uzņēmumu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, jāatgādina, ka ne vienmēr visas lidostas īpašnieka un ekspluatanta darbības ir saimnieciskas darbības (98). |
| --- | --- |

(392)

Kā minēts 293. apsvērumā, lai gan FFHG jāuzskata par uzņēmumu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, jāatgādina, ka ne vienmēr visas lidostas īpašnieka un ekspluatanta darbības ir saimnieciskas darbības (98).

FFHG

98

| (393) | Tiesa (99) ir lēmusi, ka darbības, par kurām parasti ir atbildīga valsts, īstenojot savas oficiālās pilnvaras kā publiska iestāde, nav saimnieciskas darbības un uz tām neattiecas valsts atbalsta noteikumi. Šādas darbības var būt, piemēram, drošība, gaisa satiksmes kontrole, policija, muita u. c. Šo darbību finansēšana ir stingri jāierobežo, lai tā attiektos tikai uz tādu izmaksu kompensāciju, kuras rodas šo darbību rezultātā, un lai to nevarētu izmantot citu saimniecisku darbību finansēšanai (100). |
| --- | --- |

(393)

Tiesa (99) ir lēmusi, ka darbības, par kurām parasti ir atbildīga valsts, īstenojot savas oficiālās pilnvaras kā publiska iestāde, nav saimnieciskas darbības un uz tām neattiecas valsts atbalsta noteikumi. Šādas darbības var būt, piemēram, drošība, gaisa satiksmes kontrole, policija, muita u. c. Šo darbību finansēšana ir stingri jāierobežo, lai tā attiektos tikai uz tādu izmaksu kompensāciju, kuras rodas šo darbību rezultātā, un lai to nevarētu izmantot citu saimniecisku darbību finansēšanai (100).

99

100

| (394) | Tāpēc finansējums, kas paredzēts sabiedriskās kārtības jomā ietilpstošām darbībām vai infrastruktūrai, kura kopumā ir tieši saistīta ar šādām darbībām, nav valsts atbalsts (101). Lidostā tādas darbības kā gaisa satiksmes kontrole, policijas darbības, muita, ugunsdzēsība, darbības, kas nepieciešamas, lai aizsargātu civilo aviāciju no nelikumīgas iejaukšanās darbībām, un ieguldījumi saistībā ar minēto darbību veikšanai nepieciešamo infrastruktūru un iekārtām parasti netiek uzskatīti par saimniecisku darbību (102). |
| --- | --- |

(394)

Tāpēc finansējums, kas paredzēts sabiedriskās kārtības jomā ietilpstošām darbībām vai infrastruktūrai, kura kopumā ir tieši saistīta ar šādām darbībām, nav valsts atbalsts (101). Lidostā tādas darbības kā gaisa satiksmes kontrole, policijas darbības, muita, ugunsdzēsība, darbības, kas nepieciešamas, lai aizsargātu civilo aviāciju no nelikumīgas iejaukšanās darbībām, un ieguldījumi saistībā ar minēto darbību veikšanai nepieciešamo infrastruktūru un iekārtām parasti netiek uzskatīti par saimniecisku darbību (102).

101

102

| (395) | Tomēr publiskais finansējums darbībām, kas nav saimnieciskas darbības, bet ir cieši saistītas ar saimnieciskas darbības veikšanu, nedrīkst radīt pārmērīgu diskrimināciju starp aviokompānijām un lidostu pārvaldniekiem. Saskaņā ar iedibināto judikatūru priekšrocības ir radītas, ja publiskas iestādes atbrīvo uzņēmumus no izmaksām, kas ir raksturīgas to saimnieciskajai darbībai. (103) Tāpēc, ja kādā konkrētā tiesību sistēmā tas ir normāli, ka aviokompāniju vai lidostu pārvaldnieki sedz konkrētu pakalpojumu izmaksas, turpretī citu aviokompāniju vai lidostu pārvaldniekiem, kas sniedz tos pašus pakalpojumus to pašu publisko iestāžu vārdā, nav jāsedz šīs izmaksas, tie var gūt priekšrocību pat tad, ja šie pakalpojumi netiek uzskatīti par saimniecisku darbību. Tāpēc jāveic lidostas ekspluatantam piemērojamā tiesiskā regulējuma analīze, lai novērtētu, vai saskaņā ar konkrēto tiesisko regulējumu lidostu pārvaldniekiem vai aviokompānijām ir jāsedz dažu tādu pakalpojumu sniegšanas izmaksas, kuri varētu nebūt saimnieciski pakalpojumi, bet attiecas uz saimniecisku darbību veikšanu. |
| --- | --- |

(395)

Tomēr publiskais finansējums darbībām, kas nav saimnieciskas darbības, bet ir cieši saistītas ar saimnieciskas darbības veikšanu, nedrīkst radīt pārmērīgu diskrimināciju starp aviokompānijām un lidostu pārvaldniekiem. Saskaņā ar iedibināto judikatūru priekšrocības ir radītas, ja publiskas iestādes atbrīvo uzņēmumus no izmaksām, kas ir raksturīgas to saimnieciskajai darbībai. (103) Tāpēc, ja kādā konkrētā tiesību sistēmā tas ir normāli, ka aviokompāniju vai lidostu pārvaldnieki sedz konkrētu pakalpojumu izmaksas, turpretī citu aviokompāniju vai lidostu pārvaldniekiem, kas sniedz tos pašus pakalpojumus to pašu publisko iestāžu vārdā, nav jāsedz šīs izmaksas, tie var gūt priekšrocību pat tad, ja šie pakalpojumi netiek uzskatīti par saimniecisku darbību. Tāpēc jāveic lidostas ekspluatantam piemērojamā tiesiskā regulējuma analīze, lai novērtētu, vai saskaņā ar konkrēto tiesisko regulējumu lidostu pārvaldniekiem vai aviokompānijām ir jāsedz dažu tādu pakalpojumu sniegšanas izmaksas, kuri varētu nebūt saimnieciski pakalpojumi, bet attiecas uz saimniecisku darbību veikšanu.

103

| (396) | Vācija norādīja, ka izmaksas, kas izriet no drošības pārbaudēm atbilstoši Luftsicherheitsgesetz (Aviācijas drošības likuma, “LuftSiG”) 8. pantam, ir uzskatāmas par sabiedriskās kārtības jomā ietilpstošām. |
| --- | --- |

(396)

Vācija norādīja, ka izmaksas, kas izriet no drošības pārbaudēm atbilstoši Luftsicherheitsgesetz (Aviācijas drošības likuma, “LuftSiG”) 8. pantam, ir uzskatāmas par sabiedriskās kārtības jomā ietilpstošām.

Luftsicherheitsgesetz

LuftSiG

| (397) | Komisija piekrīt, ka pasākumus saskaņā ar LuftSiG 8. pantu principā var uzskatīt par darbībām, kas ietilpst sabiedriskās kārtības jomā. |
| --- | --- |

(397)

Komisija piekrīt, ka pasākumus saskaņā ar LuftSiG 8. pantu principā var uzskatīt par darbībām, kas ietilpst sabiedriskās kārtības jomā.

LuftSiG

| (398) | Attiecībā uz šādu pasākumu veikšanas izmaksām Vācija uzskata, ka tās visas segs attiecīgās publiskās iestādes. Tomēr Komisija norāda, ka saskaņā ar LuftSiG 8. panta 3. punktu drīkst kompensēt tikai tās izmaksas, kas attiecas uz uzskaitīto darbību veikšanai nepieciešamo platību un telpu nodrošināšanu un uzturēšanu atbilstīgi LuftSiG 5. pantam. Visas pārējās izmaksas, tostarp ar drošības pārbaudēm saistītās, jāsedz lidostas ekspluatantam. Tādējādi, ciktāl piešķirtais publiskais finansējums FFHG atbrīvoja šo uzņēmumu no izmaksām, kas tam parasti bija jāsedz, ievērojot LuftSiG 8. panta 3. punktā noteiktos ierobežojumus, minētais publiskais finansējums nav atbrīvots no pārbaudes atbilstīgi ES valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

(398)

Attiecībā uz šādu pasākumu veikšanas izmaksām Vācija uzskata, ka tās visas segs attiecīgās publiskās iestādes. Tomēr Komisija norāda, ka saskaņā ar LuftSiG 8. panta 3. punktu drīkst kompensēt tikai tās izmaksas, kas attiecas uz uzskaitīto darbību veikšanai nepieciešamo platību un telpu nodrošināšanu un uzturēšanu atbilstīgi LuftSiG 5. pantam. Visas pārējās izmaksas, tostarp ar drošības pārbaudēm saistītās, jāsedz lidostas ekspluatantam. Tādējādi, ciktāl piešķirtais publiskais finansējums FFHG atbrīvoja šo uzņēmumu no izmaksām, kas tam parasti bija jāsedz, ievērojot LuftSiG 8. panta 3. punktā noteiktos ierobežojumus, minētais publiskais finansējums nav atbrīvots no pārbaudes atbilstīgi ES valsts atbalsta noteikumiem.

LuftSiG

LuftSiG

FFHG

LuftSiG

8.1.4.2.   
  Valsts līdzekļi un attiecināmība uz valsti

Valsts līdzekļi un attiecināmība uz valsti

| (399) | Šajā gadījumā, ciktāl federālā zeme nav nodevusi FFHG tikai ieņēmumus, kas gūti no aviokompānijām par drošības pārbaudēm, nodrošinātie līdzekļi tika piešķirti no Reinzemes-Pfalcas federālās zemes budžeta. |
| --- | --- |

(399)

Šajā gadījumā, ciktāl federālā zeme nav nodevusi FFHG tikai ieņēmumus, kas gūti no aviokompānijām par drošības pārbaudēm, nodrošinātie līdzekļi tika piešķirti no Reinzemes-Pfalcas federālās zemes budžeta.

FFHG

| (400) | Tādējādi Komisija uzskata, ka tie ir finansēti no valsts līdzekļiem un ir arī attiecināmi uz valsti. |
| --- | --- |

(400)

Tādējādi Komisija uzskata, ka tie ir finansēti no valsts līdzekļiem un ir arī attiecināmi uz valsti.

8.1.4.3.   
  Ekonomiska priekšrocība

Ekonomiska priekšrocība

| (401) | Komisija ņem vērā, ka attiecīgie pasākumi sedza daļu no izmaksām, kas FFHG radās tā saimnieciskajā darbībā. Lidostas ekspluatantam parasti jāsedz visas izmaksas, kas saistītas ar lidostas būvniecību un ekspluatāciju (izņemot izmaksas, kas ietilpst sabiedriskās kārtības jomā un kas lidostas ekspluatantam parasti nav jāsedz atbilstīgi piemērojamam tiesiskajam regulējumam). Šādu izmaksu daļēja segšana atbrīvo FFHG no sloga, kas tam parasti būtu jāuzņemas, un tādējādi nodrošina FFHG ekonomisku priekšrocību. |
| --- | --- |

(401)

Komisija ņem vērā, ka attiecīgie pasākumi sedza daļu no izmaksām, kas FFHG radās tā saimnieciskajā darbībā. Lidostas ekspluatantam parasti jāsedz visas izmaksas, kas saistītas ar lidostas būvniecību un ekspluatāciju (izņemot izmaksas, kas ietilpst sabiedriskās kārtības jomā un kas lidostas ekspluatantam parasti nav jāsedz atbilstīgi piemērojamam tiesiskajam regulējumam). Šādu izmaksu daļēja segšana atbrīvo FFHG no sloga, kas tam parasti būtu jāuzņemas, un tādējādi nodrošina FFHG ekonomisku priekšrocību.

FFHG

FFHG

FFHG

8.1.4.4.   
  Selektivitāte

Selektivitāte

| (402) | Tā kā konkrētie pasākumi tika piešķirti tikai FFHG, tie jāuzskata par selektīviem. |
| --- | --- |

(402)

Tā kā konkrētie pasākumi tika piešķirti tikai FFHG, tie jāuzskata par selektīviem.

FFHG

8.1.4.5.   
  Konkurences izkropļošana

Konkurences izkropļošana

| (403) | To pašu iemeslu dēļ, kas izklāstīti 360. apsvērumā un nākamajos apsvērumos, Komisija uzskata, ka jebkura selektīva ekonomiska priekšrocība, kas piešķirta FFHG, var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(403)

To pašu iemeslu dēļ, kas izklāstīti 360. apsvērumā un nākamajos apsvērumos, Komisija uzskata, ka jebkura selektīva ekonomiska priekšrocība, kas piešķirta FFHG, var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

FFHG

8.1.4.6.   
  Secinājums

Secinājums

Ņemot vērā 392. apsvērumā un nākamajos apsvērumos izklāstītos faktus, Komisija uzskata, ka publiskais finansējums, kas piešķirts FFHG, ciktāl Reinzemes-Pfalcas federālās zemes maksājumi par drošības pārbaudēm pārsniedza no aviokompānijām gūtos ieņēmumus, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

FFHG

8.1.5.   PASĀKUMS NR. 6 – REINZEMES-PFALCAS FEDERĀLĀS ZEMES TIEŠĀS DOTĀCIJAS

8.1.5.1.   
  Valsts atbalsta noteikumu piemērojamība publiskajām dotācijām, par kurām lēmums pieņemts pirms 2000. gada, un jēdziens “uzņēmums”

Valsts atbalsta noteikumu piemērojamība publiskajām dotācijām, par kurām lēmums pieņemts pirms 2000. gada, un jēdziens “uzņēmums”

| (404) | Iepriekš 293. apsvērumā un nākamajos apsvērumos izklāstīto iemeslu dēļ kopš 2000. gada 12. decembraFFHG jāuzskata par uzņēmumu Līguma 107. panta 1. punkta nolūkā. |
| --- | --- |

(404)

Iepriekš 293. apsvērumā un nākamajos apsvērumos izklāstīto iemeslu dēļ kopš 2000. gada 12. decembraFFHG jāuzskata par uzņēmumu Līguma 107. panta 1. punkta nolūkā.

FFHG

| (405) | Vācija paskaidroja, ka 2001. gadā Reinzemes-Pfalcas federālā zeme piešķīra FFHG EUR [...], lai atbalstītu daļu no tā infrastruktūras ieguldījumiem. Tomēr, kā norādīja Vācija, minēto dotāciju pamatā bija lēmums, kas pieņemts jau 1999. gadā. |
| --- | --- |

(405)

Vācija paskaidroja, ka 2001. gadā Reinzemes-Pfalcas federālā zeme piešķīra FFHG EUR [...], lai atbalstītu daļu no tā infrastruktūras ieguldījumiem. Tomēr, kā norādīja Vācija, minēto dotāciju pamatā bija lēmums, kas pieņemts jau 1999. gadā.

FFHG

| (406) | To pašu iemeslu dēļ, kas izklāstīti 293. apsvērumā un nākamajos apsvērumos, Komisija uzskata, ka attiecībā uz dotācijām (tādām kā 405. apsvērumā aprakstītās), par kurām lēmums pieņemts pirms Tiesas sprieduma Aéroports de Paris lietā, publiskās iestādes varēja likumīgi uzskatīt, ka finansējums nav valsts atbalsts un attiecīgi nav jāpaziņo Komisijai. No tā izriet, ka Komisija nevar apšaubīt šādas dotācijas atbilstoši valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

(406)

To pašu iemeslu dēļ, kas izklāstīti 293. apsvērumā un nākamajos apsvērumos, Komisija uzskata, ka attiecībā uz dotācijām (tādām kā 405. apsvērumā aprakstītās), par kurām lēmums pieņemts pirms Tiesas sprieduma Aéroports de Paris lietā, publiskās iestādes varēja likumīgi uzskatīt, ka finansējums nav valsts atbalsts un attiecīgi nav jāpaziņo Komisijai. No tā izriet, ka Komisija nevar apšaubīt šādas dotācijas atbilstoši valsts atbalsta noteikumiem.

Aéroports de Paris

| (407) | Vācija turklāt norādīja, ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme daļēji finansēja personāla izmaksas saistībā ar drošības pārbaudēm 2001. ([...] % no kopējām izmaksām), 2002. ([...] %), 2003. ([...] %) un 2004. gadā ([...] %). |
| --- | --- |

(407)

Vācija turklāt norādīja, ka Reinzemes-Pfalcas federālā zeme daļēji finansēja personāla izmaksas saistībā ar drošības pārbaudēm 2001. ([...] % no kopējām izmaksām), 2002. ([...] %), 2003. ([...] %) un 2004. gadā ([...] %).

| (408) | Kā novērtēts 397. apsvērumā un nākamajos apsvērumos, drošības pārbaužu veikšanu (atbilstoši LuftSiG 8. pantam) principā var uzskatīt par darbību, kas ietilpst sabiedriskās kārtības jomā. Tomēr saskaņā ar LuftSiG 8. panta 3. punktu drīkst kompensēt tikai tās izmaksas, kas attiecas uz uzskaitīto darbību veikšanai nepieciešamo platību un telpu nodrošināšanu un uzturēšanu atbilstīgi LuftSiG 5. pantam. Tomēr konkrētajā gadījumā Reinzemes-Pfalcas federālā zeme ir pārņēmusi drošības pārbaužu izmaksas, kas jāsedz lidostas ekspluatantam. Tādējādi valsts atbalsts, kas piešķirts FFHG, finansējot personāla izmaksas saistībā ar drošības pārbaudēm, nav atbrīvots no pārbaudes atbilstoši ES valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

(408)

Kā novērtēts 397. apsvērumā un nākamajos apsvērumos, drošības pārbaužu veikšanu (atbilstoši LuftSiG 8. pantam) principā var uzskatīt par darbību, kas ietilpst sabiedriskās kārtības jomā. Tomēr saskaņā ar LuftSiG 8. panta 3. punktu drīkst kompensēt tikai tās izmaksas, kas attiecas uz uzskaitīto darbību veikšanai nepieciešamo platību un telpu nodrošināšanu un uzturēšanu atbilstīgi LuftSiG 5. pantam. Tomēr konkrētajā gadījumā Reinzemes-Pfalcas federālā zeme ir pārņēmusi drošības pārbaužu izmaksas, kas jāsedz lidostas ekspluatantam. Tādējādi valsts atbalsts, kas piešķirts FFHG, finansējot personāla izmaksas saistībā ar drošības pārbaudēm, nav atbrīvots no pārbaudes atbilstoši ES valsts atbalsta noteikumiem.

LuftSiG

LuftSiG

LuftSiG

FFHG

8.1.5.2.   
  Valsts līdzekļi un attiecināmība uz valsti

Valsts līdzekļi un attiecināmība uz valsti

| (409) | Komisija uzskata, ka tiešās dotācijas ir finansētas no valsts līdzekļiem un ir arī attiecināmas uz valsti. |
| --- | --- |

(409)

Komisija uzskata, ka tiešās dotācijas ir finansētas no valsts līdzekļiem un ir arī attiecināmas uz valsti.

8.1.5.3.   
  Ekonomiska priekšrocība

Ekonomiska priekšrocība

| (410) | Komisija ņem vērā, ka attiecīgie pasākumi sedza daļu no izmaksām, kas FFHG radās tā saimnieciskajā darbībā. Lidostas ekspluatantam parasti ir jāsedz visas izmaksas, kas saistītas ar lidostas būvniecību un ekspluatāciju, tostarp drošības pārbaužu izmaksas, tāpēc to daļēja segšana atbrīvo FFHG no sloga, kas tam parasti būtu jāuzņemas, un nodrošina FFHG ekonomisku priekšrocību, ko tas parasti nesaņemtu normālos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(410)

Komisija ņem vērā, ka attiecīgie pasākumi sedza daļu no izmaksām, kas FFHG radās tā saimnieciskajā darbībā. Lidostas ekspluatantam parasti ir jāsedz visas izmaksas, kas saistītas ar lidostas būvniecību un ekspluatāciju, tostarp drošības pārbaužu izmaksas, tāpēc to daļēja segšana atbrīvo FFHG no sloga, kas tam parasti būtu jāuzņemas, un nodrošina FFHG ekonomisku priekšrocību, ko tas parasti nesaņemtu normālos tirgus apstākļos.

FFHG

FFHG

FFHG

| (411) | Turklāt attiecīgie pasākumi pēc būtības bija neatmaksājami un neradīja ienākumu no ieguldījumiem. Vācija nav iesniegusi pierādījumus, ka tiešās dotācijas tika nodotas FFHG rīcībā atbilstoši tirgus nosacījumiem. Turklāt Vācija nepaļaujas uz TED principu. Tāpēc Komisija secina, ka attiecīgie pasākumi, ko federālā zeme piešķīra par labu FFHG pēc 2000. gada 12. decembra, radīja FFHG ekonomisku priekšrocību. |
| --- | --- |

(411)

Turklāt attiecīgie pasākumi pēc būtības bija neatmaksājami un neradīja ienākumu no ieguldījumiem. Vācija nav iesniegusi pierādījumus, ka tiešās dotācijas tika nodotas FFHG rīcībā atbilstoši tirgus nosacījumiem. Turklāt Vācija nepaļaujas uz TED principu. Tāpēc Komisija secina, ka attiecīgie pasākumi, ko federālā zeme piešķīra par labu FFHG pēc 2000. gada 12. decembra, radīja FFHG ekonomisku priekšrocību.

FFHG

FFHG

FFHG

8.1.5.4.   
  Selektivitāte

Selektivitāte

| (412) | Tā kā konkrētie pasākumi tika piešķirti tikai FFHG, tie jāuzskata par selektīviem. |
| --- | --- |

(412)

Tā kā konkrētie pasākumi tika piešķirti tikai FFHG, tie jāuzskata par selektīviem.

FFHG

8.1.5.5.   
  Konkurences kropļošana un ietekme uz tirdzniecību

Konkurences kropļošana un ietekme uz tirdzniecību

| (413) | To pašu iemeslu dēļ, kas izklāstīti 360. apsvērumā un nākamajos apsvērumos, Komisija uzskata, ka jebkura selektīva ekonomiska priekšrocība, kas piešķirta FFHG, var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(413)

To pašu iemeslu dēļ, kas izklāstīti 360. apsvērumā un nākamajos apsvērumos, Komisija uzskata, ka jebkura selektīva ekonomiska priekšrocība, kas piešķirta FFHG, var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

FFHG

8.1.5.6.   
  Secinājums

Secinājums

| (414) | Ņemot vērā 392. apsvērumā un nākamajos apsvērumos izklāstītos faktus, Komisija secina: tā kā lēmumu par tiešajām dotācijām EUR [...] miljonu (1997.–2000. gads) un EUR [...] miljonu (izmaksāti 2001. gadā) apmērā publiskās iestādes pieņēma pirms sprieduma Aéroports de Paris lietā, tās varēja likumīgi uzskatīt, ka minētās dotācijas nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(414)

Ņemot vērā 392. apsvērumā un nākamajos apsvērumos izklāstītos faktus, Komisija secina: tā kā lēmumu par tiešajām dotācijām EUR [...] miljonu (1997.–2000. gads) un EUR [...] miljonu (izmaksāti 2001. gadā) apmērā publiskās iestādes pieņēma pirms sprieduma Aéroports de Paris lietā, tās varēja likumīgi uzskatīt, ka minētās dotācijas nav valsts atbalsts.

Aéroports de Paris

| (415) | Komisija uzskata, ka publiskais finansējums EUR 1,93 miljonu apmērā, kas piešķirts FFHG (no 2001. gada līdz 2004. gadam), ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(415)

Komisija uzskata, ka publiskais finansējums EUR 1,93 miljonu apmērā, kas piešķirts FFHG (no 2001. gada līdz 2004. gadam), ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

FFHG

8.1.6.   PASĀKUMS NR. 12 – PAŠU KAPITĀLA PALIELINĀŠANA PAR EUR [...] MILJONIEM

8.1.6.1.   
  Saistība starp kapitāla palielināšanu un finansiālajiem nosacījumiem, kas jau ieviesti par labu FFHG

Saistība starp kapitāla palielināšanu un finansiālajiem nosacījumiem, kas jau ieviesti par labu FFHG

| (416) | Pirms var novērtēt, vai kapitāla palielināšana EUR [...] miljonu apmērā par labu FFHG ir valsts atbalsts, ir jānosaka, vai šī kapitāla palielināšana un finanšu nosacījumi, kas iepriekš ieviesti par labu FFHG, būtu jāuzskata par atsevišķiem pasākumiem vai par vienu pasākumu. |
| --- | --- |

(416)

Pirms var novērtēt, vai kapitāla palielināšana EUR [...] miljonu apmērā par labu FFHG ir valsts atbalsts, ir jānosaka, vai šī kapitāla palielināšana un finanšu nosacījumi, kas iepriekš ieviesti par labu FFHG, būtu jāuzskata par atsevišķiem pasākumiem vai par vienu pasākumu.

FFHG

FFHG

| (417) | Vācija norādīja, ka kapitāla palielināšanas mērķis ir refinansēt aizdevumus, no kuriem sedz ieguldījumus infrastruktūrā, ko publiskais akcionārs stingri apņēmās finansēt vai refinansēt laikposmā no 1997. gada līdz 2012. gadam, bet kas vēl nebija izmaksāti. |
| --- | --- |

(417)

Vācija norādīja, ka kapitāla palielināšanas mērķis ir refinansēt aizdevumus, no kuriem sedz ieguldījumus infrastruktūrā, ko publiskais akcionārs stingri apņēmās finansēt vai refinansēt laikposmā no 1997. gada līdz 2012. gadam, bet kas vēl nebija izmaksāti.

| (418) | Ņemot vērā Vācijas iesniegtos pierādījumus, Komisija uzskata, ka pašu kapitāla iepludināšanas mērķis ir refinansēt aizdevumus, no kuriem finansēti infrastruktūras uzlabojumi Frankfurtes-Hānas lidostā no 1997. gada līdz 2012. gadam. Kā norāda Vācija, ar lēmumu uzņemties šos ieguldījumus FFHG bija tiesīgs saņemt minēto finansējumu. Tāpēc Komisija uzskata, ka kapitāla iepludināšana EUR [...] miljonu apmērā ir jāvērtē, ņemot vērā arī publisko akcionāru iepriekšējās saistības laikā, kad tika pieņemts lēmums par šiem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(418)

Ņemot vērā Vācijas iesniegtos pierādījumus, Komisija uzskata, ka pašu kapitāla iepludināšanas mērķis ir refinansēt aizdevumus, no kuriem finansēti infrastruktūras uzlabojumi Frankfurtes-Hānas lidostā no 1997. gada līdz 2012. gadam. Kā norāda Vācija, ar lēmumu uzņemties šos ieguldījumus FFHG bija tiesīgs saņemt minēto finansējumu. Tāpēc Komisija uzskata, ka kapitāla iepludināšana EUR [...] miljonu apmērā ir jāvērtē, ņemot vērā arī publisko akcionāru iepriekšējās saistības laikā, kad tika pieņemts lēmums par šiem ieguldījumiem.

FFHG

8.1.6.2.   
  Secinājums

Secinājums

| (419) | Šajā saistībā un ņemot vērā 8.1.1. iedaļā izklāstītos apsvērumus, Komisija secina, ka FFHG ir iesaistījies saimnieciskā darbībā, sākot no datuma, kad pieņemts spriedums Aéroports de Paris lietā (2000. gada 12. decembra), un ir uzņēmums Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(419)

Šajā saistībā un ņemot vērā 8.1.1. iedaļā izklāstītos apsvērumus, Komisija secina, ka FFHG ir iesaistījies saimnieciskā darbībā, sākot no datuma, kad pieņemts spriedums Aéroports de Paris lietā (2000. gada 12. decembra), un ir uzņēmums Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

FFHG

Aéroports de Paris

| (420) | Turklāt atbilstoši 8.1.1., 8.1.3. un 8.1.4. iedaļā izklāstītajiem apsvērumiem, kas vienlīdz attiecas uz minēto pasākumu, Komisija uzskata, ka pašu kapitāla iepludināšana ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, jo tā ietver valsts līdzekļus, ir attiecināma uz valsti un piešķir FFHG selektīvu priekšrocību, kas kropļo vai draud kropļot konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(420)

Turklāt atbilstoši 8.1.1., 8.1.3. un 8.1.4. iedaļā izklāstītajiem apsvērumiem, kas vienlīdz attiecas uz minēto pasākumu, Komisija uzskata, ka pašu kapitāla iepludināšana ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, jo tā ietver valsts līdzekļus, ir attiecināma uz valsti un piešķir FFHG selektīvu priekšrocību, kas kropļo vai draud kropļot konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm.

FFHG

8.2.   ATBALSTA IEZĪMES, KAS PIEMĪT PASĀKUMIEM, KURI ATTIECAS UZ RYANAIR UN CITĀM AVIOKOMPĀNIJĀM, KAS IZMANTO LIDOSTU

ATBALSTA IEZĪMES, KAS PIEMĪT PASĀKUMIEM, KURI ATTIECAS UZ RYANAIR UN CITĀM AVIOKOMPĀNIJĀM, KAS IZMANTO LIDOSTU

8.2.1.   VISPĀRĒJI APSVĒRUMI ATTIECĪBĀ UZ TED PRINCIPA PIEMĒROŠANU

| (421) | Lai novērtētu, vai līgums starp valstij piederošu lidostu un aviokompāniju rada aviokompānijai ekonomisku priekšrocību, ir jāanalizē, vai attiecīgais līgums bija atbilstošs TED principam. Piemērojot TEDK starp lidostu un aviokompāniju noslēgtam līgumam, ir jānovērtē, vai līguma noslēgšanas dienā piesardzīgs tirgus ekonomikas dalībnieks būtu paredzējis, ka līgums ļaus gūt lielāku peļņu par to, ko varētu sasniegt citos gadījumos. Šāda lielāka peļņa jānosaka, pamatojoties uz starpību, ko iegūst, no līguma rezultātā iespējamiem papildu ieņēmumiem (proti, starpības starp ieņēmumiem, kas tiktu gūti, ja līgums tiktu noslēgts, un ieņēmumiem, kas tiktu gūti, ja līgums netiktu noslēgts) atņemot līguma noslēgšanas rezultātā paredzamās papildu izmaksas (proti, starpības starp izmaksām, kas rastos, ja līgums tiktu noslēgts, un izmaksām, kas rastos, ja līgums netiktu noslēgts); aprēķinātās naudas plūsmas ir jāsamazina, piemērojot attiecīgu diskonta likmi. |
| --- | --- |

(421)

Lai novērtētu, vai līgums starp valstij piederošu lidostu un aviokompāniju rada aviokompānijai ekonomisku priekšrocību, ir jāanalizē, vai attiecīgais līgums bija atbilstošs TED principam. Piemērojot TEDK starp lidostu un aviokompāniju noslēgtam līgumam, ir jānovērtē, vai līguma noslēgšanas dienā piesardzīgs tirgus ekonomikas dalībnieks būtu paredzējis, ka līgums ļaus gūt lielāku peļņu par to, ko varētu sasniegt citos gadījumos. Šāda lielāka peļņa jānosaka, pamatojoties uz starpību, ko iegūst, no līguma rezultātā iespējamiem papildu ieņēmumiem (proti, starpības starp ieņēmumiem, kas tiktu gūti, ja līgums tiktu noslēgts, un ieņēmumiem, kas tiktu gūti, ja līgums netiktu noslēgts) atņemot līguma noslēgšanas rezultātā paredzamās papildu izmaksas (proti, starpības starp izmaksām, kas rastos, ja līgums tiktu noslēgts, un izmaksām, kas rastos, ja līgums netiktu noslēgts); aprēķinātās naudas plūsmas ir jāsamazina, piemērojot attiecīgu diskonta likmi.

| (422) | Šādā analīzē jāņem vērā visi attiecīgie ar līgumu saistītie papildu ieņēmumi un izmaksas. Dažādos elementus (lidostas maksu atlaides, tirgvedības dotācijas, citus finansiālus stimulus) nedrīkst vērtēt atsevišķi. Kā noteikts spriedumā Charleroi lietā: “[...] privātā ieguldītāja kritērija piemērošanas ietvaros komercdarījums ir jāapskata tā kopumā, lai izvērtētu, vai valsts vienība un tās kontrolēta vienība, kopumā ņemot, ir rīkojušās kā racionāli tirgus ekonomikas dalībnieki. Faktiski Komisijai, novērtējot strīdīgos pasākumus, ir jāņem vērā visa atbilstošā informācija un tās konteksts [...].” (104) |
| --- | --- |

(422)

Šādā analīzē jāņem vērā visi attiecīgie ar līgumu saistītie papildu ieņēmumi un izmaksas. Dažādos elementus (lidostas maksu atlaides, tirgvedības dotācijas, citus finansiālus stimulus) nedrīkst vērtēt atsevišķi. Kā noteikts spriedumā Charleroi lietā: “[...] privātā ieguldītāja kritērija piemērošanas ietvaros komercdarījums ir jāapskata tā kopumā, lai izvērtētu, vai valsts vienība un tās kontrolēta vienība, kopumā ņemot, ir rīkojušās kā racionāli tirgus ekonomikas dalībnieki. Faktiski Komisijai, novērtējot strīdīgos pasākumus, ir jāņem vērā visa atbilstošā informācija un tās konteksts [...].” (104)

Charleroi

104

| (423) | Paredzamajos papildu ieņēmumos īpaši jāiekļauj ieņēmumi no lidostas maksām, ņemot vērā atlaides un līguma noslēgšanas rezultātā paredzamo papildu satiksmes plūsmu, kā arī paredzamos ar aviāciju nesaistītos ieņēmumus, ko radīs satiksmes plūsma. Paredzamajās papildu izmaksās īpaši jāiekļauj visas pamatdarbības un ieguldījumu papildu izmaksas, kas nerastos, ja netiktu noslēgts līgums, kā arī ar tirgvedības dotācijām un citiem finansiāliem stimuliem saistītās izmaksas. |
| --- | --- |

(423)

Paredzamajos papildu ieņēmumos īpaši jāiekļauj ieņēmumi no lidostas maksām, ņemot vērā atlaides un līguma noslēgšanas rezultātā paredzamo papildu satiksmes plūsmu, kā arī paredzamos ar aviāciju nesaistītos ieņēmumus, ko radīs satiksmes plūsma. Paredzamajās papildu izmaksās īpaši jāiekļauj visas pamatdarbības un ieguldījumu papildu izmaksas, kas nerastos, ja netiktu noslēgts līgums, kā arī ar tirgvedības dotācijām un citiem finansiāliem stimuliem saistītās izmaksas.

| (424) | Komisija šajā saistībā arī norāda, ka cenu diferencēšana (ietverot tirgvedības atbalstu un citus stimulus) ir standarta uzņēmējdarbības prakse. Tomēr šāda cenu diferencēšanas politika ir komerciāli jāpamato (105). |
| --- | --- |

(424)

Komisija šajā saistībā arī norāda, ka cenu diferencēšana (ietverot tirgvedības atbalstu un citus stimulus) ir standarta uzņēmējdarbības prakse. Tomēr šāda cenu diferencēšanas politika ir komerciāli jāpamato (105).

105

| (425) | Tiesa spriedumā Stardust Marine lietā nosprieda, ka “[...] lai pārbaudītu, vai valsts ir rīkojusies kā apdomīgs tirgus ekonomikas principu vadīts ieguldītājs, ir jāatgriežas tā laikposma kontekstā, kad tika veikti finansiālā atbalsta pasākumi, lai tādējādi varētu novērtēt, vai valsts rīcība ir bijusi ekonomiski saprātīga, un ir jāatturas no vērtējuma, kura pamatā ir vēlāka situācija”. (106) |
| --- | --- |

(425)

Tiesa spriedumā Stardust Marine lietā nosprieda, ka “[...] lai pārbaudītu, vai valsts ir rīkojusies kā apdomīgs tirgus ekonomikas principu vadīts ieguldītājs, ir jāatgriežas tā laikposma kontekstā, kad tika veikti finansiālā atbalsta pasākumi, lai tādējādi varētu novērtēt, vai valsts rīcība ir bijusi ekonomiski saprātīga, un ir jāatturas no vērtējuma, kura pamatā ir vēlāka situācija”. (106)

Stardust Marine

106

| (426) | Tādējādi, lai varētu piemērot TEDK, Komisijai ir jāiztēlojas laiks, kad tika noslēgti attiecīgie līgumi starp FFHG un Ryanair. Komisijai novērtējums ir arī principā jāveic, pamatojoties uz informāciju, kas bija lidostas pārvaldītāja rīcībā, kad tika parakstīti vai ieviesti attiecīgie līgumi, kā arī uz visiem pamatotajiem pieņēmumiem, kādi tam tobrīd varēja būt. |
| --- | --- |

(426)

Tādējādi, lai varētu piemērot TEDK, Komisijai ir jāiztēlojas laiks, kad tika noslēgti attiecīgie līgumi starp FFHG un Ryanair. Komisijai novērtējums ir arī principā jāveic, pamatojoties uz informāciju, kas bija lidostas pārvaldītāja rīcībā, kad tika parakstīti vai ieviesti attiecīgie līgumi, kā arī uz visiem pamatotajiem pieņēmumiem, kādi tam tobrīd varēja būt.

FFHG

Ryanair

| (427) | 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 63. punktā noteikts, ka vienošanās, kas noslēgtas starp aviokompānijām un lidostu, var uzskatīt par atbilstošām TED kritērijam, ja tās ex ante perspektīvā palīdz papildus uzlabot lidostas rentabilitāti. Lai gan šis kritērijs atspoguļo TED kritērija loģiku, tas ir tikai nesen skaidri formulēts un attiecas uz individuālām sistēmām, nevis uzņēmējdarbību kopumā, kā tas biežāk notiek, kad piemēro TED kritēriju. Tāpēc Komisija atzīst, ka varētu būt grūti attiecīgajai dalībvalstij un konkrētajiem uzņēmējiem iesniegt pilnu konkrētā brīža aktuālu pierādījumu attiecībā uz vienošanos, kas noslēgta pirms daudziem gadiem, un ņems to vērā, piemērojot šo kritēriju konkrētajā gadījumā. |
| --- | --- |

(427)

2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 63. punktā noteikts, ka vienošanās, kas noslēgtas starp aviokompānijām un lidostu, var uzskatīt par atbilstošām TED kritērijam, ja tās ex ante perspektīvā palīdz papildus uzlabot lidostas rentabilitāti. Lai gan šis kritērijs atspoguļo TED kritērija loģiku, tas ir tikai nesen skaidri formulēts un attiecas uz individuālām sistēmām, nevis uzņēmējdarbību kopumā, kā tas biežāk notiek, kad piemēro TED kritēriju. Tāpēc Komisija atzīst, ka varētu būt grūti attiecīgajai dalībvalstij un konkrētajiem uzņēmējiem iesniegt pilnu konkrētā brīža aktuālu pierādījumu attiecībā uz vienošanos, kas noslēgta pirms daudziem gadiem, un ņems to vērā, piemērojot šo kritēriju konkrētajā gadījumā.

ex ante

8.2.1.1.   
  Frankfurtes-Hānas lidostas un citu Eiropas lidostu salīdzināšanas iespējamība

Frankfurtes-Hānas lidostas un citu Eiropas lidostu salīdzināšanas iespējamība

| (428) | Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēm atbalstu aviokompānijai, kas izmanto konkrētu lidostu, principā var izslēgt, ja par lidostas pakalpojumiem iekasētā maksa atbilst tirgus cenai vai ja, veicot ex ante analīzi, proti, pamatojoties uz informāciju, kas pieejama atbalsta piešķiršanas brīdī, un attiecīgajā brīdī paredzamo notikumu gaitu, var pierādīt, ka lidostas un aviokompānijas vienošanās radīs lidostai pozitīvu papildu peļņu (107). |
| --- | --- |

(428)

Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēm atbalstu aviokompānijai, kas izmanto konkrētu lidostu, principā var izslēgt, ja par lidostas pakalpojumiem iekasētā maksa atbilst tirgus cenai vai ja, veicot ex ante analīzi, proti, pamatojoties uz informāciju, kas pieejama atbalsta piešķiršanas brīdī, un attiecīgajā brīdī paredzamo notikumu gaitu, var pierādīt, ka lidostas un aviokompānijas vienošanās radīs lidostai pozitīvu papildu peļņu (107).

ex ante

107

| (429) | Šajā saistībā Komisija uzskata, ka ex ante papildu rentabilitātes analīze ir visatbilstošākais kritērijs, lai izvērtētu starp lidostām un atsevišķām aviokompānijām noslēgtās vienošanās (108). Šobrīd ir apšaubāmi, vai varētu identificēt atbilstošu kritēriju, lai noteiktu lidostu sniegto pakalpojumu patieso tirgus cenu. Kopumā TED principa piemērošana, pamatojoties uz vidējo cenu citos līdzīgos tirgos, var būt lietderīga, ja šādu cenu iespējams pamatoti noteikt vai izsecināt no citiem tirgus rādītājiem. Tomēr šī metode nav piemērota lidostas pakalpojumu gadījumā, jo dažādu lidostu izmaksu un ieņēmumu struktūra mēdz būtiski atšķirties. Iemesls ir izmaksu un ieņēmumu atkarība no tā, cik attīstīta ir lidosta, cik aviokompāniju izmanto lidostu, kāda ir tās jauda pasažieru plūsmas izteiksmē, kāds ir infrastruktūras stāvoklis un saistītie ieguldījumi, kāds ir tiesiskais regulējums, kas dalībvalstīs atšķiras, un no lidostas parādiem vai saistībām, ko tā uzņēmusies iepriekš (109). |
| --- | --- |

(429)

Šajā saistībā Komisija uzskata, ka ex ante papildu rentabilitātes analīze ir visatbilstošākais kritērijs, lai izvērtētu starp lidostām un atsevišķām aviokompānijām noslēgtās vienošanās (108). Šobrīd ir apšaubāmi, vai varētu identificēt atbilstošu kritēriju, lai noteiktu lidostu sniegto pakalpojumu patieso tirgus cenu. Kopumā TED principa piemērošana, pamatojoties uz vidējo cenu citos līdzīgos tirgos, var būt lietderīga, ja šādu cenu iespējams pamatoti noteikt vai izsecināt no citiem tirgus rādītājiem. Tomēr šī metode nav piemērota lidostas pakalpojumu gadījumā, jo dažādu lidostu izmaksu un ieņēmumu struktūra mēdz būtiski atšķirties. Iemesls ir izmaksu un ieņēmumu atkarība no tā, cik attīstīta ir lidosta, cik aviokompāniju izmanto lidostu, kāda ir tās jauda pasažieru plūsmas izteiksmē, kāds ir infrastruktūras stāvoklis un saistītie ieguldījumi, kāds ir tiesiskais regulējums, kas dalībvalstīs atšķiras, un no lidostas parādiem vai saistībām, ko tā uzņēmusies iepriekš (109).

ex ante

108

109

| (430) | Turklāt gaisa satiksmes tirgus liberalizācija sarežģī jebkādu strikti salīdzinošu analīzi. Kā ir saprotams pašreizējā gadījumā, lidostu un aviokompāniju komerciālā sadarbība ne vienmēr pamatojas vienīgi uz publicēto maksu cenrādi. Drīzāk šīs komercattiecības ir ļoti dažādas. Tās ietver riska dalīšanu attiecībā uz pasažieru plūsmu un ar to saistīto komerciālo un finansiālo atbildību, standarta stimulu shēmas un risku izplatības maiņu līgumu darbības laikā. Tādējādi vienu darījumu nevar gluži salīdzināt ar citu, pamatojoties uz cenu par lidojumu turp un atpakaļ vai cenu uz vienu pasažieri. |
| --- | --- |

(430)

Turklāt gaisa satiksmes tirgus liberalizācija sarežģī jebkādu strikti salīdzinošu analīzi. Kā ir saprotams pašreizējā gadījumā, lidostu un aviokompāniju komerciālā sadarbība ne vienmēr pamatojas vienīgi uz publicēto maksu cenrādi. Drīzāk šīs komercattiecības ir ļoti dažādas. Tās ietver riska dalīšanu attiecībā uz pasažieru plūsmu un ar to saistīto komerciālo un finansiālo atbildību, standarta stimulu shēmas un risku izplatības maiņu līgumu darbības laikā. Tādējādi vienu darījumu nevar gluži salīdzināt ar citu, pamatojoties uz cenu par lidojumu turp un atpakaļ vai cenu uz vienu pasažieri.

| (431) | Visbeidzot, pieņemot, ka ar derīgu salīdzinošo analīzi var noteikt, ka dažādos šim novērtējumam pakļautajos darījumos iesaistītās “cenas” ir līdzvērtīgas “tirgus cenām”, kas noteiktas, izmantojot salīdzinošus darījumu piemērus, vai augstākas par tām, Komisija tomēr nespēs no tā secināt, ka šie darījumi atbilst TED kritērijam, ja izrādīsies, ka laikā, kad cenas tika noteiktas, lidostas ekspluatants prognozēja, ka tās radīs papildu izmaksas, kas ir augstākas par papildu ieņēmumiem. Iemesls ir tas, ka TED nebūs stimula piedāvāt preces vai pakalpojumus par “tirgus cenu”, ja šādā gadījumā tam rastos papildu zaudējumi. |
| --- | --- |

(431)

Visbeidzot, pieņemot, ka ar derīgu salīdzinošo analīzi var noteikt, ka dažādos šim novērtējumam pakļautajos darījumos iesaistītās “cenas” ir līdzvērtīgas “tirgus cenām”, kas noteiktas, izmantojot salīdzinošus darījumu piemērus, vai augstākas par tām, Komisija tomēr nespēs no tā secināt, ka šie darījumi atbilst TED kritērijam, ja izrādīsies, ka laikā, kad cenas tika noteiktas, lidostas ekspluatants prognozēja, ka tās radīs papildu izmaksas, kas ir augstākas par papildu ieņēmumiem. Iemesls ir tas, ka TED nebūs stimula piedāvāt preces vai pakalpojumus par “tirgus cenu”, ja šādā gadījumā tam rastos papildu zaudējumi.

| (432) | Šādos apstākļos Komisija uzskata, ka, ņemot vērā visu tai pieejamo informāciju, nav iemesla atkāpties no 2014. gada pamatnostādnēs ieteiktās pieejas attiecībā uz TED principa piemērošanu attiecībām starp lidostām un aviokompānijām, t. i., no papildu rentabilitātes ex ante analīzes. |
| --- | --- |

(432)

Šādos apstākļos Komisija uzskata, ka, ņemot vērā visu tai pieejamo informāciju, nav iemesla atkāpties no 2014. gada pamatnostādnēs ieteiktās pieejas attiecībā uz TED principa piemērošanu attiecībām starp lidostām un aviokompānijām, t. i., no papildu rentabilitātes ex ante analīzes.

ex ante

8.2.1.2.   
  Papildu izmaksu un ieņēmumu novērtējums

Papildu izmaksu un ieņēmumu novērtējums

| (433) | Komisija uzskata, ka cenu diferenciācija ir uzņēmējdarbības standartprakse, ja tā atbilst visiem attiecīgajiem konkurences jomas un nozaru tiesību aktiem. Tomēr šādai cenu diferencēšanas politikai, lai tā atbilstu TED kritērijam, vajadzētu būt komerciāli pamatotai. |
| --- | --- |

(433)

Komisija uzskata, ka cenu diferenciācija ir uzņēmējdarbības standartprakse, ja tā atbilst visiem attiecīgajiem konkurences jomas un nozaru tiesību aktiem. Tomēr šādai cenu diferencēšanas politikai, lai tā atbilstu TED kritērijam, vajadzētu būt komerciāli pamatotai.

| (434) | Komisija uzskata, ka vienošanās, kas noslēgtas starp aviokompānijām un lidostu, var uzskatīt par TED kritērijam atbilstošām, ja tās ex ante perspektīvā palīdz papildu uzlabot lidostas rentabilitāti. Lidostai būtu jāpierāda, ka, noslēdzot vienošanos ar aviokompāniju (piemēram, individuālu līgumu vai lidostas maksu vispārēju shēmu), tā spēj segt visas no vienošanās izrietošās izmaksas visā vienošanās darbības laikā, ar saprātīgu peļņas normu, kuras pamatā ir jēgpilnas prognozes. |
| --- | --- |

(434)

Komisija uzskata, ka vienošanās, kas noslēgtas starp aviokompānijām un lidostu, var uzskatīt par TED kritērijam atbilstošām, ja tās ex ante perspektīvā palīdz papildu uzlabot lidostas rentabilitāti. Lidostai būtu jāpierāda, ka, noslēdzot vienošanos ar aviokompāniju (piemēram, individuālu līgumu vai lidostas maksu vispārēju shēmu), tā spēj segt visas no vienošanās izrietošās izmaksas visā vienošanās darbības laikā, ar saprātīgu peļņas normu, kuras pamatā ir jēgpilnas prognozes.

ex ante

| (435) | Lai izvērtētu, vai vienošanās, ko lidosta noslēgusi ar aviokompāniju, atbilst TED kritērijam, jāņem vērā paredzamie ar aviāciju nesaistītie ieņēmumi, kas rodas aviokompānijas darbības rezultātā, un lidostas maksas, neskaitot atlaides, tirgvedības atbalstu vai stimulu shēmas. Ir jāņem vērā arī visas paredzamās izmaksas, kas papildus radīsies lidostai saistībā ar aviokompānijas darbību lidostā. Šādas papildu izmaksas var ietvert visas izdevumu vai ieguldījumu kategorijas, piemēram, personāla, aprīkojuma un ieguldījumu papildu izmaksas, ko radījusi aviokompānijas klātbūtne lidostā. Piemēram, ja lidostai ir jāpaplašinās vai jābūvē jauns terminālis vai citas būves, lai galvenokārt apmierinātu kādas konkrētas aviokompānijas vajadzības, šādas izmaksas būtu jāņem vērā, aprēķinot papildu izmaksas. Savukārt izmaksas, kas lidostai rastos jebkurā gadījumā neatkarīgi no vienošanās ar aviokompāniju, nebūtu jāņem vērā TEDK izvērtējumā. |
| --- | --- |

(435)

Lai izvērtētu, vai vienošanās, ko lidosta noslēgusi ar aviokompāniju, atbilst TED kritērijam, jāņem vērā paredzamie ar aviāciju nesaistītie ieņēmumi, kas rodas aviokompānijas darbības rezultātā, un lidostas maksas, neskaitot atlaides, tirgvedības atbalstu vai stimulu shēmas. Ir jāņem vērā arī visas paredzamās izmaksas, kas papildus radīsies lidostai saistībā ar aviokompānijas darbību lidostā. Šādas papildu izmaksas var ietvert visas izdevumu vai ieguldījumu kategorijas, piemēram, personāla, aprīkojuma un ieguldījumu papildu izmaksas, ko radījusi aviokompānijas klātbūtne lidostā. Piemēram, ja lidostai ir jāpaplašinās vai jābūvē jauns terminālis vai citas būves, lai galvenokārt apmierinātu kādas konkrētas aviokompānijas vajadzības, šādas izmaksas būtu jāņem vērā, aprēķinot papildu izmaksas. Savukārt izmaksas, kas lidostai rastos jebkurā gadījumā neatkarīgi no vienošanās ar aviokompāniju, nebūtu jāņem vērā TEDK izvērtējumā.

| (436) | Turklāt, izlemjot, vai noslēgt lidostas pakalpojumu līgumu un/vai tirgvedības pakalpojumu līgumu, TED novērtējumam izvēlēsies termiņu, kura pamatā ir attiecīgo līgumu darbības termiņš. Proti, tas novērtēs papildu izmaksas un ieņēmumus attiecībā uz visu līgumu piemērošanas termiņu. |
| --- | --- |

(436)

Turklāt, izlemjot, vai noslēgt lidostas pakalpojumu līgumu un/vai tirgvedības pakalpojumu līgumu, TED novērtējumam izvēlēsies termiņu, kura pamatā ir attiecīgo līgumu darbības termiņš. Proti, tas novērtēs papildu izmaksas un ieņēmumus attiecībā uz visu līgumu piemērošanas termiņu.

| (437) | Nešķiet pamatoti izmantot ilgāku termiņu. Līgumu parakstīšanas dienā piesardzīgs TED nepaļautos uz līgumu pagarināšanu ar tādiem pašiem vai jauniem nosacījumiem pēc līgumu darbības termiņa beigām. Turklāt piesardzīgs tirgus ekonomikas dalībnieks apzinātos, ka zemo cenu aviokompānijas, tādas kā Ryanair, vienmēr ir bijušas – un ir vispārzināms, ka tās ir, – ļoti reaģējošas uz tirgus norisēm gan maršrutu atvēršanā, gan to slēgšanā, kā arī lidojumu skaita palielināšanā vai samazināšanā. |
| --- | --- |

(437)

Nešķiet pamatoti izmantot ilgāku termiņu. Līgumu parakstīšanas dienā piesardzīgs TED nepaļautos uz līgumu pagarināšanu ar tādiem pašiem vai jauniem nosacījumiem pēc līgumu darbības termiņa beigām. Turklāt piesardzīgs tirgus ekonomikas dalībnieks apzinātos, ka zemo cenu aviokompānijas, tādas kā Ryanair, vienmēr ir bijušas – un ir vispārzināms, ka tās ir, – ļoti reaģējošas uz tirgus norisēm gan maršrutu atvēršanā, gan to slēgšanā, kā arī lidojumu skaita palielināšanā vai samazināšanā.

Ryanair

8.2.2.   PASĀKUMS NR. 7 – 1999. GADA RYANAIR LĪGUMS

RYANAIR

| (438) | Vācija norādīja, ka FFHG bija sagatavojis papildu rentabilitātes ex ante novērtējumus pirms katra individuālā līguma noslēgšanas ar Ryanair. Vācija apgalvoja, ka tādējādi FFHG, noslēdzot 1999. gada Ryanair līgumu, rīkojās kā racionāls ieguldītājs. |
| --- | --- |

(438)

Vācija norādīja, ka FFHG bija sagatavojis papildu rentabilitātes ex ante novērtējumus pirms katra individuālā līguma noslēgšanas ar Ryanair. Vācija apgalvoja, ka tādējādi FFHG, noslēdzot 1999. gada Ryanair līgumu, rīkojās kā racionāls ieguldītājs.

FFHG

ex ante

Ryanair

FFHG

Ryanair

| (439) | Komisija ņem vērā, ka FFHG patiešām bija sagatavojis vairākus uzņēmējdarbības plānus un aprēķinus aptuveni tajā pašā laikā, kad tas nodibināja komercattiecības ar Ryanair. FFHG rentabilitātes aprēķinos bija ņemti vērā visi ieņēmumi (aviācijas un ar aviāciju nesaistītie), ko cerēja gūt no Ryanair darbības lidostā, un visas izmaksas, ko radīja aviokompānijas klātbūtne. |
| --- | --- |

(439)

Komisija ņem vērā, ka FFHG patiešām bija sagatavojis vairākus uzņēmējdarbības plānus un aprēķinus aptuveni tajā pašā laikā, kad tas nodibināja komercattiecības ar Ryanair. FFHG rentabilitātes aprēķinos bija ņemti vērā visi ieņēmumi (aviācijas un ar aviāciju nesaistītie), ko cerēja gūt no Ryanair darbības lidostā, un visas izmaksas, ko radīja aviokompānijas klātbūtne.

FFHG

Ryanair

FFHG

Ryanair

FFHG pirmais rentabilitātes novērtējums par 1999. gada Ryanair līgumu

FFHG pirmais rentabilitātes novērtējums par 1999. gada

līgumu

| (440) | Turpmāk 24. tabulā ir apkopots 1999. gada Ryanair līguma papildu rentabilitātes aprēķins, ko FFHG veica par 1999. gadu, pamatojoties uz paredzamajiem līguma radītajiem ieņēmumiem, paredzamajiem ar aviāciju nesaistītajiem ieņēmumiem, ko radīs beznodokļu tirdzniecība un veikali lidostā, un paredzamajām ar līgumu saistītajām papildu izmaksām.

  24. tabula


  1999. gada Ryanair līguma papildu rentabilitātes ex ante novērtējums (1999. gads)

  [...]







  Avots: | FFHG veiktais papildu rentabilitātes aprēķins, 1999. gada 4. marts |
| --- | --- | --- |

(440)

Turpmāk 24. tabulā ir apkopots 1999. gada Ryanair līguma papildu rentabilitātes aprēķins, ko FFHG veica par 1999. gadu, pamatojoties uz paredzamajiem līguma radītajiem ieņēmumiem, paredzamajiem ar aviāciju nesaistītajiem ieņēmumiem, ko radīs beznodokļu tirdzniecība un veikali lidostā, un paredzamajām ar līgumu saistītajām papildu izmaksām.

Ryanair

FFHG

24. tabula

24. tabula

1999. gada Ryanair līguma papildu rentabilitātes ex ante novērtējums (1999. gads)

1999. gada Ryanair

ex ante

[...]

Avots:

Avots:

FFHG

| (441) | Lai gan FFHG veiktajā un Vācijas iesniegtajā 1999. gada 4. martaex ante analīzē nebija iekļauta prognoze par visu laikposmu, uz kuru attiecas līgums, bija skaidrs, ka tika paredzēta līguma rentabilitāte, sākot no Ryanair pirmā darbības gada. Lai gan TED parasti izstrādātu uzņēmējdarbības plānu par visu līguma termiņu, tika paredzēts, ka līgums jau no paša sākuma radīs pozitīvu papildu ieguldījumu lidostai, jo īpaši tāpēc, ka pirmais gads, kad aviokompānija sāk darbību lidostā, kurā tā iepriekš nav darbojusies, ir visriskantākais laiks. Konkrētajā gadījumā satiksmes prognozes šķiet pamatotas ar piesardzīgiem pieņēmumiem, un tās apstiprināja arī faktiskā pasažieru plūsmas attīstība lidostā (sk. 1. tabulu). Tomēr pat tad, ja – kas ir tikpat kā neiespējami – pasažieru plūsma saglabātos vienādā līmenī visā līguma darbības laikā, lidosta tik un tā varētu pamatoti cerēt, ka līgums radīs pozitīvu ieguldījumu FFHG kopējā rentabilitātē. |
| --- | --- |

(441)

Lai gan FFHG veiktajā un Vācijas iesniegtajā 1999. gada 4. martaex ante analīzē nebija iekļauta prognoze par visu laikposmu, uz kuru attiecas līgums, bija skaidrs, ka tika paredzēta līguma rentabilitāte, sākot no Ryanair pirmā darbības gada. Lai gan TED parasti izstrādātu uzņēmējdarbības plānu par visu līguma termiņu, tika paredzēts, ka līgums jau no paša sākuma radīs pozitīvu papildu ieguldījumu lidostai, jo īpaši tāpēc, ka pirmais gads, kad aviokompānija sāk darbību lidostā, kurā tā iepriekš nav darbojusies, ir visriskantākais laiks. Konkrētajā gadījumā satiksmes prognozes šķiet pamatotas ar piesardzīgiem pieņēmumiem, un tās apstiprināja arī faktiskā pasažieru plūsmas attīstība lidostā (sk. 1. tabulu). Tomēr pat tad, ja – kas ir tikpat kā neiespējami – pasažieru plūsma saglabātos vienādā līmenī visā līguma darbības laikā, lidosta tik un tā varētu pamatoti cerēt, ka līgums radīs pozitīvu ieguldījumu FFHG kopējā rentabilitātē.

FFHG

ex ante

Ryanair

FFHG

| (442) | Minētajā rentabilitātes aprēķinā vērā ņemtie papildu ieņēmumi ietver aviācijas ieņēmumus un citus ar aviāciju nesaistītus ieņēmumus (piemēram, ieņēmumus no biļetēm), kā saskaņots 1999. gada Ryanair līgumā, kā arī ieņēmumus no beznodokļa tirdzniecības un veikaliem. Tika paredzēts, ka pasažieru plūsma būs galvenais prognozēto ieņēmumu vērtību noteicošais faktors. Attiecībā uz pasažieru plūsmas prognozēm FFHG bija plānojis 1999. gadā apkalpot aptuveni [...] Ryanair pasažieru. (110) Šādu satiksmes plūsmas prognozi apstiprināja pasažieru skaita faktiskā dinamika lidostā (sk. 1. tabulu). |
| --- | --- |

(442)

Minētajā rentabilitātes aprēķinā vērā ņemtie papildu ieņēmumi ietver aviācijas ieņēmumus un citus ar aviāciju nesaistītus ieņēmumus (piemēram, ieņēmumus no biļetēm), kā saskaņots 1999. gada Ryanair līgumā, kā arī ieņēmumus no beznodokļa tirdzniecības un veikaliem. Tika paredzēts, ka pasažieru plūsma būs galvenais prognozēto ieņēmumu vērtību noteicošais faktors. Attiecībā uz pasažieru plūsmas prognozēm FFHG bija plānojis 1999. gadā apkalpot aptuveni [...] Ryanair pasažieru. (110) Šādu satiksmes plūsmas prognozi apstiprināja pasažieru skaita faktiskā dinamika lidostā (sk. 1. tabulu).

Ryanair

FFHG

Ryanair

110

| (443) | Vērā ņemtās papildu izmaksas ietver izmaksas saistībā ar apkalpošanu uz zemes, ko veic ārējs uzņēmums, kurš sniedz šādus pakalpojumus, kā arī degvielas izmaksas, izmaksas par papildu darbiniekiem, kas jāpieņem darbā (astoņi papildu darbinieki), un tirgvedības, zvanu centra un drošības pārbaužu izmaksas. Papildus tika ņemts vērā arī Ryanair tieši izraisīto ieguldījumu finansējuma vērtības samazinājums un izmaksas. Minēto ieguldījumu summa tika lēsta aptuveni DM [...] miljonu apmērā un bija saistīta galvenokārt ar vispārējo lidostas aprīkojumu. |
| --- | --- |

(443)

Vērā ņemtās papildu izmaksas ietver izmaksas saistībā ar apkalpošanu uz zemes, ko veic ārējs uzņēmums, kurš sniedz šādus pakalpojumus, kā arī degvielas izmaksas, izmaksas par papildu darbiniekiem, kas jāpieņem darbā (astoņi papildu darbinieki), un tirgvedības, zvanu centra un drošības pārbaužu izmaksas. Papildus tika ņemts vērā arī Ryanair tieši izraisīto ieguldījumu finansējuma vērtības samazinājums un izmaksas. Minēto ieguldījumu summa tika lēsta aptuveni DM [...] miljonu apmērā un bija saistīta galvenokārt ar vispārējo lidostas aprīkojumu.

Ryanair

| (444) | Vācija norādīja, ka izmaksas saistībā ar ieguldījumiem jaunajā pasažieru terminālī DM [...] miljonu apmērā neizraisīja Ryanair. Vācija šajā saistībā paskaidroja, ka līdz jaunā termināļa uzbūvēšanai lidostas rīcībā nebija pienācīga pasažieru termināļa. Tāpēc, kā norādīja Vācija, jauna termināļa būvniecība bija priekšnosacījums, lai varētu īstenot lidostas paplašināšanas stratēģiju un sākt regulārus pasažieru pārvadājumus. Turklāt arī saistībā ar FFHG kravu pārvadājumu paplašināšanas stratēģiju lidosta veica vairākus ieguldījumus, ko neizraisīja konkrēta aviokompānija. Tā kā šīs izmaksas būtu radušās neatkarīgi no Ryanair klātbūtnes lidostā, Vācija uzskata, ka tās nebija jāņem vērā papildu rentabilitātes aprēķinā. |
| --- | --- |

(444)

Vācija norādīja, ka izmaksas saistībā ar ieguldījumiem jaunajā pasažieru terminālī DM [...] miljonu apmērā neizraisīja Ryanair. Vācija šajā saistībā paskaidroja, ka līdz jaunā termināļa uzbūvēšanai lidostas rīcībā nebija pienācīga pasažieru termināļa. Tāpēc, kā norādīja Vācija, jauna termināļa būvniecība bija priekšnosacījums, lai varētu īstenot lidostas paplašināšanas stratēģiju un sākt regulārus pasažieru pārvadājumus. Turklāt arī saistībā ar FFHG kravu pārvadājumu paplašināšanas stratēģiju lidosta veica vairākus ieguldījumus, ko neizraisīja konkrēta aviokompānija. Tā kā šīs izmaksas būtu radušās neatkarīgi no Ryanair klātbūtnes lidostā, Vācija uzskata, ka tās nebija jāņem vērā papildu rentabilitātes aprēķinā.

Ryanair

FFHG

Ryanair

| (445) | Pirmkārt, Komisija norāda, ka saskaņā ar FFHG1998. gada 16. novembra uzņēmējdarbības plānu 1999. gadam jauna pasažieru termināļa būvniecība patiešām jau bija sākusies (t. i., pirms notika sarunas par jebkādu līgumu ar Ryanair). |
| --- | --- |

(445)

Pirmkārt, Komisija norāda, ka saskaņā ar FFHG1998. gada 16. novembra uzņēmējdarbības plānu 1999. gadam jauna pasažieru termināļa būvniecība patiešām jau bija sākusies (t. i., pirms notika sarunas par jebkādu līgumu ar Ryanair).

FFHG

Ryanair

| (446) | Otrkārt, Vācijas iesniegtie autentiskie ex ante uzņēmējdarbības plāni liecina, ka termināļa būvniecība un citi infrastruktūras pasākumi bija daļa no bijušās ASV militārās bāzes pārveidošanas par pilnīgi funkcionējošu civilās aviācijas lidostu (ar plašāku mērķi attīstīt lidostu, lai nodrošinātu reģiona labāku savienojamību) un nebija saistīti vienīgi ar 1999. gada Ryanair līgumu. |
| --- | --- |

(446)

Otrkārt, Vācijas iesniegtie autentiskie ex ante uzņēmējdarbības plāni liecina, ka termināļa būvniecība un citi infrastruktūras pasākumi bija daļa no bijušās ASV militārās bāzes pārveidošanas par pilnīgi funkcionējošu civilās aviācijas lidostu (ar plašāku mērķi attīstīt lidostu, lai nodrošinātu reģiona labāku savienojamību) un nebija saistīti vienīgi ar 1999. gada Ryanair līgumu.

ex ante

Ryanair

| (447) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija uzskata, ka FFHG veiktais ex ante aprēķins bija pamatots ar reālistiskiem pieņēmumiem un ka tajā pamatoti nebija ņemtas vērā infrastruktūras izmaksas. Turklāt, lai gan rentabilitātes ex ante novērtējums neattiecās uz visu laikposmu, tajā bija noteikts, ka, sākot no pirmā gada, 1999. gada Ryanair līgums radīs lidostai pozitīvu papildu peļņu. |
| --- | --- |

(447)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija uzskata, ka FFHG veiktais ex ante aprēķins bija pamatots ar reālistiskiem pieņēmumiem un ka tajā pamatoti nebija ņemtas vērā infrastruktūras izmaksas. Turklāt, lai gan rentabilitātes ex ante novērtējums neattiecās uz visu laikposmu, tajā bija noteikts, ka, sākot no pirmā gada, 1999. gada Ryanair līgums radīs lidostai pozitīvu papildu peļņu.

FFHG

ex ante

ex ante

Ryanair

FFHG otrais rentabilitātes novērtējums par 1999. gada Ryanair līgumu

FFHG

Ryanair

| (448) | Otrais rentabilitātes ex ante novērtējums par 1999. gada Ryanair līgumu, kas aptvēra laikposmu no 1999. gada līdz 2003. gadam, tika veikts saistībā ar sarunām FFHG Uzraudzības padomē par jaunu klientu (Ryanair) piesaisti (111), kā apkopots 25. tabulā. Komisija norāda, ka arī šā novērtējuma pamatā ir papildu rentabilitātes aprēķins un 442.–444. apsvērumā izklāstītie principi. Lai gan šajā novērtējumā ir prognozēts lielāks pasažieru skaits nekā iepriekšējā aprēķinā, arī šīs prognozes apstiprināja pasažieru skaita faktiskā dinamika lidostā (sk. 1. tabulu).

  25. tabula


  Papildu rentabilitātes novērtējums par 1999. gada Ryanair līgumu, 1999.–2003. gads

  [...]







  Avots: | Ziņojums par lidostas maksām – Frankfurtes-Hānas lidosta, 1999. gads, un Komisijas novērtējums |
| --- | --- | --- |

(448)

Otrais rentabilitātes ex ante novērtējums par 1999. gada Ryanair līgumu, kas aptvēra laikposmu no 1999. gada līdz 2003. gadam, tika veikts saistībā ar sarunām FFHG Uzraudzības padomē par jaunu klientu (Ryanair) piesaisti (111), kā apkopots 25. tabulā. Komisija norāda, ka arī šā novērtējuma pamatā ir papildu rentabilitātes aprēķins un 442.–444. apsvērumā izklāstītie principi. Lai gan šajā novērtējumā ir prognozēts lielāks pasažieru skaits nekā iepriekšējā aprēķinā, arī šīs prognozes apstiprināja pasažieru skaita faktiskā dinamika lidostā (sk. 1. tabulu).

ex ante

Ryanair

FFHG

Ryanair

111

25. tabula

25. tabula

Papildu rentabilitātes novērtējums par 1999. gada Ryanair līgumu, 1999.–2003. gads

Papildu rentabilitātes novērtējums par 1999. gada Ryanair

[...]

Avots:

Avots:

| (449) | Lai gan FFHG veiktā un Vācijas iesniegtā ex ante analīze neizslēdza turpmākos maksājumus līdz līguma noslēgšanas dienai, ir skaidrs, ka tika prognozēta līguma rentabilitāte. Komisija uzskata, ka šis pieņēmums bija reālistisks, ņemot vērā dominējošos tirgus apstākļus laikā, kad tika noslēgts 1999. gada Ryanair līgums. Satiksmes prognozes, kas ir galvenais aviācijas ieņēmumus veicinošais faktors, bija pamatotas ar piesardzīgiem pieņēmumiem, un tās apstiprināja pasažieru skaita faktiskā dinamika lidostā. Turklāt tika cerēts, ka izraisītās papildu izmaksas būs nemainīgas no 2000. gada līdz 2003. gadam, jo bija gaidāms tikai neliels Ryanair piedāvātā lidojumu biežuma palielinājums. Arī prognozes par ieņēmumiem, kas nav saistīti ar aviāciju, bija pamatotas ar reālistiskiem pieņēmumiem, jo tika prognozēts, ka katrs pasažieris lidostā iztērēs aptuveni EUR [...]. |
| --- | --- |

(449)

Lai gan FFHG veiktā un Vācijas iesniegtā ex ante analīze neizslēdza turpmākos maksājumus līdz līguma noslēgšanas dienai, ir skaidrs, ka tika prognozēta līguma rentabilitāte. Komisija uzskata, ka šis pieņēmums bija reālistisks, ņemot vērā dominējošos tirgus apstākļus laikā, kad tika noslēgts 1999. gada Ryanair līgums. Satiksmes prognozes, kas ir galvenais aviācijas ieņēmumus veicinošais faktors, bija pamatotas ar piesardzīgiem pieņēmumiem, un tās apstiprināja pasažieru skaita faktiskā dinamika lidostā. Turklāt tika cerēts, ka izraisītās papildu izmaksas būs nemainīgas no 2000. gada līdz 2003. gadam, jo bija gaidāms tikai neliels Ryanair piedāvātā lidojumu biežuma palielinājums. Arī prognozes par ieņēmumiem, kas nav saistīti ar aviāciju, bija pamatotas ar reālistiskiem pieņēmumiem, jo tika prognozēts, ka katrs pasažieris lidostā iztērēs aptuveni EUR [...].

FFHG

ex ante

Ryanair

Ryanair

| (450) | Komisija norāda, ka FFHG vadība, ņemot vērā visas papildu izmaksas un ieņēmumus, kas izriet no Ryanair darbības lidostā, cerēja, ka 1999. gada Ryanair līgums ne tikai segs visas papildu izmaksas, bet visā tā darbības laikā arī radīs pozitīvu ieguldījumu Frankfurtes-Hānas lidostas rentabilitātē, ar NPV, kas vienāda ar DM [...] miljoniem (diskonta likme = [...] %). Ņemot vērā minēto pozitīvo ieguldījumu, tika cerēts, ka arī Frankfurtes-Hānas lidostas darbība kopumā kļūs rentablāka 1999. gada Ryanair līguma darbības laikā. |
| --- | --- |

(450)

Komisija norāda, ka FFHG vadība, ņemot vērā visas papildu izmaksas un ieņēmumus, kas izriet no Ryanair darbības lidostā, cerēja, ka 1999. gada Ryanair līgums ne tikai segs visas papildu izmaksas, bet visā tā darbības laikā arī radīs pozitīvu ieguldījumu Frankfurtes-Hānas lidostas rentabilitātē, ar NPV, kas vienāda ar DM [...] miljoniem (diskonta likme = [...] %). Ņemot vērā minēto pozitīvo ieguldījumu, tika cerēts, ka arī Frankfurtes-Hānas lidostas darbība kopumā kļūs rentablāka 1999. gada Ryanair līguma darbības laikā.

FFHG

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (451) | Lai būtu izpildīts TEDK, ir pietiekami pierādīt, ka no paredzamajiem ieņēmumiem, ko radīs ar lidostu noslēgtais līgums, varēs segt arī paredzamās papildu izmaksas, tomēr Komisija veica arī jutīguma analīzi, rentabilitātes aprēķinā iekļaujot jaunā pasažieru termināļa amortizācijas izmaksas (sk. 26. tabulu).

  26. tabula


  Papildu rentabilitātes novērtējums par 1999. gada

  Ryanair

  līgumu, 1999.–2003. gads (iesk. jaunā pasažieru termināļa gada amortizācijas izmaksas DM [...]
   (112)
  )

  [...]







  Avots: | Ziņojums par lidostas maksām – Frankfurtes-Hānas lidosta, 1999. gads, un Komisijas novērtējums |
| --- | --- | --- |

(451)

Lai būtu izpildīts TEDK, ir pietiekami pierādīt, ka no paredzamajiem ieņēmumiem, ko radīs ar lidostu noslēgtais līgums, varēs segt arī paredzamās papildu izmaksas, tomēr Komisija veica arī jutīguma analīzi, rentabilitātes aprēķinā iekļaujot jaunā pasažieru termināļa amortizācijas izmaksas (sk. 26. tabulu).

26. tabula

26. tabula

Papildu rentabilitātes novērtējums par 1999. gada

  Ryanair

  līgumu, 1999.–2003. gads (iesk. jaunā pasažieru termināļa gada amortizācijas izmaksas DM [...]
   (112)
  )

Papildu rentabilitātes novērtējums par 1999. gada

Ryanair

līgumu, 1999.–2003. gads (iesk. jaunā pasažieru termināļa gada amortizācijas izmaksas DM [...]

112

)

[...]

Avots:

Avots:

| (452) | Pat tad, kad ir ņemtas vērā visas jaunā pasažieru termināļa amortizācijas izmaksas, varēja pamatoti cerēt, ka 1999. gada Ryanair līgums radīs pozitīvu NPV aptuveni DM [...] miljonu apmērā (diskonta likme = [...] %). |
| --- | --- |

(452)

Pat tad, kad ir ņemtas vērā visas jaunā pasažieru termināļa amortizācijas izmaksas, varēja pamatoti cerēt, ka 1999. gada Ryanair līgums radīs pozitīvu NPV aptuveni DM [...] miljonu apmērā (diskonta likme = [...] %).

Ryanair

Oxera veiktais rentabilitātes novērtējums par 1999. gada Ryanair līgumu

Oxera veiktais rentabilitātes novērtējums par 1999. gada

līgumu

| (453) | Ryanair arī iesniedza rentabilitātes novērtējumu, ko veica Oxera, pamatojoties uz 1999. gada Ryanair līguma noslēgšanas brīdī pieejamo informāciju, kuru sniedza lidosta un Ryanair. Minētā aprēķina rezultāti apkopoti 16. tabulā. Arī Oxera veiktais novērtējums apliecina, ka varēja paredzēt, ka 1999. gada Ryanair līgums radīs lidostai pozitīvu NPV. |
| --- | --- |

(453)

Ryanair arī iesniedza rentabilitātes novērtējumu, ko veica Oxera, pamatojoties uz 1999. gada Ryanair līguma noslēgšanas brīdī pieejamo informāciju, kuru sniedza lidosta un Ryanair. Minētā aprēķina rezultāti apkopoti 16. tabulā. Arī Oxera veiktais novērtējums apliecina, ka varēja paredzēt, ka 1999. gada Ryanair līgums radīs lidostai pozitīvu NPV.

Ryanair

Oxera

Ryanair

Ryanair

Oxera

Ryanair

| (454) | Turklāt, pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija uzskata, ka pārliecinošs ir Vācijas arguments, ka spēja radīt papildu satiksmes plūsmu, noslēdzot līgumus ar Ryanair, sniedza FFHG iespēju piesaistīt klientus ar izaugsmes potenciālu, uzlabot lidostas vispārējo izmantojumu un kopumā samazināt tās zaudējumus. |
| --- | --- |

(454)

Turklāt, pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija uzskata, ka pārliecinošs ir Vācijas arguments, ka spēja radīt papildu satiksmes plūsmu, noslēdzot līgumus ar Ryanair, sniedza FFHG iespēju piesaistīt klientus ar izaugsmes potenciālu, uzlabot lidostas vispārējo izmantojumu un kopumā samazināt tās zaudējumus.

Ryanair

FFHG

Secinājums

Secinājums

| (455) | Izanalizējusi līgumu un FFHG prognozes 1999. gada Ryanair līguma noslēgšanas laikā, Komisija ir pārliecināta, ka līgums uzlaboja Frankfurtes-Hānas lidostas rentabilitāti, jo plānotie papildu ieņēmumi bija lielāki nekā plānotās papildu izmaksas. Tā kā līgums bija atbilstošs TED principam, tas nepiešķīra priekšrocību Ryanair. |
| --- | --- |

(455)

Izanalizējusi līgumu un FFHG prognozes 1999. gada Ryanair līguma noslēgšanas laikā, Komisija ir pārliecināta, ka līgums uzlaboja Frankfurtes-Hānas lidostas rentabilitāti, jo plānotie papildu ieņēmumi bija lielāki nekā plānotās papildu izmaksas. Tā kā līgums bija atbilstošs TED principam, tas nepiešķīra priekšrocību Ryanair.

FFHG

Ryanair

Ryanair

| (456) | Tā kā nav izpildīts viens no kumulatīvajiem kritērijiem saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, Komisija uzskata, ka 1999. gada Ryanair līgums starp Frankfurtes-Hānas lidostu un Ryanair nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(456)

Tā kā nav izpildīts viens no kumulatīvajiem kritērijiem saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, Komisija uzskata, ka 1999. gada Ryanair līgums starp Frankfurtes-Hānas lidostu un Ryanair nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

Ryanair

Ryanair

8.2.3.   PASĀKUMS NR. 8 – 2001. GADA LIDOSTAS MAKSU CENRĀDIS

| (457) | Komisija ņem vērā, ka 2001. gada lidostas maksu cenrādis stājās spēkā 2001. gada 1. oktobrī. Tobrīd Ryanair bija galvenā pasažieru aviokompānija, kas darbojās Frankfurtes-Hānas lidostā, jo Volare un Air Polonia darbību lidostā sāka tikai 2003. gadā, bet Wizzair un Iceland Express tikai 2005. gadā. |
| --- | --- |

(457)

Komisija ņem vērā, ka 2001. gada lidostas maksu cenrādis stājās spēkā 2001. gada 1. oktobrī. Tobrīd Ryanair bija galvenā pasažieru aviokompānija, kas darbojās Frankfurtes-Hānas lidostā, jo Volare un Air Polonia darbību lidostā sāka tikai 2003. gadā, bet Wizzair un Iceland Express tikai 2005. gadā.

Ryanair

Volare

Air Polonia

Wizzair

Iceland Express

| (458) | 2001. gada lidostas maksu cenrādis bija piemērojams visām aviokompānijām, kas izmantoja Frankfurtes-Hānas lidostu, un piedāvāja mainīgu un nemainīgu tirgvedības atbalstu jaunām aviokompānijām, jauniem galamērķiem un pasažieru skaita palielināšanai. |
| --- | --- |

(458)

2001. gada lidostas maksu cenrādis bija piemērojams visām aviokompānijām, kas izmantoja Frankfurtes-Hānas lidostu, un piedāvāja mainīgu un nemainīgu tirgvedības atbalstu jaunām aviokompānijām, jauniem galamērķiem un pasažieru skaita palielināšanai.

| (459) | 2001. gada lidostas maksu cenrādis tika ieviests, lai uzlabotu Frankfurtes-Hānas lidostas konkurētspēju un atbalstītu lidostas tābrīža izaugsmes stratēģiju. |
| --- | --- |

(459)

2001. gada lidostas maksu cenrādis tika ieviests, lai uzlabotu Frankfurtes-Hānas lidostas konkurētspēju un atbalstītu lidostas tābrīža izaugsmes stratēģiju.

| (460) | Ņemot vērā šos faktus, Vācija apgalvoja, ka 2001. gada lidostas maksu cenrādis nepiešķīra nekādu priekšrocību, un piekrita Komisijai, ka TEDK rezultāti attiecībā uz 2002. gada Ryanair līgumu, kura pamatā ir 2001. gada lidostas maksu cenrādis un ar kuru tika ieviests papildu tirgvedības atbalsts, var būt izmantojami kā etalons (sk. 8.2.4. iedaļu). |
| --- | --- |

(460)

Ņemot vērā šos faktus, Vācija apgalvoja, ka 2001. gada lidostas maksu cenrādis nepiešķīra nekādu priekšrocību, un piekrita Komisijai, ka TEDK rezultāti attiecībā uz 2002. gada Ryanair līgumu, kura pamatā ir 2001. gada lidostas maksu cenrādis un ar kuru tika ieviests papildu tirgvedības atbalsts, var būt izmantojami kā etalons (sk. 8.2.4. iedaļu).

Ryanair

| (461) | Komisija piekrīt, ka 2002. gada Ryanair līgums var būt izmantojams kā etalons attiecībā uz 2001. gada lidostas maksu cenrādi, jo īpaši ņemot vērā faktu, ka Ryanair bija galvenā aviokompānija lidostā laikā, kad tika ieviests 2001. gada lidostas maksu cenrādis, un ka 2002. gada Ryanair līgumā saskaņotās maksas atbilst 2001. gada cenrādī noteiktajām maksām. |
| --- | --- |

(461)

Komisija piekrīt, ka 2002. gada Ryanair līgums var būt izmantojams kā etalons attiecībā uz 2001. gada lidostas maksu cenrādi, jo īpaši ņemot vērā faktu, ka Ryanair bija galvenā aviokompānija lidostā laikā, kad tika ieviests 2001. gada lidostas maksu cenrādis, un ka 2002. gada Ryanair līgumā saskaņotās maksas atbilst 2001. gada cenrādī noteiktajām maksām.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Secinājums

Secinājums

| (462) | Ņemot vērā papildu rentabilitātes aprēķinu, kas veikts saistībā ar 2002. gada Ryanair līgumu, kura pamatā ir 2001. gada lidostas maksu cenrādis, Komisija secina, ka arī 2001. gada lidostas maksu cenrāža ieviešana bija atbilstoša TED principam, jo tā ex ante perspektīvā palīdzēja papildus uzlabot lidostas rentabilitāti. |
| --- | --- |

(462)

Ņemot vērā papildu rentabilitātes aprēķinu, kas veikts saistībā ar 2002. gada Ryanair līgumu, kura pamatā ir 2001. gada lidostas maksu cenrādis, Komisija secina, ka arī 2001. gada lidostas maksu cenrāža ieviešana bija atbilstoša TED principam, jo tā ex ante perspektīvā palīdzēja papildus uzlabot lidostas rentabilitāti.

Ryanair

ex ante

| (463) | Tā kā nav izpildīts vismaz viens no kumulatīvajiem kritērijiem saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, Komisija uzskata, ka 2001. gada lidostas maksu cenrādis nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(463)

Tā kā nav izpildīts vismaz viens no kumulatīvajiem kritērijiem saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, Komisija uzskata, ka 2001. gada lidostas maksu cenrādis nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

8.2.4.   PASĀKUMS NR. 9 – 2002. GADA RYANAIR LĪGUMS

LĪGUMS

| (464) | 1999. gada Ryanair līgums tika aizstāts ar 2002. gada Ryanair līgumu, kas stājās spēkā 2002. gada 14. februārī. 2002. gada Ryanair līgums tika noslēgts uz [...] gadiem (tas ir, līdz [...]). Ryanair ir iespēja pagarināt līgumu ar līdzīgiem nosacījumiem līdz [...]. |
| --- | --- |

(464)

1999. gada Ryanair līgums tika aizstāts ar 2002. gada Ryanair līgumu, kas stājās spēkā 2002. gada 14. februārī. 2002. gada Ryanair līgums tika noslēgts uz [...] gadiem (tas ir, līdz [...]). Ryanair ir iespēja pagarināt līgumu ar līdzīgiem nosacījumiem līdz [...].

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (465) | Pirms tika pieņemts lēmums par 2002. gada Ryanair līgumu, FFHG2001. gada 21. maijā veica aptuvenu rentabilitātes novērtējumu (sk. 27. tabulu).

  27. tabula


  Rentabilitātes novērtējums par 2002. gada Ryanair līgumu









  Ieņēmumi no apgriešanās par katru lidojumu
  (132,30 pasažieri vienā lidojumā) | Vienība | Summa par vienu lidojumu | Izmaksas/apgriešanās katrā lidojumā, DM |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieņēmumi no biļetēm | Lidojums | [...] | [...] |
| Pasažieru maksa (tirgvedības atbalsts mazāk nekā DM 3,52) (113) | Pasaž. | [...] | [...] |
| Drošības nodeva | Pasaž. | [...] | [...] |
| Degviela | m3 | [...] | [...] |
| Ar aviāciju nesaistītais apgrozījums (bāzes gads – 2000.) | Pasaž. | [...] | [...] |
| Novietošana stāvēšanai | Pasaž. | [...] | [...] |
| Kopējais apgrozījums vienā lidojumā | | | [...] |
| Mainīgās izmaksas vienā lidojumā | | | |
| Algas |
| OPS | Stundas | [...] | [...] |
| Apkalpošana uz perona | Stundas | [...] | [...] |
| Atbrīvošanas ierīces (114) |
| — | kopējās darbības nodrošinājuma izmaksas |

(465)

Pirms tika pieņemts lēmums par 2002. gada Ryanair līgumu, FFHG2001. gada 21. maijā veica aptuvenu rentabilitātes novērtējumu (sk. 27. tabulu).

Ryanair

FFHG

27. tabula

27. tabula

Rentabilitātes novērtējums par 2002. gada Ryanair līgumu

Rentabilitātes novērtējums par 2002. gada Ryanair

Ieņēmumi no apgriešanās par katru lidojumu

(132,30 pasažieri vienā lidojumā)

Vienība

Summa par vienu lidojumu

Izmaksas/apgriešanās katrā lidojumā, DM

Ieņēmumi no biļetēm

Lidojums

[...]

[...]

Pasažieru maksa (tirgvedības atbalsts mazāk nekā DM 3,52) (113)

113

Pasaž.

[...]

[...]

Drošības nodeva

Pasaž.

[...]

[...]

Degviela

m3

3

[...]

[...]

Ar aviāciju nesaistītais apgrozījums (bāzes gads – 2000.)

Pasaž.

[...]

[...]

Novietošana stāvēšanai

Pasaž.

[...]

[...]

Kopējais apgrozījums vienā lidojumā

Kopējais apgrozījums vienā lidojumā

[...]

Mainīgās izmaksas vienā lidojumā

Mainīgās izmaksas vienā lidojumā

Algas

OPS

Stundas

[...]

[...]

Apkalpošana uz perona

Stundas

[...]

[...]

Atbrīvošanas ierīces (114)

114

—

kopējās darbības nodrošinājuma izmaksas

Lidojums

[...]

[...]

| — | 1 “sekojiet man” transportlīdzeklis |
| --- | --- |

—

1 “sekojiet man” transportlīdzeklis

Lidojums

[...]

[...]

| — | 1 bagāžas pārvadāšanas transportlīdzeklis |
| --- | --- |

—

1 bagāžas pārvadāšanas transportlīdzeklis

Lidojums

[...]

[...]

| — | 1 notekūdeņu transportlīdzeklis |
| --- | --- |

—

1 notekūdeņu transportlīdzeklis

Lidojums

[...]

[...]

| — | 1 ūdens transportlīdzeklis |
| --- | --- |

—

1 ūdens transportlīdzeklis

Lidojums

[...]

[...]

| — | 1 zemes spēka iekārta |
| --- | --- |

—

1 zemes spēka iekārta

Lidojums

[...]

[...]

| — | 1 izstumšana |
| --- | --- |

—

1 izstumšana

Lidojums

[...]

[...]

Pasažieru un bagāžas apstiprināšana

| — | pasažieru apstiprināšana (vienreizēja summa par piereģistrēšanos) |
| --- | --- |

—

pasažieru apstiprināšana (vienreizēja summa par piereģistrēšanos)

Lidojums

[...]

[...]

| — | bagāžas apstiprināšana (vienreizēja summa) |
| --- | --- |

—

bagāžas apstiprināšana (vienreizēja summa)

Lidojums

[...]

[...]

| — | pasažieru kontrole |
| --- | --- |

—

pasažieru kontrole

Pasaž.

[...]

[...]

Kopējās mainīgās izmaksas vienā lidojumā

Kopējās mainīgās izmaksas vienā lidojumā

[...]

Deckungsbeitrag I vienā lidojumā

Deckungsbeitrag

[...]

Deckungsbeitrag

  I gadā
   (115)

Deckungsbeitrag

I gadā

115

[...]

Atbalsts jauniem maršrutiem (116)

116

[...]

Ryanair izraisīto ieguldījumu amortizācija (117)

Ryanair

117

[...]

Iepriekšminēto ieguldījumu finansēšanas izmaksas (procentu likme: 5 %)

[...]

Ieguldījums papildu peļņā gadā

Ieguldījums papildu peļņā gadā

[...]

| Avots: | PwC ziņojums, 2006. gads, 34. lpp., un FFHG veiktais rentabilitātes novērtējums par 2002. gada Ryanair līgumu, 2001. gada 21. maijs |
| --- | --- |

Avots:

Avots:

PwC ziņojums, 2006. gads, 34. lpp., un FFHG veiktais rentabilitātes novērtējums par 2002. gada Ryanair līgumu, 2001. gada 21. maijs

PwC

FFHG

Ryanair

| (466) | Lai gan Vācijas iesniegtajā FFHG veiktajā rentabilitātes novērtējumā nebija iekļauta prognoze par visu laikposmu, uz kuru attiecas 2002. gada Ryanair līgums, bija skaidrs, ka tika prognozēta līguma rentabilitāte, sākot no Ryanair pirmā darbības gada. Kaut arī TED parasti veiktu aprēķinu par visu līguma darbības laiku, šajā gadījumā, ņemot vērā faktu, ka tika prognozēts, ka līgums radīs pozitīvu ieguldījumu, sākot no pirmā gada – pat ja pasažieru skaits un paredzamie ieņēmumi saglabāsies nemainīgi (lai gan faktiski bija paredzams to palielinājums) –, FFHG varēja pamatoti cerēt, ka līgums radīs kopumā pozitīvu ieguldījumu tā rentabilitātē (sk. 471. apsvērumu). |
| --- | --- |

(466)

Lai gan Vācijas iesniegtajā FFHG veiktajā rentabilitātes novērtējumā nebija iekļauta prognoze par visu laikposmu, uz kuru attiecas 2002. gada Ryanair līgums, bija skaidrs, ka tika prognozēta līguma rentabilitāte, sākot no Ryanair pirmā darbības gada. Kaut arī TED parasti veiktu aprēķinu par visu līguma darbības laiku, šajā gadījumā, ņemot vērā faktu, ka tika prognozēts, ka līgums radīs pozitīvu ieguldījumu, sākot no pirmā gada – pat ja pasažieru skaits un paredzamie ieņēmumi saglabāsies nemainīgi (lai gan faktiski bija paredzams to palielinājums) –, FFHG varēja pamatoti cerēt, ka līgums radīs kopumā pozitīvu ieguldījumu tā rentabilitātē (sk. 471. apsvērumu).

FFHG

Ryanair

Ryanair

FFHG

| (467) | Minētajā rentabilitātes novērtējumā vērā ņemtie papildu ieņēmumi ietver aviācijas ieņēmumus un citus ar aviāciju nesaistītus ieņēmumus, kā noteikts 2002. gada Ryanair līgumā, kā arī beznodokļa un tirdzniecības ieņēmumus. Tika paredzēts, ka pasažieru plūsma būs galvenais prognozēto ieņēmumu vērtību noteicošais faktors. Attiecībā uz pasažieru plūsmu FFHG bija plānojis 2002. gadā apkalpot aptuveni 392 137Ryanair pasažierus (118). Pasažieru skaita faktiskā dinamika lidostā pat pārsniedza šo prognozi (sk. 1. tabulu). |
| --- | --- |

(467)

Minētajā rentabilitātes novērtējumā vērā ņemtie papildu ieņēmumi ietver aviācijas ieņēmumus un citus ar aviāciju nesaistītus ieņēmumus, kā noteikts 2002. gada Ryanair līgumā, kā arī beznodokļa un tirdzniecības ieņēmumus. Tika paredzēts, ka pasažieru plūsma būs galvenais prognozēto ieņēmumu vērtību noteicošais faktors. Attiecībā uz pasažieru plūsmu FFHG bija plānojis 2002. gadā apkalpot aptuveni 392 137Ryanair pasažierus (118). Pasažieru skaita faktiskā dinamika lidostā pat pārsniedza šo prognozi (sk. 1. tabulu).

Ryanair

FFHG

Ryanair

118

| (468) | Pat ja – kā norādījusi Lufthansa – atbalsts jauniem maršrutiem būtu novērtēts pārāk zemu FFHG veiktajā rentabilitātes novērtējumā, lielāku tirgvedības atbalstu būtu līdzsvarojoši lielāki aviācijas un ar aviāciju nesaistīti ieņēmumi, ko ļautu gūt lielāks pasažieru skaits. |
| --- | --- |

(468)

Pat ja – kā norādījusi Lufthansa – atbalsts jauniem maršrutiem būtu novērtēts pārāk zemu FFHG veiktajā rentabilitātes novērtējumā, lielāku tirgvedības atbalstu būtu līdzsvarojoši lielāki aviācijas un ar aviāciju nesaistīti ieņēmumi, ko ļautu gūt lielāks pasažieru skaits.

Lufthansa

FFHG

| (469) | Vērā ņemtās papildu izmaksas ietver izmaksas saistībā ar apkalpošanu uz zemes, ko veic ārējs uzņēmums, kurš sniedz šādus pakalpojumus, kā arī izmaksas par papildu darbiniekiem, kas jāpieņem darbā, un izmaksas saistībā ar tirgvedību, jaunu maršrutu attīstīšanu un drošības pārbaudēm. Papildus tika ņemts vērā arī Ryanair tieši izraisīto ieguldījumu finansējuma vērtības samazinājums un izmaksas. Minēto ieguldījumu summa tika lēsta aptuveni DM [...] miljonu apmērā un ir saistīta ar pasažieru termināļa paplašināšanu. Lai gan tika uzskatīts, ka termināļa būvniecību nav veicinājusi Ryanair, FFHG veiktajā aprēķinā tika ņemtas vērā paredzamās termināļa papildu ieguldījumu izmaksas. |
| --- | --- |

(469)

Vērā ņemtās papildu izmaksas ietver izmaksas saistībā ar apkalpošanu uz zemes, ko veic ārējs uzņēmums, kurš sniedz šādus pakalpojumus, kā arī izmaksas par papildu darbiniekiem, kas jāpieņem darbā, un izmaksas saistībā ar tirgvedību, jaunu maršrutu attīstīšanu un drošības pārbaudēm. Papildus tika ņemts vērā arī Ryanair tieši izraisīto ieguldījumu finansējuma vērtības samazinājums un izmaksas. Minēto ieguldījumu summa tika lēsta aptuveni DM [...] miljonu apmērā un ir saistīta ar pasažieru termināļa paplašināšanu. Lai gan tika uzskatīts, ka termināļa būvniecību nav veicinājusi Ryanair, FFHG veiktajā aprēķinā tika ņemtas vērā paredzamās termināļa papildu ieguldījumu izmaksas.

Ryanair

Ryanair

FFHG

| (470) | Vācijas iesniegtais FFHG veiktais rentabilitātes novērtējums neizslēdza turpmākos maksājumus līdz 2002. gada Ryanair līguma noslēgšanas dienai, tomēr ir skaidrs, ka tika cerēts, ka līgums būs rentabls. Komisija norāda, ka pieņēmums, kas bija pamatā ex ante aprēķinam, ņemot vērā aprēķina veikšanas laikā dominējošos tirgus apstākļus, bija pamatots. Realitātē faktiskā pasažieru skaita dinamika lidostā (sk. 1. tabulu) pat pārsniedza paredzamo pasažieru skaitu un palielināja aviācijas un ar aviāciju nesaistītos ieņēmumus. |
| --- | --- |

(470)

Vācijas iesniegtais FFHG veiktais rentabilitātes novērtējums neizslēdza turpmākos maksājumus līdz 2002. gada Ryanair līguma noslēgšanas dienai, tomēr ir skaidrs, ka tika cerēts, ka līgums būs rentabls. Komisija norāda, ka pieņēmums, kas bija pamatā ex ante aprēķinam, ņemot vērā aprēķina veikšanas laikā dominējošos tirgus apstākļus, bija pamatots. Realitātē faktiskā pasažieru skaita dinamika lidostā (sk. 1. tabulu) pat pārsniedza paredzamo pasažieru skaitu un palielināja aviācijas un ar aviāciju nesaistītos ieņēmumus.

FFHG

Ryanair

ex ante

| (471) | Komisija norāda, ka FFHG vadība, ņemot vērā visas papildu izmaksas un ieņēmumus, kas izriet no Ryanair darbības lidostā, cerēja, ka 2002. gada Ryanair līgums visā tā darbības laikā arī radīs pozitīvu ieguldījumu Frankfurtes-Hānas lidostas rentabilitātē, ar NPV, kas ir vismaz DM [...] miljoni (diskonta likme = [...] %) (119). Komisija arī norāda, ka, ņemot vērā pasažieru skaita faktisko dinamiku Frankfurtes-Hānas lidostā, šķiet, ka NPV aprēķinā, kas veikts, pamatojoties uz 2002. gada Ryanair līgumu, ir pārāk zemu novērtēta minētā līguma faktiskā papildu rentabilitāte. |
| --- | --- |

(471)

Komisija norāda, ka FFHG vadība, ņemot vērā visas papildu izmaksas un ieņēmumus, kas izriet no Ryanair darbības lidostā, cerēja, ka 2002. gada Ryanair līgums visā tā darbības laikā arī radīs pozitīvu ieguldījumu Frankfurtes-Hānas lidostas rentabilitātē, ar NPV, kas ir vismaz DM [...] miljoni (diskonta likme = [...] %) (119). Komisija arī norāda, ka, ņemot vērā pasažieru skaita faktisko dinamiku Frankfurtes-Hānas lidostā, šķiet, ka NPV aprēķinā, kas veikts, pamatojoties uz 2002. gada Ryanair līgumu, ir pārāk zemu novērtēta minētā līguma faktiskā papildu rentabilitāte.

FFHG

Ryanair

Ryanair

119

Ryanair

| (472) | Turklāt, ņemot vērā, ka tika prognozēts, ka 2002. gada Ryanair līgums (ne tikai segs visas papildu izmaksas, bet arī) pozitīvi ietekmēs FFHG rentabilitāti, tika plānots, ka arī Frankfurtes-Hānas lidostas darbība kopumā kļūs rentablāka 2002. gada Ryanair līguma darbības laikā. |
| --- | --- |

(472)

Turklāt, ņemot vērā, ka tika prognozēts, ka 2002. gada Ryanair līgums (ne tikai segs visas papildu izmaksas, bet arī) pozitīvi ietekmēs FFHG rentabilitāti, tika plānots, ka arī Frankfurtes-Hānas lidostas darbība kopumā kļūs rentablāka 2002. gada Ryanair līguma darbības laikā.

Ryanair

FFHG

Ryanair

Oxera veiktais rentabilitātes novērtējums par 2002. gada Ryanair līgumu

Oxera veiktais rentabilitātes novērtējums par 2002. gada

līgumu

| (473) | Ryanair arī iesniedza rentabilitātes novērtējumu, ko veica Oxera, pamatojoties uz 2002. gada Ryanair līguma noslēgšanas brīdī pieejamo informāciju (kuru sniedza lidosta un Ryanair). Minētā aprēķina rezultāti apkopoti 17. tabulā. Pamatojoties uz Oxera MEIT par 2002. gada Ryanair līgumu, Komisija veica jutīguma analīzi attiecībā uz ieņēmumiem, kas nav saistīti ar aviāciju un ir ņemti vērā novērtējumā. |
| --- | --- |

(473)

Ryanair arī iesniedza rentabilitātes novērtējumu, ko veica Oxera, pamatojoties uz 2002. gada Ryanair līguma noslēgšanas brīdī pieejamo informāciju (kuru sniedza lidosta un Ryanair). Minētā aprēķina rezultāti apkopoti 17. tabulā. Pamatojoties uz Oxera MEIT par 2002. gada Ryanair līgumu, Komisija veica jutīguma analīzi attiecībā uz ieņēmumiem, kas nav saistīti ar aviāciju un ir ņemti vērā novērtējumā.

Ryanair

Oxera

Ryanair

Ryanair

Oxera MEIT

Ryanair

| (474) | Pat ja ar aviāciju nesaistītie ieņēmumi būtu samazināti vidēji par 20 %, lai veiktu jutīguma analīzi par plānotajiem ar aviāciju nesaistītajiem ieņēmumiem, 2002. gada Ryanair līguma NPV būtu EUR [...] miljoni, bet visi pārējie pieņēmumi nemainītos (sk. 28. tabulu).

  28. tabula


  Koriģētais Oxera veiktais rentabilitātes novērtējums par 2002. gada Ryanair līgumu (ar aviāciju nesaistīto ieņēmumu samazinājums par 20 %)

  [...] |
| --- | --- |

(474)

Pat ja ar aviāciju nesaistītie ieņēmumi būtu samazināti vidēji par 20 %, lai veiktu jutīguma analīzi par plānotajiem ar aviāciju nesaistītajiem ieņēmumiem, 2002. gada Ryanair līguma NPV būtu EUR [...] miljoni, bet visi pārējie pieņēmumi nemainītos (sk. 28. tabulu).

Ryanair

28. tabula

28. tabula

Koriģētais Oxera veiktais rentabilitātes novērtējums par 2002. gada Ryanair līgumu (ar aviāciju nesaistīto ieņēmumu samazinājums par 20 %)

Koriģētais Oxera

Ryanair

[...]

Secinājums

Secinājums

| (475) | Izanalizējusi Oxera veikto rentabilitātes novērtējumu par 2002. gada Ryanair līgumu un FFHG prognozes minētā līguma noslēgšanas laikā, Komisija ir pārliecināta, ka līgumu varēja pamatoti uzskatīt par tādu, kas veicina Frankfurtes-Hānas lidostas rentabilitāti (ņemot vērā tolaik dominējošos tirgus apstākļus), jo plānotie papildu ieņēmumi bija lielāki nekā plānotās papildu izmaksas. Tā kā 2002. gada Ryanair līgums bija atbilstošs TED principam, tas nepiešķīra priekšrocību Ryanair. |
| --- | --- |

(475)

Izanalizējusi Oxera veikto rentabilitātes novērtējumu par 2002. gada Ryanair līgumu un FFHG prognozes minētā līguma noslēgšanas laikā, Komisija ir pārliecināta, ka līgumu varēja pamatoti uzskatīt par tādu, kas veicina Frankfurtes-Hānas lidostas rentabilitāti (ņemot vērā tolaik dominējošos tirgus apstākļus), jo plānotie papildu ieņēmumi bija lielāki nekā plānotās papildu izmaksas. Tā kā 2002. gada Ryanair līgums bija atbilstošs TED principam, tas nepiešķīra priekšrocību Ryanair.

Oxera

Ryanair

FFHG

Ryanair

Ryanair

| (476) | Tā kā nav izpildīts viens no kumulatīvajiem kritērijiem saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, Komisija uzskata, ka 2002. gada Ryanair līgums nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(476)

Tā kā nav izpildīts viens no kumulatīvajiem kritērijiem saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, Komisija uzskata, ka 2002. gada Ryanair līgums nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

Ryanair

8.2.5.   PASĀKUMS NR. 10 – 2005. GADA RYANAIR LĪGUMS

RYANAIR

| (477) | 2005. gada 4. novembrī tika panākta vienošanās par 2002. gada Ryanair līguma grozījumiem ar nosaukumu “Līgums starp Ryanair un Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH par 6–18 gaisa kuģu piegādi no 2005. gada līdz 2012. gadam”. 2005. gada 18. novembrī 2005. gada Ryanair līgumu apstiprināja FFHG Uzraudzības padome. 2005. gada Ryanair līgums ir spēkā līdz [...]. |
| --- | --- |

(477)

2005. gada 4. novembrī tika panākta vienošanās par 2002. gada Ryanair līguma grozījumiem ar nosaukumu “Līgums starp Ryanair un Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH par 6–18 gaisa kuģu piegādi no 2005. gada līdz 2012. gadam”. 2005. gada 18. novembrī 2005. gada Ryanair līgumu apstiprināja FFHG Uzraudzības padome. 2005. gada Ryanair līgums ir spēkā līdz [...].

Ryanair

Ryanair

Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH

Ryanair

FFHG

Ryanair

| (478) | Vācija arī norādīja, ka 2005. gada Ryanair līgums atbilst TED principam. Lai to apliecinātu, Vācija iesniedza PwC piemēroto TEDK. PwC piemērotajā TEDK ir salīdzināti divi scenāriji, lai noteiktu 2005. gada Ryanair līguma papildu ietekmi: i) FFHG ex ante uzņēmējdarbības plāns ar Ryanair iesaistīšanos un ii) alternatīvs scenārijs – FFHG ex ante uzņēmējdarbības plāns bez Ryanair iesaistīšanās. Papildu naudas plūsma ir aprēķināta kā abu scenāriju starpība (kopsavilkums sniegts 29. tabulā).

  29. tabula


  2005. gada Ryanair līguma TEDK

  [...]







  Avots: | PwC ziņojums, 2006. gads, 88. un 89. lpp. |
| --- | --- | --- |

(478)

Vācija arī norādīja, ka 2005. gada Ryanair līgums atbilst TED principam. Lai to apliecinātu, Vācija iesniedza PwC piemēroto TEDK. PwC piemērotajā TEDK ir salīdzināti divi scenāriji, lai noteiktu 2005. gada Ryanair līguma papildu ietekmi: i) FFHG ex ante uzņēmējdarbības plāns ar Ryanair iesaistīšanos un ii) alternatīvs scenārijs – FFHG ex ante uzņēmējdarbības plāns bez Ryanair iesaistīšanās. Papildu naudas plūsma ir aprēķināta kā abu scenāriju starpība (kopsavilkums sniegts 29. tabulā).

Ryanair

PwC

PwC

Ryanair

FFHG ex ante

Ryanair

FFHG ex ante

Ryanair

29. tabula

29. tabula

2005. gada Ryanair līguma TEDK

2005. gada Ryanair

[...]

Avots:

Avots:

PwC

| (479) | Komisija uzskata, ka papildu naudas plūsmā, kas norādīta kā abu scenāriju starpība, ir ņemtas vērā visas papildu izmaksas un ieņēmumi, ko izraisījusi Ryanair klātbūtne lidostā. Turklāt minētajā rentabilitātes aprēķinā ir ņemti vērā arī ieguldījumi, ko izraisījusi Ryanair klātbūtne lidostā. Saskaņā ar papildu TEDK, ko PwC piemēroja pēc 2008. gada lēmuma par procedūras sākšanu, ieguldījumus par kopējo summu EUR [...] miljoni var attiecināt uz Ryanair, savukārt atlikušie EUR [...] miljoni ir saistīti ar lidostas kravu infrastruktūru (proti, kopumā EUR [...] miljoni). |
| --- | --- |

(479)

Komisija uzskata, ka papildu naudas plūsmā, kas norādīta kā abu scenāriju starpība, ir ņemtas vērā visas papildu izmaksas un ieņēmumi, ko izraisījusi Ryanair klātbūtne lidostā. Turklāt minētajā rentabilitātes aprēķinā ir ņemti vērā arī ieguldījumi, ko izraisījusi Ryanair klātbūtne lidostā. Saskaņā ar papildu TEDK, ko PwC piemēroja pēc 2008. gada lēmuma par procedūras sākšanu, ieguldījumus par kopējo summu EUR [...] miljoni var attiecināt uz Ryanair, savukārt atlikušie EUR [...] miljoni ir saistīti ar lidostas kravu infrastruktūru (proti, kopumā EUR [...] miljoni).

Ryanair

Ryanair

PwC

Ryanair

| (480) | Komisija norāda, ka FFHG vadība, ņemot vērā visas papildu izmaksas un ieņēmumus, kas izriet no Ryanair darbības lidostā, cerēja, ka 2005. gada Ryanair līgums visā tā darbības laikā arī radīs pozitīvu ieguldījumu Frankfurtes-Hānas lidostas rentabilitātē, ar NPV, kas ir vismaz EUR [...] miljoni (diskonta likme = [...] %) (120). |
| --- | --- |

(480)

Komisija norāda, ka FFHG vadība, ņemot vērā visas papildu izmaksas un ieņēmumus, kas izriet no Ryanair darbības lidostā, cerēja, ka 2005. gada Ryanair līgums visā tā darbības laikā arī radīs pozitīvu ieguldījumu Frankfurtes-Hānas lidostas rentabilitātē, ar NPV, kas ir vismaz EUR [...] miljoni (diskonta likme = [...] %) (120).

FFHG

Ryanair

Ryanair

120

| (481) | Šajā saistībā Komisija norāda, ka, ņemot vērā dominējošos tirgus apstākļus un zemo cenu gaisa pārvadātāju ievērojamo izaugsmi kopš 2000. gada, ex ante uzņēmējdarbības plāna pamatā esošie pieņēmumi ir reālistiski. Tomēr, ņemot vērā Frankfurtes-Hānas lidostas faktiskās pasažieru skaita dinamikas plānošanas ilgo perspektīvu, iespējams, ka NPV aprēķinā, kas veikts, pamatojoties uz [...] % diskonta likmi, nav pienācīgi ņemti vērā riski, kas varētu ietekmēt pamatā esošos pieņēmumus. |
| --- | --- |

(481)

Šajā saistībā Komisija norāda, ka, ņemot vērā dominējošos tirgus apstākļus un zemo cenu gaisa pārvadātāju ievērojamo izaugsmi kopš 2000. gada, ex ante uzņēmējdarbības plāna pamatā esošie pieņēmumi ir reālistiski. Tomēr, ņemot vērā Frankfurtes-Hānas lidostas faktiskās pasažieru skaita dinamikas plānošanas ilgo perspektīvu, iespējams, ka NPV aprēķinā, kas veikts, pamatojoties uz [...] % diskonta likmi, nav pienācīgi ņemti vērā riski, kas varētu ietekmēt pamatā esošos pieņēmumus.

ex ante

| (482) | Tāpēc Komisija ir veikusi diskonta likmes jutīguma analīzi (sk. 30. tabulu). Piemērojot [...] % diskonta likmi, NPV joprojām ir EUR [...] miljoni. Turklāt, pat ja uzskatītu, ka [...] diskonta likme joprojām nekliedē neskaidrību par pasažieru skaita ilgtermiņa prognozēm, ir jāņem vērā, ka tika prognozēts, ka līgums radīs pozitīvu ieguldījumu FFHG rentabilitātē jau no pirmā gada, un ka, ņemot vērā vispārējo tirgus attīstību, FFHG nav pārliecinoša iemesla gaidīt, ka vēlākajos gados notiks lejupslīde.

  30. tabula


  2005. gada Ryanair līguma TEDK – diskonta likmes jutīguma analīze

  [...] |
| --- | --- |

(482)

Tāpēc Komisija ir veikusi diskonta likmes jutīguma analīzi (sk. 30. tabulu). Piemērojot [...] % diskonta likmi, NPV joprojām ir EUR [...] miljoni. Turklāt, pat ja uzskatītu, ka [...] diskonta likme joprojām nekliedē neskaidrību par pasažieru skaita ilgtermiņa prognozēm, ir jāņem vērā, ka tika prognozēts, ka līgums radīs pozitīvu ieguldījumu FFHG rentabilitātē jau no pirmā gada, un ka, ņemot vērā vispārējo tirgus attīstību, FFHG nav pārliecinoša iemesla gaidīt, ka vēlākajos gados notiks lejupslīde.

FFHG

FFHG

30. tabula

30. tabula

2005. gada Ryanair līguma TEDK – diskonta likmes jutīguma analīze

2005. gada Ryanair

[...]

Secinājums

Secinājums

| (483) | Ņemot vērā veikto papildu rentabilitātes analīzi, Komisija secina, ka 2005. gada Ryanair līgums bija TED principam atbilstošs, jo tas ex ante perspektīvā un ņemot vērā dominējošos tirgus apstākļus, palīdzēja papildus uzlabot lidostas pārvaldnieka rentabilitāti. Tādējādi Komisija secina, ka FFHG lēmums noslēgt 2005. gada Ryanair līgumu nepiešķīra minētajai aviokompānijai ekonomisku priekšrocību, ko tā nebūtu guvusi normālos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(483)

Ņemot vērā veikto papildu rentabilitātes analīzi, Komisija secina, ka 2005. gada Ryanair līgums bija TED principam atbilstošs, jo tas ex ante perspektīvā un ņemot vērā dominējošos tirgus apstākļus, palīdzēja papildus uzlabot lidostas pārvaldnieka rentabilitāti. Tādējādi Komisija secina, ka FFHG lēmums noslēgt 2005. gada Ryanair līgumu nepiešķīra minētajai aviokompānijai ekonomisku priekšrocību, ko tā nebūtu guvusi normālos tirgus apstākļos.

Ryanair

ex ante

FFHG

Ryanair

| (484) | Tā kā nav izpildīts viens no kumulatīvajiem kritērijiem saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, Komisija uzskata, ka 2005. gada Ryanair līgums starp Frankfurtes-Hānas lidostu un Ryanair nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē (121). |
| --- | --- |

(484)

Tā kā nav izpildīts viens no kumulatīvajiem kritērijiem saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, Komisija uzskata, ka 2005. gada Ryanair līgums starp Frankfurtes-Hānas lidostu un Ryanair nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē (121).

Ryanair

Ryanair

121

8.2.6.   PASĀKUMS NR. 11 – 2006. GADA LIDOSTAS MAKSU CENRĀDIS

| (485) | 2006. gada lidostas maksu cenrādis stājās spēkā 2006. gada 1. jūnijā un aizstāja 2001. gada lidostas maksu cenrādi. Tomēr tas atbilst tādiem pašiem pamatprincipiem kā 2001. gada lidostas maksu cenrādis. Salīdzinājumā ar 2001. gada cenrādi izmaiņas ir saistītas ar pacelšanās un nolaišanās maksām, pasažieru maksu, tirgvedības atbalstu jauna maršruta izveidei un radīto satiksmes plūsmu atkarībā no kopējā pasažieru skaita (izlidojošiem un ielidojošiem pasažieriem, kurus pārvadā aviokompānija). |
| --- | --- |

(485)

2006. gada lidostas maksu cenrādis stājās spēkā 2006. gada 1. jūnijā un aizstāja 2001. gada lidostas maksu cenrādi. Tomēr tas atbilst tādiem pašiem pamatprincipiem kā 2001. gada lidostas maksu cenrādis. Salīdzinājumā ar 2001. gada cenrādi izmaiņas ir saistītas ar pacelšanās un nolaišanās maksām, pasažieru maksu, tirgvedības atbalstu jauna maršruta izveidei un radīto satiksmes plūsmu atkarībā no kopējā pasažieru skaita (izlidojošiem un ielidojošiem pasažieriem, kurus pārvadā aviokompānija).

| (486) | Vācija apgalvoja, ka 2006. gada lidostas maksu cenrādis neradīja priekšrocību Ryanair. Pirmkārt, Vācija pamatoja atšķirīgās pasažieru maksas, argumentējot, ka tās tika noteiktas, lai radītu stimulu citiem zemo cenu gaisa pārvadātājiem, un vienlaikus sedza lidostas ekspluatācijas izmaksas. Vācija apgalvoja, ka maksu samazināšana atbilstoši pasažieru skaitam ir ierasta prakse valstu un starptautiskās lidostās. Tā kā slieksnis atlaižu saņemšanai bija ļoti zems, proti, 100 000 pasažieru gadā, atlaides bija pieejamas arī mazākām aviokompānijām. |
| --- | --- |

(486)

Vācija apgalvoja, ka 2006. gada lidostas maksu cenrādis neradīja priekšrocību Ryanair. Pirmkārt, Vācija pamatoja atšķirīgās pasažieru maksas, argumentējot, ka tās tika noteiktas, lai radītu stimulu citiem zemo cenu gaisa pārvadātājiem, un vienlaikus sedza lidostas ekspluatācijas izmaksas. Vācija apgalvoja, ka maksu samazināšana atbilstoši pasažieru skaitam ir ierasta prakse valstu un starptautiskās lidostās. Tā kā slieksnis atlaižu saņemšanai bija ļoti zems, proti, 100 000 pasažieru gadā, atlaides bija pieejamas arī mazākām aviokompānijām.

Ryanair

| (487) | Lai to apliecinātu, Vācija iesniedza rentabilitātes ex ante novērtējumu, kurā salīdzināts scenārijs ar 2006. gada lidostas maksu cenrāža ieviešanu un scenārijs bez cenrāža ieviešanas un kura kopsavilkums sniegts 31. tabulā. Komisija uzskata, ka, ņemot vērā tobrīd dominējošos tirgus apstākļus un FFHG faktiskos darbības rezultātus, rentabilitātes aprēķins bija pamatots ar reālistiskiem pieņēmumiem.

  31. tabula


  2006. gada lidostas maksu cenrāža rentabilitātes novērtējums













  Tūkst. EUR | 2006. g. | 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EBITDA ar 2006. gada lidostas maksu cenrādi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITDA bez 2006. gada lidostas maksu cenrāža | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2006. gada lidostas maksu cenrāža papildu ietekme | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Avots:
  PwC ziņojums, 2006. gads, 57. lpp. |

(487)

Lai to apliecinātu, Vācija iesniedza rentabilitātes ex ante novērtējumu, kurā salīdzināts scenārijs ar 2006. gada lidostas maksu cenrāža ieviešanu un scenārijs bez cenrāža ieviešanas un kura kopsavilkums sniegts 31. tabulā. Komisija uzskata, ka, ņemot vērā tobrīd dominējošos tirgus apstākļus un FFHG faktiskos darbības rezultātus, rentabilitātes aprēķins bija pamatots ar reālistiskiem pieņēmumiem.

ex ante

FFHG

31. tabula

31. tabula

2006. gada lidostas maksu cenrāža rentabilitātes novērtējums

2006. gada lidostas maksu cenrāža rentabilitātes novērtējums

Tūkst. EUR

Tūkst. EUR

2006. g.

2006. g.

2007. g.

2007. g.

2008. g.

2008. g.

2009. g.

2009. g.

2010. g.

2010. g.

2011. g.

2011. g.

EBITDA ar 2006. gada lidostas maksu cenrādi

EBITDA

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITDA bez 2006. gada lidostas maksu cenrāža

EBITDA

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2006. gada lidostas maksu cenrāža papildu ietekme

2006. gada lidostas maksu cenrāža papildu ietekme

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Avots:
  PwC ziņojums, 2006. gads, 57. lpp.

Avots:

PwC

| (488) | Kā minēts 8.2.1. iedaļā, vienošanās, kas noslēgtas starp aviokompānijām un lidostu, var uzskatīt par atbilstošām TEDK, ja tās no ex ante perspektīvas viedokļa papildus palīdz uzlabot lidostas rentabilitāti. Lidostai būtu jāpierāda, ka, noslēdzot vienošanos ar aviokompāniju (piemēram, individuālu līgumu vai lidostas maksu vispārēju shēmu), tā spēj segt visas no vienošanās izrietošās izmaksas visā vienošanās darbības laikā, ar saprātīgu peļņas normu, kuras pamatā ir jēgpilnas vidēji ilga termiņa prognozes. |
| --- | --- |

(488)

Kā minēts 8.2.1. iedaļā, vienošanās, kas noslēgtas starp aviokompānijām un lidostu, var uzskatīt par atbilstošām TEDK, ja tās no ex ante perspektīvas viedokļa papildus palīdz uzlabot lidostas rentabilitāti. Lidostai būtu jāpierāda, ka, noslēdzot vienošanos ar aviokompāniju (piemēram, individuālu līgumu vai lidostas maksu vispārēju shēmu), tā spēj segt visas no vienošanās izrietošās izmaksas visā vienošanās darbības laikā, ar saprātīgu peļņas normu, kuras pamatā ir jēgpilnas vidēji ilga termiņa prognozes.

ex ante

| (489) | Turklāt, lai izvērtētu, vai vienošanās, ko lidosta noslēgusi ar aviokompāniju, atbilst TEDK, jāņem vērā paredzamie ar aviāciju nesaistītie ieņēmumi, kas rodas aviokompānijas darbības rezultātā, un lidostas maksas, neskaitot atlaides, tirgvedības atbalstu vai stimulu shēmas. Ir jāņem vērā arī visas paredzamās izmaksas, kas papildus radīsies lidostai saistībā ar aviokompānijas darbību lidostā. Šādas papildu izmaksas var ietvert visas izdevumu vai ieguldījumu kategorijas, piemēram, personāla, aprīkojuma un ieguldījumu papildu izmaksas, ko radījusi aviokompānijas klātbūtne lidostā. Piemēram, ja lidostai ir jāpaplašinās vai jābūvē jauns terminālis vai citas būves, lai galvenokārt apmierinātu kādas konkrētas aviokompānijas vajadzības, šādas izmaksas būtu jāņem vērā, aprēķinot papildu izmaksas. Turpretī izmaksas, kas lidostai rastos jebkurā gadījumā neatkarīgi no vienošanās ar aviokompāniju, nebūtu jāņem vērā TEDK izvērtējumā. |
| --- | --- |

(489)

Turklāt, lai izvērtētu, vai vienošanās, ko lidosta noslēgusi ar aviokompāniju, atbilst TEDK, jāņem vērā paredzamie ar aviāciju nesaistītie ieņēmumi, kas rodas aviokompānijas darbības rezultātā, un lidostas maksas, neskaitot atlaides, tirgvedības atbalstu vai stimulu shēmas. Ir jāņem vērā arī visas paredzamās izmaksas, kas papildus radīsies lidostai saistībā ar aviokompānijas darbību lidostā. Šādas papildu izmaksas var ietvert visas izdevumu vai ieguldījumu kategorijas, piemēram, personāla, aprīkojuma un ieguldījumu papildu izmaksas, ko radījusi aviokompānijas klātbūtne lidostā. Piemēram, ja lidostai ir jāpaplašinās vai jābūvē jauns terminālis vai citas būves, lai galvenokārt apmierinātu kādas konkrētas aviokompānijas vajadzības, šādas izmaksas būtu jāņem vērā, aprēķinot papildu izmaksas. Turpretī izmaksas, kas lidostai rastos jebkurā gadījumā neatkarīgi no vienošanās ar aviokompāniju, nebūtu jāņem vērā TEDK izvērtējumā.

| (490) | Attiecībā uz rentabilitātes novērtējumu, ko FFHG veica pirms 2006. gada lidostas maksu cenrāža ieviešanas, Komisija uzskata, ka visas papildu izmaksas un ieņēmumi, ko izraisīja šā cenrāža ieviešana, tika ņemti vērā un bija pamatoti ar saprātīgiem pieņēmumiem, ievērojot arī dominējošos tirgus apstākļus un FFHG faktiskos rezultātus. 2006. gada lidostas maksu cenrādis nebija ierobežots laika ziņā, tādējādi lidostas ekspluatants to varēja izmantot, lai aprēķinātu 2006. gada lidostas maksu cenrāža vispārējo rentabilitāti vairākiem secīgiem gadiem. Turklāt FFHG varēja jebkurā laikā mainīt lidostas maksu cenrādi gadījumā, ja tika pierādīts, ka gūtie ieņēmumi ir nepietiekami, lai segtu papildu izmaksas, ko izraisīja cenrādi izmantojošās aviokompānijas. Turklāt, tā kā Ryanair ir noslēdzis individuālu līgumu, cenrādis nebija piemērojams galvenajai aviokompānijai (ar pasažieru īpatsvaru aptuveni 90 %), bet arī pārējām aviokompānijām, kuru pasažieru īpatsvars bija aptuveni 10 %. Tādējādi 2006. gada lidostas maksu cenrāža papildu izmaksas bija ļoti ierobežotas, un FFHG cerēja, ka spēs efektīvāk izmantot savus līdzekļus. |
| --- | --- |

(490)

Attiecībā uz rentabilitātes novērtējumu, ko FFHG veica pirms 2006. gada lidostas maksu cenrāža ieviešanas, Komisija uzskata, ka visas papildu izmaksas un ieņēmumi, ko izraisīja šā cenrāža ieviešana, tika ņemti vērā un bija pamatoti ar saprātīgiem pieņēmumiem, ievērojot arī dominējošos tirgus apstākļus un FFHG faktiskos rezultātus. 2006. gada lidostas maksu cenrādis nebija ierobežots laika ziņā, tādējādi lidostas ekspluatants to varēja izmantot, lai aprēķinātu 2006. gada lidostas maksu cenrāža vispārējo rentabilitāti vairākiem secīgiem gadiem. Turklāt FFHG varēja jebkurā laikā mainīt lidostas maksu cenrādi gadījumā, ja tika pierādīts, ka gūtie ieņēmumi ir nepietiekami, lai segtu papildu izmaksas, ko izraisīja cenrādi izmantojošās aviokompānijas. Turklāt, tā kā Ryanair ir noslēdzis individuālu līgumu, cenrādis nebija piemērojams galvenajai aviokompānijai (ar pasažieru īpatsvaru aptuveni 90 %), bet arī pārējām aviokompānijām, kuru pasažieru īpatsvars bija aptuveni 10 %. Tādējādi 2006. gada lidostas maksu cenrāža papildu izmaksas bija ļoti ierobežotas, un FFHG cerēja, ka spēs efektīvāk izmantot savus līdzekļus.

FFHG

FFHG

FFHG

Ryanair

FFHG

| (491) | Lai gan FFHG veiktā un Vācijas iesniegtā ex ante analīze neizslēdza turpmākos maksājumus līdz 2006. gada lidostas maksu cenrāža ieviešanas dienai, ir skaidrs, ka tika prognozēts, ka cenrādis būs rentabls, sākot no pirmā gada. |
| --- | --- |

(491)

Lai gan FFHG veiktā un Vācijas iesniegtā ex ante analīze neizslēdza turpmākos maksājumus līdz 2006. gada lidostas maksu cenrāža ieviešanas dienai, ir skaidrs, ka tika prognozēts, ka cenrādis būs rentabls, sākot no pirmā gada.

FFHG

ex ante

| (492) | Turklāt, ņemot vērā augstās nemainīgās izmaksas un ļoti ierobežotās papildu izmaksas, kas saistītas ar pakalpojumu sniegšanu atbilstoši 2006. gada lidostas maksu cenrādim, šādas prognozes neietekmēja pieņēmumi par vispārējo satiksmes plūsmas attīstību. |
| --- | --- |

(492)

Turklāt, ņemot vērā augstās nemainīgās izmaksas un ļoti ierobežotās papildu izmaksas, kas saistītas ar pakalpojumu sniegšanu atbilstoši 2006. gada lidostas maksu cenrādim, šādas prognozes neietekmēja pieņēmumi par vispārējo satiksmes plūsmas attīstību.

Secinājums

Secinājums

| (493) | Ņemot vērā veikto papildu rentabilitātes aprēķinu, Komisija secina, ka arī 2006. gada lidostas maksu cenrāža ieviešana bija TED principam atbilstoša, jo tā ex ante perspektīvā palīdzēja papildus uzlabot lidostas rentabilitāti. Proti, visas lidostas izmaksas, ko radīja 2006. gada lidostas maksu cenrāža ieviešana, tika segtas no ieņēmumiem (gan aviācijas, gan ar aviāciju nesaistītām darbībām), kurus savukārt radīja minētā cenrāža ieviešana, ar saprātīgu peļņas normu. Turklāt tika pamatoti cerēts, ka izmaksas, kas tieši attiecināmas uz individuāliem līgumiem ar konkrētām aviokompānijām, pārsniegs ieņēmumi, kas attiecināmi uz šādu aviokompāniju klātbūtni (sk. 8.2.5. iedaļu). Tādējādi bija pamatoti cerēt, ka 2006. gada lidostas maksu cenrādis (ņemot vērā tā ieviešanas laikā dominējošos tirgus apstākļus) uzlabos lidostas vispārējo rentabilitāti ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(493)

Ņemot vērā veikto papildu rentabilitātes aprēķinu, Komisija secina, ka arī 2006. gada lidostas maksu cenrāža ieviešana bija TED principam atbilstoša, jo tā ex ante perspektīvā palīdzēja papildus uzlabot lidostas rentabilitāti. Proti, visas lidostas izmaksas, ko radīja 2006. gada lidostas maksu cenrāža ieviešana, tika segtas no ieņēmumiem (gan aviācijas, gan ar aviāciju nesaistītām darbībām), kurus savukārt radīja minētā cenrāža ieviešana, ar saprātīgu peļņas normu. Turklāt tika pamatoti cerēts, ka izmaksas, kas tieši attiecināmas uz individuāliem līgumiem ar konkrētām aviokompānijām, pārsniegs ieņēmumi, kas attiecināmi uz šādu aviokompāniju klātbūtni (sk. 8.2.5. iedaļu). Tādējādi bija pamatoti cerēt, ka 2006. gada lidostas maksu cenrādis (ņemot vērā tā ieviešanas laikā dominējošos tirgus apstākļus) uzlabos lidostas vispārējo rentabilitāti ilgtermiņā.

ex ante

| (494) | Tādējādi Komisija secina, ka 2006. gada lidostas maksu cenrādis nepiešķir aviokompānijām ekonomisku priekšrocību, ko tās nebūtu guvušas normālos tirgus apstākļos. Turklāt tas bija pārredzami un bez diskriminācijas pieejams visiem potenciālajiem lidostas lietotājiem. Tāpēc 2006. gada lidostas maksu cenrādis nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(494)

Tādējādi Komisija secina, ka 2006. gada lidostas maksu cenrādis nepiešķir aviokompānijām ekonomisku priekšrocību, ko tās nebūtu guvušas normālos tirgus apstākļos. Turklāt tas bija pārredzami un bez diskriminācijas pieejams visiem potenciālajiem lidostas lietotājiem. Tāpēc 2006. gada lidostas maksu cenrādis nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

9.   ATBALSTA LIKUMĪBA

ATBALSTA LIKUMĪBA

| (495) | Saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu dalībvalstīm ir jāpaziņo par plāniem piešķirt vai grozīt atbalstu, un tās nedrīkst īstenot paredzētos pasākumus, pirms paziņošanas procedūrā nav pieņemts galīgais lēmums. |
| --- | --- |

(495)

Saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu dalībvalstīm ir jāpaziņo par plāniem piešķirt vai grozīt atbalstu, un tās nedrīkst īstenot paredzētos pasākumus, pirms paziņošanas procedūrā nav pieņemts galīgais lēmums.

| (496) | Tā kā pasākumi Nr. 1, 2, 3, 4, 5, 6 un 12 jau ir nodoti FFHG rīcībā vai galīgi piešķirti, sniedzot FFHG tiesības saņemt attiecīgos līdzekļus, Komisija uzskata, ka Vācija nav ievērojusi Līguma 108. panta 3. punktā noteikto aizliegumu (122). |
| --- | --- |

(496)

Tā kā pasākumi Nr. 1, 2, 3, 4, 5, 6 un 12 jau ir nodoti FFHG rīcībā vai galīgi piešķirti, sniedzot FFHG tiesības saņemt attiecīgos līdzekļus, Komisija uzskata, ka Vācija nav ievērojusi Līguma 108. panta 3. punktā noteikto aizliegumu (122).

FFHG

FFHG

122

10.   JURIDISKAIS NOVĒRTĒJUMS – ATBALSTA SADERĪBA

JURIDISKAIS NOVĒRTĒJUMS – ATBALSTA SADERĪBA

10.1.   2014. AVIĀCIJAS PAMATNOSTĀDŅU UN 2005. GADA AVIĀCIJAS VADLĪNIJU PIEMĒROJAMĪBA

2014. AVIĀCIJAS PAMATNOSTĀDŅU UN 2005. GADA AVIĀCIJAS VADLĪNIJU PIEMĒROJAMĪBA

| (497) | Līguma 107. panta 3. punkts paredz dažus izņēmumus no Līguma 107. panta 1. punktā paredzētā vispārējā noteikuma, ka valsts atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā ir noteikts, ka “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(497)

Līguma 107. panta 3. punkts paredz dažus izņēmumus no Līguma 107. panta 1. punktā paredzētā vispārējā noteikuma, ka valsts atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā ir noteikts, ka “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

| (498) | Šajā saistībā 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēs ir paredzēts regulējums, lai novērtētu, vai atbalstu lidostām var atzīt par saderīgu atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(498)

Šajā saistībā 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēs ir paredzēts regulējums, lai novērtētu, vai atbalstu lidostām var atzīt par saderīgu atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam.

| (499) | Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēm Komisija uzskata, ka tās Paziņojums par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (123), ir piemērojams lidostām nelikumīgi piešķirta ieguldījumu atbalsta gadījumā. Šajā saistībā, ja nelikumīgs ieguldījumu atbalsts tika piešķirts līdz 2014. gada 4. aprīlim, Komisija piemēros saderības noteikumus, kas bija spēkā nelikumīgā ieguldījumu atbalsta piešķiršanas laikā. Attiecīgi Komisija piemēros 2005. gada Aviācijas vadlīnijās noteiktos principus tāda nelikumīga ieguldījumu atbalsta gadījumā, kas lidostām piešķirts līdz 2014. gada 4. aprīlim (124). |
| --- | --- |

(499)

Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēm Komisija uzskata, ka tās Paziņojums par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (123), ir piemērojams lidostām nelikumīgi piešķirta ieguldījumu atbalsta gadījumā. Šajā saistībā, ja nelikumīgs ieguldījumu atbalsts tika piešķirts līdz 2014. gada 4. aprīlim, Komisija piemēros saderības noteikumus, kas bija spēkā nelikumīgā ieguldījumu atbalsta piešķiršanas laikā. Attiecīgi Komisija piemēros 2005. gada Aviācijas vadlīnijās noteiktos principus tāda nelikumīga ieguldījumu atbalsta gadījumā, kas lidostām piešķirts līdz 2014. gada 4. aprīlim (124).

123

124

| (500) | Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēm Komisija arī uzskata, ka Komisijas Paziņojuma par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai, nosacījumus nevajadzētu piemērot lietās par nelikumīgu darbības atbalstu, kas lidostām piešķirts līdz 2014. gada 4. aprīlim. Tā vietā Komisija piemēros 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēs izklāstītos principus visās lietās, kas attiecas uz darbības atbalstu (izskatīšanā esošiem paziņojumiem un nelikumīgam nepaziņotam atbalstam) lidostām, pat ja atbalsts piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa un pārejas perioda sākuma (125). |
| --- | --- |

(500)

Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēm Komisija arī uzskata, ka Komisijas Paziņojuma par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai, nosacījumus nevajadzētu piemērot lietās par nelikumīgu darbības atbalstu, kas lidostām piešķirts līdz 2014. gada 4. aprīlim. Tā vietā Komisija piemēros 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēs izklāstītos principus visās lietās, kas attiecas uz darbības atbalstu (izskatīšanā esošiem paziņojumiem un nelikumīgam nepaziņotam atbalstam) lidostām, pat ja atbalsts piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa un pārejas perioda sākuma (125).

125

| (501) | Komisija 496. apsvērumā jau ir secinājusi, ka novērtējamie pasākumi ir nelikumīgs valsts atbalsts, kas piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa. |
| --- | --- |

(501)

Komisija 496. apsvērumā jau ir secinājusi, ka novērtējamie pasākumi ir nelikumīgs valsts atbalsts, kas piešķirts pirms 2014. gada 4. aprīļa.

10.2.   IEGULDĪJUMU ATBALSTA UN DARBĪBAS ATBALSTA NOŠĶIRŠANA

IEGULDĪJUMU ATBALSTA UN DARBĪBAS ATBALSTA NOŠĶIRŠANA

| (502) | Ņemot vērā 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu noteikumus, kas minēti 499. un 500. apsvērumā, Komisijai jānosaka, vai attiecīgie pasākumi ir nelikumīgs ieguldījumu vai darbības atbalsts. |
| --- | --- |

(502)

Ņemot vērā 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu noteikumus, kas minēti 499. un 500. apsvērumā, Komisijai jānosaka, vai attiecīgie pasākumi ir nelikumīgs ieguldījumu vai darbības atbalsts.

| (503) | Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 25. punkta 18) apakšpunktu ieguldījumu atbalsts ir definēts kā“atbalsts, lai finansētu pamatlīdzekļus, jo īpaši, lai segtu kapitāla izmaksu finansējuma deficītu”. Turklāt saskaņā ar minēto noteikumu ieguldījumu atbalsts var būt gan avansa maksājums (proti, lai segtu sākotnējo ieguldījumu izmaksas), gan atbalsts, kas maksāts periodisku maksājumu veidā (lai segtu kapitāla izmaksas gada amortizācijas atskaitījumu veidā un finansējuma izmaksas). |
| --- | --- |

(503)

Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 25. punkta 18) apakšpunktu ieguldījumu atbalsts ir definēts kā“atbalsts, lai finansētu pamatlīdzekļus, jo īpaši, lai segtu kapitāla izmaksu finansējuma deficītu”. Turklāt saskaņā ar minēto noteikumu ieguldījumu atbalsts var būt gan avansa maksājums (proti, lai segtu sākotnējo ieguldījumu izmaksas), gan atbalsts, kas maksāts periodisku maksājumu veidā (lai segtu kapitāla izmaksas gada amortizācijas atskaitījumu veidā un finansējuma izmaksas).

| (504) | Darbības atbalsts, savukārt, ir atbalsts, kas paredzēts lidostas pamatdarbības izmaksu vai to daļas segšanai, un ir definēts kā “izmaksas, kas ir lidostu pakalpojumu sniegšanas pamatā, ieskaitot tādas izmaksu kategorijas kā personāla izmaksas, nolīgti pakalpojumi, komunikācijas, atkritumi, enerģija, uzturēšana, īre un administrācija, taču neietverot kapitāla izmaksas, tirgvedības atbalstu vai citus stimulus, ko lidosta sniegusi aviokompānijām, un izmaksas, kas ir sabiedriskās kārtības jomā” (126). |
| --- | --- |

(504)

Darbības atbalsts, savukārt, ir atbalsts, kas paredzēts lidostas pamatdarbības izmaksu vai to daļas segšanai, un ir definēts kā “izmaksas, kas ir lidostu pakalpojumu sniegšanas pamatā, ieskaitot tādas izmaksu kategorijas kā personāla izmaksas, nolīgti pakalpojumi, komunikācijas, atkritumi, enerģija, uzturēšana, īre un administrācija, taču neietverot kapitāla izmaksas, tirgvedības atbalstu vai citus stimulus, ko lidosta sniegusi aviokompānijām, un izmaksas, kas ir sabiedriskās kārtības jomā” (126).

126

| (505) | Ņemot vērā minētās definīcijas, var uzskatīt, ka kapitāla palielināšana un tiešās dotācijas, kas bija saistītas ar ieguldījumu projektiem, ir ieguldījumu atbalsts par labu FFHG. |
| --- | --- |

(505)

Ņemot vērā minētās definīcijas, var uzskatīt, ka kapitāla palielināšana un tiešās dotācijas, kas bija saistītas ar ieguldījumu projektiem, ir ieguldījumu atbalsts par labu FFHG.

FFHG

| (506) | Turpretī gada zaudējumu pārskaitījumu daļa, kas izmantota FFHG gada pamatdarbības zaudējumu (127) segšanai, neskaitot EBITDA iekļautās izmaksas, kas ietilpst sabiedriskās kārtības jomā, kā noteikts 8.1.4.1. iedaļā, ir darbības atbalsts par labu FFHG. |
| --- | --- |

(506)

Turpretī gada zaudējumu pārskaitījumu daļa, kas izmantota FFHG gada pamatdarbības zaudējumu (127) segšanai, neskaitot EBITDA iekļautās izmaksas, kas ietilpst sabiedriskās kārtības jomā, kā noteikts 8.1.4.1. iedaļā, ir darbības atbalsts par labu FFHG.

FFHG

127

EBITDA

FFHG

| (507) | Visbeidzot, tā gada zaudējumu pārskaitījumu daļa, no kuras segti FFHG zaudējumi, kas vēl nebija iekļauti EBITDA (tas ir, aktīvu gada nolietojums, finansēšanas izmaksas u. c.), atskaitot izmaksas, kas ietilpst sabiedriskās kārtības jomā, kā noteikts 8.1.4.1. iedaļā, ir ieguldījumu atbalsts. |
| --- | --- |

(507)

Visbeidzot, tā gada zaudējumu pārskaitījumu daļa, no kuras segti FFHG zaudējumi, kas vēl nebija iekļauti EBITDA (tas ir, aktīvu gada nolietojums, finansēšanas izmaksas u. c.), atskaitot izmaksas, kas ietilpst sabiedriskās kārtības jomā, kā noteikts 8.1.4.1. iedaļā, ir ieguldījumu atbalsts.

FFHG

EBITDA

| (508) | Kā paskaidrots iepriekš, visos gadījumos tiek ņemts vērā tikai atbalsts, kas piešķirts pēc 2000. gada 12. decembra sprieduma Aéroports de Paris lietā. |
| --- | --- |

(508)

Kā paskaidrots iepriekš, visos gadījumos tiek ņemts vērā tikai atbalsts, kas piešķirts pēc 2000. gada 12. decembra sprieduma Aéroports de Paris lietā.

Aéroports de Paris

10.3.   IEGULDĪJUMU ATBALSTA SADERĪBA ATBILSTOŠI 2005. GADA AVIĀCIJAS VADLĪNIJĀM

IEGULDĪJUMU ATBALSTA SADERĪBA ATBILSTOŠI 2005. GADA AVIĀCIJAS VADLĪNIJĀM

| (509) | Saskaņā ar 2005. gada Aviācijas vadlīniju 61. punktu Komisijai jāizvērtē, vai ir izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi:






  a) | infrastruktūras būvēšana un ekspluatācija atbilst skaidri noteiktam vispārējo interešu mērķim (reģionālā attīstība, pieejamība u. c.); |
| --- | --- | --- |

(509)

Saskaņā ar 2005. gada Aviācijas vadlīniju 61. punktu Komisijai jāizvērtē, vai ir izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi:

a)

infrastruktūras būvēšana un ekspluatācija atbilst skaidri noteiktam vispārējo interešu mērķim (reģionālā attīstība, pieejamība u. c.);

| b) | infrastruktūra ir vajadzīga un proporcionāla noteiktajam mērķim; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūra ir vajadzīga un proporcionāla noteiktajam mērķim;

| c) | prognozes par infrastruktūras izmantošanu vidējā termiņā ir apmierinošas, jo īpaši, ņemot vērā pašreizējās infrastruktūras izmantošanu; |
| --- | --- |

c)

prognozes par infrastruktūras izmantošanu vidējā termiņā ir apmierinošas, jo īpaši, ņemot vērā pašreizējās infrastruktūras izmantošanu;

| d) | infrastruktūra ir vienlīdzīgi un bez diskriminācijas pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem, un |
| --- | --- |

d)

infrastruktūra ir vienlīdzīgi un bez diskriminācijas pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem, un

| e) | ietekme uz tirdzniecības attīstību nav pretrunā Savienības interesēm. |
| --- | --- |

e)

ietekme uz tirdzniecības attīstību nav pretrunā Savienības interesēm.

| (510) | Turklāt, lai valsts atbalsts lidostām būtu saderīgs, tam tāpat kā jebkuram citam valsts atbalsta pasākumam jābūt ar stimulējošu ietekmi un jābūt nepieciešamam un proporcionālam attiecībā pret noteikto likumīgo mērķi. |
| --- | --- |

(510)

Turklāt, lai valsts atbalsts lidostām būtu saderīgs, tam tāpat kā jebkuram citam valsts atbalsta pasākumam jābūt ar stimulējošu ietekmi un jābūt nepieciešamam un proporcionālam attiecībā pret noteikto likumīgo mērķi.

| (511) | Vācija norādīja, ka ieguldījumu atbalsts par labu FFHG atbilst visiem 2005. gada Aviācijas vadlīnijās noteiktajiem saderības kritērijiem. |
| --- | --- |

(511)

Vācija norādīja, ka ieguldījumu atbalsts par labu FFHG atbilst visiem 2005. gada Aviācijas vadlīnijās noteiktajiem saderības kritērijiem.

FFHG

a)   
  Atbalsts ir ieguldījums skaidri noteikta vispārējo interešu mērķa sasniegšanā

Atbalsts ir ieguldījums skaidri noteikta vispārējo interešu mērķa sasniegšanā

| (512) | Ieguldījumu atbalsts par labu FFHG tika piešķirts, lai finansētu bijušās ASV militārās bāzes turpmāku pārveidošanu par civilu lidostu un būtiski attīstītu lidostas infrastruktūru. Minētie pasākumi bija būtisks ieguldījums Hunsrika reģiona attīstībā un savienojamībā un jaunu darbavietu izveidē šajā reģionā, kura ekonomiku būtiski iedragāja ASV militārās bāzes slēgšana, kā arī Frankfurtes pie Mainas lidostas atslogošanā. |
| --- | --- |

(512)

Ieguldījumu atbalsts par labu FFHG tika piešķirts, lai finansētu bijušās ASV militārās bāzes turpmāku pārveidošanu par civilu lidostu un būtiski attīstītu lidostas infrastruktūru. Minētie pasākumi bija būtisks ieguldījums Hunsrika reģiona attīstībā un savienojamībā un jaunu darbavietu izveidē šajā reģionā, kura ekonomiku būtiski iedragāja ASV militārās bāzes slēgšana, kā arī Frankfurtes pie Mainas lidostas atslogošanā.

FFHG

| (513) | Kā norādīja Vācija, Hunsrika reģionu ieskauj vairākas teritorijas (piemēram, Birkenfeldes lauku teritorija), kas bija atzīmētas kā tādas, kam vajadzīgs atbalsts “Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” ietvaros. Faktiski attiecīgajā laikposmā Birkenfeldes lauku teritorija vismaz daļēji tika uzskatīta par reģionu, kurā iekšzemes kopprodukts (IKP) bija zemāks par vidējo Savienībā (128). |
| --- | --- |

(513)

Kā norādīja Vācija, Hunsrika reģionu ieskauj vairākas teritorijas (piemēram, Birkenfeldes lauku teritorija), kas bija atzīmētas kā tādas, kam vajadzīgs atbalsts “Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” ietvaros. Faktiski attiecīgajā laikposmā Birkenfeldes lauku teritorija vismaz daļēji tika uzskatīta par reģionu, kurā iekšzemes kopprodukts (IKP) bija zemāks par vidējo Savienībā (128).

Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur

128

| (514) | Komisija uzskata, ka Frankfurtes-Hānas lidostas attīstīšana arī būtiski veicināja jaunu darbavietu radīšanu Hunsrika reģionā. Vācija apliecināja, ka, ņemot vērā visas lidostas darbības kopumā, Frankfurtes-Hānas lidosta 2012. gadā Hunsrika reģionā radīja 3 063 darbavietas, no kurām 74 % bija pilnslodzes darbavietu, un 90 % šajās darbavietās strādājošo arī dzīvo minētajā reģionā. |
| --- | --- |

(514)

Komisija uzskata, ka Frankfurtes-Hānas lidostas attīstīšana arī būtiski veicināja jaunu darbavietu radīšanu Hunsrika reģionā. Vācija apliecināja, ka, ņemot vērā visas lidostas darbības kopumā, Frankfurtes-Hānas lidosta 2012. gadā Hunsrika reģionā radīja 3 063 darbavietas, no kurām 74 % bija pilnslodzes darbavietu, un 90 % šajās darbavietās strādājošo arī dzīvo minētajā reģionā.

| (515) | Turklāt Frankfurtes-Hānas lidostas attīstīšanai arī bija pozitīva netieša, ierosināta un veicinoša ietekme uz darbavietu radīšanu reģionā, kā arī reģiona attīstību kopumā, jo tā palielināja ekonomiskās un tūrisma aktivitātes. Kā liecina Vācijas sniegtā informācija, Frankfurtes-Hānas lidosta ievērojami palīdz uzlabot Reinzemes-Pfalcas federālās zemes ienākošā tūrisma (~ 33 % pasažieru, kas atbilst aptuveni 1 miljonam pasažieru 2005. gadā) un izejošā tūrisma (~ 67 % pasažieru) attīstību. Kā norādīja Vācija, 88 % ielidojošo pasažieru uzturas reģionā vismaz vienu diennakti un 2005. gadā nakšņoja reģionā aptuveni 5,7 miljonus reižu. Tā kā 88 % tūristu, kuri ierodas caur Frankfurtes-Hānas lidostu, uzturas vismaz vienu diennakti un vairāk nekā 80 % no viņiem uzturas pat no divām līdz desmit diennaktīm, viņu radītais kopējais apgrozījums ir aptuveni EUR 133,7 miljoni gadā. Turklāt ienākošais tūrisms Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē ir radījis aptuveni 11 000 darbavietu. |
| --- | --- |

(515)

Turklāt Frankfurtes-Hānas lidostas attīstīšanai arī bija pozitīva netieša, ierosināta un veicinoša ietekme uz darbavietu radīšanu reģionā, kā arī reģiona attīstību kopumā, jo tā palielināja ekonomiskās un tūrisma aktivitātes. Kā liecina Vācijas sniegtā informācija, Frankfurtes-Hānas lidosta ievērojami palīdz uzlabot Reinzemes-Pfalcas federālās zemes ienākošā tūrisma (~ 33 % pasažieru, kas atbilst aptuveni 1 miljonam pasažieru 2005. gadā) un izejošā tūrisma (~ 67 % pasažieru) attīstību. Kā norādīja Vācija, 88 % ielidojošo pasažieru uzturas reģionā vismaz vienu diennakti un 2005. gadā nakšņoja reģionā aptuveni 5,7 miljonus reižu. Tā kā 88 % tūristu, kuri ierodas caur Frankfurtes-Hānas lidostu, uzturas vismaz vienu diennakti un vairāk nekā 80 % no viņiem uzturas pat no divām līdz desmit diennaktīm, viņu radītais kopējais apgrozījums ir aptuveni EUR 133,7 miljoni gadā. Turklāt ienākošais tūrisms Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē ir radījis aptuveni 11 000 darbavietu.

| (516) | Attiecīgie atbalstītie ieguldījumi arī palīdzēja uzlabot teritorijas pieejamību. Tomēr nerentablu lidostu darbības pārklāšanās (vai papildu neizmantotas jaudas radīšana) nepalīdz sasniegt vispārējo interešu mērķi. Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka ieguldījumu atbalsts neizraisa tādu darbības pārklāšanos, kas pasliktinātu vidēja termiņa prognozes par esošās infrastruktūras izmantošanu citās apkaimē esošajās lidostās. Frankfurtes-Hānas lidostas tuvumā nav citu lidostu, kas atrodas līdz 100 km jeb 60 minūšu brauciena attālumā no tās. Frankfurtes-Hānas lidostai vistuvākās lidostas ir Frankfurtes pie Mainas lidosta, kas atrodas 115 kilometru jeb 1 stundas 15 minūšu brauciena ar automobili attālumā, un Luksemburgas lidosta, kas atrodas 1 stundas 30 minūšu brauciena (111) kilometru attālumā. |
| --- | --- |

(516)

Attiecīgie atbalstītie ieguldījumi arī palīdzēja uzlabot teritorijas pieejamību. Tomēr nerentablu lidostu darbības pārklāšanās (vai papildu neizmantotas jaudas radīšana) nepalīdz sasniegt vispārējo interešu mērķi. Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka ieguldījumu atbalsts neizraisa tādu darbības pārklāšanos, kas pasliktinātu vidēja termiņa prognozes par esošās infrastruktūras izmantošanu citās apkaimē esošajās lidostās. Frankfurtes-Hānas lidostas tuvumā nav citu lidostu, kas atrodas līdz 100 km jeb 60 minūšu brauciena attālumā no tās. Frankfurtes-Hānas lidostai vistuvākās lidostas ir Frankfurtes pie Mainas lidosta, kas atrodas 115 kilometru jeb 1 stundas 15 minūšu brauciena ar automobili attālumā, un Luksemburgas lidosta, kas atrodas 1 stundas 30 minūšu brauciena (111) kilometru attālumā.

| (517) | Frankfurtes pie Mainas lidosta ir starptautiska centrmezgla lidosta, un to apkalpo pārsvarā tīkla pārvadātāji, kas piedāvā lidojumus ar pārsēšanos, savukārt Frankfurtes-Hānas lidosta nodrošina tiešos lidojumus par zemām cenām. Pasažieru plūsma Frankfurtes pie Mainas lidostā kopš 2000. gada ir nepārtraukti palielinājusies – no 49,4 miljoniem pasažieru 2000. gadā līdz aptuveni 58 miljoniem 2012. gadā. Tomēr minētajā laikposmā izaugsmi ietekmēja pārslogojuma problēmas un jaudas ierobežojumi. Kā norādīja Vācija, Frankfurtes pie Mainas lidostas jaudas ierobežojumi tika pastāvīgi pārsniegti. Tāpēc, kā norādīja Vācija, Frankfurtes-Hānas lidostai, jo īpaši ņemot vērā tās diennakts darbības licenci, bija svarīga nozīme papildu jaudas nodrošināšanā, lai mazinātu pārslodzi Frankfurtes pie Mainas lidostā. Faktiski līdz 2009. gadam Fraport bija FFHG akciju kontrolpaketes turētājs, Frankfurtes-Hānas lidostas ekspluatants (2,7 miljoni pasažieru 2013. gadā, aptuveni 4 miljoni 2007. gadā, kad tika sasniegts maksimums) un Frankfurtes pie Mainas lidostas ekspluatants (58 miljoni pasažieru un 2,1 miljons kravu) un šajā saistībā īstenoja dažādošanas stratēģiju. |
| --- | --- |

(517)

Frankfurtes pie Mainas lidosta ir starptautiska centrmezgla lidosta, un to apkalpo pārsvarā tīkla pārvadātāji, kas piedāvā lidojumus ar pārsēšanos, savukārt Frankfurtes-Hānas lidosta nodrošina tiešos lidojumus par zemām cenām. Pasažieru plūsma Frankfurtes pie Mainas lidostā kopš 2000. gada ir nepārtraukti palielinājusies – no 49,4 miljoniem pasažieru 2000. gadā līdz aptuveni 58 miljoniem 2012. gadā. Tomēr minētajā laikposmā izaugsmi ietekmēja pārslogojuma problēmas un jaudas ierobežojumi. Kā norādīja Vācija, Frankfurtes pie Mainas lidostas jaudas ierobežojumi tika pastāvīgi pārsniegti. Tāpēc, kā norādīja Vācija, Frankfurtes-Hānas lidostai, jo īpaši ņemot vērā tās diennakts darbības licenci, bija svarīga nozīme papildu jaudas nodrošināšanā, lai mazinātu pārslodzi Frankfurtes pie Mainas lidostā. Faktiski līdz 2009. gadam Fraport bija FFHG akciju kontrolpaketes turētājs, Frankfurtes-Hānas lidostas ekspluatants (2,7 miljoni pasažieru 2013. gadā, aptuveni 4 miljoni 2007. gadā, kad tika sasniegts maksimums) un Frankfurtes pie Mainas lidostas ekspluatants (58 miljoni pasažieru un 2,1 miljons kravu) un šajā saistībā īstenoja dažādošanas stratēģiju.

Fraport

FFHG

| (518) | Luksemburgas lidostai, kas ir Frankfurtes-Hānas lidostai vistuvākā lidosta, tomēr aptuveni 111 kilometru jeb 1 stundas 30 minūšu brauciena ar automobili attālumā, 2008. gadā bija aptuveni 1,7 miljoni pasažieru, bet 2013. gadā to skaits strauji palielinājās līdz 2,2 miljoniem. Kaut gan Luksemburgas lidosta ir nedaudz mazāka par Frankfurtes-Hānas lidostu pasažieru plūsmas izteiksmē, tās darbības kravu pārvadājumu jomā ir ievērojami apjomīgākas, sasniedzot 674 000 tonnu kravu 2013. gadā. Tā piedāvā dažādus regulāros lidojumus uz Eiropas galvaspilsētām un līgumreisu lidojumus uz atpūtas galamērķiem. Šāda galamērķu izvēle galvenokārt ir paredzēta to finanšu un starptautisko iestāžu darbinieku vajadzībām, kas atrodas Luksemburgā. |
| --- | --- |

(518)

Luksemburgas lidostai, kas ir Frankfurtes-Hānas lidostai vistuvākā lidosta, tomēr aptuveni 111 kilometru jeb 1 stundas 30 minūšu brauciena ar automobili attālumā, 2008. gadā bija aptuveni 1,7 miljoni pasažieru, bet 2013. gadā to skaits strauji palielinājās līdz 2,2 miljoniem. Kaut gan Luksemburgas lidosta ir nedaudz mazāka par Frankfurtes-Hānas lidostu pasažieru plūsmas izteiksmē, tās darbības kravu pārvadājumu jomā ir ievērojami apjomīgākas, sasniedzot 674 000 tonnu kravu 2013. gadā. Tā piedāvā dažādus regulāros lidojumus uz Eiropas galvaspilsētām un līgumreisu lidojumus uz atpūtas galamērķiem. Šāda galamērķu izvēle galvenokārt ir paredzēta to finanšu un starptautisko iestāžu darbinieku vajadzībām, kas atrodas Luksemburgā.

| (519) | Zārbrikenes lidosta atrodas aptuveni 128 kilometru jeb vairāk nekā divu stundu brauciena ar automobili attālumā no Frankfurtes-Hānas lidostas. Turklāt Frankfurtes-Hānas lidostu apkalpo galvenokārt zemo cenu pārvadātāji (Ryanair), un tās uzņēmējdarbības modelī diezgan svarīgu vietu ieņem kravas, savukārt Zārbrikenes lidosta piedāvā galvenokārt regulāros lidojumus uz valsts galamērķiem un samērā maz veic gaisa kravu pārvadājumu. |
| --- | --- |

(519)

Zārbrikenes lidosta atrodas aptuveni 128 kilometru jeb vairāk nekā divu stundu brauciena ar automobili attālumā no Frankfurtes-Hānas lidostas. Turklāt Frankfurtes-Hānas lidostu apkalpo galvenokārt zemo cenu pārvadātāji (Ryanair), un tās uzņēmējdarbības modelī diezgan svarīgu vietu ieņem kravas, savukārt Zārbrikenes lidosta piedāvā galvenokārt regulāros lidojumus uz valsts galamērķiem un samērā maz veic gaisa kravu pārvadājumu.

Ryanair

| (520) | Attiecībā uz Zārbrikenes lidostu Vācija uzsvēra, ka 127 km attālumu līdz Frankfurtes-Hānas lidostai var veikt 1 stundā un 27 minūtēs ar automobili vai aptuveni četrās stundās ar vilcienu. Vācija arī norādīja, ka, ņemot vērā pasažieru un gaisa kravu plūsmu no 2005. gada līdz 2012. gadam, nav iespējams izsecināt, ka starp abām lidostām ir aizstājoša ietekme. |
| --- | --- |

(520)

Attiecībā uz Zārbrikenes lidostu Vācija uzsvēra, ka 127 km attālumu līdz Frankfurtes-Hānas lidostai var veikt 1 stundā un 27 minūtēs ar automobili vai aptuveni četrās stundās ar vilcienu. Vācija arī norādīja, ka, ņemot vērā pasažieru un gaisa kravu plūsmu no 2005. gada līdz 2012. gadam, nav iespējams izsecināt, ka starp abām lidostām ir aizstājoša ietekme.

| (521) | Komisija ņem vērā, ka Frankfurtes-Hānas lidostas un Cveibrikenes lidostas darbības zināmā mērā pārklājas, jo Cveibrikenes lidostā arī notiek gaisa kravu pārkraušana, un tās apkalpotie galamērķi ir galvenokārt līgumreisu galamērķi. Šajā saistībā Komisija norāda, ka kravu pārvadājumi parasti ir mobilāki nekā pasažieru pārvadājumi. (129) Parasti uzskata, ka kravu pārvadājumu lidostu aptvēruma teritoriju rādiuss ir vismaz aptuveni 200 kilometru un brauciena ilgums ir divas stundas. Nozares pārstāvju piezīmes apliecina, ka līdz pusei diennakts ilgs brauciens ar kravas automobili (tas ir, līdz 12 stundām ilgs brauciens ar kravas automobili) kopumā būtu pieņemams kravu ekspeditoriem to preču pārvadāšanai. (130) Turklāt līgumreisu satiksmi parasti mazāk ietekmē termiņi, un tās gadījumā var būt pieņemams brauciena ar automobili ilgums līdz divām stundām. |
| --- | --- |

(521)

Komisija ņem vērā, ka Frankfurtes-Hānas lidostas un Cveibrikenes lidostas darbības zināmā mērā pārklājas, jo Cveibrikenes lidostā arī notiek gaisa kravu pārkraušana, un tās apkalpotie galamērķi ir galvenokārt līgumreisu galamērķi. Šajā saistībā Komisija norāda, ka kravu pārvadājumi parasti ir mobilāki nekā pasažieru pārvadājumi. (129) Parasti uzskata, ka kravu pārvadājumu lidostu aptvēruma teritoriju rādiuss ir vismaz aptuveni 200 kilometru un brauciena ilgums ir divas stundas. Nozares pārstāvju piezīmes apliecina, ka līdz pusei diennakts ilgs brauciens ar kravas automobili (tas ir, līdz 12 stundām ilgs brauciens ar kravas automobili) kopumā būtu pieņemams kravu ekspeditoriem to preču pārvadāšanai. (130) Turklāt līgumreisu satiksmi parasti mazāk ietekmē termiņi, un tās gadījumā var būt pieņemams brauciena ar automobili ilgums līdz divām stundām.

129

130

| (522) | Tomēr jānorāda, ka pirms Cveibrikenes iesaistīšanās tirgū 2006. gadā Frankfurtes-Hānas lidosta jau bija labi zināma lidosta, kurai bija vairāk nekā 3 miljoni pasažieru un caur kuru transportēti 123 000 tonnu kravas. Ņemot vērā abu minēto lidostu vēsturisko attīstību, ģeogrāfisko atrašanās vietu un Frankfurtes-Hānas lidostā pieejamo brīvo jaudu laikā, kad Cveibrikenes lidosta 2006. gadā iesaistījās komercaviācijas tirgū, Komisija secina, ka nevajadzīgu infrastruktūras dublēšanos izraisīja tieši Cveibrikenes lidostas atvēršana. |
| --- | --- |

(522)

Tomēr jānorāda, ka pirms Cveibrikenes iesaistīšanās tirgū 2006. gadā Frankfurtes-Hānas lidosta jau bija labi zināma lidosta, kurai bija vairāk nekā 3 miljoni pasažieru un caur kuru transportēti 123 000 tonnu kravas. Ņemot vērā abu minēto lidostu vēsturisko attīstību, ģeogrāfisko atrašanās vietu un Frankfurtes-Hānas lidostā pieejamo brīvo jaudu laikā, kad Cveibrikenes lidosta 2006. gadā iesaistījās komercaviācijas tirgū, Komisija secina, ka nevajadzīgu infrastruktūras dublēšanos izraisīja tieši Cveibrikenes lidostas atvēršana.

| (523) | Tāpēc Komisija secina, ka ieguldījumi Frankfurtes-Hānas lidostā nav pašreizējās nerentablās infrastruktūras dublēšana. Gluži pretēji – Frankfurtes-Hānas lidostai ir bijusi svarīga nozīme Frankfurtes pie Mainas lidostas atslogošanā, neierobežojot tās paplašināšanās mērķus. Faktiski bija risks, ka bez ieguldījumiem Frankfurtes-Hānas lidostā netiktu pietiekami apmierinātas konkrētā reģiona transporta vajadzības. |
| --- | --- |

(523)

Tāpēc Komisija secina, ka ieguldījumi Frankfurtes-Hānas lidostā nav pašreizējās nerentablās infrastruktūras dublēšana. Gluži pretēji – Frankfurtes-Hānas lidostai ir bijusi svarīga nozīme Frankfurtes pie Mainas lidostas atslogošanā, neierobežojot tās paplašināšanās mērķus. Faktiski bija risks, ka bez ieguldījumiem Frankfurtes-Hānas lidostā netiktu pietiekami apmierinātas konkrētā reģiona transporta vajadzības.

| (524) | Tāpēc, ņemot vērā 512.–523. apsvērumā izklāstītos faktus, Komisija secina, ka ieguldījumu atbalsts, kas novirzīts infrastruktūras būvēšanai un ekspluatācijai Frankfurtes-Hānas lidostā, atbilst skaidri noteiktam vispārējo interešu mērķim, proti, reģiona ekonomikas attīstīšanai, darbavietu radīšanai un reģiona pieejamības uzlabošanai. |
| --- | --- |

(524)

Tāpēc, ņemot vērā 512.–523. apsvērumā izklāstītos faktus, Komisija secina, ka ieguldījumu atbalsts, kas novirzīts infrastruktūras būvēšanai un ekspluatācijai Frankfurtes-Hānas lidostā, atbilst skaidri noteiktam vispārējo interešu mērķim, proti, reģiona ekonomikas attīstīšanai, darbavietu radīšanai un reģiona pieejamības uzlabošanai.

b)   
  Infrastruktūra ir vajadzīga un proporcionāla noteiktajam mērķim

Infrastruktūra ir vajadzīga un proporcionāla noteiktajam mērķim

| (525) | Saskaņā ar Vācijas minēto ieguldījumi tika veikti atbilstoši vajadzībām (un tādējādi bija proporcionāli), un uzbūvētā infrastruktūra bija nepieciešama lidostai, lai nodrošinātu reģiona savienojamību un attīstību un atslogotu Frankfurtes pie Mainas lidostu. |
| --- | --- |

(525)

Saskaņā ar Vācijas minēto ieguldījumi tika veikti atbilstoši vajadzībām (un tādējādi bija proporcionāli), un uzbūvētā infrastruktūra bija nepieciešama lidostai, lai nodrošinātu reģiona savienojamību un attīstību un atslogotu Frankfurtes pie Mainas lidostu.

| (526) | Pamatojoties uz Vācijas sniegto informāciju, Komisija piekrīt, ka finansētie ieguldījumi bija vajadzīgi un proporcionāli noteiktajam vispārējo interešu mērķim. Bez šādiem ieguldījumiem bijušās ASV bāzes pārveidošana par pilnīgi funkcionējošu civilās aviācijas lidostu nebūtu notikusi. Pasažieru un kravu apkalpošanas nodrošinājuma un peronu būvniecība un manevrēšanas ceļu modernizācija bija jāveic, lai plašāk attīstītu civilās aviācijas lidojumus. Tādējādi uzbūvētā infrastruktūra lidostai bija vajadzīga, lai varētu nodrošināt reģiona savienojamību un attīstību. |
| --- | --- |

(526)

Pamatojoties uz Vācijas sniegto informāciju, Komisija piekrīt, ka finansētie ieguldījumi bija vajadzīgi un proporcionāli noteiktajam vispārējo interešu mērķim. Bez šādiem ieguldījumiem bijušās ASV bāzes pārveidošana par pilnīgi funkcionējošu civilās aviācijas lidostu nebūtu notikusi. Pasažieru un kravu apkalpošanas nodrošinājuma un peronu būvniecība un manevrēšanas ceļu modernizācija bija jāveic, lai plašāk attīstītu civilās aviācijas lidojumus. Tādējādi uzbūvētā infrastruktūra lidostai bija vajadzīga, lai varētu nodrošināt reģiona savienojamību un attīstību.

| (527) | Infrastruktūras projekts arī tika īstenots tikai tiktāl, ciktāl tas bija nepieciešams, lai sasniegtu izvirzītos mērķus – kaut gan infrastruktūra bija uzbūvēta maksimālajai pasažieru plūsmai, kas ir aptuveni 4–5 miljoni pasažieru, un 500 000 tonnu kravas, 1. un 2. tabulā norādītie statistikas dati liecina, ka pasažieru plūsma pastāvīgi palielinājās līdz 2007. gadam, sasniedzot rekordlielu skaitu, proti, 4 miljonus (pēc samazinājuma līdz 2,7 miljoniem pasažieru 2013. gadā 532. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ), un ka kravu apjoms palielinājās līdz vairāk nekā 500 000 tonnu 2011. gadā. Tas nozīmē, ka plānotā satiksmes plūsma lielā mērā bija atbilstoša faktiskajam pieprasījumam un ieguldījumi nebija nesamērīgi lieli. |
| --- | --- |

(527)

Infrastruktūras projekts arī tika īstenots tikai tiktāl, ciktāl tas bija nepieciešams, lai sasniegtu izvirzītos mērķus – kaut gan infrastruktūra bija uzbūvēta maksimālajai pasažieru plūsmai, kas ir aptuveni 4–5 miljoni pasažieru, un 500 000 tonnu kravas, 1. un 2. tabulā norādītie statistikas dati liecina, ka pasažieru plūsma pastāvīgi palielinājās līdz 2007. gadam, sasniedzot rekordlielu skaitu, proti, 4 miljonus (pēc samazinājuma līdz 2,7 miljoniem pasažieru 2013. gadā 532. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ), un ka kravu apjoms palielinājās līdz vairāk nekā 500 000 tonnu 2011. gadā. Tas nozīmē, ka plānotā satiksmes plūsma lielā mērā bija atbilstoša faktiskajam pieprasījumam un ieguldījumi nebija nesamērīgi lieli.

| (528) | Lai gan ir svarīgi izvairīties no tā, ka ieguldījumi dublē esošu nerentablu lidostu, konkrētajā gadījumā šādas dublēšanas nav. Kā jau paskaidrots 516.–523. apsvērumā, nav citu lidostu līdz 100 kilometru jeb 60 minūšu brauciena attālumā, un pat tad, ja tiktu uzskatīts, ka aptvēruma teritorija ir plašāka, dublēšanas ietekmes tik un tā nebūtu. Vistuvākā lidosta ir Frankfurtes pie Mainas lidosta, ko bija plānots atslogot ar Frankfurtes-Hānas lidostu. |
| --- | --- |

(528)

Lai gan ir svarīgi izvairīties no tā, ka ieguldījumi dublē esošu nerentablu lidostu, konkrētajā gadījumā šādas dublēšanas nav. Kā jau paskaidrots 516.–523. apsvērumā, nav citu lidostu līdz 100 kilometru jeb 60 minūšu brauciena attālumā, un pat tad, ja tiktu uzskatīts, ka aptvēruma teritorija ir plašāka, dublēšanas ietekmes tik un tā nebūtu. Vistuvākā lidosta ir Frankfurtes pie Mainas lidosta, ko bija plānots atslogot ar Frankfurtes-Hānas lidostu.

| (529) | Ņemot vērā izklāstītos apsvērumus, Komisija uzskata, ka šis saderības nosacījums ir izpildīts. |
| --- | --- |

(529)

Ņemot vērā izklāstītos apsvērumus, Komisija uzskata, ka šis saderības nosacījums ir izpildīts.

c)   
  Prognozes par infrastruktūras izmantošanu vidējā termiņā ir apmierinošas

Prognozes par infrastruktūras izmantošanu vidējā termiņā ir apmierinošas

| (530) | Vācija norādīja, ka, pirms tika pieņemts lēmums vēl vairāk attīstīt lidostas infrastruktūru, ārēji eksperti veica satiksmes plūsmas prognožu pētījumus, lai apzinātu Frankfurtes-Hānas lidostas satiksmes plūsmas potenciālu. |
| --- | --- |

(530)

Vācija norādīja, ka, pirms tika pieņemts lēmums vēl vairāk attīstīt lidostas infrastruktūru, ārēji eksperti veica satiksmes plūsmas prognožu pētījumus, lai apzinātu Frankfurtes-Hānas lidostas satiksmes plūsmas potenciālu.

| (531) | Iesniegtā informācija liecina, ka tobrīd ārējie eksperti prognozēja ievērojamu pieaugumu no 0,3 miljoniem pasažieru 2000. gadā līdz 3,8 miljoniem pasažieru līdz 2010. gadam (sk. 2., 3. un 4. attēlu). Attiecībā uz kravu apjomu eksperti prognozēja pieaugumu no 151 000 tonnu 2001. gadā līdz 386 000 tonnu 2010. gadā (sk. 5. attēlu), paredzot, ka pieaugumu kravu jomā laikposmā no 2006. gada līdz 2010. gadam veicinās kravu pārvadājumi, kas tiek novirzīti no Frankfurtes pie Mainas lidostas lidojumu ierobežojumu dēļ. Tomēr šādas prognozes varētu piepildīties tikai tad, ja ieguldījumi tiktu veikti plānotajā apmērā. |
| --- | --- |

(531)

Iesniegtā informācija liecina, ka tobrīd ārējie eksperti prognozēja ievērojamu pieaugumu no 0,3 miljoniem pasažieru 2000. gadā līdz 3,8 miljoniem pasažieru līdz 2010. gadam (sk. 2., 3. un 4. attēlu). Attiecībā uz kravu apjomu eksperti prognozēja pieaugumu no 151 000 tonnu 2001. gadā līdz 386 000 tonnu 2010. gadā (sk. 5. attēlu), paredzot, ka pieaugumu kravu jomā laikposmā no 2006. gada līdz 2010. gadam veicinās kravu pārvadājumi, kas tiek novirzīti no Frankfurtes pie Mainas lidostas lidojumu ierobežojumu dēļ. Tomēr šādas prognozes varētu piepildīties tikai tad, ja ieguldījumi tiktu veikti plānotajā apmērā.

| (532) | Komisija ņem vērā, ka šādas satiksmes plūsmas prognozes (sk. 531. apsvērumu) apstiprināja faktiskā satiksmes plūsmas attīstība Frankfurtes-Hānas lidostā (sk. 1. un 2. tabulu). Frankfurtes-Hānas lidosta 2007. gadā apkalpoja aptuveni 4 miljonus pasažieru. Pēc būtiskas izaugsmes perioda pēdējo gadu laikā gaisa satiksmi Vācijā un Savienībā ir negatīvi ietekmējusi 2008./2009. gada ekonomikas un finanšu krīze, kuras dēļ Vācijā 2009. gadā samazinājās pasažieru gaisa pārvadājumi. Pasažieru plūsmas dinamiku Frankfurtes-Hānas lidostā ietekmēja arī aviopasažieru nodokļa ieviešana Vācijā 2011. gadā. Pašlaik Frankfurtes-Hānas lidosta apkalpo aptuveni 2,7 miljonus pasažieru gadā. Kravu pārvadājumu jomā Frankfurtes-Hānas lidostā 2011. gadā pārkrāva 565 000 tonnu kravu. Bankrotējot vienam no lidostas klientiem, lidosta 2013. gadā apstrādāja tikai 447 000 tonnu kravu. |
| --- | --- |

(532)

Komisija ņem vērā, ka šādas satiksmes plūsmas prognozes (sk. 531. apsvērumu) apstiprināja faktiskā satiksmes plūsmas attīstība Frankfurtes-Hānas lidostā (sk. 1. un 2. tabulu). Frankfurtes-Hānas lidosta 2007. gadā apkalpoja aptuveni 4 miljonus pasažieru. Pēc būtiskas izaugsmes perioda pēdējo gadu laikā gaisa satiksmi Vācijā un Savienībā ir negatīvi ietekmējusi 2008./2009. gada ekonomikas un finanšu krīze, kuras dēļ Vācijā 2009. gadā samazinājās pasažieru gaisa pārvadājumi. Pasažieru plūsmas dinamiku Frankfurtes-Hānas lidostā ietekmēja arī aviopasažieru nodokļa ieviešana Vācijā 2011. gadā. Pašlaik Frankfurtes-Hānas lidosta apkalpo aptuveni 2,7 miljonus pasažieru gadā. Kravu pārvadājumu jomā Frankfurtes-Hānas lidostā 2011. gadā pārkrāva 565 000 tonnu kravu. Bankrotējot vienam no lidostas klientiem, lidosta 2013. gadā apstrādāja tikai 447 000 tonnu kravu.

| (533) | Tāpēc, ņemot vērā izklāstītos apsvērumus, var secināt, ka Frankfurtes-Hānas lidosta jau izmanto lielāko daļu savas jaudas un ka prognozes par jaudas izmantošanu vidējā termiņā bija apmierinošas. |
| --- | --- |

(533)

Tāpēc, ņemot vērā izklāstītos apsvērumus, var secināt, ka Frankfurtes-Hānas lidosta jau izmanto lielāko daļu savas jaudas un ka prognozes par jaudas izmantošanu vidējā termiņā bija apmierinošas.

d)   
  Vienlīdzīga un nediskriminējoša piekļuve infrastruktūrai

Vienlīdzīga un nediskriminējoša piekļuve infrastruktūrai

| (534) | Lidosta ir vienlīdzīgi un bez diskriminācijas pieejama visiem potenciālajiem lidostas lietotājiem. Frankfurtes-Hānas lidostā piemērojamais lidostas maksu cenrādis patiešām ir pārredzami, nediskriminējoši un publiski pieejams visiem potenciālajiem un pašreizējiem lidostas lietotājiem. Visas par infrastruktūras izmantošanu faktiski maksāto lidostas maksu atšķirības bija komerciāli pamatotas. (131) |
| --- | --- |

(534)

Lidosta ir vienlīdzīgi un bez diskriminācijas pieejama visiem potenciālajiem lidostas lietotājiem. Frankfurtes-Hānas lidostā piemērojamais lidostas maksu cenrādis patiešām ir pārredzami, nediskriminējoši un publiski pieejams visiem potenciālajiem un pašreizējiem lidostas lietotājiem. Visas par infrastruktūras izmantošanu faktiski maksāto lidostas maksu atšķirības bija komerciāli pamatotas. (131)

131

| (535) | Tāpēc Komisija uzskata, ka šis nosacījums ir izpildīts. |
| --- | --- |

(535)

Tāpēc Komisija uzskata, ka šis nosacījums ir izpildīts.

e)   
  Ietekme uz tirdzniecību nav pretrunā vispārējām interesēm

Ietekme uz tirdzniecību nav pretrunā vispārējām interesēm

| (536) | Saskaņā ar 2005. gada Aviācijas vadlīniju 39. punktu lidostas kategorija var sniegt informāciju par to, cik lielā mērā lidostas savstarpēji konkurē un kādā mērā lidostai piešķirtais publiskais finansējums var izkropļot konkurenci. |
| --- | --- |

(536)

Saskaņā ar 2005. gada Aviācijas vadlīniju 39. punktu lidostas kategorija var sniegt informāciju par to, cik lielā mērā lidostas savstarpēji konkurē un kādā mērā lidostai piešķirtais publiskais finansējums var izkropļot konkurenci.

| (537) | Frankfurtes-Hānas lidostas aptvēruma teritorijā (1 stundas brauciena ar automobili jeb 100 kilometru attālumā) nav citu komerciāli izmantojamu lidostu. Komisija uzskata, ka pat tad, ja aptvēruma teritoriju paplašinātu, atbalstam nav pārmērīgas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(537)

Frankfurtes-Hānas lidostas aptvēruma teritorijā (1 stundas brauciena ar automobili jeb 100 kilometru attālumā) nav citu komerciāli izmantojamu lidostu. Komisija uzskata, ka pat tad, ja aptvēruma teritoriju paplašinātu, atbalstam nav pārmērīgas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (538) | Attiecībā uz Frankfurtes pie Mainas lidostu (vistuvāko lidostu aptuveni 115 kilometru jeb 1 stundas 15 minūšu brauciena attālumā) ieguldījumi Frankfurtes-Hānas lidostā neradīja negatīvu aizstājošu ietekmi. Faktiski Fraport pirms darbības sākšanas Frankfurtes-Hānas lidostā jau bija Frankfurtes pie Mainas lidostas ekspluatants, bet tomēr ieguldīja Frankfurtes-Hānas lidostā, lai atslogotu Frankfurtes pie Mainas lidostu, jo šajā centrmezgla lidostā nākotnē tika paredzams jaudas pārpalikums. Proti, nakts lidojumu aizliegums Frankfurtes pie Mainas lidostā bija viens no galvenajiem faktoriem, kas jāņem vērā, jo Frankfurtes-Hānas lidostai bija diennakts darbības licence. |
| --- | --- |

(538)

Attiecībā uz Frankfurtes pie Mainas lidostu (vistuvāko lidostu aptuveni 115 kilometru jeb 1 stundas 15 minūšu brauciena attālumā) ieguldījumi Frankfurtes-Hānas lidostā neradīja negatīvu aizstājošu ietekmi. Faktiski Fraport pirms darbības sākšanas Frankfurtes-Hānas lidostā jau bija Frankfurtes pie Mainas lidostas ekspluatants, bet tomēr ieguldīja Frankfurtes-Hānas lidostā, lai atslogotu Frankfurtes pie Mainas lidostu, jo šajā centrmezgla lidostā nākotnē tika paredzams jaudas pārpalikums. Proti, nakts lidojumu aizliegums Frankfurtes pie Mainas lidostā bija viens no galvenajiem faktoriem, kas jāņem vērā, jo Frankfurtes-Hānas lidostai bija diennakts darbības licence.

Fraport

| (539) | Lai gan Frankfurtes-Hānas lidostā no 2000. gada līdz 2007. gadam notika būtiska izaugsme, 1. un 2. tabula liecina, ka salīdzinājumā ar Frankfurtes pie Mainas lidostu satiksmes īpatsvars joprojām bija ļoti neliels. No 2000. gada līdz 2003. gadam Frankfurtes pie Mainas lidostā pastāvīgi palielinājās pasažieru skaits – no 48 miljoniem 2000. gadā līdz 54,2 miljoniem 2007. gadā. Ekonomikas krīzes dēļ 2009. gadā minētajā lidostā pasažieru skaits nedaudz samazinājās līdz 50,9 miljoniem, bet tad atkal strauji palielinājās līdz 58 miljoniem. Kravu jomā Frankfurtes pie Mainas lidostā notika pastāvīgs palielinājums no 1,6 miljoniem tonnu līdz 2,2 miljoniem tonnu 2013. gadā. |
| --- | --- |

(539)

Lai gan Frankfurtes-Hānas lidostā no 2000. gada līdz 2007. gadam notika būtiska izaugsme, 1. un 2. tabula liecina, ka salīdzinājumā ar Frankfurtes pie Mainas lidostu satiksmes īpatsvars joprojām bija ļoti neliels. No 2000. gada līdz 2003. gadam Frankfurtes pie Mainas lidostā pastāvīgi palielinājās pasažieru skaits – no 48 miljoniem 2000. gadā līdz 54,2 miljoniem 2007. gadā. Ekonomikas krīzes dēļ 2009. gadā minētajā lidostā pasažieru skaits nedaudz samazinājās līdz 50,9 miljoniem, bet tad atkal strauji palielinājās līdz 58 miljoniem. Kravu jomā Frankfurtes pie Mainas lidostā notika pastāvīgs palielinājums no 1,6 miljoniem tonnu līdz 2,2 miljoniem tonnu 2013. gadā.

| (540) | Attiecībā uz citām lidostām Komisija jau ir paskaidrojusi, ka ieguldījumiem Frankfurtes-Hānas lidostā nebija būtiskas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. (132) Tas pats attiecas arī uz Cveibrikenes lidostu, ņemot vērā, ka tieši tā rada nevajadzīgu infrastruktūras dublēšanos (un tādējādi ir atbildīga par jebkuru kropļojošu ietekmi uz konkurenci). |
| --- | --- |

(540)

Attiecībā uz citām lidostām Komisija jau ir paskaidrojusi, ka ieguldījumiem Frankfurtes-Hānas lidostā nebija būtiskas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. (132) Tas pats attiecas arī uz Cveibrikenes lidostu, ņemot vērā, ka tieši tā rada nevajadzīgu infrastruktūras dublēšanos (un tādējādi ir atbildīga par jebkuru kropļojošu ietekmi uz konkurenci).

132

| (541) | Turklāt atšķirībā no Frankfurtes pie Mainas lidostas un Luksemburgas lidostas līdz Frankfurtes-Hānas lidostai nevar nokļūt ar vilcienu. Kopumā nav paredzama aizstājoša ietekme uz dzelzceļa transportu. |
| --- | --- |

(541)

Turklāt atšķirībā no Frankfurtes pie Mainas lidostas un Luksemburgas lidostas līdz Frankfurtes-Hānas lidostai nevar nokļūt ar vilcienu. Kopumā nav paredzama aizstājoša ietekme uz dzelzceļa transportu.

| (542) | Ņemot vērā 536.–541. apsvērumā izklāstītos faktus, Komisija uzskata, ka jebkāda pārmērīga negatīva ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm ir ierobežota līdz minimumam. |
| --- | --- |

(542)

Ņemot vērā 536.–541. apsvērumā izklāstītos faktus, Komisija uzskata, ka jebkāda pārmērīga negatīva ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm ir ierobežota līdz minimumam.

f)   
  Stimulējoša ietekme, nepieciešamība un samērīgums

Stimulējoša ietekme, nepieciešamība un samērīgums

| (543) | Komisijai jānosaka, vai Frankfurtes-Hānas lidostai piešķirtais valsts atbalsts ir mainījis atbalsta saņēmēja rīcību tādējādi, ka tas ir veicis darbības, ar kurām tiek veicināta vispārējo interešu mērķa sasniegšana un kuras tas i) neveiktu atbalsta nepiešķiršanas gadījumā vai ii) veiktu daudz ierobežotāk vai citādāk. Turklāt atbalsts tiek uzskatīts par samērīgu tikai tad, ja tādu pašu rezultātu nevarētu sasniegt ar mazāku atbalstu un mazākiem izkropļojumiem. Tas nozīmē, ka atbalsta apjomam un intensitātei jābūt ierobežotiem līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu. |
| --- | --- |

(543)

Komisijai jānosaka, vai Frankfurtes-Hānas lidostai piešķirtais valsts atbalsts ir mainījis atbalsta saņēmēja rīcību tādējādi, ka tas ir veicis darbības, ar kurām tiek veicināta vispārējo interešu mērķa sasniegšana un kuras tas i) neveiktu atbalsta nepiešķiršanas gadījumā vai ii) veiktu daudz ierobežotāk vai citādāk. Turklāt atbalsts tiek uzskatīts par samērīgu tikai tad, ja tādu pašu rezultātu nevarētu sasniegt ar mazāku atbalstu un mazākiem izkropļojumiem. Tas nozīmē, ka atbalsta apjomam un intensitātei jābūt ierobežotiem līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu.

| (544) | Saskaņā ar Vācijas iesniegto informāciju šos ieguldījumus nevarētu īstenot bez piešķirtā atbalsta. Vācija norādīja, ka atbalsts ir nepieciešams, jo tas kompensē tikai finansēšanas izmaksas, un mazākas summas gadījumā ieguldījumu līmenis būtu zemāks. |
| --- | --- |

(544)

Saskaņā ar Vācijas iesniegto informāciju šos ieguldījumus nevarētu īstenot bez piešķirtā atbalsta. Vācija norādīja, ka atbalsts ir nepieciešams, jo tas kompensē tikai finansēšanas izmaksas, un mazākas summas gadījumā ieguldījumu līmenis būtu zemāks.

| (545) | Kā liecina 3. un 4. tabulā apkopotie finanšu rezultāti, lidosta joprojām darbojas ar zaudējumiem un nespēj finansēt savas ieguldījumu izmaksas. Tāpēc var secināt, ka šis atbalsts bija vajadzīgs ieguldījumu veikšanai, lai varētu atslogot lidostas infrastruktūru un izpildīt spēkā esošās prasības attiecībā uz mūsdienīgu lidostas infrastruktūru. Bez šā atbalsta Frankfurtes-Hānas lidosta nebūtu varējusi apmierināt aviokompāniju, pasažieru un kravu ekspeditoru prognozējamo pieprasījumu, un būtu samazinājies lidostas saimnieciskās darbības līmenis. |
| --- | --- |

(545)

Kā liecina 3. un 4. tabulā apkopotie finanšu rezultāti, lidosta joprojām darbojas ar zaudējumiem un nespēj finansēt savas ieguldījumu izmaksas. Tāpēc var secināt, ka šis atbalsts bija vajadzīgs ieguldījumu veikšanai, lai varētu atslogot lidostas infrastruktūru un izpildīt spēkā esošās prasības attiecībā uz mūsdienīgu lidostas infrastruktūru. Bez šā atbalsta Frankfurtes-Hānas lidosta nebūtu varējusi apmierināt aviokompāniju, pasažieru un kravu ekspeditoru prognozējamo pieprasījumu, un būtu samazinājies lidostas saimnieciskās darbības līmenis.

| (546) | Ir jāņem vērā arī tas, ka konkrētais valsts atbalsts tika piešķirts laikposmā, kad FFHG veica ļoti būtiskus ieguldījumus infrastruktūrā (vairāk nekā EUR 220 miljoni 2001.–2012. gadā). Tātad ieguldījumu atbalsts sedz tikai daļu no kopējām ieguldījumu izmaksām. |
| --- | --- |

(546)

Ir jāņem vērā arī tas, ka konkrētais valsts atbalsts tika piešķirts laikposmā, kad FFHG veica ļoti būtiskus ieguldījumus infrastruktūrā (vairāk nekā EUR 220 miljoni 2001.–2012. gadā). Tātad ieguldījumu atbalsts sedz tikai daļu no kopējām ieguldījumu izmaksām.

FFHG

| (547) | Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgajam atbalsta pasākumam bija stimulējoša ietekme, ka atbalsta apjoms bija ierobežots līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu, un tādējādi bija samērīgs. |
| --- | --- |

(547)

Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgajam atbalsta pasākumam bija stimulējoša ietekme, ka atbalsta apjoms bija ierobežots līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu, un tādējādi bija samērīgs.

Secinājums

Secinājums

| (548) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka Frankfurtes-Hānas lidostai piešķirtais ieguldījumu atbalsts ir saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, jo tas atbilst 2005. gada Aviācijas vadlīniju 61. punktā paredzētajiem saderības nosacījumiem. |
| --- | --- |

(548)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija secina, ka Frankfurtes-Hānas lidostai piešķirtais ieguldījumu atbalsts ir saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, jo tas atbilst 2005. gada Aviācijas vadlīniju 61. punktā paredzētajiem saderības nosacījumiem.

10.4.   DARBĪBAS ATBALSTA SADERĪBA ATBILSTOŠI 2014. GADA AVIĀCIJAS PAMATNOSTĀDNĒM

DARBĪBAS ATBALSTA SADERĪBA ATBILSTOŠI 2014. GADA AVIĀCIJAS PAMATNOSTĀDNĒM

| (549) | 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 5.1. iedaļā ir noteikti kritēriji, ko Komisija piemēros, izvērtējot darbības atbalsta saderību ar iekšējo tirgu atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. Atbilstoši 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 172. punktam Komisija piemēros minētos kritērijus visās lietās, kas saistītas ar darbības atbalstu, tostarp izskatīšanā esošiem paziņojumiem un nelikumīga nepaziņota atbalsta lietām. |
| --- | --- |

(549)

2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 5.1. iedaļā ir noteikti kritēriji, ko Komisija piemēros, izvērtējot darbības atbalsta saderību ar iekšējo tirgu atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. Atbilstoši 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 172. punktam Komisija piemēros minētos kritērijus visās lietās, kas saistītas ar darbības atbalstu, tostarp izskatīšanā esošiem paziņojumiem un nelikumīga nepaziņota atbalsta lietām.

| (550) | Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 137. punktu nelikumīgu darbības atbalstu, kas piešķirts pirms 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu publicēšanas dienas, var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu apjomā, kurš atbilst nesegtajām darbības izmaksām, ja ir izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi:






  a) | ieguldījums skaidri definēta vispārējas nozīmes mērķu sasniegšanā – šis nosacījums cita starpā ir izpildīts, ja atbalsts palielina Savienības iedzīvotāju mobilitāti un savienojumus starp reģioniem vai veicina reģiona attīstību (133); |
| --- | --- | --- |

(550)

Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 137. punktu nelikumīgu darbības atbalstu, kas piešķirts pirms 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu publicēšanas dienas, var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu apjomā, kurš atbilst nesegtajām darbības izmaksām, ja ir izpildīti šādi kumulatīvi nosacījumi:

a)

ieguldījums skaidri definēta vispārējas nozīmes mērķu sasniegšanā – šis nosacījums cita starpā ir izpildīts, ja atbalsts palielina Savienības iedzīvotāju mobilitāti un savienojumus starp reģioniem vai veicina reģiona attīstību (133);

ieguldījums skaidri definēta vispārējas nozīmes mērķu sasniegšanā

133

| b) | valsts iejaukšanās nepieciešamība – atbalstam jābūt vērstam uz tādu situāciju risināšanu, kurās atbalsts var sniegt būtisku uzlabojumu, ko tirgus pats nespētu nodrošināt (134); |
| --- | --- |

b)

valsts iejaukšanās nepieciešamība – atbalstam jābūt vērstam uz tādu situāciju risināšanu, kurās atbalsts var sniegt būtisku uzlabojumu, ko tirgus pats nespētu nodrošināt (134);

valsts iejaukšanās nepieciešamība

134

| c) | stimulējošas iedarbības pastāvēšana – šis nosacījums ir izpildīts, ja pastāv iespēja, ka bez darbības atbalsta saimnieciskās darbības līmenis attiecīgajā lidostā, ņemot vērā iespējamo ieguldījumu atbalstu un aviopasažieru plūsmas apjomu, tiks būtiski samazināts (135); |
| --- | --- |

c)

stimulējošas iedarbības pastāvēšana – šis nosacījums ir izpildīts, ja pastāv iespēja, ka bez darbības atbalsta saimnieciskās darbības līmenis attiecīgajā lidostā, ņemot vērā iespējamo ieguldījumu atbalstu un aviopasažieru plūsmas apjomu, tiks būtiski samazināts (135);

stimulējošas iedarbības pastāvēšana

135

| d) | atbalsta summas samērīgums (atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam) – lai darbības atbalsts lidostām būtu samērīgs, tam ir jābūt ierobežotam līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu (136); |
| --- | --- |

d)

atbalsta summas samērīgums (atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam) – lai darbības atbalsts lidostām būtu samērīgs, tam ir jābūt ierobežotam līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu (136);

atbalsta summas samērīgums (atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam

136

| e) | izvairīšanās no pārmērīgas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību. (137) |
| --- | --- |

e)

izvairīšanās no pārmērīgas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību. (137)

izvairīšanās no pārmērīgas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību

137

a)   
  Ieguldījums skaidri definēta vispārējas nozīmes mērķa sasniegšanā

Ieguldījums skaidri definēta vispārējas nozīmes mērķa sasniegšanā

| (551) | Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. iedaļas a) punktu, lai atvēlētu lidostām laiku pielāgoties jaunajai tirgus realitātei un izvairītos no gaisa satiksmes un reģionu savienojamības pārtraukumiem, uzskatāms, ka ieguldījumu atbalsts lidostām palīdz sasniegt skaidri definētu vispārējas nozīmes mērķi, ja tas i) palielina Savienības iedzīvotāju mobilitāti un reģionu savienojamību, izveidojot piekļuves punktus iekšējiem lidojumiem Savienībā; ii) ir vērsts uz satiksmes pārslodzes novēršanu lidostās, kas ir svarīgākie Savienības transporta mezgli, vai iii) veicina reģionālo attīstību. |
| --- | --- |

(551)

Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. iedaļas a) punktu, lai atvēlētu lidostām laiku pielāgoties jaunajai tirgus realitātei un izvairītos no gaisa satiksmes un reģionu savienojamības pārtraukumiem, uzskatāms, ka ieguldījumu atbalsts lidostām palīdz sasniegt skaidri definētu vispārējas nozīmes mērķi, ja tas i) palielina Savienības iedzīvotāju mobilitāti un reģionu savienojamību, izveidojot piekļuves punktus iekšējiem lidojumiem Savienībā; ii) ir vērsts uz satiksmes pārslodzes novēršanu lidostās, kas ir svarīgākie Savienības transporta mezgli, vai iii) veicina reģionālo attīstību.

| (552) | Ņemot vērā 512.–519. apsvērumā izklāstītos faktus, Komisija uzskata, ka nepārtrauktā Frankfurtes-Hānas lidostas ekspluatācija ir palielinājusi Savienības iedzīvotāju mobilitāti un reģionu savienojamību, Hunsrika reģionā izveidojot piekļuves punktus iekšējiem lidojumiem Savienībā. Nepārtrauktā lidostas ekspluatācija ir arī veicinājusi Hunsrika reģiona attīstību un jaunu darbavietu radīšanu. Turklāt Frankfurtes-Hānas lidostas ekspluatācijas un attīstīšanas mērķis arī bija atslogot Frankfurtes pie Mainas lidostu. |
| --- | --- |

(552)

Ņemot vērā 512.–519. apsvērumā izklāstītos faktus, Komisija uzskata, ka nepārtrauktā Frankfurtes-Hānas lidostas ekspluatācija ir palielinājusi Savienības iedzīvotāju mobilitāti un reģionu savienojamību, Hunsrika reģionā izveidojot piekļuves punktus iekšējiem lidojumiem Savienībā. Nepārtrauktā lidostas ekspluatācija ir arī veicinājusi Hunsrika reģiona attīstību un jaunu darbavietu radīšanu. Turklāt Frankfurtes-Hānas lidostas ekspluatācijas un attīstīšanas mērķis arī bija atslogot Frankfurtes pie Mainas lidostu.

| (553) | Tāpēc Komisija secina, ka attiecīgais pasākums atbilst skaidri definētam vispārējas nozīmes mērķim. |
| --- | --- |

(553)

Tāpēc Komisija secina, ka attiecīgais pasākums atbilst skaidri definētam vispārējas nozīmes mērķim.

b)   
  Valsts iejaukšanās nepieciešamība

Valsts iejaukšanās nepieciešamība

| (554) | Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. iedaļas b) punktu, lai novērtētu, vai valsts atbalsts ir efektīvs līdzeklis vispārējas nozīmes mērķa sasniegšanā, vispirms jāveic risināmās problēmas analīze. Šajā saistībā jebkuram lidostai piešķirtam valsts atbalstam jābūt vērstam uz tādas situācijas risināšanu, kurās atbalsts var sniegt būtisku uzlabojumu, ko nevar nodrošināt tirgus. |
| --- | --- |

(554)

Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. iedaļas b) punktu, lai novērtētu, vai valsts atbalsts ir efektīvs līdzeklis vispārējas nozīmes mērķa sasniegšanā, vispirms jāveic risināmās problēmas analīze. Šajā saistībā jebkuram lidostai piešķirtam valsts atbalstam jābūt vērstam uz tādas situācijas risināšanu, kurās atbalsts var sniegt būtisku uzlabojumu, ko nevar nodrošināt tirgus.

| (555) | Komisija ņem vērā, ka Frankfurtes-Hānas lidosta ir reģionāla lidosta, kas gadā apkalpo aptuveni 2,7 miljonus pasažieru, kuru skaits izmeklēšanas periodā būtiski palielinājās (sk. 1. tabulu). Lidostai ir augstas nemainīgās pamatdarbības izmaksas, un pašreizējos tirgus apstākļos tā nespēj segt savas pamatdarbības izmaksas. Tāpēc ir vajadzīga valsts iejaukšanās (sk. 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 89. punktu). |
| --- | --- |

(555)

Komisija ņem vērā, ka Frankfurtes-Hānas lidosta ir reģionāla lidosta, kas gadā apkalpo aptuveni 2,7 miljonus pasažieru, kuru skaits izmeklēšanas periodā būtiski palielinājās (sk. 1. tabulu). Lidostai ir augstas nemainīgās pamatdarbības izmaksas, un pašreizējos tirgus apstākļos tā nespēj segt savas pamatdarbības izmaksas. Tāpēc ir vajadzīga valsts iejaukšanās (sk. 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 89. punktu).

c)   
  Atbalsta pasākuma piemērotība

Atbalsta pasākuma piemērotība

| (556) | Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. iedaļas c) punktu jebkuram lidostai piešķirtam atbalsta pasākumam jābūt piemērotam politikas instrumentam attiecīgā vispārējas nozīmes mērķa sasniegšanai. Tāpēc dalībvalstij jāpierāda, ka ar citiem mazāk kropļojošiem politikas instrumentiem vai atbalsta instrumentiem to pašu mērķi nebūtu bijis iespējams sasniegt. |
| --- | --- |

(556)

Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. iedaļas c) punktu jebkuram lidostai piešķirtam atbalsta pasākumam jābūt piemērotam politikas instrumentam attiecīgā vispārējas nozīmes mērķa sasniegšanai. Tāpēc dalībvalstij jāpierāda, ka ar citiem mazāk kropļojošiem politikas instrumentiem vai atbalsta instrumentiem to pašu mērķi nebūtu bijis iespējams sasniegt.

| (557) | Kā norādīja Vācija, attiecīgie atbalsta pasākumi ir piemēroti, lai sasniegtu iecerēto vispārējas nozīmes mērķi, ko nebūtu bijis iespējams sasniegt ar citu mazāk kropļojošu politikas instrumentu. |
| --- | --- |

(557)

Kā norādīja Vācija, attiecīgie atbalsta pasākumi ir piemēroti, lai sasniegtu iecerēto vispārējas nozīmes mērķi, ko nebūtu bijis iespējams sasniegt ar citu mazāk kropļojošu politikas instrumentu.

| (558) | Šajā gadījumā atbalsta apjoms bija atbilstošs nesegtajiem pamatdarbības zaudējumiem (sk. 4. tabulu), kas faktiski radušies, un bija ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam, jo atbalsts tika piešķirts tikai faktiski radušos pamatdarbības zaudējumu apmērā. Citi politikas pasākumi neļautu lidostai turpināt tās darbību. Tādējādi zaudējumu kompensācija ir ierobežota līdz minimumam un nerada nekādu peļņu. |
| --- | --- |

(558)

Šajā gadījumā atbalsta apjoms bija atbilstošs nesegtajiem pamatdarbības zaudējumiem (sk. 4. tabulu), kas faktiski radušies, un bija ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam, jo atbalsts tika piešķirts tikai faktiski radušos pamatdarbības zaudējumu apmērā. Citi politikas pasākumi neļautu lidostai turpināt tās darbību. Tādējādi zaudējumu kompensācija ir ierobežota līdz minimumam un nerada nekādu peļņu.

| (559) | Ņemot vērā 557. un 558. apsvērumu, Komisija uzskata, ka attiecīgie pasākumi bija piemēroti, lai sasniegtu iecerēto vispārējas nozīmes mērķi. |
| --- | --- |

(559)

Ņemot vērā 557. un 558. apsvērumu, Komisija uzskata, ka attiecīgie pasākumi bija piemēroti, lai sasniegtu iecerēto vispārējas nozīmes mērķi.

d)   
  Stimulējošas iedarbības pastāvēšana

Stimulējošas iedarbības pastāvēšana

| (560) | Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. iedaļas d) punktu darbības atbalstam ir stimulējoša iedarbība, ja ir iespējams, ka bez darbības atbalsta lidostas saimnieciskās darbības līmenis būtiski samazinātos. Veicot novērtējumu, jāņem vērā ieguldījumu atbalsta esība un satiksmes intensitāte lidostā. |
| --- | --- |

(560)

Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. iedaļas d) punktu darbības atbalstam ir stimulējoša iedarbība, ja ir iespējams, ka bez darbības atbalsta lidostas saimnieciskās darbības līmenis būtiski samazinātos. Veicot novērtējumu, jāņem vērā ieguldījumu atbalsta esība un satiksmes intensitāte lidostā.

| (561) | Bez atbalsta darbību apjoms Frankfurtes-Hānas lidostā būtu būtiski ietekmēts un samazināts, kā rezultātā lidostai galu galā tirgus būtu jāpamet nesegtu pamatdarbības zaudējumu dēļ. |
| --- | --- |

(561)

Bez atbalsta darbību apjoms Frankfurtes-Hānas lidostā būtu būtiski ietekmēts un samazināts, kā rezultātā lidostai galu galā tirgus būtu jāpamet nesegtu pamatdarbības zaudējumu dēļ.

| (562) | Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgajiem atbalsta pasākumiem bija stimulējoša iedarbība. |
| --- | --- |

(562)

Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgajiem atbalsta pasākumiem bija stimulējoša iedarbība.

e)   
  Atbalsta summas samērīgums (līdz minimumam ierobežots atbalsts)

Atbalsta summas samērīgums (līdz minimumam ierobežots atbalsts)

| (563) | Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. iedaļas e) punktu, lai darbības atbalsts lidostām būtu samērīgs, tam ir jābūt ierobežotam līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu. |
| --- | --- |

(563)

Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 5.1.2. iedaļas e) punktu, lai darbības atbalsts lidostām būtu samērīgs, tam ir jābūt ierobežotam līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu.

| (564) | Šajā gadījumā atbalsta summa bija ierobežota līdz nesegto pamatdarbības zaudējumu apmēram, jo tā kompensēja tikai faktiski radušās izmaksas. |
| --- | --- |

(564)

Šajā gadījumā atbalsta summa bija ierobežota līdz nesegto pamatdarbības zaudējumu apmēram, jo tā kompensēja tikai faktiski radušās izmaksas.

| (565) | Tāpēc Komisija uzskata, ka darbības atbalsts šajā gadījumā bija samērīgs un ierobežots līdz minimumam, kas nepieciešams, lai atbalstītā darbība notiktu. |
| --- | --- |

(565)

Tāpēc Komisija uzskata, ka darbības atbalsts šajā gadījumā bija samērīgs un ierobežots līdz minimumam, kas nepieciešams, lai atbalstītā darbība notiktu.

f)   
  Izvairīšanās no pārmērīgas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm

Izvairīšanās no pārmērīgas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (566) | Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīniju 5.1.2. iedaļas f) punktu, izvērtējot lidostas darbības atbalsta saderību, tiks ņemti vērā konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību. |
| --- | --- |

(566)

Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas vadlīniju 5.1.2. iedaļas f) punktu, izvērtējot lidostas darbības atbalsta saderību, tiks ņemti vērā konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību.

| (567) | Frankfurtes-Hānas lidostas standarta aptvēruma teritorijā (1 stundas brauciena ar automobili jeb 100 kilometru attālumā) nav komerciāli izmantojamu lidostu. Pat ja šo standarta aptvēruma teritoriju paplašinātu, iekļaujot citas lidostas, kas atrodas Frankfurtes-Hānas lidostas tuvumā, kā norādīts 537. un 541. apsvērumā, nebūtu nesamērīgas negatīvas ietekmes uz konkurenci starp Frankfurtes-Hānas lidostas tuvumā esošajām lidostām (tas ir, Frankfurtes pie Mainas, Luksemburgas un Zārbrikenes lidostām). |
| --- | --- |

(567)

Frankfurtes-Hānas lidostas standarta aptvēruma teritorijā (1 stundas brauciena ar automobili jeb 100 kilometru attālumā) nav komerciāli izmantojamu lidostu. Pat ja šo standarta aptvēruma teritoriju paplašinātu, iekļaujot citas lidostas, kas atrodas Frankfurtes-Hānas lidostas tuvumā, kā norādīts 537. un 541. apsvērumā, nebūtu nesamērīgas negatīvas ietekmes uz konkurenci starp Frankfurtes-Hānas lidostas tuvumā esošajām lidostām (tas ir, Frankfurtes pie Mainas, Luksemburgas un Zārbrikenes lidostām).

| (568) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija uzskata, ka jebkāda nesamērīga negatīva ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm, ko izraisa FFHG labā piešķirtais darbības atbalsts, ir ierobežota līdz minimumam. |
| --- | --- |

(568)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija uzskata, ka jebkāda nesamērīga negatīva ietekme uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm, ko izraisa FFHG labā piešķirtais darbības atbalsts, ir ierobežota līdz minimumam.

FFHG

Secinājums

Secinājums

| (569) | Ņemot vērā 551.–568. apsvērumā izklāstītos faktus, Komisija secina, ka attiecīgie pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(569)

Ņemot vērā 551.–568. apsvērumā izklāstītos faktus, Komisija secina, ka attiecīgie pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

11.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

11.1.   LIDOSTAS FINANSĒŠANA

LIDOSTAS FINANSĒŠANA

| (570) | Pasākums Nr. 1 – 2001. gada PZNL.
  Ņemot vērā 291.–302. apsvērumā izklāstītos faktus, Komisija secina, ka 2001. gada PZNL ieviešanas brīdī publiskās iestādes varēja likumīgi uzskatīt, ka PZNL, kas paredz segt FFHG gada zaudējumus, nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(570)

Pasākums Nr. 1 – 2001. gada PZNL.
  Ņemot vērā 291.–302. apsvērumā izklāstītos faktus, Komisija secina, ka 2001. gada PZNL ieviešanas brīdī publiskās iestādes varēja likumīgi uzskatīt, ka PZNL, kas paredz segt FFHG gada zaudējumus, nav valsts atbalsts.

Pasākums Nr. 1 – 2001. gada PZNL.

FFHG

| (571) | Pasākums Nr. 2 – kapitāla palielināšana 2001. gadā.
  Kapitāla palielināšana 2001. gadā par EUR 27 miljoniem, ko īstenoja Fraport un Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(571)

Pasākums Nr. 2 – kapitāla palielināšana 2001. gadā.
  Kapitāla palielināšana 2001. gadā par EUR 27 miljoniem, ko īstenoja Fraport un Reinzemes-Pfalcas federālā zeme, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

Pasākums Nr. 2 – kapitāla palielināšana 2001. gadā.

Fraport

| (572) | Pasākums Nr. 3 – kapitāla palielināšana 2004. gadā, un pasākums Nr. 4 – 2004. gada PZNL
  . Kapitāla palielināšana 2004. gadā, ko īstenoja Fraport, un 2004. gada PZNL nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Pat ja tie būtu valsts atbalsts, šādu atbalstu var uzskatīt par saderīgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(572)

Pasākums Nr. 3 – kapitāla palielināšana 2004. gadā, un pasākums Nr. 4 – 2004. gada PZNL
  . Kapitāla palielināšana 2004. gadā, ko īstenoja Fraport, un 2004. gada PZNL nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Pat ja tie būtu valsts atbalsts, šādu atbalstu var uzskatīt par saderīgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

Pasākums Nr. 3 – kapitāla palielināšana 2004. gadā, un pasākums Nr. 4 – 2004. gada PZNL

Fraport

| (573) | Kapitāla palielināšana 2004. gadā, ko Reinzemes-Pfalcas un Hesenes federālās zemes īstenoja par labu FFHG, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(573)

Kapitāla palielināšana 2004. gadā, ko Reinzemes-Pfalcas un Hesenes federālās zemes īstenoja par labu FFHG, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

FFHG

| (574) | Pasākums Nr. 5 – kompensācija

  FFHG

  par uzdevumiem, kas ietilpst sabiedriskās kārtības jomā (drošība pārbaudes), un pasākums Nr. 6 – Reinzemes-Pfalcas federālās zemes tiešās dotācijas
  . Komisija uzskata, ka publiskais finansējums tiešo dotāciju veidā, kas piešķirts FFHG pēc 2000. gada 12. decembra, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(574)

Pasākums Nr. 5 – kompensācija

  FFHG

  par uzdevumiem, kas ietilpst sabiedriskās kārtības jomā (drošība pārbaudes), un pasākums Nr. 6 – Reinzemes-Pfalcas federālās zemes tiešās dotācijas
  . Komisija uzskata, ka publiskais finansējums tiešo dotāciju veidā, kas piešķirts FFHG pēc 2000. gada 12. decembra, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

Pasākums Nr. 5 – kompensācija

FFHG

par uzdevumiem, kas ietilpst sabiedriskās kārtības jomā (drošība pārbaudes), un pasākums Nr. 6 – Reinzemes-Pfalcas federālās zemes tiešās dotācijas

FFHG

| (575) | Pasākums Nr. 12 – pašu kapitāla palielināšana
  . Tā kā pašu kapitāla palielināšanas mērķis ir finansēt infrastruktūras pasākumus, kurus, kā norādījusi Vācija, pamatojoties uz publisko akcionāru lēmumu veikt šādus ieguldījumus, FFHG bija tiesīgs saņemt, Komisija uzskata, ka šāda kapitāla palielināšana ir jānovērtē FFHG saņemtā valsts atbalsta kontekstā. Šajā saistībā, ņemot vērā 8.1.1. iedaļā izklāstītos apsvērumus, Komisija secina, ka FFHG bija iesaistīts saimnieciskā darbībā, sākot no dienas, kad pieņemts spriedums Aéroports de Paris lietā (2000. gada 12. decembra), un ir uzņēmums Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(575)

Pasākums Nr. 12 – pašu kapitāla palielināšana
  . Tā kā pašu kapitāla palielināšanas mērķis ir finansēt infrastruktūras pasākumus, kurus, kā norādījusi Vācija, pamatojoties uz publisko akcionāru lēmumu veikt šādus ieguldījumus, FFHG bija tiesīgs saņemt, Komisija uzskata, ka šāda kapitāla palielināšana ir jānovērtē FFHG saņemtā valsts atbalsta kontekstā. Šajā saistībā, ņemot vērā 8.1.1. iedaļā izklāstītos apsvērumus, Komisija secina, ka FFHG bija iesaistīts saimnieciskā darbībā, sākot no dienas, kad pieņemts spriedums Aéroports de Paris lietā (2000. gada 12. decembra), un ir uzņēmums Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

Pasākums Nr. 12 – pašu kapitāla palielināšana

FFHG

FFHG

FFHG

Aéroports de Paris

| (576) | Turklāt atbilstoši 8.1.1., 8.1.3. un 8.1.4. iedaļā izklāstītajiem apsvērumiem, kas vienlīdz attiecas uz minēto pasākumu, Komisija uzskata, ka pašu kapitāla iepludināšana ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, jo tā ietver valsts līdzekļus, ir attiecināma uz valsti un piešķir FFHG selektīvu priekšrocību, kas kropļo vai draud kropļot konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(576)

Turklāt atbilstoši 8.1.1., 8.1.3. un 8.1.4. iedaļā izklāstītajiem apsvērumiem, kas vienlīdz attiecas uz minēto pasākumu, Komisija uzskata, ka pašu kapitāla iepludināšana ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, jo tā ietver valsts līdzekļus, ir attiecināma uz valsti un piešķir FFHG selektīvu priekšrocību, kas kropļo vai draud kropļot konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm.

FFHG

| (577) | Tā kā attiecīgie pasākumi jau ir nodoti FFHG rīcībā vai neatsaucami piešķirti, sniedzot FFHG tiesības saņemt minētos līdzekļus, Komisija uzskata, ka Vācija nav ievērojusi Līguma 108. panta 3. punktā noteikto aizliegumu. |
| --- | --- |

(577)

Tā kā attiecīgie pasākumi jau ir nodoti FFHG rīcībā vai neatsaucami piešķirti, sniedzot FFHG tiesības saņemt minētos līdzekļus, Komisija uzskata, ka Vācija nav ievērojusi Līguma 108. panta 3. punktā noteikto aizliegumu.

FFHG

FFHG

| (578) | Ņemot vērā 512.–545. apsvērumu, Komisija secina, ka Frankfurtes-Hānas lidostai piešķirtais ieguldījumu atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, jo tas atbilst 2005. gada Aviācijas vadlīniju 61. punktā paredzētajiem saderības nosacījumiem. |
| --- | --- |

(578)

Ņemot vērā 512.–545. apsvērumu, Komisija secina, ka Frankfurtes-Hānas lidostai piešķirtais ieguldījumu atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstoši Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam, jo tas atbilst 2005. gada Aviācijas vadlīniju 61. punktā paredzētajiem saderības nosacījumiem.

| (579) | Ņemot vērā 551.–568. apsvērumā izklāstītos faktus, Komisija secina, ka attiecīgie pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(579)

Ņemot vērā 551.–568. apsvērumā izklāstītos faktus, Komisija secina, ka attiecīgie pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

11.2.   LĪGUMI AR RYANAIR UN LIDOSTAS MAKSU CENRĀDIS

LĪGUMI AR RYANAIR UN LIDOSTAS MAKSU CENRĀDIS

| (580) | Pasākumi Nr. 7., 9. un 10 – 1999., 2002. un 2005. gada

  Ryanair

  līgums.
  Izanalizējusi līgumus un informāciju, kas FFHG bija pieejama līgumu noslēgšanas laikā, Komisija ir pārliecināta, ka FFHG varēja pamatoti cerēt, ka līgumi uzlabos Frankfurtes-Hānas lidostas rentabilitāti, jo plānotie papildu ieņēmumi bija lielāki nekā plānotās papildu izmaksas. Tā kā līgumi bija atbilstoši TED principam, tie nepiešķīra priekšrocību Ryanair. |
| --- | --- |

(580)

Pasākumi Nr. 7., 9. un 10 – 1999., 2002. un 2005. gada

  Ryanair

  līgums.
  Izanalizējusi līgumus un informāciju, kas FFHG bija pieejama līgumu noslēgšanas laikā, Komisija ir pārliecināta, ka FFHG varēja pamatoti cerēt, ka līgumi uzlabos Frankfurtes-Hānas lidostas rentabilitāti, jo plānotie papildu ieņēmumi bija lielāki nekā plānotās papildu izmaksas. Tā kā līgumi bija atbilstoši TED principam, tie nepiešķīra priekšrocību Ryanair.

Pasākumi Nr. 7., 9. un 10 – 1999., 2002. un 2005. gada

Ryanair

līgums.

FFHG

FFHG

Ryanair

| (581) | Pasākumi Nr. 8 un 11 – 2001. un 2006. gada lidostas maksu cenrādis
  . Ņemot vērā FFHG veikto rentabilitātes ex ante analīzi, Komisija uzskata, ka 2001. un 2006. gada lidostas maksu cenrāži nepiešķir aviokompānijām ekonomisku priekšrocību, ko tās nebūtu guvušas normālos tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(581)

Pasākumi Nr. 8 un 11 – 2001. un 2006. gada lidostas maksu cenrādis
  . Ņemot vērā FFHG veikto rentabilitātes ex ante analīzi, Komisija uzskata, ka 2001. un 2006. gada lidostas maksu cenrāži nepiešķir aviokompānijām ekonomisku priekšrocību, ko tās nebūtu guvušas normālos tirgus apstākļos.

Pasākumi Nr. 8 un 11 – 2001. un 2006. gada lidostas maksu cenrādis

FFHG

ex ante

| (582) | Tā kā nav izpildīts viens no kumulatīvajiem kritērijiem saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, Komisija uzskata, ka 1999., 2002. un 2005. gada Ryanair līgums starp Frankfurtes-Hānas lidostu un Ryanair un 2001. un 2006. gada lidostas maksu cenrādis nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(582)

Tā kā nav izpildīts viens no kumulatīvajiem kritērijiem saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, Komisija uzskata, ka 1999., 2002. un 2005. gada Ryanair līgums starp Frankfurtes-Hānas lidostu un Ryanair un 2001. un 2006. gada lidostas maksu cenrādis nav valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

Ryanair

Ryanair

| (583) | Komisija ņem vērā, ka Vācija piekrīt lēmuma pieņemšanai tikai angļu valodā, |
| --- | --- |

(583)

Komisija ņem vērā, ka Vācija piekrīt lēmuma pieņemšanai tikai angļu valodā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Valsts atbalsts, ko nelikumīgi ieviesusi Vācija, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, par labu Flughafen Frankfurt Hahn GmbH laikposmā no 2001. gada līdz 2012. gadam, veicot kapitāla palielināšanu par EUR 27 miljoniem 2001. gadā un par EUR 22 miljoniem 2004. gadā un Reinzemes-Pfalcas federālajai zemei piešķirot tiešās dotācijas (ciktāl tās nebija saistītas vienīgi ar sabiedriskās kārtības jomā ietilpstošām darbībām un no tām netika segti ieguldījumi, par kuriem tika stingri izlemts pirms 2000. gada 12. decembra), ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

2.   Fraport AG īstenotā kapitāla palielināšana 2004. gadā un 2004. gada Peļņas un zaudējumu nodošanas līgums nav atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

2. pants

1.   Līgums starp Ryanair un Flughafen Frankfurt Hahn GmbH, kas stājās spēkā 1999. gada 1. aprīlī, nav atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

2.   Līgums starp Ryanair un Flughafen Frankfurt Hahn GmbH, kas noslēgts 2002. gada 14. februārī, nav atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

3.   2005. gada 4. novembra līgums starp Ryanair un Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH par 6–18 gaisa kuģa piegādi no 2005. gada līdz 2012. gadam nav atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

3. pants

Lidostas maksu cenrāži, kas stājās spēkā 2001. gada 1. oktobrī un 2006. gada 1. jūnijā, nav atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2014. gada 1. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Kopš 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. un 88. pants ir attiecīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “Līgums”) 107. un 108. pants. Šie divi noteikumu kopumi būtībā ir identiski. Šajā lēmumā atsauces uz Līguma 107. un 108. pantu vajadzības gadījumā jāsaprot kā atsauces uz EK līguma attiecīgi 87. un 88. pantu. Ar Līgumu ieviestas arī atsevišķas izmaiņas terminoloģijā, piemēram, termins “Kopiena” ir aizstāts ar terminu “Savienība” un termins “kopējais tirgus” ir aizstāts ar terminu “iekšējais tirgus”. Šā lēmuma tekstā izmantota Līgumā lietotā terminoloģija.

1

(2)  
  OV C 12, 17.1.2009., 6. lpp.

2

(3)  
  Ryanair ir Īrijas aviokompānija un Eiropas Zemo cenu aviokompāniju asociācijas biedre. Aviokompānijas uzņēmējdarbība ir saistīta ar sekundārām, reģionālām lidostām. Pašlaik aviokompānija veic lidojumus aptuveni uz 160 galamērķiem Eiropā. Ryanair pieder viendabīga gaisa kuģu flote, kurā ir 272 Boeing 737-800 gaisa kuģi ar 189 sēdvietām.

3

Ryanair

Ryanair

Boeing

(4)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus līguma par Eiropas savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

5

(6)  
  OV C 216, 21.7.2012., 1. lpp.

6

(7)  Komisijas paziņojums “Pamatnostādnes par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām” (OV C 99, 4.4.2014., 3. lpp.).

7

(8)  EK līguma 92. un 93. panta un EEZ līguma 61. panta piemērošana valsts atbalstam aviācijas nozarē (OV C 350, 10.12.1994., 5. lpp.).

8

(9)  Kopienas vadlīnijas par lidostu finansēšanu un valsts atbalstu darbības uzsākšanai aviosabiedrībām, kas veic lidojumus no reģionālām lidostām (OV C 312, 9.12.2005., 1. lpp.).

9

(10)  
  OV C 113, 15.4.2014., 30. lpp.

10

(11)  Turpmāk šajā lēmumā nosaukums “
  Fraport
  ” tiek lietots gan attiecībā uz “
  FAG
  ” pirms uzņēmuma nosaukuma maiņas, gan attiecībā uz “
  Fraport AG
  ” pēc tam.

11

Fraport

FAG

Fraport AG

(*1)  
  *Konfidenciāla informācija

*1

*Konfidenciāla informācija

(12)  Atbilstoši pirkuma līguma 7. panta 3. punktam daļu pirkuma cenas var samazināt, piemēram, ja FFHG izmaksas saistībā ar trokšņa aizsardzību pārsniedz konkrētu robežvērtību.

12

FFHG

(13)  Hesenes federālajai zemei piederēja 45,24 % Fraport akciju, Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (kas pilnīgi piederēja Frankfurtes pie Mainas pašvaldībai) piederēja 28,89 %, bet Vācijas Federatīvajai Republikai piederēja 25,87 % akciju.

13

Fraport

Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH

(14)  
  Wizz Air ir Ungārijas aviokompānija un Eiropas Zemo cenu aviokompāniju asociācijas biedre. Wizz Air grupā ir trīs aviokompānijas, kas veic lidojumus, – Wizz Air Hungary, Wizz Air Bulgaria un Wizz Air Ukraine. Minēto aviokompāniju uzņēmējdarbības modelis ir saistīts ar sekundārām, reģionālām lidostām. Pašlaik aviokompānija veic lidojumus aptuveni uz 150 galamērķiem Eiropā. Wizz Air pieder viendabīga gaisa kuģu flote, kuras vidējais vecums ir mazāk nekā trīs gadi un kurā ir 34 Airbus A 320 gaisa kuģi ar 180 sēdvietām.

14

Wizz Air

Wizz Air

Wizz Air Hungary

Wizz Air Bulgaria

Wizz Air Ukraine

Wizz Air

Airbus A 320

(15)  Notāra Jürgen Scherzer apliecinātais akts (Aktu reģistrs Nr. 268/2000), datēts ar 2000. gada 24. novembri.

15

Jürgen Scherzer

(16)  Akcionāru 2000. gada 3. maija rezolūcija.

16

(17)  
  Fraport akciju turējuma komiteja ir Uzraudzības padomes izveidota komiteja, kas seko līdzi Fraport turējumā esošo akciju ekonomiskajai attīstībai.

17

Fraport

Fraport

(18)  Citiem vārdiem sakot, parāda attiecība pret pašu kapitālu bija 96 %.

18

(19)  Reinzemes-Pfalcas federālās zemes pārvaldītājsabiedrību gada pārskati par 1999., 2001., 2003. un 2004. gadu.

19

(20)  Maksimālā ikgadējā apgriešanās maksa, kas Ryanair jāmaksā, ja lidojumu biežums ir līdz sešiem lidojumiem dienā, tika noteikta EUR [...] apmērā.

20

Ryanair

(21)  Lieta Nr. V/21-1011/1.

21

(22)  3. pielikums: FFHG saņēma [...] % komisijas maksu par katru biļeti, kas pārdota (saņemot maksu skaidrā naudā vai ar kredītkarti) vai izsniegta FFHG biļešu kasēs, [...] % komisijas maksu par pārsniegtu bagāžu, ko izsniedza FFHG, EUR [...] par katru Ryanair apstrādāto biļeti, par ko samaksāts ar priekšapmaksu, un [...] % komisijas maksu, kas pienākas FFHG par katru automobiļa nomu, kura rezervēta ar FFHG starpniecību.

22

FFHG

FFHG

FFHG

Ryanair

FFHG

FFHG

(23)  Tas izriet arī no 68. punkta tirgus ekonomikas dalībnieka kritēriju pārbaudē, ko PwC iesniedza Reinzemes-Pfalcas federālās zemes vārdā.

23

PwC

(24)  [...].

24

(25)  Lieta Nr. V/20-1011/1.

25

(26)  Spriedums lietā C-482/99 Francija/Komisija (“
  Stardust Marine
  ”), (Recueil 2002, I-4397. lpp., 51. punkts un nākamie punkti).

26

Stardust Marine

Recueil

(27)  Spriedums Stardust Marine lietā, 51. punkts un nākamie punkti.

27

Stardust Marine

(28)  Sk. Komisijas Paziņojumu par valsts atbalsta elementiem, publiskajām iestādēm pārdodot zemi un ēkas, II.2. punktu.

28

(29)  2005. gada Aviācijas vadlīniju 33. punkts.

29

(30)  Spriedums lietā T-128/98 Aéroports de Paris/Komisija (Recueil 2000, II-3929. lpp.), ko apstiprina spriedums lietā C-82/01P Aéroports de Paris/Komisija (Recueil 2002, I-9297. lpp.).

30

Aéroports de Paris/

Recueil

Aéroports de Paris/

Recueil

(31)  Spriedums apvienotajās lietās T-443/08 un T-455/08 Mitteldeutsche Flughafen AG un Flughafen Leipzig Halle GmbH/Komisija (turpmāk “spriedums Leipcigas-Halles lidostas lietā”) (Krājums 2011, II-1311. lpp., jo īpaši 93. un 94. punkts), apstiprināts ar spriedumu lietā C-288/11 P Mitteldeutsche Flughafen un Flughafen Leipzig-Halle/Komisija (Krājums 2012), vēl nav paziņots.

31

Mitteldeutsche Flughafen AG

Flughafen Leipzig Halle GmbH/

P Mitteldeutsche Flughafen

Flughafen Leipzig-Halle

(32)  Spriedums lietā C-458/03 Stadtwerke Brixen AG (Recueil 2005, I-08585. lpp., 67. punkts).

32

Stadtwerke Brixen AG

Recueil

(33)  Spriedums lietā C-340/04 Carbotermo (Krājums 2006, I-04137. lpp., 36. punkts un nākamie punkti).

33

Carbotermo

(34)  Padomes 1992. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2408/92 par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem (OV L 240, 24.8.1992., 8. lpp.).

34

(35)  Spriedums lietā C-379/98 Preussen-Elektra (Recueil 2001, I-02099. lpp., 58. punkts).

35

Preussen-Elektra

Recueil

(36)  
  Gemeinschaftsaufgabe
  “
  Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW) Gesetz
  ”, 1969. gada 6. oktobris (BGBl. I S. 1861), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2007. gada 7. septembra likuma 8. pantu (BGBl. I, 2246. lpp.).

36

Gemeinschaftsaufgabe

Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW) Gesetz

BGBl. I S.

BGBl

I

(37)  
  Flughafen Frankfurt Hahn – Regionaloekonomische Effekte, ZFL Studie, 2007. gada marts.

37

Flughafen Frankfurt Hahn – Regionaloekonomische Effekte

ZFL Studie

(38)  Vācijas iesniegtā informācija, 2014. gada septembris.

38

(39)  
  Oxera, “Kā jāvērtē līgumi ar AMS, veicot rentabilitātes analīzi tirgus ekonomikas dalībnieka kritērija ietvaros? – Praktiskā piemērošana”, 2014. gada 31. janvāris, sagatavots pēc Ryanair pasūtījuma.

39

Oxera

AMS

Ryanair

(40)  Kā norādīja Oxera, amortizācijas izmaksas nav iekļautas, jo 1999. gada Ryanair līgums tika parakstīts pirms 2000. gada 12. decembra sprieduma lietā Aeroports de Paris. Oxera arī piebilda, ka dati norādīti nominālā izteiksmē. Oxera paskaidroja, ka par 1999. un 2004. gadu norādītās aplēses ir koriģētas, lai atspoguļotu 1999. gada līguma darbības sākuma un beigu datumu, proti, attiecīgi 1999. gada aprīli un 2004. gada martu.

40

Oxera

Ryanair

Aeroports de Paris

Oxera

Oxera

(41)  
  Oxera paskaidroja, ka amortizācija modelēta NPV neitrālā veidā. Kā norādīja Oxera, šī pieeja nodrošināja, ka diskontētās amortizācijas pašreizējās vērtības summa visā aktīva pastāvēšanas laikā ir vienāda ar kapitāla izdevumu sākotnējo summu. Oxera arī piebilda, ka dati norādīti nominālā izteiksmē. Oxera paskaidroja, ka par 2002. un 2017. gadu norādītās aplēses ir koriģētas, lai atspoguļotu 2002. gada Ryanair līguma darbības sākuma un beigu datumu, proti, attiecīgi 2002. gada februāri un 2017. gada februāri.

41

Oxera

Oxera

Oxera

Oxera

Ryanair

(42)  Spriedums lietās T-228/99 un 233/99 DEP – Westdeutsche Landesbank Girozentrale/Komisija (Recueil 2003, II-00435. lpp., 314. punkts).

42

DEP – Westdeutsche Landesbank Girozentrale

Recueil

(43)  Spriedums Stardust Marine lietā, 33. un 34. punkts

43

Stardust Marine

(44)  42 Komisijas 2006. gada 16. novembra Direktīva 2006/111/EK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību (OV L 318, 17.11.2006., 17. lpp.).

44

(45)  Spriedums lietā T-196/04 Ryanair/Komisija (turpmāk “spriedums Charleroi lietā”) (Krājums 2008, II-3643. lpp.).

45

Ryanair

Charleroi

(46)  Turklāt 2005. gada tirgvedības līgums netika aplūkots arī 2011. gada lēmumā par procedūras sākšanu.

46

(47)  Spriedums lietā T-128/98 Aéroports de Paris/Komisija (Recueil 2000, II-3929. lpp.), apstiprināts ar Tiesas spriedumu lietā C-82/01 P (Recueil 2002, I-9297. lpp., 75. punkts un turpmākas atsauces).

47

Aéroports de Paris/

Recueil

Recueil

(48)  Spriedums lietā T-455/08 Flughafen Leipzig-Halle GmbH un Mitteldeutsche Flughafen AG/Komisija (Krājums 2011, II-01311. lpp., jo īpaši 105. un 106. punkts).

48

Flughafen Leipzig-Halle GmbH

Mitteldeutsche Flughafen AG/

(49)  Sk. īpaši Komisijas 2008. gada 17. jūnija lēmumu lietā C-29/08 “Frankfurtes Hānas lidosta – Iespējamais valsts atbalsts lidostai un vienošanās ar Ryanair
  ”, OV C 12, 17.1.2009., 6. lpp., 204.–208. punktu; Komisijas 2012. gada 21. marta lēmumu lietā C 76/2002 “
  Charleroi lidosta – Iespējamais valsts atbalsts lidostai un Ryanair
  ” (OV C 248, 17.8.2012., 1. lpp.).

49

Ryanair

Charleroi

Ryanair

(50)  Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta d) punktā ir noteikts, ka “
  “atbalsta shēma” ir visi dokumenti, pamatojoties uz kuriem bez turpmākiem izpildes pasākumiem var piešķirt individuālu atbalstu uzņēmumiem, kuri vispārīgi un teorētiski definēti attiecīgajos dokumentos, un visi dokumenti, pamatojoties uz kuriem vienam vai vairākiem uzņēmumiem uz nenoteiktu laika periodu un/vai nenoteiktā apmērā var piešķirt atbalstu, kas nav saistīts ar kādu konkrētu projektu”.

50

(51)  
  FFHG situācijas ziņojums par 2002. gadu, 5. lpp.

51

FFHG

(52)  Spriedums lietā C-482/99 Francija/Komisija (Stardust Marine) (Recueil 2002, I-4397. lpp.).

52

Stardust Marine

Recueil

(53)  Spriedums apvienotajās lietās T-267/08 un T-279/08 Nord-Pas-de-Calais (Krājums 2011), vēl nav publicēts, 108. punkts.

53

Nord-Pas-de-Calais

(54)  Sk., piemēram, Komisijas Lēmumu C 41/2005, Izslēgtās Ungārijas izmaksas (OV C 324, 21.12.2005., 12. lpp.), ar turpmākām atsaucēm.

54

(55)  Spriedums Stardust Marine lietā, 52. un 57. punkts.

55

Stardust Marine

(56)  Hesenes federālajai zemei piederēja 45,24 % Fraport akciju, Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (kas pilnīgi piederēja Frankfurtes pie Mainas pašvaldībai) piederēja 28,89 %, bet Vācijas Federatīvajai Republikai piederēja 25,87 % akciju.

56

Fraport

Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH

(57)  Spriedums Stardust Marine lietā, 52. un 57. punkts.

57

Stardust Marine

(58)  Spriedums Stardust Marine lietā, 55. un 56. punkts.

58

Stardust Marine

(59)  Spriedums lietā C-458/03 Stadtwerke Brixen AG (Recueil 2005, I-08585. lpp., 67. punkts).

59

Stadtwerke Brixen AG

Recueil

(60)  Spriedums lietā T-442/03 SIC – Sociedade Independente de Comunicação/Komisija (Krājums 2008, II-01161. lpp., 100. punkts).

60

SIC

Sociedade Independente de Comunicação

(61)  Komisijas 2012. gada 19. septembra Lēmums 2014/273/ES par Elan d.o.o. atbalsta pasākumiem SA.26379 (C 13/10) (ex NN 17/10), ko īstenojusi Slovēnija (OV L 144, 15.5.2014., 1. lpp., 99. apsvērums).

61

Elan d.o.o.

(62)  
  Urteil vom
  3.3.1999., Az. 2StR 437-98, NJW 1999, 2378.

62

Urteil vom

, Az.

StR

, NJW

(63)  Saskaņā ar 11. panta 1. daļas 2. punkta c) apakšpunktuStrafgesetzbuch.

63

Strafgesetzbuch.

(64)  
  Urteil vom
  3.7.2008., Az. I ZR 145/05, WRP 2008, 1182, 1186.

64

Urteil vom

Az.

ZR

WRP

(65)  Spriedums lietā C-458/03 Stadtwerke Brixen AG (Recueil 2005, I-08585. lpp., 67. punkts).

65

Stadtwerke Brixen AG

Recueil

(66)  Sk. Fraport gada finanšu pārskatus (Geschäftsbericht) par laikposmu no 2001. gada līdz 2006. gadam, kas publicēti vietnē http://www.fraport.de/de/investor-relations/termine-und-publikationen/publikationen.html. Sk. īpaši Geschäftsbericht 2001, 46. lpp.; Geschäftsbericht 2002, 66. lpp.; Geschäftsbericht 2003, 54. lpp.; Geschäftsbericht 2004, 80. lpp.; Geschäftsbericht 2005, 64. lpp.; Geschäftsbericht 2006, 72. lpp.

66

Fraport

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

(67)  Pamatlīgums starp Fraport un Reinzemes-Pfalcas federālo zemi, datēts ar 1999. gada 31. augustu.

67

Fraport

(68)  Pamatlīguma noslēgšanu Uzraudzības padome apstiprināja 1999. gada 1. oktobra sanāksmē.

68

(69)  Pamatlīgums starp Fraport un Reinzemes-Pfalcas federālo zemi, 1999. gada 31. augusts; sk. 4. un 5. punktu.

69

Fraport

(70)  
  FFHG
  2001. gada 29. novembra Statūtu 13. punkts “
  Verfügung über Geschäftsanteile
  ” (t. i., akciju atsavināšana).

70

FFHG

Verfügung über Geschäftsanteile

(71)  Uzraudzības padomes Iegādes jautājumu komitejas 2001. gada 30. maija sanāksmes protokols.

71

(72)  Valdei (“
  Vorstandsvorlage
  ”) 2001. gada 14. maijā iesniegtie dokumenti par FFHG ekonomiskajām norisēm; sk. arī Uzraudzības padomes Iegādes jautājumu komitejas 2001. gada 30. maija sanāksmes protokolu un BCG
  2001. gada 14. februāra analīzi par FFHG potenciālu, 10. lpp.

72

Vorstandsvorlage

FFHG

BCG

FFHG

(73)  Ierosinātā 2001. gada 23. novembra rezolūcija Fraport Uzraudzības padomei.

73

Fraport

(74)  Spriedums lietā C-39/94 Syndicat français de l'Express international (SFEI) un citi/La Poste un citi (Recueil 1996, I-3547. lpp., 60. punkts) un spriedums lietā C-342/96 Spānijas Karaliste/Eiropas Kopienu Komisija (Recueil 1999, I-2459. lpp., 41. punkts).

74

Syndicat français de l'Express international

SFEI

La Poste

Recueil

Recueil

(75)  Spriedums lietā 173/73 Itālijas Republika/Eiropas Kopienu Komisija (Recueil 1974, 709. lpp., 13. punkts).

75

Recueil

(76)  Spriedums lietā C-482/99 Francija/Komisija (“
  Stardust Marine
  ”) (Recueil 2002, I-4397. lpp., 69. punkts).

76

Stardust Marine

Recueil

(77)  Spriedums lietā C-305/89 Itālija/Komisija (Alfa Romeo) (Recueil 1991, I-1603. lpp., 23. punkts); spriedums lietā T-296/97 Alitalia/Komisija (Recueil 2000, II-03871. lpp., 84. punkts).

77

Alfa Romeo

Recueil

Alitalia

Recueil

(78)  Spriedums lietā 40/85 Beļģija/Komisija (Recueil 1986, I-2321. lpp.).

78

Recueil

(79)  Spriedums Stardust Marine lietā, 71. punkts.

79

Stardust Marine

(80)  Spriedums lietā C-124/10P Eiropas Komisija/Électricité de France (EDF) (Krājums 2012, vēl nav paziņots, 85. punkts).

80

Électricité de France

EDF

(81)  
  Interplan bija konsultāciju uzņēmums, ko Fraport nolīga, lai analizētu satiksmes potenciālu Frankfurtes-Hānas lidostā.

81

Interplan

Fraport

(82)  
  FFGH Uzraudzības padomes Iegādes jautājumu komitejas 2001. gada 30. maija protokols.

82

FFGH

(83)  Rentabilitātes novērtējums, BCG, 2001. gada 14. februāris.

83

BCG

(84)  Tika pieņemts, ka diskonta likme NPV aprēķinam ir [...] %.

84

(85)  Neto pašreizējā vērtība (NPV) norāda, vai peļņa minētajā projektā pārsniedz kapitāla (alternatīvās) izmaksas. Projekts tiek uzskatīts par ekonomiski izdevīgu ieguldījumu, ja NPV ir pozitīva. Ieguldījumi, kuru rezultātā peļņa ir zemāka par kapitāla (alternatīvajām) izmaksām, nav ekonomiski izdevīgi. (Alternatīvās) kapitāla izmaksas atspoguļo diskonta likme.

85

(86)  
  SH&E: Study of traffic potential of Frankfurt-Hahn Airport, 2001. gada 18. jūlijs.

86

SH&E: Study of traffic potential of Frankfurt-Hahn Airport

(87)  
  Status quo, 1. alternatīvā un 2. alternatīvā scenārija pamatā ir dati, kas ietverti PwC
  2008. gada 24. oktobra ziņojumā, 39. lpp.; diskonta likme bija noteikta BCG
  2010. gada 14. februāra
  “Potenciāla novērtējumā”.

87

Status quo

PwC

BCG

(88)  Komisija aprēķināja NPV, izmantojot diskonta likmi [...] %, kas noteikta BCG veiktajā rentabilitātes novērtējumā. Komisija arī identificēja citu iespēju, t. i., status quo (zaudējumu segšana līdz 2005. gadam).

88

BCG

status quo

(89)  Diskonta likme, kas noteikta PwC ziņojumā, 2008. gada 24. oktobris, 33. lpp.

89

PwC

(90)  Komisija aprēķināja NPV, izmantojot PwC ziņojumā norādīto diskonta likmi.

90

PwC

(91)  Spriedums lietā T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Komisija (Recueil 1998, II-717. lpp.).

91

Het Vlaamse Gewest/

Recueil

(92)  Sk. 2.2. iedaļu iepriekš.

92

(93)  Piemēram, Leipcigas–Halles lidosta konkurēja ar Vatrī lidostu (Francija) par DHL Eiropas transporta mezgla izveidi. Sk. spriedumu Leipcigas–Halles lidostas lietā, 93. punktu.

93

DHL

(94)  Sk. 88. zemsvītras piezīmi.

94

(95)  Ljēžas lidostas atbilde uz sabiedrisko apspriešanu par 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēm.

95

(96)  
  AktG 293. punkta 1. apakšpunkts.

96

AktG

(97)  Komisija izaugsmes tempu ir aprēķinājusi, pamatojoties uz prognozētajiem gada rezultātiem.

97

(98)  Spriedums lietā C-364/92 SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol (Recueil 1994, I-43. lpp.).

98

SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol

Recueil

(99)  Spriedums lietā C-118/85 Komisija/Itālija (Recueil 1987, 2599. lpp., 7. un 8. punkts) un spriedums lietā C-30/87 Bodson/Pompes funèbres des régions libérées (Recueil 1988, 2479. lpp., 18. punkts).

99

Recueil

Bodson

Pompes funèbres des régions libérées

Recueil

(100)  Spriedums lietā C-343/95 Cali & Figli/Servizi Ecologici Porto di Genova (Recueil 1997, I-1547. lpp.), Komisijas 2003. gada 19. marta Lēmums Nr. 309/2002, Komisijas 2002. gada 16. oktobra Lēmums Nr. 438/2002 “Subsīdijas ostu pārvaldēm valsts varas uzdevumu izpildei Beļģijas ostu nozarē”.

100

Cali & Figli/Servizi Ecologici Porto di Genova

Recueil

(101)  Komisijas 2003. gada 19. marta Lēmums Nr. 309/2002.

101

(102)  Sk. īpaši spriedumu lietā C-364/92 SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol (Recueil 1994, I-43. lpp., 30. punkts) un spriedumu lietā C-113/07 P Selex Sistemi Integrati/Komisija (Krājums 2009, I-2207. lpp., 71. punkts).

102

SAT Fluggesellschaft

Eurocontrol

Recueil

Selex Sistemi Integrati/

(103)  Cita starpā sk. spriedumu lietā C-172/03 Wolfgang Heiser/Finanzamt Innsbruck (Recueil 2005, I-01627. lpp., 36. punkts, un tajā minētā judikatūra).

103

Wolfgang Heiser/Finanzamt Innsbruck

Recueil

(104)  Spriedums lietā T-196/04 Ryanair/Komisija (Krājums 2008, II-3643. lpp., 59. punkts).

104

Ryanair

(105)  Komisijas 2010. gada 27. janvāra Lēmums 2011/60/ES par valsts atbalstu C 12/08 (ex NN 74/07) – Slovākija – Vienošanās starp Bratislavas lidostu un Ryanair (OV L 27, 1.2.2011., 24. lpp.).

105

Ryanair

(106)  Spriedums lietā C-482/99 Francija/Komisija (Recueil 2002, I-04397. lpp., 71. punkts) (“spriedums Stardust Marine lietā”).

106

Recueil

Stardust Marine

(107)  Sk. 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 53. punktu.

107

(108)  Sk. 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 59. un 61. punktu.

108

(109)  Lēmums 2011/60/ES.

109

(110)  Tās pamatā ir šāds aprēķins: [...] lidojumi 1999. gadā * [...] pasažieri vienā lidojumā = [...] Ryanair pasažieri.

110

Ryanair

(111)  Ziņojums par lidostas maksām – Frankfurtes-Hānas lidosta, 1999. gads.

111

(112)  Jaunā termināļa ieguldījumu izmaksas DM [...] miljoni/paredzamais termināļa ekonomiskais izmantojums 20 gados = amortizācija DM [...] gadā.

112

(113)  
  FFHG savas prognozes par ieņēmumiem no pasažieru maksas pamatoja ar pieņēmumu, ka Ryanair izvietos HHN trīs gaisa kuģus, tāpēc pasažieru maksa tika samazināta par tirgvedības atbalstu summu, kas bija EUR [...] par pasažieri.

113

FFHG

Ryanair

HHN

(114)  Izmaksas atbilst iekasētajai nomas maksai par atbrīvošanas ierīču izmantošanu, pieskaitot materiāla darbības izmaksas (“darbības nodrošinājuma izmaksas”).

114

(115)  Pamatojoties uz [...] lidojumiem gadā.

115

(116)  
  FFHG pieņēma, ka Ryanair atklās trīs jaunus maršrutus, par kuriem tas maksās DM [...].

116

FFHG

Ryanair

(117)  Amortizācija attiecas uz pasažieru termināļa paplašināšanu, kam nepieciešami ieguldījumi par summu EUR [...] (EUR [...] plus EUR [...] par paredzamo papildu pieprasījumu), pieskaitot finansējuma izmaksas. Šīs ieguldījumu izmaksas tika iedalītas Ryanair atbilstīgi tā daļai no [...] pasažieru skaita HHN, kas ir [...] %. Amortizācijas periods: [...] gadi. Lai gan tika uzskatīts, ka sākotnējās termināļa ieguldījumu izmaksas nav izraisījusi Ryanair, FFHG veiktajā aprēķinā tika ņemtas vērā paredzamās termināļa papildu ieguldījumu izmaksas.

117

Ryanair

HHN

Ryanair

FFHG

(118)  Prognozes pamatā bija šāds aprēķins: [...] lidojumi 2002. gadā * [...] pasažieri vienā lidojumā = 392 137
  Ryanair pasažieri. Pieņēmuma pamatā bija aptuveni [...] Ryanair nodrošināti lidojumi dienā.

118

Ryanair

Ryanair

(119)  Rentabilitātes novērtējums, pamatojoties uz 2002. gada Ryanair līguma ieguldījumu rentabilitātē 2002. gadā –

119

Ryanair

[...]

(120)  Komisija ir uzzinājusi, ka Reinzemes-Pfalcas zeme arī noslēdza tirgvedības līgumus ar Ryanair. Tomēr šādi līgumi netika iekļauti pasākumos, par kuriem Komisija 2008. gadā sāka oficiālo izmeklēšanas procedūru, tāpēc tie nav iekļauti šajā lēmumā veiktajā analīzē, kas neskar citas darbības, kuras Komisija varētu vēlēties īstenot attiecībā uz minētajiem līgumiem.

120

Ryanair

(121)  Komisija ir uzzinājusi, ka Reinzemes-Pfalcas zeme noslēdza tirgvedības līgumus ar Ryanair. Tomēr šādi līgumi netika iekļauti pasākumos, par kuriem Komisija 2008. gadā sāka oficiālo izmeklēšanas procedūru, tāpēc tie nav iekļauti šajā lēmumā veiktajā analīzē, kas neskar citas darbības, kuras Komisija varētu vēlēties īstenot attiecībā uz minētajiem līgumiem.

121

Ryanair

(122)  Spriedums lietā T-109/01 Fleuren Compost/Komisija (Recueil 2004, II-127. lpp.).

122

Fleuren Compost

Recueil

(123)  
  OV C 119, 22.5.2002., 22. lpp.

123

(124)  2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 173. punkts.

124

(125)  2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 172. punkts.

125

(126)  2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 25. punkta 22) apakšpunkts.

126

(127)  Izteikti kā rezultāts pirms procentiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas (“
  EBITDA
  ”).

127

EBITDA

(128)  Komisijas 2006. gada 8. novembra lēmums valsts atbalsta lietā Nr. 459/2006 – Vācija – Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2007.–2013. gadam – Valsts reģionālā atbalsta karte: Vācija (OV C 295, 5.12.2006., 6. lpp.).

128

(129)  Sk. 88. zemsvītras piezīmi.

129

(130)  Ljēžas lidostas atbilde uz sabiedrisko apspriešanu par 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēm.

130

(131)  Komisijas 2014. gada 1. oktobra lēmums valsts atbalsta lietā SA.21211 – Vācija – Frankfurtes-Hānas lidosta un Ryanair, vēl nav publicēts OV.

131

Ryanair

(132)  Attiecībā uz Frankfurtes pie Mainas lidostu un Luksemburgas lidostu Komisija norāda, ka komandējumu segments ieņem būtisku tirgus daļu šajās lidostās, bet salīdzinoši mazu tā daļu Frankfurtes-Hānas lidostā.

132

(133)  2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 137., 113. un 114. punkts.

133

(134)  2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 137. un 116. punkts.

134

(135)  2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 137. un 124. punkts.

135

(136)  2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 137. un 125. punkts.

136

(137)  2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 137. un 131. punkts.

137

---

| 24.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 134/135 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 134/135

---

KOMISIJAS DELEĢĒTAIS LĒMUMS (ES) 2016/790

(2016. gada 13. janvāris),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/36/EK V pielikumu groza attiecībā uz kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem un apmācību kursu nosaukumiem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 1)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (1) un jo īpaši tās 21.a panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 2005/36/EK V pielikumā uzskaitīti ārstu, vispārējās aprūpes māsu, zobārstu, veterinārārstu, vecmāšu, farmaceitu un arhitektu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 2005/36/EK V pielikumā uzskaitīti ārstu, vispārējās aprūpes māsu, zobārstu, veterinārārstu, vecmāšu, farmaceitu un arhitektu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti.

| (2) | Vairākas dalībvalstis ir informējušas Komisiju par normatīvo un administratīvo aktu noteikumu atjaunināšanu attiecībā uz ārstu, vispārējās aprūpes māsu, zobārstu, veterinārārstu, vecmāšu, farmaceitu un arhitektu kvalifikāciju apliecinošo dokumentu izsniegšanu. Komisija uzskata, ka paziņotie normatīvo un administratīvo aktu noteikumi atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti Direktīvas 2005/36/EK III sadaļas III nodaļā. Tāpēc nepieciešams atjaunināt Direktīvas 2005/36/EK V pielikumu. |
| --- | --- |

(2)

Vairākas dalībvalstis ir informējušas Komisiju par normatīvo un administratīvo aktu noteikumu atjaunināšanu attiecībā uz ārstu, vispārējās aprūpes māsu, zobārstu, veterinārārstu, vecmāšu, farmaceitu un arhitektu kvalifikāciju apliecinošo dokumentu izsniegšanu. Komisija uzskata, ka paziņotie normatīvo un administratīvo aktu noteikumi atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti Direktīvas 2005/36/EK III sadaļas III nodaļā. Tāpēc nepieciešams atjaunināt Direktīvas 2005/36/EK V pielikumu.

| (3) | Skaidrības un juridiskās noteiktības labad ir jāaizstāj visi attiecīgie Direktīvas 2005/36/EK V pielikuma punkti par kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem un apmācību kursu nosaukumiem. |
| --- | --- |

(3)

Skaidrības un juridiskās noteiktības labad ir jāaizstāj visi attiecīgie Direktīvas 2005/36/EK V pielikuma punkti par kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem un apmācību kursu nosaukumiem.

| (4) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Direktīva 2005/36/EK. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Direktīva 2005/36/EK.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīvas 2005/36/EK V pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2016. gada 13. janvārī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Elżbieta BIEŃKOWSKA

---

(1)  
  OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Direktīvas 2005/36/EK V pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma 5.1.1. Līdz 5.1.4. punktu aizstāj ar šādiem:
  “5.1.1.   Ārsta ar pamatapmācību kvalifikāciju apliecinošie dokumenti










  Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diplôme de “médecin”/Master in de geneeskunde | — | Les universités/De universiteiten |

1)

pielikuma 5.1.1. Līdz 5.1.4. punktu aizstāj ar šādiem:

“5.1.1.   Ārsta ar pamatapmācību kvalifikāciju apliecinošie dokumenti

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts

Atsauces datums

België/Belgique/Belgien

Diplôme de “médecin”/Master in de geneeskunde

—

Les universités/De universiteiten

| — | Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap |
| --- | --- |

—

Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap

1976. gada 20. decembris

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен “магистър” по Медицина“ и професионална квалификация “Магистър-лекар”

Университет

2007. gada 1. janvāris

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu všeobecné lékařství (doktor medicíny, MUDr.)

Lékářská fakulta univerzity v České republice

2004. gada 1. maijs

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i medicin (cand.med.)

Universitet

| — | Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og |
| --- | --- |

—

Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og

| — | Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

—

Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen

1976. gada 20. decembris

Deutschland

| — | Zeugnis über die Ärztliche Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Prüfung

| — | Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war

Zuständige Behörden

1976. gada 20. decembris

Eesti

Arstikraad

Degree in Medicine (MD)

Diplom arstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

2004. gada 1. maijs

Ελλάδα

Πτυχίο Ιατρικής

| — | Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου, |
| --- | --- |

—

Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου,

| — | Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου |
| --- | --- |

—

Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου

1981. gada 1. janvāris

España

Título de Licenciado en Medicina y Cirugía

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

1986. gada 1. janvāris

Título de Graduado/a en Medicina

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1986. gada 1. janvāris

France

Diplôme de fin de deuxième cycle des études médicales

Universités

1976. gada 20. decembris

Hrvatska

Diploma “doktor medicine/doktorica medicine”

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

2013. gada 1. jūlijs

Ireland

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

1976. gada 20. decembris

Italia

Diploma di laurea in medicina e chirurgia

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina e chirurgia

1976. gada 20. decembris

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Ιατρού

Ιατρικό Συμβούλιο

2004. gada 1. maijs

Latvija

Ārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

2004. gada 1. maijs

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją

Universitetas

| 1. | Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją

2004. gada 1. maijs

| 2. | Magistro diplomas (medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo kvalifikacija)

| 2. | Internatūros pažymėjimas (medicinos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Internatūros pažymėjimas (medicinos gydytojo profesinė kvalifikacija)

Luxembourg

Diplôme d'Etat de docteur en médecine, chirurgie et accouchements

Jury d'examen d'Etat

Certificat de stage

1976. gada 20. decembris

Magyarország

Okleveles orvosdoktor oklevél (dr. med)

Egyetem

2004. gada 1. maijs

Malta

Lawrja ta' Tabib tal-Mediċina u l-Kirurġija

Universita` ta' Malta

Ċertifikat ta' reġistrazzjoni maħruġ mill-Kunsill Mediku

2004. gada 1. maijs

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd artsexamen

Faculteit Geneeskunde

1976. gada 20. decembris

Österreich

Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr.med.univ.)

Medizinische Fakultät einer Universität, bzw Medizinische Universität

1994. gada 1. janvāris

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarskim z tytułem “lekarza”

szkoły wyższe

Świadectwo złożenia Lekarskiego Egzaminu Państwowego (1)
   (3)/Świadectwo złożenia Lekarskiego Egzaminu Końcowego (2)
   (3)

2004. gada 1. maijs

Portugal

Carta de Curso de licenciatura em medicina

Universidades

Certificado emitido pela Ordem dos Médicos

1986. gada 1. janvāris

România

Diplomă de licenţă de doctor medic

Universităţi

2007. gada 1. janvāris

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov “doktor medicine/doktorica medicine”

Univerza

Potrdilo o Opravljenem Strokovnem Izpitu za Poklic Zdravnik/Zdravnica

2004. gada 1. maijs

Slovensko

DIPLOM

všeobecné lekárstvo

doktor všeobecného lekárstva (“MUDr.”)

Univerzita

2004. gada 1. maijs

Suomi/Finland

Lääketieteen lisensiaatin tutkinto/Medicine licentiatexamen

Yliopisto

1994. gada 1. janvāris

Sverige

Läkarexamen

Universitet eller högskola

Bevis om legitimation som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

1994. gada 1. janvāris

United Kingdom

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

1976. gada 20. decembris

5.1.2.   Specializēto ārstu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti

| Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgie | Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste | Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique | 1976. gada 20. decembris |
| България | Свидетелство за призната специалност | Университет | 2007. gada 1. janvāris |
| Česká republika | Diplom o specializaci | Ministerstvo zdravotnictví | 2004. gada 1. maijs |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge | Sundhedsstyrelsen | 1976. gada 20. decembris |
| Deutschland | Fachärztliche Anerkennung | Landesärztekammer | 1976. gada 20. decembris |
| Eesti | Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus
  Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal | Tartu Ülikool | 2004. gada 1. maijs |
| Ελλάδα | Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας | 1. | Περιφέρεια |

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Atsauces datums

België/Belgique/Belgie

Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste

Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique

1976. gada 20. decembris

България

Свидетелство за призната специалност

Университет

2007. gada 1. janvāris

Česká republika

Diplom o specializaci

Ministerstvo zdravotnictví

2004. gada 1. maijs

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge

Sundhedsstyrelsen

1976. gada 20. decembris

Deutschland

Fachärztliche Anerkennung

Landesärztekammer

1976. gada 20. decembris

Eesti

Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal

Tartu Ülikool

2004. gada 1. maijs

Ελλάδα

Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας

1.

Περιφέρεια

| 2. | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

2.

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| 3. | Νομαρχία |
| --- | --- |

3.

Νομαρχία

1981. gada 1. janvāris

España

Título de Especialista

Ministerio de Educación y Cultura

1986. gada 1. janvāris

France

| 1. | Certificat d'études spéciales de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

1.

Certificat d'études spéciales de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine

| 1. | Universités |
| --- | --- |

1.

Universités

1976. gada 20. decembris

| 2. | Attestation de médecin spécialiste qualifié accompagnée du diplôme d'Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

2.

Attestation de médecin spécialiste qualifié accompagnée du diplôme d'Etat de docteur en médecine

| 2. | Conseil de l'Ordre des médecins |
| --- | --- |

2.

Conseil de l'Ordre des médecins

| 3. | Diplôme d'études spécialisées ou diplôme d'études spécialisées complémentaires qualifiant de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'études spécialisées ou diplôme d'études spécialisées complémentaires qualifiant de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine

| 3. | Universités |
| --- | --- |

3.

Universités

Hrvatska

Diploma o specijalističkom usavršavanju

Ministarstvo nadležno za zdravstvo

2013. gada 1. jūlijs

Ireland

Certificate of Specialist doctor

Kompetentā iestāde

1976. gada 20. decembris

Italia

Diploma di medico specialista

Università

1976. gada 20. decembris

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Ειδικότητας

Ιατρικό Συμβούλιο

2004. gada 1. maijs

Latvija

“Sertifikāts” – kompetentu iestāžu izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu specialitātē

Latvijas Ārstu biedrība

Latvijas Ārstniecības personu profesionālo organizāciju savienība

2004. gada 1. maijs

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo specialisto profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo specialisto profesinė kvalifikacija)

Universitetas

2004. gada 1. maijs

Luxembourg

Certificat de médecin spécialiste

Ministre de la Santé publique

1976. gada 20. decembris

Magyarország

Szakorvosi bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

2004. gada 1. maijs

Malta

Ċertifikat ta' Speċjalista Mediku

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

2004. gada 1. maijs

Nederland

Bewijs van inschrijving in een Specialistenregister

| — | Medische Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Medische Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der Geneeskunst

| — | Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie (SGRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie (SGRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

1976. gada 20. decembris

Diploma geneeskundig specialist

| — | Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (4) |
| --- | --- |

—

Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (4)

Österreich

Facharztdiplom

Österreichische Ärztekammer

1994. gada 1. janvāris

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty

Centrum Egzaminów Medycznych

2004. gada 1. maijs

Portugal

Titulo de especialista

Ordem dos Médicos

1986. gada 1. janvāris

România

Certificat de medic specialist

Ministerul Sănătăţii

2007. gada 1. janvāris

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

2004. gada 1. maijs

Slovensko

Diplom o špecializácii

| 1. | Slovenská zdravotnícka univerzita |
| --- | --- |

1.

Slovenská zdravotnícka univerzita

| 2. | Univerzita Komenského v Bratislave |
| --- | --- |

2.

Univerzita Komenského v Bratislave

| 3. | Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach |
| --- | --- |

3.

Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach

2004. gada 1. maijs

Suomi/Finland

Erikoislääkärin tutkinto/Specialläkarexamen

Yliopisto

1994. gada 1. janvāris

Sverige

Bevis om specialkompetens som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Socialstyrelsen

1994. gada 1. janvāris

United Kingdom

Certificate of Completion of training

Postgraduate Medical Education and Training Board

1976. gada 20. decembris

General Medical Council

2010. gada 1. aprīlis

5.1.3.   Apmācību kursu nosaukumi specializētajā medicīnā

| | Anestezioloģija | Vispārējā ķirurģija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Anesthésie-réanimation/Anesthesie-reanimatie | Chirurgie/Heelkunde |
| България | Анестезиология и интензивно лечение | Хирургия |
| Česká republika | Anesteziologie a intenzivní medicína | Chirurgie |
| Danmark | Anæstesiologi | Kirurgi |
| Deutschland | Anästhesiologie | (Allgemeine) Chirurgie |
| Eesti | Anestesioloogia | Üldkirurgia |
| Ελλάδα | Αναισθησιολογία | Χειρουργική |
| España | Anestesiología y Reanimación | Cirugía general y del aparato digestivo |
| France | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Hrvatska | Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina | Opća kirurgija |
| Ireland | Anaesthesia | General surgery |
| Italia | Anestesia, rianimazione e terapia intensiva | Chirurgia generale |
| Κύπρος | Αναισθησιολογία | Γενική Χειρουργική |
| Latvija | Anestezioloģija un reanimatoloģija | Ķirurģija |
| Lietuva | Anesteziologija reanimatologija | Chirurgija |
| Luxembourg | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Magyarország | Aneszteziológia és intenzív terápia | Sebészet |
| Malta | Anesteżija u Kura Intensiva | Kirurġija Ġenerali |
| Nederland | Anesthesiologie | Heelkunde |
| Österreich | Anästhesiologie und Intensivmedizin | — | Chirurgie |

Anestezioloģija

Vispārējā ķirurģija

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Anesthésie-réanimation/Anesthesie-reanimatie

Chirurgie/Heelkunde

България

Анестезиология и интензивно лечение

Хирургия

Česká republika

Anesteziologie a intenzivní medicína

Chirurgie

Danmark

Anæstesiologi

Kirurgi

Deutschland

Anästhesiologie

(Allgemeine) Chirurgie

Eesti

Anestesioloogia

Üldkirurgia

Ελλάδα

Αναισθησιολογία

Χειρουργική

España

Anestesiología y Reanimación

Cirugía general y del aparato digestivo

France

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Hrvatska

Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina

Opća kirurgija

Ireland

Anaesthesia

General surgery

Italia

Anestesia, rianimazione e terapia intensiva

Chirurgia generale

Κύπρος

Αναισθησιολογία

Γενική Χειρουργική

Latvija

Anestezioloģija un reanimatoloģija

Ķirurģija

Lietuva

Anesteziologija reanimatologija

Chirurgija

Luxembourg

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Magyarország

Aneszteziológia és intenzív terápia

Sebészet

Malta

Anesteżija u Kura Intensiva

Kirurġija Ġenerali

Nederland

Anesthesiologie

Heelkunde

Österreich

Anästhesiologie und Intensivmedizin

—

Chirurgie

| — | Allgemeinchirurgie und Viszeralchirurgie (5) |
| --- | --- |

—

Allgemeinchirurgie und Viszeralchirurgie (5)

Polska

Anestezjologia i intensywna terapia

Chirurgia ogólna

Portugal

Anestesiologia

Cirurgia geral

România

Anestezie şi terapie intensivă

Chirurgie generală

Slovenija

Anesteziologija, reanimatologija in perioperativna intenzivna medicina

Splošna kirurgija

Slovensko

Anestéziológia a intenzívna medicína

Chirurgia

Suomi/Finland

Anestesiologia ja tehohoito/Anestesiologi och intensivvård

Yleiskirurgia/Allmän kirurgi

Sverige

Anestesi och intensivvård

Kirurgi

United Kingdom

Anaesthetics

General surgery

| | Neiroķirurģija | Dzemdniecība un ginekoloģija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique/Gynaecologie – verloskunde |
| България | Неврохирургия | Акушерство и гинекология |
| Česká republika | Neurochirurgie | Gynekologie a porodnictví |
| Danmark | Neurokirurgi | Gynækologi og obstetrik |
| Deutschland | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Eesti | Neurokirurgia | Sünnitusabi ja günekoloogia |
| Ελλάδα | Νευροχειρουργική | Μαιευτική-Γυναικολογία |
| España | Neurocirugía | Obstetricia y ginecología |
| France | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Hrvatska | Neurokirurgija | Ginekologija i opstetricija |
| Ireland | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |
| Italia | Neurochirurgia | Ginecologia e ostetricia |
| Κύπρος | Νευροχειρουργική | Μαιευτική – Γυναικολογία |
| Latvija | Neiroķirurģija | Ginekoloģija un dzemdniecība |
| Lietuva | Neurochirurgija | Akušerija ginekologija |
| Luxembourg | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Magyarország | Idegsebészet | Szülészet-nőgyógyászat |
| Malta | Newrokirurġija | Ostetriċja u Ġinekoloġija |
| Nederland | Neurochirurgie | Obstetrie en Gynaecologie |
| Österreich | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Polska | Neurochirurgia | Położnictwo i ginekologia |
| Portugal | Neurocirurgia | Ginecologia e obstetricia |
| România | Neurochirurgie | Obstetrică-ginecologie |
| Slovenija | Nevrokirurgija | Ginekologija in porodništvo |
| Slovensko | Neurochirurgia | Gynekológia a pôrodníctvo |
| Suomi/Finland | Neurokirurgia/Neurokirurgi | Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar |
| Sverige | Neurokirurgi | Obstetrik och gynekologi |
| United Kingdom | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |

Neiroķirurģija

Dzemdniecība un ginekoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique/Gynaecologie – verloskunde

България

Неврохирургия

Акушерство и гинекология

Česká republika

Neurochirurgie

Gynekologie a porodnictví

Danmark

Neurokirurgi

Gynækologi og obstetrik

Deutschland

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Eesti

Neurokirurgia

Sünnitusabi ja günekoloogia

Ελλάδα

Νευροχειρουργική

Μαιευτική-Γυναικολογία

España

Neurocirugía

Obstetricia y ginecología

France

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Hrvatska

Neurokirurgija

Ginekologija i opstetricija

Ireland

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

Italia

Neurochirurgia

Ginecologia e ostetricia

Κύπρος

Νευροχειρουργική

Μαιευτική – Γυναικολογία

Latvija

Neiroķirurģija

Ginekoloģija un dzemdniecība

Lietuva

Neurochirurgija

Akušerija ginekologija

Luxembourg

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Magyarország

Idegsebészet

Szülészet-nőgyógyászat

Malta

Newrokirurġija

Ostetriċja u Ġinekoloġija

Nederland

Neurochirurgie

Obstetrie en Gynaecologie

Österreich

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Polska

Neurochirurgia

Położnictwo i ginekologia

Portugal

Neurocirurgia

Ginecologia e obstetricia

România

Neurochirurgie

Obstetrică-ginecologie

Slovenija

Nevrokirurgija

Ginekologija in porodništvo

Slovensko

Neurochirurgia

Gynekológia a pôrodníctvo

Suomi/Finland

Neurokirurgia/Neurokirurgi

Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar

Sverige

Neurokirurgi

Obstetrik och gynekologi

United Kingdom

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

| | Vispārējā (internā) medicīna | Oftalmoloģija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Médecine interne/Inwendige geneeskunde | Ophtalmologie/Oftalmologie |
| България | Вътрешни болести | Очни болести |
| Česká republika | Vnitřní lékařství | Oftalmologie |
| Danmark | | Oftalmologi |
| Deutschland | Innere Medizin | Augenheilkunde |
| Eesti | Sisehaigused | Oftalmoloogia |
| Ελλάδα | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| España | Medicina interna | Oftalmología |
| France | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Hrvatska | Opća interna medicina | Oftalmologija i optometrija |
| Ireland | General (Internal) Medicine | Ophthalmic surgery
  Ophthalmology (6) |
| Italia | Medicina interna | Oftalmologia |
| Κύπρος | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| Latvija | Internā medicīna | Oftalmoloģija |
| Lietuva | Vidaus ligos | Oftalmologija |
| Luxembourg | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Magyarország | Belgyógyászat | Szemészet |
| Malta | Mediċina Interna | Oftalmoloġija |
| Nederland | Interne geneeskunde | Oogheelkunde |
| Österreich | Innere Medizin | Augenheilkunde und Optometrie |
| Polska | Choroby wewnętrzne | Okulistyka |
| Portugal | Medicina interna | Oftalmologia |
| România | Medicină internă | Oftalmologie |
| Slovenija | Interna medicina | Oftalmologija |
| Slovensko | Vnútorné lekárstvo | Oftalmológia |
| Suomi/Finland | Sisätaudit/Inre medicin | Silmätaudit/Ögonsjukdomar |
| Sverige | Internmedicine | Ögonsjukdomar (oftalmologi) |
| United Kingdom | General (internal) medicine | Ophthalmology |

Vispārējā (internā) medicīna

Oftalmoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Médecine interne/Inwendige geneeskunde

Ophtalmologie/Oftalmologie

България

Вътрешни болести

Очни болести

Česká republika

Vnitřní lékařství

Oftalmologie

Danmark

Oftalmologi

Deutschland

Innere Medizin

Augenheilkunde

Eesti

Sisehaigused

Oftalmoloogia

Ελλάδα

Παθολογία

Οφθαλμολογία

España

Medicina interna

Oftalmología

France

Médecine interne

Ophtalmologie

Hrvatska

Opća interna medicina

Oftalmologija i optometrija

Ireland

General (Internal) Medicine

Ophthalmic surgery

Ophthalmology (6)

Italia

Medicina interna

Oftalmologia

Κύπρος

Παθολογία

Οφθαλμολογία

Latvija

Internā medicīna

Oftalmoloģija

Lietuva

Vidaus ligos

Oftalmologija

Luxembourg

Médecine interne

Ophtalmologie

Magyarország

Belgyógyászat

Szemészet

Malta

Mediċina Interna

Oftalmoloġija

Nederland

Interne geneeskunde

Oogheelkunde

Österreich

Innere Medizin

Augenheilkunde und Optometrie

Polska

Choroby wewnętrzne

Okulistyka

Portugal

Medicina interna

Oftalmologia

România

Medicină internă

Oftalmologie

Slovenija

Interna medicina

Oftalmologija

Slovensko

Vnútorné lekárstvo

Oftalmológia

Suomi/Finland

Sisätaudit/Inre medicin

Silmätaudit/Ögonsjukdomar

Sverige

Internmedicine

Ögonsjukdomar (oftalmologi)

United Kingdom

General (internal) medicine

Ophthalmology

| | Otorinolaringoloģija | Pediatrija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie | Pédiatrie/Pediatrie |
| България | Ушно-носно-гърлени болести | Педиатрия |
| Česká republika | Otorinolaryngologie | Dětské lékařství |
| Danmark | Oto-rhino-laryngologi | Pædiatri |
| Deutschland | Hals-Nasen-Ohrenheilkunde | Kinder- und Jugendmedizin |
| Eesti | Otorinolarüngoloogia | Pediaatria |
| Ελλάδα | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| España | Otorrinolaringología | Pediatría y sus áreas especificas |
| France | Oto-rhino-laryngologie et chirurgie cervico-faciale | Pédiatrie |
| Hrvatska | Otorinolaringologija | Pedijatrija |
| Ireland | Otolaryngology | Paediatrics |
| Italia | Otorinolaringoiatria | Pediatria |
| Κύπρος | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| Latvija | Otolaringoloģija | Pediatrija |
| Lietuva | Otorinolaringologija | Vaikų ligos |
| Luxembourg | Oto-rhino-laryngologie | Pédiatrie |
| Magyarország | Fül-orr-gégegyógyászat | Csecsemő- és gyermekgyógyászat |
| Malta | Otorinolaringoloġija | Pedjatrija |
| Nederland | Keel-, neus- en oorheelkunde | Kindergeneeskunde |
| Österreich | — | Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten |

Otorinolaringoloģija

Pediatrija

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie

Pédiatrie/Pediatrie

България

Ушно-носно-гърлени болести

Педиатрия

Česká republika

Otorinolaryngologie

Dětské lékařství

Danmark

Oto-rhino-laryngologi

Pædiatri

Deutschland

Hals-Nasen-Ohrenheilkunde

Kinder- und Jugendmedizin

Eesti

Otorinolarüngoloogia

Pediaatria

Ελλάδα

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

España

Otorrinolaringología

Pediatría y sus áreas especificas

France

Oto-rhino-laryngologie et chirurgie cervico-faciale

Pédiatrie

Hrvatska

Otorinolaringologija

Pedijatrija

Ireland

Otolaryngology

Paediatrics

Italia

Otorinolaringoiatria

Pediatria

Κύπρος

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

Latvija

Otolaringoloģija

Pediatrija

Lietuva

Otorinolaringologija

Vaikų ligos

Luxembourg

Oto-rhino-laryngologie

Pédiatrie

Magyarország

Fül-orr-gégegyógyászat

Csecsemő- és gyermekgyógyászat

Malta

Otorinolaringoloġija

Pedjatrija

Nederland

Keel-, neus- en oorheelkunde

Kindergeneeskunde

Österreich

—

Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten

| — | Hals-, Nasen- und Ohrenheilkunde (7) |
| --- | --- |

—

Hals-, Nasen- und Ohrenheilkunde (7)

Kinder- und Jugendheilkunde

Polska

Otorynolaryngologia

Pediatria

Portugal

Otorrinolaringologia

Pediatria

România

Otorinolaringologie

Pediatrie

Slovenija

Otorinolaringológija

Pediatrija

Slovensko

Otorinolaryngológia

Pediatria

Suomi/Finland

Korva-, nenä- ja kurkkutaudit/Öron-, näs- och halssjukdomar

Lastentaudit/Barnsjukdomar

Sverige

Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhino-laryngologi)

Barn- och ungdomsmedicin

United Kingdom

Otolaryngology

Paediatrics

| | Ftiziopneimonoloģija | Uroloģija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Pneumologie | Urologie |
| България | Пневмология и фтизиатрия | Урология |
| Česká republika | Pneumologie a ftizeologie | Urologie |
| Danmark | Intern medicin: lungesygdomme | Urologi |
| Deutschland | — | Pneumologie |

Ftiziopneimonoloģija

Uroloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Pneumologie

Urologie

България

Пневмология и фтизиатрия

Урология

Česká republika

Pneumologie a ftizeologie

Urologie

Danmark

Intern medicin: lungesygdomme

Urologi

Deutschland

—

Pneumologie

| — | Innere Medizin und Pneumologie (8) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Pneumologie (8)

Urologie

Eesti

Pulmonoloogia

Uroloogia

Ελλάδα

Φυματιολογία- Πνευμοvολογία

Ουρολογία

España

Neumología

Urología

France

Pneumologie

Chirurgie urologique

Hrvatska

Pulmologija

Urologija

Ireland

Respiratory medicine

Urology

Italia

Malattie dell'apparato respiratorio

Urologia

Κύπρος

Πνευμονολογία – Φυματιολογία

Ουρολογία

Latvija

Ftiziopneimonoloģija

Uroloģija

Lietuva

Pulmonologija

Urologija

Luxembourg

Pneumologie

Urologie

Magyarország

Tüdőgyógyászat

Urológia

Malta

Mediċina Respiratorja

Uroloġija

Nederland

Longziekten en tuberculose

Urologie

Österreich

| — | Lungenkrankheiten |
| --- | --- |

—

Lungenkrankheiten

| — | Innere Medizin und Pneumologie (9) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Pneumologie (9)

Urologie

Polska

Choroby płuc

Urologia

Portugal

Pneumologia

Urologia

România

Pneumologie

Urologie

Slovenija

Pnevmologija

Urologija

Slovensko

Pneumológia a ftizeológia

Urológia

Suomi/Finland

Keuhkosairaudet ja allergologia/Lungsjukdomar och allergologi

Urologia/Urologi

Sverige

Lungsjukdomar (pneumologi)

Urologi

United Kingdom

Respiratory medicine

Urology

| | Traumatoloģija un ortopēdija | Patoloģija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde | Anatomie pathologique/Pathologische anatomie |
| България | Ортопедия и травматология | Обща и клинична патология |
| Česká republika | Ortopedie | Patologie |
| Danmark | Ortopædisk kirurgi | Patologisk anatomi og cytology |
| Deutschland | — | Orthopädie (und Unfallchirurgie) |

Traumatoloģija un ortopēdija

Patoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde

Anatomie pathologique/Pathologische anatomie

България

Ортопедия и травматология

Обща и клинична патология

Česká republika

Ortopedie

Patologie

Danmark

Ortopædisk kirurgi

Patologisk anatomi og cytology

Deutschland

—

Orthopädie (und Unfallchirurgie)

| — | Orthopädie und Unfallchirurgie (10) |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Unfallchirurgie (10)

Pathologie

Eesti

Ortopeedia

Patoloogia

Ελλάδα

Ορθοπεδική

Παθολογική Ανατομική

España

Cirugía ortopédica y traumatología

Anatomía patológica

France

Chirurgie orthopédique et traumatologie

Anatomie et cytologie pathologiques

Hrvatska

Ortopedija i traumatologija

Patologija

Ireland

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

Italia

Ortopedia e traumatologia

Anatomia patologica

Κύπρος

Ορθοπεδική

Παθολογοανατομία – Ιστολογία

Latvija

Traumatoloģija un ortopēdija

Patoloģija

Lietuva

Ortopedija traumatologija

Patologija

Luxembourg

Orthopédie

Anatomie pathologique

Magyarország

Ortopédia és traumatológia

Patológia

Malta

Kirurġija Ortopedika

Istopatoloġija

Nederland

Orthopedie

Pathologie

Österreich

| — | Orthopädie und Orthopädische Chirurgie |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Orthopädische Chirurgie

| — | Orthopädie und Traumatologie (11) |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Traumatologie (11)

| — | Pathologie |
| --- | --- |

—

Pathologie

| — | Klinische Pathologie und Molekularpathologie (11) |
| --- | --- |

—

Klinische Pathologie und Molekularpathologie (11)

| — | Klinische Pathologie und Neuropathologie |
| --- | --- |

—

Klinische Pathologie und Neuropathologie

Polska

Ortopedia i traumatologia narządu ruchu

Patomorfologia

Portugal

Ortopedia

Anatomia patologica

România

Ortopedie şi traumatologie

Anatomie patologică

Slovenija

Ortopedska kirurgija; Travmatologija

Patologija

Slovensko

Ortopédia

Patologická anatómia

Suomi/Finland

Ortopedia ja traumatologia/Ortopedi och traumatologi

Patologia/Patologi

Sverige

Ortopedi

Klinisk patologi

United Kingdom

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

| | Neiroloģija | Psihiatrija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Neurologie | Psychiatrie, particulièrement de l'adulte/Psychiatrie, meer bepaald in de volwassenpsychiatrie |
| България | Нервни болести | Психиатрия |
| Česká republika | Neurologie | Psychiatrie |
| Danmark | Neurologi | Psykiatri |
| Deutschland | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapie |
| Eesti | Neuroloogia | Psühhiaatria |
| Ελλάδα | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| España | Neurología | Psiquiatría |
| France | Neurologie | Psychiatrie |
| Hrvatska | Neurologija | Psihijatrija |
| Ireland | Neurology | Psychiatry |
| Italia | Neurologia | Psichiatria |
| Κύπρος | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| Latvija | Neiroloģija | Psihiatrija |
| Lietuva | Neurologija | Psichiatrija |
| Luxembourg | Neurologie | Psychiatrie |
| Magyarország | Neurológia | Pszichiátria |
| Malta | Newroloġija | Psikjatrija |
| Nederland | Neurologie | Psychiatrie |
| Österreich | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapeutische Medizin |
| Polska | Neurologia | Psychiatria |
| Portugal | Neurologia | Psiquiatria |
| România | Neurologie | Psihiatrie |
| Slovenija | Nevrologija | Psihiatrija |
| Slovensko | Neurológia | Psychiatria |
| Suomi/Finland | Neurologia/Neurologi | Psykiatria/Psykiatri |
| Sverige | Neurologi | Psykiatri |
| United Kingdom | Neurology | General psychiatry |

Neiroloģija

Psihiatrija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Neurologie

Psychiatrie, particulièrement de l'adulte/Psychiatrie, meer bepaald in de volwassenpsychiatrie

България

Нервни болести

Психиатрия

Česká republika

Neurologie

Psychiatrie

Danmark

Neurologi

Psykiatri

Deutschland

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapie

Eesti

Neuroloogia

Psühhiaatria

Ελλάδα

Νευρολογία

Ψυχιατρική

España

Neurología

Psiquiatría

France

Neurologie

Psychiatrie

Hrvatska

Neurologija

Psihijatrija

Ireland

Neurology

Psychiatry

Italia

Neurologia

Psichiatria

Κύπρος

Νευρολογία

Ψυχιατρική

Latvija

Neiroloģija

Psihiatrija

Lietuva

Neurologija

Psichiatrija

Luxembourg

Neurologie

Psychiatrie

Magyarország

Neurológia

Pszichiátria

Malta

Newroloġija

Psikjatrija

Nederland

Neurologie

Psychiatrie

Österreich

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapeutische Medizin

Polska

Neurologia

Psychiatria

Portugal

Neurologia

Psiquiatria

România

Neurologie

Psihiatrie

Slovenija

Nevrologija

Psihiatrija

Slovensko

Neurológia

Psychiatria

Suomi/Finland

Neurologia/Neurologi

Psykiatria/Psykiatri

Sverige

Neurologi

Psykiatri

United Kingdom

Neurology

General psychiatry

| | Diagnostiskā radioloģija | Radioterapija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Radiodiagnostic/Röntgendiagnose | Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie |
| България | Образна диагностика | Лъчелечение |
| Česká republika | Radiologie a zobrazovací metody | Radiační onkologie |
| Danmark | Radiologi | Klinisk Onkologi |
| Deutschland | (Diagnostische) Radiologie | Strahlentherapie |
| Eesti | Radioloogia | Onkoloogia |
| Ελλάδα | Ακτινοδιαγνωστική | Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία |
| España | Radiodiagnóstico | Oncología radioterápica |
| France | Radiodiagnostic et imagerie médicale | Oncologie option oncologie radiothérapique |
| Hrvatska | Klinička radiologija | Onkologija i radioterapija |
| Ireland | Radiology | Radiation oncology |
| Italia | Radiodiagnostica | Radioterapia |
| Κύπρος | Ακτινολογία | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία |
| Latvija | Diagnostiskā radioloģija | Terapeitiskā radioloģija |
| Lietuva | Radiologija | Onkologija radioterapija |
| Luxembourg | Radiodiagnostic | Radiothérapie |
| Magyarország | Radiológia | Sugárterápia |
| Malta | Radjoloġija | Onkoloġija u Radjoterapija |
| Nederland | Radiologie | Radiotherapie |
| Österreich | Radiologie | Strahlentherapie-Radioonkologie |
| Polska | Radiologia i diagnostyka obrazowa | Radioterapia onkologiczna |
| Portugal | Radiodiagnóstico | Radioterapia |
| România | Radiologie-imagistică medicală | Radioterapie |
| Slovenija | Radiologija | Radioterapija in onkologija |
| Slovensko | Rádiológia | Radiačná onkológia |
| Suomi/Finland | Radiologia/Radiologi | Syöpätaudit/Cancersjukdomar |
| Sverige | Medicinsk radiologi | Tumörsjukdomar (allmän onkologi) |
| United Kingdom | Clinical radiology | Clinical oncology |

Diagnostiskā radioloģija

Radioterapija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Radiodiagnostic/Röntgendiagnose

Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie

България

Образна диагностика

Лъчелечение

Česká republika

Radiologie a zobrazovací metody

Radiační onkologie

Danmark

Radiologi

Klinisk Onkologi

Deutschland

(Diagnostische) Radiologie

Strahlentherapie

Eesti

Radioloogia

Onkoloogia

Ελλάδα

Ακτινοδιαγνωστική

Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία

España

Radiodiagnóstico

Oncología radioterápica

France

Radiodiagnostic et imagerie médicale

Oncologie option oncologie radiothérapique

Hrvatska

Klinička radiologija

Onkologija i radioterapija

Ireland

Radiology

Radiation oncology

Italia

Radiodiagnostica

Radioterapia

Κύπρος

Ακτινολογία

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Diagnostiskā radioloģija

Terapeitiskā radioloģija

Lietuva

Radiologija

Onkologija radioterapija

Luxembourg

Radiodiagnostic

Radiothérapie

Magyarország

Radiológia

Sugárterápia

Malta

Radjoloġija

Onkoloġija u Radjoterapija

Nederland

Radiologie

Radiotherapie

Österreich

Radiologie

Strahlentherapie-Radioonkologie

Polska

Radiologia i diagnostyka obrazowa

Radioterapia onkologiczna

Portugal

Radiodiagnóstico

Radioterapia

România

Radiologie-imagistică medicală

Radioterapie

Slovenija

Radiologija

Radioterapija in onkologija

Slovensko

Rádiológia

Radiačná onkológia

Suomi/Finland

Radiologia/Radiologi

Syöpätaudit/Cancersjukdomar

Sverige

Medicinsk radiologi

Tumörsjukdomar (allmän onkologi)

United Kingdom

Clinical radiology

Clinical oncology

| | Plastiskā ķirurģija | Klīniskā bioloģija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde | Biologie clinique/Klinische biologie |
| България | Пластично-възстановителна и естетична хирургия | Клинична лаборатория |
| Česká republika | Plastická chirurgie | |
| Danmark | Plastikkirurgi | |
| Deutschland | — | Plastische (und Ästhetische) Chirurgie |

Plastiskā ķirurģija

Klīniskā bioloģija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde

Biologie clinique/Klinische biologie

България

Пластично-възстановителна и естетична хирургия

Клинична лаборатория

Česká republika

Plastická chirurgie

Danmark

Plastikkirurgi

Deutschland

—

Plastische (und Ästhetische) Chirurgie

| — | Plastische und Ästhetische Chirurgie (12) |
| --- | --- |

—

Plastische und Ästhetische Chirurgie (12)

Laboratoriumsmedizin (13)

Eesti

Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia

Laborimeditsiin

Ελλάδα

Πλαστική Χειρουργική

España

Cirugía plástica, estética y reparadora

Análisis clínicos

France

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique

Biologie médicale

Hrvatska

Plastična, rekonstrukcijska i estetska kirurgija

Ireland

Plastic, reconstructive and aesthetic surgery

Italia

Chirurgia plastica, ricostruttiva ed estetica

Patologia clinica

Κύπρος

Πλαστική Χειρουργική

Latvija

Plastiskā ķirurģija

Lietuva

Plastinė ir rekonstrukcinė chirurgija

Laboratorinė medicina

Luxembourg

Chirurgie plastique

Biologie clinique

Magyarország

Plasztikai (égési) sebészet

Orvosi laboratóriumi diagnosztika

Malta

Kirurġija Plastika

Nederland

Plastische chirurgie

Österreich

Plastische, Ästhetische und Rekonstruktive Chirurgie

Plastische, Rekonstruktive und Ästhetische Chirurgie (14)

Medizinische Biologie

Polska

Chirurgia plastyczna

Diagnostyka laboratoryjna

Portugal

Cirurgia plástica, estética e reconstrutiva

Patologia clínica

România

Chirurgie plastică, estetică şi microchirurgie reconstructivă

Medicină de laborator

Slovenija

Plastična, rekonstrukcijska in estetska kirurgija

Slovensko

Plastická chirurgia

Laboratórna medicína

Suomi/Finland

Plastiikkakirurgia/Plastikkirurgi

Sverige

Plastikkirurgi

United Kingdom

Plastiskā ķirurģija

| | Mikrobioloģija | Klīniskā bioķīmija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Микробиология | Биохимия |
| Česká republika | Lékařská mikrobiologie | Klinická biochemie |
| Danmark | Klinisk mikrobiologi | Klinisk biokemi |
| Deutschland | — | Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie |

Mikrobioloģija

Klīniskā bioķīmija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

България

Микробиология

Биохимия

Česká republika

Lékařská mikrobiologie

Klinická biochemie

Danmark

Klinisk mikrobiologi

Klinisk biokemi

Deutschland

—

Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie

| — | Mikrobiologie, Virologie und Infektionsepidemiologie (17) |
| --- | --- |

—

Mikrobiologie, Virologie und Infektionsepidemiologie (17)

Laboratoriumsmedizin (15)

Eesti

Ελλάδα

| — | Ιατρική Βιοπαθολογία |
| --- | --- |

—

Ιατρική Βιοπαθολογία

| — | Μικροβιολογία |
| --- | --- |

—

Μικροβιολογία

España

Microbiología y parasitología

Bioquímica clínica

France

Hrvatska

Klinička mikrobiologija

Ireland

Microbiology

Chemical pathology

Italia

Microbiologia e virologia

Biochimica clinica

Κύπρος

Μικροβιολογία

Latvija

Mikrobioloģija

Lietuva

Luxembourg

Microbiologie

Chimie biologique

Magyarország

Orvosi mikrobiológia

Malta

Mikrobijoloġija

Patoloġija Kimika

Nederland

Medische microbiologie

Klinische chemie (16)

Österreich

| — | Hygiene und Mikrobiologie |
| --- | --- |

—

Hygiene und Mikrobiologie

| — | Klinische Mikrobiologie und Hygiene (18) |
| --- | --- |

—

Klinische Mikrobiologie und Hygiene (18)

| — | Klinische Mikrobiologie und Virologie (18) |
| --- | --- |

—

Klinische Mikrobiologie und Virologie (18)

Medizinische und Chemische Labordiagnostik

Polska

Mikrobiologia lekarska

Portugal

România

Slovenija

Klinična mikrobiologija

Medicinska biokemija

Slovensko

Klinická mikrobiológia

Klinická biochémia

Suomi/Finland

Kliininen mikrobiologia/Klinisk mikrobiologi

Kliininen kemia/Klinisk kemi

Sverige

Klinisk bakteriologi

Klinisk kemi

United Kingdom

Medical microbiology and virology

Chemical pathology

| | Imunoloģija | Torakālā ķirurģija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (19) |
| България | Клинична имунология | Гръдна хирургия Кардиохирургия |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Hrudní chirurgie |
| Danmark | Klinisk immunologi | Thoraxkirurgi |
| Deutschland | | Thoraxchirurgie |
| Eesti | | Torakaalkirurgia |
| Ελλάδα | | Χειρουργική Θώρακος |
| España | Inmunología | — | Cirugía torácica |

Imunoloģija

Torakālā ķirurģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (19)

България

Клинична имунология

Гръдна хирургия Кардиохирургия

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Hrudní chirurgie

Danmark

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi

Deutschland

Thoraxchirurgie

Eesti

Torakaalkirurgia

Ελλάδα

Χειρουργική Θώρακος

España

Inmunología

—

Cirugía torácica

| — | Cirugía cardiovascular |
| --- | --- |

—

Cirugía cardiovascular

France

Chirurgie thoracique et cardiovasculaire

Hrvatska

Alergologija i klinička imunologija

Ireland

Immunology (clinical and laboratory)

Cardiothoracic surgery

Italia

| — | Chirurgia toracica |
| --- | --- |

—

Chirurgia toracica

| — | Cardiochirurgia |
| --- | --- |

—

Cardiochirurgia

Κύπρος

Ανοσολογία

Χειρουργική Θώρακος

Latvija

Imunoloģija

Torakālā ķirurģija

Lietuva

Krūtinės chirurgija

Luxembourg

Immunologie

Chirurgie thoracique

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Mellkassebészet

Malta

Immunoloġija

Kirurġija Kardjo-Toraċika

Nederland

Cardio-thoracale chirurgie

Österreich

| — | Immunologie |
| --- | --- |

—

Immunologie

| — | Klinische Immunologie (20) |
| --- | --- |

—

Klinische Immunologie (20)

Thoraxchirurgie

Polska

Immunologia kliniczna

Chirurgia klatki piersiowej

Portugal

Cirurgia cardiotorácica

România

Chirurgie toracică

Slovenija

Torakalna kirurgija

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Hrudníková chirurgia

Suomi/Finland

Sydän-ja rintaelinkirurgia/Hjärt- och thoraxkirurgi

Sverige

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi

United Kingdom

Immunology

Cardo-thoracic surgery

| | Bērnu ķirurģija | Asinsvadu ķirurģija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (21) |
| България | Детска хирургия | Съдова хирургия |
| Česká republika | Dětská chirurgie | Cévní chirurgie |
| Danmark | | Karkirurgi |
| Deutschland | Kinderchirurgie | Gefäßchirurgie |
| Eesti | Lastekirurgia | Kardiovaskulaarkirurgia |
| Ελλάδα | Χειρουργική Παίδων | Αγγειοχειρουργική |
| España | Cirugía pediátrica | Angiología y cirugía vascular |
| France | Chirurgie infantile | Chirurgie vasculaire |
| Hrvatska | Dječja kirurgija | Vaskularna kirurgija |
| Ireland | Paediatric surgery | |
| Italia | Chirurgia pediatrica | Chirurgia vascolare |
| Κύπρος | Χειρουργική Παίδων | Χειρουργική Αγγείων |
| Latvija | Bērnu ķirurģija | Asinsvadu ķirurģija |
| Lietuva | Vaikų chirurgija | Kraujagyslių chirurgija |
| Luxembourg | Chirurgie pédiatrique | Chirurgie vasculaire |
| Magyarország | Gyermeksebészet | Érsebészet |
| Malta | Kirurgija Pedjatrika | Kirurġija Vaskolari |
| Nederland | | |
| Österreich | Kinder- und Jugendchirurgie | Allgemeinchirurgie und Gefäßchirurgie |
| Polska | Chirurgia dziecięca | Chirurgia naczyniowa |
| Portugal | Cirurgia pediátrica | Angologia/Cirurgia vascular |
| România | Chirurgie pediatrică | Chirurgie vasculară |
| Slovenija | | Kardiovaskularna kirurgija |
| Slovensko | Detská chirurgia | Cievna chirurgia |
| Suomi/Finland | Lastenkirurgia/Barnkirurgi | Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi |
| Sverige | Barn- och ungdomskirurgi | |
| United Kingdom | Paediatric surgery | Vascular surgery |

Bērnu ķirurģija

Asinsvadu ķirurģija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (21)

България

Детска хирургия

Съдова хирургия

Česká republika

Dětská chirurgie

Cévní chirurgie

Danmark

Karkirurgi

Deutschland

Kinderchirurgie

Gefäßchirurgie

Eesti

Lastekirurgia

Kardiovaskulaarkirurgia

Ελλάδα

Χειρουργική Παίδων

Αγγειοχειρουργική

España

Cirugía pediátrica

Angiología y cirugía vascular

France

Chirurgie infantile

Chirurgie vasculaire

Hrvatska

Dječja kirurgija

Vaskularna kirurgija

Ireland

Paediatric surgery

Italia

Chirurgia pediatrica

Chirurgia vascolare

Κύπρος

Χειρουργική Παίδων

Χειρουργική Αγγείων

Latvija

Bērnu ķirurģija

Asinsvadu ķirurģija

Lietuva

Vaikų chirurgija

Kraujagyslių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie pédiatrique

Chirurgie vasculaire

Magyarország

Gyermeksebészet

Érsebészet

Malta

Kirurgija Pedjatrika

Kirurġija Vaskolari

Nederland

Österreich

Kinder- und Jugendchirurgie

Allgemeinchirurgie und Gefäßchirurgie

Polska

Chirurgia dziecięca

Chirurgia naczyniowa

Portugal

Cirurgia pediátrica

Angologia/Cirurgia vascular

România

Chirurgie pediatrică

Chirurgie vasculară

Slovenija

Kardiovaskularna kirurgija

Slovensko

Detská chirurgia

Cievna chirurgia

Suomi/Finland

Lastenkirurgia/Barnkirurgi

Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi

Sverige

Barn- och ungdomskirurgi

United Kingdom

Paediatric surgery

Vascular surgery

| | Kardioloģija | Gastroenteroloģija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Cardiologie | Gastro-entérologie/Gastro-enterologie |
| България | Кардиология | Гастроентерология (22) |
| Česká republika | Kardiologie | Gastroenterologie |
| Danmark | Intern medicin: kardiologi | Intern medicin: gastroenterology og hepatologi |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie |

Kardioloģija

Gastroenteroloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Cardiologie

Gastro-entérologie/Gastro-enterologie

България

Кардиология

Гастроентерология (22)

Česká republika

Kardiologie

Gastroenterologie

Danmark

Intern medicin: kardiologi

Intern medicin: gastroenterology og hepatologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie

| — | Innere Medizin und Kardiologie (23) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Kardiologie (23)

| — | Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie

| — | Innere Medizin und Gastroenterologie (23) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Gastroenterologie (23)

Eesti

Kardioloogia

Gastroenteroloogia

Ελλάδα

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

España

Cardiología

Aparato digestivo

France

Cardiologie et maladies vasculaires

Gastro-entérologie et hépatologie

Hrvatska

Kardiologija

Gastroenterologija

Ireland

Cardiology

Gastro-enterology

Italia

Malattie dell'apparato cardiovascolare

Gastroenterologia

Κύπρος

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

Latvija

Kardioloģija

Gastroenteroloģija

Lietuva

Kardiologija

Gastroenterologija

Luxembourg

Cardiologie et angiologie

Gastro-enterologie

Magyarország

Kardiológia

Gasztroenterológia

Malta

Kardjoloġija

Gastroenteroloġija

Nederland

Cardiologie

Maag-darm-leverziekten

Österreich

Innere Medizin und Kardiologie

Innere Medizin und Gastroenterologie und Hepatologie

Polska

Kardiologia

Gastrenterologia

Portugal

Cardiologia

Gastrenterologia

România

Cardiologie

Gastroenterologie

Slovenija

Kardiologija in vaskularna medicina

Gastroenterologija

Slovensko

Kardiológia

Gastroenterológia

Suomi/Finland

Kardiologia/Kardiologi

Gastroenterologia/Gastroenterologi

Sverige

Kardiologi

Medicinsk gastroenterologi och hepatologi

United Kingdom

Cardiology

Gastroenterology

| | Reimatoloģija | Hematoloģija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Rhumathologie/reumatologie | |
| България | Ревматология | Клинична хематология |
| Česká republika | Revmatologie | Hematologie a transfúzní lékařství |
| Danmark | Intern medicin: reumatologi | Intern medicin: hæmatologi |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie |

Reimatoloģija

Hematoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Rhumathologie/reumatologie

България

Ревматология

Клинична хематология

Česká republika

Revmatologie

Hematologie a transfúzní lékařství

Danmark

Intern medicin: reumatologi

Intern medicin: hæmatologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie

| — | Innere Medizin und Rheumatologie (24) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Rheumatologie (24)

| — | Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie

| — | Innere Medizin und Hämatologie und Onkologie (24) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Hämatologie und Onkologie (24)

Eesti

Reumatoloogia

Hematoloogia

Ελλάδα

Ρευματολογία

Αιματολογία

España

Reumatología

Hematología y hemoterapia

France

Rhumatologie

Hrvatska

Reumatologija

Hematologija

Ireland

Rheumatology

Haematology (clinical and laboratory)

Italia

Reumatologia

Ematologia

Κύπρος

Ρευματολογία

Αιματολογία

Latvija

Reimatoloģija

Hematoloģija

Lietuva

Reumatologija

Hematologija

Luxembourg

Rhumatologie

Hématologie

Magyarország

Reumatológia

Hematológia

Malta

Rewmatoloġija

Ematoloġija

Nederland

Reumatologie

Österreich

Innere Medizin und Rheumatologie

Innere Medizin und Hämatologie und internistische Onkologie

Polska

Reumatologia

Hematologia

Portugal

Reumatologia

Imuno-hemoterapia

România

Reumatologie

Hematologie

Slovenija

Revmatologija

Hematologija

Slovensko

Reumatológia

Hematológia a transfúziológia

Suomi/Finland

Reumatologia/Reumatologi

Kliininen hematologia/Klinisk hematologi

Sverige

Reumatologi

Hematologi

United Kingdom

Rheumatology

Haematology

| | Endokrinoloģija | Fizioterapija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie |
| България | Ендокринология и болести на обмяната | Физикална и рехабилитационна медицина |
| Česká republika | Diabelotologie a endokrinologie | Rehabilitační a fyzikální medicína |
| Danmark | Intern medicin: endokrinologi | |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie |

Endokrinoloģija

Fizioterapija

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie

България

Ендокринология и болести на обмяната

Физикална и рехабилитационна медицина

Česká republika

Diabelotologie a endokrinologie

Rehabilitační a fyzikální medicína

Danmark

Intern medicin: endokrinologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie

| — | Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie (25) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie (25)

Physikalische und Rehabilitative Medizin

Eesti

Endokrinoloogia

Taastusravi ja füsiaatria

Ελλάδα

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

España

Endocrinología y nutrición

Medicina física y rehabilitación

France

Endocrinologie – diabète – maladies métaboliques

Médecine physique et de réadaptation

Hrvatska

Endokrinologija i dijabetologija

Fizikalna medicina i rehabilitacija

Ireland

Endocrinology and diabetes mellitus

Italia

Endocrinologia e malattie del ricambio

Medicina fisica e riabilitazione

Κύπρος

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

Latvija

Endokrinoloģija

Rehabilitoloģija / fiziskā rehabilitācija

fizikālā medicīna

Lietuva

Endokrinologija

Fizinė medicina ir reabilitacija

Luxembourg

Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition

Rééducation et réadaptation fonctionnelles

Magyarország

Endokrinológia

Fizikális medicina és rehabilitációs orvoslás

Malta

Endokrinoloġija u Dijabete

Nederland

Revalidatiegeneeskunde

Österreich

Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie

Physikalische Medizin und Allgemeine Rehabilitation

Polska

Endokrynologia

Rehabilitacja medyczna

Portugal

Endocrinologia/Nutrição

Medicina física e de reabilitação

România

Endocrinologie

Reabilitare Medicală

Slovenija

Fizikalna in rehabilitacijska medicina

Slovensko

Endokrinológia

Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia

Suomi/Finland

Endokrinologia/Endokrinologi

Fysiatria/Fysiatri

Sverige

Endokrina sjukdomar

Rehabiliteringsmedicin

United Kingdom

Endocrinology and diabetes mellitus

| | Neiropsihiatrija | Dermatoloģija un veneroloģija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Neuropsychiatrie (26) | Dermato-vénéréologie/Dermato-venereologie |
| България | | Кожни и венерически болести |
| Česká republika | | Dermatovenerologie |
| Danmark | | Dermato-venerologi |
| Deutschland | Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie) | Haut – und Geschlechtskrankheiten |
| Eesti | | Dermatoveneroloogia |
| Ελλάδα | Νευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| España | | Dermatología médico-quirúrgica y venereología |
| France | Neuropsychiatrie (27) | Dermatologie et vénéréologie |
| Hrvatska | | Dermatologija i venerologija |
| Ireland | | |
| Italia | Neuropsichiatria (28) | Dermatologia e venerologia |
| Κύπρος | Νευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| Latvija | | Dermatoloģija un veneroloģija |
| Lietuva | | Dermatovenerologija |
| Luxembourg | Neuropsychiatrie (29) | Dermato-vénéréologie |
| Magyarország | | Bőrgyógyászat |
| Malta | | Dermato-venerejoloġija |
| Nederland | Zenuw – en zielsziekten (30) | Dermatologie en venerologie |
| Österreich | Neurologie und Psychiatrie (31) | Haut- und Geschlechtskrankheiten |
| Polska | | Dermatologia i wenerologia |
| Portugal | | Dermatovenereologia |
| România | | Dermatovenerologie |
| Slovenija | | Dermatovenerologija |
| Slovensko | Neuropsychiatria | Dermatovenerológia |
| Suomi/Finland | | Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi |
| Sverige | | Hud- och könssjukdomar |
| United Kingdom | | |

Neiropsihiatrija

Dermatoloģija un veneroloģija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Neuropsychiatrie (26)

Dermato-vénéréologie/Dermato-venereologie

България

Кожни и венерически болести

Česká republika

Dermatovenerologie

Danmark

Dermato-venerologi

Deutschland

Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie)

Haut – und Geschlechtskrankheiten

Eesti

Dermatoveneroloogia

Ελλάδα

Νευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

España

Dermatología médico-quirúrgica y venereología

France

Neuropsychiatrie (27)

Dermatologie et vénéréologie

Hrvatska

Dermatologija i venerologija

Ireland

Italia

Neuropsichiatria (28)

Dermatologia e venerologia

Κύπρος

Νευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

Latvija

Dermatoloģija un veneroloģija

Lietuva

Dermatovenerologija

Luxembourg

Neuropsychiatrie (29)

Dermato-vénéréologie

Magyarország

Bőrgyógyászat

Malta

Dermato-venerejoloġija

Nederland

Zenuw – en zielsziekten (30)

Dermatologie en venerologie

Österreich

Neurologie und Psychiatrie (31)

Haut- und Geschlechtskrankheiten

Polska

Dermatologia i wenerologia

Portugal

Dermatovenereologia

România

Dermatovenerologie

Slovenija

Dermatovenerologija

Slovensko

Neuropsychiatria

Dermatovenerológia

Suomi/Finland

Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi

Sverige

Hud- och könssjukdomar

United Kingdom

| | Radioloģija | Bērnu psihiatrija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | Psychiatrie, particulièrement en psychiatrie infanto-juvénile/Psychiatrie, meer bepaald in de kinder- en jeugdpsychiatrie |
| България | Радиобиология | Детска психиатрия |
| Česká republika | | Dětská a dorostová psychiatrie |
| Danmark | | Børne- og ungdomspsykiatri |
| Deutschland | Radiologie | Kinder – und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | Ακτινολογία – Ραδιολογία | Παιδοψυχιατρική |
| España | Electroradiología (32) | |
| France | Electro-radiologie (33) | Pédopsychiatrie (38) |
| Hrvatska | Klinička radiologija | Dječja i adolescentna psihijatrija |
| Ireland | | Child and adolescent psychiatry |
| Italia | Radiologia (34) | Neuropsichiatria infantile |
| Κύπρος | | Παιδοψυχιατρική |
| Latvija | | Bērnu psihiatrija |
| Lietuva | | Vaikų ir paauglių psichiatrija |
| Luxembourg | Électroradiologie (35) | Psychiatrie infantile |
| Magyarország | Radiológia | Gyermek- és ifjúsági pszichiátria |
| Malta | | |
| Nederland | Radiologie (36) | |
| Österreich | Radiologie (37) | — | Kinder- und Jugendpsychiatrie |

Radioloģija

Bērnu psihiatrija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Psychiatrie, particulièrement en psychiatrie infanto-juvénile/Psychiatrie, meer bepaald in de kinder- en jeugdpsychiatrie

България

Радиобиология

Детска психиатрия

Česká republika

Dětská a dorostová psychiatrie

Danmark

Børne- og ungdomspsykiatri

Deutschland

Radiologie

Kinder – und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie

Eesti

Ελλάδα

Ακτινολογία – Ραδιολογία

Παιδοψυχιατρική

España

Electroradiología (32)

France

Electro-radiologie (33)

Pédopsychiatrie (38)

Hrvatska

Klinička radiologija

Dječja i adolescentna psihijatrija

Ireland

Child and adolescent psychiatry

Italia

Radiologia (34)

Neuropsichiatria infantile

Κύπρος

Παιδοψυχιατρική

Latvija

Bērnu psihiatrija

Lietuva

Vaikų ir paauglių psichiatrija

Luxembourg

Électroradiologie (35)

Psychiatrie infantile

Magyarország

Radiológia

Gyermek- és ifjúsági pszichiátria

Malta

Nederland

Radiologie (36)

Österreich

Radiologie (37)

—

Kinder- und Jugendpsychiatrie

| — | Kinder- und Jugendpsychiatrie und Psychotherapeutische Medizin (39) |
| --- | --- |

—

Kinder- und Jugendpsychiatrie und Psychotherapeutische Medizin (39)

Polska

Psychiatria dzieci i młodzieży

Portugal

Radiologia

Psiquiatria da infância e da adolescência

România

Psihiatrie pediatrică

Slovenija

Radiologija

Otroška in mladostniška psihiatrija

Slovensko

Detská psychiatria

Suomi/Finland

Lastenpsykiatria/Barnpsykiatri

Sverige

Barn- och ungdomspsykiatri

United Kingdom

Child and adolescent psychiatry

| | Geriatrija | Nefroloģija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Gériatrie/Geriatrie | |
| България | Гериатрична медицина | Нефрология |
| Česká republika | Geriatrie | Nefrologie |
| Danmark | Intern medicin: geriatri | Intern medicin: nefrologi |
| Deutschland | | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie |

Geriatrija

Nefroloģija

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Gériatrie/Geriatrie

България

Гериатрична медицина

Нефрология

Česká republika

Geriatrie

Nefrologie

Danmark

Intern medicin: geriatri

Intern medicin: nefrologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie

| — | Innere Medizin und Nephrologie (40) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Nephrologie (40)

Eesti

Nefroloogia

Ελλάδα

Νεφρολογία

España

Geriatría

Nefrología

France

Néphrologie

Hrvatska

Nefrologija

Ireland

Geriatric medicine

Nephrology

Italia

Geriatria

Nefrologia

Κύπρος

Γηριατρική

Νεφρολογία

Latvija

Nefroloģija

Lietuva

Geriatrija

Nefrologija

Luxembourg

Gériatrie

Néphrologie

Magyarország

Geriátria

Nefrológia

Malta

Ġerjatrija

Nefroloġija

Nederland

Klinische geriatrie

Österreich

Innere Medizin und Nephrologie

Polska

Geriatria

Nefrologia

Portugal

Nefrologia

România

Geriatrie şi gerontologie

Nefrologie

Slovenija

Nefrologija

Slovensko

Geriatria

Nefrológia

Suomi/Finland

Geriatria/Geriatri

Nefrologia/Nefrologi

Sverige

Geriatrik

Medicinska njursjukdomar (nefrologi)

United Kingdom

Geriatric medicine

Renal medicine

| | Infekcijas slimības | Sabiedrības veselības aprūpe |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Инфекциозни болести | Социална медицина и здравен мениджмънт комунална хигиена |
| Česká republika | Infekční lékařství | Hygiena a epidemiologie |
| Danmark | Intern medicin: infektionsmedicin | Samfundsmedicin |
| Deutschland | | Öffentliches Gesundheitswesen |
| Eesti | Infektsioonhaigused | |
| Ελλάδα | | Κοινωνική Iατρική |
| España | | Medicina preventiva y salud pública |
| France | | Santé publique et médecine sociale |
| Hrvatska | Infektologija | Javnozdravstvena medicina |
| Ireland | Infectious diseases | Public health medicine |
| Italia | Malattie infettive | Igiene e medicina preventiva |
| Κύπρος | Λοιμώδη Νοσήματα | — | Υγειονολογία |

Infekcijas slimības

Sabiedrības veselības aprūpe

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

България

Инфекциозни болести

Социална медицина и здравен мениджмънт комунална хигиена

Česká republika

Infekční lékařství

Hygiena a epidemiologie

Danmark

Intern medicin: infektionsmedicin

Samfundsmedicin

Deutschland

Öffentliches Gesundheitswesen

Eesti

Infektsioonhaigused

Ελλάδα

Κοινωνική Iατρική

España

Medicina preventiva y salud pública

France

Santé publique et médecine sociale

Hrvatska

Infektologija

Javnozdravstvena medicina

Ireland

Infectious diseases

Public health medicine

Italia

Malattie infettive

Igiene e medicina preventiva

Κύπρος

Λοιμώδη Νοσήματα

—

Υγειονολογία

| — | Κοινοτική Ιατρική |
| --- | --- |

—

Κοινοτική Ιατρική

Latvija

Infektoloģija

Lietuva

Infektologija

Luxembourg

Maladies contagieuses

Santé publique

Magyarország

Infektológia

Megelőző orvostan és népegészségtan

Malta

Mard Infettiv

Saħħa Pubblika

Nederland

Maatschappij en gezondheid

Österreich

Innere Medizin und Infektiologie

| — | Sozialmedizin |
| --- | --- |

—

Sozialmedizin

| — | Public Health (41) |
| --- | --- |

—

Public Health (41)

Polska

Choroby zakaźne

Zdrowie publiczne, epidemiologia

Portugal

Doenças infecciosas

Saúde pública

România

Boli infecţioase

Sănătate publică şi management

Slovenija

Infektologija

Javno zdravje

Slovensko

Infektológia

Verejné zdravotníctvo

Suomi/Finland

Infektiosairaudet/Infektionssjukdomar

Terveydenhuolto/Hälsovård

Sverige

Infektionssjukdomar

Socialmedicin

United Kingdom

Infectious diseases

Public health medicine

| | Farmakoloģija | Arodmedicīna |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde |
| България | Клинична фармакология и терапия Фармакология | Трудова медицина |
| Česká republika | Klinická farmakologie | Pracovní lékařství |
| Danmark | Klinisk farmakologi | Arbejdsmedicin |
| Deutschland | Pharmakologie und Toxikologie | Arbeitsmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | | Ιατρική της Εργασίας |
| España | Farmacología clínica | Medicina del trabajo |
| France | | Médecine du travail |
| Hrvatska | Klinička farmakologija s toksikologijom | Medicina rada i športa |
| Ireland | Clinical pharmacology and therapeutics | Occupational medicine |
| Italia | Farmacologia | Medicina del lavoro |
| Κύπρος | | Ιατρική της Εργασίας |
| Latvija | | Arodslimības |
| Lietuva | | Darbo medicina |
| Luxembourg | | Médecine du travail |
| Magyarország | Klinikai farmakológia | Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan) |
| Malta | Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika | Mediċina Okkupazzjonali |
| Nederland | | — | Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde |

Farmakoloģija

Arodmedicīna

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde

България

Клинична фармакология и терапия Фармакология

Трудова медицина

Česká republika

Klinická farmakologie

Pracovní lékařství

Danmark

Klinisk farmakologi

Arbejdsmedicin

Deutschland

Pharmakologie und Toxikologie

Arbeitsmedizin

Eesti

Ελλάδα

Ιατρική της Εργασίας

España

Farmacología clínica

Medicina del trabajo

France

Médecine du travail

Hrvatska

Klinička farmakologija s toksikologijom

Medicina rada i športa

Ireland

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

Italia

Farmacologia

Medicina del lavoro

Κύπρος

Ιατρική της Εργασίας

Latvija

Arodslimības

Lietuva

Darbo medicina

Luxembourg

Médecine du travail

Magyarország

Klinikai farmakológia

Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan)

Malta

Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika

Mediċina Okkupazzjonali

Nederland

—

Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde

| — | Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde |
| --- | --- |

—

Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde

Österreich

Pharmakologie und Toxikologie

| — | Arbeitsmedizin |
| --- | --- |

—

Arbeitsmedizin

| — | Arbeitsmedizin und angewandte Physiologie (42) |
| --- | --- |

—

Arbeitsmedizin und angewandte Physiologie (42)

Polska

Farmakologia kliniczna

Medycyna pracy

Portugal

Medicina do trabalho

România

Farmacologie clinică

Medicina muncii

Slovenija

Medicina dela, prometa in športa

Slovensko

Klinická farmakológia

Pracovné lekárstvo

Suomi/Finland

Kliininen farmakologia ja lääkehoito/Klinisk farmakologi och läkemedelsbehandling

Työterveyshuolto/Företagshälsovård

Sverige

Klinisk farmakologi

Yrkes- och miljömedicin

United Kingdom

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

| | Alergoloģija | Kodolmedicīna |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde |
| България | Клинична алергология | Нуклеарна медицина |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Nukleární medicína |
| Danmark | | Klinisk fysiologi og nuklearmedicin |
| Deutschland | | Nuklearmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| España | Alergología | Medicina nuclear |
| France | | Médecine nucléaire |
| Hrvatska | Alergologija i klinička imunologija | Nuklearna medicina |
| Ireland | | |
| Italia | Allergologia ed immunologia clinica | Medicina nucleare |
| Κύπρος | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| Latvija | Alergoloģija | |
| Lietuva | Alergologija ir klinikinė imunologija | |
| Luxembourg | | Médecine nucléaire |
| Magyarország | Allergológia és klinikai immunológia | Nukleáris medicina |
| Malta | | Mediċina Nukleari |
| Nederland | Allergologie (43) | Nucleaire geneeskunde |
| Österreich | | Nuklearmedizin |
| Polska | Alergologia | Medycyna nuklearna |
| Portugal | Imuno-alergologia | Medicina nuclear |
| România | Alergologie şi imunologie clinică | Medicină nucleară |
| Slovenija | | Nuklearna medicina |
| Slovensko | Klinická imunológia a alergológia | Nukleárna medicína |
| Suomi/Finland | | Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin |
| Sverige | Allergisjukdomar | Nukleärmedicin |
| United Kingdom | | Nuclear medicine |

Alergoloģija

Kodolmedicīna

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde

България

Клинична алергология

Нуклеарна медицина

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Nukleární medicína

Danmark

Klinisk fysiologi og nuklearmedicin

Deutschland

Nuklearmedizin

Eesti

Ελλάδα

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

España

Alergología

Medicina nuclear

France

Médecine nucléaire

Hrvatska

Alergologija i klinička imunologija

Nuklearna medicina

Ireland

Italia

Allergologia ed immunologia clinica

Medicina nucleare

Κύπρος

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

Latvija

Alergoloģija

Lietuva

Alergologija ir klinikinė imunologija

Luxembourg

Médecine nucléaire

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Nukleáris medicina

Malta

Mediċina Nukleari

Nederland

Allergologie (43)

Nucleaire geneeskunde

Österreich

Nuklearmedizin

Polska

Alergologia

Medycyna nuklearna

Portugal

Imuno-alergologia

Medicina nuclear

România

Alergologie şi imunologie clinică

Medicină nucleară

Slovenija

Nuklearna medicina

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Nukleárna medicína

Suomi/Finland

Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin

Sverige

Allergisjukdomar

Nukleärmedicin

United Kingdom

Nuclear medicine

| | Mutes, sejas un žokļu ķirurģija (ārstu pamatapmācība) | Bioloģiskā hematoloģija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Лицево-челюстна хирургия | Трансфузионна хематология |
| Česká republika | Maxilofaciální chirurgie | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | | |
| España | Cirugía oral y maxilofacial | |
| France | Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie | Hématologie |
| Hrvatska | Maksilofacijalna kirurgija | |
| Ireland | | |
| Italia | Chirurgia maxillo-facciale | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | Mutes, sejas un žokļu ķirurģija | |
| Lietuva | Veido ir žandikaulių chirurgija | |
| Luxembourg | Chirurgie maxillo-faciale | Hématologie biologique |
| Magyarország | Szájsebészet (44) | |
| Malta | | |
| Nederland | | |
| Österreich | Mund– Kiefer – und Gesichtschirurgie (45) | |
| Polska | Chirurgia szczekowo-twarzowa | |
| Portugal | Cirurgia maxilo-facial | Hematologia clinica |
| România | | |
| Slovenija | Maxilofacialna kirurgija | |
| Slovensko | Maxilofaciálna chirurgia | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | |

Mutes, sejas un žokļu ķirurģija (ārstu pamatapmācība)

Bioloģiskā hematoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

България

Лицево-челюстна хирургия

Трансфузионна хематология

Česká republika

Maxilofaciální chirurgie

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάδα

España

Cirugía oral y maxilofacial

France

Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie

Hématologie

Hrvatska

Maksilofacijalna kirurgija

Ireland

Italia

Chirurgia maxillo-facciale

Κύπρος

Latvija

Mutes, sejas un žokļu ķirurģija

Lietuva

Veido ir žandikaulių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie maxillo-faciale

Hématologie biologique

Magyarország

Szájsebészet (44)

Malta

Nederland

Österreich

Mund– Kiefer – und Gesichtschirurgie (45)

Polska

Chirurgia szczekowo-twarzowa

Portugal

Cirurgia maxilo-facial

Hematologia clinica

România

Slovenija

Maxilofacialna kirurgija

Slovensko

Maxilofaciálna chirurgia

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

| | Stomatoloģija | Dermatoloģija |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | | |
| España | Estomatología | |
| France | Stomatologie | |
| Hrvatska | | |
| Ireland | | Dermatology |
| Italia | Odontostomatologia (46) | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | Stomatologie | |
| Magyarország | | |
| Malta | | Dermatoloġija |
| Nederland | | |
| Österreich | | |
| Polska | | |
| Portugal | Estomatologia | |
| România | | |
| Slovenija | | |
| Slovensko | | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | Dermatology |

Stomatoloģija

Dermatoloģija

Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

България

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάδα

España

Estomatología

France

Stomatologie

Hrvatska

Ireland

Dermatology

Italia

Odontostomatologia (46)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Stomatologie

Magyarország

Malta

Dermatoloġija

Nederland

Österreich

Polska

Portugal

Estomatologia

România

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Dermatology

| | Veneroloģija | Tropu medicīna |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | | |
| España | | |
| France | | |
| Hrvatska | | |
| Ireland | Genito-urinary medicine | Tropical medicine |
| Italia | | Medicina tropicale |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | | |
| Magyarország | | Trópusi betegségek |
| Malta | Mediċina Uro-ġenetali | |
| Nederland | | |
| Österreich | | — | Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin |

Veneroloģija

Tropu medicīna

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

България

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάδα

España

France

Hrvatska

Ireland

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

Italia

Medicina tropicale

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Magyarország

Trópusi betegségek

Malta

Mediċina Uro-ġenetali

Nederland

Österreich

—

Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin

| — | Klinische Immunologie und Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin (47) |
| --- | --- |

—

Klinische Immunologie und Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin (47)

Polska

Medycyna transportu

Portugal

Medicina tropical

România

Slovenija

Slovensko

Tropická medicína

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

| | Gastroenteroloģiskā ķirurģija | Neatliekamā medicīniskā palīdzība |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (48) | |
| България | Гастроентерологичнa хирургия | Спешна медицина |
| Česká republika | | — | Traumatologie |

Gastroenteroloģiskā ķirurģija

Neatliekamā medicīniskā palīdzība

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (48)

България

Гастроентерологичнa хирургия

Спешна медицина

Česká republika

—

Traumatologie

| — | Urgentní medicína |
| --- | --- |

—

Urgentní medicína

Danmark

Deutschland

Visceralchirurgie

Eesti

Ελλάδα

España

France

Chirurgie viscérale et digestive

Hrvatska

Abdominalna kirurgija

Hitna medicina

Ireland

Emergency medicine

Italia

Chirurgia dell'apparato digerente

Medicina d'emergenza-urgenza (49)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Abdominalinė chirurgija

Luxembourg

Chirurgie gastro-entérologique

Magyarország

Oxyológia és sürgősségi orvostan

Malta

Mediċina tal-Aċċidenti u l-Emerġenza

Nederland

Österreich

Polska

Medycyna ratunkowa

Portugal

România

Medicină de urgenţă

Slovenija

Abdominalna kirurgija

Urgentna medicina

Slovensko

Gastroenterologická chirurgia

| — | Úrazová chirurgia |
| --- | --- |

—

Úrazová chirurgia

| — | Urgentná medicína |
| --- | --- |

—

Urgentná medicína

Suomi/Finland

Gastroenterologinen kirurgia/Gastroenterologisk kirurgi

Akuuttilääketiede/Akutmedicin

Sverige

United Kingdom

Emergency medicine

| | Klīniskā neirofizioloģija | Zobu, mutes dobuma, sejas un žokļu ķirurģija (ārstu pamatapmācība un zobārstu pamatapmācība) (50) |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | | Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie |
| България | | Дентална, орална и лицево-челюстна хирургия |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | — | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie |

Klīniskā neirofizioloģija

Zobu, mutes dobuma, sejas un žokļu ķirurģija (ārstu pamatapmācība un zobārstu pamatapmācība) (50)

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie

България

Дентална, орална и лицево-челюстна хирургия

Česká republika

Danmark

Deutschland

—

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

| — | Mund-Kiefer-Gesichtschirurgie (51) |
| --- | --- |

—

Mund-Kiefer-Gesichtschirurgie (51)

Eesti

Ελλάδα

Στοματική και Γναθοπροσωπική Χειρουργική (52)

España

Neurofisiologia clínica

France

Hrvatska

Ireland

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

Italia

Κύπρος

Στοματο-Γναθο-Προσωποχειρουργική

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Chirurgie dentaire, orale et maxillo-faciale

Magyarország

Arc-állcsont-szájsebészet

Malta

Newrofiżjoloġija Klinika

Kirurġija tal-għadam tal-wiċċ

Nederland

Österreich

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

Polska

Portugal

România

Chirurgie Orală şi Maxilo-facială (53)

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Kliininen neurofysiologia/Klinisk neurofysiologi

Suu- ja leukakirurgia/Oral och maxillofacial kirurgi

Sverige

Klinisk neurofysiologi

United Kingdom

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

| | Onkoloģija – ķīmijterapija | Ģenētika |
| --- | --- | --- |
| | Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi | Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |
| Valsts | Nosaukums | Nosaukums |
| Belgique/België/Belgien | Oncologie médicale/Medische oncologie | |
| България | Медицинска онкология | Медицинска генетика |
| Česká republika | Klinická onkologie | Lékařská genetika |
| Danmark | | Klinisk genetik |
| Deutschland | | Humangenetik |
| Eesti | | Meditsiinigeneetika |
| Ελλάδα | Παθολογική Ογκολογία | |
| España | Oncología Médica | |
| France | Oncologie | Génétique médicale |
| Hrvatska | | |
| Ireland | Medical oncology | Clinical genetics |
| Italia | Oncologia medica | Genetica medica |
| Κύπρος | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία | |
| Latvija | Onkoloģija ķīmijterapija | Medicīnas ģenētika |
| Lietuva | Chemoterapinė onkologija | Genetika |
| Luxembourg | Oncologie médicale | Médecine génétique |
| Magyarország | Klinikai onkológia | Klinikai genetika |
| Malta | | |
| Nederland | | Klinische genetica |
| Österreich | | Medizinische Genetik |
| Polska | Onkologia kliniczna | Genetyka kliniczna |
| Portugal | Oncologia médica | Genética médica |
| România | Oncologie medicala | Genetica medicala |
| Slovenija | Internistična onkologija | Klinična genetika |
| Slovensko | Klinická onkológia | Lekárska genetica |
| Suomi/Finland | | Perinnöllisyyslääketiede/Medicinsk genetik |
| Sverige | | |
| United Kingdom | Medical oncology | Clinical genetics |

Onkoloģija – ķīmijterapija

Ģenētika

Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi

Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi

Valsts

Nosaukums

Nosaukums

Belgique/België/Belgien

Oncologie médicale/Medische oncologie

България

Медицинска онкология

Медицинска генетика

Česká republika

Klinická onkologie

Lékařská genetika

Danmark

Klinisk genetik

Deutschland

Humangenetik

Eesti

Meditsiinigeneetika

Ελλάδα

Παθολογική Ογκολογία

España

Oncología Médica

France

Oncologie

Génétique médicale

Hrvatska

Ireland

Medical oncology

Clinical genetics

Italia

Oncologia medica

Genetica medica

Κύπρος

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Onkoloģija ķīmijterapija

Medicīnas ģenētika

Lietuva

Chemoterapinė onkologija

Genetika

Luxembourg

Oncologie médicale

Médecine génétique

Magyarország

Klinikai onkológia

Klinikai genetika

Malta

Nederland

Klinische genetica

Österreich

Medizinische Genetik

Polska

Onkologia kliniczna

Genetyka kliniczna

Portugal

Oncologia médica

Genética médica

România

Oncologie medicala

Genetica medicala

Slovenija

Internistična onkologija

Klinična genetika

Slovensko

Klinická onkológia

Lekárska genetica

Suomi/Finland

Perinnöllisyyslääketiede/Medicinsk genetik

Sverige

United Kingdom

Medical oncology

Clinical genetics

5.1.4.   Vispārējās prakses ārsta kvalifikāciju apliecinošie dokumenti

| Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Profesionālais nosaukums | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Bijzondere beroepstitel van huisarts/Titre professionnel particulier de médecin généraliste | Huisarts/Médecin généraliste | 1994. gada 31. decembris |
| България | Свидетелство за призната специалност по Обща медицина | Лекар-специалист по Обща медицина | 2007. gada 1. janvāris |
| Česká republika | Diplom o specializaci všeobecné praktické lékařství | Všeobecný praktický lékař | 2004. gada 1. maijs |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin | Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin | 1994. gada 31. decembris |
| Deutschland | Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin | Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin | 1994. gada 31. decembris |
| Eesti | Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus
  Diplom peremeditsiini erialal | Perearst | 2004. gada 1. maijs |
| Ελλάδα | Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής | Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής | 1994. gada 31. decembris |
| España | Título de especialista en medicina familiar y comunitaria | Especialista en medicina familiar y comunitaria | 1994. gada 31. decembris |
| France | Diplômes d'études spécialisées de médecine générale accompagnés du diplôme d'Etat de docteur en médecine | Médecin qualifié en médecine générale | 1994. gada 31. decembris |
| Hrvatska | Diploma o specijalističkom usavršavanju | specijalist obiteljske medicine | 2013. gada 1. jūlijs |
| Ireland | Certificate of specific qualifications in general medical practice | General medical practitioner | 1994. gada 31. decembris |
| Italia | — | Attestato di formazione specifica in medicina generale |

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Profesionālais nosaukums

Atsauces datums

België/Belgique/Belgien

Bijzondere beroepstitel van huisarts/Titre professionnel particulier de médecin généraliste

Huisarts/Médecin généraliste

1994. gada 31. decembris

България

Свидетелство за призната специалност по Обща медицина

Лекар-специалист по Обща медицина

2007. gada 1. janvāris

Česká republika

Diplom o specializaci všeobecné praktické lékařství

Všeobecný praktický lékař

2004. gada 1. maijs

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin

Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin

1994. gada 31. decembris

Deutschland

Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin

1994. gada 31. decembris

Eesti

Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Diplom peremeditsiini erialal

Perearst

2004. gada 1. maijs

Ελλάδα

Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής

Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής

1994. gada 31. decembris

España

Título de especialista en medicina familiar y comunitaria

Especialista en medicina familiar y comunitaria

1994. gada 31. decembris

France

Diplômes d'études spécialisées de médecine générale accompagnés du diplôme d'Etat de docteur en médecine

Médecin qualifié en médecine générale

1994. gada 31. decembris

Hrvatska

Diploma o specijalističkom usavršavanju

specijalist obiteljske medicine

2013. gada 1. jūlijs

Ireland

Certificate of specific qualifications in general medical practice

General medical practitioner

1994. gada 31. decembris

Italia

—

Attestato di formazione specifica in medicina generale

| — | Diploma di formazione specifica in medicina generale |
| --- | --- |

—

Diploma di formazione specifica in medicina generale

Medico di medicina generale

1994. gada 31. decembris

Κύπρος

Τίτλος Ειδικότητας Γενικής Ιατρικής

Ιατρός Γενικής Ιατρικής

2004. gada 1. maijs

Latvija

Ģimenes ārsta sertifikāts

Ģimenes (vispārējās prakses) ārsts

2004. gada 1. maijs

Lietuva

| 1. | Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas |
| --- | --- |

1.

Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas

Šeimos medicinos gydytojas

2004. gada 1. maijs

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas
  (šeimos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas

(šeimos gydytojo profesinė kvalifikacija)

Šeimos gydytojas

Luxembourg

Diplôme de formation spécifique en medicine générale

Médecin généraliste

1994. gada 31. decembris

Magyarország

Háziorvostan szakorvosa bizonyítvány

Háziorvostan szakorvosa

2004. gada 1. maijs

Malta

Tabib tal-familja

Mediċina tal-familja

2004. gada 1. maijs

Nederland

Certificaat van inschrijving in een specialistenregister van huisartsen

Huisarts, Verpleeghuisarts en arts voor verstandelijk gehandicapte Registratie Commissie (HVRC)

1994. gada 31. decembris

Diploma geneeskundig specialist

Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (54)

Österreich

Diplom über die besondere Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Arzt für Allgemeinmedizin

1994. gada 31. decembris

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie medycyny rodzinnej

Specjalista w dziedzinie medycyny rodzinnej

2004. gada 1. maijs

Portugal

Título de especialista em medicina geral e familiar

Especialista em medicina geral e familiar

1994. gada 31. decembris

România

Certificat de medic specialist medicină de familie

Medic specialist medicină de familie

2007. gada 1. janvāris

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz

družinske medicine

Specialist družinske medicine/Specialistka družinske medicine

2004. gada 1. maijs

Slovensko

Diplom o špecializácii v odbore “všeobecné lekárstvo”

Všeobecný lekár

2004. gada 1. maijs

Suomi/Finland

Todistus yleislääketieteen erityiskoulutuksesta/Bevis om särskild allmänläkarutbildning

Yleislääketieteen erityiskoulutuksen suorittanut laillistettu lääkäri/Legitimerad läkare som har fullgjort särskild allmänläkarutbildning

1994. gada 1. janvāris

Sverige

Bevis om specialistkompetens i allmänmedicin

Specialist i allmänmedicin

1994. gada 31. decembris

United Kingdom

Certificate of completion of training

General practitioner

1994. gada 31. decembris

| 2) | pielikuma 5.2.2. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.2.2.   Vispārējās aprūpes māsas kvalifikāciju apliecinošie dokumenti










  Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Profesionālais nosaukums | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | — | Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d'infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin) |

2)

pielikuma 5.2.2. punktu aizstāj ar šādu:

“5.2.2.   Vispārējās aprūpes māsas kvalifikāciju apliecinošie dokumenti

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Profesionālais nosaukums

Atsauces datums

België/Belgique/Belgien

—

Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d'infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten |
| --- | --- |

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten

| — | Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e) |
| --- | --- |

—

Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e)

1979. gada 29. jūnijs

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft

| — | Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster) |
| --- | --- |

—

Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster)

| — | Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d'infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin) |
| --- | --- |

—

Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d'infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d'hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin |
| --- | --- |

—

Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d'hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен “Бакалавър” с професионална квалификация “Медицинска сестра”

Университет

Медицинска сестра

2007. gada 1. janvāris

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.)

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| — | Všeobecná sestra |
| --- | --- |

—

Všeobecná sestra

2004. gada 1. maijs

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: – Vysvědčení o absolutoriu |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: – Vysvědčení o absolutoriu

| 2. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

| — | Všeobecný ošetřovatel |
| --- | --- |

—

Všeobecný ošetřovatel

Danmark

Bevis for uddannelsen til professionsbachelor i sygepleje

Professionshøjskole

Sygeplejerske

1979. gada 29. jūnijs

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung in der Krankenpflege

Staatlicher Prüfungsausschuss

Gesundheits- und Krankenpflegerin/Gesundheits- und Krankenpfleger

1979. gada 29. jūnijs

Eesti

| 1. | Diplom õe erialal |
| --- | --- |

1.

Diplom õe erialal

| 1. | Tallinna Meditsiinikool
  Tartu Meditsiinikool
  Kohtla-Järve Meditsiinikool |
| --- | --- |

1.

Tallinna Meditsiinikool

Tartu Meditsiinikool

Kohtla-Järve Meditsiinikool

õde

2004. gada 1. maijs

| 2. | Õe põhikoolituse diplom |
| --- | --- |

2.

Õe põhikoolituse diplom

| 2. | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

2.

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

| 3. | Õe põhiõpe diplom |
| --- | --- |

3.

Õe põhiõpe diplom

| 3. | Tartu Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

3.

Tartu Tervishoiu Kõrgkool

Ελλάδα

| 1. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών

| 1. | Πανεπιστήμιο Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πανεπιστήμιο Αθηνών

Διπλωματούχος ή πτυχιούχος νοσοκόμος, νοσηλευτής ή νοσηλεύτρια

1981. gada 1. janvāris

| 2. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 2. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτω |
| --- | --- |

2.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτω

| 3. | Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής

| 3. | Υπουργείο Εθνικής 'Αμυνας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Εθνικής 'Αμυνας

| 4. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 4. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 6. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

6.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής

| 6. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

6.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| 7. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής Πανεπιστήμιου Πελοποννήσου |
| --- | --- |

7.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής Πανεπιστήμιου Πελοποννήσου

| 7. | Πανεπιστήμιο Πελοποννήσου |
| --- | --- |

7.

Πανεπιστήμιο Πελοποννήσου

España

Título de Diplomado universitario en Enfermería

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Enfermero/a diplomado/a

1986. gada 1. janvāris

Titulo de Graduado/a en Enfermeríaa

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Graduado/a en Enfermería

1986. gada 1. janvāris

France

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier(ère)

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 décembre 1999 |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 décembre 1999

Le ministère de la santé

Infirmier(ère)

1979. gada 29. jūnijs

Hrvatska

| 1. | Svjedodžba “medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege” |
| --- | --- |

1.

Svjedodžba “medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege”

| 1. | Srednje strukovne škole koje izvode program za stjecanje kvalifikacije “medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege” |
| --- | --- |

1.

Srednje strukovne škole koje izvode program za stjecanje kvalifikacije “medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege”

| 1. | medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege |
| --- | --- |

1.

medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege

2013. gada 1. jūlijs

| 2. | Svjedodžba “prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva” |
| --- | --- |

2.

Svjedodžba “prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva”

| 2. | Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj
  Sveučilišta u Republici Hrvatskoj
  Veleučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

2.

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Veleučilišta u Republici Hrvatskoj

| 2. | prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva |
| --- | --- |

2.

prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva

Ireland

| 1. | Certificate of Registered General Nurse (55) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered General Nurse (55)

| 1. | An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];
  Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland) [from 2 October 2012] |
| --- | --- |

1.

An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];

Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland) [from 2 October 2012]

Registered General Nurse (RGN)

1979. gada 29. jūnijs

| 2. | B.Sc. in Nursing Studies (General) approved by the NMBI (56) |
| --- | --- |

2.

B.Sc. in Nursing Studies (General) approved by the NMBI (56)

| 2. | Third-level Institution delivering the B.Sc. in Nursing Studies approved by the NMBI [as of September 2002] |
| --- | --- |

2.

Third-level Institution delivering the B.Sc. in Nursing Studies approved by the NMBI [as of September 2002]

| 3. | B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI (56) |
| --- | --- |

3.

B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI (56)

| 3. | Third-level Institution delivering the B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI [as of September 2006] |
| --- | --- |

3.

Third-level Institution delivering the B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI [as of September 2006]

Italia

| 1. | Diploma di infermiere professionale |
| --- | --- |

1.

Diploma di infermiere professionale

| 1. | Scuole riconosciute dallo Stato |
| --- | --- |

1.

Scuole riconosciute dallo Stato

| 1. | Infermiere professionale |
| --- | --- |

1.

Infermiere professionale

1979. gada 29. jūnijs

| 2. | Diploma di laurea in infermieristica |
| --- | --- |

2.

Diploma di laurea in infermieristica

| 2. | Università |
| --- | --- |

2.

Università

| 2. | Infermiere |
| --- | --- |

2.

Infermiere

Κΰπρος

Δίπλωμα Γενικής Νοσηλευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένος Νοσηλευτής

2004. gada 1. maijs

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικού Πανεπιστημίου Κύπρου

Τεχνολογικό Πανεπιστήμιο Κύπρου

Νοσηλευτής(τρια)

Γενικής Νοσηλευτικής

Πτυχίο Νοσηλευτικής Ευρωπαϊκού Πανεπιστημίου Κύπρου

Ευρωπαϊκό Πανεπιστήμιο Κύπρου

Πτυχίο Νοσηλευτικής Πανεπιστημίου Λευκωσίας – BSc in Nursing

Πανεπιστήμιο Λευκωσίας University of Nicosia

Πτυχίο Γενικής Νοσηλευτικής

Σχολή Επιστημών Υγείας, Πανεπιστήμιο Frederick

Latvija

| 1. | Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu |
| --- | --- |

1.

Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu

| 1. | Māsu skolas |
| --- | --- |

1.

Māsu skolas

Māsa

2004. gada 1. maijs

| 2. | Māsas diploms |
| --- | --- |

2.

Māsas diploms

| 2. | Universitātes tipa augstskola, pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu |
| --- | --- |

2.

Universitātes tipa augstskola, pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Bendrosios praktikos slaugytojas

2004. gada 1. maijs

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Bakalauro diplomas
  (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

3.

Bakalauro diplomas

(slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

| 3. | Universitetas |
| --- | --- |

3.

Universitetas

| 4. | Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

4.

Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

| 4. | Kolegija |
| --- | --- |

4.

Kolegija

Luxembourg

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier hospitalier gradué |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier hospitalier gradué

Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Infirmier

1979. gada 29. jūnijs

Magyarország

| 1. | Ápoló bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Ápoló bizonyítvány

| 1. | Szakképző iskola |
| --- | --- |

1.

Szakképző iskola

Ápoló

2004. gada 1. maijs

| 2. | Ápoló oklevél |
| --- | --- |

2.

Ápoló oklevél

| 2. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

2.

Felsőoktatási intézmény

| 3. | Okleveles ápoló oklevél |
| --- | --- |

3.

Okleveles ápoló oklevél

| 3. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

3.

Felsőoktatási intézmény

Malta

Lawrja jew diploma fl-istudji tal-infermerija

Universita “ta' Malt”

Infermier Registrat tal-Ewwel Livell

2004. gada 1. maijs

Nederland

| 1. | Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A |
| --- | --- |

1.

Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A

| 1. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

1.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

Verpleegkundige

1979. gada 29. jūnijs

| 2. | Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

2.

Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 2. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

2.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 3. | Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

3.

Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 3. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

3.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 4. | Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4 |
| --- | --- |

4.

Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4

| 4. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

4.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

| 5. | Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5 |
| --- | --- |

5.

Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5

| 5. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

5.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

Österreich

| 1. | Diplom über die Ausbildung in der all-gemeinen Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Diplom über die Ausbildung in der all-gemeinen Gesundheits- und Krankenpflege

| 1. | Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege

| — | Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester |
| --- | --- |

—

Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester

1994. gada 1. janvāris

| 2. | Diplom als “Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger” |
| --- | --- |

2.

Diplom als “Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger”

| 2. | Allgemeine Krankenpflegeschule |
| --- | --- |

2.

Allgemeine Krankenpflegeschule

| — | Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger |
| --- | --- |

—

Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger

| 3. | Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs “Gesundheits- und Krankenpflege” |
| --- | --- |

3.

Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs “Gesundheits- und Krankenpflege”

| 3. | Fachhochschulrat/Fachhochschule |
| --- | --- |

3.

Fachhochschulrat/Fachhochschule

Polska

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem “magister pielęgniarstwa” |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem “magister pielęgniarstwa”

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności pielęgniarstwo z tytułem “licencjat pielęgniarstwa” |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności pielęgniarstwo z tytułem “licencjat pielęgniarstwa”

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze

Pielęgniarka

2004. gada 1. maijs

Portugal

| 1. | Diploma do curso de enfermagem geral |
| --- | --- |

1.

Diploma do curso de enfermagem geral

| 1. | Escolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Escolas de Enfermagem

Enfermeiro

1986. gada 1. janvāris

| 2. | Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma/Carta de curso de licenciatura em enfermagem |
| --- | --- |

3.

Diploma/Carta de curso de licenciatura em enfermagem

| 3. | Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

3.

Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde

România

| 1. | Diplomă de absolvire de asistent medical generalist cu studii superioare de scurtă durată |
| --- | --- |

1.

Diplomă de absolvire de asistent medical generalist cu studii superioare de scurtă durată

| 1. | Universităţi |
| --- | --- |

1.

Universităţi

Asistent medical generalist

2007. gada 1. janvāris

| 2. | Diplomă de licenţă de asistent medical generalist cu studii superioare de lungă durată |
| --- | --- |

2.

Diplomă de licenţă de asistent medical generalist cu studii superioare de lungă durată

| 2. | Universităţi |
| --- | --- |

2.

Universităţi

| 3. | Certificat de competențe profesionale (de asistent medical generalist) |
| --- | --- |

3.

Certificat de competențe profesionale (de asistent medical generalist)

| 3. | Ministerul Educaţiei Naționale |
| --- | --- |

3.

Ministerul Educaţiei Naționale

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov “diplomirana medicinska sestra/diplomirani zdravstvenik”

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

Diplomirana medicinska sestra/Diplomirani zdravstvenik

2004. gada 1. maijs

Slovensko

| 1. | DIPLOM
  ošetrovateľstvo
  “magister” (“Mgr.”) |
| --- | --- |

1.

DIPLOM

ošetrovateľstvo

“magister” (“Mgr.”)

| 1. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola/Univerzita

Sestra

2004. gada 1. maijs

| 2. | DIPLOM
  ošetrovateľstvo
  “bakalár” (“Bc.”) |
| --- | --- |

2.

DIPLOM

ošetrovateľstvo

“bakalár” (“Bc.”)

| 2. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola/Univerzita

| 3. | DIPLOM
  diplomovaná všeobecná sestra |
| --- | --- |

3.

DIPLOM

diplomovaná všeobecná sestra

| 3. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

3.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen |
| --- | --- |

1.

Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen

| 1. | Terveydenhuolto-oppilaitokset/Hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuolto-oppilaitokset/Hälsovårdsläroanstalter

Sairaanhoitaja/Sjukskötare

1994. gada 1. janvāris

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Sjuksköterskeexamen

Universitet eller högskola

Sjuksköterska

1994. gada 1. janvāris

United Kingdom

A qualification approved by the Nursing and Midwifery Council or one of its predecessor bodies as attesting to the completion of training required for general nurses by article 31 and the standard of proficiency as required for registration as a Registered Nurse – Adult in its register (57)

Education institutions approved by the Nursing and Midwifery Council or one of its predecessor bodies

Registered Nurse – Adult

1979. gada 29. jūnijs

| 3) | pielikuma 5.3.2. un 5.3.3. punktu aizstāj ar šādiem:
  “5.3.2.   Zobārstu ar pamatapmācību kvalifikāciju apliecinošie dokumenti











  Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts | Profesionālais nosaukums | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire | — | De universiteiten/Les universités |

3)

pielikuma 5.3.2. un 5.3.3. punktu aizstāj ar šādiem:

“5.3.2.   Zobārstu ar pamatapmācību kvalifikāciju apliecinošie dokumenti

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts

Profesionālais nosaukums

Atsauces datums

België/Belgique/Belgien

Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

Licentiaat in de tandheelkunde/Licencié en science dentaire

1980. gada 28. janvāris

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен “Магистър” по “Дентална медицина” с професионална квалификация “Магистър-лекар по дентална медицина”

Университет

Лекар по дентална медицина

2007. gada 1. janvāris

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu zubní lékařství (doktor zubního lékařství, MDDr.)

Lékařská fakulta univerzity v České republice

Zubní lékař

2004. gada 1. maijs

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i odontologi (cand.odont.)

Universitet

| 1. | Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

1.

Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen

| 2. | Tilladelse til selvstændig virke som tandlæge |
| --- | --- |

2.

Tilladelse til selvstændig virke som tandlæge

Tandlæge

1980. gada 28. janvāris

Deutschland

Zeugnis über die Zahnärztliche Prüfung

Zuständige Behörden

Zahnarzt

1980. gada 28. janvāris

Eesti

Hambaarstikraad

Degree in Dentistry (DD)

Diplom hambaarstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

Hambaarst

2004. gada 1. maijs

Ελλάδα

Πτυχίο Οδοντιατρικής

Πανεπιστήμιο

Οδοντίατρος ή χειρούργος οδοντίατρος

1981. gada 1. janvāris

España

Título de Licenciado en Odontología

El rector de una universidad

Licenciado en Odontología

1986. gada 1. janvāris

Título de Graduado/a en Odontología

El rector de una Universidad

Graduado/a en Odontología

1986. gada 1. janvāris

France

Diplôme d'Etat de docteur en chirurgie dentaire

Universités

Chirurgien-dentiste

1980. gada 28. janvāris

Hrvatska

Diploma “doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine”

Fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine

2013. gada 1. jūlijs

Ireland

| — | Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.) |
| --- | --- |

—

Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

1980. gada 28. janvāris

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS)

| — | Royal College of Surgeons in Ireland |
| --- | --- |

—

Royal College of Surgeons in Ireland

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Licentiate in Dental Surgery (LDS) |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery (LDS)

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

Italia

Diploma di laurea in Odontoiatria e Protesi Dentaria

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della professione di odontoiatra

Odontoiatra

1980. gada 28. janvāris

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Οδοντιάτρου

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

Οδοντίατρος

2004. gada 1. maijs

Latvija

Zobārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

Sertifikāts – kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu zobārstniecībā

Zobārsts

2004. gada 1. maijs

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją

Universitetas

| 1. | Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją

Gydytojas odontologas

2004. gada 1. maijs

| 2. | Magistro diplomas (odontologijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo odontologo kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (odontologijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo odontologo kvalifikacija)

| 2. | Internatūros pažymėjimas
  (gydytojo odontologo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Internatūros pažymėjimas

(gydytojo odontologo profesinė kvalifikacija)

Luxembourg

Diplôme d'Etat de docteur en médecine dentaire

Jury d'examen d'Etat

Médecin-dentiste

1980. gada 28. janvāris

Magyarország

Okleveles fogorvos doktor oklevél (doctor medicinae dentariae, dr. med. dent)

Egyetem

Fogorvos

2004. gada 1. maijs

Malta

Lawrja fil- Kirurġija Dentali

Universita` ta Malta

Kirurgu Dentali

2004. gada 1. maijs

Nederland

Universitair getuigschrift van een met goed gevolg afgelegd tandartsexamen

Faculteit Tandheelkunde

Tandarts

1980. gada 28. janvāris

Österreich

Bescheid über die Verleihung des akademischen Grades “Doktor der Zahnheilkunde”

| — | Medizinische Universität |
| --- | --- |

—

Medizinische Universität

| — | Medizinische Fakultät der Universität |
| --- | --- |

—

Medizinische Fakultät der Universität

Zahnarzt

1994. gada 1. janvāris

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarsko-dentystycznym lekarskim z tytułem “lekarz dentysta”

Szkoły wyższe

Świadectwo złożenia Lekarsko – Dentystycznego Egzaminu Państwowego (58)
   (60)/Świadectwo złożenia Lekarsko-Dentystycznego Egzaminu Końcowego (59)
   (60)

Lekarz dentysta

2004. gada 1. maijs

Portugal

| — | Carta de curso de licenciatura em medicina dentária |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em medicina dentária

| — | Faculdades |
| --- | --- |

—

Faculdades

| — | Institutos Superiores |
| --- | --- |

—

Institutos Superiores

Médico dentista

1986. gada 1. janvāris

| — | Mestrado integrado em medicina dentária |
| --- | --- |

—

Mestrado integrado em medicina dentária

2006. gada 24. marts

România

Diplomă de licenţă de medic dentist

| — | Universităţi |
| --- | --- |

—

Universităţi

Medic dentist

2003. gada 1. oktobris

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov “doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine”

| — | Univerza |
| --- | --- |

—

Univerza

Potrdilo o opravljenem

strokovnem izpitu za poklic doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine

Doktor dentalne medicine/Doktorica dentalne medicine

2004. gada 1. maijs

Slovensko

DIPLOM

zubné lekárstvo

doktor zubného lekárstva (“MDDr.”)

Univerzita

Zubný lekár

2004. gada 1. maijs

Suomi/Finland

Hammaslääketieteen lisensiaatin tutkinto/Odontologie licentiatexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Itä-Suomen yliopisto |
| --- | --- |

—

Itä-Suomen yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston päätös käytännön palvelun hyväksymisestä/Beslut av Tillstånds- och tillsynsverket för social- och hälsovården om godkännande av prakisk tjänstgöring

Hammaslääkäri/Tandläkare

1994. gada 1. janvāris

Sverige

Tandläkarexamen

Universitet eller högskola

Bevis om legitimation som tandläkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Tandläkare

1994. gada 1. janvāris

United Kingdom

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

1980. gada 28. janvāris

| — | Licentiate in Dental Surgery |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery

| — | Royal Colleges |
| --- | --- |

—

Royal Colleges

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

5.3.3.   Specializēto zobārstu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti

Orālā ķirurģija

| Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | | | |
| България | Свидетелство за призната специалност по “Орална хирургия” | Факултет по дентална медицина към Медицински университет | 2007. gada 1. janvāris |
| Česká republika | Diplom o specializaci (v oboru orální a maxilofaciální chirurgie) | 1. | Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví |

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Atsauces datums

België/ Belgique/ Belgien

България

Свидетелство за призната специалност по “Орална хирургия”

Факултет по дентална медицина към Медицински университет

2007. gada 1. janvāris

Česká republika

Diplom o specializaci (v oboru orální a maxilofaciální chirurgie)

1.

Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví

| 2. | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

2.

Ministerstvo zdravotnictví

2007. gada 19. jūlijs

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i tand-, mund- og kæbekirurgi Sundhedsstyrelsen

Sundhedsstyrelsen

1980. gada 28. janvāris

Deutschland

Fachzahnärztliche

Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie

Landeszahnärztekammer

1980. gada 28. janvāris

Eesti

Ελλάς

Τίτλoς Οδovτιατρικής ειδικότητας της Γvαθoχειρoυργικής (līdz 2002. gada 31. decembrim)

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση |
| --- | --- |

—

Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

| — | Νoμαρχία |
| --- | --- |

—

Νoμαρχία

2003. gada 1. janvāris

España

France

Hrvatska

Ireland

Certificate of specialist dentist in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

1980. gada 28. janvāris

Italia

Diploma di specialista in Chirurgia Orale

Università

2005. gada 21. maijs

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Στοματική Χειρουργική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

2004. gada 1. maijs

Latvija

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (burnos chirurgo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (burnos chirurgo profesinė kvalifikacija)

Universitetas

2004. gada 1. maijs

Luxembourg

Magyarország

Dento-alveoláris sebészet szakorvosa bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

2004. gada 1. maijs

Malta

Ċertifikat ta' speċjalista dentali fil-Kirurġija tal-ħalq

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

2004. gada 1. maijs

Nederland

Bewijs van inschrijving als kaakchirurg in het Specialistenregister

Registratiecommissie Tandheelkundige Specialismen (RTS) van de Koninklijke Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

1980. gada 28. janvāris

Österreich

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie chirurgii stomatologicznej

Centrum Egzaminów Medycznych

2004. gada 1. maijs

Portugal

Título de Especialista em Cirurgia Oral

Ordem dos Médicos Dentistas (OMD)

2008. gada 4. jūnijs

România

Certificatul de specialist în Chirurgie dento-alveolară

Ministerul Sănătăţii

2008. gada 17. decembris

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz oralne kirurgije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

2004. gada 1. maijs

Slovensko

Diplom o špecializácii v špecializačnom odbore maxilofaciálna chirurgia

| — | Slovenská zdravotnícka univerzita |
| --- | --- |

—

Slovenská zdravotnícka univerzita

| — | Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach |
| --- | --- |

—

Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach

2008. gada 17. decembris

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, suu- ja leukakirurgia / Specialtandläkarexamen, oral och maxillofacial kirurgi

Yliopisto

1994. gada 1. janvāris

Sverige

Bevis om specialistkompetens i oral kirurgi

Socialstyrelsen

1994. gada 1. janvāris

United Kingdom

Certificate of completion of specialist training in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose

1980. gada 28. janvāris

Ortodontija

| Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/ Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie | Ministre de la Santé publique/ Minister bevoegd voor Volksgezondheid | 2005. gada 27. janvāris |
| България | Свидетелство за призната специалност по “Ортодонтия” | Факултет по дентална медицина към Медицински университет | 2007. gada 1. janvāris |
| Česká republika | Diplom o specializaci (v oboru ortodoncie) | 1. | Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví |

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Atsauces datums

België/ Belgique/ Belgien

Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/ Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie

Ministre de la Santé publique/ Minister bevoegd voor Volksgezondheid

2005. gada 27. janvāris

България

Свидетелство за призната специалност по “Ортодонтия”

Факултет по дентална медицина към Медицински университет

2007. gada 1. janvāris

Česká republika

Diplom o specializaci (v oboru ortodoncie)

1.

Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví

| 2. | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

2.

Ministerstvo zdravotnictví

2007. gada 19. jūlijs

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i ortodonti

Sundhedsstyrelsen

1980. gada 28. janvāris

Deutschland

Fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie

Landeszahnärztekammer

1980. gada 28. janvāris

Eesti

Residentuuri lõputunnistus ortodontia erialal

Ortodontia residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Tartu Ülikool

2004. gada 1. maijs

Ελλάς

Τίτλoς Οδovτιατρικής ειδικότητας της Ορθoδovτικής

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση |
| --- | --- |

—

Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

| — | Νoμαρχία |
| --- | --- |

—

Νoμαρχία

1981. gada 1. janvāris

España

France

Titre de spécialiste en orthodontie

Conseil National de l'Ordre des chirurgiens dentistes

1980. gada 28. janvāris

Hrvatska

Ireland

Certificate of specialist dentist in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

1980. gada 28. janvāris

Italia

Diploma di specialista in Ortognatodonzia

Università

2005. gada 21. maijs

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Ορθοδοντική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

2004. gada 1. maijs

Latvija

“Sertifikāts”– kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu ortodontijā

Latvijas Ārstu biedrība

2004. gada 1. maijs

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo ortodonto profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo ortodonto profesinė kvalifikacija)

Universitetas

2004. gada 1. maijs

Luxembourg

Magyarország

Fogszabályozás szakorvosa bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

2004. gada 1. maijs

Malta

Ċertifikat ta' speċjalista dentali fl-Ortodonzja

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

2004. gada 1. maijs

Nederland

Bewijs van inschrijving als orthodontist in het Specialistenregister

Registratiecommissie Tandheelkundige Specialismen (RTS) van de Koninklijke Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

1980. gada 28. janvāris

Österreich

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie ortodoncji

Centrum Egzaminów Medycznych

2004. gada 1. maijs

Portugal

Título de Especialista em Ortodontia

Ordem dos Médicos Dentistas (OMD)

2008. gada 4. jūnijs

România

Certificatul de specialist în Ortodonţie şi Ortopedie dento-facială

Ministerul Sănătăţii

2008. gada 17. decembris

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz čeljustne in zobne ortopedije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

2004. gada 1. maijs

Slovensko

Diplom o špecializácii v špecializačnom odbore čeľustná ortopédia

Slovenská zdravotnícka univerzita

2008. gada 17. decembris

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, hampaiston oikomishoito/ Specialtand-läkarexamen, tandreglering

Yliopisto

1994. gada 1. janvāris

Sverige

Bevis om specialistkompetens i ortodonti

Socialstyrelsen

1994. gada 1. janvāris

United Kingdom

Certificate of Completion of specialist training in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose

1980. gada 28. janvāris”;

| 4) | pielikuma 5.4.2. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.4.2.   Veterinārārstu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti










  Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire | — | De universiteiten/Les universités |

4)

pielikuma 5.4.2. punktu aizstāj ar šādu:

“5.4.2.   Veterinārārstu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts

Atsauces datums

België/Belgique/Belgien

Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

1980. gada 21. decembris

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна

| — | Лесотехнически университет
  София
  Факултет Ветеринарна медицина |
| --- | --- |

—

Лесотехнически университет

София

Факултет Ветеринарна медицина

2007. gada 1. janvāris

степен магистър по специалност Ветеринарна медицина с професионална квалификация Ветеринарен лекар

| — | Тракийски университет
  Стара Загора, Ветеринарномедицински факултет |
| --- | --- |

—

Тракийски университет

Стара Загора, Ветеринарномедицински факултет

Česká republika

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

Veterinární fakulta univerzity v České republice

2004. gada 1. maijs

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i veterinærmedicin (cand.med.vet.)

Københavns Universitet

1980. gada 21. decembris

Deutschland

| — | Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

Der Vorsitzende des Prüfungsausschusses für die Tierärztliche Prüfung einer Universität oder Hochschule

1980. gada 21. decembris

| — | Zeugnis über das Ergebnis der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über das Ergebnis der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

2006. gada 1. janvāris

Eesti

Diplom: täitnud veterinaarmeditsiini õppekava

Eesti Põllumajandusülikool

2004. gada 1. maijs

Loomaarstikraad

Degree in Veterinary Medicine (DVM)

Eesti Maaülikool

Ελλάδα

Πτυχίο Κτηνιατρικής

| 1. | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης |
| --- | --- |

1.

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης

| 2. | Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας |
| --- | --- |

2.

Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας

1981. gada 1. janvāris

España

Título de Licenciado en Veterinaria

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1986. gada 1. janvāris

Título de Graduado/a en Veterinaria

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1986. gada 1. janvāris

France

Diplôme d'Etat de docteur vétérinaire

| — | L'Institut d'enseignement supérieur et de recherche en alimentation, santé animale, sciences agronomiques et de l'environnement (Vet Agro Sup); |
| --- | --- |

—

L'Institut d'enseignement supérieur et de recherche en alimentation, santé animale, sciences agronomiques et de l'environnement (Vet Agro Sup);

| — | L'Ecole nationale vétérinaire, agroalimentaire et de l'alimentation, Nantes-Atlantique (ONIRIS); |
| --- | --- |

—

L'Ecole nationale vétérinaire, agroalimentaire et de l'alimentation, Nantes-Atlantique (ONIRIS);

| — | L'Ecole nationale vétérinaire d'Alfort; |
| --- | --- |

—

L'Ecole nationale vétérinaire d'Alfort;

| — | L'Ecole nationale vétérinaire de Toulouse. |
| --- | --- |

—

L'Ecole nationale vétérinaire de Toulouse.

1980. gada 21. decembris

Hrvatska

Diploma “doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine”

Veterinarski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

2013. gada 1. jūlijs

Ireland

| — | Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB) |
| --- | --- |

—

Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB)

| — | Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS) |
| --- | --- |

—

Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS)

1980. gada 21. decembris

Italia

Diploma di laurea in medicina veterinaria

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina veterinaria

1985. gada 1. janvāris

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Κτηνιάτρου

Κτηνιατρικό Συμβούλιο

2004. gada 1. maijs

Latvija

Veterinārārsta diploms

Latvijas Lauksaimniecības universitāte

2004. gada 1. maijs

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM)) |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM))

| 1. | Lietuvos Veterinarijos Akademija |
| --- | --- |

1.

Lietuvos Veterinarijos Akademija

2004. gada 1. maijs

| 2. | Magistro diplomas (veterinarinės medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir veterinarijos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (veterinarinės medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir veterinarijos gydytojo profesinė kvalifikacija)

| 2. | Lietuvos sveikatos mokslų universitetas |
| --- | --- |

2.

Lietuvos sveikatos mokslų universitetas

Luxembourg

Diplôme d'Etat de docteur en médecine vétérinaire

Jury d'examen d'Etat

1980. gada 21. decembris

Magyarország

Okleveles állatorvos doktor oklevél (dr. vet)

Felsőoktatási intézmény

2004. gada 1. maijs

Malta

Liċenzja ta' Kirurgu Veterinarju

Kunsill tal-Kirurġi Veterinarji

2004. gada 1. maijs

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd diergeneeskundig/veeartsenijkundig examen

1980. gada 21. decembris

Österreich

| — | Diplom-Tierarzt |
| --- | --- |

—

Diplom-Tierarzt

| — | Magister medicinae veterinariae |
| --- | --- |

—

Magister medicinae veterinariae

Universität

1994. gada 1. janvāris

Polska

Dyplom lekarza weterynarii

| 1. | Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie |
| --- | --- |

1.

Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie

| 2. | Akademia Rolnicza we Wrocławiu (61) |
| --- | --- |

2.

Akademia Rolnicza we Wrocławiu (61)

| 3. | Uniwersytet Przyrodniczy we Wrocławiu (62) |
| --- | --- |

3.

Uniwersytet Przyrodniczy we Wrocławiu (62)

| 4. | Akademia Rolnicza w Lublinie (63) |
| --- | --- |

4.

Akademia Rolnicza w Lublinie (63)

| 5. | Uniwersytet Przyrodniczy w Lublinie (64) |
| --- | --- |

5.

Uniwersytet Przyrodniczy w Lublinie (64)

| 6. | Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie |
| --- | --- |

6.

Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie

2004. gada 1. maijs

Portugal

| — | Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária

| — | Carta de mestrado integrado em medicina veterinária |
| --- | --- |

—

Carta de mestrado integrado em medicina veterinária

Universidade

1986. gada 1. janvāris

România

Diplomă de licenţă de doctor medic veterinary

Universităţi

2007. gada 1. janvāris

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov “doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine”

Univerza

Spričevalo o opravljenem državnem izpitu s področja veterinarstva

2004. gada 1. maijs

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “doktor veterinárskeho lekárstva” (“MVDr.”)

Univerzita

2004. gada 1. maijs

Suomi/Finland

Eläinlääketieteen lisensiaatin tutkinto/Veterinärmedicine licentiatexamen

Yliopisto

1994. gada 1. janvāris

Sverige

Veterinärexamen

Sveriges Lantbruksuniversitet

1994. gada 1. janvāris

United Kingdom

| 1. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

1.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 1. | University of Bristol |
| --- | --- |

1.

University of Bristol

1980. gada 21. decembris

| 2. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

2.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 2. | University of Liverpool |
| --- | --- |

2.

University of Liverpool

| 3. | Bachelor of Veterinary Medicine (Vet MB) |
| --- | --- |

3.

Bachelor of Veterinary Medicine (Vet MB)

| 3. | University of Cambridge |
| --- | --- |

3.

University of Cambridge

| 4. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S) |
| --- | --- |

4.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S)

| 4. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

4.

University of Edinburgh

| 5. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVMS) |
| --- | --- |

5.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVMS)

| 5. | University of Glasgow |
| --- | --- |

5.

University of Glasgow

| 6. | Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed) |
| --- | --- |

6.

Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed)

| 6. | University of London |
| --- | --- |

6.

University of London

| 7. | Bachelor of Veterinary Medicine and Bachelor of Veterinary Surgery (B.V.M., B.V.S.) |
| --- | --- |

7.

Bachelor of Veterinary Medicine and Bachelor of Veterinary Surgery (B.V.M., B.V.S.)

| 7. | University of Nottingham |
| --- | --- |

7.

University of Nottingham

| 5) | pielikuma 5.5.2. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.5.2.   Vecmāšu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti










  Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Profesionālais nosaukums | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van vroedvrouw/Diplôme d'accoucheuse | — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement |

5)

pielikuma 5.5.2. punktu aizstāj ar šādu:

“5.5.2.   Vecmāšu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Profesionālais nosaukums

Atsauces datums

België/Belgique/Belgien

Diploma van vroedvrouw/Diplôme d'accoucheuse

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

Vroedvrouw/Accoucheuse

1983. gada 23. janvāris

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен “Бакалавър” с професионална квалификация “Акушерка”

Университет

Акушеркa

2007. gada 1. janvāris

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

Porodní asistentka/porodní asistent

2004. gada 1. maijs

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu porodní asistence ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu porodní asistence ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

| 2. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| 3. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.) |
| --- | --- |

3.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.)

| 3. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

3.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

Danmark

Bevis for uddannelsen til professionsbachelor i jordemoderkundskab

Professionshøjskole

Jordemoder

1983. gada 23. janvāris

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung für Hebammen und Entbindungspfleger

Staatlicher Prüfungsausschuss

| — | Hebamme |
| --- | --- |

—

Hebamme

| — | Entbindungspfleger |
| --- | --- |

—

Entbindungspfleger

1983. gada 23. janvāris

Eesti

Diplom ämmaemanda erialal

| — | Tallinna Meditsiinikool |
| --- | --- |

—

Tallinna Meditsiinikool

| — | Tartu Meditsiinikool |
| --- | --- |

—

Tartu Meditsiinikool

Ämmaemand

2004. gada 1. maijs

Ämmaemanda diplom

| — | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

—

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

| — | Tartu Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

—

Tartu Tervishoiu Kõrgkool

Ελλάδα

| 1. | Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 1. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.)

Μαία

1983. gada 23. janvāris

| 2. | Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ)

| 2. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

2.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

Μαιευτής

| 3. | Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών

| 3. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

España

| — | Título de matrona |
| --- | --- |

—

Título de matrona

| — | Título de asistente obstétrico (matrona) |
| --- | --- |

—

Título de asistente obstétrico (matrona)

| — | Título de enfermería obstétrica-ginecológica |
| --- | --- |

—

Título de enfermería obstétrica-ginecológica

Ministerio de Educación y Cultura

| — | Matrona |
| --- | --- |

—

Matrona

| — | Asistente obstétrico |
| --- | --- |

—

Asistente obstétrico

1986. gada 1. janvāris

France

Diplôme de sage-femme

L'Etat

Sage-femme

1983. gada 23. janvāris

Hrvatska

Svjedodžba “prvostupnik (baccalaureus) primaljstva/sveučilišna prvostupnica (baccalaurea) primaljstva”

| — | Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

| — | Sveučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Sveučilišta u Republici Hrvatskoj

| — | Veleučilišta i visoke škole u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Veleučilišta i visoke škole u Republici Hrvatskoj

Prvostupnik (baccalaureus) Primaljstva/Prvostupnica (baccalaurea) primaljstva

2013. gada 1. jūlijs

Ireland

| 1. | Certificate in Midwifery (65) |
| --- | --- |

1.

Certificate in Midwifery (65)

| 1. | An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];
  Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland, NMBI) [from 2 October 2012]. |
| --- | --- |

1.

An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];

Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland, NMBI) [from 2 October 2012].

Registered Midwife (RM)

1983. gada 23. janvāris

| 2. | B.Sc. in Midwifery approved by the NMBI (66) |
| --- | --- |

2.

B.Sc. in Midwifery approved by the NMBI (66)

| 2. | A third-level Institution delivering a Midwifery education programmes approved by the NMBI |
| --- | --- |

2.

A third-level Institution delivering a Midwifery education programmes approved by the NMBI

| 3. | Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI (66) |
| --- | --- |

3.

Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI (66)

| 3. | third-level Institution delivering Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI |
| --- | --- |

3.

third-level Institution delivering Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI

Italia

| 1. | Diploma d'ostetrica |
| --- | --- |

1.

Diploma d'ostetrica

| 1. | Scuole riconosciute dallo Stato |
| --- | --- |

1.

Scuole riconosciute dallo Stato

Ostetrica

1983. gada 23. janvāris

| 2. | Laurea in ostetricia |
| --- | --- |

2.

Laurea in ostetricia

| 2. | Universita' |
| --- | --- |

2.

Universita'

Κύπρος

Δίπλωμα στο μεταβασικό πρόγραμμα Μαιευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένη Μαία

2004. gada 1. maijs

Latvija

Diploms par vecmātes kvalifikācijas iegūšanu

Māsu skolas

Vecmāte

2004. gada 1. maijs

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką |
| --- | --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Akušeris

2004. gada 1. maijs

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką |
| --- | --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

3.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

| 3. | Kolegija |
| --- | --- |

3.

Kolegija

| 4. | Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos augytojo profesinė kvalifikacija)
  Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

4.

Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos augytojo profesinė kvalifikacija)

Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija)

| 4. | Universitetas |
| --- | --- |

4.

Universitetas

| 5. | Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)
  Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

5.

Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija)

| 5. | Kolegija |
| --- | --- |

5.

Kolegija

| 6. | Profesinio bakalauro diplomas
  (akušerijos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

6.

Profesinio bakalauro diplomas

(akušerijos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir akušerio profesinė kvalifikacija)

| 6. | Kolegija |
| --- | --- |

6.

Kolegija

Luxembourg

Diplôme de sage-femme

Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Sage-femme

1983. gada 23. janvāris

Magyarország

| 1. | Szülésznő bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Szülésznő bizonyítvány

| 1. | Iskola/főiskola |
| --- | --- |

1.

Iskola/főiskola

Szülésznő

2004. gada 1. maijs

| 2. | Szülésznő oklevél |
| --- | --- |

2.

Szülésznő oklevél

| 2. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

2.

Felsőoktatási intézmény

Malta

Lawrja jew diploma fl- Istudji tal-Qwiebel

Universita` ta' Malta

Qabla

2004. gada 1. maijs

Nederland

Diploma van verloskundige

Door het Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport erkende opleidings-instellingen

Verloskundige

1983. gada 23. janvāris

Österreich

| 1. | Hebammen-Diplom |
| --- | --- |

1.

Hebammen-Diplom

| 1. | — | Hebammenakademie |
| --- | --- | --- |

1.

—

Hebammenakademie

| — | Bundeshebammenlehranstalt |
| --- | --- |

—

Bundeshebammenlehranstalt

Hebamme

1994. gada 1. janvāris

| 2. | Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs “Hebamme” |
| --- | --- |

2.

Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs “Hebamme”

| 2. | Fachhochschulrat |
| --- | --- |

2.

Fachhochschulrat

Polska

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem “magister położnictwa” |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem “magister położnictwa”

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności położnictwo z tytułem “licencjat położnictwa” |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności położnictwo z tytułem “licencjat położnictwa”

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze (Higher education institution recognised by the competent authorities)

Położna

2004. gada 1. maijs

Portugal

| 1. | Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

1.

Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 1. | Ecolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Ecolas de Enfermagem

Enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

1986. gada 1. janvāris

| 2. | Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

3.

Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 3. | — | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- | --- |

3.

—

Escolas Superiores de Enfermagem

| — | Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

—

Escolas Superiores de Saúde

România

Diplomă de licenţă de moaşă

Universităţi

Moaşă

2007. gada 1. janvāris

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov “diplomirana babica/diplomirani babičar”

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

diplomirana babica/diplomirani babičar

2004. gada 1. maijs

Slovensko

| 1. | DIPLOM
  pôrodná asistencia
  “bakalár” (“Bc.”) |
| --- | --- |

1.

DIPLOM

pôrodná asistencia

“bakalár” (“Bc.”)

| 1. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola/Univerzita

Pôrodná asistentka

2004. gada 1. maijs

| 2. | DIPLOM
  diplomovaná pôrodná asistentka |
| --- | --- |

2.

DIPLOM

diplomovaná pôrodná asistentka

| 2. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

2.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen |
| --- | --- |

1.

Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen

| 1. | Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter

Kätilö/Barnmorska

1994. gada 1. janvāris

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Barnmorskeexamen

Universitet eller högskola

Barnmorska

1994. gada 1. janvāris

United Kingdom

A qualification approved by the Nursing and Midwifery Council or its predecessor bodies as attesting to the completion of training as required for midwives by article 40 and the standard of proficiency as required for registration as a Registered Midwife in its register (67)

Education institution approved by the Nursing and Midwifery Council or its predecessor bodies

Registered Midwife

1983. gada 23. janvāris

| 6) | pielikuma 5.6.2. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.6.2.   Farmaceitu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti










  Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts | Atsauces datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | Diploma van apotheker / Diplôme de pharmacien | — | De universiteiten/Les universities |

6)

pielikuma 5.6.2. punktu aizstāj ar šādu:

“5.6.2.   Farmaceitu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts

Atsauces datums

België/ Belgique/ Belgien

Diploma van apotheker / Diplôme de pharmacien

—

De universiteiten/Les universities

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

1987. gada 1. oktobris

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен “Магистър” по “Фармация” с професионална квалификация “Магистър-фармацевт”

Университет

2007. gada 1. janvāris

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu farmacie (magistr, Mgr.)

Farmaceutická fakulta univerzity v České republice

2004. gada 1. maijs

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i farmaci (cand.pharm.)

Det Farmaceutiske Fakultet, Københavns Universitet

1987. gada 1. oktobris

Bevis for kandidatuddannelsen i farmaci (cand.pharm.)

Syddansk Universitet

Deutschland

Zeugnis über die Staatliche Pharmazeutische Prüfung

Zuständige Behörden

1987. gada 1. oktobris

Eesti

Diplom proviisori õppekava läbimisest

Farmaatsiamagister

Master of Science in Pharmacy (MSc)

Tartu Ülikool

2004. gada 1. maijs

Ελλάς

Άδεια άσκησης φαρμακευτικού επαγγέλματος

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

—

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

1987. gada 1. oktobris

España

Título de Licenciado en Farmacia

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una universidad

1987. gada 1. oktobris

Título de Graduado/a en Farmacia

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1986. gada 1. janvāris

France

| — | Diplôme d'Etat de pharmacien |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat de pharmacien

| — | Diplôme d'Etat de docteur en pharmacie |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat de docteur en pharmacie

Universités

1987. gada 1. oktobris

Hrvatska

Diploma 'magistar farmacije/magistra farmacije'

| — | Farmaceutsko- biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu |
| --- | --- |

—

Farmaceutsko- biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

| — | Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu |
| --- | --- |

—

Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu

| — | Kemijsko- tehnološki fakultet Sveučilišta u Splitu |
| --- | --- |

—

Kemijsko- tehnološki fakultet Sveučilišta u Splitu

2013. gada 1. jūlijs

Ireland

| 1. | Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist (68)

  Certificate of Registration as a Pharmacist (68) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist (68)

Certificate of Registration as a Pharmacist (68)

| 1. | Cumann Cógaiseoirí na hEireann
  (Pharmaceutical Society of Ireland) |
| --- | --- |

1.

Cumann Cógaiseoirí na hEireann

(Pharmaceutical Society of Ireland)

1987. gada 1. oktobris

| 2. | A degree in Pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland (69) |
| --- | --- |

2.

A degree in Pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland (69)

| 2. | Universities delivering degrees in pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland |
| --- | --- |

2.

Universities delivering degrees in pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland

| 2. | Notification from the Pharmaceutical Society of Ireland that the person named therein is the holder of a qualification appropriate for practicing as pharmacist |
| --- | --- |

2.

Notification from the Pharmaceutical Society of Ireland that the person named therein is the holder of a qualification appropriate for practicing as pharmacist

Italia

Diploma o certificato di abilitazione all'esercizio della professione di farmacista ottenuto in seguito ad un esame di Stato

Università

1993. gada 1. novembris

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Φαρμακοποιού

Συμβούλιο Φαρμακευτικής

2004. gada 1. maijs

Latvija

Farmaceita diploms

Universitātes tipa augstskola

2004. gada 1. maijs

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją

| 2. | Magistro diplomas (farmacijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir vaistininko profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (farmacijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir vaistininko profesinė kvalifikacija)

Universitetas

2004. gada 1. maijs

Luxembourg

Diplôme d'Etat de pharmacien

Jury d'examen d'Etat + visa du ministre de l'éducation nationale

1987. gada 1. oktobris

Magyarország

Okleveles gyógyszerész oklevél (magister pharmaciae, abbrev: mag. Pharm)

Egyetem

2004. gada 1. maijs

Malta

Lawrja fil-farmaċija

Universita` ta' Malta

2004. gada 1. maijs

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd apothekersexamen

Faculteit Farmacie

1987. gada 1. oktobris

Österreich

Staatliches Apothekerdiplom

Österreichische Apothekerkammer

1994. gada 1. oktobris

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku farmacja z tytułem magistra

| 1. | Akademia Medyczna |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna

| 2. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

2004. gada 1. maijs

Portugal

| — | Licenciatura em Farmácia |
| --- | --- |

—

Licenciatura em Farmácia

| — | Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas

Instituição de Ensino Superior Universitário

1987. gada 1. oktobris

Mestrado Integrado em Ciências Farmacêuticas

2007. gada 1. janvāris

România

Diplomă de licenţă de farmacist

Universităţi

2007. gada 1. janvāris

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naziv “magister farmacije/magistra farmacije”

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic magister farmacije/magistra farmacije

2004. gada 1. maijs

Slovensko

DIPLOM

farmácia

magister (“Mgr.”)

Univerzita

2004. gada 1. maijs

Suomi/Finland

Proviisorin tutkinto/Provisorexamen

Yliopisto

1994. gada 1. oktobris

Sverige

Apotekarexamen

Universitet och högskolor

1994. gada 1. oktobris

United Kingdom

| 1. | Certificate of Registered Pharmacist (70) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered Pharmacist (70)

1987. gada 1. oktobris

| 2. | A degree in pharmacy approved by either the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland (71) |
| --- | --- |

2.

A degree in pharmacy approved by either the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland (71)

Universities delivering pharmacy degrees approved by the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland

Notification from the General Pharmaceutical Council or Pharmaceutical Society of Northern Ireland confirming successful completion of the approved pharmacy degree, 12 months practical training and a pass of the registration assessment.

| 7) | pielikuma 5.7.1. punktu aizstāj ar šādu:
  “5.7.1.   Arhitektu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti, ko atzīst saskaņā ar 46. pantu










  Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts | Atsauces akadēmiskais gads |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | 1. | Architect/Architecte |

7)

pielikuma 5.7.1. punktu aizstāj ar šādu:

“5.7.1.   Arhitektu kvalifikāciju apliecinošie dokumenti, ko atzīst saskaņā ar 46. pantu

Valsts

Kvalifikāciju apliecinošais dokuments

Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu

Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts

Atsauces akadēmiskais gads

België/Belgique/Belgien

1.

Architect/Architecte

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur/Ecoles nationales supérieures d'architecture |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur/Ecoles nationales supérieures d'architecture

1988./1989.

| 2. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect/Architecte

| 2. | Hogere-architectuur-instituten/Instituts supérieurs d'architecture |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-instituten/Instituts supérieurs d'architecture

| 3. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

3.

Architect/Architecte

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt/Ecole provinciale supérieure d'architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt/Ecole provinciale supérieure d'architecture de Hasselt

| 4. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect/Architecte

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten/Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten/Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect/Architecte

| 5. | Sint-Lucasscholen/Ecoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen/Ecoles Saint-Luc

| 6. | Burgerlijke ingenieur-architect |
| --- | --- |

6.

Burgerlijke ingenieur-architect

| 6. | — | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten/Facultés des sciences appliquées des universités |
| --- | --- | --- |

6.

—

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten/Facultés des sciences appliquées des universités

| — | “Faculté Polytechnique” van Mons |
| --- | --- |

—

“Faculté Polytechnique” van Mons

| 7. | Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.) |
| --- | --- |

7.

Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.)

| 7. | K.U. Leuven, faculteit ingenieurswetenschappen |
| --- | --- |

7.

K.U. Leuven, faculteit ingenieurswetenschappen

Certificat de stage délivré par l'Ordre des Architectes/Stagegetuigschrift afgeleverd door de Orde van Architecten

2004./2005.

| 8. | Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.) |
| --- | --- |

8.

Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.)

| 8. | Vrije Universiteit Brussel, faculteit ingenieurswetenschappen |
| --- | --- |

8.

Vrije Universiteit Brussel, faculteit ingenieurswetenschappen

Certificat de stage délivré par l'Ordre des Architectes/Stagegetuigschrift afgeleverd door de Orde van Architecten

2004./2005.

България

Магистър-Специалност aрхитектура

| — | Университет по архитектура, строителство и геодезия – София, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Университет по архитектура, строителство и геодезия – София, Архитектурен факултет

Свидетелство, издадено от компетентната Камара на архитектите, удостоверяващо изпълнението на предпоставките, необходими за регистрация като архитект с пълна проектантска правоспособност в регистъра на архитектите

2010./2011.

| — | Варненски свободен университет “Черноризец Храбър”, Варна, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Варненски свободен университет “Черноризец Храбър”, Варна, Архитектурен факултет

2007./2008.

| — | Висше строително училище “Любен Каравелов”, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Висше строително училище “Любен Каравелов”, Архитектурен факултет

2009./2010.

Česká republika

Architektura a urbanismus

| — | Fakulta architektury, České vysoké učení technické (ČVUT) v Praze |
| --- | --- |

—

Fakulta architektury, České vysoké učení technické (ČVUT) v Praze

| — | Vysoké učení technické v Brně, Fakulta architektury |
| --- | --- |

—

Vysoké učení technické v Brně, Fakulta architektury

Osvědčení o splnění kvalifikačních požadavků pro samostatný výkon profese architekta vydané Českou komorou architektů

2007./2008.

Inženýr architekt (Ing.Arch.)

| — | Technická univerzita v Liberci, Fakulta umění a architektury |
| --- | --- |

—

Technická univerzita v Liberci, Fakulta umění a architektury

Magistr umění v oboru architektura (MgA.)

| — | Vysoká škola uměleckoprůmyslová v Praze |
| --- | --- |

—

Vysoká škola uměleckoprůmyslová v Praze

Magistr umění v oboru Architektonická tvorba, MgA

| — | Akademie výtvarných umění v Praze |
| --- | --- |

—

Akademie výtvarných umění v Praze

2007./2008.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i arkitektur (cand.arch.)

| — | Kunstakademiets Arkitektskole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitektskole i København

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

1988./1989.

Deutschland

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur Univ.

| — | Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

Bescheinigung einer zuständigen Architektenkammer über die Erfüllung der Qualifikationsvoraussetzungen im Hinblick auf eine Eintragung in die Architektenliste

1988./1989.

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen

Master of Arts – M.A.

| — | Hochschule Bremen – University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt – School of Architecture Bremen |
| --- | --- |

—

Hochschule Bremen – University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt – School of Architecture Bremen

2003./2004.

| — | Fachhochschule Münster (University of Applied Sciences) – Muenster
  School of Architecture |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Münster (University of Applied Sciences) – Muenster

School of Architecture

2000./2001.

| — | Georg-Simon-Ohm-Hochschule Nürnberg Fakultät Architektur |
| --- | --- |

—

Georg-Simon-Ohm-Hochschule Nürnberg Fakultät Architektur

2005./2006.

| — | Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation |
| --- | --- |

—

Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation

2010./2011.

| — | Hochschule Regensburg (University of Applied Sciences), Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Hochschule Regensburg (University of Applied Sciences), Fakultät für Architektur

2007./2008.

| — | Technische Universität München, Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Technische Universität München, Fakultät für Architektur

2009./2010.

| — | Hochschule Lausitz, Studiengang Architektur, Fakultät für Bauen
  “seit Juli 2013: Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg” |
| --- | --- |

—

Hochschule Lausitz, Studiengang Architektur, Fakultät für Bauen

“seit Juli 2013: Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg”

2009./2010.

| — | Fachhochschule Lübeck, University of Applied Sciences, Fachbereich Bauwesen |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Lübeck, University of Applied Sciences, Fachbereich Bauwesen

2004./2005.

| — | Fachhochschule für Technik und Wirtschaft Dresden, Fakultät Bauingenieurwesen/Architektur |
| --- | --- |

—

Fachhochschule für Technik und Wirtschaft Dresden, Fakultät Bauingenieurwesen/Architektur

2005./2006.

| — | Fachhochschule Erfurt/University of Applied Sciences |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Erfurt/University of Applied Sciences

2006./2007.

| — | Hochschule Augsburg/Augsburg University of Applied Sciences |
| --- | --- |

—

Hochschule Augsburg/Augsburg University of Applied Sciences

2005./2006.

| — | Hochschule Koblenz, Fachbereich Bauwesen |
| --- | --- |

—

Hochschule Koblenz, Fachbereich Bauwesen

2004./2005.

| — | Hochschule München/Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Hochschule München/Fakultät für Architektur

2005./2006.

Master of Arts (in Kombination mit einem Bachelorabschluss in Architektur)

Hochschule Trier Fachbereich Gestaltung – Fachrichtung Architektur

2007./2008.

Master of Engineering (in Kombination mit einem Bachelorabschluss in Engineering)

Technische Hochschule Mittelhessen (University of Applied Sciences) Fachbereich Bauwesen

2010./2011.

Bachelor of Arts – B.A.

| — | Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation |
| --- | --- |

—

Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation

2010./2011.

| — | Technische Universität München, Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Technische Universität München, Fakultät für Architektur

2009./2010.

| — | Alanus Hochschule für Kunst und Gesellschaft, Bonn |
| --- | --- |

—

Alanus Hochschule für Kunst und Gesellschaft, Bonn

2007./2008.

Bachelor of Sciences (B.Sc.)

Hochschule Bochum, Fachbereich Architektur

2003./2004.

Master of Science

Leibniz Universität Hannover, Fakultät für Architektur und Landschaft

2011./2012.

Ελλάδα

Δίπλωμα αρχιτέκτονα – μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988./1989.

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα–Μηχανικού

| — | Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

2003./2004.

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès

| — | Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid

| — | Escuela de Arquitectura de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria |
| --- | --- |

—

Escuela de Arquitectura de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria

| — | Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla

| — | Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid

| — | Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña

| — | Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián

| — | Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona

1988./1989.

| — | Universidad de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña

1991./1992.

| — | Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada. |
| --- | --- |

—

Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada.

1994./1995.

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante

1997./1998.

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

| — | Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle |
| --- | --- |

—

Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle

1998./1999.

| — | Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona |
| --- | --- |

—

Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona

| — | Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada |
| --- | --- |

—

Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada

| — | Universidad de Alcalá (Escuela de Arquitectura) |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá (Escuela de Arquitectura)

| — | Universidad Internacional de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad Internacional de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura

| — | Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia |
| --- | --- |

—

Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia

1999./2000.

| — | Universidad Camilo José Cela de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Camilo José Cela de Madrid

2000./2001.

| — | Universidad San Pablo CEU |
| --- | --- |

—

Universidad San Pablo CEU

2001./2002.

| — | Universidad CEU Cardenal Herrera, Valencia-Escuela Superior de Enseñanzas Técnicas |
| --- | --- |

—

Universidad CEU Cardenal Herrera, Valencia-Escuela Superior de Enseñanzas Técnicas

2002./2003.

| — | Universidad Rovira i Virgili |
| --- | --- |

—

Universidad Rovira i Virgili

2005./2006.

| — | Universidad Francisco de Vitoria |
| --- | --- |

—

Universidad Francisco de Vitoria

2006./2007.

| — | IE Universidad. Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura |
| --- | --- |

—

IE Universidad. Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura

2009./2010.

Título de Graduado/a en Arquitectura

| — | IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura |
| --- | --- |

—

IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura

2008./2009.

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

| — | Universitat Internacional de Catalunya |
| --- | --- |

—

Universitat Internacional de Catalunya

| — | Universidad San Jorge (Zaragoza) |
| --- | --- |

—

Universidad San Jorge (Zaragoza)

| — | Universidad de Navarra |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra

2009./2010.

| — | Universidad San Pablo CEU – Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad San Pablo CEU – Madrid

| — | Universitat Politècnica de València |
| --- | --- |

—

Universitat Politècnica de València

| — | Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña

| — | Universidad Rovira i Virgili |
| --- | --- |

—

Universidad Rovira i Virgili

| — | Universidad Cardenal Herrera CEU |
| --- | --- |

—

Universidad Cardenal Herrera CEU

| — | Universidad Francisco de Vitoria |
| --- | --- |

—

Universidad Francisco de Vitoria

2010./2011.

Graduado en fundamentos de la arquitectura + Máster en Arquitectura

| — | Universidad Politécnica de Madrid. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Madrid. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid

2010./2011.

| — | Universidad Antonio de Nebrija |
| --- | --- |

—

Universidad Antonio de Nebrija

2011./2012.

France

| 1. | Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale. |
| --- | --- |

1.

Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale.

| 1. | Le ministre chargé de l'architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l'architecture

1988./1989.

| 2. | Diplôme d'architecte ESA |
| --- | --- |

2.

Diplôme d'architecte ESA

| 2. | Ecole spéciale d'architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

Ecole spéciale d'architecture de Paris

| 3. | Diplôme d'architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'architecte ENSAIS

| 3. | Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

| 4. | Diplôme d'Etat d'architecte (DEA) |
| --- | --- |

4.

Diplôme d'Etat d'architecte (DEA)

| 4. | Ecole Nationale Supérieure d'Architecture et de Paysage de Bordeaux (Ministère chargé de l'architecture et Ministère chargé de l'enseignement supérieur) |
| --- | --- |

4.

Ecole Nationale Supérieure d'Architecture et de Paysage de Bordeaux (Ministère chargé de l'architecture et Ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Habilitation de l'architecte diplômé d'Etat à l'exercice de la maîtrise d'œuvre en son nom propre (HMONP) (Ministère chargé de l'architecture)

2005./2006.

Ecole Nationale Supérieure d'Architecture de Bretagne (Ministère chargé de l'architecture et Ministère chargé de l'enseignement supérieur

2005./2006.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Clermont-Ferrand (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004./2005.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Grenoble (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004./2005.

Ecole nationale supérieure d'architecture et de paysage de Lille (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004./2005.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Lyon (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004./2005.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Marne La Vallée (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004./2005.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Marseille (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005./2006.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Montpellier (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004./2005.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Nancy (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004./2005.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Nantes (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005./2006.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Normandie (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004./2005.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Paris-Belleville (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005./2006.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Paris-La Villette (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006./2007.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Paris Malaquais (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005./2006.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Paris Val-de-Seine (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004./2005.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Saint-Etienne (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004./2005.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005./2006.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Toulouse (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004./2005.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Versailles (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004./2005.

Diplôme d'Etat d'architecte (DEA), dans le cadre de la formation professionnelle continue

Ecole nationale supérieure d'architecture de Lyon (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006./2007.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Marseille (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006./2007.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Montpellier (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006./2007.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Nantes (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006./2007.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006./2007.

| 5. | Diplôme d'études de l'école spéciale d'architecture Grade 2 équivalent au diplôme d'Etat d'architecte |
| --- | --- |

5.

Diplôme d'études de l'école spéciale d'architecture Grade 2 équivalent au diplôme d'Etat d'architecte

| 5. | Ecole spéciale d'architecture (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur) |
| --- | --- |

5.

Ecole spéciale d'architecture (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Diplôme d'architecte de l'ESA habilitant à exercer la maitrise d'œuvre en son nom propre, équivalent à l'habilitation de l'architecte diplômé d'Etat à l'exercice de la maîtrise d'œuvre en son nom propre, reconnu par le Ministère chargé de l'architecture

2006./2007.

| 6. | Diplôme d'architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d'Etat d'architecte conférant le grade de master (parcours architecte) |
| --- | --- |

6.

Diplôme d'architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d'Etat d'architecte conférant le grade de master (parcours architecte)

| 6. | Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur) |
| --- | --- |

6.

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Habilitation de l'architecte de l'INSA à exercer la maîtrise d'œuvre en son nom propre équivalent à l'HMONP, reconnue par le ministère chargé de l'architecture

2005./2006.

Diplôme d'architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d'Etat d'architecte conférant le grade de master (parcours d'architecte pour ingénieur)

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Habilitation de l'architecte de l'INSA à exercer la maîtrise d'œuvre en son nom propre équivalent à l'HMONP, délivrée par le ministère chargé de l'architecture

2005./2006.

Hrvatska

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI)

| 1. | National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

Certificate of fulfilment of qualifications requirements for professional recognition as an architect in Ireland issued by the Royal Institute of Architects of Ireland (RIAI)

1988./1989.

| 2. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.)






  — | (Previously, until 2002 – Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)) |
| --- | --- | --- |

2.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.)

—

(Previously, until 2002 – Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch))

| 2. | Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin
  (College of Technology, Bolton Street, Dublin) |
| --- | --- |

2.

Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin

(College of Technology, Bolton Street, Dublin)

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 5. | Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) UL) |
| --- | --- |

5.

Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) UL)

| 5. | University of Limerick |
| --- | --- |

5.

University of Limerick

2005./2006.

| 6. | Degree of Bachelor of Architecture (Honours)
  (B.Arch. (Hons) WIT) |
| --- | --- |

6.

Degree of Bachelor of Architecture (Honours)

(B.Arch. (Hons) WIT)

| 6. | Waterford Institute of Technology |
| --- | --- |

6.

Waterford Institute of Technology

2005./2006.

Italia (72)

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

| — | Università di Catania – Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania – Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma “La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma “La Sapienza”

| — | Università di Roma III |
| --- | --- |

—

Università di Roma III

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

Diploma di abilitazione all'esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione (ora Ministero dell'istruzione, dell'università e della ricerca) dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988./1989.

| — | Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria

2000./2001.

Laurea in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell'Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquila

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma “La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma “La Sapienza”

1998./1999.

Laurea specialistica in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell'Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquila

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma “La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma “La Sapienza”

| — | Università di Ancona |
| --- | --- |

—

Università di Ancona

| — | Università di Basilicata – Potenza |
| --- | --- |

—

Università di Basilicata – Potenza

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma – Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma – Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

2000./2001.

| — | Università degli studi di Brescia |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Brescia

| — | Università degli Studi di Cagliari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Cagliari

2001./2002.

| — | Università Politecnica delle Marche |
| --- | --- |

—

Università Politecnica delle Marche

2002./2003.

| — | Università degli studi della Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli studi della Calabria

2003./2004.

| — | Università degli studi di Salerno |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Salerno

2005./2006.

Laurea magistrale in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell'Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquila

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma “La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma “La Sapienza”

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma – Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma – Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

2004./2005.

| — | Università degli studi di Salerno |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Salerno

2010./2011.

| — | Università degli studi della Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli studi della Calabria

2004./2005.

| — | Università degli studi di Brescia |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Brescia

2004./2005.

| — | Università Politecnica delle Marche |
| --- | --- |

—

Università Politecnica delle Marche

2004./2005.

| — | Università degli Studi di Perugia |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Perugia

2006./2007.

| — | Università degli Studi di Padova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Padova

2008./2009.

| — | Università degli Studi di Genova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Genova

2014./2015.

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma “La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma “La Sapienza”

1998./1999.

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

1999./2000.

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

2001./2002.

Laurea magistrale quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma “La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma “La Sapienza”

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

2004./2005.

Laurea specialistica in architettura (Progettazione architettonica)

| — | Università di Roma Tre |
| --- | --- |

—

Università di Roma Tre

2001./2002.

Università degli Studi di Napoli “Federico II”

2005./2006.

Laurea magistrale in architettura (Progettazione architettonica)

Università di Roma Tre

2004./2005.

Laurea specialistica in Architettura

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara

| — | Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano

| — | Facoltà di Architettura dell'Università degli studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura dell'Università degli studi di Trieste

| — | Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania

| — | Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma

| — | Facoltà di Architettura, Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura, Università di Bologna

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

2001./2002.

| — | Università IUAV di Venezia |
| --- | --- |

—

Università IUAV di Venezia

2002./2003.

| — | Facoltà di Architettura Valle Giulia, Università degli Studi di Roma “La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura Valle Giulia, Università degli Studi di Roma “La Sapienza”

| — | Università degli Studi di Camerino |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Camerino

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

2004./2005.

Laurea magistrale in Architettura

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara

| — | Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano

| — | Università IUAV di Venezia |
| --- | --- |

—

Università IUAV di Venezia

| — | Facoltà di Architettura, Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura, Università di Bologna

| — | Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania

| — | Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma

| — | Facoltà di architettura dell'Università degli Studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell'Università degli Studi di Trieste

2004./2005.

| — | Università degli Studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Trieste

2014./2015.

| — | Università degli Studi di Camerino |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Camerino

2006./2007.

| — | Università degli Studi di Enna “Kore” |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Enna “Kore”

2004./2005.

| — | Università degli Studi di Firenze |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Firenze

| — | Università degli Studi di Cagliari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Cagliari

2008./2009.

| — | Università degli Studi di Udine |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Udine

| — | Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria

2009./2010.

| — | Università degli Studi di Sassari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Sassari

| — | Università degli Studi della Basilicata |
| --- | --- |

—

Università degli Studi della Basilicata

2010./2011.

| — | Università degli Studi di Genova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Genova

2014./2015.

Laurea specialistica in architettura -progettazione architettonica e urbana

Facoltà “Ludovico Quaronifg” dell'Università degli Studi “La Sapienza” di Roma

2000./2001.

Laurea Magistrale in architettura -progettazione architettonica e urbana

Facoltà “Ludovico Quaroni” dell'Università degli Studi “La Sapienza” di Roma

2004./2005.

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione Urbana)

Università di Roma Tre

2001./2002.

Laurea Magistrale in Architettura (Progettazione Urbana)

Università di Roma Tre

2004./2005.

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione urbana e territoriale)

Politecnico di Torino

2002./2003.

Laurea Specialistica in architettura (Architettura delle costruzioni)

Politecnico di Milano (Facoltà di Architettura civile)

2001./2002.

Laurea magistrale in architettura (Architettura delle costruzioni)

Politecnico di Milano (Facoltà di Architettura civile)

2004./2005.

Laurea Specialistica in Architettura (Restauro)

| — | Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi “La Sapienza” di Roma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi “La Sapienza” di Roma

2004./2005.

| — | Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura

2001./2002.

| — | Università degli Studi di Napoli “Federico II” |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Napoli “Federico II”

2005./2006.

Laurea Magistrale in Architettura (Restauro)

| — | Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi “La Sapienza” di Roma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi “La Sapienza” di Roma

| — | Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura

2009./2010.

| — | Università degli Studi di Napoli “Federico II” |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Napoli “Federico II”

2004./2005.

Laurea Specialista in Architettura (costruzione)

Politecnico di Torino

2002./2003.

Laurea Magistrale in Architettura – Progettazione architettonica

Università degli Studi di Napoli “Federico II”

2004./2005.

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

2013./2014.

Laurea Magistrale in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli “Federico II”

2004./2005.

Laurea Specialistica in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli “Federico II”

2007./2008.

Laurea Magistrale in Architettura – Arredamento e Progetto

Università degli Studi di Napoli “Federico II”

2008./2009.

Laurea Magistrale in Architettura Manutenzione e Gestione

Università degli Studi di Napoli “Federico II”

2008./2009.

Laurea Magistrale in Architettura Costruzione Città

Politecnico di Torino

2010./2011.

Laurea Magistrale in Architettura per il Progetto Sostenibile

Politecnico di Torino

2010./2011.

Laurea Magistrale in Architettura per il Restauro e la Valorizzazione del Patrimonio

Politecnico di Torino

2010./2011.

Laurea Magistrale in Architettura e Culture del Progetto

Università IUAV di Venezia

2013./2014.

Laurea Magistrale in Architettura e Innovazione

Università IUAV di Venezia

2013./2014.

Laurea Magistrale in Architettura per il Nuovo e l'Antico

Università IUAV di Venezia

2013./2014.

Laurea Magistrale in Architettura – Restauro

Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria

2013./2014.

Κύπρος

Διπλωμα αρχιτεκτονα – μηχανικου στην αρχιτεκτονικη

| — | Πανεπιστημιο κυπρου |
| --- | --- |

—

Πανεπιστημιο κυπρου

Βεβαιωση που εκδιδεται απο το επιστημονικο και τεχνικο επιμελητηριο κυπρου (ετεκ) η οποια επιτρεπει την ασκηση δραστηριοτητων στον τομεα τησ αρχιτεκτονικησ

2005./2006.

Professional Diploma in Architecture

| — | University of Nicosia |
| --- | --- |

—

University of Nicosia

2006./2007.

Δίπλωμα Αρχιτεκτονικής (5 έτη)

| — | Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick |
| --- | --- |

—

Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick

2008./2009.

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα Μηχανικού (5 ετούς φοίτησης)

| — | Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick |
| --- | --- |

—

Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick

2008./2009.

Latvija

Arhitekta diploms

Rīgas Tehniskā universitāte

Latvijas Arhitektu savienības Sertificēšanas centra Arhitekta prakses sertifikāts

2007./2008.

Lietuva

Bakalauro diplomas (Architektūros bakalauras)

| — | Kauno technologijos universitetas |
| --- | --- |

—

Kauno technologijos universitetas

| — | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |
| --- | --- |

—

Vilniaus Gedimino technikos universitetas

| — | Vilniaus dailės akademija |
| --- | --- |

—

Vilniaus dailės akademija

Architekto kvalifikacijos atestatas, suteikiantis teisę užsiimti veikla architektūros srityje (Atestuotas architektas) išduodamas po architektūros bakalauro studijų baigimo ir trejų metų praktinės veiklos atestuoto architekto priežiūroje.

2008./2009.

Magistro diplomas (Architektūros magistras)

| — | Kauno technologijos universitetas |
| --- | --- |

—

Kauno technologijos universitetas

| — | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |
| --- | --- |

—

Vilniaus Gedimino technikos universitetas

| — | Vilniaus dailės akademija |
| --- | --- |

—

Vilniaus dailės akademija

Magyarország

Okleveles épitészmérnök MSc

| — | Budapesti Müszaki és Gazdaságtudományi Egyetem – Épitészmérnöki Kar |
| --- | --- |

—

Budapesti Müszaki és Gazdaságtudományi Egyetem – Épitészmérnöki Kar

A területi illetékes építészkamara hatósági bizonyítványa a szakmagyakorlási jogosultságról.

2007./2008.

Okleveles épitészmérnök

| — | Széchenyi István Egyetem, Györ – Müszaki Tudományi Kar |
| --- | --- |

—

Széchenyi István Egyetem, Györ – Müszaki Tudományi Kar

2007./2008.

Okleveles építészmérnök

| — | Pécsi Tudományegyetem – Pollack Mihály Műszaki Kar |
| --- | --- |

—

Pécsi Tudományegyetem – Pollack Mihály Műszaki Kar

2007./2008.

Malta

Degree in Bachelor of Engineering and Architecture (Hons)

Universita' ta' Malta

Warrant b'titlu ta' “Perit” mahrug mill-Bord tal-Warrant

2007./2008.

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46.

No 2014./2015. gada:

Verklaring van Bureau Architectenregister die bevestigt dat aan de eisen voor de beroepskwalificatie van architect is voldaan

1988./1989.

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:






  — | de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

—

de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

| — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| — | de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

| — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| — | de Rijkshogeschool Groningen te Groningen |
| --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

| — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

1988./1989.

| 4. | Master of Science in Architecture, Urbanism & Building Sciences variant Architecture |
| --- | --- |

4.

Master of Science in Architecture, Urbanism & Building Sciences variant Architecture

| 4. | Technische Universiteit Delft Faculteit Bouwkunde |
| --- | --- |

4.

Technische Universiteit Delft Faculteit Bouwkunde

2003./2004.

| — | Master of Science in Architecture, Building and Planning (specialisatie: Architecture) |
| --- | --- |

—

Master of Science in Architecture, Building and Planning (specialisatie: Architecture)

Technische Universiteit Eindhoven

2002./2003.

Master of Architecture

ArtEZ hogeschool voor de kunsten/ArtEZ Academie van Bouwkunst

2003./2004.

Amsterdamse Hogeschool van de Kunsten/Academie van Bouwkunst Amsterdam

2003./2004.

Hanze Hogeschool Groningen/Academie van Bouwkunst Groningen

2003./2004.

Hogeschool Rotterdam/Rotterdamse Academie van Bouwkunst

2003./2004.

Fontys Hogeschool voor de Kunsten/Academie voor Architectuur en Stedenbouw in Tilburg

2003./2004.

Österreich

| 1. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

1.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 1. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

Bescheinigung des Bundesministers für Wissenschaft, Forschung und Wirtschaft über die Erfüllung der Voraussetzung für die Eintragung in die Architektenkammer/Bescheinigung einer Bezirksverwaltungsbehörde über die Ausbildung oder Befähigung, die zur Ausübung des Baumeistergewerbes (Berechtigung für Hochbauplanung) berechtigt

1998./1999.

| 2. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

2.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

| 3. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

3.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

| 4. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

4.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 4. | Universität für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Universität für Angewandte Kunst in Wien

| 5. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

5.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

| 6. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

6.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz

| 7. | Bachelor of Science in Engineering (BSc) (aufgrund eines Bachelorstudiums), Diplom-Ingenieur/in (Dipl.-Ing. oder DI) für technisch-wissenschaftlich Berufe (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc) |
| --- | --- |

7.

Bachelor of Science in Engineering (BSc) (aufgrund eines Bachelorstudiums), Diplom-Ingenieur/in (Dipl.-Ing. oder DI) für technisch-wissenschaftlich Berufe (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc)

| 7. | Fachhochschule Kärnten |
| --- | --- |

7.

Fachhochschule Kärnten

2004./2005.

| 8. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

8.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 8. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens- Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

8.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens- Universität Innsbruck)

2008./2009.

| 9. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

9.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 9. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann- Universität Graz) |
| --- | --- |

9.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann- Universität Graz)

2008./2009.

| 10. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

10.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 10. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

10.

Technische Universität Wien

2006./2007.

| 11. | Master of Architecture (MArch) (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc) |
| --- | --- |

11.

Master of Architecture (MArch) (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc)

| 11. | Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung Linz |
| --- | --- |

11.

Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung Linz

2008./2009.

| 11. | Akademie der bildenden Künste Wien |
| --- | --- |

11.

Akademie der bildenden Künste Wien

2008./2009.

| 12. | Masterstudium der Architektur |
| --- | --- |

12.

Masterstudium der Architektur

| 12. | Universität für angewandte Kunst Wien |
| --- | --- |

12.

Universität für angewandte Kunst Wien

2011./2012.

Polska

magister inżynier architekt (mgr inż. arch.)

| — | Politechnika Białostocka |
| --- | --- |

—

Politechnika Białostocka

| — | Politechnika Gdańska |
| --- | --- |

—

Politechnika Gdańska

| — | Politechnika Łódzka |
| --- | --- |

—

Politechnika Łódzka

| — | Politechnika Śląska |
| --- | --- |

—

Politechnika Śląska

| — | Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny w Szczecinie |
| --- | --- |

—

Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny w Szczecinie

| — | Politechnika Warszawska |
| --- | --- |

—

Politechnika Warszawska

| — | Politechnika Krakowska |
| --- | --- |

—

Politechnika Krakowska

| — | Politechnika Wrocławska |
| --- | --- |

—

Politechnika Wrocławska

Zaświadczenie o członkostwie w okręgowej izbie architektów/Zaświadczenie Krajowej Rady Izby Architektów RP potwierdzające posiadanie kwalifikacji do wykonywania zawodu architekta zgodnych z wymaganiami wynikającymi z przepisów prawa Unii Europejskiej osoby nie będącej członkiem Izby

2007./2008.

| — | Krakowska Akademia im. Andrzeja Frycza Modrzewskiego |
| --- | --- |

—

Krakowska Akademia im. Andrzeja Frycza Modrzewskiego

2003./2004.

dyplom ukończenia studiów wyższych potwierdzający uzyskanie tytułu zawodowego magistra inżyniera architekta

| — | Wyższa Szkoła Ekologii i Zarządzania w Warszawie |
| --- | --- |

—

Wyższa Szkoła Ekologii i Zarządzania w Warszawie

2011./2012.

| — | Politechnika Lubelska |
| --- | --- |

—

Politechnika Lubelska

2008./2009.

dyplom studiów wyższych potwierdzający uzyskanie tytułu zawodowego magistra inżyniera architekta

Politechnika Świętokrzyska

2012./2013.

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Arquitectura

| — | Faculdade de Arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

| — | Faculdade de Ciências e Tecnologia da Universidade de Coimbra |
| --- | --- |

—

Faculdade de Ciências e Tecnologia da Universidade de Coimbra

Certificado de cumprimento dos pré-requisitos de qualificação para inscrição na Ordem dos Arquitectos, emitido pela competente Ordem dos Arquitectos

1988./1989.

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1986./1987.

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada de
  Vila Nova de Famalicão |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada de

Vila Nova de Famalicão

1993./1994.

| — | Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologia |
| --- | --- |

—

Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologia

1995./1996.

| — | Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes

1997./1998.

| — | Universidade do Minho |
| --- | --- |

—

Universidade do Minho

1997./1998.

| — | Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

1998./1999.

| — | ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa |
| --- | --- |

—

ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa

1998./1999.

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo

| — | Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

Escola Superior Gallaecia

2002./2003.

Para os cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/1992

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

1991./1992.

Mestrado integrado em Arquitectura

| — | Universidade Autónoma de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Autónoma de Lisboa

2001./2002.

| — | Universidade Técnica de Lisboa (Instituto Superior Técnico) |
| --- | --- |

—

Universidade Técnica de Lisboa (Instituto Superior Técnico)

2001./2002.

Carta de curso de Mestrado integrado em Arquitectura

| — | Universidade do Minho |
| --- | --- |

—

Universidade do Minho

1997./1998.

| — | ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa |
| --- | --- |

—

ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa

1999./2000.

| — | Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão

2006./2007.

| — | Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologias |
| --- | --- |

—

Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologias

1995./1996.

| — | Faculdade de Arquitectura da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura da Universidade Técnica de Lisboa

2008./2009.

| — | Universidade de Évora |
| --- | --- |

—

Universidade de Évora

2007./2008.

| — | Escola Superior Artística do Porto (ESAP) |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto (ESAP)

1988./1989. (Licenciatura)

2007./2008. (Mestrado)

| — | Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes

2006./2007.

Universidade Lusíada do Porto

2006./2007.

Carta de curso de Mestrado Integrado em Arquitectura e Urbanismo

| — | Universidade Fernando Pessoa |
| --- | --- |

—

Universidade Fernando Pessoa

2006./2007.

| — | ESG/Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

ESG/Escola Superior Gallaecia

2002./2003.

Diploma de Mestre em Arquitectura

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1988./1989.

Carta de Curso, Grau de Licenciado

| — | Universidade de Évora |
| --- | --- |

—

Universidade de Évora

2001./2002.

Carta de curso de mestre em Arquitectura

| — | Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Universidade do Porto

2003./2004.

Certidão de Licenciatura em Arquitectura

Universidade Católica Portuguesa Centro Regional das Beiras

2001./2002.

Diploma de Mestrado Integrado em Arquitectura

Universidade Católica Portuguesa Centro Regional das Beiras

2001./2002.

România

Diploma de arhitect

| — | Universitatea de arhitectură şi urbanism “ION MINCU” – la propunerea Facultăţii de Arhitectură |
| --- | --- |

—

Universitatea de arhitectură şi urbanism “ION MINCU” – la propunerea Facultăţii de Arhitectură

Certificat de dobândire a dreptului de semnătură si de înscriere în Tabloul Naţional al Arhitecţilor

2010./2011.

| — | Universitatea “Politehnică” din Timişoara |
| --- | --- |

—

Universitatea “Politehnică” din Timişoara

Certificat de dobândire a dreptului de semnătură si de înscriere în Tabloul Naţional al Arhitecţilor

2011./2012.

| — | Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca

2010./2011.

| — | Universitatea Tehnică “Gheorghe Asachi” din Iaşi |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică “Gheorghe Asachi” din Iaşi

2007./2008.

Slovenija

Magister inženir arhitekture/Magistrica inženirka arhitekture

Univerza v Ljubljani, Fakulteta za Arhitekturo

Potrdilo Zbornice za arhitekturo in prostor o usposobljenosti za opravljanje nalog odgovornega projektanta arhitekture

2007./2008.

Slovensko

Diplom inžiniera Architekta (titul Ing. arch.)

| — | Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus |
| --- | --- |

—

Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus

Certifikát vydaný Slovenskou komorou architektov na základe 3-ročnej praxe pod dohľadom a vykonania autorizačnej skúšky

2007./2008.

| — | Technická univerzita v Košiciach, Fakulta umení, študijný odbor 5.1.1. Architektúra a urbanizmus |
| --- | --- |

—

Technická univerzita v Košiciach, Fakulta umení, študijný odbor 5.1.1. Architektúra a urbanizmus

2004./2005.

Diplom magistra umení (titul Mgr. art.)

| — | Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 “Architektonická tvorba” |
| --- | --- |

—

Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 “Architektonická tvorba”

2007./2008.

Suomi/Finland

Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

| — | Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki) |
| --- | --- |

—

Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki)

| — | Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola

| — | Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet

| — | Aalto-yliopisto/Aalto- universitetet |
| --- | --- |

—

Aalto-yliopisto/Aalto- universitetet

| — | Tampereen teknillinen yliopisto/Tammerfors tekniska universitet |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto/Tammerfors tekniska universitet

1998./1999.

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

2010./2011.

| — | Tampereen teknillinen yliopisto |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto

2010./2011.

| — | Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet |
| --- | --- |

—

Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet

2010./2011.

Sverige

Arkitektexamen

| — | Chalmers Tekniska Högskola AB |
| --- | --- |

—

Chalmers Tekniska Högskola AB

| — | Kungliga Tekniska Högskolan |
| --- | --- |

—

Kungliga Tekniska Högskolan

| — | Lunds Universitet |
| --- | --- |

—

Lunds Universitet

1998./1999.

| — | Umeå universitet |
| --- | --- |

—

Umeå universitet

2009./2010.

United Kingdom

| 1. | Diplomas in architecture |
| --- | --- |

1.

Diplomas in architecture

| 1. | — | Universities |
| --- | --- | --- |

1.

—

Universities

| — | Colleges of Art |
| --- | --- |

—

Colleges of Art

| — | Schools of Art |
| --- | --- |

—

Schools of Art

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board.

The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board.

EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Education if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation.

An Architects Registration Board Part 3 Certificate of Architectural Education

1988./1989.

| — | Cardiff University |
| --- | --- |

—

Cardiff University

2006./2007.

| — | University for the Creative Arts |
| --- | --- |

—

University for the Creative Arts

2008./2009.

| — | Birmingham City University |
| --- | --- |

—

Birmingham City University

2008./2009.

| — | University of Nottingham |
| --- | --- |

—

University of Nottingham

2008./2009.

| 2. | Degrees in architecture |
| --- | --- |

2.

Degrees in architecture

| 2. | Universities |
| --- | --- |

2.

Universities

1988./1989.

| 3. | Final examination |
| --- | --- |

3.

Final examination

| 3. | Architectural Association |
| --- | --- |

3.

Architectural Association

| — | Final Examination (ARB/RIBA Part 2) |
| --- | --- |

—

Final Examination (ARB/RIBA Part 2)

| — | Architectural Association |
| --- | --- |

—

Architectural Association

2011./2012.

| 4. | Examination in architecture |
| --- | --- |

4.

Examination in architecture

| 4. | Royal College of Art |
| --- | --- |

4.

Royal College of Art

| 5. | Examination Part II |
| --- | --- |

5.

Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

| 6. | Master of Architecture |
| --- | --- |

6.

Master of Architecture

| 6. | — | University of Liverpool |
| --- | --- | --- |

6.

—

University of Liverpool

2006./2007.

| — | Cardiff University |
| --- | --- |

—

Cardiff University

2006./2007.

| — | University of Plymouth |
| --- | --- |

—

University of Plymouth

2007./2008.

| — | Queens University, Belfast |
| --- | --- |

—

Queens University, Belfast

2009./2010.

| — | Northumbria University |
| --- | --- |

—

Northumbria University

2009./2010.

| — | University of Brighton |
| --- | --- |

—

University of Brighton

2010./2011.

| — | Birmingham City University |
| --- | --- |

—

Birmingham City University

2010./2011.

| — | University of Kent |
| --- | --- |

—

University of Kent

2006./2007.

| — | University of Ulster |
| --- | --- |

—

University of Ulster

2008./2009.

| — | University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture |
| --- | --- |

—

University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture

2009./2010.

| — | Leeds Metropolitan University |
| --- | --- |

—

Leeds Metropolitan University

2011./2012.

| — | University of Newcastle upon Tyne |
| --- | --- |

—

University of Newcastle upon Tyne

2011./2012.

| — | University of Lincoln |
| --- | --- |

—

University of Lincoln

2011./2012.

| — | University of Huddersfield |
| --- | --- |

—

University of Huddersfield

2012./2013.

| — | University of the West of England |
| --- | --- |

—

University of the West of England

2011./2012.

| — | University of Westminster |
| --- | --- |

—

University of Westminster

2011./2012.

| — | University for the Creative Arts |
| --- | --- |

—

University for the Creative Arts

2013./2014.

| 7. | Graduate Diploma in Architecture |
| --- | --- |

7.

Graduate Diploma in Architecture

| 7. | University College London |
| --- | --- |

7.

University College London

2006./2007.

| 8. | Professional Diploma in Architecture |
| --- | --- |

8.

Professional Diploma in Architecture

| 8. | University of East London |
| --- | --- |

8.

University of East London

2007./2008.

| — | Northumbria University |
| --- | --- |

—

Northumbria University

2008./2009.

| 9. | Graduate Diploma in Architecture/MArch Architecture |
| --- | --- |

9.

Graduate Diploma in Architecture/MArch Architecture

| 9. | University College London |
| --- | --- |

9.

University College London

2008./2009.

| 10. | Postgraduate Diploma in Architecture |
| --- | --- |

10.

Postgraduate Diploma in Architecture

| 10. | — | Leeds Beckett University (until 2014 Leeds Metropolitan University) |
| --- | --- | --- |

10.

—

Leeds Beckett University (until 2014 Leeds Metropolitan University)

2007./2008.

| — | University of Edinburgh |
| --- | --- |

—

University of Edinburgh

2008./2009.

| — | Sheffield Hallam University |
| --- | --- |

—

Sheffield Hallam University

2009./2010.

| 11. | MArch Architecture (ARB/RIBA Part 2) |
| --- | --- |

11.

MArch Architecture (ARB/RIBA Part 2)

| 11. | University College London |
| --- | --- |

11.

University College London

2011./2012.

| — | University of Nottingham |
| --- | --- |

—

University of Nottingham

2013./2014.

| — | University of East London |
| --- | --- |

—

University of East London

2013./2014.

| 12. | Master of Architecture (MArch) |
| --- | --- |

12.

Master of Architecture (MArch)

| 12. | Liverpool John Moores University |
| --- | --- |

12.

Liverpool John Moores University

2011./2012.

| — | De Montfort University |
| --- | --- |

—

De Montfort University

2011./2012.

| — | Arts University Bournemouth |
| --- | --- |

—

Arts University Bournemouth

2011./2012.

| — | Nottingham Trent University |
| --- | --- |

—

Nottingham Trent University

2012./2013.

| — | Sheffield Hallam University |
| --- | --- |

—

Sheffield Hallam University

2013./2014.

| 13. | Postgraduate Diploma in Architecture and Architectural Conservation |
| --- | --- |

13.

Postgraduate Diploma in Architecture and Architectural Conservation

| 13. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

13.

University of Edinburgh

2008./2009.

| 14. | Postgraduate Diploma in Architecture and Urban Design |
| --- | --- |

14.

Postgraduate Diploma in Architecture and Urban Design

| 14. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

14.

University of Edinburgh

2008./2009.

| 15. | MPhil in Environmental Design in Architecture (Option B) |
| --- | --- |

15.

MPhil in Environmental Design in Architecture (Option B)

| 15. | University of Cambridge |
| --- | --- |

15.

University of Cambridge

2009./2010.

| — | MPhil in Architecture and Urban Design |
| --- | --- |

—

MPhil in Architecture and Urban Design

| — | University of Cambridge |
| --- | --- |

—

University of Cambridge

2013./2014.

| 16. | Professional Diploma in Architecture: Advanced Environmental and Energy Studies |
| --- | --- |

16.

Professional Diploma in Architecture: Advanced Environmental and Energy Studies

| 16. | University of East London/Centre for Alternative Technology |
| --- | --- |

16.

University of East London/Centre for Alternative Technology

2008./2009.

| 17. | MArchD in Applied Design in Architecture |
| --- | --- |

17.

MArchD in Applied Design in Architecture

| 17. | Oxford Brookes University |
| --- | --- |

17.

Oxford Brookes University

2011./2012.

| 18. | M'Arch |
| --- | --- |

18.

M'Arch

| 18. | University of Portsmouth |
| --- | --- |

18.

University of Portsmouth

2011./2012.

| 19. | Master of Architecture (International) |
| --- | --- |

19.

Master of Architecture (International)

| 19. | University of Huddersfield |
| --- | --- |

19.

University of Huddersfield

2012./2013.

| 20. | Master of Architecture with Honours |
| --- | --- |

20.

Master of Architecture with Honours

| 20. | Cardiff University |
| --- | --- |

20.

Cardiff University

2015./2016.

| 21. | MArch (Architecture) |
| --- | --- |

21.

MArch (Architecture)

| 21. | Kingston University |
| --- | --- |

21.

Kingston University

2013./2014.

| 22. | MArch in Architecture |
| --- | --- |

22.

MArch in Architecture

| 22. | University of Greenwich |
| --- | --- |

22.

University of Greenwich

2013./2014.

| 23. | The degree of Master of Architecture in the College of Humanities and Social Science |
| --- | --- |

23.

The degree of Master of Architecture in the College of Humanities and Social Science

| 23. | University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture |
| --- | --- |

23.

University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture

2012./2013.

---

(1)  Līdz 2012. gadam.

(2)  No 2013. gada.

(3)  Līdz 2017. gada 1. oktobrim kvalifikāciju apliecinošajiem dokumentiem jāpievieno arī apliecinājums par pēcdiploma stažēšanos (“staż podyplomowy”).

(4)  No 2013. gada janvāra.

(5)  No 2015. gada jūnija.

(6)  No 1991./1992. gada.

(7)  No 2015. gada jūnija.

(8)  No 2011. gada jūlija.

(9)  No 2015. gada jūnija.

(10)  No 2006. gada maija.

(11)  No 2015. gada jūnija.

(12)  No 2006. gada.

(13)  No 2012. gada.

(14)  No 2015. gada jūnija.

(15)  Līdz 2012. gadam.

(16)  Atcelšanas datums 27. panta 3. punkta nozīmē: 2000. gada 4. aprīlis.

(17)  No 2006. gada maija.

(18)  No 2015. gada jūnija.

(19)  Atcelšanas datums 27. panta 3. punkta nozīmē: 1983. gada 1. janvāris.

(20)  No 2015. gada jūnija.

(21)  Atcelšanas datums 27. panta 3. punkta nozīmē: 1983. gada 1. janvāris.

(22)  Līdz 2010. gada 14. septembrim.

(23)  No 2009. gada oktobra.

(24)  No 2009. gada oktobra.

(25)  No 2009. gada oktobra.

(26)  
  1987. gada 1. augusts, izņemot attiecībā uz personām, kuras sākušas apmācību pirms šā datuma.

(27)  
  1971. gada 31. decembris.

(28)  
  1999. gada 31. oktobris.

(29)  Kvalifikāciju apliecinošos dokumentus vairs nepiešķir attiecībā uz apmācību, kas sākta pēc 1982. gada 5. marta.

(30)  
  1984. gada 9. jūlijs.

(31)  
  2004. gada 31. marts.

(32)  
  1984. gada 1. februāris.

(33)  
  1971. gada 3. decembris.

(34)  
  1993. gada 31. oktobris.

(35)  Kvalifikāciju apliecinošos dokumentus vairs nepiešķir attiecībā uz apmācību, kas sākta pēc 1982. gada 5. marta.

(36)  
  1984. gada 8. jūlijs.

(37)  
  2004. gada 31. marts.

(38)  
  1991. gada 1. janvāris.

(39)  No 2015. gada jūnija.

(40)  No 2009. gada oktobra.

(41)  No 2015. gada jūnija.

(42)  No 2015. gada jūnija.

(43)  Atcelšanas datums 27. panta 3. punkta nozīmē: 1996. gada 12. augusts.

(44)  
  2007. gada 30. septembris.

(45)  
  2013. gada 28. februāris.

(46)  Atcelšanas datums 27. panta 3. punkta nozīmē: 1994. gada 31. decembris.

(47)  No 2015. gada jūnija.

(48)  Atcelšanas datums 27. panta 3. punkta nozīmē: 1983. gada 1. janvāris.

(49)  No 2006. gada 17. februāra.

(50)  Apmācība, kuru pabeidzot tiek piešķirts zobu, mutes dobuma, sejas un žokļu ķirurģijas (ārsta un zobārsta pamatapmācība) speciālista kvalifikāciju apliecinošs dokuments, nozīmē, ka ir pabeigta un apstiprināta medicīnas pamatizglītība (24. pants) un papildus pabeigta un apstiprināta zobārstniecības pamatizglītība (34. pants).

(51)  No 2006. gada.

(52)  No 2014. gada 10. jūlija.

(53)  No 2009. gada.

(54)  No 2013. gada janvāra.”;

(55)  Šis kvalifikāciju apliecinošais dokuments dod turētājam tiesības iegūt automātisku kvalifikācijas atzīšanu, ja tas ir izsniegts dalībvalstu pilsoņiem, kuri ieguvuši kvalifikāciju Īrijā.

(56)  Šī informācija par kvalifikāciju apliecinošo dokumentu tika iekļauta, lai nodrošinātu, ka Īrijā apmācītie absolventi varēs saņemt automātisku atzīšanu bez faktiskas reģistrēšanās Īrijā; šāda reģistrācija nav daļa no kvalifikācijas procesa.

(57)  Šī informācija par kvalifikāciju apliecinošo dokumentu aizstāj iepriekšējos ierakstus par Apvienoto Karalisti, lai nodrošinātu, ka Apvienotajā Karalistē apmācītie absolventi varēs saņemt automātisku atzīšanu bez faktiskas reģistrēšanās; šāda reģistrācija nav daļa no kvalifikācijas procesa.”;

(58)  Līdz 2012. gadam.

(59)  No 2013. gada.

(60)  Līdz 2016. gada 1. oktobrim kvalifikāciju apliecinošajiem dokumentiem jāpievieno arī apliecinājums par pēcdiploma stažēšanos (“staż podyplomowy”).

(61)  Līdz 2006. gada 22. novembrim.

(62)  No 2006. gada 23. novembra.

(63)  Līdz 2008. gada 10. aprīlim.

(64)  No 2008. gada 11. aprīļa.”;

(65)  Šis kvalifikāciju apliecinošais dokuments dod turētājam tiesības iegūt automātisku kvalifikācijas atzīšanu, ja tas ir izsniegts dalībvalstu pilsoņiem, kuri ieguvuši kvalifikāciju Īrijā.

(66)  Šī informācija par kvalifikāciju apliecinošo dokumentu tika iekļauta, lai nodrošinātu, ka Īrijā apmācītie absolventi varēs saņemt automātisku atzīšanu bez faktiskas reģistrēšanās Īrijā; šāda reģistrācija nav daļa no kvalifikācijas procesa.

(67)  Šī informācija par kvalifikāciju apliecinošo dokumentu tika iekļauta, lai nodrošinātu, ka Apvienotajā Karalistē apmācītie absolventi varēs saņemt automātisku atzīšanu bez faktiskas reģistrēšanās; šāda reģistrācija nav daļa no kvalifikācijas procesa.”;

(68)  Šis kvalifikāciju apliecinošais dokuments dod turētājam tiesības iegūt automātisku kvalifikācijas atzīšanu, ja tas ir izsniegts dalībvalstu pilsoņiem, kuri ieguvuši kvalifikāciju Īrijā.

(69)  Šī informācija par kvalifikāciju apliecinošo dokumentu tika iekļauta, lai nodrošinātu, ka Īrijā apmācītie absolventi varēs saņemt automātisku atzīšanu bez faktiskas reģistrēšanās Īrijā. Šādos gadījumos pievienotais sertifikāts apliecina, ka ir izpildītas visas kvalifikācijas prasības.

(70)  Šis kvalifikāciju apliecinošais dokuments dod turētājam tiesības iegūt automātisku kvalifikācijas atzīšanu, ja tas ir izsniegts dalībvalstu pilsoņiem, kuri ieguvuši kvalifikāciju Apvienotajā Karalistē.

(71)  Šī informācija par kvalifikāciju apliecinošo dokumentu tika iekļauta, lai nodrošinātu, ka Apvienotajā Karalistē apmācītie absolventi varēs saņemt automātisku atzīšanu bez faktiskas reģistrēšanās. Šādos gadījumos pievienotais sertifikāts apliecina, ka ir izpildītas visas kvalifikācijas prasības.”;

(72)  Abi nosaukumi “Università degli studi di (pilsētas nosaukums)” un “Università di (pilsētas nosaukums)” ir līdzvērtīgi un apzīmē to pašu universitāti.”

---