# Euroopa Liidu L 144/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 144 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik1. juuni 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 144

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik1. juuni 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/859, 4. märts 2016, Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta | 1 |
| | | Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokoll | 3 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/860, 4. veebruar 2016, milles täpsustatakse täiendavalt asjaolusid, mille korral on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik) artikli 44 lõike 3 kohaselt vajalik välistada allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamine | 11 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/861, 18. veebruar 2016, millega parandatakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) nr 528/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse optsioonide muid riske kui deltarisk tururiski standardmeetodi puhul, ning millega parandatakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) nr 604/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega kvalitatiivsete ja asjakohaste kvantitatiivsete kriteeriumide kohta, mille alusel määratakse kindlaks selliste töötajate kategooriad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/862, 31. mai 2016, millega keeldutakse lubamast esitada toidu kohta teatavat tervisealast väidet, milles ei osutata haigestumise riski vähendamisele ega laste arengule ja tervisele (
  1
  ) | 24 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2016/863, 31. mai 2016, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) VII ja VIII lisa seoses nahasöövituse/-ärrituse, raske silmakahjustuse / silmade ärrituse ja akuutse toksilisusega (
  1
  ) | 27 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/864, 31. mai 2016, milles käsitletakse toimeaine triasulfurooni heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 (
  1
  ) | 32 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/865, 31. mai 2016, millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega teatava Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) 2015/2384 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest, importides Hiina Rahvavabariigist pärit teatavat väheste muudatustega alumiiniumfooliumi, ning millega kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue | 35 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/866, 31. mai 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 42 |
| | * | Euroopa Keskpanga määrus (EL) 2016/867, 18. mai 2016, granulaarsete krediidi- ja krediidiriskiandmete kogumise kohta (EKP/2016/13) | 44 |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2016/868, 18. mai 2016, millega muudetakse otsust EKP/2014/6 Euroopa Keskpankade Süsteemi granulaarsete krediidiandmete kogumise ettevalmistavate meetmete korralduse kohta (EKP/2016/14) | 99 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/859, 4. märts 2016, Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

1

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokoll

3

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/860, 4. veebruar 2016, milles täpsustatakse täiendavalt asjaolusid, mille korral on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik) artikli 44 lõike 3 kohaselt vajalik välistada allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamine

11

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/861, 18. veebruar 2016, millega parandatakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) nr 528/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse optsioonide muid riske kui deltarisk tururiski standardmeetodi puhul, ning millega parandatakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) nr 604/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega kvalitatiivsete ja asjakohaste kvantitatiivsete kriteeriumide kohta, mille alusel määratakse kindlaks selliste töötajate kategooriad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili (
  1
  )

1

21

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/862, 31. mai 2016, millega keeldutakse lubamast esitada toidu kohta teatavat tervisealast väidet, milles ei osutata haigestumise riski vähendamisele ega laste arengule ja tervisele (
  1
  )

1

24

*

Komisjoni määrus (EL) 2016/863, 31. mai 2016, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) VII ja VIII lisa seoses nahasöövituse/-ärrituse, raske silmakahjustuse / silmade ärrituse ja akuutse toksilisusega (
  1
  )

1

27

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/864, 31. mai 2016, milles käsitletakse toimeaine triasulfurooni heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 (
  1
  )

1

32

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/865, 31. mai 2016, millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega teatava Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) 2015/2384 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest, importides Hiina Rahvavabariigist pärit teatavat väheste muudatustega alumiiniumfooliumi, ning millega kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue

35

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/866, 31. mai 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

42

*

Euroopa Keskpanga määrus (EL) 2016/867, 18. mai 2016, granulaarsete krediidi- ja krediidiriskiandmete kogumise kohta (EKP/2016/13)

44

OTSUSED

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2016/868, 18. mai 2016, millega muudetakse otsust EKP/2014/6 Euroopa Keskpankade Süsteemi granulaarsete krediidiandmete kogumise ettevalmistavate meetmete korralduse kohta (EKP/2016/14)

99

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 1.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/859,

4. märts 2016,

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa – Vahemere piirkonna leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel (1) („leping“) sõlmiti 17. juunil 2002 Luxembourgis ja see jõustus 1. aprillil 2006. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa – Vahemere piirkonna leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel (1) („leping“) sõlmiti 17. juunil 2002 Luxembourgis ja see jõustus 1. aprillil 2006.

| (2) | Horvaatia Vabariigist sai Euroopa Liidu liikmesriik 1. juulil 2013. |
| --- | --- |

(2)

Horvaatia Vabariigist sai Euroopa Liidu liikmesriik 1. juulil 2013.

| (3) | Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 tuleb Horvaatia Vabariigi lepinguga ühinemises leppida kokku nimetatud lepingu protokollis, mille sõlmivad nõukogu, kes tegutseb liidu ja ühehäälselt liikmesriikide nimel, ja Liibanoni Vabariik. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 tuleb Horvaatia Vabariigi lepinguga ühinemises leppida kokku nimetatud lepingu protokollis, mille sõlmivad nõukogu, kes tegutseb liidu ja ühehäälselt liikmesriikide nimel, ja Liibanoni Vabariik.

| (4) | 14. septembril 2012 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi Liibanoni Vabariigiga. Läbirääkimised lõppesid edukalt käesolevale otsusele lisatud protokolli parafeerimisega. |
| --- | --- |

(4)

14. septembril 2012 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi Liibanoni Vabariigiga. Läbirääkimised lõppesid edukalt käesolevale otsusele lisatud protokolli parafeerimisega.

| (5) | Protokolli artikliga 7 nähakse ette protokolli ajutine kohaldamine enne selle jõustumist. |
| --- | --- |

(5)

Protokolli artikliga 7 nähakse ette protokolli ajutine kohaldamine enne selle jõustumist.

| (6) | Protokollile tuleks alla kirjutada, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval, ja seda tuleks hakata ajutiselt kohaldama, |
| --- | --- |

(6)

Protokollile tuleks alla kirjutada, eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval, ja seda tuleks hakata ajutiselt kohaldama,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud protokolli liidu ja selle liikmesriikide nimel allkirjastamiseks antakse luba, eeldusel et nimetatud protokoll sõlmitakse.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud protokollile liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Protokolli kohaldatakse kooskõlas selle artikliga 7 ajutiselt kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 4. märts 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

S. A. M. DIJKSMA

---

(1)  
  ELT L 143, 30.5.2006, lk 2.

1

---

| 1.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/3

---

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise arvesse võtmiseks lisatud

PROTOKOLL

BELGIA KUNINGRIIK,

BULGAARIA VABARIIK,

TŠEHHI VABARIIK,

TAANI KUNINGRIIK,

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

EESTI VABARIIK,

IIRIMAA,

KREEKA VABARIIK,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

PRANTSUSE VABARIIK,

HORVAATIA VABARIIK,

ITAALIA VABARIIK,

KÜPROSE VABARIIK,

LÄTI VABARIIK,

LEEDU VABARIIK,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

UNGARI,

MALTA VABARIIK,

MADALMAADE KUNINGRIIK,

AUSTRIA VABARIIK,

POOLA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIK,

RUMEENIA,

SLOVEENIA VABARIIK,

SLOVAKI VABARIIK,

SOOME VABARIIK,

ROOTSI KUNINGRIIK,

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

kes on Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu osalised, edaspidi „liikmesriigid“, ning

EUROOPA LIIT, edaspidi „Euroopa Liit“,

ühelt poolt, ja

LIIBANONI VABARIIK, edaspidi „Liibanon“,

teiselt poolt,

käesolevas protokollis edaspidi koos „protokolliosalised“,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa–Vahemere piirkonna lepingule assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel („leping“) kirjutati alla 17. juunil 2002 Luxembourgis ja see jõustus 1. aprillil 2006. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa–Vahemere piirkonna lepingule assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel („leping“) kirjutati alla 17. juunil 2002 Luxembourgis ja see jõustus 1. aprillil 2006.

| (2) | Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemist käsitlevale lepingule kirjutati alla 9. detsembril 2011 Brüsselis ja see jõustus 1. juulil 2013. |
| --- | --- |

(2)

Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemist käsitlevale lepingule kirjutati alla 9. detsembril 2011 Brüsselis ja see jõustus 1. juulil 2013.

| (3) | Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 lepitakse Horvaatia lepinguga ühinemine kokku kõnealuse lepingu protokolli sõlmimise teel. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt Horvaatia Vabariigi ühinemisakti artikli 6 lõikele 2 lepitakse Horvaatia lepinguga ühinemine kokku kõnealuse lepingu protokolli sõlmimise teel.

| (4) | Euroopa Liidu ja Liibanoni vastastikuste huvide arvestamise tagamiseks on toimunud lepingu artikli 22 lõikega 2 ettenähtud nõupidamised, |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu ja Liibanoni vastastikuste huvide arvestamise tagamiseks on toimunud lepingu artikli 22 lõikega 2 ettenähtud nõupidamised,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Horvaatia Vabariik ühineb lepinguosalisena Euroopa – Vahemere piirkonna lepinguga assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel ning võtab nagu teisedki liidu liikmesriigid vastu ja teadmiseks lepingu teksti, ühisdeklaratsioonid ja deklaratsioonid.

I PEATÜKK

LEPINGU, SEALHULGAS SELLE LISADE JA PROTOKOLLIDE TEKSTIDE MUUDATUSED

Artikkel 2

Päritolureeglid

Protokolli nr 4 muudetakse järgmiselt:

| 1. | Artikli 18 lõikele 4 lisatakse järgmised sõnad: „Izdano naknadno“. |
| --- | --- |

1.

Artikli 18 lõikele 4 lisatakse järgmised sõnad: „Izdano naknadno“.

| 2. | V lisa asendatakse järgmisega:


  „1.   V LISA

  ARVEDEKLARATSIOONI TEKST
  Arvedeklaratsioon, mille tekst on esitatud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole siiski vaja uuesti kirjutada.
  Bulgaariakeelne tekst
  Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... (1) декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).
  Hispaaniakeelne tekst
  El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación expresa en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).
  Tšehhikeelne tekst
  Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).
  Taanikeelne tekst
  Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).
  Saksakeelne tekst
  Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.
  Eestikeelne tekst
  Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti luba nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.
  Kreekakeelne tekst
  Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).
  Ingliskeelne tekst
  The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.
  Prantsuskeelne tekst
  L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).
  Horvaadikeelne tekst
  Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.
  Itaaliakeelne tekst
  L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiarache, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).
  Lätikeelne tekst
  To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (2).
  Leedukeelne tekst
  Šiame dokumente išvardintų produktų eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės produktai.
  Ungarikeelne tekst
  A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy egyértelmű eltérő jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.
  Maltakeelne tekst
  L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana Nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).
  Hollandikeelne tekst
  De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).
  Poolakeelne tekst
  Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.
  Portugalikeelne tekst
  O exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo declaração expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).
  Rumeeniakeelne tekst
  Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).
  Sloveenikeelne tekst
  Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.
  Slovakikeelne tekst
  Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).
  Soomekeelne tekst
  Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa N:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... (2) alkuperätuotteita.
  Rootsikeelne tekst
  Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).
  Araabiakeelne tekst





  ... (3)

  (Koht ja kuupäev)
  ... (4)

  (Eksportija allkiri; lisaks sellele tuleb selgelt märkida ka deklaratsioonile allakirjutanud isiku nimi) |
| --- | --- |

2.

V lisa asendatakse järgmisega:

„1.   V LISA

ARVEDEKLARATSIOONI TEKST

Arvedeklaratsioon, mille tekst on esitatud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole siiski vaja uuesti kirjutada.

Bulgaariakeelne tekst

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... (1) декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).

Hispaaniakeelne tekst

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación expresa en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).

Tšehhikeelne tekst

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).

Taanikeelne tekst

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

Saksakeelne tekst

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

Eestikeelne tekst

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti luba nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Kreekakeelne tekst

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

Ingliskeelne tekst

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

Prantsuskeelne tekst

L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).

Horvaadikeelne tekst

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.

Itaaliakeelne tekst

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiarache, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).

Lätikeelne tekst

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (2).

Leedukeelne tekst

Šiame dokumente išvardintų produktų eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės produktai.

Ungarikeelne tekst

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy egyértelmű eltérő jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.

Maltakeelne tekst

L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana Nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).

Hollandikeelne tekst

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).

Poolakeelne tekst

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.

Portugalikeelne tekst

O exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo declaração expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

Rumeeniakeelne tekst

Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).

Sloveenikeelne tekst

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.

Slovakikeelne tekst

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).

Soomekeelne tekst

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa N:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... (2) alkuperätuotteita.

Rootsikeelne tekst

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).

Araabiakeelne tekst

Image 1

... (3)

(Koht ja kuupäev)

... (4)

(Eksportija allkiri; lisaks sellele tuleb selgelt märkida ka deklaratsioonile allakirjutanud isiku nimi)

II PEATÜKK

ÜLEMINEKUSÄTTED

Artikkel 3

Transiitkaup

Lepingu sätteid võib kohaldada kas Liibanonist Horvaatiasse või Horvaatiast Liibanoni eksporditava kauba suhtes, mis vastab lepingu protokolli nr 4 sätetele ning mis Horvaatia ühinemise kuupäeval on kas teel või ajutiselt ladustatud Liibanonis või Horvaatias asuvas tollilaos või vabatsoonis.

Sellistel juhtudel võib lubada sooduskohtlemist tingimusel, et importiva riigi tolliasutusele esitatakse nelja kuu jooksul alates Horvaatia ühinemise kuupäevast päritolutõend, mille on tagasiulatuvalt välja andnud eksportiva riigi tolliasutus.

III PEATÜKK

ÜLDISED JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 4

Liibanon võtab kohustuse mitte esitada nõudeid, taotlusi ega esildisi ning mitte muuta ega tühistada kontsessioone vastavalt GATT 1994 XXIV artikli lõikele 6 ja XXVIII artiklile seoses liidu laienemisega.

Artikkel 5

Liit edastab õigel ajal pärast protokolli parafeerimist liikmesriikidele ja Liibanonile lepingu horvaadikeelse teksti. Käesoleva artikli esimeses lauses viidatud keeleversioon on autentne samadel tingimustel kui araabia-, bulgaaria-, eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, soome-, taani-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst, eeldusel et protokoll jõustub.

Artikkel 6

Käesolev protokoll on lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 7

Liit, Euroopa Liidu Nõukogu liikmesriikide nimel ja Liibanon kiidavad käesoleva protokolli heaks oma menetluste kohaselt. Protokolliosalised teavitavad üksteist selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

Käesolev protokoll jõustub sellele kuupäevale järgneva kuu esimesel päeval, mil kõik protokolliosalised on teatanud üksteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates 1. juulist 2013 kuni selle jõustumise kuupäevani.

Artikkel 8

Käesolev protokoll on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja araabia keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale protokollile alla kirjutanud.

Съставено в Брюксел на двадесет и осми април през две хиляди и шестнадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintiocho de abril de dos mil dieciséis.

V Bruselu dne dvacátého osmého dubna dva tisíce šestnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den otteogtyvende april to tusind og seksten.

Geschehen zu Brüssel am achtundzwanzigsten April zweitausendsechzehn.

Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta aprillikuu kahekümne kaheksandal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι οκτώ Απριλίου δύο χιλιάδες δεκαέξι.

Done at Brussels on the twenty eighth day of April in the year two thousand and sixteen.

Fait à Bruxelles, le vingt huit avril deux mille seize.

Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset osmog travnja godine dvije tisuće šesnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì ventotto aprile duemilasedici.

Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada divdesmit astotajā aprīlī.

Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų balandžio dvidešimt aštuntą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év április havának huszonnyolcadik napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tmienja u għoxrin jum ta’ April fis-sena elfejn u sittax.

Gedaan te Brussel, achtentwintig april tweeduizend zestien.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego ósmego kwietnia roku dwa tysiące szesnastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e oito de abril de dois mil e dezasseis.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și opt aprilie două mii șaisprezece.

V Bruseli dvadsiateho ôsmeho apríla dvetisícšestnásť.

V Bruslju, dne osemindvajsetega aprila leta dva tisoč šestnajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäkahdeksantena päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.

Som skedde i Bryssel den tjugoåttonde april år tjugohundrasexton.

Image 2

За държавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā –

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

För medlemsstaterna

Image 3

Image 4

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 5

Image 6

За Ливанската република

Por la República Libanesa

Za Libanonskou republiku

For Den Libanesiske Republik

Für die Libanesische Republik

Liibanoni Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία του Λιβάνου

For the Lebanese Republic

Pour la République libanaise

Za Libanonsku Republiku

Per la Repubblica libanese

Libānas Republikas vārdā –

Libano Respublikos vardu

A Libanoni Köztársaság részéről

Għar-Repubblika Libaniża

Voor de Republiek Libanon

W imieniu Republiki Libańskiej

Pela República Libanesa

Pentru Republica Libaneză

Za Libanonskú republiku

Za Libanonsko republiko

Libanonin tasavallan puolesta

För Republiken Libanon

Image 7

Image 8

---

(1)  Kui arvedeklaratsiooni koostab heakskiidetud eksportija protokolli artikli 22 tähenduses, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui kaubaarve deklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks.

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui arvedeklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 37 tähenduses, peab eksportija need dokumendis, mille alusel deklaratsioon koostatakse, selgelt tähistama märkega „CM“.

2

(3)  Need andmed võib välja jätta, kui see teave sisaldub dokumendis endas.

3

(4)  Vt protokolli artikli 22 lõige 5. Juhtudel, kui eksportija ei ole kohustatud alla kirjutama, kehtib allkirja väljajätmine ka allakirjutaja nime väljajätmise kohta.“

4

---

MÄÄRUSED

| 1.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/11

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2016/860,

4. veebruar 2016,

milles täpsustatakse täiendavalt asjaolusid, mille korral on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL (millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik) artikli 44 lõike 3 kohaselt vajalik välistada allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamine

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/59/EL, millega luuakse krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse õigusraamistik ning muudetakse nõukogu direktiivi 82/891/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2001/24/EÜ, 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2005/56/EÜ, 2007/36/EÜ, 2011/35/EL, 2012/30/EL ja 2013/36/EL ning määruseid (EL) nr 1093/2010 ja (EL) nr 648/2012, (1) eriti selle artikli 44 lõiget 11,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kriisilahenduse raames on oluline, et kriisilahendusasutustel oleksid piisavad suunised, et tagada kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi nõuetekohane ja järjepidev kohaldamine kogu liidus. Üldpõhimõte on, et kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit võib kohaldada kõigi kohustuste suhtes, välja arvatud juhul, kui need on direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõikes 2 sõnaselgelt välja jäetud. Seepärast ei tuleks ühtegi kohustust pidada alaliselt kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast välja jäetuks, välja arvatud juhul, kui kohustus kuulub nende kohustuste loetellu, mis on sõnaselgelt kõnealuses sättes välistatud. Juba kriisilahenduse kavandamise ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamise etapis peaks kriisilahendusasutus püüdma vähendada kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast välistamist, et järgida põhimõtet, mille kohaselt aktsionärid ja võlausaldajad kannavad kriisilahenduse kulud. |
| --- | --- |

(1)

Kriisilahenduse raames on oluline, et kriisilahendusasutustel oleksid piisavad suunised, et tagada kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi nõuetekohane ja järjepidev kohaldamine kogu liidus. Üldpõhimõte on, et kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit võib kohaldada kõigi kohustuste suhtes, välja arvatud juhul, kui need on direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõikes 2 sõnaselgelt välja jäetud. Seepärast ei tuleks ühtegi kohustust pidada alaliselt kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast välja jäetuks, välja arvatud juhul, kui kohustus kuulub nende kohustuste loetellu, mis on sõnaselgelt kõnealuses sättes välistatud. Juba kriisilahenduse kavandamise ja kriisilahenduskõlblikkuse hindamise etapis peaks kriisilahendusasutus püüdma vähendada kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast välistamist, et järgida põhimõtet, mille kohaselt aktsionärid ja võlausaldajad kannavad kriisilahenduse kulud.

| (2) | Kriisilahenduse üldpõhimõte on, et aktsionärid ja võlausaldajad katavad kriisilahendusmenetluses tekkiva kahjumi vastavalt nende nõuete rahuldamisjärgule tavalise maksejõuetusmenetluse korral. Samuti tuleks sama klassi võlausaldajaid kohelda võrdselt. Selle taustal tuleb selgelt määratleda kriisilahendusasutuste kaalutlusõigus, mida nad võivad kasutada, kui otsustavad jätta teatavad kohustused täielikult või osaliselt välja kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast ja kanda kahjumi edasi teistele võlausaldajatele või vajaduse korral kriisilahendusfondidele. Seega tuleb rangelt piiritleda need asjaolud, mille alusel võib võlausaldajad jätta kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast välja, ja mis tahes kõrvalekalle sama nõudeõiguse järgu võlausaldajate võrdse kohtlemise põhimõttest (nn pari-passu põhimõte) peab olema proportsionaalne, põhjendatud avaliku huviga ja mittediskrimineeriv. |
| --- | --- |

(2)

Kriisilahenduse üldpõhimõte on, et aktsionärid ja võlausaldajad katavad kriisilahendusmenetluses tekkiva kahjumi vastavalt nende nõuete rahuldamisjärgule tavalise maksejõuetusmenetluse korral. Samuti tuleks sama klassi võlausaldajaid kohelda võrdselt. Selle taustal tuleb selgelt määratleda kriisilahendusasutuste kaalutlusõigus, mida nad võivad kasutada, kui otsustavad jätta teatavad kohustused täielikult või osaliselt välja kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast ja kanda kahjumi edasi teistele võlausaldajatele või vajaduse korral kriisilahendusfondidele. Seega tuleb rangelt piiritleda need asjaolud, mille alusel võib võlausaldajad jätta kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast välja, ja mis tahes kõrvalekalle sama nõudeõiguse järgu võlausaldajate võrdse kohtlemise põhimõttest (nn pari-passu põhimõte) peab olema proportsionaalne, põhjendatud avaliku huviga ja mittediskrimineeriv.

| (3) | Oluline on luua kriisilahendusasutuste jaoks raamistik, mille alusel nad kasutavad oma õigust jätta kohustus või kohustuste klass kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast välja direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõikes 3 sätestatud erandjuhtudel. Sellega tagatakse suurem selgus konkreetse kriisilahendusstsenaariumi kohta. Siiski on vaja teatavat paindlikkust, et kriisilahendusasutused saaksid iga juhtumi puhul eraldi hinnata, kas erandid on tingimata vajalikud ja proportsionaalsed. |
| --- | --- |

(3)

Oluline on luua kriisilahendusasutuste jaoks raamistik, mille alusel nad kasutavad oma õigust jätta kohustus või kohustuste klass kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast välja direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõikes 3 sätestatud erandjuhtudel. Sellega tagatakse suurem selgus konkreetse kriisilahendusstsenaariumi kohta. Siiski on vaja teatavat paindlikkust, et kriisilahendusasutused saaksid iga juhtumi puhul eraldi hinnata, kas erandid on tingimata vajalikud ja proportsionaalsed.

| (4) | Otsus kasutada kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit (või teisi kriisilahenduse vahendeid) tuleks teha, lähtudes direktiivi 2014/59/EL artikli 31 lõike 2 kohaste kriisilahenduse eesmärkide saavutamisest. Kõnealustest kriisilahenduse eesmärkidest tuleks lähtuda ka vahendi kasutamist käsitleva otsuse tegemisel, sealhulgas otsus jätta kohustus või kohustuste klass teataval juhul välja kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast. |
| --- | --- |

(4)

Otsus kasutada kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit (või teisi kriisilahenduse vahendeid) tuleks teha, lähtudes direktiivi 2014/59/EL artikli 31 lõike 2 kohaste kriisilahenduse eesmärkide saavutamisest. Kõnealustest kriisilahenduse eesmärkidest tuleks lähtuda ka vahendi kasutamist käsitleva otsuse tegemisel, sealhulgas otsus jätta kohustus või kohustuste klass teataval juhul välja kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast.

| (5) | Vastavalt nendele põhimõtetele tuleks direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 kohast võimalust, mis käsitleb allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamise välistamist teatavate kohustuste puhul osaliselt või täielikult, piirata minimaalselt vajalikuga, et saavutada kohustuste väljajätmist õigustavad eesmärgid. Selleks tuleks võimaluse korral eelistada kohustuse täielikule kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast väljajätmisele osalist väljajätmist, piirates selle allahindamise ulatust, kui see on piisav eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt nendele põhimõtetele tuleks direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 kohast võimalust, mis käsitleb allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamise välistamist teatavate kohustuste puhul osaliselt või täielikult, piirata minimaalselt vajalikuga, et saavutada kohustuste väljajätmist õigustavad eesmärgid. Selleks tuleks võimaluse korral eelistada kohustuse täielikule kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast väljajätmisele osalist väljajätmist, piirates selle allahindamise ulatust, kui see on piisav eesmärgi saavutamiseks.

| (6) | Kui kriisilahendusasutused kasutavad erandkorras õigust kohustus või kohustuste klass täielikult või osaliselt välistada, ei tohiks see mõjutada kriisilahendusasutuste kohustust tagada, et krediidiasutused või investeerimisühingud ja konsolideerimisgrupid oleksid kriisilahenduskõlblikud ja et neil on piisavad vahendid omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks, et katta kriisilahenduses tekkiv kahjum ja tagada rekapitaliseerimine vastavalt kriisilahenduse kavale. Direktiivi 2014/59/EL artikli 45 lõike 6 punkti c kohaselt peavad asjaomased kriisilahendusasutused võtma arvesse kõiki võimalikke välistamisi, kui kontrollitakse, kas krediidiasutusel või investeerimisühingul on piisav kahjumi katmise ja rekapitaliseerimise võime. Kui teatavate kohustuste väljajätmine kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast vähendaks oluliselt kriisilahenduses kasutada olevat kahjumi katmise ja rekapitaliseerimise võimet, peaks kriisilahendusasutus kaaluma sellise võimaliku väljajätmise vajadust omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuete kehtestamisel vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 45 lõike 6 punktile c. |
| --- | --- |

(6)

Kui kriisilahendusasutused kasutavad erandkorras õigust kohustus või kohustuste klass täielikult või osaliselt välistada, ei tohiks see mõjutada kriisilahendusasutuste kohustust tagada, et krediidiasutused või investeerimisühingud ja konsolideerimisgrupid oleksid kriisilahenduskõlblikud ja et neil on piisavad vahendid omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude täitmiseks, et katta kriisilahenduses tekkiv kahjum ja tagada rekapitaliseerimine vastavalt kriisilahenduse kavale. Direktiivi 2014/59/EL artikli 45 lõike 6 punkti c kohaselt peavad asjaomased kriisilahendusasutused võtma arvesse kõiki võimalikke välistamisi, kui kontrollitakse, kas krediidiasutusel või investeerimisühingul on piisav kahjumi katmise ja rekapitaliseerimise võime. Kui teatavate kohustuste väljajätmine kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast vähendaks oluliselt kriisilahenduses kasutada olevat kahjumi katmise ja rekapitaliseerimise võimet, peaks kriisilahendusasutus kaaluma sellise võimaliku väljajätmise vajadust omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuete kehtestamisel vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 45 lõike 6 punktile c.

| (7) | Võttes arvesse asjaolu, et kriisilahendusasutuse võimalus välistada kohustus või kohustuste klass direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 alusel kohustuste või nõudeõiguste teisendamisest on oma olemuselt erandlik, peab kriisilahendusasutuse hinnang olema põhjendatud. Kui selline väljajätmine eeldab kriisilahendusfondi kasutamist, peaks kriisilahendusasutus esitama mõjuva selgituse väljajätmise aluseks olevate erandlike asjaolude kohta. See selgitus on vajalik selleks, et komisjon saaks täita vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõikele 12 oma ülesannet, mille kohaselt peab komisjon 24 tunni jooksul alates teate (kriisilahendusasutuse otsus välistada teatavad kohustused) saamisest otsustama, kas pakutud väljajätmine keelata või nõuda selle muutmist. Kriisilahendusasutuse poolt komisjonile esitatud selgitus peaks olema proportsionaalne ja peaks võtma arvesse olukorra võimalikku kiireloomulisust. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse asjaolu, et kriisilahendusasutuse võimalus välistada kohustus või kohustuste klass direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 alusel kohustuste või nõudeõiguste teisendamisest on oma olemuselt erandlik, peab kriisilahendusasutuse hinnang olema põhjendatud. Kui selline väljajätmine eeldab kriisilahendusfondi kasutamist, peaks kriisilahendusasutus esitama mõjuva selgituse väljajätmise aluseks olevate erandlike asjaolude kohta. See selgitus on vajalik selleks, et komisjon saaks täita vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõikele 12 oma ülesannet, mille kohaselt peab komisjon 24 tunni jooksul alates teate (kriisilahendusasutuse otsus välistada teatavad kohustused) saamisest otsustama, kas pakutud väljajätmine keelata või nõuda selle muutmist. Kriisilahendusasutuse poolt komisjonile esitatud selgitus peaks olema proportsionaalne ja peaks võtma arvesse olukorra võimalikku kiireloomulisust.

| (8) | Kriisilahenduse korral tuleks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude arvestamisel arvesse võetud kohustused põhimõtteliselt alati teisendada ulatuses, mida on vaja, et katta kahjum ning rekapitaliseerida krediidiasutus või investeerimisühing, kui kriisilahendusasutused näevad kriisilahenduse kavandamise ajal ette, et need kohustused aitavad usaldusväärsel ja teostataval viisil kaasa kahjumi katmisele ja rekapitaliseerimisele. Erandjuhtudel, kui kriisilahendusasutus peab kasutama direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 kohast välistamist, mida ei ole kaalutud kriisilahenduse kavandamisel, ja kui selline välistamine eeldab kriisilahendusfondi kasutamist, peaks kriisilahendusasutus selgitama, millistel erandlikel asjaoludel on välistamine põhjendatud, ja esitama põhjused, miks kriisilahendusasutus ei saanud neid erandlikke asjaolusid kriisilahenduse kavandamisel ette näha. Nende tegurite selgitamise nõuet tuleks kohaldada proportsionaalselt ja asjakohaselt, võttes arvesse õigeaegse kriisilahenduse vajadust. |
| --- | --- |

(8)

Kriisilahenduse korral tuleks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõude arvestamisel arvesse võetud kohustused põhimõtteliselt alati teisendada ulatuses, mida on vaja, et katta kahjum ning rekapitaliseerida krediidiasutus või investeerimisühing, kui kriisilahendusasutused näevad kriisilahenduse kavandamise ajal ette, et need kohustused aitavad usaldusväärsel ja teostataval viisil kaasa kahjumi katmisele ja rekapitaliseerimisele. Erandjuhtudel, kui kriisilahendusasutus peab kasutama direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 kohast välistamist, mida ei ole kaalutud kriisilahenduse kavandamisel, ja kui selline välistamine eeldab kriisilahendusfondi kasutamist, peaks kriisilahendusasutus selgitama, millistel erandlikel asjaoludel on välistamine põhjendatud, ja esitama põhjused, miks kriisilahendusasutus ei saanud neid erandlikke asjaolusid kriisilahenduse kavandamisel ette näha. Nende tegurite selgitamise nõuet tuleks kohaldada proportsionaalselt ja asjakohaselt, võttes arvesse õigeaegse kriisilahenduse vajadust.

| (9) | Direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõikes 3 sätestatud võimalust jätta kohustused kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast välja tuleks kasutada täielikus kooskõlas liidu õiguse üldpõhimõtetega. Eelkõige ei tohiks see mõjutada muude võlausaldajate kaitsemeetmeid, nimelt põhimõtet, et ükski võlausaldaja ei peaks kandma suuremat kahjumit kui see, mida ta oleks kandnud juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing oleks lõpetatud ja likvideeritud tavalise maksejõuetusmenetluse alusel. Kriisilahendusasutused peaksid suhtuma tähelepanelikult sellesse, et on vaja kinni pidada garantiidest ja et on oht, et nende mittejärgmine võib kahjustada võlausaldajaid, kui nad kohaldavad direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 kohaseid erandeid ja valmistavad ette kriisilahenduse kava. Asjaolu, et kohtud võivad vaadata läbi kriisilahendusasutuse otsuse jätta kohustus välja, ei peaks aga olema ainus põhjus edasiseks välistamiseks. See ei tohiks mõjutada kriisilahenduse meetmeid käsitlevate varasemate kohtuotsuste nõuetekohast arvessevõtmist, kui need on konkreetse juhtumi puhul asjakohased. |
| --- | --- |

(9)

Direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõikes 3 sätestatud võimalust jätta kohustused kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast välja tuleks kasutada täielikus kooskõlas liidu õiguse üldpõhimõtetega. Eelkõige ei tohiks see mõjutada muude võlausaldajate kaitsemeetmeid, nimelt põhimõtet, et ükski võlausaldaja ei peaks kandma suuremat kahjumit kui see, mida ta oleks kandnud juhul, kui krediidiasutus või investeerimisühing oleks lõpetatud ja likvideeritud tavalise maksejõuetusmenetluse alusel. Kriisilahendusasutused peaksid suhtuma tähelepanelikult sellesse, et on vaja kinni pidada garantiidest ja et on oht, et nende mittejärgmine võib kahjustada võlausaldajaid, kui nad kohaldavad direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 kohaseid erandeid ja valmistavad ette kriisilahenduse kava. Asjaolu, et kohtud võivad vaadata läbi kriisilahendusasutuse otsuse jätta kohustus välja, ei peaks aga olema ainus põhjus edasiseks välistamiseks. See ei tohiks mõjutada kriisilahenduse meetmeid käsitlevate varasemate kohtuotsuste nõuetekohast arvessevõtmist, kui need on konkreetse juhtumi puhul asjakohased.

| (10) | Kriisilahendusasutuse üldist suutlikkust välistada kohustusi piirab asjaolu, et kahjumi, mida võlausaldajad ei kanna välistamise tõttu täielikult, võib kriisilahendusrahastu katta vaid siis, kui aktsionärid ja võlausaldajad on panustanud summaga, mis on vähemalt 8 % krediidiasutuse või investeerimisühingu kohustuste kogusummast, omavahendid kaasa arvatud. |
| --- | --- |

(10)

Kriisilahendusasutuse üldist suutlikkust välistada kohustusi piirab asjaolu, et kahjumi, mida võlausaldajad ei kanna välistamise tõttu täielikult, võib kriisilahendusrahastu katta vaid siis, kui aktsionärid ja võlausaldajad on panustanud summaga, mis on vähemalt 8 % krediidiasutuse või investeerimisühingu kohustuste kogusummast, omavahendid kaasa arvatud.

| (11) | Välistamist tuleks kaaluda juhtumipõhiselt ja analüüsida vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõikele 3 välistamisega seotud iga võimaliku põhjuse asjakohaseid aspekte selle asemel, et analüüsida asjaomaste krediidiasutuste või investeerimisühingute eripära eraldi. See lähenemisviis peaks tagama, et erandlikke asjaolusid arvestatakse järjekindlalt ja välditakse tarbetuid konkurentsimoonutusi. Krediidiasutuse või investeerimisühingu omadusi (nt suurus, omavaheline seotus või keerukus) tuleks võtta vajaduse korral arvesse, et hinnata, kas on täidetud tingimused, mille alusel on põhjendatud kohustuse väljajätmine kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest. Need omadused ei peaks siiski automaatselt õigustama sellise krediidiasutuse või investeerimisühingu kohustuste väljajätmist kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast. |
| --- | --- |

(11)

Välistamist tuleks kaaluda juhtumipõhiselt ja analüüsida vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõikele 3 välistamisega seotud iga võimaliku põhjuse asjakohaseid aspekte selle asemel, et analüüsida asjaomaste krediidiasutuste või investeerimisühingute eripära eraldi. See lähenemisviis peaks tagama, et erandlikke asjaolusid arvestatakse järjekindlalt ja välditakse tarbetuid konkurentsimoonutusi. Krediidiasutuse või investeerimisühingu omadusi (nt suurus, omavaheline seotus või keerukus) tuleks võtta vajaduse korral arvesse, et hinnata, kas on täidetud tingimused, mille alusel on põhjendatud kohustuse väljajätmine kohustuste ja nõudeõiguste teisendamisest. Need omadused ei peaks siiski automaatselt õigustama sellise krediidiasutuse või investeerimisühingu kohustuste väljajätmist kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast.

| (12) | Mõni üldisemat laadi tegur, näiteks turutingimused, maksejõuetuse asjaolud või krediidiasutusele või investeerimisühingule tekkinud kahjumi tase, võib mõjutada selle tõenäosust, et ilmnevad direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõikes 3 määratletud erandlikud asjaolud. Sellised üldised tegurid ei tohiks siiski lisaks direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 punktides a–d loetletud põhjustele olla iseenesest aluseks täiendavatele väljajätmistele. |
| --- | --- |

(12)

Mõni üldisemat laadi tegur, näiteks turutingimused, maksejõuetuse asjaolud või krediidiasutusele või investeerimisühingule tekkinud kahjumi tase, võib mõjutada selle tõenäosust, et ilmnevad direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõikes 3 määratletud erandlikud asjaolud. Sellised üldised tegurid ei tohiks siiski lisaks direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 punktides a–d loetletud põhjustele olla iseenesest aluseks täiendavatele väljajätmistele.

| (13) | Kui kriisilahendusasutus kaalub, kas on täidetud üks või enam kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast väljajätmist õigustavat asjaolu, peaks ta võtma arvesse aega, mille möödumisel ei saa krediidiasutust või investeerimisühingut lähitulevikus ohustavat maksejõuetust enam nõuetekohaselt käsitleda. Pärast seda, kui igale krediidiasutusele või investeerimisühingule on koostatud kriisilahenduse kava, määratud kindlaks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuded ja kõrvaldatud kriisilahendust pärssivad takistused, eeldatakse, et krediidiasutusel või investeerimisühingul on vajalik võime kahjumi kandmiseks ja rekapitaliseerimiseks. Kriisilahendusskeem peaks olema kooskõlas kriisilahenduse kava ja ka kriisilahendusstrateegiaga, välja arvatud siis, kui juhtumi asjaolude arvessevõtmisel hindab kriisilahendusasutus, et kriisilahenduse eesmärgid saavutatakse tõhusamalt, kui võetakse muid kui kriisilahenduse kavas sisalduvaid meetmeid. |
| --- | --- |

(13)

Kui kriisilahendusasutus kaalub, kas on täidetud üks või enam kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast väljajätmist õigustavat asjaolu, peaks ta võtma arvesse aega, mille möödumisel ei saa krediidiasutust või investeerimisühingut lähitulevikus ohustavat maksejõuetust enam nõuetekohaselt käsitleda. Pärast seda, kui igale krediidiasutusele või investeerimisühingule on koostatud kriisilahenduse kava, määratud kindlaks omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuded ja kõrvaldatud kriisilahendust pärssivad takistused, eeldatakse, et krediidiasutusel või investeerimisühingul on vajalik võime kahjumi kandmiseks ja rekapitaliseerimiseks. Kriisilahendusskeem peaks olema kooskõlas kriisilahenduse kava ja ka kriisilahendusstrateegiaga, välja arvatud siis, kui juhtumi asjaolude arvessevõtmisel hindab kriisilahendusasutus, et kriisilahenduse eesmärgid saavutatakse tõhusamalt, kui võetakse muid kui kriisilahenduse kavas sisalduvaid meetmeid.

| (14) | Aja jooksul, mis eelneb kriisilahenduse kavade ja omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuete vastuvõtmisele, ja kui kriisilahendusasutusel on olnud piiratud aeg, et teha otsus kriisilahendusstrateegia üksikasjaliku rakendamise kohta, on tõenäoline, et esineb olukordi, mil kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit ei ole mõistliku aja jooksul võimalik kohaldada kõigi kõlblike kohustuste suhtes. „Mõistliku aja“ kindlaksmääramisel tuleks lähtuda kiirusest ja sellest, kui kindel on kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise lõpetamine teatavaks kuupäevaks, et ettevõte tõhusalt stabiliseerida. Kui kõiki kõnealuseks kuupäevaks teatavate kohustuste teisendamiseks vajalikke ülesandeid ei ole võimalik täita, tuleks nende kohustuste teisendamist pidada „mõistliku aja“ jooksul võimatuks. Otsus selle kohta, millal „raske“ muutub „võimatuks“, tuleks teha nende kriteeriumide alusel, millega määratletakse „mõistlik aeg“. |
| --- | --- |

(14)

Aja jooksul, mis eelneb kriisilahenduse kavade ja omavahendite ja kõlblike kohustuste miinimumnõuete vastuvõtmisele, ja kui kriisilahendusasutusel on olnud piiratud aeg, et teha otsus kriisilahendusstrateegia üksikasjaliku rakendamise kohta, on tõenäoline, et esineb olukordi, mil kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit ei ole mõistliku aja jooksul võimalik kohaldada kõigi kõlblike kohustuste suhtes. „Mõistliku aja“ kindlaksmääramisel tuleks lähtuda kiirusest ja sellest, kui kindel on kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise lõpetamine teatavaks kuupäevaks, et ettevõte tõhusalt stabiliseerida. Kui kõiki kõnealuseks kuupäevaks teatavate kohustuste teisendamiseks vajalikke ülesandeid ei ole võimalik täita, tuleks nende kohustuste teisendamist pidada „mõistliku aja“ jooksul võimatuks. Otsus selle kohta, millal „raske“ muutub „võimatuks“, tuleks teha nende kriteeriumide alusel, millega määratletakse „mõistlik aeg“.

| (15) | Põhimõtteliselt on kolmanda riigi õigusnormidega reguleeritavad kohustused kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohased niivõrd, kui nad ei ole artikli 44 lõike 2 alusel välja jäetud. Artiklis 55 sätestatud mehhanismiga suurendatakse tõenäosust, et neid kohustusi on võimalik mõistliku aja jooksul teisendada. Sama oluline on direktiivi 2014/59/EL artiklis 67 sätestatud kriisilahendusasutuste õigus nõuda, et haldur, pankrotihaldur või muu isik, kes kontrollib kriisilahendusmenetluses olevat krediidiasutust või investeerimisühingut, võtaks kõik vajalikud meetmed, et tagada kolmanda riigi õigusnormidega reguleeritavate kohustuste allahindamise või konverteerimise jõustumine. Arvestades aga asjaolu, et neid kohustusi ei reguleeri ELi õigus, jääb siiski oht, et erandjuhtudel, kriisilahendusasutuse pingutustest ja artikli 67 kohase kaalutlusõiguse kasutamisest hoolimata esineb probleeme selliste kohustuste teisendamisel mõistliku aja jooksul. |
| --- | --- |

(15)

Põhimõtteliselt on kolmanda riigi õigusnormidega reguleeritavad kohustused kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohased niivõrd, kui nad ei ole artikli 44 lõike 2 alusel välja jäetud. Artiklis 55 sätestatud mehhanismiga suurendatakse tõenäosust, et neid kohustusi on võimalik mõistliku aja jooksul teisendada. Sama oluline on direktiivi 2014/59/EL artiklis 67 sätestatud kriisilahendusasutuste õigus nõuda, et haldur, pankrotihaldur või muu isik, kes kontrollib kriisilahendusmenetluses olevat krediidiasutust või investeerimisühingut, võtaks kõik vajalikud meetmed, et tagada kolmanda riigi õigusnormidega reguleeritavate kohustuste allahindamise või konverteerimise jõustumine. Arvestades aga asjaolu, et neid kohustusi ei reguleeri ELi õigus, jääb siiski oht, et erandjuhtudel, kriisilahendusasutuse pingutustest ja artikli 67 kohase kaalutlusõiguse kasutamisest hoolimata esineb probleeme selliste kohustuste teisendamisel mõistliku aja jooksul.

| (16) | Teatavate kohustuste teisendamise korral võib praktiliseks takistuseks osutuda see, et kohustuse summa ei ole kindlaks määratud või on seda raske kindlaks määrata sel etapil, mil kriisilahendusasutus kohaldab kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit. See võib puudutada tagatud kohustusi, mille väärtus ületab tagatise väärtust, või kohustusi, mis sõltuvad tulevastest ebakindlatest sündmustest, näiteks bilansivälised kirjed või kasutamata krediidilimiidid. Need takistused saab kõrvaldada asjakohase hindamisega, näiteks kohustuse tühistamisega ja selle väärtuse kindlaksmääramisega hindamise kaudu, kasutades asjakohast hindamismeetodit või kohaldades nn virtuaalset väärtuskärbet. |
| --- | --- |

(16)

Teatavate kohustuste teisendamise korral võib praktiliseks takistuseks osutuda see, et kohustuse summa ei ole kindlaks määratud või on seda raske kindlaks määrata sel etapil, mil kriisilahendusasutus kohaldab kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit. See võib puudutada tagatud kohustusi, mille väärtus ületab tagatise väärtust, või kohustusi, mis sõltuvad tulevastest ebakindlatest sündmustest, näiteks bilansivälised kirjed või kasutamata krediidilimiidid. Need takistused saab kõrvaldada asjakohase hindamisega, näiteks kohustuse tühistamisega ja selle väärtuse kindlaksmääramisega hindamise kaudu, kasutades asjakohast hindamismeetodit või kohaldades nn virtuaalset väärtuskärbet.

| (17) | Ehkki teatavas olukorras võib ka tuletisinstrumentide teisendamine osutuda raskeks, on direktiivi 2014/59/EL artiklis 49 selgelt sätestatud tuletisinstrumentide teisendamine (pärast positsioonide sulgemist). Asjaolu, et pärast sulgemist võib lühikese aja jooksul olla keeruline määrata kindlaks tasaarvestatud summa, ei tohiks sellega kaasneda automaatne välistamine, kuna seda võidakse läbi viia ka asjakohaseid hindamismeetodeid kasutades, nagu komisjon on sätestanud direktiivi 2014/59/EL artikli 49 lõikes 5, eelkõige ajutise hindamise etapis. Selleks tuleks krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt nõuda, et nad tõendaksid oma suutlikkust esitada kriisilahenduse eesmärgil läbiviidavaks hindamiseks vajalikku teavet. Eelkõige peaksid kriisilahendusasutused tagama, et krediidiasutused ja investeerimisühingud suudavad esitada nõutavat ajakohastatud teavet kriisilahendusstrateegiaga ette nähtud tähtaja jooksul, et toetada eelkõige direktiivi 2014/59/EL artikli 36 kohast usaldusväärset hindamist enne kriisilahendust ja selle ajal. Lisaks on suunistes sätestatud, et kriisilahendusasutused peaksid kaaluma krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt vara võõrandamise nõudmist, mis raskendab oluliselt hindamise teostatavust. |
| --- | --- |

(17)

Ehkki teatavas olukorras võib ka tuletisinstrumentide teisendamine osutuda raskeks, on direktiivi 2014/59/EL artiklis 49 selgelt sätestatud tuletisinstrumentide teisendamine (pärast positsioonide sulgemist). Asjaolu, et pärast sulgemist võib lühikese aja jooksul olla keeruline määrata kindlaks tasaarvestatud summa, ei tohiks sellega kaasneda automaatne välistamine, kuna seda võidakse läbi viia ka asjakohaseid hindamismeetodeid kasutades, nagu komisjon on sätestanud direktiivi 2014/59/EL artikli 49 lõikes 5, eelkõige ajutise hindamise etapis. Selleks tuleks krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt nõuda, et nad tõendaksid oma suutlikkust esitada kriisilahenduse eesmärgil läbiviidavaks hindamiseks vajalikku teavet. Eelkõige peaksid kriisilahendusasutused tagama, et krediidiasutused ja investeerimisühingud suudavad esitada nõutavat ajakohastatud teavet kriisilahendusstrateegiaga ette nähtud tähtaja jooksul, et toetada eelkõige direktiivi 2014/59/EL artikli 36 kohast usaldusväärset hindamist enne kriisilahendust ja selle ajal. Lisaks on suunistes sätestatud, et kriisilahendusasutused peaksid kaaluma krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt vara võõrandamise nõudmist, mis raskendab oluliselt hindamise teostatavust.

| (18) | Direktiivi 2014/59/EL artiklis 2 on määratletud kriitilised funktsioonid ja põhiäriliinid. Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakt, et täiendavalt täpsustada asjaolusid, mille korral teatavad tegevused, teenused ja toimingud võivad kuuluda kriitiliste funktsioonide või põhiäriliinide määratluse alla. Sellega seoses ei ole äriliini kasumlikkus iseenesest piisav põhjus, et jätta teisendamisest välja kõnealuse äriliiniga seotud kohustused. Väljajätmine võib siiski olla põhjendatud siis, kui põhiäriliini säilitamine on oluline kriisilahenduse eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas kriitiliste funktsioonide säilitamiseks, kui põhiliste pangaoperatsioonide ja -tehingute tegemist ning teenuste osutamise jätkamist edendatakse nende eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(18)

Direktiivi 2014/59/EL artiklis 2 on määratletud kriitilised funktsioonid ja põhiäriliinid. Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakt, et täiendavalt täpsustada asjaolusid, mille korral teatavad tegevused, teenused ja toimingud võivad kuuluda kriitiliste funktsioonide või põhiäriliinide määratluse alla. Sellega seoses ei ole äriliini kasumlikkus iseenesest piisav põhjus, et jätta teisendamisest välja kõnealuse äriliiniga seotud kohustused. Väljajätmine võib siiski olla põhjendatud siis, kui põhiäriliini säilitamine on oluline kriisilahenduse eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas kriitiliste funktsioonide säilitamiseks, kui põhiliste pangaoperatsioonide ja -tehingute tegemist ning teenuste osutamise jätkamist edendatakse nende eesmärkide saavutamiseks.

| (19) | Kriisilahendusasutused võivad välistada vaid kohustused, mis on vajalikud riskijuhtimise (riskimaandus) eesmärgil kriitiliste funktsioonide kontekstis, kui riskijuhtimist (riskimaandus) tunnistatakse usaldatavusnõuete kohaldamise eesmärgil ja see on keskse tähtsusega kriitiliste funktsioonidega seotud tegevuse säilitamiseks, nii et kui riskide maandamine lõpetataks, oleks kriitilise funktsiooni jätkumine tõsiselt ohus. |
| --- | --- |

(19)

Kriisilahendusasutused võivad välistada vaid kohustused, mis on vajalikud riskijuhtimise (riskimaandus) eesmärgil kriitiliste funktsioonide kontekstis, kui riskijuhtimist (riskimaandus) tunnistatakse usaldatavusnõuete kohaldamise eesmärgil ja see on keskse tähtsusega kriitiliste funktsioonidega seotud tegevuse säilitamiseks, nii et kui riskide maandamine lõpetataks, oleks kriitilise funktsiooni jätkumine tõsiselt ohus.

| (20) | Samuti võivad kriisilahendusasutused välistada vaid kohustused, mis on vajalikud riskijuhtimise (riskimaandus) eesmärgil kriitiliste funktsioonide kontekstis, nii et kui riskijuhtimise meede lõpetataks, ei oleks krediidiasutusel või investeerimisühingul võimalik seda asendada mõistlikel tingimustel ja kriitilise funktsiooni säilitamist võimaldava aja jooksul, näiteks riskimarginaali või hindamisega seotud ebakindluse tõttu. |
| --- | --- |

(20)

Samuti võivad kriisilahendusasutused välistada vaid kohustused, mis on vajalikud riskijuhtimise (riskimaandus) eesmärgil kriitiliste funktsioonide kontekstis, nii et kui riskijuhtimise meede lõpetataks, ei oleks krediidiasutusel või investeerimisühingul võimalik seda asendada mõistlikel tingimustel ja kriitilise funktsiooni säilitamist võimaldava aja jooksul, näiteks riskimarginaali või hindamisega seotud ebakindluse tõttu.

| (21) | Finantsraskuste ülekanduva mõju ärahoidmine, et vältida finantssüsteemile tekkivat suurt ebasoodsat mõju, on veel üks järgmine kriisilahenduse eesmärk, mis võib õigustada kohustuse väljajätmist kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kohaldamisalast. Igal juhul peaks kõnealuse vahendi kohaldamisalast väljajätmine nimetatud põhjusel toimuma ainult siis, kui see on hädavajalik ja proportsionaalne, aga ka siis, kui finantsraskuste ülekanduv mõju on nii tugev, et leviks kõikjale ja häiriks tõsiselt finantsturgude toimimist viisil, mis võib põhjustada tõsiseid häireid liikmesriikide või liidu majanduses. |
| --- | --- |

(21)

Finantsraskuste ülekanduva mõju ärahoidmine, et vältida finantssüsteemile tekkivat suurt ebasoodsat mõju, on veel üks järgmine kriisilahenduse eesmärk, mis võib õigustada kohustuse väljajätmist kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kohaldamisalast. Igal juhul peaks kõnealuse vahendi kohaldamisalast väljajätmine nimetatud põhjusel toimuma ainult siis, kui see on hädavajalik ja proportsionaalne, aga ka siis, kui finantsraskuste ülekanduv mõju on nii tugev, et leviks kõikjale ja häiriks tõsiselt finantsturgude toimimist viisil, mis võib põhjustada tõsiseid häireid liikmesriikide või liidu majanduses.

| (22) | Kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kasutamisega võib lahutamatult kaasneda teatav finantsraskuste ülekandumise oht. Seadusandlik otsus sätestada kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahend direktiivis 2014/59/EL peamise kriisilahenduse vahendina ja põhimõte, mille kohaselt võlausaldajad ja aktsionärid peaksid katma kahjumi, tähendab seda, et kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kasutamisega kaasnevat finantsraskuste ülekandumise ohtu ei tohiks automaatselt pidada põhjuseks, mille alusel jätta kohustused kõnealuse vahendi kohaldamisalast välja. Seega peaksid kriisilahendusasutused neid põhjuseid hoolikalt hindama ja selgitama, et kohustuse väljajätmine kõnealuse vahendi kohaldamisalast põhineb sellel, et see kohustus põhjustab tõenäolisemalt direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 punktis c kirjeldatud finantsraskuste suuremat levimist kui need kohustused, mis ei ole välja jäetud. Selleks peaksid kriisilahendusasutused lähtuma hindamisel asjakohastest meetoditest, sealhulgas kvantitatiivsest analüüsist, et määrata kindlaks finantsraskuste ulatusliku levimise ja liikmesriikide või liidu majandusele tõsiste häirete põhjustamise risk ja tõsidus. |
| --- | --- |

(22)

Kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kasutamisega võib lahutamatult kaasneda teatav finantsraskuste ülekandumise oht. Seadusandlik otsus sätestada kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahend direktiivis 2014/59/EL peamise kriisilahenduse vahendina ja põhimõte, mille kohaselt võlausaldajad ja aktsionärid peaksid katma kahjumi, tähendab seda, et kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kasutamisega kaasnevat finantsraskuste ülekandumise ohtu ei tohiks automaatselt pidada põhjuseks, mille alusel jätta kohustused kõnealuse vahendi kohaldamisalast välja. Seega peaksid kriisilahendusasutused neid põhjuseid hoolikalt hindama ja selgitama, et kohustuse väljajätmine kõnealuse vahendi kohaldamisalast põhineb sellel, et see kohustus põhjustab tõenäolisemalt direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 punktis c kirjeldatud finantsraskuste suuremat levimist kui need kohustused, mis ei ole välja jäetud. Selleks peaksid kriisilahendusasutused lähtuma hindamisel asjakohastest meetoditest, sealhulgas kvantitatiivsest analüüsist, et määrata kindlaks finantsraskuste ulatusliku levimise ja liikmesriikide või liidu majandusele tõsiste häirete põhjustamise risk ja tõsidus.

| (23) | Vajadust välistada kohustus finantsraskuste ulatusliku levimise tõttu võivad mõjutada turutingimused kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise ajal, eelkõige siis, kui ettevõtte maksejõuetus langeb ajale, mil finantssüsteem on suure stressi olukorras või kannatab usalduse puudumise all. Kriisilahenduskõlblikkuse hindamisel tuleks analüüsida riski, mille kohaselt kriisilahenduse vahendite ja õiguste kohaldamisel võib olla märkimisväärne otsene või kaudne ebasoodne mõju finantsstabiilsusele ja turu usaldusele, nagu on nõutud direktiivi 2014/59/EL lisa C jao punktis 26. Kui kriisilahendusasutus jätab kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast välja nimetatud direktiivi artikli 44 lõike 3 kohase kohustuse finantsraskuste ulatusliku levimise riski alusel, tuleb kriisilahendusasutusel selgitada, miks ei kõrvaldatud kohustuste ja nõudeõiguste teisendamist pärssivaid takistusi kriisilahenduse kavandamise ajal, kui need teisendamise kohaldamisalast väljajätmised viivad kriisilahenduskõlblikkust takistavate asjaoludeni. Samuti peaks kriisilahendusasutus hindama, kas finantsraskuste ülekanduv mõju tuleneb kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kohaldamisest kõnealuste kohustuste suhtes või on see selle tõttu märkimisväärselt suurem, või tekib see krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse tõttu. |
| --- | --- |

(23)

Vajadust välistada kohustus finantsraskuste ulatusliku levimise tõttu võivad mõjutada turutingimused kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise ajal, eelkõige siis, kui ettevõtte maksejõuetus langeb ajale, mil finantssüsteem on suure stressi olukorras või kannatab usalduse puudumise all. Kriisilahenduskõlblikkuse hindamisel tuleks analüüsida riski, mille kohaselt kriisilahenduse vahendite ja õiguste kohaldamisel võib olla märkimisväärne otsene või kaudne ebasoodne mõju finantsstabiilsusele ja turu usaldusele, nagu on nõutud direktiivi 2014/59/EL lisa C jao punktis 26. Kui kriisilahendusasutus jätab kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast välja nimetatud direktiivi artikli 44 lõike 3 kohase kohustuse finantsraskuste ulatusliku levimise riski alusel, tuleb kriisilahendusasutusel selgitada, miks ei kõrvaldatud kohustuste ja nõudeõiguste teisendamist pärssivaid takistusi kriisilahenduse kavandamise ajal, kui need teisendamise kohaldamisalast väljajätmised viivad kriisilahenduskõlblikkust takistavate asjaoludeni. Samuti peaks kriisilahendusasutus hindama, kas finantsraskuste ülekanduv mõju tuleneb kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kohaldamisest kõnealuste kohustuste suhtes või on see selle tõttu märkimisväärselt suurem, või tekib see krediidiasutuse või investeerimisühingu maksejõuetuse tõttu.

| (24) | Finantsraskuste ulatusliku levimise risk võib olla otsene, kui kriisilahendusmenetluses oleva krediidiasutuse või investeerimisühingu vastaspoolte kantav otsene kahjum põhjustab neile ja omakorda nende vastaspooltele kohustuste täitmata jätmist või tõsiseid maksevõimeprobleeme. Võimalus, et üks või enam finantseerimisasutust muutub kõnealuse vahendi kohaldamise otsese tulemusena maksejõuetuks või satub raskustesse, ei tohiks tuua automaatselt kaasa kohustuste väljajätmist kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast. Seda käsitlevad otsused tuleks teha proportsionaalselt süsteemsete riskidega, mis võivad tekkida finantsraskuste mõju otsese ülekandumise tõttu. |
| --- | --- |

(24)

Finantsraskuste ulatusliku levimise risk võib olla otsene, kui kriisilahendusmenetluses oleva krediidiasutuse või investeerimisühingu vastaspoolte kantav otsene kahjum põhjustab neile ja omakorda nende vastaspooltele kohustuste täitmata jätmist või tõsiseid maksevõimeprobleeme. Võimalus, et üks või enam finantseerimisasutust muutub kõnealuse vahendi kohaldamise otsese tulemusena maksejõuetuks või satub raskustesse, ei tohiks tuua automaatselt kaasa kohustuste väljajätmist kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast. Seda käsitlevad otsused tuleks teha proportsionaalselt süsteemsete riskidega, mis võivad tekkida finantsraskuste mõju otsese ülekandumise tõttu.

| (25) | Finantsraskuste ulatusliku levimise oht võib olla ka kaudne, näiteks võib selle põhjuseks olla teatavate turuosaliste (näiteks hoiustajad) usalduse vähenemine või varahinnad. Finantsraskuste mõju kaudse ülekandumise oht võib olla suur siis, kui kaotatakse usaldus (jae- ja hulgimüügi-) rahastamisturgude vastu – pakkumise kokkukuivamine, rangemad võimendustagatise nõuded üldiselt või neile krediidiasutustele ja investeerimisühingutele, kellel on maksejõuetu krediidiasutuse või investeerimisühinguga sarnased omadused, või likviidsusprobleemidega krediidiasutuste või investeerimisühingute varade kiirmüük. |
| --- | --- |

(25)

Finantsraskuste ulatusliku levimise oht võib olla ka kaudne, näiteks võib selle põhjuseks olla teatavate turuosaliste (näiteks hoiustajad) usalduse vähenemine või varahinnad. Finantsraskuste mõju kaudse ülekandumise oht võib olla suur siis, kui kaotatakse usaldus (jae- ja hulgimüügi-) rahastamisturgude vastu – pakkumise kokkukuivamine, rangemad võimendustagatise nõuded üldiselt või neile krediidiasutustele ja investeerimisühingutele, kellel on maksejõuetu krediidiasutuse või investeerimisühinguga sarnased omadused, või likviidsusprobleemidega krediidiasutuste või investeerimisühingute varade kiirmüük.

| (26) | Teatavate kohustuste teisendamise korral võib kohustuste väärtus väheneda, kui need kohustused on osa edukast äriliinist, mis muidu annaks olulist lisandväärtust pangale, näiteks müügi korral erasektori ostjale. Selleks et kriisilahendusasutus saaks kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast välja jätta kohustuse või kohustuste klassi, peaks säilinud väärtus olema piisav, et parandada (potentsiaalselt) nende välistamata võlausaldajate olukorda võrreldes nende olukorraga siis, kui kõnealuseid kohustusi ei oleks jäetud teisendamisest välja. Seepärast võivad kriisilahendusasutused jätta kohustuse välja kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 punktile d siis, kui kohustuse väljajätmisest tulenev kasu on teistele võlausaldajatele suurem kui nende panus kahjumi katmisesse ja rekapitaliseerimisesse juhul, kui väljajätmist ei oleks toimunud. Selline olukord võib esineda siis, kui säilinud väärtuse saaks selgelt kindlaks määrata erasektori ostja makstud tasu vastava tõusu põhjal. |
| --- | --- |

(26)

Teatavate kohustuste teisendamise korral võib kohustuste väärtus väheneda, kui need kohustused on osa edukast äriliinist, mis muidu annaks olulist lisandväärtust pangale, näiteks müügi korral erasektori ostjale. Selleks et kriisilahendusasutus saaks kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast välja jätta kohustuse või kohustuste klassi, peaks säilinud väärtus olema piisav, et parandada (potentsiaalselt) nende välistamata võlausaldajate olukorda võrreldes nende olukorraga siis, kui kõnealuseid kohustusi ei oleks jäetud teisendamisest välja. Seepärast võivad kriisilahendusasutused jätta kohustuse välja kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 punktile d siis, kui kohustuse väljajätmisest tulenev kasu on teistele võlausaldajatele suurem kui nende panus kahjumi katmisesse ja rekapitaliseerimisesse juhul, kui väljajätmist ei oleks toimunud. Selline olukord võib esineda siis, kui säilinud väärtuse saaks selgelt kindlaks määrata erasektori ostja makstud tasu vastava tõusu põhjal.

| (27) | Seoses kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast väljajätmise potentsiaalse kasu hindamisega väärtuse säilitamise seisukohast antakse komisjonile direktiivi 2014/59/EL artikli 36 lõikes 16 ja artikli 49 lõikes 5 volitused võtta vastu regulatiivsed tehnilised standardid, mis käsitlevad hindamist kriisilahenduse eesmärgil ja tuletisinstrumentide hindamist. Sõltuvalt kohaldatavast metoodikast võib täiendav kahjum tuleneda tuletisinstrumentide positsioonide sulgemisest ja ületada vastava kohustuse teisendamise võimalused, tuues kaasa täiendava kahjumi, mis võib suurendada kriisilahendusmenetluses oleva krediidiasutuse või investeerimisühingu teiste võlausaldajate kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise koormat. Täiendav kahjum võib tuleneda vastaspoolel tekkinud asenduskuludest või kriisilahendusmenetluses oleva krediidiasutuse või investeerimisühingu kuludest, et taastada avatuks jäänud tagatised, mis ei kajastu tuletisinstrumentide väärtuses nende müügi jätkumise korral. Sellisel juhul peaks kriisilahendusasutus hindama, kas väärtuse vähenemine tähendaks seda, et nende võlausaldajate kantav kahjum, kelle kohustusi ei välistatud, oleks suurem kui siis, kui kõnealune kohustus oleks jäetud teisendamise kohaldamisalast välja. Puhtalt spekulatiivsed ootused väärtuse võimalikule suurenemisele ei saa olla teisendamise kohaldamisalast väljajätmise põhjuseks, |
| --- | --- |

(27)

Seoses kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast väljajätmise potentsiaalse kasu hindamisega väärtuse säilitamise seisukohast antakse komisjonile direktiivi 2014/59/EL artikli 36 lõikes 16 ja artikli 49 lõikes 5 volitused võtta vastu regulatiivsed tehnilised standardid, mis käsitlevad hindamist kriisilahenduse eesmärgil ja tuletisinstrumentide hindamist. Sõltuvalt kohaldatavast metoodikast võib täiendav kahjum tuleneda tuletisinstrumentide positsioonide sulgemisest ja ületada vastava kohustuse teisendamise võimalused, tuues kaasa täiendava kahjumi, mis võib suurendada kriisilahendusmenetluses oleva krediidiasutuse või investeerimisühingu teiste võlausaldajate kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise koormat. Täiendav kahjum võib tuleneda vastaspoolel tekkinud asenduskuludest või kriisilahendusmenetluses oleva krediidiasutuse või investeerimisühingu kuludest, et taastada avatuks jäänud tagatised, mis ei kajastu tuletisinstrumentide väärtuses nende müügi jätkumise korral. Sellisel juhul peaks kriisilahendusasutus hindama, kas väärtuse vähenemine tähendaks seda, et nende võlausaldajate kantav kahjum, kelle kohustusi ei välistatud, oleks suurem kui siis, kui kõnealune kohustus oleks jäetud teisendamise kohaldamisalast välja. Puhtalt spekulatiivsed ootused väärtuse võimalikule suurenemisele ei saa olla teisendamise kohaldamisalast väljajätmise põhjuseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad, millega täpsustatakse täiendavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõikega 3 ette nähtud erandjuhtusid, mille korral võib kriisilahendusasutus kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi rakendamisel jätta võlgade allahindamise või konverteerimise õiguse teatavate kohustuste puhul täielikult või osaliselt kasutamata.

2.   Käesoleva määruse sätteid kohaldab kriisilahendusasutus, mille on määranud liikmesriik vastavalt direktiivi 2014/59/EL artiklile 3 ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 806/2014 (2) sätestatud ülesannete ja volituste kohaselt.

Artikkel 2

Kohaldamisala

Käesolevat määrust kohaldatakse direktiivi 2014/59/EL artikli 1 lõike 1 punktides a–e osutatud ettevõtjate suhtes.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse direktiivi 2014/59/EL artiklis 3 esitatud mõisteid. Käesolevas määruses kasutatakse lisaks järgmisi mõisteid:

1)   „finantsraskuste mõju otsene ülekandumine“– olukord, kus kriisilahendusmenetluses oleva krediidiasutuse või investeerimisühingu vastaspoolte otsene kahjum, mis tuleneb krediidiasutuse või investeerimisühingu kohustuste allahindamisest, põhjustab lähitulevikus nende vastaspoolte tegeliku või tõenäolise makseviivituse;

„finantsraskuste mõju otsene ülekandumine“

2)   „finantsraskuste mõju kaudne ülekandumine“– olukord, kus krediidiasutuse või investeerimisühingu kohustuste allahindamine või konverteerimine põhjustab turuosaliste negatiivse reaktsiooni, mis toob kaasa finantssüsteemi tõsise häire, mis võib kahjustada reaalmajandust.

„finantsraskuste mõju kaudne ülekandumine“

Artikkel 4

Ühissätted

1.   Kriisilahendusasutused ei jäta kohustust või kohustuste klassi teisendamata, kui nad ei kuulu direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 2 kohustuste loetellu.

2.   Kriisilahendusasutuse otsus jätta kohustus või kohustuste klass direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 kohasest kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kohaldamisalast välja põhineb kriisilahendusmenetluses oleva krediidiasutuse või investeerimisühingu juhtumipõhisel analüüsil ega ole automaatne.

3.   Direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 kohase välistamise kaalumisel ja enne kohustuse või kohustuste klassi täielikku väljajätmist kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast kaalub kriisilahendusasutus kõigepealt kõnealuse kohustuse osalist väljajätmist, piirates võimaluse korral kohustuse allahindamise ulatust.

4.   Kui kriisilahendusasutus uurib, kas kohustus tuleks vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõikele 3 välistada, hindab ta, kas selleks vajalikud tingimused on täidetud hetkel, kui kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendit kohaldatakse krediidiasutuse või investeerimisühingu suhtes. See hindamine ei mõjuta kriisilahendusasutuse kohustust järgida direktiivi 2014/59/EL artiklis 87 sätestatud kriisilahenduse kava.

5.   Otsus jätta kohustus või kohustuste klass direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõikega 3 ette nähtud kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kohaldamisalast välja põhineb vähemalt ühel kõnealuse direktiivi artikli 31 lõikes 2 kirjeldatud kriisilahenduse eesmärgil.

6.   Otsust jätta kohustus või kohustuste klass täielikult või osaliselt välja direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõikega 3 ette nähtud kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kohaldamisalast, mis eeldaks kriisilahendusfondi kasutamist, tuleb nõuetekohaselt põhjendada, võttes arvesse konkreetse olukorra võimalikku kiireloomulisust.

7.   Kui kriisilahendusasutus on eeldanud, et kohustus või kohustuste klass aitab usaldusväärsel ja teostataval viisil kaasa kahjumi katmisele ja rekapitaliseerimisele ja et need kohustused ei vastaks artikli 44 lõikega 3 ette nähtud välistamise nõuetele, ning kui ta otsustab kohustuse või kohustuste klassi vastavalt artikli 44 lõikele 3 välistada või osaliselt välistada ja sellega kaasneks kahjumi ülekandmine kriisilahendusfondile, selgitab kriisilahendusasutus kõiki järgmisi aspekte:

| a) | erandlikud asjaolud, mis erinevad kriisilahenduse kavandamise ajal esinenud asjaoludest, nii et need kohustused tuleb kriisilahenduse meetme võtmise ajal jätta kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast välja; |
| --- | --- |

a)

erandlikud asjaolud, mis erinevad kriisilahenduse kavandamise ajal esinenud asjaoludest, nii et need kohustused tuleb kriisilahenduse meetme võtmise ajal jätta kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast välja;

| b) | väljajätmise põhjus, eeskätt see, miks väljajätmiseni viinud erandlikke asjaolusid ei olnud võimalik kriisilahenduse kavandamise ajal ette näha; |
| --- | --- |

b)

väljajätmise põhjus, eeskätt see, miks väljajätmiseni viinud erandlikke asjaolusid ei olnud võimalik kriisilahenduse kavandamise ajal ette näha;

| c) | kui väljajätmise vajadus oli kriisilahenduse kavas ette nähtud, siis see, kuidas kriisilahendusasutus käsitles seda vajadust, et takistada selle muutumist kriisilahenduskõlblikkust pärssivaks. |
| --- | --- |

c)

kui väljajätmise vajadus oli kriisilahenduse kavas ette nähtud, siis see, kuidas kriisilahendusasutus käsitles seda vajadust, et takistada selle muutumist kriisilahenduskõlblikkust pärssivaks.

8.   Selle üle otsustamisel, kas välistada või osaliselt välistada kohustus või kohustuste klass direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 punkti a kohaselt ja kui välistamine hõlmaks kahjumi ülekandmist kriisilahendusfondile, selgitab kriisilahendusasutus ka järgmisi aspekte:

| a) | kuidas/kas on täidetud käesoleva määruse artiklites 5 ja 6 sätestatud nõuded ja |
| --- | --- |

a)

kuidas/kas on täidetud käesoleva määruse artiklites 5 ja 6 sätestatud nõuded ja

| b) | miks välistamise vajadust ei olnud võimalik arvesse võtta direktiivi 2014/59/EL artikli 36 kohase asjakohase hindamismeetodiga. |
| --- | --- |

b)

miks välistamise vajadust ei olnud võimalik arvesse võtta direktiivi 2014/59/EL artikli 36 kohase asjakohase hindamismeetodiga.

9.   Selle üle otsustamisel, kas välistada või osaliselt välistada kohustus või kohustuste klass direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 punkti b kohaselt ja kui välistamine hõlmab kahjumi ülekandmist kriisilahendusfondile, selgitab kriisilahendusasutus ka järgmisi aspekte:

| a) | kuidas/kas on täidetud käesoleva määruse artiklis 7 sätestatud nõuded; |
| --- | --- |

a)

kuidas/kas on täidetud käesoleva määruse artiklis 7 sätestatud nõuded;

| b) | miks on välistatavad kohustused selgelt kindlaks määratud kriitiliste funktsioonide täitmise või põhiäriliinide jätkamise seisukohast asjakohasemad kui kohustused, mida ei välistata. |
| --- | --- |

b)

miks on välistatavad kohustused selgelt kindlaks määratud kriitiliste funktsioonide täitmise või põhiäriliinide jätkamise seisukohast asjakohasemad kui kohustused, mida ei välistata.

10.   Kui kriisilahendusasutus välistab või välistab osaliselt kohustuse või kohustuste klassi vältimaks finantsraskuste ulatuslikku levimist vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 punktile c ja kui välistamine hõlmab kahjumi ülekandmist kriisilahendusfondile, selgitab kriisilahendusasutus ka järgmisi aspekte:

| a) | kuidas/kas on täidetud käesoleva määruse artiklis 8 sätestatud nõuded; |
| --- | --- |

a)

kuidas/kas on täidetud käesoleva määruse artiklis 8 sätestatud nõuded;

| b) | põhjused, miks välistatud kohustused põhjustavad tõenäolisemalt kui välistamata kohustused direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 punktis c kirjeldatud finantsraskuste ulatuslikku levimist. |
| --- | --- |

b)

põhjused, miks välistatud kohustused põhjustavad tõenäolisemalt kui välistamata kohustused direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 punktis c kirjeldatud finantsraskuste ulatuslikku levimist.

11.   Kui kriisilahendusasutus välistab või välistab osaliselt kohustuse või kohustuste klassi direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 punkti d kohaselt ja kui välistamine hõlmab kahjumi ülekandmist kriisilahendusfondile, selgitab kriisilahendusasutus ka seda, kuidas/kas käesoleva määruse artiklis 9 sätestatud nõuded on täidetud.

Artikkel 5

Välistamine selle alusel, et kohustusi ja nõudeõigusi ei saa vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 punktile a teisendada

1.   Kriisilahendusasutused võivad kohustuse või kohustuste klassi kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise vahendi kohaldamisalast välja jätta vaid siis, kui esitatud takistused ei võimalda teisendamist vaatamata kriisilahendusasutuse pingutustele läbi viia mõistliku aja jooksul.

2.   Enne lõikes 1 osutatud välistamist käsitleva otsuse tegemist täidavad kriisilahendusasutused eelkõige järgmised nõuded:

| a) | kriisilahendusasutus on kohustatud esitama kriisilahenduse kavas nende protsesside kirjelduse, millega tagada asjakohase ajavahemiku jooksul teabe kättesaadavus direktiivi 2014/59/EL artiklite 36 ja 49 kohaseks väärtuse hindamiseks; |
| --- | --- |

a)

kriisilahendusasutus on kohustatud esitama kriisilahenduse kavas nende protsesside kirjelduse, millega tagada asjakohase ajavahemiku jooksul teabe kättesaadavus direktiivi 2014/59/EL artiklite 36 ja 49 kohaseks väärtuse hindamiseks;

| b) | kriisilahendusasutus on kohustatud kõrvaldama krediidiasutuse või investeerimisühingu kriisilahenduskõlblikkust pärssivad takistused, sealhulgas asjaolud, mis võivad põhjustada välistamise, mida on võimalik ette näha kriisilahendamise kavandamise protsessis, kui need võimalikud välistamised viivad kriisilahenduskõlblikkust pärssivate takistusteni. |
| --- | --- |

b)

kriisilahendusasutus on kohustatud kõrvaldama krediidiasutuse või investeerimisühingu kriisilahenduskõlblikkust pärssivad takistused, sealhulgas asjaolud, mis võivad põhjustada välistamise, mida on võimalik ette näha kriisilahendamise kavandamise protsessis, kui need võimalikud välistamised viivad kriisilahenduskõlblikkust pärssivate takistusteni.

Artikkel 6

Mõistlik aeg

1.   Direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 punkti a kohase kohustuse või kohustuste klassi väljajätmiseks kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise kohaldamisalast ja „mõistliku aja“ määratlemiseks määravad kriisilahendusasutused kindlaks,

| a) | millal tuleb allahindamise summa lõplikult kindlaks määrata; |
| --- | --- |

a)

millal tuleb allahindamise summa lõplikult kindlaks määrata;

| b) | mis ajaks tuleb kõnealuste kohustuste teisendamiseks vajalikud ülesanded sooritada, et saavutada kriisilahenduse eesmärgid, võttes arvesse kriisilahenduse meetme aegset olukorda. |
| --- | --- |

b)

mis ajaks tuleb kõnealuste kohustuste teisendamiseks vajalikud ülesanded sooritada, et saavutada kriisilahenduse eesmärgid, võttes arvesse kriisilahenduse meetme aegset olukorda.

2.   Lõikes 1 sätestatud nõuete kindlaksmääramisel hindavad kriisilahendusasutused järgmist:

| a) | vajadus avaldada teisendamist käsitlev otsus ja määrata kindlaks teisendamise summa ja selle lõplik jaotus eri võlausaldajate rühmade vahel; |
| --- | --- |

a)

vajadus avaldada teisendamist käsitlev otsus ja määrata kindlaks teisendamise summa ja selle lõplik jaotus eri võlausaldajate rühmade vahel;

| b) | sellise otsuse edasilükkamise mõju turu usaldusele, sellised võimalikud turureaktsioonid nagu likviidsete vahendite väljavool, kriisilahenduse meetme tõhusus, võttes arvesse mõlemat järgmist aspekti:






  i) | kas turuosalised on teadlikud krediidiasutuse või investeerimisühingu probleemidest ja maksejõuetuse riskist; |
| --- | --- | --- |

b)

sellise otsuse edasilükkamise mõju turu usaldusele, sellised võimalikud turureaktsioonid nagu likviidsete vahendite väljavool, kriisilahenduse meetme tõhusus, võttes arvesse mõlemat järgmist aspekti:

i)

kas turuosalised on teadlikud krediidiasutuse või investeerimisühingu probleemidest ja maksejõuetuse riskist;

| ii) | krediidiasutuse või investeerimisühingu probleemide või võimaliku maksejõuetuse tagajärgede nähtavus turuosalistele; |
| --- | --- |

ii)

krediidiasutuse või investeerimisühingu probleemide või võimaliku maksejõuetuse tagajärgede nähtavus turuosalistele;

| c) | turgude lahtiolekuajad niivõrd, kui need võivad mõjutada kriitiliste funktsioonide jätkumist ja finantsraskuste mõju ülekandumist; |
| --- | --- |

c)

turgude lahtiolekuajad niivõrd, kui need võivad mõjutada kriitiliste funktsioonide jätkumist ja finantsraskuste mõju ülekandumist;

| d) | kapitalinõuete täitmise tähtpäev(ad); |
| --- | --- |

d)

kapitalinõuete täitmise tähtpäev(ad);

| e) | kuupäevad, mis ajaks peavad olema tasutud krediidiasutuse või investeerimisühingu maksed, ja asjaomaste kohustuste tähtaeg. |
| --- | --- |

e)

kuupäevad, mis ajaks peavad olema tasutud krediidiasutuse või investeerimisühingu maksed, ja asjaomaste kohustuste tähtaeg.

Artikkel 7

Välistamine teatavate kriitiliste funktsioonide ja põhiäriliinide säilitamiseks vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 punktile b

1.   Kriisilahendusasutused võivad kohustused või kohustuste klassi välistada, kui see on vajalik ja asjakohane teatavate kriitiliste funktsioonide säilitamiseks ja kui nad on seisukohal, et kohustus või kohustuste klass on seotud kriitilise funktsiooniga, mille jätkumise eesmärgil ei tohiks seda kohustust või kohustuste klassi teisendada, ja kui on täidetud üks järgmistest elementidest:

| a) | kohustuse või kohustuste klassi kohustuste ja nõudeõiguste teisendamine kahjustaks funktsiooni rahastamise kättesaadavuse või vastaspooltest (näiteks vastaspooled riskide maandamisel), taristust või krediidiasutusele või investeerimisühingule sellistest teenuse osutajatest sõltuvuse tõttu, kes kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise järel ei saaks või ei sooviks jätkata krediidiasutuste või investeerimisühinguga tehinguid; |
| --- | --- |

a)

kohustuse või kohustuste klassi kohustuste ja nõudeõiguste teisendamine kahjustaks funktsiooni rahastamise kättesaadavuse või vastaspooltest (näiteks vastaspooled riskide maandamisel), taristust või krediidiasutusele või investeerimisühingule sellistest teenuse osutajatest sõltuvuse tõttu, kes kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise järel ei saaks või ei sooviks jätkata krediidiasutuste või investeerimisühinguga tehinguid;

| b) | kõnealune kriitiline funktsioon on krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt kolmandatele isikutele osutatav teenus ja selle osutamine sõltub kohustuse katkematust toimimisest. |
| --- | --- |

b)

kõnealune kriitiline funktsioon on krediidiasutuse või investeerimisühingu poolt kolmandatele isikutele osutatav teenus ja selle osutamine sõltub kohustuse katkematust toimimisest.

2.   Kriisilahendusasutused võivad välistada ainult kohustused, mis on vajalikud riskijuhtimise (riskimaanduse) eesmärgil seoses kriitiliste funktsioonidega, kui on täidetud mõlemad järgmised tingimused:

| a) | riskijuhtimist (riskimaandust) tunnistatakse usaldatavusnõuete kohaldamise eesmärgil ja see on keskse tähtsusega kriitiliste funktsioonidega seotud tegevuse säilitamiseks; |
| --- | --- |

a)

riskijuhtimist (riskimaandust) tunnistatakse usaldatavusnõuete kohaldamise eesmärgil ja see on keskse tähtsusega kriitiliste funktsioonidega seotud tegevuse säilitamiseks;

| b) | krediidiasutusel või investeerimisühingul oleks võimatu mõistlikel tingimustel ja kriitilise funktsiooni säilitamise jaoks vajaliku aja jooksul asendada lõpetatud riskijuhtimise meedet. |
| --- | --- |

b)

krediidiasutusel või investeerimisühingul oleks võimatu mõistlikel tingimustel ja kriitilise funktsiooni säilitamise jaoks vajaliku aja jooksul asendada lõpetatud riskijuhtimise meedet.

3.   Kriisilahendusasutused võivad välistada kohustused ainult rahastamissuhte säilitamise eesmärgil, kui täidetud on mõlemad järgmised tingimused:

| a) | kriisilahendusasutuse hinnangul on rahastamine oluline kriitilise funktsiooni säilitamiseks; |
| --- | --- |

a)

kriisilahendusasutuse hinnangul on rahastamine oluline kriitilise funktsiooni säilitamiseks;

| b) | arvestades käesoleva määruse artiklit 6 oleks krediidiasutusel või investeerimisühingul võimatu asendada rahastamine kriitilise funktsiooni säilitamise jaoks vajaliku aja jooksul. |
| --- | --- |

b)

arvestades käesoleva määruse artiklit 6 oleks krediidiasutusel või investeerimisühingul võimatu asendada rahastamine kriitilise funktsiooni säilitamise jaoks vajaliku aja jooksul.

4.   Kriisilahendusasutused ei saa välistada kohustust või kohustuste klassi üksnes mis tahes järgmisel alusel:

| a) | selle tähtaeg; |
| --- | --- |

a)

selle tähtaeg;

| b) | rahastamiskulude oodatav suurenemine, mis ei ohusta kriitilise funktsiooni jätkumist; |
| --- | --- |

b)

rahastamiskulude oodatav suurenemine, mis ei ohusta kriitilise funktsiooni jätkumist;

| c) | oodatav võimalik tulevane kasu. |
| --- | --- |

c)

oodatav võimalik tulevane kasu.

5.   Kriisilahendusasutused võivad välistada kohustused või kohustuste klassi, kui see on vajalik ja proportsionaalne põhiäriliini säilitamiseks, kui selle kohustuse välistamine on oluline kriisilahendusmenetluses oleva krediidiasutuse või investeerimisühingu võime tagamiseks jätkata põhiliste pangaoperatsioonide ja -tehingute tegemist ning teenuste osutamist ning saavutada direktiivi 2014/59/EL artikli 31 lõike 2 punktides a ja b sätestatud kriisilahenduse eesmärgid.

Artikkel 8

Välistamine finantsraskuste ulatusliku levimise vältimiseks vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 punktile c

1.   Kui kriisilahendusasutused kaaluvad välistamist finantsraskuste mõju otsese ülekandumise ohu tõttu direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 punkti c kohaselt, tuleks neil võimalikult ulatuslikult hinnata kriisilahendusmenetluses oleva krediidiasutuse või investeerimisühingu seotust oma vastaspooltega.

Esimeses lõigus osutatud hindamine hõlmab kõiki järgmisi aspekte:

| a) | asjaomaste vastaspoolte suhtes olevate riskipositsioonide arvessevõtmine seoses riskiga, et selliste riskipositsioonide teisendamine võiks põhjustada uusi maksejõuetuse olukordi; |
| --- | --- |

a)

asjaomaste vastaspoolte suhtes olevate riskipositsioonide arvessevõtmine seoses riskiga, et selliste riskipositsioonide teisendamine võiks põhjustada uusi maksejõuetuse olukordi;

| b) | maksejõuetuse ohus olevate vastaspoolte süsteemne olulisus, eelkõige seoses teiste finantsturu osaliste ja finantsturu taristu pakkujatega. |
| --- | --- |

b)

maksejõuetuse ohus olevate vastaspoolte süsteemne olulisus, eelkõige seoses teiste finantsturu osaliste ja finantsturu taristu pakkujatega.

2.   Kui kriisilahendusasutus kaalub välistamist finantsraskuste mõju kaudse ülekandumise ohu tõttu direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 punkti c kohaselt, hindab ta võimalikult ulatuslikult sellise välistamise vajadust ja proportsionaalsust, mis põhineb mitmel objektiivsel asjakohasel näitajal. Näitajad võivad olla järgmised:

| a) | nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute arv, suurus ja omavaheline seotus, millel on kriisilahendusmenetluses oleva krediidiasutuse või investeerimisühinguga sarnased tunnused, niivõrd kuivõrd see võib põhjustada üldise usalduse vähenemise pangandussektoris või finantssüsteemis laiemalt; |
| --- | --- |

a)

nende krediidiasutuste ja investeerimisühingute arv, suurus ja omavaheline seotus, millel on kriisilahendusmenetluses oleva krediidiasutuse või investeerimisühinguga sarnased tunnused, niivõrd kuivõrd see võib põhjustada üldise usalduse vähenemise pangandussektoris või finantssüsteemis laiemalt;

| b) | nende füüsiliste isikute arv, keda kohustuste ja nõudeõiguste teisendamine võib otseselt ja kaudselt mõjutada, kriisilahenduse nähtavus ja meediakajastus, niivõrd kuivõrd see võib oluliselt ohustada üldist usaldust panganduse või finantssüsteemi vastu laiemalt; |
| --- | --- |

b)

nende füüsiliste isikute arv, keda kohustuste ja nõudeõiguste teisendamine võib otseselt ja kaudselt mõjutada, kriisilahenduse nähtavus ja meediakajastus, niivõrd kuivõrd see võib oluliselt ohustada üldist usaldust panganduse või finantssüsteemi vastu laiemalt;

| c) | nende vastaspoolte arv, suurus ja omavaheline seotus, keda kohustuste ja nõudeõiguste teisendamine mõjutab, sealhulgas pangandusvälise sektori turuosalised, ja nende kriitiliste funktsioonide olulisus, mida vastaspooled täidavad; |
| --- | --- |

c)

nende vastaspoolte arv, suurus ja omavaheline seotus, keda kohustuste ja nõudeõiguste teisendamine mõjutab, sealhulgas pangandusvälise sektori turuosalised, ja nende kriitiliste funktsioonide olulisus, mida vastaspooled täidavad;

| d) | vastaspoolte võimalused kasutada muid teenusepakkujaid selliste funktsioonide täitmiseks, mida on hinnatud asendatavaks, võttes arvesse konkreetset olukorda; |
| --- | --- |

d)

vastaspoolte võimalused kasutada muid teenusepakkujaid selliste funktsioonide täitmiseks, mida on hinnatud asendatavaks, võttes arvesse konkreetset olukorda;

| e) | see, kas paljud vastaspooled lõpetavad kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise tulemusena rahastamise või tehingute tegemise teiste krediidiasutuste ja investeerimisühingutega, või kas turud lõpetavad selliste turuosaliste suhtes teostatud kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise tulemusena nõuetekohase toimimise, eelkõige juhul, kui kaob üldine usaldus turu suhtes või tekib paanika; |
| --- | --- |

e)

see, kas paljud vastaspooled lõpetavad kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise tulemusena rahastamise või tehingute tegemise teiste krediidiasutuste ja investeerimisühingutega, või kas turud lõpetavad selliste turuosaliste suhtes teostatud kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise tulemusena nõuetekohase toimimise, eelkõige juhul, kui kaob üldine usaldus turu suhtes või tekib paanika;

| f) | lühiajalise rahastamise või suuremahuliste hoiuste ulatuslik tühistamine; |
| --- | --- |

f)

lühiajalise rahastamise või suuremahuliste hoiuste ulatuslik tühistamine;

| g) | nende krediidiasutuste või investeerimisühingute arv, suurus või olulisus, mida ohustavad varajase sekkumise tingimuste täitmine, või direktiivi 2014/59/EL artikli 32 lõike 4 kohane maksejõuetuse või tõenäolise maksejõuetusega seotud tingimuste täitmine; |
| --- | --- |

g)

nende krediidiasutuste või investeerimisühingute arv, suurus või olulisus, mida ohustavad varajase sekkumise tingimuste täitmine, või direktiivi 2014/59/EL artikli 32 lõike 4 kohane maksejõuetuse või tõenäolise maksejõuetusega seotud tingimuste täitmine;

| h) | kriitiliste funktsioonide seiskumise oht või selliste funktsioonide osutamise oluline kallinemine [mida tõendab turutingimuste muutumine nende funktsioonide või nende kättesaadavuse jaoks] või vastaspoolte ja muude turuosaliste ootused; |
| --- | --- |

h)

kriitiliste funktsioonide seiskumise oht või selliste funktsioonide osutamise oluline kallinemine [mida tõendab turutingimuste muutumine nende funktsioonide või nende kättesaadavuse jaoks] või vastaspoolte ja muude turuosaliste ootused;

| i) | krediidiasutuste ja investeerimisühingute aktsiahindade või nende hoitavate varade hindade ulatuslik ja märkimisväärne langus, eelkõige siis, kui see võib mõjutada nende kapitalipositsiooni; |
| --- | --- |

i)

krediidiasutuste ja investeerimisühingute aktsiahindade või nende hoitavate varade hindade ulatuslik ja märkimisväärne langus, eelkõige siis, kui see võib mõjutada nende kapitalipositsiooni;

| j) | krediidiasutustele ja investeerimisühingutele kättesaadava lühi- ja pikaajalise rahastamise üldine ja ulatuslik vähenemine; |
| --- | --- |

j)

krediidiasutustele ja investeerimisühingutele kättesaadava lühi- ja pikaajalise rahastamise üldine ja ulatuslik vähenemine;

| k) | märkimisväärsed häired pankadevahelise rahastamise turul, mida tõendab võimendustagatise nõuete oluline suurenemine ja krediidiasutustele ja investeerimisühingutele kättesaadavate tagatiste vähenemine; |
| --- | --- |

k)

märkimisväärsed häired pankadevahelise rahastamise turul, mida tõendab võimendustagatise nõuete oluline suurenemine ja krediidiasutustele ja investeerimisühingutele kättesaadavate tagatiste vähenemine;

| l) | krediidiriski kindlustushindade ulatuslik ja oluline suurenemine või krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsolukorra seisukohast oluliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute või teiste turuosaliste krediidireitingute halvenemine. |
| --- | --- |

l)

krediidiriski kindlustushindade ulatuslik ja oluline suurenemine või krediidiasutuste ja investeerimisühingute finantsolukorra seisukohast oluliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute või teiste turuosaliste krediidireitingute halvenemine.

Artikkel 9

Välistamine väärtuse vähenemise vältimiseks vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 44 lõike 3 punktile d

1.   Kriisilahendusasutused võivad välistada kohustuse või kohustuste klassi teisendamise, kui selline välistamine hoiab ära väärtuse vähenemise, nii et välistamata kohustuste omanikud oleksid paremas positsioonis, kui nad oleksid kohustuste teisendamise korral.

2.   Selleks et hinnata, kas lõikes 1 sätestatud tingimus on täidetud, võrdlevad ja hindavad kriisilahendusasutused vastavalt direktiivi 2014/59/EL artikli 36 lõikele 16 ja artikli 49 lõikele 5 kohustuste ja nõudeõiguste võimaliku teisendamise või nende teisendamata jätmise tulemusi kõigi võlausaldajate jaoks.

Artikkel 10

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. veebruar 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 173, 12.6.2014, lk 190.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1).

2

---

| 1.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/21

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2016/861,

18. veebruar 2016,

millega parandatakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) nr 528/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse optsioonide muid riske kui deltarisk tururiski standardmeetodi puhul, ning millega parandatakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) nr 604/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega kvalitatiivsete ja asjakohaste kvantitatiivsete kriteeriumide kohta, mille alusel määratakse kindlaks selliste töötajate kategooriad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ, (1) eriti selle artikli 94 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta, (2) eriti selle artikli 329 lõike 3 kolmandat lõiku, artikli 352 lõike 6 kolmandat lõiku ja artikli 358 lõike 4 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 329 lõikes 3, artikli 352 lõike 6 kolmandas lõigus ja artikli 358 lõike 4 kolmandas lõigus on sätestatud, et Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) töötab välja eri meetodid, mis kajastavad krediidiasutuste ja investeerimisühingute omavahendite nõuetes lisaks deltariskile ka muid riske viisil, mis on proportsionaalne krediidiasutuste ja investeerimisühingute selle tegevuse ulatuse ja keerukusega, mis on seotud optsioonide ja ostutähtedega. Seda arvestades töötas EBA välja asjaomaste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, mille komisjon kinnitas ja võttis vastu komisjoni delegeeritud määrusena (EL) nr 528/2014 (3). |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 329 lõikes 3, artikli 352 lõike 6 kolmandas lõigus ja artikli 358 lõike 4 kolmandas lõigus on sätestatud, et Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) töötab välja eri meetodid, mis kajastavad krediidiasutuste ja investeerimisühingute omavahendite nõuetes lisaks deltariskile ka muid riske viisil, mis on proportsionaalne krediidiasutuste ja investeerimisühingute selle tegevuse ulatuse ja keerukusega, mis on seotud optsioonide ja ostutähtedega. Seda arvestades töötas EBA välja asjaomaste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, mille komisjon kinnitas ja võttis vastu komisjoni delegeeritud määrusena (EL) nr 528/2014 (3).

| (2) | Direktiiviga 2013/36/EL kehtestatud usaldatavusnõuete täitmise järelevalve raamistikus nõutakse, et kõik krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kindlaks määrama kõik töötajad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili. Kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõikega 2 töötas EBA välja asjaomaste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, mille komisjon kinnitas ja võttis vastu komisjoni delegeeritud määrusena (EL) nr 604/2014 (4). |
| --- | --- |

(2)

Direktiiviga 2013/36/EL kehtestatud usaldatavusnõuete täitmise järelevalve raamistikus nõutakse, et kõik krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad kindlaks määrama kõik töötajad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili. Kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 94 lõikega 2 töötas EBA välja asjaomaste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, mille komisjon kinnitas ja võttis vastu komisjoni delegeeritud määrusena (EL) nr 604/2014 (4).

| (3) | Delegeeritud määruses (EL) nr 528/2014 ja delegeeritud määruses (EL) nr 604/2014 on mõned vead, mis tuleb parandada. |
| --- | --- |

(3)

Delegeeritud määruses (EL) nr 528/2014 ja delegeeritud määruses (EL) nr 604/2014 on mõned vead, mis tuleb parandada.

| (4) | Delegeeritud määruse (EL) nr 528/2014 kohaselt peaksid lihtsustatud meetodit saama kasutada üksnes need krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes ainult ostavad optsioone ja ostutähti, kuid neil ei peaks olema kohustust seda lähenemisviisi kohaldada. Seetõttu on asjakohane parandada delegeeritud määruse (EL) nr 528/2014 artikli 2 sõnastust, mis kohustab kõnealuseid krediidiasutusi ja investeerimisühinguid kasutama lihtsustatud meetodit ega takista teistel krediidiasutustel ja investeerimisühingutel samuti kasutamast kõnealust lähenemisviisi. |
| --- | --- |

(4)

Delegeeritud määruse (EL) nr 528/2014 kohaselt peaksid lihtsustatud meetodit saama kasutada üksnes need krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes ainult ostavad optsioone ja ostutähti, kuid neil ei peaks olema kohustust seda lähenemisviisi kohaldada. Seetõttu on asjakohane parandada delegeeritud määruse (EL) nr 528/2014 artikli 2 sõnastust, mis kohustab kõnealuseid krediidiasutusi ja investeerimisühinguid kasutama lihtsustatud meetodit ega takista teistel krediidiasutustel ja investeerimisühingutel samuti kasutamast kõnealust lähenemisviisi.

| (5) | Delegeeritud määruse (EL) nr 604/2014 artikli 4 lõike 1 punkti c tuleks muuta nii, et see hõlmaks kõiki töötajaid, kes kuuluvad töötasu kogusumma poolest samasse töötasuvahemikku kõrgema juhtkonna ja riski võtjatega kui olulise riski võtjad ehk nendega, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili. |
| --- | --- |

(5)

Delegeeritud määruse (EL) nr 604/2014 artikli 4 lõike 1 punkti c tuleks muuta nii, et see hõlmaks kõiki töötajaid, kes kuuluvad töötasu kogusumma poolest samasse töötasuvahemikku kõrgema juhtkonna ja riski võtjatega kui olulise riski võtjad ehk nendega, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili.

| (6) | Käesolev määrus põhineb EBA poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev määrus põhineb EBA poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (7) | EBA on läbi viinud avaliku konsultatsiooni regulatiivsete tehniliste standardite esialgse eelnõu kohta, mida käesoleva määrusega parandatakse, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (5) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult. |
| --- | --- |

(7)

EBA on läbi viinud avaliku konsultatsiooni regulatiivsete tehniliste standardite esialgse eelnõu kohta, mida käesoleva määrusega parandatakse, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud arvamust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (5) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult.

| (8) | Tagamaks, et regulatiivseid tehnilisi standardeid saaks õigesti kohaldada võimalikult kiiresti, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(8)

Tagamaks, et regulatiivseid tehnilisi standardeid saaks õigesti kohaldada võimalikult kiiresti, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) nr 528/2014 parandus

Delegeeritud määruse (EL) nr 528/2014 artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Üksnes need krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes ainult ostavad optsioone ja ostutähti, võivad kasutada lihtsustatud meetodit.“

Artikkel 2

Delegeeritud määruse (EL) nr 604/2014 parandus

Delegeeritud määruse (EL) nr 604/2014 artikli 4 lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:

| „c) | töötajale määrati eelneval majandusaastal töötasu kogusummas, mis on vähemalt sama suur kui väikseim kogutöötasu, mis määrati kõnealusel majandusaastal kõrgema juhtkonna liikmele või töötajale, kes vastab mis tahes kriteeriumile, mis on sätestatud artikli 3 punktis 1, 5, 6, 8, 11, 12, 13 või 14.“ |
| --- | --- |

„c)

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. veebruar 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 27.6.2013, lk 338.

1

(2)  
  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

2

(3)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 528/2014, 12. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, milles käsitletakse optsioonide muid riske kui deltarisk tururiski standardmeetodi puhul (ELT L 148, 20.5.2014, lk 29).

3

(4)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 604/2014, 4. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega kvalitatiivsete ja asjakohaste kvantitatiivsete kriteeriumide kohta, mille alusel määratakse kindlaks selliste töötajate kategooriad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse või investeerimisühingu riskiprofiili (ELT L 167, 6.6.2014, lk 30).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

5

---

| 1.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/24

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/862,

31. mai 2016,

millega keeldutakse lubamast esitada toidu kohta teatavat tervisealast väidet, milles ei osutata haigestumise riski vähendamisele ega laste arengule ja tervisele

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1924/2006 on keelatud esitada toidu kohta tervisealaseid väiteid, kui komisjon ei ole kõnealuse määruse kohaselt selleks luba andnud ja kui need väited ei ole esitatud lubatud väidete nimekirjas. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1924/2006 on keelatud esitada toidu kohta tervisealaseid väiteid, kui komisjon ei ole kõnealuse määruse kohaselt selleks luba andnud ja kui need väited ei ole esitatud lubatud väidete nimekirjas.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 1924/2006 on ka sätestatud, et toidukäitlejad võivad esitada tervisealaste väidete loataotlusi liikmesriigi pädevale asutusele. Liikmesriigi pädev asutus peab edastama nõuetekohased taotlused teaduslikuks hindamiseks Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) (edaspidi „toiduohutusamet“) ning samuti komisjonile ja liikmesriikidele teadmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 1924/2006 on ka sätestatud, et toidukäitlejad võivad esitada tervisealaste väidete loataotlusi liikmesriigi pädevale asutusele. Liikmesriigi pädev asutus peab edastama nõuetekohased taotlused teaduslikuks hindamiseks Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) (edaspidi „toiduohutusamet“) ning samuti komisjonile ja liikmesriikidele teadmiseks.

| (3) | Komisjon peab tervisealaste väidete lubamise kohta otsuse tegemisel võtma arvesse toiduohutusameti arvamust. On kindlaks tehtud, et teatavatel juhtudel ei ole üksnes teadusliku riskihindamise teel võimalik saada kogu teavet, millel riskijuhtimise otsus peaks põhinema, ning seepärast tuleks arvesse võtta ka muid vaadeldava küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon peab tervisealaste väidete lubamise kohta otsuse tegemisel võtma arvesse toiduohutusameti arvamust. On kindlaks tehtud, et teatavatel juhtudel ei ole üksnes teadusliku riskihindamise teel võimalik saada kogu teavet, millel riskijuhtimise otsus peaks põhinema, ning seepärast tuleks arvesse võtta ka muid vaadeldava küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid.

| (4) | Pärast seda, kui Oy Karl Fazer AB oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses juuretisega valmistatud kiudainerikka rukkileivaga ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemisega (küsimus nr EFSA-Q-2014-00012) (2). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Juuretisega valmistatud kiudainerikka rukkileiva tarbimine aitab kaasa glükeemilise reaktsiooni vähenemisele ja sellega seotud söömisjärgse insuliinireaktsiooni vähenemisele“. Toiduohutusameti taotlusel täpsustas taotleja, et väidetava mõjuga seoses tuleks juuretisega valmistatud kiudainerikast rukkileiba võrrelda glükoosiga. |
| --- | --- |

(4)

Pärast seda, kui Oy Karl Fazer AB oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi toiduohutusamet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses juuretisega valmistatud kiudainerikka rukkileivaga ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemisega (küsimus nr EFSA-Q-2014-00012) (2). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Juuretisega valmistatud kiudainerikka rukkileiva tarbimine aitab kaasa glükeemilise reaktsiooni vähenemisele ja sellega seotud söömisjärgse insuliinireaktsiooni vähenemisele“. Toiduohutusameti taotlusel täpsustas taotleja, et väidetava mõjuga seoses tuleks juuretisega valmistatud kiudainerikast rukkileiba võrrelda glükoosiga.

| (5) | Komisjon ja liikmesriigid said 8. oktoobril 2014 toiduohutusameti teadusliku arvamuse, milles jõuti esitatud andmete põhjal järeldusele, et võrreldes glükoosiga on peaaegu mis tahes toidu tarbimise ja veres söömisjärgse glükoosisisalduse vähenemise vahel põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon ja liikmesriigid said 8. oktoobril 2014 toiduohutusameti teadusliku arvamuse, milles jõuti esitatud andmete põhjal järeldusele, et võrreldes glükoosiga on peaaegu mis tahes toidu tarbimise ja veres söömisjärgse glükoosisisalduse vähenemise vahel põhjuslik seos.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 6 lõike 1 ja artikli 13 lõike 1 kohaselt peavad tervisealased väited põhinema üldtunnustatud teaduslikel tõenditel. Loa võib põhjendatult jätta andmata, kui tervisealane väide ei vasta määruse (EÜ) nr 1924/2006 muudele üld- ja erinõuetele, isegi kui toiduohutusameti teaduslik hinnang oli soosiv. Toiduohutusameti teaduslikus arvamuses märgiti, et kui süsivesikuid sisaldavatest toiduainetest saadavaid võrreldavaid koguseid süsivesikuid testitakse, vähendaks peaaegu mis tahes süsivesikuid sisaldav toiduaine söömisjärgset glükeemilist reaktsiooni, võrreldes glükoosi tarbimisest tuleneva vere glükoosisisalduse suurenemisega. Lisaks sedastas toiduohutusamet, et glükoosiga võrreldes tekitaksid vähese süsivesikusisaldusega või omastavaid süsivesikuid mittesisaldavad toiduained samuti väiksemat söömisjärgset glükoosisisalduse suurenemist veres. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 6 lõike 1 ja artikli 13 lõike 1 kohaselt peavad tervisealased väited põhinema üldtunnustatud teaduslikel tõenditel. Loa võib põhjendatult jätta andmata, kui tervisealane väide ei vasta määruse (EÜ) nr 1924/2006 muudele üld- ja erinõuetele, isegi kui toiduohutusameti teaduslik hinnang oli soosiv. Toiduohutusameti teaduslikus arvamuses märgiti, et kui süsivesikuid sisaldavatest toiduainetest saadavaid võrreldavaid koguseid süsivesikuid testitakse, vähendaks peaaegu mis tahes süsivesikuid sisaldav toiduaine söömisjärgset glükeemilist reaktsiooni, võrreldes glükoosi tarbimisest tuleneva vere glükoosisisalduse suurenemisega. Lisaks sedastas toiduohutusamet, et glükoosiga võrreldes tekitaksid vähese süsivesikusisaldusega või omastavaid süsivesikuid mittesisaldavad toiduained samuti väiksemat söömisjärgset glükoosisisalduse suurenemist veres.

| (7) | Määruses (EÜ) nr 1924/2006 on väide määratletud kui sõnum või esitus, mis väidab, viitab või annab mõista, et toiduainel on teatavad omadused. Juuretisega valmistatud kiudainerikast rukkileiba ja söömisjärgset glükeemilist reaktsiooni käsitlev väide viitaks sellele, et juuretisega valmistatud kiudainerikkal rukkileival on glükoosiga võrreldes söömisjärgset glükeemilist reaktsiooni vähendavad omadused, samas kui selline toime on peaaegu kõigil toiduainetel. Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 3 teise lõigu punkti a kohaselt ei tohi tervisealaste väidete kasutamine olla eksitav. Väide, millega viidatakse sellele, et konkreetsel toiduainel on teatavad kasulikud omadused, mis on tegelikkuses olemas peaaegu kõikidel toiduainetel, oleks eksitav. |
| --- | --- |

(7)

Määruses (EÜ) nr 1924/2006 on väide määratletud kui sõnum või esitus, mis väidab, viitab või annab mõista, et toiduainel on teatavad omadused. Juuretisega valmistatud kiudainerikast rukkileiba ja söömisjärgset glükeemilist reaktsiooni käsitlev väide viitaks sellele, et juuretisega valmistatud kiudainerikkal rukkileival on glükoosiga võrreldes söömisjärgset glükeemilist reaktsiooni vähendavad omadused, samas kui selline toime on peaaegu kõigil toiduainetel. Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 3 teise lõigu punkti a kohaselt ei tohi tervisealaste väidete kasutamine olla eksitav. Väide, millega viidatakse sellele, et konkreetsel toiduainel on teatavad kasulikud omadused, mis on tegelikkuses olemas peaaegu kõikidel toiduainetel, oleks eksitav.

| (8) | Eespool osutatut arvesse võttes ei vasta juuretisega valmistatud kiudainerikka rukkileiva tarbimist ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemist käsitlev väide määruse (EÜ) nr 1924/2006 nõuetele ning seega ei tuleks seda lisada lubatud tervisealaste väidete nimekirja. |
| --- | --- |

(8)

Eespool osutatut arvesse võttes ei vasta juuretisega valmistatud kiudainerikka rukkileiva tarbimist ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemist käsitlev väide määruse (EÜ) nr 1924/2006 nõuetele ning seega ei tuleks seda lisada lubatud tervisealaste väidete nimekirja.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmete kindlaksmääramisel on arvesse võetud taotleja märkusi, mis on komisjonile edastatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 16 lõikele 6. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmete kindlaksmääramisel on arvesse võetud taotleja märkusi, mis on komisjonile edastatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 16 lõikele 6.

| (10) | Liikmesriikidega on konsulteeritud, |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriikidega on konsulteeritud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud tervisealast väidet ei lisata määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõikes 3 sätestatud liidu lubatud väidete nimekirja.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. mai 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 404, 30.12.2006, lk 9.

1

(2)  EFSA Journal (2014);12(10):3837.

2

---

LISA

Tagasilükatud tervisealane väide

| Taotlus – määruse (EÜ) nr 1924/2006 asjakohased sätted | Toitaine, aine, toit või toidugrupp | Väide | EFSA arvamuse viide |
| --- | --- | --- | --- |
| Artikli 13 lõike 5 kohane tervisealane väide, mis põhineb uutel teaduslikel andmetel ja/või sisaldab konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust | Juuretisega valmistatud kiudainerikas rukkileib | Söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemine glükoosiga võrreldes | Q-2014-00012 |

Taotlus – määruse (EÜ) nr 1924/2006 asjakohased sätted

Toitaine, aine, toit või toidugrupp

Väide

EFSA arvamuse viide

Artikli 13 lõike 5 kohane tervisealane väide, mis põhineb uutel teaduslikel andmetel ja/või sisaldab konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust

Juuretisega valmistatud kiudainerikas rukkileib

Söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemine glükoosiga võrreldes

Q-2014-00012

---

| 1.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2016/863,

31. mai 2016,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) VII ja VIII lisa seoses nahasöövituse/-ärrituse, raske silmakahjustuse / silmade ärrituse ja akuutse toksilisusega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 2 ja artiklit 131,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 13 lõikes 2 on sätestatud, et katsemeetodeid, mida kasutatakse, et saada kõnealuses määruses nõutud teavet ainete iseloomulikke omaduste kohta, vaadatakse korrapäraselt läbi ja neid täiustatakse eesmärgiga vähendada selgroogsete loomadega tehtavaid katseid ja neis kasutatavate loomade arvu. Kui asjakohased valideeritud katsemeetodid tehakse kättesaadavaks, tuleb vajaduse korral muuta komisjoni määrust (EÜ) nr 440/2008 (2) ja määruse (EÜ) nr 1907/2006 lisasid selleks, et loomkatseid asendada, vähendada või optimeerida. Arvesse tuleb võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/63/EL (3) sätestatud asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtteid. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 13 lõikes 2 on sätestatud, et katsemeetodeid, mida kasutatakse, et saada kõnealuses määruses nõutud teavet ainete iseloomulikke omaduste kohta, vaadatakse korrapäraselt läbi ja neid täiustatakse eesmärgiga vähendada selgroogsete loomadega tehtavaid katseid ja neis kasutatavate loomade arvu. Kui asjakohased valideeritud katsemeetodid tehakse kättesaadavaks, tuleb vajaduse korral muuta komisjoni määrust (EÜ) nr 440/2008 (2) ja määruse (EÜ) nr 1907/2006 lisasid selleks, et loomkatseid asendada, vähendada või optimeerida. Arvesse tuleb võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/63/EL (3) sätestatud asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtteid.

| (2) | Määrusega (EÜ) nr 1907/2006 on ette nähtud nõuded nii ainetena kui ka segu või toote koostises esinevate ELis toodetud või ELi imporditud ainete registreerimiseks. Registreerimisnõuete täitmiseks peavad registreerijad esitama vajaduse korral määrusega (EÜ) nr 1907/2006 nõutava teabe. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ) nr 1907/2006 on ette nähtud nõuded nii ainetena kui ka segu või toote koostises esinevate ELis toodetud või ELi imporditud ainete registreerimiseks. Registreerimisnõuete täitmiseks peavad registreerijad esitama vajaduse korral määrusega (EÜ) nr 1907/2006 nõutava teabe.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1907/2006 kohaselt on in vivo uuringud vajalikud teabe saamiseks määruse (EÜ) nr 1907/2006 VIII lisa punktides 8.1 ja 8.2 osutatud nahaärrituse ja silmade ärrituse kohta. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 kohaselt on in vivo uuringud vajalikud teabe saamiseks määruse (EÜ) nr 1907/2006 VIII lisa punktides 8.1 ja 8.2 osutatud nahaärrituse ja silmade ärrituse kohta.

| (4) | Viimastel aastatel on tehtud tähtsaid teadusalaseid edusamme nahasöövitust/-ärritust ja rasket silmakahjustust / silmade ärritust käsitlevate alternatiivsete katsemeetodite väljatöötamisel. Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) on rahvusvaheliselt heaks kiitnud mitmed alternatiivseid katsemeetodeid hõlmavad katsesuunised, mis on lisatud määrusesse (EÜ) nr 440/2008. |
| --- | --- |

(4)

Viimastel aastatel on tehtud tähtsaid teadusalaseid edusamme nahasöövitust/-ärritust ja rasket silmakahjustust / silmade ärritust käsitlevate alternatiivsete katsemeetodite väljatöötamisel. Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) on rahvusvaheliselt heaks kiitnud mitmed alternatiivseid katsemeetodeid hõlmavad katsesuunised, mis on lisatud määrusesse (EÜ) nr 440/2008.

| (5) | Nahasöövituse/-ärrituse puhul saab aine klassifitseerimiseks ja riskihindamiseks piisavat teavet enamasti üksnes in vitro uuringute alusel. Järelduse võib teha ühe in vitro katsemeetodi alusel, kui tulemus võimaldab teha vahetu usaldusväärse otsuse klassifitseerimise või klassifitseerimata jätmise kohta, või kombineerides kaht in vitro katsemeetodit, millest üks hõlmab nahaärritust ja teine nahasöövitust. Teatavatel erandjuhtudel on siiski vaja in vivo uuringuid ainete puhul, mida toodetakse või imporditakse vähemalt 10 tonni, nt juhul, kui uuritav aine ei kuulu katsemeetodite kasutusvaldkonda või kui kõikehõlmavast in vitro katsete kogumist ei ole võimalik teha ammendavaid järeldusi. |
| --- | --- |

(5)

Nahasöövituse/-ärrituse puhul saab aine klassifitseerimiseks ja riskihindamiseks piisavat teavet enamasti üksnes in vitro uuringute alusel. Järelduse võib teha ühe in vitro katsemeetodi alusel, kui tulemus võimaldab teha vahetu usaldusväärse otsuse klassifitseerimise või klassifitseerimata jätmise kohta, või kombineerides kaht in vitro katsemeetodit, millest üks hõlmab nahaärritust ja teine nahasöövitust. Teatavatel erandjuhtudel on siiski vaja in vivo uuringuid ainete puhul, mida toodetakse või imporditakse vähemalt 10 tonni, nt juhul, kui uuritav aine ei kuulu katsemeetodite kasutusvaldkonda või kui kõikehõlmavast in vitro katsete kogumist ei ole võimalik teha ammendavaid järeldusi.

| (6) | Raske silmakahjustuse / silmade ärrituse jaoks on olemas in vitro katsemeetodite valik, millest sageli piisab, et saada piisavat teavet aine klassifitseerimiseks ja riskihindamiseks. Järelduse selle kohta, milline on aine potentsiaal kõnealust toimet silmale põhjustada, võib teha ühe katsemeetodi alusel, kui tulemus võimaldab teha vahetu usaldusväärse otsuse klassifitseerimise või klassifitseerimata jätmise kohta, või kahe või enama katsemeetodi kombineerimise põhjal. Teatavatel juhtudel on siiski vaja in vivo uuringuid ainete puhul, mida toodetakse või imporditakse vähemalt 10 tonni, nt juhul, kui uuritav aine ei kuulu katsemeetodite kasutusvaldkonda või kui kõikehõlmavast in vitro katsete seeriast ei ole võimalik teha ammendavaid järeldusi. |
| --- | --- |

(6)

Raske silmakahjustuse / silmade ärrituse jaoks on olemas in vitro katsemeetodite valik, millest sageli piisab, et saada piisavat teavet aine klassifitseerimiseks ja riskihindamiseks. Järelduse selle kohta, milline on aine potentsiaal kõnealust toimet silmale põhjustada, võib teha ühe katsemeetodi alusel, kui tulemus võimaldab teha vahetu usaldusväärse otsuse klassifitseerimise või klassifitseerimata jätmise kohta, või kahe või enama katsemeetodi kombineerimise põhjal. Teatavatel juhtudel on siiski vaja in vivo uuringuid ainete puhul, mida toodetakse või imporditakse vähemalt 10 tonni, nt juhul, kui uuritav aine ei kuulu katsemeetodite kasutusvaldkonda või kui kõikehõlmavast in vitro katsete seeriast ei ole võimalik teha ammendavaid järeldusi.

| (7) | VIII lisa punkte 8.1 ja 8.2 tuleks seega muuta, et standardandmete nõue kehtiks in vitro uuringute puhul, kehtestades tingimused, mille alusel kehtib jätkuvalt nahasöövituse/nahaärrituse ja raske silmakahjustuse / silmade ärrituse in vivo uuringu standardandmete nõue. Olemasolevatest nahaärrituse ja silmade ärrituse in vivo uuringutest saadavat asjakohast teavet võib siiski kasutada standardandmete nõude täitmiseks kogusest sõltumata. |
| --- | --- |

(7)

VIII lisa punkte 8.1 ja 8.2 tuleks seega muuta, et standardandmete nõue kehtiks in vitro uuringute puhul, kehtestades tingimused, mille alusel kehtib jätkuvalt nahasöövituse/nahaärrituse ja raske silmakahjustuse / silmade ärrituse in vivo uuringu standardandmete nõue. Olemasolevatest nahaärrituse ja silmade ärrituse in vivo uuringutest saadavat asjakohast teavet võib siiski kasutada standardandmete nõude täitmiseks kogusest sõltumata.

| (8) | Lisaks tuleks läbi vaadata VII lisa punktides 8.1 ja 8.2 osutatud nõutavad standardandmed ja kohandamiseeskirjad ning VIII lisa punktides 8.1 ja 8.2 osutatud kohandamiseeskirjad, et kõrvaldada kattuvus VI ja XI lisas ning VII ja VIII lisa sissejuhatavas osas esitatud eeskirjadega, mis on seotud olemasolevate andmete läbivaatamisega ja loobumisega toksikoloogiliste näitajate uuringutest, kui olemasolevast teabest nähtub, et aine vastab kõnealuse toksikoloogilise näitaja klassifitseerimise tingimustele, või selleks, et selgitada teatavatel tingimustel tuleohtlike ainete uuringutest loobumise tegelikku tähendust. Kui viidatakse ainete klassifikatsioonile, tuleks ajakohastada kohandamiseeskirju, et võtta arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1272/2008 (4) kasutatud terminoloogiat. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks tuleks läbi vaadata VII lisa punktides 8.1 ja 8.2 osutatud nõutavad standardandmed ja kohandamiseeskirjad ning VIII lisa punktides 8.1 ja 8.2 osutatud kohandamiseeskirjad, et kõrvaldada kattuvus VI ja XI lisas ning VII ja VIII lisa sissejuhatavas osas esitatud eeskirjadega, mis on seotud olemasolevate andmete läbivaatamisega ja loobumisega toksikoloogiliste näitajate uuringutest, kui olemasolevast teabest nähtub, et aine vastab kõnealuse toksikoloogilise näitaja klassifitseerimise tingimustele, või selleks, et selgitada teatavatel tingimustel tuleohtlike ainete uuringutest loobumise tegelikku tähendust. Kui viidatakse ainete klassifikatsioonile, tuleks ajakohastada kohandamiseeskirju, et võtta arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1272/2008 (4) kasutatud terminoloogiat.

| (9) | Akuutse toksilisusega seoses on määruse (EÜ) nr 1907/2006 VIII lisa punktiga 8.5 lisaks suu kaudu manustamisega seotud katsetele (VII lisa punkt 8.5.1) ette nähtud nõutavad standardandmed mittegaasiliste ainete kohta vähemalt veel ühe manustamisviisi korral (sissehingamine või kokkupuude naha kaudu), sõltuvalt tõenäolisest kokkupuuteviisist inimestega. Ägeda toksilisuse in vivo uuringutel põhinev hiljutine teaduslik analüüs on näidanud, et ained, mis ei ole suu kaudu manustamisel toksilised, ei ole suure tõenäosusega toksilised ka kokkupuutel nahaga. Seega ei anna kõnealuste ainete katsetamine nahakaudse kokkupuute suhtes olulist teavet nende ohutuse hindamiseks. Määruse (EÜ) nr 1907/2006 VIII lisa punkti 8.5 tuleks seega muuta, et võimaldada kõnealuste ainete puhul nahatestidest loobuda. |
| --- | --- |

(9)

Akuutse toksilisusega seoses on määruse (EÜ) nr 1907/2006 VIII lisa punktiga 8.5 lisaks suu kaudu manustamisega seotud katsetele (VII lisa punkt 8.5.1) ette nähtud nõutavad standardandmed mittegaasiliste ainete kohta vähemalt veel ühe manustamisviisi korral (sissehingamine või kokkupuude naha kaudu), sõltuvalt tõenäolisest kokkupuuteviisist inimestega. Ägeda toksilisuse in vivo uuringutel põhinev hiljutine teaduslik analüüs on näidanud, et ained, mis ei ole suu kaudu manustamisel toksilised, ei ole suure tõenäosusega toksilised ka kokkupuutel nahaga. Seega ei anna kõnealuste ainete katsetamine nahakaudse kokkupuute suhtes olulist teavet nende ohutuse hindamiseks. Määruse (EÜ) nr 1907/2006 VIII lisa punkti 8.5 tuleks seega muuta, et võimaldada kõnealuste ainete puhul nahatestidest loobuda.

| (10) | Koostöös liikmesriikide ja sidusrühmadega peaks ECHA välja töötama juhenddokumendid, mis käsitlevad määruse (EÜ) nr 1907/2006 kohaldamiseks käesolevas määruses sätestatud katsemeetodeid ja nõutavatest standardandmetest loobumise võimalusi. Seejuures peaks ECHA võtma täielikult arvesse OECD, aga ka muude asjakohaste teadus- ja eksperdirühmade tehtud tööd. |
| --- | --- |

(10)

Koostöös liikmesriikide ja sidusrühmadega peaks ECHA välja töötama juhenddokumendid, mis käsitlevad määruse (EÜ) nr 1907/2006 kohaldamiseks käesolevas määruses sätestatud katsemeetodeid ja nõutavatest standardandmetest loobumise võimalusi. Seejuures peaks ECHA võtma täielikult arvesse OECD, aga ka muude asjakohaste teadus- ja eksperdirühmade tehtud tööd.

| (11) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1907/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1907/2006 vastavalt muuta.

| (12) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 VII ja VIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. mai 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 440/2008, 30. mai 2008, millega kehtestatakse katsemeetodid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) (ELT L 142, 31.5.2008, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/63/EL, 22. september 2010, teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta (ELT L 276, 20.10.2010, lk 33).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1272/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

4

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 VII ja VIII lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | VII lisa punktid 8.1 ja 8.2 asendatakse järgmisega:












  „8.1. | Nahasöövitus/-ärritus |
| --- | --- | --- |

1)

VII lisa punktid 8.1 ja 8.2 asendatakse järgmisega:

„8.1.

Nahasöövitus/-ärritus

| 8.1. | Uuringut või uuringuid ei ole tarvis teha, kui:






  — | aine on tugev hape (pH ≤ 2,0) või alus (pH ≥ 11,5) ja kättesaadavast teabest nähtub, et see tuleb klassifitseerida nahka söövitavaks (kategooria 1); või |
| --- | --- | --- |

8.1.

Uuringut või uuringuid ei ole tarvis teha, kui:

—

aine on tugev hape (pH ≤ 2,0) või alus (pH ≥ 11,5) ja kättesaadavast teabest nähtub, et see tuleb klassifitseerida nahka söövitavaks (kategooria 1); või

| — | aine on isesüttiv õhu käes või vee või niiskusega kokkupuutel toatemperatuuril; või |
| --- | --- |

—

aine on isesüttiv õhu käes või vee või niiskusega kokkupuutel toatemperatuuril; või

| — | aine klassifitseeritakse akuutselt toksiliseks kokkupuutel nahaga (kategooria 1); või |
| --- | --- |

—

aine klassifitseeritakse akuutselt toksiliseks kokkupuutel nahaga (kategooria 1); või

| — | akuutse toksilisuse uuring kokkupuutel nahaga ei näita nahaärritust kuni piirannuse tasemeni (2 000  mg/kg kehakaal). |
| --- | --- |

—

akuutse toksilisuse uuring kokkupuutel nahaga ei näita nahaärritust kuni piirannuse tasemeni (2 000  mg/kg kehakaal).

Kui ühe punktide 8.1.1 või 8.1.2 kohase uuringu tulemuste põhjal on võimalik aine üheselt klassifitseerida või otsustada lõplikult nahaärritust tekitava toime puudumise üle, ei ole vaja teist uuringut teha.

| 8.1.1. | Nahasöövitus, in vitro |
| --- | --- |

8.1.1.

Nahasöövitus, in vitro

| 8.1.2. | Nahaärritus, in vitro |
| --- | --- |

8.1.2.

Nahaärritus, in vitro

| 8.2. | Raske silmakahjustus / silmade ärritus |
| --- | --- |

8.2.

Raske silmakahjustus / silmade ärritus

| 8.2. | Uuringut või uuringuid ei ole tarvis teha, kui:






  — | aine klassifitseeritakse nahka söövitavaks ja klassifitseeritakse sellest tulenevalt rasket silmakahjustust põhjustavaks (kategooria 1); või |
| --- | --- | --- |

8.2.

Uuringut või uuringuid ei ole tarvis teha, kui:

—

aine klassifitseeritakse nahka söövitavaks ja klassifitseeritakse sellest tulenevalt rasket silmakahjustust põhjustavaks (kategooria 1); või

| — | aine klassifitseeritakse nahka ärritavaks ja kättesaadavast teabest nähtub, et see tuleb klassifitseerida silmi ärritavaks (kategooria 2); või |
| --- | --- |

—

aine klassifitseeritakse nahka ärritavaks ja kättesaadavast teabest nähtub, et see tuleb klassifitseerida silmi ärritavaks (kategooria 2); või

| — | aine on tugev hape (pH ≤ 2,0) või alus (pH ≥ 11,5) ja kättesaadavast teabest nähtub, et see tuleb klassifitseerida rasket silmakahjustust põhjustavaks (kategooria 1); või |
| --- | --- |

—

aine on tugev hape (pH ≤ 2,0) või alus (pH ≥ 11,5) ja kättesaadavast teabest nähtub, et see tuleb klassifitseerida rasket silmakahjustust põhjustavaks (kategooria 1); või

| — | aine on isesüttiv õhu käes või vee või niiskusega kokkupuutel toatemperatuuril. |
| --- | --- |

—

aine on isesüttiv õhu käes või vee või niiskusega kokkupuutel toatemperatuuril.

| 8.2.1. | Raske silmakahjustus / silmade ärritus, in vitro |
| --- | --- |

8.2.1.

Raske silmakahjustus / silmade ärritus, in vitro

| 8.2.1. | Kui esimese in vitro uuringu tulemused ei võimalda ainet üheselt klassifitseerida või otsustada lõplikult silmi ärritava toime puudumise üle, kaalutakse selle näitaja jaoks muid in vitro uuringuid.“ |
| --- | --- |

8.2.1.

Kui esimese in vitro uuringu tulemused ei võimalda ainet üheselt klassifitseerida või otsustada lõplikult silmi ärritava toime puudumise üle, kaalutakse selle näitaja jaoks muid in vitro uuringuid.“

| 2) | VIII lisa punktid 8.1 ja 8.2 asendatakse järgmisega:












  „8.1. | Nahasöövitus/-ärritus |
| --- | --- | --- |

2)

VIII lisa punktid 8.1 ja 8.2 asendatakse järgmisega:

„8.1.

Nahasöövitus/-ärritus

| 8.1. | Nahasöövituse/-ärrituse in vivo uuringu tegemist tuleb kaaluda üksnes juhul, kui VII lisa punktides 8.1.1 ja 8.1.2 osutatud in vitro uuringuid ei saa kohaldada või kui kõnealuste uuringute tulemustest ei piisa aine klassifitseerimiseks ja riskihindamiseks.
  Uuringut ei ole vaja läbi viia, kui:






  — | aine on tugev hape (pH ≤ 2,0) või alus (pH ≥ 11,5); või |
| --- | --- | --- |

8.1.

Nahasöövituse/-ärrituse in vivo uuringu tegemist tuleb kaaluda üksnes juhul, kui VII lisa punktides 8.1.1 ja 8.1.2 osutatud in vitro uuringuid ei saa kohaldada või kui kõnealuste uuringute tulemustest ei piisa aine klassifitseerimiseks ja riskihindamiseks.

Uuringut ei ole vaja läbi viia, kui:

—

aine on tugev hape (pH ≤ 2,0) või alus (pH ≥ 11,5); või

| — | aine on isesüttiv õhu käes või vee või niiskusega kokkupuutel toatemperatuuril; või |
| --- | --- |

—

aine on isesüttiv õhu käes või vee või niiskusega kokkupuutel toatemperatuuril; või

| — | aine klassifitseeritakse akuutselt toksiliseks kokkupuutel nahaga (kategooria 1); või |
| --- | --- |

—

aine klassifitseeritakse akuutselt toksiliseks kokkupuutel nahaga (kategooria 1); või

| — | akuutse toksilisuse uuring kokkupuutel nahaga ei näita nahaärritust kuni piirannuse tasemeni (2 000  mg/kg kehakaal). |
| --- | --- |

—

akuutse toksilisuse uuring kokkupuutel nahaga ei näita nahaärritust kuni piirannuse tasemeni (2 000  mg/kg kehakaal).

| 8.2. | Raske silmakahjustus / silmade ärritus |
| --- | --- |

8.2.

Raske silmakahjustus / silmade ärritus

| 8.2. | Silmade söövituse / silmade ärrituse in vivo uuringu tegemist tuleb kaaluda üksnes juhul, kui VII lisa punktis 8.2.1 osutatud in vitro uuringut/uuringuid ei saa kohaldada või kui kõnealus(t)e uuringu(te) tulemustest ei piisa aine klassifitseerimiseks ja riskihindamiseks.
  Uuringut ei ole vaja läbi viia, kui:






  — | aine klassifitseeritakse nahka söövitavaks, või |
| --- | --- | --- |

8.2.

Silmade söövituse / silmade ärrituse in vivo uuringu tegemist tuleb kaaluda üksnes juhul, kui VII lisa punktis 8.2.1 osutatud in vitro uuringut/uuringuid ei saa kohaldada või kui kõnealus(t)e uuringu(te) tulemustest ei piisa aine klassifitseerimiseks ja riskihindamiseks.

Uuringut ei ole vaja läbi viia, kui:

—

aine klassifitseeritakse nahka söövitavaks, või

| — | aine on tugev hape (pH ≤ 2,0) või alus (pH ≥ 11,5); või |
| --- | --- |

—

aine on tugev hape (pH ≤ 2,0) või alus (pH ≥ 11,5); või

| — | aine on isesüttiv õhu käes või vee või niiskusega kokkupuutel toatemperatuuril.“ |
| --- | --- |

—

aine on isesüttiv õhu käes või vee või niiskusega kokkupuutel toatemperatuuril.“

| 3) | VIII lisa punkt 8.5 asendatakse järgmisega:












  „8.5. | Akuutne toksilisus |
| --- | --- | --- |

3)

VIII lisa punkt 8.5 asendatakse järgmisega:

„8.5.

Akuutne toksilisus

| 8.5. | Uuringut või uuringuid ei ole üldiselt vaja teha, kui:






  — | aine klassifitseeritakse nahka söövitavaks. |
| --- | --- | --- |

8.5.

Uuringut või uuringuid ei ole üldiselt vaja teha, kui:

—

aine klassifitseeritakse nahka söövitavaks.

Lisaks suukaudsele kokkupuuteviisile (VII lisa punkt 8.5.1) tuleb mittegaasiliste ainete puhul esitada punktides 8.5.2–8.5.3 nimetatud teave vähemalt veel ühe manustamisviisi kohta. Teise kokkupuuteviisi valik sõltub aine omadustest ja tõenäolisest kokkupuuteviisist inimestega. Kui on vaid üks kokkupuuteviis, esitatakse teave üksnes selle kohta.

| 8.5.2. | Kokkupuude sissehingamisel |
| --- | --- |

8.5.2.

Kokkupuude sissehingamisel

| 8.5.2. | Sissehingamise teel manustamise katsetamine on asjakohane, kui inimeste kokkupuude ainega sissehingamise kaudu on tõenäoline, võttes arvesse aine aururõhku ja/või võimalikku kokkupuudet aerosoolide, sissehingatava suurusega osakeste või piiskadega. |
| --- | --- |

8.5.2.

Sissehingamise teel manustamise katsetamine on asjakohane, kui inimeste kokkupuude ainega sissehingamise kaudu on tõenäoline, võttes arvesse aine aururõhku ja/või võimalikku kokkupuudet aerosoolide, sissehingatava suurusega osakeste või piiskadega.

| 8.5.3. | Nahakaudne kokkupuude |
| --- | --- |

8.5.3.

Nahakaudne kokkupuude

| 8.5.3. | Nahakaudse kokkupuute kasutamine katsetamisel on asjakohane, kui:






  1) | aine sissehingamine ei ole tõenäoline; ning |
| --- | --- | --- |

8.5.3.

Nahakaudse kokkupuute kasutamine katsetamisel on asjakohane, kui:

1)

aine sissehingamine ei ole tõenäoline; ning

| 2) | aine kokkupuude nahaga on tõenäoline aine tootmise ja/või kasutamise ajal; ning |
| --- | --- |

2)

aine kokkupuude nahaga on tõenäoline aine tootmise ja/või kasutamise ajal; ning

| 3) | füüsikalised ja keemilised ning toksikoloogilised omadused näitavad aine potentsiaali absorbeeruda olulisel määral naha kaudu. |
| --- | --- |

3)

füüsikalised ja keemilised ning toksikoloogilised omadused näitavad aine potentsiaali absorbeeruda olulisel määral naha kaudu.

Nahakaudse kokkupuute kasutamine katsetamisel ei ole vajalik, kui:

| — | aine ei vasta suukaudsel kokkupuutel akuutselt toksiliseks või STOT SE-ks klassifitseerimise kriteeriumidele; ja |
| --- | --- |

—

aine ei vasta suukaudsel kokkupuutel akuutselt toksiliseks või STOT SE-ks klassifitseerimise kriteeriumidele; ja

| — | in vivo nahakaudse kokkupuute uuringutes ei ole sedastatud mingit süsteemset toimet (nt nahaärritus, naha sensibiliseerimine) või, kui in vivo suu kaudu manustamise uuringuid ei ole tehtud ning nahakaudsel kokkupuutel avalduv süsteemne toime ei ole uuringutel mittepõhinevate lähenemisviiside korral eeldatav (nt analoogmeetod, QSAR-meetod).“ |
| --- | --- |

—

in vivo nahakaudse kokkupuute uuringutes ei ole sedastatud mingit süsteemset toimet (nt nahaärritus, naha sensibiliseerimine) või, kui in vivo suu kaudu manustamise uuringuid ei ole tehtud ning nahakaudsel kokkupuutel avalduv süsteemne toime ei ole uuringutel mittepõhinevate lähenemisviiside korral eeldatav (nt analoogmeetod, QSAR-meetod).“

---

| 1.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/32

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/864,

31. mai 2016,

milles käsitletakse toimeaine triasulfurooni heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 1 ja artikli 78 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni direktiiviga 2000/66/EÜ (2) kanti toimeaine triasulfuroon nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni direktiiviga 2000/66/EÜ (2) kanti toimeaine triasulfuroon nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (3) I lisasse.

| (2) | Direktiivi 91/414/EMÜ I lisas esitatud toimeaineid loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heakskiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisas esitatud toimeaineid loetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heakskiidetuks ja need on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (4) lisa A osas.

| (3) | Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas sätestatud heakskiit, mis anti toimeainele triasulfuroon, aegub 30. juunil 2016. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas sätestatud heakskiit, mis anti toimeainele triasulfuroon, aegub 30. juunil 2016.

| (4) | Taotlus, millega sooviti pikendada triasulfurooni kuulumist direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, esitati komisjoni määruse (EL) nr 1141/2010 (5) artikli 4 kohaselt kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Taotlus, millega sooviti pikendada triasulfurooni kuulumist direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, esitati komisjoni määruse (EL) nr 1141/2010 (5) artikli 4 kohaselt kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul.

| (5) | Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt määruse (EL) nr 1141/2010 artiklile 9. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik. |
| --- | --- |

(5)

Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt määruse (EL) nr 1141/2010 artiklile 9. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik.

| (6) | Olles konsulteerinud kaasreferentliikmesriigiga, koostas referentliikmesriik kõnealuse toimeaine heakskiidu pikendamist käsitleva hindamisaruande ning esitas selle 14. oktoobril 2013. aastal Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile. |
| --- | --- |

(6)

Olles konsulteerinud kaasreferentliikmesriigiga, koostas referentliikmesriik kõnealuse toimeaine heakskiidu pikendamist käsitleva hindamisaruande ning esitas selle 14. oktoobril 2013. aastal Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet“) ja komisjonile.

| (7) | Toiduohutusamet edastas kõnealuse hindamisaruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas saadud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava kokkuvõtliku toimiku ka üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusamet edastas kõnealuse hindamisaruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas saadud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava kokkuvõtliku toimiku ka üldsusele kättesaadavaks.

| (8) | 8. jaanuaril 2015 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järeldused (6) selle kohta, kas triasulfurooni võiks pidada määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele vastavaks. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kuna triasulfurooni ja selle tootmisel tekkiva lisandi CGA 150829 genotoksilisuse hindamine on mittetäielik, ei olnud tervise seisukohast olulisi toksikoloogilisi kontrollväärtusi võimalik määrata. Seega ei saadud tarbijate, käitajate, töötajate ja muude isikute jaoks avalduvat ohtu hinnata. Lisaks järeldas toiduohutusamet, et teatavate geograafilis-klimaatiliste tingimuste puhul on hinnatud tüüpiliste kasutusviiside korral väga tõenäoline, et põhjavette satub triasulfurooni ennast või selle mulla metaboliiti CGA 150829 rohkem kui 0,1 μg/l, mis on joogivee puhul lubatud kogus. Lisaks tehti kindlaks, et toimeaine on veeorganismidele väga ohtlik. |
| --- | --- |

(8)

8. jaanuaril 2015 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järeldused (6) selle kohta, kas triasulfurooni võiks pidada määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele vastavaks. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kuna triasulfurooni ja selle tootmisel tekkiva lisandi CGA 150829 genotoksilisuse hindamine on mittetäielik, ei olnud tervise seisukohast olulisi toksikoloogilisi kontrollväärtusi võimalik määrata. Seega ei saadud tarbijate, käitajate, töötajate ja muude isikute jaoks avalduvat ohtu hinnata. Lisaks järeldas toiduohutusamet, et teatavate geograafilis-klimaatiliste tingimuste puhul on hinnatud tüüpiliste kasutusviiside korral väga tõenäoline, et põhjavette satub triasulfurooni ennast või selle mulla metaboliiti CGA 150829 rohkem kui 0,1 μg/l, mis on joogivee puhul lubatud kogus. Lisaks tehti kindlaks, et toimeaine on veeorganismidele väga ohtlik.

| (9) | Komisjon palus, et taotleja esitaks oma märkused toiduohutusameti järelduste kohta ning määruse (EL) nr 1141/2010 artikli 17 lõike 1 kohaselt ka esialgse läbivaatamisaruande kohta. Taotleja esitas oma märkused ja neid on põhjalikult kaalutud. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon palus, et taotleja esitaks oma märkused toiduohutusameti järelduste kohta ning määruse (EL) nr 1141/2010 artikli 17 lõike 1 kohaselt ka esialgse läbivaatamisaruande kohta. Taotleja esitas oma märkused ja neid on põhjalikult kaalutud.

| (10) | Taotleja esitatud väidete põhjal ei olnud ikkagi võimalik põhjenduses 8 nimetatud probleeme lahendatuks pidada. |
| --- | --- |

(10)

Taotleja esitatud väidete põhjal ei olnud ikkagi võimalik põhjenduses 8 nimetatud probleeme lahendatuks pidada.

| (11) | Seega ei ole vähemalt ühe triasulfurooni sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses kinnitust leidnud, et kõigi eelduste kohaselt oleks määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmisnõuded täidetud. Toimeaine triasulfurooni heakskiitu ei tuleks seega pikendada. |
| --- | --- |

(11)

Seega ei ole vähemalt ühe triasulfurooni sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses kinnitust leidnud, et kõigi eelduste kohaselt oleks määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmisnõuded täidetud. Toimeaine triasulfurooni heakskiitu ei tuleks seega pikendada.

| (12) | Liikmesriikidele tuleks anda aega triasulfurooni sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamiseks. |
| --- | --- |

(12)

Liikmesriikidele tuleks anda aega triasulfurooni sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamiseks.

| (13) | Kui liikmesriigid annavad kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46 ajapikendust triasulfurooni sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamiseks, peaks kõnealune ajapikendus lõppema hiljemalt 30. septembril 2017. |
| --- | --- |

(13)

Kui liikmesriigid annavad kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikliga 46 ajapikendust triasulfurooni sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamiseks, peaks kõnealune ajapikendus lõppema hiljemalt 30. septembril 2017.

| (14) | Käesolev määrus ei piira õigust esitada määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 kohaselt triasulfurooni kohta uut taotlust. |
| --- | --- |

(14)

Käesolev määrus ei piira õigust esitada määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 kohaselt triasulfurooni kohta uut taotlust.

| (15) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiidu pikendamata jätmine

Toimeaine triasulfurooni heakskiitu ei pikendata.

Artikkel 2

Üleminekumeetmed

Liikmesriigid tühistavad toimeainet triasulfurooni sisaldavate taimekaitsevahendite load 30. septembriks 2016.

Artikkel 3

Ajapikendus

Mis tahes ajapikendus, mille liikmesriigid annavad vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 46, peab olema võimalikult lühike ja lõppema hiljemalt 30. septembril 2017.

Artikkel 4

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A osas jäetakse välja 9. rida, milles käsitletakse triasulfurooni.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub 1. juulil 2016.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. mai 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/66/EÜ toimeaine (triasulfuroon) lisamise kohta taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse (EÜT L 276, 28.10.2000, lk 35).

2

(3)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 7. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1141/2010, millega sätestatakse menetlus teise toimeainete rühma nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumise pikendamiseks ja kehtestatakse kõnealuste ainete loetelu (ELT L 322, 8.12.2010, lk 10).

5

(6)  EFSA (European Food Safety Authority), 2015. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance triasulfuron („Järeldused toimeaine triasulfurooni pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse eksperdiarvamuse kohta“). EFSA Journal 2015;13(1):3958, 78 lk doi:10.2903/j.efsa.2015.3958.

6

EFSA Journal

---

| 1.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/35

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/865,

31. mai 2016,

millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega teatava Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi impordi suhtes rakendusmäärusega (EL) 2015/2384 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest, importides Hiina Rahvavabariigist pärit teatavat väheste muudatustega alumiiniumfooliumi, ning millega kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) (edaspidi „alusmäärus“) eriti selle artikli 13 lõiget 3 ja artikli 14 lõiget 5,

pärast liikmesriikide teavitamist

ning arvestades järgmist:

A.   TAOTLUS

TAOTLUS

| (1) | Euroopa Komisjonile (edaspidi „komisjon“) on esitatud alusmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohane taotlus uurida võimalikku kõrvalehoidmist Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärit teatava alumiiniumfooliumi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest, importides HRVst pärit teatavat väheste muudatustega alumiiniumfooliumi, ning kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjonile (edaspidi „komisjon“) on esitatud alusmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohane taotlus uurida võimalikku kõrvalehoidmist Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärit teatava alumiiniumfooliumi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest, importides HRVst pärit teatavat väheste muudatustega alumiiniumfooliumi, ning kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue.

| (2) | Taotlus esitati 18. aprillil 2015. Taotluse esitaja soovis jääda anonüümseks ning esitas selle kohta taotluses nõuetekohased põhjendused. Komisjon on seisukohal, et taotluse esitaja isiku konfidentsiaalsuse tagamiseks on esitatud piisavad põhjendused. |
| --- | --- |

(2)

Taotlus esitati 18. aprillil 2015. Taotluse esitaja soovis jääda anonüümseks ning esitas selle kohta taotluses nõuetekohased põhjendused. Komisjon on seisukohal, et taotluse esitaja isiku konfidentsiaalsuse tagamiseks on esitatud piisavad põhjendused.

B.   TOODE

TOODE

| (3) | Võimaliku kõrvalehoidmisega seotud toode on alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,008 mm kuid mitte üle 0,018 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, kuni 650 mm laiustes ja rohkem kui 10 kilo kaaluvates rullides, mis on pärit HRVst ning kuuluvad praegu CN-koodi ex 7607 11 19 alla (TARICi kood 7607111910) (edaspidi „vaatlusalune toode“). Tegemist on tootega, mille suhtes kohaldatakse praegu kehtivaid meetmeid. |
| --- | --- |

(3)

Võimaliku kõrvalehoidmisega seotud toode on alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,008 mm kuid mitte üle 0,018 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, kuni 650 mm laiustes ja rohkem kui 10 kilo kaaluvates rullides, mis on pärit HRVst ning kuuluvad praegu CN-koodi ex 7607 11 19 alla (TARICi kood 7607111910) (edaspidi „vaatlusalune toode“). Tegemist on tootega, mille suhtes kohaldatakse praegu kehtivaid meetmeid.

| (4) | Võimaliku kõrvalehoidmise tõttu uurimisalusel tootel on samasugused põhiomadused, mis eelmises põhjenduses määratletud vaatlusalusel tootel. Tooted võivad olla siiski ka lõõmutatud ning neid võidakse importida järgmisel kujul:






  — | alumiiniumfoolium, paksusega vähemalt 0,007 mm, kuid vähem kui 0,008 mm, mis tahes laiustes rullides või |
| --- | --- | --- |

(4)

Võimaliku kõrvalehoidmise tõttu uurimisalusel tootel on samasugused põhiomadused, mis eelmises põhjenduses määratletud vaatlusalusel tootel. Tooted võivad olla siiski ka lõõmutatud ning neid võidakse importida järgmisel kujul:

—

alumiiniumfoolium, paksusega vähemalt 0,007 mm, kuid vähem kui 0,008 mm, mis tahes laiustes rullides või

| — | alumiiniumfoolium, paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte rohkem kui 0,018 mm, üle 650 mm laiustes rullides või |
| --- | --- |

—

alumiiniumfoolium, paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte rohkem kui 0,018 mm, üle 650 mm laiustes rullides või

| — | alumiiniumfoolium, paksusega vähemalt 0,018 mm, kuid vähem kui 0,021 mm, mis tahes laiustes rullides või |
| --- | --- |

—

alumiiniumfoolium, paksusega vähemalt 0,018 mm, kuid vähem kui 0,021 mm, mis tahes laiustes rullides või

| — | alumiiniumfoolium, paksusega vähemalt 0,021 mm, kuid mitte rohkem kui 0,045 mm, vähemalt kahekihilistes, mis tahes laiustes rullides. |
| --- | --- |

—

alumiiniumfoolium, paksusega vähemalt 0,021 mm, kuid mitte rohkem kui 0,045 mm, vähemalt kahekihilistes, mis tahes laiustes rullides.

| (5) | Eespool kirjeldatud kolm esimest toodet kuuluvad praegu sama CN-koodi alla nagu vaatlusalune toode, kuid mille TARICi kood on erinev (7607111930, 7607111940 ja 7607111950). |
| --- | --- |

(5)

Eespool kirjeldatud kolm esimest toodet kuuluvad praegu sama CN-koodi alla nagu vaatlusalune toode, kuid mille TARICi kood on erinev (7607111930, 7607111940 ja 7607111950).

| (6) | Viimasena nimetatud tootel on vaatlusalusest tootest erinev CN-kood (st CN-kood ex 7607 11 90) ja TARICi koodid 7607119045 ja 7607119080. |
| --- | --- |

(6)

Viimasena nimetatud tootel on vaatlusalusest tootest erinev CN-kood (st CN-kood ex 7607 11 90) ja TARICi koodid 7607119045 ja 7607119080.

| (7) | Kõik eespool kirjeldatud tooted on pärit HRVst. |
| --- | --- |

(7)

Kõik eespool kirjeldatud tooted on pärit HRVst.

C.   KEHTIVAD MEETMED

KEHTIVAD MEETMED

| (8) | Praegu kehtivad meetmed, millest tõenäoliselt püütakse kõrvale hoida, on meetmed, mis on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2384, (2) (edaspidi „kehtivad meetmed“). |
| --- | --- |

(8)

Praegu kehtivad meetmed, millest tõenäoliselt püütakse kõrvale hoida, on meetmed, mis on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2384, (2) (edaspidi „kehtivad meetmed“).

2

D.   UURIMISE ALGATAMISE PÕHJUSED

UURIMISE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (9) | Taotlus sisaldab piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest hoitakse kõrvale tavade, protsesside või toimingute abil, millel ei ole muud asjakohast põhjust või majanduslikku õigustust kui dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine. |
| --- | --- |

(9)

Taotlus sisaldab piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest hoitakse kõrvale tavade, protsesside või toimingute abil, millel ei ole muud asjakohast põhjust või majanduslikku õigustust kui dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine.

| (10) | Taotluses esitatud esmapilgul usutavad tõendid on järgmised: |
| --- | --- |

(10)

Taotluses esitatud esmapilgul usutavad tõendid on järgmised:

| (11) | Taotluse esitaja määras Hiina ekspordistatistika ja Eurostati impordistatistika alusel kindlaks kõik muutused väheste muudatustega uurimisaluste toodete impordis ajavahemikul 2008–2015. Võrreldes muutusi vaatlusaluse toote impordis muutustega väheste muudatustega uurimisaluste toodete impordis, tuvastas taotluse esitaja väheste muudatustega uurimisaluste toodete impordis suure kasvu ja vaatlusaluse toote impordi samaaegse vähenemise. Taotluse esitaja tõendas, et enne nõukogu määrusega (EÜ) nr 925/2009 (3) esialgsete dumpinguvastaste meetmete kehtestamist oli väheste muudatustega uurimisaluste toodete impordi maht sarnane vaatlusaluse toote impordi mahuga. Seega tõendas taotluse esitaja, et kaubanduse struktuuris toimus muutus. |
| --- | --- |

(11)

Taotluse esitaja määras Hiina ekspordistatistika ja Eurostati impordistatistika alusel kindlaks kõik muutused väheste muudatustega uurimisaluste toodete impordis ajavahemikul 2008–2015. Võrreldes muutusi vaatlusaluse toote impordis muutustega väheste muudatustega uurimisaluste toodete impordis, tuvastas taotluse esitaja väheste muudatustega uurimisaluste toodete impordis suure kasvu ja vaatlusaluse toote impordi samaaegse vähenemise. Taotluse esitaja tõendas, et enne nõukogu määrusega (EÜ) nr 925/2009 (3) esialgsete dumpinguvastaste meetmete kehtestamist oli väheste muudatustega uurimisaluste toodete impordi maht sarnane vaatlusaluse toote impordi mahuga. Seega tõendas taotluse esitaja, et kaubanduse struktuuris toimus muutus.

3

| (12) | Lisaks sellele esitas taotluse esitaja iga meetmetest kõrvalehoidmise kohta üksikasjalikud tõendid, mis tõendasid selliste tavade ulatuslikku kasutamist ning nõuetekohaste põhjenduste või majandusliku õigustuse puudumist peale selliste tavade suhtes tollimaksu kehtestamise. |
| --- | --- |

(12)

Lisaks sellele esitas taotluse esitaja iga meetmetest kõrvalehoidmise kohta üksikasjalikud tõendid, mis tõendasid selliste tavade ulatuslikku kasutamist ning nõuetekohaste põhjenduste või majandusliku õigustuse puudumist peale selliste tavade suhtes tollimaksu kehtestamise.

| (13) | Olemasoleva teabe alusel näitas taotluse esitaja, et HRVst pärit väheste muudatustega uurimisaluste toodete ekspordihinnad olid iga meetmetest kõrvalehoidmise puhul liidu tootmisharu hindadest märkimisväärselt madalamad ning neid müüdi madalama hinnaga. Seetõttu kahjustab HRVst pärit väheste muudatustega uurimisaluste toodete import dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju nii hinna kui ka koguste osas. |
| --- | --- |

(13)

Olemasoleva teabe alusel näitas taotluse esitaja, et HRVst pärit väheste muudatustega uurimisaluste toodete ekspordihinnad olid iga meetmetest kõrvalehoidmise puhul liidu tootmisharu hindadest märkimisväärselt madalamad ning neid müüdi madalama hinnaga. Seetõttu kahjustab HRVst pärit väheste muudatustega uurimisaluste toodete import dumpinguvastaste meetmete parandavat mõju nii hinna kui ka koguste osas.

| (14) | Lisaks arvutas taotluse esitaja talle mõistlikult kättesaadava teabe alusel välja dumpingumarginaali, mille kohaselt väheste muudatustega uurimisalused tooted sisenevad iga meetmetest kõrvalehoidmise viisi puhul liidu turule dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(14)

Lisaks arvutas taotluse esitaja talle mõistlikult kättesaadava teabe alusel välja dumpingumarginaali, mille kohaselt väheste muudatustega uurimisalused tooted sisenevad iga meetmetest kõrvalehoidmise viisi puhul liidu turule dumpinguhinnaga.

E.   MENETLUS

MENETLUS

| (15) | Eespool esitatut arvesse võttes on komisjon jõudnud järeldusele, et on olemas piisavalt tõendeid põhjendamaks uurimise algatamist vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 3 ja kehtestamaks uurimisaluste toodete impordi suhtes registreerimisnõuet vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5. |
| --- | --- |

(15)

Eespool esitatut arvesse võttes on komisjon jõudnud järeldusele, et on olemas piisavalt tõendeid põhjendamaks uurimise algatamist vastavalt alusmääruse artikli 13 lõikele 3 ja kehtestamaks uurimisaluste toodete impordi suhtes registreerimisnõuet vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5.

(a)   Küsimustikud

Küsimustikud

| (16) | Selleks et saada uurimise jaoks vajalikuks peetavat teavet, saadab komisjon küsimustikud teadaolevatele HRV eksportijatele/tootjatele ja eksportijate/tootjate ühendustele, teadaolevatele liidu importijatele ja importijate ühendustele ja HRV ametiasutustele. Vastavalt vajadusele võib teavet taotleda ka liidu tootmisharult. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et saada uurimise jaoks vajalikuks peetavat teavet, saadab komisjon küsimustikud teadaolevatele HRV eksportijatele/tootjatele ja eksportijate/tootjate ühendustele, teadaolevatele liidu importijatele ja importijate ühendustele ja HRV ametiasutustele. Vastavalt vajadusele võib teavet taotleda ka liidu tootmisharult.

| (17) | Igal juhul peavad kõik huvitatud isikud komisjoniga viivitamata, kuid mitte hiljem kui käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tähtaja jooksul ühendust võtma ja taotlema küsimustikku käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 ette nähtud tähtaja jooksul, arvestades et käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 ette nähtud tähtaega kohaldatakse kõigi huvitatud isikute suhtes. |
| --- | --- |

(17)

Igal juhul peavad kõik huvitatud isikud komisjoniga viivitamata, kuid mitte hiljem kui käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tähtaja jooksul ühendust võtma ja taotlema küsimustikku käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 ette nähtud tähtaja jooksul, arvestades et käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 ette nähtud tähtaega kohaldatakse kõigi huvitatud isikute suhtes.

| (18) | HRV ametiasutusi teavitatakse uurimise algatamisest. |
| --- | --- |

(18)

HRV ametiasutusi teavitatakse uurimise algatamisest.

(b)   Teabe kogumine ja huvitatud isikute ärakuulamine

Teabe kogumine ja huvitatud isikute ärakuulamine

| (19) | Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja esitada tõendid. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, milles on näidatud, et neil on selleks konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(19)

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja esitada tõendid. Lisaks sellele võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse, milles on näidatud, et neil on selleks konkreetsed põhjused.

(c)   Vabastus impordi registreerimise nõudest või meetmetest

Vabastus impordi registreerimise nõudest või meetmetest

| (20) | Uurimisaluste toodete impordi võib alusmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt vabastada registreerimise kohustusest või meetmetest, kui impordiga ei kaasne meetmetest kõrvalehoidmist. |
| --- | --- |

(20)

Uurimisaluste toodete impordi võib alusmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt vabastada registreerimise kohustusest või meetmetest, kui impordiga ei kaasne meetmetest kõrvalehoidmist.

| (21) | Kuna võimalik meetmetest kõrvalehoidmine võib toimuda väljaspool liitu, võib alusmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt teha erandeid nendele uurimisaluste toodete tootjatele HRVs, kes suudavad tõendada, et nad ei ole seotud (4) ühegi tootjaga, kelle suhtes meetmed (5) kehtivad ning kelle puhul on leitud, et nad ei hoia meetmetest kõrvale alusmääruse artikli 13 lõigete 1 ja 2 tähenduses. Tootjad, kes soovivad vabastust, peaksid käesoleva määruse artikli 3 lõikes 3 esitatud tähtaja jooksul esitama taotluse koos nõuetekohaste tõenditega. |
| --- | --- |

(21)

Kuna võimalik meetmetest kõrvalehoidmine võib toimuda väljaspool liitu, võib alusmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt teha erandeid nendele uurimisaluste toodete tootjatele HRVs, kes suudavad tõendada, et nad ei ole seotud (4) ühegi tootjaga, kelle suhtes meetmed (5) kehtivad ning kelle puhul on leitud, et nad ei hoia meetmetest kõrvale alusmääruse artikli 13 lõigete 1 ja 2 tähenduses. Tootjad, kes soovivad vabastust, peaksid käesoleva määruse artikli 3 lõikes 3 esitatud tähtaja jooksul esitama taotluse koos nõuetekohaste tõenditega.

4

5

F.   REGISTREERIMINE

REGISTREERIMINE

| (22) | Vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5 kehtestatakse uurimisaluste toodete impordi suhtes registreerimisnõue tagamaks, et kui uurimise tulemusena tehakse kindlaks meetmetest kõrvalehoidmine, siis saaks dumpinguvastase tollimaksu sisse nõuda alates kuupäevast, mil sellise impordi suhtes registreerimisnõue kehtestati. |
| --- | --- |

(22)

Vastavalt alusmääruse artikli 14 lõikele 5 kehtestatakse uurimisaluste toodete impordi suhtes registreerimisnõue tagamaks, et kui uurimise tulemusena tehakse kindlaks meetmetest kõrvalehoidmine, siis saaks dumpinguvastase tollimaksu sisse nõuda alates kuupäevast, mil sellise impordi suhtes registreerimisnõue kehtestati.

G.   TÄHTAJAD

TÄHTAJAD

| (23) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul:






  — | huvitatud isikud saavad endast komisjonile teada anda, esitada oma kirjaliku seisukoha, tagastada täidetud küsimustikud ja esitada muud teavet, mida tuleks uurimisel arvestada; |
| --- | --- | --- |

(23)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul:

—

huvitatud isikud saavad endast komisjonile teada anda, esitada oma kirjaliku seisukoha, tagastada täidetud küsimustikud ja esitada muud teavet, mida tuleks uurimisel arvestada;

| — | Hiina Rahvavabariigis asuvad tootjad võivad taotleda vabastust impordi registreerimisest või meetmetest ning |
| --- | --- |

—

Hiina Rahvavabariigis asuvad tootjad võivad taotleda vabastust impordi registreerimisest või meetmetest ning

| — | huvitatud isikud võivad esitada komisjonile kirjaliku ärakuulamistaotluse. |
| --- | --- |

—

huvitatud isikud võivad esitada komisjonile kirjaliku ärakuulamistaotluse.

| (24) | Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku alusmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas huvitatud isik on endast käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tähtaja jooksul teatanud. |
| --- | --- |

(24)

Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku alusmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas huvitatud isik on endast käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud tähtaja jooksul teatanud.

H.   KOOSTÖÖSOOVIMATUS

KOOSTÖÖSOOVIMATUS

| (25) | Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita seda ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist olulisel määral, võib vastavalt alusmääruse artiklile 18 teha nii negatiivsed kui ka positiivsed järeldused kättesaadavate faktide põhjal. |
| --- | --- |

(25)

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita seda ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist olulisel määral, võib vastavalt alusmääruse artiklile 18 teha nii negatiivsed kui ka positiivsed järeldused kättesaadavate faktide põhjal.

| (26) | Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, siis jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse toetuda kasutamiseks kättesaadavatele faktidele. |
| --- | --- |

(26)

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, siis jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse toetuda kasutamiseks kättesaadavatele faktidele.

| (27) | Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb koostööd üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel andmetel vastavalt alusmääruse artiklile 18, võib tulemus olla kõnealusele isikule vähem soodne kui koostöö korral. |
| --- | --- |

(27)

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb koostööd üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel andmetel vastavalt alusmääruse artiklile 18, võib tulemus olla kõnealusele isikule vähem soodne kui koostöö korral.

| (28) | Elektroonses vormis koostöö puudumist ei loeta koostööst keeldumiseks, kui huvitatud isik selgitab, et nõutav koostöövorm tooks kaasa mõttetu lisakoormuse või põhjendamatud lisakulud. Huvitatud isikul tuleb komisjoniga viivitamata ühendust võtta. |
| --- | --- |

(28)

Elektroonses vormis koostöö puudumist ei loeta koostööst keeldumiseks, kui huvitatud isik selgitab, et nõutav koostöövorm tooks kaasa mõttetu lisakoormuse või põhjendamatud lisakulud. Huvitatud isikul tuleb komisjoniga viivitamata ühendust võtta.

I.   UURIMISE AJAKAVA

UURIMISE AJAKAVA

| (29) | Uurimine viiakse lõpule alusmääruse artikli 13 lõike 3 kohaselt üheksa kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. |
| --- | --- |

(29)

Uurimine viiakse lõpule alusmääruse artikli 13 lõike 3 kohaselt üheksa kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

J.   ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE

ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE

| (30) | Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 45/2001 (6). |
| --- | --- |

(30)

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 45/2001 (6).

6

K.   ÄRAKUULAMISE EEST VASTUTAV AMETNIK

ÄRAKUULAMISE EEST VASTUTAV AMETNIK

| (31) | Huvitatud isikud võivad taotleda kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja uurimist korraldavate komisjoni talituste vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada huvitatud isiku ärakuulamise ja olla vahendaja tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigusi täiel määral kasutada. |
| --- | --- |

(31)

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja uurimist korraldavate komisjoni talituste vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada huvitatud isiku ärakuulamise ja olla vahendaja tagamaks, et huvitatud isikud saaksid oma kaitseõigusi täiel määral kasutada.

| (32) | Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleb esitada kirjalikult ning selles tuleb selgitada taotluse esitamise põhjuseid. Ärakuulamise eest vastutav ametnik annab võimaluse ka sellisteks ärakuulamisteks, kus on esindatud isikud, kes esitavad erinevaid seisukohti ja vastuväiteid. |
| --- | --- |

(32)

Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleb esitada kirjalikult ning selles tuleb selgitada taotluse esitamise põhjuseid. Ärakuulamise eest vastutav ametnik annab võimaluse ka sellisteks ärakuulamisteks, kus on esindatud isikud, kes esitavad erinevaid seisukohti ja vastuväiteid.

| (33) | Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/, |
| --- | --- |

(33)

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Uurimine on algatatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikele 3, et teha kindlaks, kas Hiina Rahavabariigist pärit

| — | alumiiniumfooliumi, paksusega vähemalt 0,007 mm, kuid vähem kui 0,008 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, lõõmutatud kujul või mitte, rohkem kui 10 kilo kaaluvates, mis tahes laiustes rullides või |
| --- | --- |

—

alumiiniumfooliumi, paksusega vähemalt 0,007 mm, kuid vähem kui 0,008 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, lõõmutatud kujul või mitte, rohkem kui 10 kilo kaaluvates, mis tahes laiustes rullides või

| — | alumiiniumfooliumi, paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, lõõmutatud kujul või mitte, rohkem kui 10 kilo kaaluvates üle 650 mm laiustes rullides või |
| --- | --- |

—

alumiiniumfooliumi, paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, lõõmutatud kujul või mitte, rohkem kui 10 kilo kaaluvates üle 650 mm laiustes rullides või

| — | alumiiniumfooliumi, paksusega rohkem 0,018 mm, kuid vähem kui 0,021 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, lõõmutatud kujul või mitte, rohkem kui 10 kilo kaaluvates, mis tahes laiustes rullides või |
| --- | --- |

—

alumiiniumfooliumi, paksusega rohkem 0,018 mm, kuid vähem kui 0,021 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, lõõmutatud kujul või mitte, rohkem kui 10 kilo kaaluvates, mis tahes laiustes rullides või

| — | alumiiniumfooliumi, paksusega vähemalt 0,021 mm, kuid vähem kui 0,045 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, lõõmutatud kujul või mitte, rohkem kui 10 kilo kaaluvates, mis tahes laiustes vähemalt kahekihilistes rullides, |
| --- | --- |

—

alumiiniumfooliumi, paksusega vähemalt 0,021 mm, kuid vähem kui 0,045 mm, aluskihita, pärast valtsimist muul viisil töötlemata, lõõmutatud kujul või mitte, rohkem kui 10 kilo kaaluvates, mis tahes laiustes vähemalt kahekihilistes rullides,

mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7607 11 19 (TARICi koodid 7607111930, 7607111940 ja 7607111950) ja ex 7607 11 90 (TARICi koodid 7607119045 ja 7607119080) alla, importimine liitu on kõrvalehoidmine meetmetest, mis on kehtestatud rakendusmäärusega (EL) 2015/2384.

Artikkel 2

Tolliasutused võtavad vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikele 3 ja artikli 14 lõikele 5 asjakohaseid meetmeid käesoleva määruse artiklis 1 määratletud toote registreerimiseks selle importimisel liitu.

Registreerimisnõue aegub üheksa kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Komisjon võib määruse alusel lubada tolliasutustel lõpetada liitu imporditavate toodete registreerimise selliste tootjate puhul, kes on taotlenud registreerimisest vabastamist ja kelle puhul on tehtud kindlaks, et nad täidavad vabastuse nõuded.

Artikkel 3

1.   Küsimustikke tuleb komisjonilt taotleda 15 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

2.   Kõik huvitatud isikud, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama kirjalikult oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mis tahes muu teabe 37 päeva jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist, kui ei ole sätestatud teisiti.

3.   HRVs asuvad tootjad, kes taotlevad registreerimisnõudest või meetmetest vabastamist, peavad esitama taotluse koos nõuetekohaste tõenditega sama 37-päevase tähtaja jooksul.

4.   Huvitatud isikud võivad sama 37-päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist.

5.   Komisjonile kaubanduskaitset käsitlevateks uurimisteks esitatava teabe suhtes ei kohaldata autoriõigust. Enne kolmanda isiku autoriõigustega kaitstud teabe ja/või andmete esitamist komisjonile peavad huvitatud isikud saama autoriõiguse omajalt spetsiaalse loa, mis sõnaselgelt võimaldab a) komisjonil kõnealust teavet ja andmeid käesolevas kaubanduse kaitsemeetmetega seotud menetluses kasutada ja b) esitada huvitatud isikutele teavet ja/või andmeid käesolevas uurimises kasutamiseks sellises vormis, mis võimaldab neil oma kaitseõigust kasutada.

6.   Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas määruses nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited“ (7).

7.   Huvitatud isikud, kes esitavad teavet märkega „Limited“, peavad vastavalt alusmääruse artikli 19 lõikele 2 esitama ka teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millele lisatakse märge „For inspection by interested parties“ (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peaksid olema küllaldaselt üksikasjalikud, et võimaldada piisavalt aru saada konfidentsiaalsena esitatud teabe sisust. Kui konfidentsiaalset teavet edastav huvitatud isik ei esita nõutava vormi ja kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib sellise konfidentsiaalse teabe jätta arvesse võtmata.

8.   Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused, sealhulgas skaneeritud volikirjad ja sertifikaadid, e-posti teel, välja arvatud mahukad vastused, mis tuleb esitada CD-ROMil või DVD-l käsipostiga või tähitud kirjaga. E-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud elektrooniliselt esitatavate materjalide suhtes kehtivate eeskirjadega dokumendis „CORRESPONDENCE WITH THE EUROPEAN COMMISSION IN TRADE DEFENCE CASES“, mis on avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Huvitatud isikud peavad teatama oma nime, aadressi, telefoni ja kehtiva e-posti aadressi ning nad peaksid tagama, et esitatud e-posti aadress on ettevõtte toimiv ametlik e-post, mida kontrollitakse iga päev. Huvitatud isikud peavad teatama oma nime, aadressi, telefoni ja kehtiva e-posti aadressi ning nad peaksid tagama, et esitatud e-posti aadress on toimiv ametlik e-postkast, mida vaadatakse iga päev. Kui kontaktandmed on esitatud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad sõnaselgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt teiste sidevahendite kaudu või kui dokumendi laad nõuab selle saatmist tähitud kirjaga. Täiendavaid reegleid ja lisainfot komisjoniga suhtlemise kohta, sh teavet e-posti teel esitatud esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta, leiavad huvitatud isikud eespool osutatud huvitatud isikutega suhtlemise juhendist.

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-post: TRADE-AC-ALU-FOIL@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/039

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: TRADE-AC-ALU-FOIL@ec.europa.eu

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. mai 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  Komisjoni 17. detsembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2384, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatava Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi impordi suhtes ja lõpetatakse teatava Brasiiliast pärit alumiiniumfooliumi importi käsitlev menetlus pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist (ELT L 332, 18.12.2015, lk 63).

2

(3)  Komisjoni 24. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 925/2009, millega kehtestatakse teatava Armeeniast, Brasiiliast ja Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 262, 6.10.2009, lk 1).

3

(4)  Vastavalt komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558) artiklile 127 käsitatakse kahte isikut üksteisega seotuna, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest: a) nad on teineteise äriettevõtte ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on õiguslikult seisundilt äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik otse või kaudselt omab või kontrollib või valdab 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otse või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut; h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1) artikli 5 lõikele 4 tähendab „isik“ – füüsilist isikut, juriidilist isikut ja mis tahes isikute ühendust, kes ei ole juriidiline isik, kuid kes saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid.

4

(5)  Isegi kui tootjad on eespool kirjeldatud viisil seotud ettevõtjatega, kelle suhtes kehtivad Hiina Rahvavabariigist lähtuva ekspordi suhtes kehtestatud meetmed, võidakse siiski anda vabastus juhul, kui puuduvad tõendid, et seotus ettevõtjatega, kelle suhtes esialgsed meetmed kehtivad, on loodud või seda on kasutatud esialgsetest meetmetest kõrvalehoidmiseks.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

6

(7)  See on konfidentsiaalne dokument nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51) artikli 19 ja WTO GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) artikli 6 kohaselt. Seda dokumenti kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

7

---

| 1.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/42 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/42

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/866,

31. mai 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. mai 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 428,2 |
| MA | 98,3 |
| TR | 62,1 |
| ZZ | 196,2 |
| 0707 00 05 | TR | 99,6 |
| ZZ | 99,6 |
| 0709 93 10 | TR | 159,6 |
| ZZ | 159,6 |
| 0805 50 10 | AR | 174,2 |
| TR | 143,1 |
| ZA | 190,8 |
| ZZ | 169,4 |
| 0808 10 80 | AR | 111,7 |
| BR | 106,4 |
| CL | 134,0 |
| CN | 90,2 |
| NZ | 141,8 |
| PE | 106,8 |
| US | 192,9 |
| ZA | 115,7 |
| ZZ | 124,9 |
| 0809 29 00 | TR | 614,6 |
| US | 870,3 |
| ZZ | 742,5 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

428,2

MA

98,3

TR

62,1

ZZ

196,2

0707 00 05

TR

99,6

ZZ

99,6

0709 93 10

TR

159,6

ZZ

159,6

0805 50 10

AR

174,2

TR

143,1

ZA

190,8

ZZ

169,4

0808 10 80

AR

111,7

BR

106,4

CL

134,0

CN

90,2

NZ

141,8

PE

106,8

US

192,9

ZA

115,7

ZZ

124,9

0809 29 00

TR

614,6

US

870,3

ZZ

742,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

| 1.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/44 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/44

---

EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EL) 2016/867,

18. mai 2016,

granulaarsete krediidi- ja krediidiriskiandmete kogumise kohta (EKP/2016/13)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõikeid 2 ja 5,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 5.1 ja 34.1,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (1) eelkõige selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 6 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni arvamust (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | granulaarsed krediidi- ja krediidiriskiandmed (edaspidi „krediidiandmed“) hõlmavad üksikasjalikku ja individuaalset teavet instrumentide kohta, millest tuleneb krediidirisk olulisel määral laenuandmisega tegelevate hoiuseid kaasavate ettevõtete, muude finantsinstitutsioonide, v.a hoiuseid kaasavad ettevõtted, ja vara valitsemise ettevõtjate jaoks. Asjaomane teave on vajalik eurosüsteemi, Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesannete täitmiseks, sealhulgas rahapoliitika analüüsi ja rahapoliitika operatsioonide, riskijuhtimise, finantsstabiilsuse jälgimise ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve ning uurimistegevuse jaoks. Andmeid kasutatakse ka pangandusjärelevalve eesmärkidel ühtse järelevalvemehhanismi raames. |
| --- | --- |

(1)

granulaarsed krediidi- ja krediidiriskiandmed (edaspidi „krediidiandmed“) hõlmavad üksikasjalikku ja individuaalset teavet instrumentide kohta, millest tuleneb krediidirisk olulisel määral laenuandmisega tegelevate hoiuseid kaasavate ettevõtete, muude finantsinstitutsioonide, v.a hoiuseid kaasavad ettevõtted, ja vara valitsemise ettevõtjate jaoks. Asjaomane teave on vajalik eurosüsteemi, Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesannete täitmiseks, sealhulgas rahapoliitika analüüsi ja rahapoliitika operatsioonide, riskijuhtimise, finantsstabiilsuse jälgimise ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve ning uurimistegevuse jaoks. Andmeid kasutatakse ka pangandusjärelevalve eesmärkidel ühtse järelevalvemehhanismi raames.

| (2) | Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri“) artikkel 5.1 sätestab, et EKPSi ülesannete täitmiseks kogub Euroopa Keskpank (EKP) riikide keskpankade (RKPde) kaasabil vajalikku statistilist teavet kas riikide pädevatelt ametiasutustelt või vahetult majandussubjektidelt. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikkel 3 kohustab EKPd kindlaks määrama tegeliku andmeid esitava üldkogumi vaadeldavas üldkogumis ja võimaldab tal vabastada teatud andmeesitajate klassid osaliselt või täielikult statistiliste andmete esitamise nõuetest. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri“) artikkel 5.1 sätestab, et EKPSi ülesannete täitmiseks kogub Euroopa Keskpank (EKP) riikide keskpankade (RKPde) kaasabil vajalikku statistilist teavet kas riikide pädevatelt ametiasutustelt või vahetult majandussubjektidelt. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikkel 3 kohustab EKPd kindlaks määrama tegeliku andmeid esitava üldkogumi vaadeldavas üldkogumis ja võimaldab tal vabastada teatud andmeesitajate klassid osaliselt või täielikult statistiliste andmete esitamise nõuetest.

| (3) | Krediidiandmed aitavad oluliselt täiendada EKPSi statistilist teavet ning koostada uut statistikat, koondades infot oluliste jaotuste ja üksikasjade kohta, mis ei ole praegustest andmeallikatest kättesaadavad, näiteks teave finantssektori poolt antavate laenude struktuuri ja riski eripära kohta. Näiteks aitavad krediidiandmed oluliselt parandada statistika kvaliteeti järgmise osas: a) laenud äriühingu suuruse järgi, mis on olulise tähtsusega väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antavate laenude hindamisel ja jälgimisel; b) krediidiliinid tehingupoole sektori kaupa; c) laenud mittefinantsettevõtetele majandustegevuse kaupa; d) kinnisvaratagatisel laenud ja e) piiriülesed laenud ja seonduv sissetulek, mis on euro kasutusele võtnud liikmesriigi maksebilansi statistika osa. |
| --- | --- |

(3)

Krediidiandmed aitavad oluliselt täiendada EKPSi statistilist teavet ning koostada uut statistikat, koondades infot oluliste jaotuste ja üksikasjade kohta, mis ei ole praegustest andmeallikatest kättesaadavad, näiteks teave finantssektori poolt antavate laenude struktuuri ja riski eripära kohta. Näiteks aitavad krediidiandmed oluliselt parandada statistika kvaliteeti järgmise osas: a) laenud äriühingu suuruse järgi, mis on olulise tähtsusega väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antavate laenude hindamisel ja jälgimisel; b) krediidiliinid tehingupoole sektori kaupa; c) laenud mittefinantsettevõtetele majandustegevuse kaupa; d) kinnisvaratagatisel laenud ja e) piiriülesed laenud ja seonduv sissetulek, mis on euro kasutusele võtnud liikmesriigi maksebilansi statistika osa.

| (4) | Krediidiandmete kättesaadavus parandab mikrotasandi teavet, mida hetkel kogutakse väärtpaberiemissioonide ja -osaluste kohta; samuti aitab see kaasa liidu finantslõimumise ja -stabiilsuse jälgimisel ja edendamisel. Lõpetuseks, EKPSi ülesannete täitmiseks, eelkõige rahapoliitika ja finantsstabiilsuse osas, on olulised krediidiandmed, mis on seotud filiaalidega, mis ei ole euroala riigi residendid ja mille peakontor on andmeid esitava liikmesriigi resident. Lisaks toetavad asjaomased andmed makrotasandi usaldatavusjärelevalve ülesandeid, näiteks finantsstabiilsusega seotud analüüsi, riskihindamist ja stressiteste. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 8 lõike 1 punkti d ja lõike 4a kohaselt on selgelt lubatud kasutada EKPSi põhikirja artikli 5 alusel kogutud statistilisi andmeid järelevalve eesmärkidel. |
| --- | --- |

(4)

Krediidiandmete kättesaadavus parandab mikrotasandi teavet, mida hetkel kogutakse väärtpaberiemissioonide ja -osaluste kohta; samuti aitab see kaasa liidu finantslõimumise ja -stabiilsuse jälgimisel ja edendamisel. Lõpetuseks, EKPSi ülesannete täitmiseks, eelkõige rahapoliitika ja finantsstabiilsuse osas, on olulised krediidiandmed, mis on seotud filiaalidega, mis ei ole euroala riigi residendid ja mille peakontor on andmeid esitava liikmesriigi resident. Lisaks toetavad asjaomased andmed makrotasandi usaldatavusjärelevalve ülesandeid, näiteks finantsstabiilsusega seotud analüüsi, riskihindamist ja stressiteste. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 8 lõike 1 punkti d ja lõike 4a kohaselt on selgelt lubatud kasutada EKPSi põhikirja artikli 5 alusel kogutud statistilisi andmeid järelevalve eesmärkidel.

| (5) | Harmoneeritud analüütiliste krediidiandmete terviklik kogum peaks aruandlusnõuete stabiilsuse suurendamise kaudu vähendama aruandluskoormust. See on oluline, kuna muutused, mida andmeesitajad peavad oma automatiseeritud andmetöötlussüsteemides sisse viima, võivad osutuda kulukaks. Harmoneeritud krediidiandmete kogum võimaldab ka suuremat üksikasjalikkust, mistõttu väheneb vajadus esitada andmeesitajatele täiendavaid taotlusi. |
| --- | --- |

(5)

Harmoneeritud analüütiliste krediidiandmete terviklik kogum peaks aruandlusnõuete stabiilsuse suurendamise kaudu vähendama aruandluskoormust. See on oluline, kuna muutused, mida andmeesitajad peavad oma automatiseeritud andmetöötlussüsteemides sisse viima, võivad osutuda kulukaks. Harmoneeritud krediidiandmete kogum võimaldab ka suuremat üksikasjalikkust, mistõttu väheneb vajadus esitada andmeesitajatele täiendavaid taotlusi.

| (6) | Otsus EKP/2014/6 (3) sätestab menetluse pikaajalise raamistiku väljatöötamiseks granulaarsete krediidiandmete kogumiseks EKP harmoneeritud statistikaaruandluse nõuete alusel. Selle eesmärgiks on tagada, et luuakse: a) riigisisesed granulaarsete krediidiandmete kogumid, mida haldavad kõik eurosüsteemi RKPd kooskõlas ühiste miinimumstandarditega, ja b) ühine granulaarsete analüütiliste krediidiandmete register (edaspidi „AnaCredit“), mis on kõikide eurosüsteemi liikmete jaoks ühine ja mille sisendandmed pärinevad euro kasutusele võtnud liikmesriikidest. |
| --- | --- |

(6)

Otsus EKP/2014/6 (3) sätestab menetluse pikaajalise raamistiku väljatöötamiseks granulaarsete krediidiandmete kogumiseks EKP harmoneeritud statistikaaruandluse nõuete alusel. Selle eesmärgiks on tagada, et luuakse: a) riigisisesed granulaarsete krediidiandmete kogumid, mida haldavad kõik eurosüsteemi RKPd kooskõlas ühiste miinimumstandarditega, ja b) ühine granulaarsete analüütiliste krediidiandmete register (edaspidi „AnaCredit“), mis on kõikide eurosüsteemi liikmete jaoks ühine ja mille sisendandmed pärinevad euro kasutusele võtnud liikmesriikidest.

| (7) | Soovitusega EKP/2014/7 (4) soovitatakse keskpankadel liikmesriikides, mille rahaühik ei ole euro, kuid mis teevad ettevalmistusi pikaajalise raamistikuga liitumiseks, kohaldama otsuse EKP/2014/6 sätteid. AnaCredit peaks vabatahtlikkuse alusel olema avatud euroalavälistele liikmesriikidele, eelkõige SSMi liikmetele, et laiendada geograafilist haaret ja andmete ulatust ning suurendada liiduülest harmoneerimist. |
| --- | --- |

(7)

Soovitusega EKP/2014/7 (4) soovitatakse keskpankadel liikmesriikides, mille rahaühik ei ole euro, kuid mis teevad ettevalmistusi pikaajalise raamistikuga liitumiseks, kohaldama otsuse EKP/2014/6 sätteid. AnaCredit peaks vabatahtlikkuse alusel olema avatud euroalavälistele liikmesriikidele, eelkõige SSMi liikmetele, et laiendada geograafilist haaret ja andmete ulatust ning suurendada liiduülest harmoneerimist.

| (8) | Otsuses EKP/2014/6 sätestatud ettevalmistavate meetmete kohaselt tuleb määratleda pikemas perspektiivis RKPde poolt EKP-le esitatava harmoneeritud granulaarsete krediidiandmete kogumi põhielemendid; samas tulu ja kulu menetlusest ilmnenud tugevad kasutajanõuded rõhutasid vajadust mitte ainult andmekogumi põhielementide järele, vaid ka tervikliku andmeatribuutide ja meetmete kogumi järele, mis iseloomustavad andmeesitajate jaoks krediidiriski tekitavaid instrumente. Lisaks peaks harmoneerimine suurendama andmete võrreldavust riikide ja institutsioonide kaupa, tagades seeläbi kõrgema andmekvaliteedi analüüsi läbiviimiseks. |
| --- | --- |

(8)

Otsuses EKP/2014/6 sätestatud ettevalmistavate meetmete kohaselt tuleb määratleda pikemas perspektiivis RKPde poolt EKP-le esitatava harmoneeritud granulaarsete krediidiandmete kogumi põhielemendid; samas tulu ja kulu menetlusest ilmnenud tugevad kasutajanõuded rõhutasid vajadust mitte ainult andmekogumi põhielementide järele, vaid ka tervikliku andmeatribuutide ja meetmete kogumi järele, mis iseloomustavad andmeesitajate jaoks krediidiriski tekitavaid instrumente. Lisaks peaks harmoneerimine suurendama andmete võrreldavust riikide ja institutsioonide kaupa, tagades seeläbi kõrgema andmekvaliteedi analüüsi läbiviimiseks.

| (9) | AnaCrediti eesmärgiks on anda koos muude granulaarseid andmeid koguvate statistikaraamistikega analüütiline vaade andmeesitajate krediidiriskile, sõltumata finantsinstrumendist, riskipositsiooni liigist või raamatupidamislikust liigitusest. Selles osas on käesolevas määruses sätestatud nõuete eesmärgiks tagada, et andmeesitajad esitavad RKPdele harmoneeritud teabe ühetaolise kogumi. |
| --- | --- |

(9)

AnaCrediti eesmärgiks on anda koos muude granulaarseid andmeid koguvate statistikaraamistikega analüütiline vaade andmeesitajate krediidiriskile, sõltumata finantsinstrumendist, riskipositsiooni liigist või raamatupidamislikust liigitusest. Selles osas on käesolevas määruses sätestatud nõuete eesmärgiks tagada, et andmeesitajad esitavad RKPdele harmoneeritud teabe ühetaolise kogumi.

| (10) | AnaCredit tuleks luua etapiviisiliselt, kuna praegust krediidiandmete kogumise heterogeensust osalevates liikmesriikides on võimalik harmoneerida ainult järkjärguliselt. Järkjärguline meetod võtab arvesse, et andmeesitajatele tuleb anda erinevate andmenõuete järgimiseks aega. Üldiselt tuleks erinevatel etappidel kogutavate andmete ulatus ja sisu määratleda võimalikult vara, et kõik andmeesitajad saaksid harmoneeritud mõistete ja määratluste kasutamist ette valmistada. Seetõttu teeb EKP nõukogu iga järgmise etapi osas otsuse vähemalt kaks aastat enne selle rakendamist. Andmeesitajate kulude ja töökoormuse vähendamiseks uuritakse järgmises etapis võimalust esitada eluasemelaenude andmeid valimimeetodil. |
| --- | --- |

(10)

AnaCredit tuleks luua etapiviisiliselt, kuna praegust krediidiandmete kogumise heterogeensust osalevates liikmesriikides on võimalik harmoneerida ainult järkjärguliselt. Järkjärguline meetod võtab arvesse, et andmeesitajatele tuleb anda erinevate andmenõuete järgimiseks aega. Üldiselt tuleks erinevatel etappidel kogutavate andmete ulatus ja sisu määratleda võimalikult vara, et kõik andmeesitajad saaksid harmoneeritud mõistete ja määratluste kasutamist ette valmistada. Seetõttu teeb EKP nõukogu iga järgmise etapi osas otsuse vähemalt kaks aastat enne selle rakendamist. Andmeesitajate kulude ja töökoormuse vähendamiseks uuritakse järgmises etapis võimalust esitada eluasemelaenude andmeid valimimeetodil.

| (11) | Kuigi AnaCrediti peamiseks pikaajaliseks eesmärgiks on aruandlusnõuete ja rakendustavade ühtlustamine, on kehtiva andmekogumiskorra heterogeensuse tõttu vaja teatud valdkondades säilitada RKP kaalutlusõigus, näiteks RKP poolt väikestele residentidest andmeesitajatele tehtavate erandite osas. Osalevate riikide õiguse edasise ühtlustamise võimalikkuse hindamiseks tuleks RKP kaalutlusõigused igas järgmises etapis uuesti üle vaadata. |
| --- | --- |

(11)

Kuigi AnaCrediti peamiseks pikaajaliseks eesmärgiks on aruandlusnõuete ja rakendustavade ühtlustamine, on kehtiva andmekogumiskorra heterogeensuse tõttu vaja teatud valdkondades säilitada RKP kaalutlusõigus, näiteks RKP poolt väikestele residentidest andmeesitajatele tehtavate erandite osas. Osalevate riikide õiguse edasise ühtlustamise võimalikkuse hindamiseks tuleks RKP kaalutlusõigused igas järgmises etapis uuesti üle vaadata.

| (12) | Kohaldamisala osas peaks AnaCrediti aruandluse esimene etapp hõlmama krediidiasutuste poolt juriidilistele isikutele antavat krediiti. Laenuandmisega tegelevaid hoiuseid kaasavaid ettevõtjaid, vara valitsemise ettevõtjaid ja muid finantsinstitutsioone ning nende välisfiliaale võib tegelikku andmeid esitavasse üldkogumisse kaasata järgmistes etappides. Instrumentide osas võib granulaarsete andmete esitamise nõudeid laiendada tuletisinstrumentidele, muudele saada olevatele arvetele, bilansivälistele kirjetele (nt finantsgarantiidele) ja füüsilistele isikutele (sh füüsilisest isikust ettevõtjatele) antavatele laenudele. Esimeses etapis ei koguta kohaldatavates andmekaitse eeskirjades määratletud isikuandmeid, sh andmeid mitme võlgnikuga laenude kohta, mis hõlmavad füüsilisest isikust võlgnikke või AnaCreditile esitatud instrumentidega seotud füüsiliste isikute kohta. Kui aruandluse ulatust järgmistel etappidel laiendatakse, hõlmates ka eelnimetatud isikuandmed, tuleks isikuandmete kogumisel ja töötlemisel tagada füüsiliste isikute õiguste kaitse. Lisaks võivad järgmised etapid hõlmata aruandlusnõudeid konsolideeritud alusel. Andmeid esitava üldkogumi laiendamisel tuleb arvesse võtta RKPde õigust teha väikestele andmeesitajatele erandeid. Asjaomane laiendamise otsus langetatakse vähemalt kaks aastat enne selle rakendamist, et võimaldada andmeesitajatele ja RKPdele piisavalt aega muudatuste sisseviimiseks. |
| --- | --- |

(12)

Kohaldamisala osas peaks AnaCrediti aruandluse esimene etapp hõlmama krediidiasutuste poolt juriidilistele isikutele antavat krediiti. Laenuandmisega tegelevaid hoiuseid kaasavaid ettevõtjaid, vara valitsemise ettevõtjaid ja muid finantsinstitutsioone ning nende välisfiliaale võib tegelikku andmeid esitavasse üldkogumisse kaasata järgmistes etappides. Instrumentide osas võib granulaarsete andmete esitamise nõudeid laiendada tuletisinstrumentidele, muudele saada olevatele arvetele, bilansivälistele kirjetele (nt finantsgarantiidele) ja füüsilistele isikutele (sh füüsilisest isikust ettevõtjatele) antavatele laenudele. Esimeses etapis ei koguta kohaldatavates andmekaitse eeskirjades määratletud isikuandmeid, sh andmeid mitme võlgnikuga laenude kohta, mis hõlmavad füüsilisest isikust võlgnikke või AnaCreditile esitatud instrumentidega seotud füüsiliste isikute kohta. Kui aruandluse ulatust järgmistel etappidel laiendatakse, hõlmates ka eelnimetatud isikuandmed, tuleks isikuandmete kogumisel ja töötlemisel tagada füüsiliste isikute õiguste kaitse. Lisaks võivad järgmised etapid hõlmata aruandlusnõudeid konsolideeritud alusel. Andmeid esitava üldkogumi laiendamisel tuleb arvesse võtta RKPde õigust teha väikestele andmeesitajatele erandeid. Asjaomane laiendamise otsus langetatakse vähemalt kaks aastat enne selle rakendamist, et võimaldada andmeesitajatele ja RKPdele piisavalt aega muudatuste sisseviimiseks.

| (13) | Järgmiste etappide ettevalmistamisel peaks andmeid esitava üldkogumi laiendamine ning täiendavate aruandlusnõuete sisseviimine põhinema EKPSi statistikakomitee analüüsil, võttes arvesse kasutajavajadusi, RKPde prognoositud kulu, turuarengut ja esimese etapi ettevalmistamisel saadud kogemusi. |
| --- | --- |

(13)

Järgmiste etappide ettevalmistamisel peaks andmeid esitava üldkogumi laiendamine ning täiendavate aruandlusnõuete sisseviimine põhinema EKPSi statistikakomitee analüüsil, võttes arvesse kasutajavajadusi, RKPde prognoositud kulu, turuarengut ja esimese etapi ettevalmistamisel saadud kogemusi.

| (14) | Krediidiandmete aruandlusnõuded tuleb määratleda, võttes arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, et vältida eelkõige vähese kogukrediidiriski kontsentratsiooniga väikeste andmeesitajate ebakohast aruandluskoormust. Samal põhjusel peab RKPdel olema õigus teha erandeid väikestele andmeesitajatele. |
| --- | --- |

(14)

Krediidiandmete aruandlusnõuded tuleb määratleda, võttes arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, et vältida eelkõige vähese kogukrediidiriski kontsentratsiooniga väikeste andmeesitajate ebakohast aruandluskoormust. Samal põhjusel peab RKPdel olema õigus teha erandeid väikestele andmeesitajatele.

| (15) | Tõhusa aruandluse tagamiseks ja olemasolevate või uute aruandlusraamistike piisava koostalitlusvõime tagamiseks tuleks RKPdel lubada koguda riigi aruandluse raames EKP-le esitatud teavet ning laiendada krediidiandmete aruandlust väljapoole käesoleva määruse ulatust seadusest tulenevate eesmärkide täitmiseks kooskõlas asjakohase riigi õigusega. |
| --- | --- |

(15)

Tõhusa aruandluse tagamiseks ja olemasolevate või uute aruandlusraamistike piisava koostalitlusvõime tagamiseks tuleks RKPdel lubada koguda riigi aruandluse raames EKP-le esitatud teavet ning laiendada krediidiandmete aruandlust väljapoole käesoleva määruse ulatust seadusest tulenevate eesmärkide täitmiseks kooskõlas asjakohase riigi õigusega.

| (16) | AnaCreditiga töötamisel on RKPdel lubatud kasutada oma andmebaase ning muudelt andmeesitajatelt ja muudest allikatest saadud andmeid, sh asjakohased viitandmebaasid. RKPd võivad otsustada, kas nad sõlmivad andmeesitajate või muude riigiasutuste järelevalveks koostöölepingud riiklike statistikaametitega või riiklike pädevate asutustega, kui esitatud andmed vastavad käesolevas määruses sätestatud kvaliteedistandardile. Võttes arvesse kehtivate riigisiseste korralduste erinevust ning selleks, et minimeerida käesoleva määruse aruandluskoormust, soovitatakse tulemuslikku ja tõhusat koostööd riiklike statistikaametite, riiklike pädevate asutuste ja muude riigiasutustega. |
| --- | --- |

(16)

AnaCreditiga töötamisel on RKPdel lubatud kasutada oma andmebaase ning muudelt andmeesitajatelt ja muudest allikatest saadud andmeid, sh asjakohased viitandmebaasid. RKPd võivad otsustada, kas nad sõlmivad andmeesitajate või muude riigiasutuste järelevalveks koostöölepingud riiklike statistikaametitega või riiklike pädevate asutustega, kui esitatud andmed vastavad käesolevas määruses sätestatud kvaliteedistandardile. Võttes arvesse kehtivate riigisiseste korralduste erinevust ning selleks, et minimeerida käesoleva määruse aruandluskoormust, soovitatakse tulemuslikku ja tõhusat koostööd riiklike statistikaametite, riiklike pädevate asutuste ja muude riigiasutustega.

| (17) | Krediidiandmete kogumise raamistiku loomisel tuleb võtta arvesse kesksete krediidiregistrite ja muu avaliku sektori üksuste poolt loodud asjakohaste krediidiandmekogude, sh väärtpaberistatistika ning EKPSi asutuste ja sidusettevõtjate andmekogu, koostalitlusvõimet. |
| --- | --- |

(17)

Krediidiandmete kogumise raamistiku loomisel tuleb võtta arvesse kesksete krediidiregistrite ja muu avaliku sektori üksuste poolt loodud asjakohaste krediidiandmekogude, sh väärtpaberistatistika ning EKPSi asutuste ja sidusettevõtjate andmekogu, koostalitlusvõimet.

| (18) | RKPdel tuleks lubada kasutada ühist, erinevatel eesmärkidel kogutud analüütiliste granulaarsete krediidiandmete kogumit, et luua tagasiside kanalid andmeesitajatega või et täiendada olemasolevaid tagasiside kanaleid ja muid teabevahetusteenuseid kesksete krediidiregistrite ja andmeesitajate vahel. Asjaomased tagasiside kanalid tõhustavad EKPSi panust finantssüsteemi stabiilsuse tagamisse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikes 5 sätestatud volituste piires. Tagasiside kanalid võimaldavad andmeesitajatel laiemalt hinnata krediidivõimelisust, eelkõige piiriüleste võlgnike puhul, ning harmoneerida laenuandmistavade määratlusi ja andmete omadusi. Tagasiside kanalid parandavad krediidiasutuste ja muude laenuandjate krediidiriski juhtimist. Eelkõige võimaldavad need krediidiasutustel krediidivõimelisuse hindamisel vältida liigset tuginemist välistele krediidireitingutele. Tagasiside kanal peaks järgima parimat tava ja tagama andmekvaliteedi miinimumstandardi. Määratleda tuleks analüütiliste krediidiandmete allkogum, mida RKPd võivad tagasiside kanalites ühiselt kasutada, võttes arvesse asjakohaste andmeatribuutide konfidentsiaalsust ning konfidentsiaalsuse tagamise nõudeid, samuti rakendamiseks kuluvat aega. Tagasiside kanalite ulatust ja rakendamist võib täpsustada eraldi õigusaktis. RKPd võivad vastastikuse koostöö tegemiseks tagasiside kanalite valdkonnas sõlmida kohaldataval õigusraamistikul põhineva vastastikuse mõistmise memorandumi. Mõned keskseid krediidiregistreid käitavad RKPd juba vahetavad omavahel granulaarseid piiriüleseid krediidi- ja krediidiriskiandmeid kahepoolsete lepingute alusel; (5) teised võivad õiguslikel põhjustel vajada teatavat ajavahemikku, et rakendada piiriülest teabevahetust ja edastada andmeid aruandekohustuslikele finantseerimisasutustele. Tagasiside kanalite loomine ja rakendamine peaks arvesse võtma riigisiseseid õigussätteid konfidentsiaalse statistilise teabe käsitlemise kohta. |
| --- | --- |

(18)

RKPdel tuleks lubada kasutada ühist, erinevatel eesmärkidel kogutud analüütiliste granulaarsete krediidiandmete kogumit, et luua tagasiside kanalid andmeesitajatega või et täiendada olemasolevaid tagasiside kanaleid ja muid teabevahetusteenuseid kesksete krediidiregistrite ja andmeesitajate vahel. Asjaomased tagasiside kanalid tõhustavad EKPSi panust finantssüsteemi stabiilsuse tagamisse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikes 5 sätestatud volituste piires. Tagasiside kanalid võimaldavad andmeesitajatel laiemalt hinnata krediidivõimelisust, eelkõige piiriüleste võlgnike puhul, ning harmoneerida laenuandmistavade määratlusi ja andmete omadusi. Tagasiside kanalid parandavad krediidiasutuste ja muude laenuandjate krediidiriski juhtimist. Eelkõige võimaldavad need krediidiasutustel krediidivõimelisuse hindamisel vältida liigset tuginemist välistele krediidireitingutele. Tagasiside kanal peaks järgima parimat tava ja tagama andmekvaliteedi miinimumstandardi. Määratleda tuleks analüütiliste krediidiandmete allkogum, mida RKPd võivad tagasiside kanalites ühiselt kasutada, võttes arvesse asjakohaste andmeatribuutide konfidentsiaalsust ning konfidentsiaalsuse tagamise nõudeid, samuti rakendamiseks kuluvat aega. Tagasiside kanalite ulatust ja rakendamist võib täpsustada eraldi õigusaktis. RKPd võivad vastastikuse koostöö tegemiseks tagasiside kanalite valdkonnas sõlmida kohaldataval õigusraamistikul põhineva vastastikuse mõistmise memorandumi. Mõned keskseid krediidiregistreid käitavad RKPd juba vahetavad omavahel granulaarseid piiriüleseid krediidi- ja krediidiriskiandmeid kahepoolsete lepingute alusel; (5) teised võivad õiguslikel põhjustel vajada teatavat ajavahemikku, et rakendada piiriülest teabevahetust ja edastada andmeid aruandekohustuslikele finantseerimisasutustele. Tagasiside kanalite loomine ja rakendamine peaks arvesse võtma riigisiseseid õigussätteid konfidentsiaalse statistilise teabe käsitlemise kohta.

| (19) | Käesolevas määruses peaks konfidentsiaalse statistilise teabe kaitsele ja kasutamisele kohaldama määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklites 8 kuni 8c sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

(19)

Käesolevas määruses peaks konfidentsiaalse statistilise teabe kaitsele ja kasutamisele kohaldama määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklites 8 kuni 8c sätestatud nõudeid.

| (20) | Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 7 lõike 1 kohaselt on EKP-l õigus määrata sanktsioone andmeesitajatele, kes ei ole täitnud EKP määrustes või otsustes sätestatud statistikaaruandluse nõudeid. Sanktsioonide määramise õigus ei sõltu RKP õigusest sanktsioneerida andmeesitajaid, kes ei täida asjaomase riigi õigusraamistiku kohaselt nende suhtes kohaldatavaid statistikakohustusi või muid aruandluskohustusi. |
| --- | --- |

(20)

Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 7 lõike 1 kohaselt on EKP-l õigus määrata sanktsioone andmeesitajatele, kes ei ole täitnud EKP määrustes või otsustes sätestatud statistikaaruandluse nõudeid. Sanktsioonide määramise õigus ei sõltu RKP õigusest sanktsioneerida andmeesitajaid, kes ei täida asjaomase riigi õigusraamistiku kohaselt nende suhtes kohaldatavaid statistikakohustusi või muid aruandluskohustusi.

| (21) | Tuleb kehtestada tõhus kord tehniliste muudatuste tegemiseks käesoleva määruse lisadesse, kui need ei muuda aluspõhimõtteid ega mõjuta liikmesriikide andmeesitajate aruandluskoormust. Asjaomane kord peab sätestama, et arvesse võetakse EKPSi statistikakomitee seisukohti. |
| --- | --- |

(21)

Tuleb kehtestada tõhus kord tehniliste muudatuste tegemiseks käesoleva määruse lisadesse, kui need ei muuda aluspõhimõtteid ega mõjuta liikmesriikide andmeesitajate aruandluskoormust. Asjaomane kord peab sätestama, et arvesse võetakse EKPSi statistikakomitee seisukohti.

| (22) | EKPSi põhikirja artiklist 5 koosmõjus Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 3 tuleneb liikmesriikide, mille rahaühik ei ole euro, kohustus kujundada ja rakendada riigisiseseid meetmeid, mida nad peavad kohaseks järgmise osas: a) EKP statistikaaruandluse nõuete täitmiseks vajaliku statistilise teabe kogumine ja b) õigeaegne statistikaalane ettevalmistus eurot rahaühikuna kasutavaks liikmesriigiks saamisel. |
| --- | --- |

(22)

EKPSi põhikirja artiklist 5 koosmõjus Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 3 tuleneb liikmesriikide, mille rahaühik ei ole euro, kohustus kujundada ja rakendada riigisiseseid meetmeid, mida nad peavad kohaseks järgmise osas: a) EKP statistikaaruandluse nõuete täitmiseks vajaliku statistilise teabe kogumine ja b) õigeaegne statistikaalane ettevalmistus eurot rahaühikuna kasutavaks liikmesriigiks saamisel.

| (23) | Käesolevat määrust kohaldatakse, ilma et see piiraks krediidiandmete kogumist SSM õigusraamistiku alusel, |
| --- | --- |

(23)

Käesolevat määrust kohaldatakse, ilma et see piiraks krediidiandmete kogumist SSM õigusraamistiku alusel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „andmeid esitav liikmesriik“– liikmesriik, mille rahaühik on euro; liikmesriik, mille rahaühik ei ole euro, kuid võib otsustada saada andmeid esitavaks liikmesriigiks, võttes riigi õigusesse üle käesoleva määruse sätted või sätestades asjaomaste aruandlusnõuete kohustuse kooskõlas riigi õigusega muul viisil; siia kuuluvad eelkõige liikmesriigid, kes osalevad SSMis tiheda koostöö kaudu nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 (6) artikli 7 alusel;

„andmeid esitav liikmesriik“

6

2)   „resident“– määratlus määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 punktis 4;

„resident“

3)   „institutsionaalne üksus“– määratlus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 549/2013 A lisa punktides 2.12 ja 2.13 (7);

„institutsionaalne üksus“

7

4)   „välisfiliaal“– institutsionaalne üksus, mis on õiguslikult sõltuv osa juriidilisest isikust, mis ei ole selle riigi resident, kus asjaomane juriidiline üksus on asutatud, kooskõlas määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõikes 3 osutatud mõistega „üks filiaal“;

„välisfiliaal“

5)   „juriidiline isik“– üksus, mis on tema suhtes kohaldatava riigi õiguse kohaselt õiguste ja kohustuste kandjaks;

„juriidiline isik“

6)   „juriidilise isiku tunnus (LEI)“– juriidilisele isikule antud tähtnumbriline viitekood kooskõlas ISO 17442 standardiga (8);

„juriidilise isiku tunnus (LEI)“

8

7)   „siseriiklik tunnus“– üldiselt kasutatav tunnuskood, mis võimaldab vastaspoole tema asukohariigis kordumatult tähistada;

„siseriiklik tunnus“

8)   „andmeesitaja“– juriidiline isik või välisfiliaal, mis on andmeid esitava liikmesriigi resident ning mille suhtes kohaldatakse EKP aruandlusnõudeid kooskõlas käesoleva määrusega;

„andmeesitaja“

9)   „vaadeldav üksus“– institutsionaalne üksus, mille tegevust võlausaldaja või teenindajana hõlmab andmeesitaja aruandlus. Vaadeldav üksus on kas:

„vaadeldav üksus“

| a) | institutsionaalne üksus, mis on tema kohta andmeid esitava andmeesitaja riigi resident, või |
| --- | --- |

a)

institutsionaalne üksus, mis on tema kohta andmeid esitava andmeesitaja riigi resident, või

| b) | andmeesitaja välisfiliaal, mis on andmeid esitava liikmesriigi resident, või |
| --- | --- |

b)

andmeesitaja välisfiliaal, mis on andmeid esitava liikmesriigi resident, või

| c) | andmeesitaja välisfiliaal, mis ei ole andmeid esitava liikmesriigi resident; |
| --- | --- |

c)

andmeesitaja välisfiliaal, mis ei ole andmeid esitava liikmesriigi resident;

10)   „vastaspool“– institutsionaalne üksus, mis on instrumendi osapool või mis on seotud instrumendi osapoolega;

„vastaspool“

11)   „võlausaldaja“– vastaspool, kes kannab instrumendi krediidiriski ning kes ei ole kaitseandja;

„võlausaldaja“

12)   „võlgnik“– vastaspool, kellel on tingimusteta kohustus teostada instrumendist tulenevaid makseid;

„võlgnik“

13)   „kaitseandja“– vastaspool, kes annab kaitse lepingus kokku lepitud negatiivse krediidisündmuse vastu ning kannab negatiivse krediidisündmuse krediidiriski;

„kaitseandja“

14)   „teenindaja“– vastaspool, kes vastutab instrumendi haldus- ja finantsjuhtimise eest;

„teenindaja“

15)   „riikide keskpangad“ või „RKPd“– Euroopa Liidu liikmesriikide keskpangad;

„riikide keskpangad“ või „RKPd“

16)   „asjaomane RKP“– RKP liikmesriigis, kus andmeesitaja on resident;

„asjaomane RKP“

17)   „keskne krediidiregister“– eurosüsteemi RKP hallatav krediidiregister, mis võtab vastu aruandeid ja toetab finantssektori laenusaajaid, edastades neile krediidi- ja krediidiriskiandmeid;

„keskne krediidiregister“

18)   „krediidiasutus“– määratlus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (9) artikli 4 lõike 1 punktis 1;

„krediidiasutus“

9

19)   „krediidiasutused ja investeerimisühingud“– määratlus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 3;

„krediidiasutused ja investeerimisühingud“

20)   „vara“– tähendus kattub määruse (EL) nr 549/2013 A lisa punktis 7.15 määratletuga;

„vara“

21)   „krediidirisk“– risk, et vastaspool ei suuda teha makset, mille ta on lepingu järgi kohustatud tegema;

„krediidirisk“

22)   „leping“– õiguslikult siduv kokkulepe kahe või enama poole vahel, mille kohaselt luuakse üks või enam instrumenti;

„leping“

23)   „instrument“– kirje, mis on määratletud andmeatribuudi „instrumendi liik“ all vastavalt IV lisas määratletule.

„instrument“

24)   „kaitse“– negatiivse krediidisündmuse kindlustamine või katmine andmeatribuudi „instrumendi liik“ all sätestatud kirjega kooskõlas IV lisa määratlusega.

„kaitse“

25)   „kohustuse summa“– IV lisas määratletud andmeatribuutide „maksmata nimiväärtus“ ja „bilansiväline summa“ summa;

„kohustuse summa“

26)   „individuaalsel alusel“– viitega ühele institutsionaalsele üksusele, sealhulgas juriidilise isiku osaks olevatele institutsionaalsetele üksustele.

„individuaalsel alusel“

Artikkel 2

Rakendamise etapid ja aruandluse algus

1.   Käesolevas määruses sätestatud ühine, erinevatel eesmärkidel kogutavate analüütiliste krediidiandmete kogum moodustatakse etapiviisiliselt. 1. etapp algab 1. septembril 2018. Selle etapi esimene kuu- ja kvartaliaruanne esitatakse vastavalt käesolevale määrusele alates 30. septembri 2018 andmetest.

2.   Vastaspoolte kohase tuvastamise tagamiseks edastavad RKPd EKP-le esimese kogumi vastaspoole viitandmeid I lisa vormi 1 kohaselt kuus kuud enne lõikes 1 osutatud andmete esmakordset esitamist.

3.   Vajalike organisatsioonisiseste ja tehniliste ettevalmistuste tegemiseks lõikes 2 osutatud vastaspoole viitandmete esitamisel võivad RKPd nõuda andmeesitajatelt vastaspoole viitandmete ja krediidiandmete osalist või täielikku esitamist alates 31. detsembrist 2017.

Artikkel 3

Tegelik andmeid esitav üldkogum

1.   Tegelik andmeid esitav üldkogum koosneb residendist krediidiasutustest ja residendist krediidiasutuste välisfiliaalidest, sõltumata sellest, kas tegemist on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (10) kohaselt järelevalve alla kuuluva krediidiasutuse või investeerimisühinguga.

2.   Andmeesitajad esitavad krediidiandmed individuaalsel alusel vastavalt artiklitele 4 ja 6.

3.   Andmeesitajad esitavad andmed asjaomasele RKP-le.

Artikkel 4

Statistikaaruandluse nõuded

1.   Andmeesitajad esitavad vaadeldava üksuse krediidiandmed vastavalt artiklile 6 instrumentide kohta, mis vastavad artiklis 5 määratletud tingimustele:

| a) | kui instrument vaatlusperioodi aruandekuupäeva seisuga:






  i) | tekitab vaadeldavale üksusele krediidiriski või |
| --- | --- | --- |

a)

kui instrument vaatlusperioodi aruandekuupäeva seisuga:

i)

tekitab vaadeldavale üksusele krediidiriski või

| ii) | on vaadeldava üksuse vara või |
| --- | --- |

ii)

on vaadeldava üksuse vara või

| iii) | on tunnustatud vastavalt asjaomasele raamatupidamisstandardile, mida vaadeldava üksuse juriidiline isik kasutab, ning on vaadeldavale üksusele tekitanud krediidiriski või |
| --- | --- |

iii)

on tunnustatud vastavalt asjaomasele raamatupidamisstandardile, mida vaadeldava üksuse juriidiline isik kasutab, ning on vaadeldavale üksusele tekitanud krediidiriski või

| iv) | instrumenti teenindab andmeesitaja, kes on resident andmeid esitavas liikmesriigis, ja






  i) | instrument on antud juriidilise isiku (mille osa vaadeldav üksus moodustab) teistele institutsionaalsetele üksustele või |
| --- | --- | --- |

iv)

instrumenti teenindab andmeesitaja, kes on resident andmeid esitavas liikmesriigis, ja

i)

instrument on antud juriidilise isiku (mille osa vaadeldav üksus moodustab) teistele institutsionaalsetele üksustele või

| ii) | instrumenti omab juriidiline isik, mis ei ole vaadeldavast üksusest erineva andmeid esitava liikmesriigi residendist krediidiasutus, ja |
| --- | --- |

ii)

instrumenti omab juriidiline isik, mis ei ole vaadeldavast üksusest erineva andmeid esitava liikmesriigi residendist krediidiasutus, ja

| b) | kus vähemalt üks võlgnikest on artikli 1 lõikes 5 määratletud juriidiline isik või selle osa. |
| --- | --- |

b)

kus vähemalt üks võlgnikest on artikli 1 lõikes 5 määratletud juriidiline isik või selle osa.

2.   Vaatlusperiood algab aruandekuupäevale eelneva kvartali viimasel aruandekuupäeval ning lõpeb asjaomasel aruandekuupäeval.

Artikkel 5

Aruandluskünnis

1.   Krediidiandmed esitatakse artiklis 4 määratletud instrumentide kohta, kui võlgniku kohustuse summa vaatlusperioodi aruandekuupäeval on 25 000 eurot või rohkem.

2.   Lõikes 1 osutatud võlgniku kohustuse summa arvutatakse võlgniku instrumentidest tulenevate kohustuste koondsummana seoses vaadeldava üksusega, kooskõlas artikliga 4 ning artiklis 4 sätestatud instrumentide määratlusega.

Artikkel 6

Individuaalse statistikaaruandluse nõuded

1.   Andmeesitajad esitavad krediidiandmed individuaalsel alusel vastavalt I lisas toodud vormidele.

2.   Juriidilisest isikust andmeesitajad esitavad andmed kõikide vaadeldavate üksuste kohta, mis moodustavad asjaomase juriidilise üksuse osa. Välisfiliaalidest andmeesitajad esitavad andmed iseenda tegevuse kohta.

3.   Kui nii juriidiline isik kui tema välisfiliaal on andmeid esitava liikmesriigi residendid, siis topeltaruandluse vältimiseks ja asjaomaste RKPde koostöös:

| a) | asjaomane RKP võib otsustada mitte koguda juriidiliselt isikult kõiki või koguda osa I lisa vormil 1 toodud andmeatribuute, kui asjaomaseid instrumente hoiab või teenindab nimetatud välisfiliaal; |
| --- | --- |

a)

asjaomane RKP võib otsustada mitte koguda juriidiliselt isikult kõiki või koguda osa I lisa vormil 1 toodud andmeatribuute, kui asjaomaseid instrumente hoiab või teenindab nimetatud välisfiliaal;

| b) | välisfiliaali asjaomane RKP võib otsustada mitte koguda välisfiliaalilt kõiki või koguda osa I lisa vormil 2 toodud andmeatribuute. |
| --- | --- |

b)

välisfiliaali asjaomane RKP võib otsustada mitte koguda välisfiliaalilt kõiki või koguda osa I lisa vormil 2 toodud andmeatribuute.

4.   Asjaomased RKPd võivad otsustada mitte koguda teavet välisfiliaalide kohta, mis ei ole andmeid esitava liikmesriigi residendid ning mis moodustavad andmeesitajast juriidilise isiku osa.

Artikkel 7

Statistikaaruandluse erinõuded

Artiklis 6 määratletud statistikaaruandluse nõudeid leevendatakse krediidiandmete suhtes, mis vastavad II lisas piiritletud erinõuetele.

Artikkel 8

Tõhustatud aruandluse üldnõuded

1.   Andmeesitajad ja nende välisfiliaalid, mis ei ole andmeid esitava liikmesriigi residendid, kehtestavad vajaliku organisatsioonistruktuuri ja kohased sisekontrollimehhanismid, mis tagavad, et kooskõlas käesoleva määruse ja artikliga 6 individuaalsel alusel nõutud andmed töödeldakse ja edastatakse nõuetekohaselt.

2.   Välisfiliaalid, mis ei ole andmeid esitava liikmesriigi residendid, ei ole käesoleva määruse kohaselt andmeesitajad. Andmeesitajad tagavad, et sellised välisfiliaalid rakendavad töökorralduse, menetlused ja mehhanismid, mis tagavad aruandlusnõuete kohase rakendamise individuaalsel alusel.

3.   Käesolevas määruses sätestatud statistikaaruandluse nõuded ei mõjuta ühtegi praegust ega tulevast krediidiandmete aruandluse nõuet riigi õiguses või muus aruandlusraamistikus.

4.   RKPd võivad koguda EKP-le esitatavat teavet osana laiemast riiklikust aruandlusraamistikust, mis on kooskõlas asjaomaste liidu või riigi õigusaktidega. Laiem aruandlusraamistik võib peale statistika eesmärkide hõlmata ka muudel eesmärkidel, näiteks järelevalve otstarbel kogutavat teavet.

5.   RKPd võivad krediidiandmeid koguda ka muudest allikatest.

6.   Krediidiandmete ühtlustamise, täielikkuse, detailsuse ning vastaspoolte tuvastamise miinimumnõuded on sätestatud I lisa vormidel.

Artikkel 9

Vastaspoolte tuvastamine

1.   Käesoleva määruse alusel andmete kogumiseks tuvastatakse vastaspooled andmeesitajate ja RKPde poolt järgmise alusel:

| a) | juriidilise isiku tunnus, kui selline tunnus on antud, või |
| --- | --- |

a)

juriidilise isiku tunnus, kui selline tunnus on antud, või

| b) | kui juriidilise isiku tunnust ei ole antud, siis IV lisas täpsustatud siseriiklik tunnus. |
| --- | --- |

b)

kui juriidilise isiku tunnust ei ole antud, siis IV lisas täpsustatud siseriiklik tunnus.

2.   RKPd võivad saada III lisas määratletu kohaselt vastaspoolte tuvastamisega seotud teavet andmeesitajate vahetust aruandlusest või vastastikuse mõistmise memorandumi või samalaadse kokkuleppe alusel riiklikelt statistikaametitelt, riiklikelt pädevatelt asutustelt või muudelt riiklikelt asutustelt. RKPd määratlevad kordumatud tunnused, mida nõutakse vastaspoolte kohaseks tuvastamiseks, III lisas sätestatud andmete põhjal.

Artikkel 10

Juurdepääs krediidiandmetele ja nende kasutamine

1.   EKP ja RKPd kasutavad käesoleva määruse kohaselt esitatud krediidiandmeid määruses (EÜ) nr 2533/98 määratletud ulatuses ja eesmärkidel. Asjaomaseid andmeid võib kasutada eelkõige tagasiside kanali loomiseks ja käigushoidmiseks vastavalt artiklile 11.

2.   Käesolev määrus ei mõjuta praegust ega tulevast krediidiandmete kasutamist, kui see on lubatud või nõutav liidu või riigi õiguse või vastastikuse mõistmise memorandumite alusel, sealhulgas piiriülest andmevahetust.

Artikkel 11

Tagasiside kanal andmeesitajatele

1.   RKPdel on õigus jagada krediidiandmeid, sealhulgas teise RKP kogutud andmeid, andmeesitajatega, seades selleks sisse või täiendades tagasiside kanaleid või muid kesksete krediidiregistrite poolt andmeesitajatele osutatavaid teabeteenuseid. RKPd võivad jagada käesoleva määruse kohaselt kogutud krediidiandmete allkogumit kooskõlas hea tavaga ning kohalduvate konfidentsiaalsussätetega piiratud ulatuses. Andmeesitajad võivad asjaomaseid andmeid kasutada ainult krediidiriski haldamiseks ja neile kättesaadavate krediidiandmete kvaliteedi parandamiseks olemasolevate või potentsiaalsete instrumentide osas. Andmeesitajad ei avalda andmeid kolmandatele osapooltele, välja arvatud juhul kui andmete jagamine teenusepakkujatega on vältimatult vajalik, andmeid kasutatakse vaid seoses andmeesitajaga ning andmeesitaja on sõlminud lepingu andmete konfidentsiaalsuse kohaseks tagamiseks, mis välistab andmete kasutamise mis tahes muul eesmärgil, ning võimaldab muuta andmed anonüümseks ning kustutada niipea kui andmete algse jagamise eesmärk on saavutatud. Andmete edastamine teenusepakkuja poolt või andmete jagamine krediidiandmete teenuse osutajatega on keelatud.

2.   RKPd määratlevad jagatavate andmete ulatuse, andmetele juurdepääsu võimaldamisse korra ning kõik täiendavad asjaomaste andmete kasutamise piirangud, võttes arvesse riigi õigusraamistikku ja muid konfidentsiaalsuspiiranguid.

3.   Käesolevast artiklist ei tulene andmeesitajatele õigust tagasiside kanalile ega õigust saada tagasiside kanali või kesksete krediidiregistrite poolt andmeesitajatele osutatavate teabeteenuste kaudu konkreetseid andmeid.

4.   RKPdel on õigus ajutiselt keelata andmeesitaja juurdepääs tagasiside kanali kaudu saadud konkreetsetele krediidiandmetele, kui andmeesitaja ei ole täitnud käesolevas määruses sätestatud statistilise aruandluse kohustusi, eelkõige andmete kvaliteedi ja täpsuse osas, või lõikes 1 sätestatud kohustusi.

5.   RKPdel on õigus keelata teiste RKPde juurdepääs tagasiside kanali raames kogutud granulaarsetele krediidiandmetele. RKPdel on õigus nõuda granulaarsete krediidiandmete mitmepoolset jagamist RKP-lt, kes esitab teisele RKP-le tagasiside kanali raames taotluse andmete jagamiseks. Asjaomane RKP võib tagasiside kanalites alati kasutada andmeid esitavas liikmesriigis asutatud andmeesitaja institutsionaalse üksuse andmeid, sõltumata riigist, kus asjaomane institutsionaalne üksus on resident.

Artikkel 12

Juriidiliste isikute juurdepääs

1.   Juriidilistel isikutel või nende osadel, kelle kohta krediidiandmed on esitatud, on õigus saada andmetele juurdepääs asjaomases RKPs. Lisaks võivad juriidilised isikud nõuda andmeesitajatelt nendega seotud ebaõigete andmete parandamist.

2.   RKPd võivad keelduda juriidilisele isikule või selle osadele juurdepääsu andmisest nendega seotud krediidiandmetele kui:

| a) | juurdepääs riivaks andmeesitaja (näiteks sisemise krediidiriski hinnangute osas) või kolmandate isikute (eelkõige juriidiliste isikute, kelle kohta andmed esitatakse) õigustatud huve andmete konfidentsiaalsena hoidmise osas või |
| --- | --- |

a)

juurdepääs riivaks andmeesitaja (näiteks sisemise krediidiriski hinnangute osas) või kolmandate isikute (eelkõige juriidiliste isikute, kelle kohta andmed esitatakse) õigustatud huve andmete konfidentsiaalsena hoidmise osas või

| b) | andmeid ei ole artikli 11 kohaselt kasutatud tagasiside kanali loomiseks või tõhustamiseks ning RKP ei ole liidu või riigi õiguse kohaselt kohustatud võimaldama juurdepääsu asjaomastele andmetele. |
| --- | --- |

b)

andmeid ei ole artikli 11 kohaselt kasutatud tagasiside kanali loomiseks või tõhustamiseks ning RKP ei ole liidu või riigi õiguse kohaselt kohustatud võimaldama juurdepääsu asjaomastele andmetele.

Artikkel 13

Tähtajalisus

1.   Andmeesitajad esitavad kogutud krediidiandmed järgmisteks aruandekuupäevadeks:

| a) | kuuandmed iga kuu viimaseks päevaks; |
| --- | --- |

a)

kuuandmed iga kuu viimaseks päevaks;

| b) | kvartaliandmed märtsi, juuni, septembri ja detsembri viimaseks päevaks. |
| --- | --- |

b)

kvartaliandmed märtsi, juuni, septembri ja detsembri viimaseks päevaks.

2.   RKPd otsustavad, millal ja kui tihti nad soovivad EKP aruandlustähtaegade järgimiseks andmeesitajatelt andmeid saada ning teavitavad sellest andmeesitajaid.

3.   RKPd teavitavad andmeesitajaid aruandluskohustusest vähemalt 18 kuud enne esimest aruandekuupäeva, mil andmeesitajad käesoleva määruse alusel peavad andmeid esitama, ilma et see piiraks muid siseriiklikke aruandekohustusi või muid aruandlusraamistikke.

4.   RKPd edastavad EKP-le kuupõhised krediidiandmed vaadeldavate üksuste kohta, kes on andmeid esitava liikmesriigi residendid, 30. tööpäeva lõpuks pärast selle kuu lõppu, mille kohta andmed esitatakse.

5.   RKPd edastavad EKP-le kvartalipõhised krediidiandmed vaadeldavate üksuste kohta, kes on andmeid esitava liikmesriigi residendid, 15. tööpäeva lõpuks pärast komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 (11) artikli 3 lõike 1 punktis b sätestatud aruannete esitamise kuupäevi.

6.   RKPd edastavad EKP-le kuupõhised krediidiandmed vaadeldavate üksuste kohta, kes on välisfiliaalid ning ei ole andmeid esitava liikmesriigi residendid, 35. tööpäeva lõpuks pärast selle kuu lõppu, mille kohta andmed esitatakse.

7.   RKPd edastavad EKP-le kvartalipõhised krediidiandmed vaadeldavate üksuste kohta, kes on välisfiliaalid ning ei ole andmeid esitava liikmesriigi residendid, 20. tööpäeva lõpuks pärast rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artikli 3 lõike 1 punktis b sätestatud aruannete esitamise kuupäevi.

8.   RKPd edastavad EKP-le koos krediidiandmete esmakordse edastamisega vastaspoole viitandmed kõikide vastaspoolte kohta vastavalt I lisa vormi 1 1. jaole. Muudatuste korral ajakohastavad RKPd asjaomased andmed hiljemalt koos krediidiandmete edastamisega esimese aruandekuupäeva kohta, mil või pärast mida vastav muudatus jõustus. Kui RKP ei teavita andmeesitajat vastaspoole viitandmete kogumisest muudest allikatest, peab andmeesitaja asjaomaseid andmeid ajakohastama, teavitades RKPd mis tahes muudatustest asjaomase RKP nõutud tähtajaks, kuid hiljemalt päeval, mil asjaomasele RKP-le esitatakse krediidiandmed esimese aruandekuupäeva kohta, mis järgneb muudatuse jõustumise kuupäevale.

Artikkel 14

Ühised miinimumstandardid ja riigisisene aruandluskord

1.   Andmeesitajad peavad järgima nende suhtes kohaldatavaid statistikaaruandluse nõudeid, mis on kooskõlas V lisas sätestatud ühiste miinimumstandarditega edastamise, täpsuse, vastaspoolte õige tuvastamise, mõistete vastavuse ja paranduste kohta.

2.   RKPd määratlevad ja rakendavad käesoleva määruse ja riigisisese õiguse (kui riigisisesed sätted ei ole vastuolus käesoleva määruse sätetega) kohaselt andmeesitajate poolt järgitava aruandluskorra. RKPd tagavad, et asjaomane aruandluskord: a) näeb ette nõutava statistilise teabe ja b) võimaldab tõendada V lisas sätestatud ühiste miinimumstandardite järgimist edastamise, täpsuse, vastaspoolte õige tuvastamise, mõistete vastavuse ja paranduste osas.

3.   RKPd võivad EKP-le krediidiandmete esitamiseks kasutada mis tahes muudest allikatest saadud andmeid kooskõlas artikli 8 lõikega 5, kui asjaomased andmed vastavad andmeesitajatelt kogutavate andmete suhtes käesoleva määruse alusel kohaldatavatele kvaliteedi- ja tähtajalisuse nõuetele. Eelkõige peavad asjaomased andmed vastama V lisas sätestatud edastamise, täpsuse, mõistete vastavuse ja paranduste miinimumstandarditele.

Artikkel 15

Ühinemised, jagunemised ja ümberkujundamised

1.   Kui andmeesitaja ühineb, jaguneb või kujundatakse ümber ning see võib mõjutada tema statistikaaruandluse kohustust, peab ta andma RKP-le ülevaate meetmetest, mille abil andmeesitaja kavatseb täita käesolevas määruses sätestatud statistikaaruandluse nõuded, niipea kui asjaomase ühinemise, jagunemise või ümberkujundamise kavatsus on avalikustatud ning enne selle jõustumist.

2.   Ilma et see piiraks eelmises lõikes sätestatud kohustusi, võib RKP lubada ühendaval isikul täita statistikaaruandluse kohustust ajutiste meetmete abil. Erand tavalisest aruandluskohustusest ei või olla pikem kui kuus kuud alates ühinemise, jagunemise või ümberkujundamise kuupäevast. Nimetatud erand ei mõjuta ühendava isiku kohustust täita oma aruandluskohustusi vastavalt käesolevale määrusele.

Artikkel 16

Erandid ja vähendatud aruandlussagedus

1.   Käesoleva määrusega kehtestatud aruandluskohustuste proportsionaalsuse tagamiseks võib asjaomane RKP teha erandeid väikestele andmeesitajatele, eeldusel et kõikide andmeesitajate, kelle osas kohaldatakse erandit andmeid esitava liikmesriigi residendist andmeesitajate poolt Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) (12) kohaselt esitatava laenude kogumahu suhtes, osakaal ei ületa 2 %. Erandid võivad hõlmata kõiki käesolevas määruses määratletud aruandlusnõudeid või osa nendest.

2.   Aruandlusnõuete rakendamise toetamiseks võib asjaomane RKP lubada väikestel andmeesitajatel esitada 1. jaanuarile 2021 eelnevate aruandekuupäevade kohta kuupõhiste krediidiandmete asemel kvartalipõhised krediidiandmed, kui kvartalipõhist aruandlust kasutavate andmeesitajate andmete osakaal ei ületa 4 % laenude jäägi kogumahust, mida esitavad kõik andmeid esitava liikmesriigi residendist andmeesitajad määruse (EL) nr 1071/2013 kohaselt. See ei piira krediidiandmete esitamist muu riigisisese õigusraamistiku alusel.

3.   RKP võib andmeesitajale teha erandi, kui asjaomased andmed on RKP-le kättesaadavad muudest allikatest, mis vastavad artikli 14 lõikes 3 sätestatud kvaliteedi- ja tähtajalisuse nõuetele.

4.   Kooskõlas artikli 13 lõikega 3 teatavad RKPd aruandluskohustusest järgmistele andmeesitajatele:

| a) | andmeesitajad, kelle suhtes on tehtud erand kooskõlas lõikega 1; |
| --- | --- |

a)

andmeesitajad, kelle suhtes on tehtud erand kooskõlas lõikega 1;

| b) | andmeesitajad, kellel võimaldatakse esitada andmeid vähendatud aruandlussagedusega kooskõlas lõikega 2; |
| --- | --- |

b)

andmeesitajad, kellel võimaldatakse esitada andmeid vähendatud aruandlussagedusega kooskõlas lõikega 2;

| c) | andmeesitajad, kes ei vasta enam erandi või vähendatud aruandlussageduse kohaldamise tingimustele kooskõlas lõikega 1 või 2. |
| --- | --- |

c)

andmeesitajad, kes ei vasta enam erandi või vähendatud aruandlussageduse kohaldamise tingimustele kooskõlas lõikega 1 või 2.

Artikkel 17

Kontrollimine, sundkogumine ja kvaliteedi miinimumstandardid

RKPd kontrollivad andmeid, mida andmeesitajad on käesoleva määruse kohaselt kohustatud esitama, ja koguvad asjaomaseid andmeid vajalikus ulatuses sundkorras, ilma et see piiraks EKP õigust teostada neid õigusi ise. RKPd kasutavad seda õigust eelkõige juhul, kui andmeesitaja ei täida V lisas sätestatud edastamist, täpsust, mõistete vastavust ja andmete parandamist käsitlevaid miinimumnõudeid.

Artikkel 18

Sanktsioonid

EKP võib rakendada vastavalt määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 7 lõikele 1 sanktsioone andmeesitajate suhtes, kes ei täida käesolevas määruses sätestatud aruandluskohustusi. Andmeesitajate suhtes ei rakendata sanktsioone, kui nad tõendavad, et nad ei saa nõutavaid andmeid esitada seoses siseriiklike õigusnormidega riigis, kus asub filiaal, mille kohta andmeid nõutakse. EKP õigus kohaldada sanktsioone käesolevas määruses sätestatud aruandluskohustuse täitmata jätmise eest ei sõltu RKP õigusest kohaldada sanktsioone andmeesitajate suhtes, kes ei täida asjaomase riigi õigusraamistiku kohaselt kooskõlas artikli 8 lõikega 3 nende suhtes kohaldatavaid statistika- või muid aruandluskohustusi.

Artikkel 19

Üleminekusäte

RKPd võivad edasi lükata 1. veebruarile 2019 eelnevate aruandekuupäevade krediidiandmete esmakordset edastamist EKP-le, kui asjaomased andmed edastatakse EKP-le hiljemalt 31. märtsiks 2019.

Artikkel 20

Muudatuste tegemise lihtsustatud kord

Võttes arvesse EKPSi statistikakomitee seisukohti, on EKP juhatusel õigus teha käesoleva määruse lisades tehnilisi muudatusi, kui see ei muuda aluspõhimõtteid ega andmeesitajate aruandluskoormust. EKP juhatus teavitab nendest muudatustest EKP nõukogu ebakohase viivituseta.

Artikkel 21

Lõppsätted

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 31. detsembrist 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja kõikides liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Frankfurt Maini ääres, 18. mai 2016

EKP nõukogu nimel

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  
  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

(2)  Komisjoni arvamus, 7. august 2015, Euroopa Keskpanga määruse eelnõu kohta, mis käsitleb üksikasjalike krediidiandmete ja krediidiriski andmete kogumist (ELT C 261, 8.8.2015, lk 1).

2

(3)  Otsus EKP/2014/6, 24. veebruar 2014, Euroopa Keskpankade Süsteemi granulaarsete krediidiandmete kogumise ettevalmistavate meetmete korralduse kohta (ELT L 104, 8.4.2014, lk 72).

3

(4)  Euroopa Keskpanga soovitus EKP/2014/7, 24. veebruar 2014, Euroopa Keskpankade Süsteemi granulaarsete krediidiandmete kogumise ettevalmistavate meetmete korralduse kohta (ELT C 103, 8.4.2014, lk 1).

4

(5)  Memorandum of Understanding on the exchange of information among national central credit registers for the purpose of passing it on to reporting institutions. Avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

5

(6)  Nõukogu määrus (EL) nr 1024/2013, 15. oktoober 2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 549/2013, 21. mai 2013, Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).

7

(8)  Avaldatud Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) veebilehel www.iso.org.

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

10

(11)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 680/2014, 16. aprill 2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (ELT L 191, 28.6.2014, lk 1).

11

(12)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1071/2013, 24. september 2013, rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2013/33) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 1).

12

---

I LISA

Esitatavad andmed ja vormid

1.   Käesoleva määruse alusel esitatavad andmed osutavad erinevatele elementidele, nt võlausaldajatele, võlgnikele, instrumentidele, kaitsele jne. Näiteks võib üks võlausaldaja olla andnud mitu laenu ning üks kaitse võib tagada mitut instrumenti. Käesolevas lisas on sätestatud andmekogum konkreetse teabe esitamiseks iga sellise elemendi kohta.

2.   Iga andmekogumi teave osutab ühele elemendile (nt instrument) või mitme elemendi kombinatsioonile (nt instrument-kaitse), määrates sellega ära igas andmekogumis esitatava teabe granulaarsuse taseme. Andmekogumid koostatakse kahel vormil.

3.   Igal vormil kasutatavate andmeatribuutide aruandlusnõuded on sätestatud II ja III lisas.

4.   Igal vormil kasutatavad andmeatribuudid on määratletud IV lisas.

5.   Kõik summad on esitatud euroühikutes. Välisvaluutas summad tuleb ümber arvestada eurodeks vastava Euroopa Keskpanga (EKP) vahetuskursi, st keskpika kursi alusel aruandekuupäeval.

Vorm 1

1.   Vastaspoole viitandmed

| 1.1. | Vastaspoole viitandmete granulaarsuse tasemeks on vastaspool. Iga kanne on kordumatult tähistatud järgmiste andmeatribuutide kombinatsiooniga: a) andmeesitaja tunnus ja b) vastaspoole tunnus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Iga vastaspoole tunnus peab olema kordumatu iga sama andmeesitaja aruandega hõlmatud vastaspoole puhul ning andmeesitaja peab iga vastaspoole tähistamiseks alati kasutama kordumatut vastaspoole tunnust. Seda tunnust ei või sama andmeesitaja kunagi uuesti kasutada muu vastaspoole tähistamiseks. RKPd võivad nõuda, et andmeesitaja kasutaks asjaomase RKP poolt sätestatud vastaspoole tunnuseid. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Registreeritavateks vastaspoolteks on institutsionaalsed üksused, mis on juriidilised isikud või moodustavad osa juriidilisest isikust ning on seotud instrumentidega, mille andmed esitatakse kooskõlas artiklitega 4 ja 5 või mis kaitsevad selliseid instrumente. Registreeritavaks vastaspooleks on: a) võlausaldaja; b) võlgnik; c) kaitseandja; d) algataja; e) teenindaja; f) ettevõtjate peakontor; g) vahetu emaettevõtja ja h) kõrgeima tasandi emaettevõtja. Üks üksus võib olla vastaspool mitme instrumendi suhtes ning tal võivad olla eri rollid sama instrumendi vastaspoolena. Samas registreeritakse iga vastaspool vaid üks kord. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Iga vastaspoole liigi kohta nõutav teave on toodud III lisas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Vastaspoole teave kirjeldab vastaspoole omadusi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | AnaCreditile esitatavate instrumentidega seotud füüsiliste isikute puhul ei nõuta kandeid füüsiliste isikute kohta. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kanded tuleb esitada hiljemalt koos kuupõhiste krediidiandmete edastamisega, mis on asjakohased aruandekuupäeval, mil asjaomane vastaspool sõlmis AnaCreditis registreeritud lepingu. Kui tehakse muudatusi, tuleb kanded ajakohastada hiljemalt koos kuupõhiste krediidiandmete edastamisega, mis hõlmavad aruandekuupäeva, mil vastav muudatus jõustus. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Instrumendi andmed

| 2.1. | Instrumendi andmete granulaarsuse tasemeks on instrument. Iga kanne on kordumatult tähistatud järgmiste andmeatribuutide kombinatsiooniga: a) andmeesitaja tunnus; b) vaadeldava üksuse tunnus; c) lepingu tunnus ja d) instrumendi tunnus. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Iga lepingu tunnus peab olema kordumatu iga lepingu suhtes, millest tuleneb sama vaadeldava üksuse krediidirisk. Seda tunnust ei või kunagi uuesti kasutada sama vaadeldava üksuse muu lepingu tähistamiseks. Iga instrumendi tunnus peab olema kordumatu iga lepingu puhul, st ühe lepinguga hõlmatud igale instrumendile tuleb määrata erinev instrumendi tunnus, mida ei või kunagi uuesti kasutada sama lepinguga hõlmatud muu instrumendi tähistamiseks. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Instrumendi andmete all registreeritakse kõik vaadeldava üksuse ja vastaspoolte vahel sõlmitud lepingust tulenevad instrumendid, sh sama juriidilise üksuse institutsionaalsete üksuste vahelised instrumendid. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Instrumendi andmed kirjeldavad instrumendi omadusi, mis harva aja jooksul muutuvad. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kanded tuleb esitada hiljemalt koos kuupõhiste krediidiandmete edastamisega, mis on asjakohased aruandekuupäeval, mil asjaomane instrument on AnaCreditis registreeritud. Kui tehakse muudatusi, tuleb kanded ajakohastada hiljemalt koos kuupõhiste krediidiandmete edastamisega, mis hõlmavad aruandekuupäeva, mil või enne mida vastav muudatus jõustus. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Finantsandmed

| 3.1. | Finantsandmete granulaarsuse tasemeks on instrument. Iga kanne on kordumatult tähistatud järgmiste andmeatribuutide kombinatsiooniga: a) andmeesitaja tunnus; b) vaadeldava üksuse tunnus; c) lepingu tunnus ja d) instrumendi tunnus. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Finantsandmed kirjeldavad instrumendi finantsarengut. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Instrumendi kasutatud summa registreeritakse andmeatribuudi „nominaalsumma jääk“ all. Instrumendi kasutamata summa registreeritakse andmeatribuudi „bilansiväline summa“ all. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kanded tuleb esitada kord kuus. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Vastaspool-instrumendi andmed

| 4.1. | Vastaspool-instrumendi andmete granulaarsuse tase on kombinatsioon „vastaspool-instrument“ ning iga kanne tähistatakse kordumatult järgmiste andmeatribuutide kombinatsiooniga: a) andmeesitaja tunnus; b) vaadeldava üksuse tunnus; c) vastaspoole tunnus; d) lepingu tunnus; e) instrumendi tunnus ja f) vastaspoole roll. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Vastaspool-instrumendi andmed kirjeldavad kõikide vastaspoolte rolli igas instrumendis. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | AnaCreditile esitatavate instrumentidega seotud füüsiliste isikute puhul ei nõuta kandeid füüsiliste isikute kohta. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kanded tuleb esitada hiljemalt koos kuupõhiste krediidiandmete edastamisega, mis on asjakohased aruandekuupäeval, mil või enne mida asjaomane instrument on AnaCreditis registreeritud. Kui tehakse muudatusi, tuleb kanded ajakohastada hiljemalt koos kuupõhiste krediidiandmete edastamisega, mis hõlmavad aruandekuupäeva, mil või enne mida vastav muudatus jõustus. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Solidaarvastutuse andmed

| 5.1. | Solidaarvastutuse andmete granulaarsuse tasemeks on kombinatsioon „vastaspool-instrument“. Iga kanne on kordumatult tähistatud andmeatribuutide kombinatsiooniga: a) andmeesitaja tunnus; b) vaadeldava üksuse tunnus; c) vastaspoole tunnus; d) lepingu tunnus ja e) instrumendi tunnus. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Andmete all registreeritakse igale konkreetse instrumendi osas solidaarvastutust omavale võlgnikule vastava instrumendi solidaarvastutuse summa. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | AnaCreditile esitatavate instrumentidega seotud füüsiliste isikute puhul ei nõuta kandeid füüsiliste isikute kohta. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Kanded tuleb esitada kord kuus. |
| --- | --- |

5.4.

| Andmekogum | Andmeatribuut |
| --- | --- |
| 1. | Vastaspoole viitandmed |

Andmekogum

Andmeatribuut

1.

Vastaspoole viitandmed

Andmeesitaja tunnus

Vastaspoole tunnus

Juriidilise isiku tunnus (LEI)

Riigisisene tunnus

Peakontori tunnus

Vahetu emaettevõtja tunnus

Kõrgeima tasandi emaettevõtja tunnus

Nimi

Aadress: tänav

Aadress: asula

Aadress: maakond/haldusüksus

Aadress: sihtnumber

Aadress: riik

Õiguslik vorm

Institutsionaalne sektor

Tegevusala

Õigusmenetluse seis

Õigusmenetluse alguskuupäev

Ettevõtja suurus

Ettevõtja suuruse tuvastamise kuupäev

Töötajate arv

Bilansimaht

Aastakäive

Raamatupidamisstandard

| 2. | Instrumendi andmed |
| --- | --- |

2.

Instrumendi andmed

Andmeesitaja tunnus

Vaadeldava üksuse tunnus

Lepingu tunnus

Instrumendi tunnus

Instrumendiliik

Amortisatsiooni liik

Vääring

Usaldusinstrument

Algatuskuupäev

Maksepuhkuse lõppkuupäev

Intressimäära ülempiir

Intressimäära alampiir

Intressimäära muutmise sagedus

Intressimäära hinnavahe/marginaal

Intressimäära liik

Õiguslik lõpptähtpäev

Maksekohustuse summa algatamisel

Maksete sagedus

Projekti rahastamise laen

Eesmärk

Juurdepääs

Baasintressimäär

Arvelduskuupäev

Allutatud laen

Sündikaatlepingu tunnus

Tagasimakseõigused

Õiglase väärtuse muutused tulenevalt krediidiriski muutustest enne ostu

| 3. | Finantsandmed |
| --- | --- |

3.

Finantsandmed

Andmeesitaja tunnus

Vaadeldava üksuse tunnus

Lepingu tunnus

Instrumendi tunnus

Intressimäär

Järgmine intressimäära muutmise kuupäev

Instrumendi kohustuste täitmata jätmise seis

Instrumendi kohustuste täitmata jätmise seisu tekkimise kuupäev

Ülekantud summa

Instrumendi võlgnevused

Instrumendi maksetähtpäeva ületamise kuupäev

Väärtpaberistamise liik

Maksmata nimiväärtus

Kogunenud intress

Bilansiväline summa

| 4. | Vastaspool-instrumendi andmed |
| --- | --- |

4.

Vastaspool-instrumendi andmed

Andmeesitaja tunnus

Vaadeldava üksuse tunnus

Vastaspoole tunnus

Lepingu tunnus

Instrumendi tunnus

Vastaspoole roll

| 5. | Ühisvastutuse andmed |
| --- | --- |

5.

Ühisvastutuse andmed

Andmeesitaja tunnus

Vaadeldava üksuse tunnus

Vastaspoole tunnus

Lepingu tunnus

Instrumendi tunnus

Ühisvastutuse summa

Vorm 2

6.   Raamatupidamisandmed

| 6.1. | Raamatupidamisandmete granulaarsuse tasemeks on instrument. Iga kanne on kordumatult tähistatud järgmiste andmeatribuutide kombinatsiooniga: a) andmeesitaja tunnus; b) vaadeldava üksuse tunnus; c) lepingu tunnus ja d) instrumendi tunnus. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Need andmed kirjeldavad instrumendi arengut kooskõlas vaadeldava üksuse juriidilise isiku asjakohaste raamatupidamisstandarditega. Kui andmeesitaja suhtes kohaldatakse Euroopa Keskpanga määrust (EL) 2015/534 (EKP/2015/13), (1) kajastatakse andmed kooskõlas raamatupidamisstandardiga – rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid (IFRS) või riigi hea raamatupidamistava (GAAP), mida vaadeldava üksuse juriidiline isik kohaldab määruse (EL) 2015/534 (EKP/2015/13) nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3 | Kanded tuleb esitada kord kvartalis. |
| --- | --- |

6.3

7.   Saadud kaitse andmed

| 7.1. | Saadud kaitse andmete granulaarsuse tasemeks on saadud kaitse. Iga kanne on kordumatult tähistatud järgmiste andmeatribuutide kombinatsiooniga: a) andmeesitaja tunnus; b) vaadeldava üksuse tunnus ja c) kaitse tunnus. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Andmeesitajad peaksid esitama iga kaitse, mis on antud instrumendi andmete all esitatud mis tahes instrumendi/instrumentide tagasimaksmise tagatisena, olenemata kaitse kõlblikkusest krediidiriski maandamiseks vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Need andmed kirjeldavad saadud kaitset. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Kanded tuleb esitada hiljemalt koos kuupõhiste krediidiandmete edastamisega, mis on asjakohased aruandekuupäeval, mil või enne mida kaitse on saadud tagatisena AnaCreditis esitatud mis tahes instrumendi tagasimaksmiseks. Kui tehakse muudatusi, tuleb kanded ajakohastada hiljemalt koos kvartalipõhiste krediidiandmete edastamisega, mis hõlmavad aruandekuupäeva, mil või enne mida vastav muudatus jõustus. |
| --- | --- |

7.4.

8.   Instrument-saadud kaitse andmed

| 8.1. | Instrument-saadud kaitse andmete granulaarsuse tasemeks on kombinatsioon instrument-saadud kaitse. Iga kanne on kordumatult tähistatud järgmiste andmeatribuutide kombinatsiooniga: a) andmeesitaja tunnus; b) vaadeldava üksuse tunnus; c) lepingu tunnus; d) instrumendi tunnus ja e) kaitse tunnus. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Need andmed kirjeldavad iga kaitset, mis on saadud seoses instrumendiga, mida see kaitse tagab. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Kanded tuleb esitada kord kuus. |
| --- | --- |

8.3.

9.   Vastaspoole riski andmed

| 9.1. | Vastaspoole riskiandmete granulaarsuse tasemeks on vastaspool. Iga kanne on kordumatult tähistatud järgmiste andmeatribuutide kombinatsiooniga: a) andmeesitaja tunnus; b) vaadeldava üksuse tunnus ja c) vastaspoole tunnus. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Need andmed võimaldavad hinnata vastaspoole krediidiriski. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Andmeid nõutakse ainult võlgnike ja kaitseandjate kohta. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | AnaCreditile esitatavate instrumentidega seotud füüsiliste isikute puhul ei nõuta kandeid füüsiliste isikute kohta. |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | Kanded tuleb esitada kord kuus. |
| --- | --- |

9.5.

| 9.6. | Asjaomane RKP võib otsustada koguda vastaspoole riskiandmeid kvartalipõhiselt. |
| --- | --- |

9.6.

10.   Vastaspoole kohustuste täitmata jätmise andmed

| 10.1. | Vastaspoole kohustuste täitmata jätmise andmete granulaarsuse tasemeks on vastaspool. Iga kanne on kordumatult tähistatud järgmiste andmeatribuutide kombinatsiooniga: a) andmeesitaja tunnus; b) vaadeldava üksuse tunnus ja c) vastaspoole tunnus. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Need andmed võimaldavad tuvastada kohustusi rikkunud vastaspooled ilma põhjendamatu viivituseta. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | Andmeid nõutakse ainult võlgnike ja kaitseandjate kohta. |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | AnaCreditile esitatavate instrumentidega seotud füüsiliste isikute puhul ei nõuta kandeid füüsiliste isikute kohta. |
| --- | --- |

10.4.

| 10.5. | Kanded tuleb esitada kord kuus. |
| --- | --- |

10.5.

| Andmed | Andmeatribuut |
| --- | --- |
| 6. | Raamatupidamisandmed |

Andmed

Andmeatribuut

6.

Raamatupidamisandmed

Andmeesitaja tunnus

Vaadeldava üksuse tunnus

Lepingu tunnus

Instrumendi tunnus

Instrumentide raamatupidamislik klassifikatsioon

Bilansis kajastamine

Akumuleeritud mahakandmised

Akumuleeritud väärtuse languse summa

Väärtuse languse liik

Väärtuse languse hindamismeetod

Koormatise allikad

Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused

Instrumendi kohustuste täitmise seis

Instrumendi teenindamise seisu kuupäev

Bilansiväliste riskipositsioonidega seotud eraldised

Makseraskuste tõttu restruktureerimise ja kokkuleppelise muutmise seis

Makseraskuste tõttu restruktureerimise ja kokkuleppelise muutmise seisu kuupäev

Kumulatiivsed laekumised pärast kohustuste täitmata jätmist

Usaldusnõuetele vastav portfell

Bilansiline väärtus

| 7. | Saadud kaitse andmed |
| --- | --- |

7.

Saadud kaitse andmed

Andmeesitaja tunnus

Vaadeldava üksuse tunnus

Kaitse tunnus

Kaitse andja tunnus

Kaitse liik

Kaitse väärtus

Kaitse väärtuse liik

Kaitse väärtuse hindamise meetod

Kinnisvaratagatise asukoht

Kaitse väärtuse kuupäev

Kaitse tähtaeg

Algne kaitse väärtus

Algse kaitse väärtuse kuupäev

| 8. | Instrument-saadud kaitse andmed |
| --- | --- |

8.

Instrument-saadud kaitse andmed

Andmeesitaja tunnus

Vaadeldava üksuse tunnus

Lepingu tunnus

Instrumendi tunnus

Kaitse tunnus

Kaitseks eraldatud väärtus

Kolmandate osapoolte eelisnõuded kaitse suhtes

| 9. | Vastaspoole riski andmed |
| --- | --- |

9.

Vastaspoole riski andmed

Andmeesitaja tunnus

Vaadeldava üksuse tunnus

Vastaspoole tunnus

Kohustuste täitmata jätmise tõenäosus

| 10. | Vastaspoole kohustuste täitmata jätmise andmed |
| --- | --- |

10.

Vastaspoole kohustuste täitmata jätmise andmed

Andmeesitaja tunnus

Vaadeldava üksuse tunnus

Vastaspoole tunnus

Vastaspoole kohustuste täitmata jätmise seis

Vastaspoole kohustuste täitmata jätmise seisu tekkimise kuupäev

---

(1)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) 2015/534, 17. märts 2015, järelevalvealase finantsteabe aruandluse kohta (EKP/2015/13) (ELT L 86, 31.3.2015, lk 13).

---

II LISA

Statistikaaruandluse erinõuded

Artikli 7 kohaselt tuleb teatud juhtudel artiklis 6 määratletud statistikaaruandluse nõudeid leevendada. Järgmisel neljal juhul ei ole täieliku andmekogumi esitamine nõutav.

1.   Vaadeldavad üksused, mis ei ole andmeid esitava liikmesriigi residendid

Instrumendid, mille puhul vaadeldav üksus on välisfiliaal, mis ei ole andmeid esitava liikmesriigi resident.

2.   Vaadeldavad üksused, mille suhtes ei kohaldata kapitalinõudeid

Instrumendid, mille puhul vaadeldav üksus:

| a) | ei ole institutsioon, mille üle teostatakse järelevalvet vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013, või |
| --- | --- |

a)

ei ole institutsioon, mille üle teostatakse järelevalvet vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013, või

| b) | on sellise üksuse välisfiliaal, mille üle ei teostata järelevalvet vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013. |
| --- | --- |

b)

on sellise üksuse välisfiliaal, mille üle ei teostata järelevalvet vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013.

3.   Täielikult bilansist eemaldatud teenindatavad instrumendid

Instrumendid, mis on:

| a) | bilansis kajastamata ja |
| --- | --- |

a)

bilansis kajastamata ja

| b) | teenindatavad. |
| --- | --- |

b)

teenindatavad.

4.   Instrumendid alguskuupäevaga enne 1. septembrit 2018

Instrumendid, mille alguskuupäev on enne 1. septembrit 2018.

Tabelis 1 täpsustatakse aruandlusnõudeid iga eeltoodud nelja juhtumi iga andmeatribuudi kohta, kasutades järgmisi liigitusi:

a)   N: sõltuvalt üksikkokkulepetest võivad asjaomased RKPd otsustada seda teavet konkreetsetelt andmeesitajatelt mitte koguda;

b)   X: teave, mille esitamist ei nõuta.

Kui liigitus ei ole määratletud, on andmete esitamine nõutav.

Kui vastavaid andmeid hõlmab tabelis 1 mitu kirjeldust, kohaldatakse kõige vähem koormavat aruandlusnõuet.

Tabel 1

Statistikaaruandluse erinõuded

| | 1. | Vaadeldavad üksused, mis ei ole andmeid esitava liikmesriigi residendid |
| --- | --- | --- |

1.

Vaadeldavad üksused, mis ei ole andmeid esitava liikmesriigi residendid

| 2. | Vaadeldavad üksused, mille suhtes ei kohaldata kapitalinõudeid |
| --- | --- |

2.

Vaadeldavad üksused, mille suhtes ei kohaldata kapitalinõudeid

| 3. | Täielikult bilansist eemaldatud teenindatavad instrumendid |
| --- | --- |

3.

Täielikult bilansist eemaldatud teenindatavad instrumendid

| 4. | Instrumendid alguskuupäevaga enne 1. septembrit 2018 |
| --- | --- |

4.

Instrumendid alguskuupäevaga enne 1. septembrit 2018

Projekti rahastamise laen

N

Algatuskuupäev

N

Intressimäära liik

N

Intressimäära muutmise sagedus

N

Maksepuhkuse lõppkuupäev

N

N

Baasintressimäär

N

Intressimäära hinnavahe/marginaal

N

Intressimäära ülempiir

N

N

Intressimäära alampiir

N

N

Amortisatsiooni liik

N

N

Maksete sagedus

N

N

Õiglase väärtuse muutused tulenevalt krediidiriski muutustest enne ostu

N

N

Järgmine intressimäära muutmise kuupäev

N

Instrumendi kohustuste täitmata jätmise seis

N

Instrumendi kohustuste täitmata jätmise seisu tekkimise kuupäev

N

Kogunenud intress

N

Instrumentide raamatupidamislik klassifikatsioon

X

Koormatise allikad

N

X

Akumuleeritud mahakandmised

X

Akumuleeritud väärtuse languse summa

X

Väärtuse languse liik

X

Väärtuse languse hindamismeetod

X

Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused

X

Instrumendi kohustuste täitmise seis

N

Instrumendi teenindamise seisu kuupäev

N

Bilansiväliste riskipositsioonidega seotud eraldised

X

Makseraskuste tõttu restruktureerimise ja kokkuleppelise muutmise seisu kuupäev

N

Usaldusnõuetele vastav portfell

X

X

Bilansiline väärtus

X

Kaitse algne väärtus

N

Algse kaitse väärtuse kuupäev

N

Kohustuste täitmata jätmise tõenäosus

N

N

Vastaspoole kohustuste täitmata jätmise seis

N

N

Vastaspoole kohustuste täitmata jätmise seisu tekkimise kuupäev

N

N

---

III LISA

Vastaspoole viitandmed

Tabelites 2 ja 3 määratletakse aruandlusnõuded iga andmeatribuudi kohta vastaspoole viitandmetes vastavalt kirjeldusele I lisa vormil 1:

Tabelis 2 määratletakse nõuded vastaspooltele, kes on andmeid esitava liikmesriigi residendid, ning tabelis 3 määratletakse nõuded vastaspooltele, kes ei ole andmeid esitava liikmesriigi residendid.

Kasutatakse järgmisi nõuete klassifikatsioone:

a)   N: sõltuvalt üksikkokkulepetest võivad asjaomased RKPd otsustada seda teavet konkreetsetelt andmeesitajatelt mitte koguda;

b)   X: teave, mille esitamist ei nõuta.

Kui liigitus ei ole määratletud, on andmete esitamine nõutav.

Kui vastavaid andmeid hõlmab tabelis 2 või 1 mitu kirjeldust, kohaldatakse kõige rohkem koormavat aruandlusnõuet.

Tabel 2

Vastaspoole viitandmete aruandluse erinõuded vastaspoolele, kes on andmeid esitava liikmesriigi resident

| | 1. | Andmeesitaja |
| --- | --- | --- |

1.

Andmeesitaja

| 2. | Vaadeldav üksus |
| --- | --- |

2.

Vaadeldav üksus

| 3. | Võlausaldaja |
| --- | --- |

3.

Võlausaldaja

| 4. | Võlgnik – kõik instrumendid algatatud enne 1. septembrit 2018 |
| --- | --- |

4.

Võlgnik – kõik instrumendid algatatud enne 1. septembrit 2018

| 5. | Võlgnik – vähemalt üks instrument algatatud 1. septembril 2018 või hiljem |
| --- | --- |

5.

Võlgnik – vähemalt üks instrument algatatud 1. septembril 2018 või hiljem

| 6. | Kaitseandja |
| --- | --- |

6.

Kaitseandja

| 7. | Peakontor |
| --- | --- |

7.

Peakontor

| 8. | Vahetu emaettevõtja |
| --- | --- |

8.

Vahetu emaettevõtja

| 9. | Kõrgeima tasandi emaettevõtja |
| --- | --- |

9.

Kõrgeima tasandi emaettevõtja

| 10. | Algataja |
| --- | --- |

10.

Algataja

| 11. | Teenindaja |
| --- | --- |

11.

Teenindaja

Vastaspoole viitandmed

Vastaspoole tunnus

Juriidilise isiku tunnus (LEI)

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Riigisisene tunnus

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Peakontori tunnus

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Vahetu emaettevõtja tunnus

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Kõrgeima tasandi emaettevõtja tunnus

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Nimi

Aadress: tänav

N

Aadress: asula

N

Aadress: maakond/haldusüksus

N

Aadress: sihtnumber

N

Aadress: riik

N

Õiguslik vorm

N

Institutsionaalne sektor

N

Tegevusala

X

X

N

N

N

N

Õigusmenetluse seis

X

X

X

N

N

N

N

N

N

N

Õigusmenetluse alguskuupäev

X

X

X

N

N

N

N

N

N

N

Ettevõtja suurus

X

X

X

N

N

N

N

N

N

N

Ettevõtja suuruse tuvastamise kuupäev

X

X

X

N

N

N

N

N

N

N

Töötajate arv

X

X

X

N

N

N

N

N

N

X

Bilansimaht

X

X

X

N

N

N

N

N

N

X

Aastakäive

X

X

X

N

N

N

N

N

N

X

Raamatupidamisstandard

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tabel 3

Vastaspoole viitandmete aruandluse erinõuded vastaspoolele, kes ei ole andmeid esitava liikmesriigi resident

| | 1. | Andmeesitaja |
| --- | --- | --- |

1.

Andmeesitaja

| 2. | Vaadeldav üksus |
| --- | --- |

2.

Vaadeldav üksus

| 3. | Võlausaldaja |
| --- | --- |

3.

Võlausaldaja

| 4. | Võlgnik – kõik instrumendid algatatud enne 1. septembrit 2018 |
| --- | --- |

4.

Võlgnik – kõik instrumendid algatatud enne 1. septembrit 2018

| 5. | Võlgnik – vähemalt üks instrument algatatud 1. septembril 2018 või hiljem |
| --- | --- |

5.

Võlgnik – vähemalt üks instrument algatatud 1. septembril 2018 või hiljem

| 6. | Kaitseandja |
| --- | --- |

6.

Kaitseandja

| 7. | Peakontor |
| --- | --- |

7.

Peakontor

| 8. | Vahetu emaettevõtja |
| --- | --- |

8.

Vahetu emaettevõtja

| 9. | Võlgniku kõrgeima tasandi emaettevõtja |
| --- | --- |

9.

Võlgniku kõrgeima tasandi emaettevõtja

| 10. | Algataja |
| --- | --- |

10.

Algataja

| 11. | Teenindaja |
| --- | --- |

11.

Teenindaja

Vastaspoole viitandmed

Vastaspoole tunnus

NA

Juriidilise isiku tunnus (LEI)

NA

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Riigisisene tunnus

NA

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Peakontori tunnus

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Vahetu emaettevõtja tunnus

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Kõrgeima tasandi emaettevõtja tunnus

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nimi

NA

Aadress: tänav

NA

N

Aadress: asula

NA

N

Aadress: maakond/haldusüksus

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Aadress: sihtnumber

NA

N

Aadress: riik

NA

N

Õiguslik vorm

NA

N

Institutsionaalne sektor

NA

N

Tegevusala

NA

X

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Õigusmenetluse seis

NA

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Õigusmenetluse alguskuupäev

NA

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Ettevõtja suurus

NA

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Ettevõtja suuruse tuvastamise kuupäev

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Töötajate arv

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bilansimaht

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Aastakäive

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Raamatupidamisstandard

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

---

IV LISA

Andmeatribuudid, mõisted ja väärtused

Käesolev tabel sätestab I kuni III lisas nimetatud andmeatribuutide üksikasjalikud standardsed kirjeldused ja määratlused. Samuti sätestab see väärtused andmeatribuutide kajastamiseks, seahulgas väärtuste kirjeldused.

RKPd vastutavad nende andmeatribuutide ja väärtuste üle võtmise eest võrdväärsete andmeatribuutide ja väärtustena, mida kohaldatakse riigisiseselt.

| Kehtivusaeg | Mõiste liik | Määratlus |
| --- | --- | --- |
| Vastaspoole tunnus | Andmeatribuut | Andmeesitaja poolt kohaldatav tunnus iga vastaspoole kordumatuks tähistamiseks. Igal vastaspoolel on üks vastaspoole tunnus. See väärtus ajas ei muutu ning seda ei või kasutada ühegi teise vastaspoole tunnusena. |
| Tähtnumbriline | Väärtus | Tähtedest ja numbritest koosnev kood. |
| Andmeesitaja tunnus | Andmeatribuut | Andmeesitaja vastaspoole tunnus |
| Tähtnumbriline | Väärtus | Tähtedest ja numbritest koosnev kood. |
| Vaadeldava üksuse tunnus | Andmeatribuut | Vaadeldava üksuse vastaspoole tunnus |
| Tähtnumbriline | Väärtus | Tähtedest ja numbritest koosnev kood. |
| Lepingu tunnus | Andmeatribuut | Andmeesitaja poolt kohaldatav tunnus iga lepingu kordumatuks tähistamiseks. Igal lepingul on üks lepingu tunnus. See väärtus ajas ei muutu ning seda ei või kasutada ühegi teise lepingu tunnusena. |
| Tähtnumbriline | Väärtus | Tähtedest ja numbritest koosnev kood. |
| Instrumendi tunnus | Andmeatribuut | Andmeesitaja poolt kohaldatav tunnus ühe lepinguga hõlmatud iga instrumendi kordumatuks tähistamiseks. Igal instrumendil on üks instrumendi tunnus. See väärtus ajas ei muutu ning seda ei või kasutada ühegi teise sama lepinguga hõlmatud instrumendi tunnusena. |
| Tähtnumbriline | Väärtus | Tähtedest ja numbritest koosnev kood. |
| Kaitse tunnus | Andmeatribuut | Andmeesitaja poolt kohaldatav tunnus instrumendi tagamiseks kasutatud iga kaitse kordumatuks tähistamiseks. Igal kaitsel on üks kaitse tunnus. See väärtus ajas ei muutu ning seda ei või kasutada kaitse tunnusena ühegi teise kaitse puhul. |
| Tähtnumbriline | Väärtus | Tähtedest ja numbritest koosnev kood. |
| Kaitse andja tunnus | Andmeatribuut | Kaitseandja vastaspoole tunnus.
  Kaitseandja tunnuse esitamine ei ole nõutav, kui kaitseandja ei ole juriidiline isik. |
| Tähtnumbriline | Väärtus | Tähtedest ja numbritest koosnev kood. |
| Vastaspoole viitandmed |
| Juriidilise isiku tunnus (LEI) | Andmeatribuut | Vastaspoole juriidilise isiku tunnus vastavalt Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni standardile ISO 17442. |
| Tähtnumbriline | Väärtus | Tähtedest ja numbritest koosnev kood. |
| Riigisisene tunnus | Andmeatribuut | Üldiselt kasutatav tunnuskood, mis võimaldab vastaspoole või juriidilise isiku, mille osa vastaspool moodustab, tema asukohariigis kordumatult tuvastada.
  Vastaspoole puhul, mis on välisfiliaal, osutab riigisisene tunnus välisfiliaalile.
  Vastaspoole puhul, mis ei ole välisfiliaal, osutab riigisisene tunnus juriidilisele isikule, mille osa vastaspool moodustab. |
| Tähtnumbriline | Väärtus | Tähtedest ja numbritest koosnev kood. |
| Peakontori tunnus | Andmeatribuut | Juriidilise isiku, mille juriidiliselt sõltuv osa on välisfiliaal, vastaspoole tunnus.
  Asjaomased andmed esitatakse vaid vastaspoole kohta, mis on välisfiliaal. |
| Tähtnumbriline | Väärtus | Tähtedest ja numbritest koosnev kood. |
| Vahetu emaettevõtja tunnus | Andmeatribuut | Juriidilise isiku, mis on vastaspoole vahetu emaettevõtja, vastaspoole tunnus. Kui vastaspoolel emaettevõtjat ei ole, esitatakse vastaspoole enda vastaspoole tunnus.
  Emaettevõtja määratlus on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 15 alapunktis a. |
| Tähtnumbriline | Väärtus | Tähtedest ja numbritest koosnev kood. |
| Kõrgeima tasandi emaettevõtja tunnus | Andmeatribuut | Juriidilise isiku, mis on vastaspoole kõrgeima tasandi emaettevõtja, vastaspoole tunnus. Kõrgeima tasandi emaettevõtjal ei ole emaettevõtjat. Kui vastaspoolel emaettevõtjat ei ole, esitatakse vastaspoole enda vastaspoole tunnus.
  Emaettevõtja määratlus on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 15 alapunktis a. |
| Tähtnumbriline | Väärtus | Tähtedest ja numbritest koosnev kood. |
| Nimi | Andmeatribuut | Vastaspoole täielik juriidiline nimi. |
| Märkide jada | Väärtus | Märkide lõplik järjestus. |
| Aadress: tänav | Andmeatribuut | Vastaspoole aadress, sh maja number. |
| Märkide jada | Väärtus | Märkide lõplik järjestus. |
| Aadress: asula | Andmeatribuut | Vastaspoole asula. |
| Märkide jada | Väärtus | Märkide lõplik järjestus. |
| Aadress: sihtnumber | Andmeatribuut | Vastaspoole sihtnumber. |
| Tähtnumbriline | Väärtus | Tähtedest ja numbritest koosnev kood. |
| Aadress: maakond/haldusüksus | Andmeatribuut | Euroopa Liidu liikmesriigi residendist vastaspoole maakond või haldusüksus. |
| Märkide jada | Väärtus | NUTS 3. tasandi piirkonnad |
| Aadress: riik | Andmeatribuut | Vastaspoole riik. |
| ISO 3166-1 alfa-2 koodid | Väärtus | Riigi ISO 3166-1 alfa-2 kood. |
| Õiguslik vorm | Andmeatribuut | Ettevõtja liik vastavalt siseriiklikule õigusele. |
| Märkide jada | Väärtus | Märkide lõplik järjestus. |
| Institutsionaalne sektor | Andmeatribuut | Institutsionaalsed sektorid vastavalt määrusele (EL) nr 549/2013, määrusele (EL) nr 575/2013 ja Euroopa Keskpanga määrusele (EL) nr 1075/2013 (EKP/2013/40) (1). |
| Mittefinantsettevõtted | Väärtus | Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõigetes 2.45 kuni 2.50 määratletud mittefinantsettevõtted. |
| Keskpank | Väärtus | Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõigetes 2.72 kuni 2.74 määratletud keskpangad. |
| Krediidiasutused | Väärtus | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud krediidiasutused. |
| Hoiuseid kaasavad ettevõtted, v.a krediidiasutused | Väärtus | Määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) artikli 1 punkti a lõike 2 punkti a alajaotuses ii määratletud hoiuseid kaasavad ettevõtted, v.a krediidiasutused. |
| Rahaturufondid (MMF) | Väärtus | Määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) artiklis 2 määratletud rahaturufondid. |
| Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid | Väärtus | Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõigetes 2.82 kuni 2.85 määratletud investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid. |
| Väärtpaberistamise tehingutes osalevad finantsvahendusettevõtted | Väärtus | Määruse (EL) nr 1075/2013 (EKP/2013/40) artikli 1 lõigetes 1 ja 2 määratletud väärtpaberistamise tehingutes osalevad finantsvahendusettevõtted. |
| Muud finantsvahendajad, välja arvatud kindlustusseltsid, pensionifondid ja väärtpaberistamise tehingutes osalevad finantsvahendusettevõtted | Väärtus | Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõikes 2.86 määratletud muud finantsvahendajad, välja arvatud kindlustusseltsid, pensionifondid ja määruse (EL) nr 1075/2013 (EKP/2013/40) artikli 1 lõigetes 1 ja 2 määratletud väärtpaberistamise tehingutes osalevad finantsvahendusettevõtted. |
| Finantsvahenduse abiettevõtted | Väärtus | Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõikes 2.63 määratletud finantsvahenduse abiettevõtted. |
| Varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad | Väärtus | Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõigetes 2.98 kuni 2.99 määratletud varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad. |
| Kindlustusseltsid | Väärtus | Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõigetes 2.100 kuni 2.104 määratletud kindlustusseltsid. |
| Pensionifondid | Väärtus | Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõigetes 2.105 kuni 2.110 määratletud pensionifondid. |
| Keskvalitsus | Väärtus | Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõikes 2.114 määratletud keskvalitsus. |
| Osariigi/liidumaa valitsus | Väärtus | Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõikes 2.115 määratletud osariigi/liidumaa valitsus. |
| Kohalik omavalitsus | Väärtus | Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõikes 2.116 määratletud kohalik valitsus. |
| Sotsiaalkindlustusfondid | Väärtus | Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõikes 2.117 määratletud sotsiaalkindlustusfondid. |
| Kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid | Väärtus | Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõigetes 2.129 kuni 2.130 määratletud kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid. |
| Tegevusala | Andmeatribuut | Vastaspoolte liigitus nende tegevusalade alusel kooskõlas statistilise klassifikaatoriga NACE Rev. 2 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1893/2006 (2). |
| NACE kood | Väärtus | NACE teise, kolmanda või neljanda tasandi kood kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1893/2006. |
| Õigusmenetluse seis | Andmeatribuut | Maksevõimelisuse osas vastaspoole õiguslikku seisu kirjeldavad kategooriad vastavalt siseriiklikule õigusele.
  RKP peaks need väärtused siseriiklikku õigusse üle võtma. Esimesel võimalusel peab iga RKP koostama võrdlustabeli, mis aitab neid väärtusi riigiti tõlgendada ja võrrelda. |
| Õigusmenetlust ei ole alustatud | Väärtus | Vastaspoole maksevõimelisusest või võlakoormusest tulenevat õigusmenetlust ei ole alustatud. |
| Saneerimine, moratoorium või sarnane meede | Väärtus | Iga menetlus, mille raames sekkub kohus või sarnane organ ja mille eesmärgiks on saavutada võlausaldajate vaheline finantskokkulepe, välja arvatud pankrot või maksejõuetusmenetlus. |
| Pankrot/maksejõuetus | Väärtus | Kollektiivne ja siduv pankroti- või maksejõuetusmenetlus kohtu kontrolli all, mis hõlmab vastaspoole osalist või täielikku üleandmist ja likvideerija määramist. |
| Muud õiguslikud meetmed | Väärtus | Eelnevalt määratlemata õiguslikud meetmed, sh kahepoolsed õiguslikud meetmed andmeesitaja ja vastaspoole vahel. |
| Õigusmenetluse alguskuupäev | Andmeatribuut | Õigusmenetluse alustamise kuupäev vastavalt andmeatribuudile „Õigusmenetluse seis“. See peaks olema kõige hilisem asjaomane kuupäev enne andmete esitamise kuupäeva ning tuleks esitada vaid juhul, kui andmeatribuudil „Õigusmenetluse seis“ on muu väärtus kui „Õigusmenetlust ei ole alustatud“. |
| Kuupäev | Väärtus | pp/kk/aaaa |
| Ettevõtja suurus | Andmeatribuut | Ettevõtja suuruse liigitus vastavalt komisjoni soovituse 2003/361/EÜ (3) lisale. |
| Suurettevõtja | Väärtus | Ettevõtja, mis ei kvalifitseeru mikro-, väike- ega keskmise suurusega ettevõtjaks (VKE) vastavalt soovituse 2003/361/EÜ lisale. |
| Keskmise suurusega ettevõtja | Väärtus | Ettevõtja, mis kvalifitseerub vastavalt soovituse 2003/361/EÜ lisale VKEks, ent mitte väike- ega mikroettevõtjaks. |
| Väikeettevõtja | Väärtus | Ettevõtja, mis kvalifitseerub väikeettevõtjaks vastavalt soovituse 2003/361/EÜ lisale. |
| Mikroettevõtja | Väärtus | Ettevõtja, mis kvalifitseerub mikroettevõtjaks vastavalt soovituse 2003/361/EÜ lisale. |
| Ettevõtja suuruse tuvastamise kuupäev | Andmeatribuut | Kuupäev, millele osutab väljal „ettevõtja suurus“ esitatud väärtus. Viimaste ettevõtja klassifitseerimise või ettevõtja klassifikatsiooni ülevaatamise andmete kuupäev. |
| Kuupäev | Väärtus | pp/kk/aaaa |
| Töötajate arv | Andmeatribuut | Vastaspoole töötajate arv vastavalt soovituse 2003/361/EÜ lisa artiklile 5. |
| Numbriline | Väärtus | Mittenegatiivne arv. |
| Bilansimaht | Andmeatribuut | Vastaspoole vara arvestuslik koguväärtus vastavalt määrusele (EL) nr 549/2013. |
| Numbriline | Väärtus | Summa eurodes Välisvaluutas summad tuleks ümber arvestada eurodeks vastava EKP vahetuskursi (st keskpika kursi) alusel aruandekuupäeval. |
| Aastakäive | Andmeatribuut | Neto müügimaht, milles ei arvestata allahindlusi ega vastaspoole müügimakse, vastavalt soovitusele 2003/361/EÜ. Võrdväärne mõistega „aastane müügitulu“ määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõikes 4. |
| Numbriline | Väärtus | Summa eurodes Välisvaluutas summad tuleks ümber arvestada eurodeks vastava EKP vahetuskursi (st keskpika kursi) alusel aruandekuupäeval. |
| Raamatupidamisstandard | Andmeatribuut | Vaadeldava üksuse juriidilise isiku kasutatav raamatupidamisstandard. Kui andmeesitaja suhtes kohaldatakse määrust (EL) 2015/534 (EKP/2015/13), kajastatakse andmed kooskõlas raamatupidamisstandardiga – rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid (IFRS) või riigi hea raamatupidamistava (GAAP), mida vaadeldava üksuse juriidiline isik kohaldab määruse (EL) 2015/534 (EKP/2015/13) nõuete täitmiseks. |
| IFRS | Väärtus | IFRS, mida kohaldatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002 (4). |
| IFRS-l põhinev riigi hea raamatupidamistava (GAAP) | Väärtus | Nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ (5) alusel välja töötatud siseriiklik raamatupidamisraamistik, mille suhtes kohaldatakse IFRSi instrumentide kriteeriume. |
| IFRSil mittepõhinev riigi hea raamatupidamistava | Väärtus | Nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ alusel välja töötatud siseriiklik raamatupidamisraamistik, mille suhtes ei kohaldata IFRSi instrumentide kriteeriume. |
| Vastaspoole riski andmed |
| Kohustuste täitmata jätmise tõenäosus | Andmeatribuut | Määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 160, 163, 179 ja 180 alusel kindlaks määratud vastaspoole kohustuste täitmata jätmise tõenäosus ühe aasta jooksul. |
| Numbriline | Väärtus | Number 0 kuni 1. |
| Vastaspoole kohustuste täitmata jätmise andmed |
| Vastaspoole kohustuste täitmata jätmise seis | Andmeatribuut | Vastaspoole kohustuste täitmata jätmise tuvastamine. Kategooriad, mis kirjeldavad motiive, mille tõttu vastaspool võib olla kohustuste täitmata jätmise seisus vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 178. |
| Makseviivitust ei ole | Väärtus | Vastaspool ei ole kohustuste täitmata jätmise seisus vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013. |
| Kohustuste täitmata jätmise seis, kuna makse laekumine on ebatõenäoline | Väärtus | Vastaspool on vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013 kohustuste täitmata jätmise seisus, kuna makse laekumine on ebatõenäoline. |
| Kohustuste täitmata jätmine, kuna tähtpäeva on ületatud rohkem kui 90/180 päeva | Väärtus | Vastaspool on vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013 kohustuste täitmata jätmise seisus, kuna tähtpäeva on ületatud rohkem kui 90/180 päeva. |
| Kohustuste täitmata jätmine, kuna makse laekumine on ebatõenäoline ning tähtpäeva on ületatud rohkem kui 90/180 päeva | Väärtus | Vastaspool on vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013 kohustuste täitmata jätmise seisus, kuna makse laekumine on ebatõenäoline ja tähtpäeva on ületatud rohkem kui 90/180 päeva. |
| Vastaspoole kohustuste täitmata jätmise seisu tekkimise kuupäev | Andmeatribuut | Kuupäev, mil andmeatribuudis „Vastaspoole kohustuste täitmata jätmise seis“ esitatud kohustuste täitmata jätmise seisu peetakse alanuks. |
| Kuupäev | Väärtus | pp/kk/aaaa |
| Instrumendi andmed |
| Instrumendi liik | Andmeatribuut | Instrumendi liigitus vastavalt poolte vahel kokku lepituid lepinguliste tingimuste liigile. |
| Muud hoiused, v.a pöördrepolepingud | Väärtus | Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõikes 5.79 määratletud hoiused, välja arvatud pöördrepolepingud. |
| Arvelduskrediit | Väärtus | Määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) II lisa 2. osa tabeli punkti 2 alapunkti 1 alajaotuses c määratletud arvelduskrediit. |
| Krediitkaardi võlg | Väärtus | Krediit, mis on antud edasilükatud deebetfunktsiooniga kaartidega (st kaartidega, millega antakse tavalist krediiti) või krediitkaartidega (st kaartidega, millega antakse tavalist krediiti ja pikendatud krediiti). |
| Uuenev krediit, v.a arvelduskrediit ja krediitkaardivõlg | Väärtus | Krediit, mille on järgmised tunnused:






  i) | võlgnik võib eelnevalt kokku lepitud krediidilimiidi piires vahendeid kasutada või välja võtta ilma võlausaldajat eelnevalt teavitamata; |

Kehtivusaeg

Mõiste liik

Määratlus

Vastaspoole tunnus

Andmeatribuut

Andmeesitaja poolt kohaldatav tunnus iga vastaspoole kordumatuks tähistamiseks. Igal vastaspoolel on üks vastaspoole tunnus. See väärtus ajas ei muutu ning seda ei või kasutada ühegi teise vastaspoole tunnusena.

Tähtnumbriline

Väärtus

Tähtedest ja numbritest koosnev kood.

Andmeesitaja tunnus

Andmeatribuut

Andmeesitaja vastaspoole tunnus

Tähtnumbriline

Väärtus

Tähtedest ja numbritest koosnev kood.

Vaadeldava üksuse tunnus

Andmeatribuut

Vaadeldava üksuse vastaspoole tunnus

Tähtnumbriline

Väärtus

Tähtedest ja numbritest koosnev kood.

Lepingu tunnus

Andmeatribuut

Andmeesitaja poolt kohaldatav tunnus iga lepingu kordumatuks tähistamiseks. Igal lepingul on üks lepingu tunnus. See väärtus ajas ei muutu ning seda ei või kasutada ühegi teise lepingu tunnusena.

Tähtnumbriline

Väärtus

Tähtedest ja numbritest koosnev kood.

Instrumendi tunnus

Andmeatribuut

Andmeesitaja poolt kohaldatav tunnus ühe lepinguga hõlmatud iga instrumendi kordumatuks tähistamiseks. Igal instrumendil on üks instrumendi tunnus. See väärtus ajas ei muutu ning seda ei või kasutada ühegi teise sama lepinguga hõlmatud instrumendi tunnusena.

Tähtnumbriline

Väärtus

Tähtedest ja numbritest koosnev kood.

Kaitse tunnus

Andmeatribuut

Andmeesitaja poolt kohaldatav tunnus instrumendi tagamiseks kasutatud iga kaitse kordumatuks tähistamiseks. Igal kaitsel on üks kaitse tunnus. See väärtus ajas ei muutu ning seda ei või kasutada kaitse tunnusena ühegi teise kaitse puhul.

Tähtnumbriline

Väärtus

Tähtedest ja numbritest koosnev kood.

Kaitse andja tunnus

Andmeatribuut

Kaitseandja vastaspoole tunnus.

Kaitseandja tunnuse esitamine ei ole nõutav, kui kaitseandja ei ole juriidiline isik.

Tähtnumbriline

Väärtus

Tähtedest ja numbritest koosnev kood.

Vastaspoole viitandmed

Juriidilise isiku tunnus (LEI)

Andmeatribuut

Vastaspoole juriidilise isiku tunnus vastavalt Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni standardile ISO 17442.

Tähtnumbriline

Väärtus

Tähtedest ja numbritest koosnev kood.

Riigisisene tunnus

Andmeatribuut

Üldiselt kasutatav tunnuskood, mis võimaldab vastaspoole või juriidilise isiku, mille osa vastaspool moodustab, tema asukohariigis kordumatult tuvastada.

Vastaspoole puhul, mis on välisfiliaal, osutab riigisisene tunnus välisfiliaalile.

Vastaspoole puhul, mis ei ole välisfiliaal, osutab riigisisene tunnus juriidilisele isikule, mille osa vastaspool moodustab.

Tähtnumbriline

Väärtus

Tähtedest ja numbritest koosnev kood.

Peakontori tunnus

Andmeatribuut

Juriidilise isiku, mille juriidiliselt sõltuv osa on välisfiliaal, vastaspoole tunnus.

Asjaomased andmed esitatakse vaid vastaspoole kohta, mis on välisfiliaal.

Tähtnumbriline

Väärtus

Tähtedest ja numbritest koosnev kood.

Vahetu emaettevõtja tunnus

Andmeatribuut

Juriidilise isiku, mis on vastaspoole vahetu emaettevõtja, vastaspoole tunnus. Kui vastaspoolel emaettevõtjat ei ole, esitatakse vastaspoole enda vastaspoole tunnus.

Emaettevõtja määratlus on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 15 alapunktis a.

Tähtnumbriline

Väärtus

Tähtedest ja numbritest koosnev kood.

Kõrgeima tasandi emaettevõtja tunnus

Andmeatribuut

Juriidilise isiku, mis on vastaspoole kõrgeima tasandi emaettevõtja, vastaspoole tunnus. Kõrgeima tasandi emaettevõtjal ei ole emaettevõtjat. Kui vastaspoolel emaettevõtjat ei ole, esitatakse vastaspoole enda vastaspoole tunnus.

Emaettevõtja määratlus on määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 15 alapunktis a.

Tähtnumbriline

Väärtus

Tähtedest ja numbritest koosnev kood.

Nimi

Andmeatribuut

Vastaspoole täielik juriidiline nimi.

Märkide jada

Väärtus

Märkide lõplik järjestus.

Aadress: tänav

Andmeatribuut

Vastaspoole aadress, sh maja number.

Märkide jada

Väärtus

Märkide lõplik järjestus.

Aadress: asula

Andmeatribuut

Vastaspoole asula.

Märkide jada

Väärtus

Märkide lõplik järjestus.

Aadress: sihtnumber

Andmeatribuut

Vastaspoole sihtnumber.

Tähtnumbriline

Väärtus

Tähtedest ja numbritest koosnev kood.

Aadress: maakond/haldusüksus

Andmeatribuut

Euroopa Liidu liikmesriigi residendist vastaspoole maakond või haldusüksus.

Märkide jada

Väärtus

NUTS 3. tasandi piirkonnad

Aadress: riik

Andmeatribuut

Vastaspoole riik.

ISO 3166-1 alfa-2 koodid

Väärtus

Riigi ISO 3166-1 alfa-2 kood.

Õiguslik vorm

Andmeatribuut

Ettevõtja liik vastavalt siseriiklikule õigusele.

Märkide jada

Väärtus

Märkide lõplik järjestus.

Institutsionaalne sektor

Andmeatribuut

Institutsionaalsed sektorid vastavalt määrusele (EL) nr 549/2013, määrusele (EL) nr 575/2013 ja Euroopa Keskpanga määrusele (EL) nr 1075/2013 (EKP/2013/40) (1).

Mittefinantsettevõtted

Väärtus

Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõigetes 2.45 kuni 2.50 määratletud mittefinantsettevõtted.

Keskpank

Väärtus

Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõigetes 2.72 kuni 2.74 määratletud keskpangad.

Krediidiasutused

Väärtus

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud krediidiasutused.

Hoiuseid kaasavad ettevõtted, v.a krediidiasutused

Väärtus

Määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) artikli 1 punkti a lõike 2 punkti a alajaotuses ii määratletud hoiuseid kaasavad ettevõtted, v.a krediidiasutused.

Rahaturufondid (MMF)

Väärtus

Määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) artiklis 2 määratletud rahaturufondid.

Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid

Väärtus

Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõigetes 2.82 kuni 2.85 määratletud investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid.

Väärtpaberistamise tehingutes osalevad finantsvahendusettevõtted

Väärtus

Määruse (EL) nr 1075/2013 (EKP/2013/40) artikli 1 lõigetes 1 ja 2 määratletud väärtpaberistamise tehingutes osalevad finantsvahendusettevõtted.

Muud finantsvahendajad, välja arvatud kindlustusseltsid, pensionifondid ja väärtpaberistamise tehingutes osalevad finantsvahendusettevõtted

Väärtus

Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõikes 2.86 määratletud muud finantsvahendajad, välja arvatud kindlustusseltsid, pensionifondid ja määruse (EL) nr 1075/2013 (EKP/2013/40) artikli 1 lõigetes 1 ja 2 määratletud väärtpaberistamise tehingutes osalevad finantsvahendusettevõtted.

Finantsvahenduse abiettevõtted

Väärtus

Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõikes 2.63 määratletud finantsvahenduse abiettevõtted.

Varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad

Väärtus

Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõigetes 2.98 kuni 2.99 määratletud varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad.

Kindlustusseltsid

Väärtus

Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõigetes 2.100 kuni 2.104 määratletud kindlustusseltsid.

Pensionifondid

Väärtus

Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõigetes 2.105 kuni 2.110 määratletud pensionifondid.

Keskvalitsus

Väärtus

Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõikes 2.114 määratletud keskvalitsus.

Osariigi/liidumaa valitsus

Väärtus

Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõikes 2.115 määratletud osariigi/liidumaa valitsus.

Kohalik omavalitsus

Väärtus

Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõikes 2.116 määratletud kohalik valitsus.

Sotsiaalkindlustusfondid

Väärtus

Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõikes 2.117 määratletud sotsiaalkindlustusfondid.

Kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

Väärtus

Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõigetes 2.129 kuni 2.130 määratletud kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid.

Tegevusala

Andmeatribuut

Vastaspoolte liigitus nende tegevusalade alusel kooskõlas statistilise klassifikaatoriga NACE Rev. 2 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1893/2006 (2).

NACE kood

Väärtus

NACE teise, kolmanda või neljanda tasandi kood kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1893/2006.

Õigusmenetluse seis

Andmeatribuut

Maksevõimelisuse osas vastaspoole õiguslikku seisu kirjeldavad kategooriad vastavalt siseriiklikule õigusele.

RKP peaks need väärtused siseriiklikku õigusse üle võtma. Esimesel võimalusel peab iga RKP koostama võrdlustabeli, mis aitab neid väärtusi riigiti tõlgendada ja võrrelda.

Õigusmenetlust ei ole alustatud

Väärtus

Vastaspoole maksevõimelisusest või võlakoormusest tulenevat õigusmenetlust ei ole alustatud.

Saneerimine, moratoorium või sarnane meede

Väärtus

Iga menetlus, mille raames sekkub kohus või sarnane organ ja mille eesmärgiks on saavutada võlausaldajate vaheline finantskokkulepe, välja arvatud pankrot või maksejõuetusmenetlus.

Pankrot/maksejõuetus

Väärtus

Kollektiivne ja siduv pankroti- või maksejõuetusmenetlus kohtu kontrolli all, mis hõlmab vastaspoole osalist või täielikku üleandmist ja likvideerija määramist.

Muud õiguslikud meetmed

Väärtus

Eelnevalt määratlemata õiguslikud meetmed, sh kahepoolsed õiguslikud meetmed andmeesitaja ja vastaspoole vahel.

Õigusmenetluse alguskuupäev

Andmeatribuut

Õigusmenetluse alustamise kuupäev vastavalt andmeatribuudile „Õigusmenetluse seis“. See peaks olema kõige hilisem asjaomane kuupäev enne andmete esitamise kuupäeva ning tuleks esitada vaid juhul, kui andmeatribuudil „Õigusmenetluse seis“ on muu väärtus kui „Õigusmenetlust ei ole alustatud“.

Kuupäev

Väärtus

pp/kk/aaaa

Ettevõtja suurus

Andmeatribuut

Ettevõtja suuruse liigitus vastavalt komisjoni soovituse 2003/361/EÜ (3) lisale.

Suurettevõtja

Väärtus

Ettevõtja, mis ei kvalifitseeru mikro-, väike- ega keskmise suurusega ettevõtjaks (VKE) vastavalt soovituse 2003/361/EÜ lisale.

Keskmise suurusega ettevõtja

Väärtus

Ettevõtja, mis kvalifitseerub vastavalt soovituse 2003/361/EÜ lisale VKEks, ent mitte väike- ega mikroettevõtjaks.

Väikeettevõtja

Väärtus

Ettevõtja, mis kvalifitseerub väikeettevõtjaks vastavalt soovituse 2003/361/EÜ lisale.

Mikroettevõtja

Väärtus

Ettevõtja, mis kvalifitseerub mikroettevõtjaks vastavalt soovituse 2003/361/EÜ lisale.

Ettevõtja suuruse tuvastamise kuupäev

Andmeatribuut

Kuupäev, millele osutab väljal „ettevõtja suurus“ esitatud väärtus. Viimaste ettevõtja klassifitseerimise või ettevõtja klassifikatsiooni ülevaatamise andmete kuupäev.

Kuupäev

Väärtus

pp/kk/aaaa

Töötajate arv

Andmeatribuut

Vastaspoole töötajate arv vastavalt soovituse 2003/361/EÜ lisa artiklile 5.

Numbriline

Väärtus

Mittenegatiivne arv.

Bilansimaht

Andmeatribuut

Vastaspoole vara arvestuslik koguväärtus vastavalt määrusele (EL) nr 549/2013.

Numbriline

Väärtus

Summa eurodes Välisvaluutas summad tuleks ümber arvestada eurodeks vastava EKP vahetuskursi (st keskpika kursi) alusel aruandekuupäeval.

Aastakäive

Andmeatribuut

Neto müügimaht, milles ei arvestata allahindlusi ega vastaspoole müügimakse, vastavalt soovitusele 2003/361/EÜ. Võrdväärne mõistega „aastane müügitulu“ määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõikes 4.

Numbriline

Väärtus

Summa eurodes Välisvaluutas summad tuleks ümber arvestada eurodeks vastava EKP vahetuskursi (st keskpika kursi) alusel aruandekuupäeval.

Raamatupidamisstandard

Andmeatribuut

Vaadeldava üksuse juriidilise isiku kasutatav raamatupidamisstandard. Kui andmeesitaja suhtes kohaldatakse määrust (EL) 2015/534 (EKP/2015/13), kajastatakse andmed kooskõlas raamatupidamisstandardiga – rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid (IFRS) või riigi hea raamatupidamistava (GAAP), mida vaadeldava üksuse juriidiline isik kohaldab määruse (EL) 2015/534 (EKP/2015/13) nõuete täitmiseks.

IFRS

Väärtus

IFRS, mida kohaldatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002 (4).

IFRS-l põhinev riigi hea raamatupidamistava (GAAP)

Väärtus

Nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ (5) alusel välja töötatud siseriiklik raamatupidamisraamistik, mille suhtes kohaldatakse IFRSi instrumentide kriteeriume.

IFRSil mittepõhinev riigi hea raamatupidamistava

Väärtus

Nõukogu direktiivi 86/635/EMÜ alusel välja töötatud siseriiklik raamatupidamisraamistik, mille suhtes ei kohaldata IFRSi instrumentide kriteeriume.

Vastaspoole riski andmed

Kohustuste täitmata jätmise tõenäosus

Andmeatribuut

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 160, 163, 179 ja 180 alusel kindlaks määratud vastaspoole kohustuste täitmata jätmise tõenäosus ühe aasta jooksul.

Numbriline

Väärtus

Number 0 kuni 1.

Vastaspoole kohustuste täitmata jätmise andmed

Vastaspoole kohustuste täitmata jätmise seis

Andmeatribuut

Vastaspoole kohustuste täitmata jätmise tuvastamine. Kategooriad, mis kirjeldavad motiive, mille tõttu vastaspool võib olla kohustuste täitmata jätmise seisus vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 178.

Makseviivitust ei ole

Väärtus

Vastaspool ei ole kohustuste täitmata jätmise seisus vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013.

Kohustuste täitmata jätmise seis, kuna makse laekumine on ebatõenäoline

Väärtus

Vastaspool on vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013 kohustuste täitmata jätmise seisus, kuna makse laekumine on ebatõenäoline.

Kohustuste täitmata jätmine, kuna tähtpäeva on ületatud rohkem kui 90/180 päeva

Väärtus

Vastaspool on vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013 kohustuste täitmata jätmise seisus, kuna tähtpäeva on ületatud rohkem kui 90/180 päeva.

Kohustuste täitmata jätmine, kuna makse laekumine on ebatõenäoline ning tähtpäeva on ületatud rohkem kui 90/180 päeva

Väärtus

Vastaspool on vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013 kohustuste täitmata jätmise seisus, kuna makse laekumine on ebatõenäoline ja tähtpäeva on ületatud rohkem kui 90/180 päeva.

Vastaspoole kohustuste täitmata jätmise seisu tekkimise kuupäev

Andmeatribuut

Kuupäev, mil andmeatribuudis „Vastaspoole kohustuste täitmata jätmise seis“ esitatud kohustuste täitmata jätmise seisu peetakse alanuks.

Kuupäev

Väärtus

pp/kk/aaaa

Instrumendi andmed

Instrumendi liik

Andmeatribuut

Instrumendi liigitus vastavalt poolte vahel kokku lepituid lepinguliste tingimuste liigile.

Muud hoiused, v.a pöördrepolepingud

Väärtus

Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõikes 5.79 määratletud hoiused, välja arvatud pöördrepolepingud.

Arvelduskrediit

Väärtus

Määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) II lisa 2. osa tabeli punkti 2 alapunkti 1 alajaotuses c määratletud arvelduskrediit.

Krediitkaardi võlg

Väärtus

Krediit, mis on antud edasilükatud deebetfunktsiooniga kaartidega (st kaartidega, millega antakse tavalist krediiti) või krediitkaartidega (st kaartidega, millega antakse tavalist krediiti ja pikendatud krediiti).

Uuenev krediit, v.a arvelduskrediit ja krediitkaardivõlg

Väärtus

Krediit, mille on järgmised tunnused:

i)

võlgnik võib eelnevalt kokku lepitud krediidilimiidi piires vahendeid kasutada või välja võtta ilma võlausaldajat eelnevalt teavitamata;

| ii) | kasutatava krediidi summa võib suureneda ja väheneda vastavalt vahendite laenamisele ja tagasimaksmisele; |
| --- | --- |

ii)

kasutatava krediidi summa võib suureneda ja väheneda vastavalt vahendite laenamisele ja tagasimaksmisele;

| iii) | krediiti võib kasutada korduvalt; |
| --- | --- |

iii)

krediiti võib kasutada korduvalt;

| iv) | tegemist ei ole krediitkaardivõla ega arvelduskrediidiga. |
| --- | --- |

iv)

tegemist ei ole krediitkaardivõla ega arvelduskrediidiga.

Krediidiliinid, v.a uuenev krediit

Väärtus

Krediit, mille on järgmised tunnused:

| i) | võlgnik võib eelnevalt kokku lepitud krediidilimiidi piires vahendeid kasutada või välja võtta ilma võlausaldajat eelnevalt teavitamata; |
| --- | --- |

i)

võlgnik võib eelnevalt kokku lepitud krediidilimiidi piires vahendeid kasutada või välja võtta ilma võlausaldajat eelnevalt teavitamata;

| ii) | krediiti võib kasutada korduvalt; |
| --- | --- |

ii)

krediiti võib kasutada korduvalt;

| iii) | tegemist ei ole uueneva krediidi, krediitkaardivõla ega arvelduskrediidiga. |
| --- | --- |

iii)

tegemist ei ole uueneva krediidi, krediitkaardivõla ega arvelduskrediidiga.

Pöördrepolepingud

Väärtus

Määruse (EL) nr 680/2014 V lisa punktis 2.14 määratletud pöördrepolepingud.

Kaubandusest saadavad laekumised

Väärtus

Kaubandusest saadavad laekumised rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 V lisa 2. osa punkti 5.41 alapunktis c määratletud tähenduses.

Kapitalirent

Väärtus

Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõigetes 5.134 kuni 5.135 määratletud kapitalirendid.

Muud laenud

Väärtus

Eelnevalt määratlemata muud laenud.

Laenu tähendus kattub määruse (EL) nr 549/2013 A lisa lõigetes 5.112, 5.113 ja 5.114 määratletuga;

Projekti rahastamise laen

Andmeatribuut

Projekti rahastamise andmed.

Projekti rahastamise laen

Väärtus

Kasutatakse, kui instrument on projekti rahastamise laen vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 V lisale.

Ei ole projekti rahastamise laen

Väärtus

Instrument ei ole projekti rahastamise laen vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 V lisale.

Vääring

Andmeatribuut

Instrumentide vääring vastavalt ISO 4217 standardile.

ISO 4217 standard

Väärtus

ISO 4217 standardi vääringu kood.

Algatuskuupäev

Andmeatribuut

Kuupäev, millal lepinguline suhe algas, st kuupäev, mil leping muutus kõikidele osapooltele siduvaks.

Kuupäev

Väärtus

pp/kk/aaaa

Arvelduskuupäev

Andmeatribuut

Kuupäev, mil lepingus sätestatud tingimusi esmakordselt täidetakse või on võimalik täita, st kuupäev, mil finantsinstrumenti esimest korda vahetatakse või luuakse.

Kuupäev

Väärtus

pp/kk/aaaa

Õiguslik lõpptähtpäev

Andmeatribuut

Instrumendi lepinguline lõppkuupäev, võttes arvesse kõiki algseid kokkuleppeid muutvaid lepinguid.

Kuupäev

Väärtus

pp/kk/aaaa

Juurdepääs

Andmeatribuut

Instrumentide liigitamine võlausaldaja õiguse alusel arestida vara, mis ei ole instrumendi tagamiseks panditud kaitse.

Juurdepääs

Väärtus

Instrument, mille puhul võlausaldajal on õigus arestida võlgniku muu vara, mis ei ole instrumendi tagamiseks panditud kaitse, või kaubandusest saadavate laekumiste korral õigus esitada võla sissenõue võlausaldajale laekumised müünud üksuse vastu.

Ei saa kasutada õiguskaitsevahendit

Väärtus

Instrument, mille puhul ei saa kasutada eespool osutatud õiguskaitsevahendit.

Intressimäära liik

Andmeatribuut

Riskipositsioonide liigitus, mis põhineb iga makseperioodi intressimäära kehtestamiseks kasutataval baasintressil.

Fikseeritud

Väärtus

Skeem, millega määratletakse intressimäärad riskipositsiooni eluea jooksul, mis hõlmab ainult püsivaid määrasid – numbriline püsiv määr, mis on kindlalt teada riskipositsiooni algatamisel – ning kui need intressimäärad kohalduvad kogu riskipositsioonile. Skeem võib sisaldada rohkem kui ühte püsivat intressimäära, mida kohaldatakse riskipositsiooni eluea eri perioodidel (nt laen, millel on algsel fikseeritud intressimäära perioodil püsiv intressimäär, mis seejärel muutub teiseks püsivaks intressimääraks, mis oli teada riskipositsiooni algatamisel).

Muutuja

Väärtus

Skeem, millega määratletakse intressimäärad riskipositsiooni eluea jooksul, mis hõlmab ainult intressimäärasid, mis põhinevad teise muutuja (viitmuutuja) arengul, kui see intressimäär kohaldub kogu riskipositsioonile.

Segatüüp

Väärtus

Eelnevalt määratlemata muu intressimäära liik.

Intressimäära muutmise sagedus

Andmeatribuut

Sagedus, millega intressimäära pärast algset fikseeritud intressimäära perioodi kohastel juhtudel muudetakse.

Muutmisõiguseta

Väärtus

Instrument, mis ei hõlma lepingulist kokkulepet intressimäära muutmiseks.

Üleöö

Väärtus

Instrument, mis hõlmab lepingulist kokkulepet intressimäära muutmiseks päevapõhiselt.

Kuupõhine

Väärtus

Instrument, mis hõlmab lepingulist kokkulepet intressimäära muutmiseks kuupõhiselt.

Kvartalipõhine

Väärtus

Instrument, mis hõlmab lepingulist kokkulepet intressimäära muutmiseks kvartalipõhiselt.

Poolaastapõhine

Väärtus

Instrument, mis hõlmab lepingulist kokkulepet intressimäära muutmiseks poolaastapõhiselt.

Aastapõhine

Väärtus

Instrument, mis hõlmab lepingulist kokkulepet intressimäära muutmiseks aastapõhiselt.

Võlausaldaja diskretsioon

Väärtus

Instrument, mis hõlmab lepingulist kokkulepet, mille kohaselt on võlausaldajal õigus määrata kindlaks intressimäära muutmise kuupäev.

Muu sagedus

Väärtus

Instrument, mis hõlmab lepingulist kokkulepet, mille kohaselt muudetakse intressimäära eeltoodust erineva sagedusega.

Maksepuhkuse lõppkuupäev

Andmeatribuut

Kuupäev, mil maksepuhkus lõpeb. Maksepuhkus on instrument, mille puhul lepingus kokkulepitud perioodil makstakse ainult intressi põhisummalt ning põhisumma ei muutu.

Kuupäev

Väärtus

pp/kk/aaaa

Baasintressimäär

Andmeatribuut

Baasintressimäär, mida kasutatakse tegeliku intressimäära arvutamiseks.

Baasintressimäära kood

Väärtus

Baasintressimäära kood on baasintressimäära väärtuse ja tähtaja väärtuse kombinatsioon.

Kasutatakse järgmisi baasintressimäära väärtuseid:

EURIBOR, USD LIBOR, GBP LIBOR, EUR LIBOR, JPY LIBOR, CHF LIBOR, MIBOR, muu baasintressimäär või baasintressimäärad.

Kasutatakse järgmisi tähtaja väärtuseid:

üleöö, üks nädal, kaks nädalat, kolm nädalat, üks kuu, kaks kuud, kolm kuud, neli kuud, viis kuud, kuus kuud, seitse kuud, kaheks kuud, üheksa kuud, kümme kuud, üksteist kuud, kaksteist kuud.

Baasintressimäära kood moodustatakse järgmiselt: baasintressimäära väärtus kombineeritakse tähtaja väärtusega.

Intressimäära hinnavahe/marginaal

Andmeatribuut

Intressimäära (protsendina väljendatud) hinnavahe või marginaal, mis lisatakse baasintressimäärale, mida kasutatakse baaspunktides intressimäära arvutamisel.

Numbriline

Väärtus

Protsendina väljendatud intressimäär.

Intressimäära ülempiir

Andmeatribuut

Võetava intressimäära maksimaalne väärtus.

Numbriline

Väärtus

Protsendina väljendatud intressimäär.

Intressimäära alampiir

Andmeatribuut

Kohaldatava intressimäära minimaalne väärtus.

Numbriline

Väärtus

Protsendina väljendatud intressimäär.

Eesmärk

Andmeatribuut

Instrumentide liigitus vastavalt eesmärgile.

Elamukinnisvara ostmine

Väärtus

Elamukinnisvara finantseerimine. Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 75 määratletud elamukinnisvara.

Ärikinnisvara ostmine

Väärtus

Kinnisvara, mis ei ole elamukinnisvara, finantseerimine.

Võimenduslaen

Väärtus

Instrumendid, millega üksus annab krediiti seoses väärtpaberite ostu, müügi, hoidmise või kauplemisega. Võimenduslaenu instrument ei hõlma muid laene, mis on tagatud väärtpaberitega.

Finantseerimine laenuvahendite varal

Väärtus

Võla jäägi või sissenõutavaks muutuva võla finantseerimine. See hõlmab võla refinantseerimist.

Import

Väärtus

Mitteresidentidelt residentidele kaupade ja teenuste (ostmise, vahetuse ja/või kinkimise) finantseerimine.

Eksport

Väärtus

Residentidelt mitteresidentidele kaupade ja teenuste (ostmise, vahetuse ja/või kinkimise) finantseerimine.

Ehitusinvesteeringud

Väärtus

Ehitiste, taristu ja tööstusrajatiste ehitamise finantseerimine.

Käibekapitalilaen

Väärtus

Organisatsiooni rahavoo juhtimise finantseerimine.

Muud eesmärgid

Väärtus

Eelnevalt määratlemata muud eesmärgid.

Amortisatsiooni liik

Andmeatribuut

Instrumendi, sealhulgas põhusumma ja intressi amortisatsiooni liik.

Prantsuse

Väärtus

Amortisatsioon, mille puhul on tagasimakse – põhisumma pluss intress – kogusumma iga osamakse puhul sama.

Saksa

Väärtus

Amortisatsioon, mille puhul esimene osamakse hõlmab ainult intressi ning järgmised osamaksed (sh kapitali amortisatsioon ja intress) on muutumatud.

Fikseeritud amortisatsioonigraafik

Väärtus

Amortisatsioon, mille puhul iga osamaksega tagasi makstav põhisumma on sama.

Ainumakse

Väärtus

Amortisatsioon, mille puhul makstakse kogu põhisumma tagasi viimase osamaksega.

Muu

Väärtus

Eelnevalt määratlemata muu amortisatsiooni liik.

Maksete sagedus

Andmeatribuut

Maksete sagedus (põhisumma või intress), st maksete vaheliste kuude arv.

Kuupõhine

Väärtus

Kord kuus.

Kvartalipõhine

Väärtus

Kord kvartalis.

Poolaastapõhine

Väärtus

Kord poolaastas.

Aastapõhine

Väärtus

Kord aastas.

Ainumakse

Väärtus

Amortisatsioon, mille puhul makstakse kogu põhisumma tagasi viimase osamaksega, sõltumata intressimaksete sagedusest.

Nullkupong

Väärtus

Amortisatsioon, mille puhul makstakse kogu põhisumma ja intress tagasi viimase osamaksega.

Muu

Väärtus

Eelnevalt määratlemata muu maksete sagedus.

Sündikaatlepingu tunnus

Andmeatribuut

Lepingu tunnus, mida sündikaatlepingu põhikorraldaja kohaldab, et kordumatult tähistada iga lepingut. Igal sündikaatlepingul on üks sündikaatlepingu tunnus. See väärtus ajas ei muutu ning põhikorraldaja ei või seda kasutada ühegi teise lepingu tunnusena. Kõik sündikaatlepingus osalevad võlausaldajad peavad kasutama sama sündikaatlepingu tunnust.

Tähtnumbriline

Väärtus

Tähtedest ja numbritest koosnev kood.

Allutatud võlg

Andmeatribuut

Allutatud võla tunnus. Allutatud võlainstrumendid annavad emiteerinud asutuse vastu allutatud nõude, mida võib kasutada alles siis, kui kõik kõrgema järgu nõuded (nt hoiused/laenud) on rahuldatud.

Allutatud võlg

Väärtus

Instrument on allutatud võlg vastavalt määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) II lisa tabelile.

Allutamata võlg

Väärtus

Instrument ei ole allutatud.

Tagasimakseõigused

Andmeatribuut

Krediidiriskile avatud positsioonide liigitamine vastavalt võlausaldaja õigusele nõuda positsiooni tagasimaksmist.

Nõudmisel või lühikese etteteatamisega

Väärtus

Instrumendid, mis tuleb võlausaldaja nõudmisel või lühikese etteteatamistähtajaga tagasi maksta.

Muu

Väärtus

Muid tagasimakseõiguseid (v.a nõudmisel või lühikese etteteatamistähtajaga) hõlmav instrument.

Usaldusinstrument

Andmeatribuut

Instrumendid, mille puhul vaadeldav üksus tegutseb iseenda nimel, kuid kolmanda osapoole arvel, kusjuures riski kannab kolmas osapool.

Usaldusinstrument

Väärtus

Kasutatakse siis, kui instrument põhineb usaldussuhtel.

Ei ole usaldusinstrument

Väärtus

Kasutatakse siis, kui instrument ei põhine usaldussuhtel.

Maksekohustuse summa algatamisel

Andmeatribuut

Vaadeldava üksuse maksimaalne krediidirisk instrumendi algatamiskuupäeval, võtmata arvesse kaitset ega muid krediidikvaliteedi parandamisi. Kohustuse kogusumma algatamisel tuvastatakse heakskiitmise protsessis ja selle eesmärgiks on piirata vaadeldava üksuse krediidiriski summat vastava vastaspoole suhtes seoses asjaomase instrumendiga.

Numbriline

Väärtus

Summa eurodes Välisvaluutas summad tuleks ümber arvestada eurodeks vastava EKP vahetuskursi (st keskpika kursi) alusel aruandekuupäeval.

Õiglase väärtuse muutused tulenevalt krediidiriski muutustest enne ostu

Andmeatribuut

Instrumendi tasumata nimiväärtuses summa ja ostuhinna vahe ostukuupäeval. Asjaomane summa tuleb kajastada instrumentide puhul, mis on ostetud tasumata summast väiksema summa eest, tulenevalt krediidiriski süvenemisest.

Numbriline

Väärtus

Summa eurodes. Välisvaluutas summad tuleks ümber arvestada eurodeks vastava euro vahetuskursi (st keskpika kursi) alusel aruandekuupäeval.

Finantsandmed

Intressimäär

Andmeatribuut

Aastapõhine kokkulepitud intressimäär või kitsalt määratletud intressimäär vastavalt Euroopa Keskpanga määrusele (EL) nr 1072/2013 (EKP/2013/34) (6).

Numbriline

Väärtus

Protsendina väljendatud intressimäär.

Järgmine intressimäära muutmise kuupäev

Andmeatribuut

Kuupäev, mil toimub järgmine määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) I lisa 3. osas määratletud intressimäära muutmine. Kui instrumendi intressimäära enam ei muudeta, esitatakse selle õiguslik lõppkuupäev.

Kuupäev

Väärtus

pp/kk/aaaa

Ülekantud summa

Andmeatribuut

Finantsvara majandusliku omandiõiguse ülekantud summa.

Numbriline

Väärtus

Summa eurodes Välisvaluutas summad tuleks ümber arvestada eurodeks vastava EKP vahetuskursi (st keskpika kursi) alusel aruandekuupäeval.

Instrumendi kohustuste täitmata jätmise seis

Andmeatribuut

Vastaspoole kohustuste täitmata jätmise seisu andmed. Kategooriad, mis kirjeldavad olukordi, kus instrument võib olla kirjeldatud makseviivituses olevana vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 178.

Makseviivitust ei ole

Väärtus

Instrument ei ole makseviivituses vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013.

Kohustuste täitmata jätmise seis, kuna makse laekumine on ebatõenäoline

Väärtus

Instrumendid on makseviivituses vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013, kuna võlgniku makse laekumine on ebatõenäoline.

Kohustuste täitmata jätmine, kuna tähtpäeva on ületatud rohkem kui 90/180 päeva

Väärtus

Instrumendid on makseviivituses vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013, kuna tähtpäeva on ületatud rohkem kui 90/180 päeva.

Kohustuste täitmata jätmine, kuna makse laekumine on ebatõenäoline ning tähtpäeva on ületatud rohkem kui 90/180 päeva

Väärtus

Vastaspool on vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013 kohustuste täitmata jätmise seisus, kuna võlgniku makse laekumine on ebatõenäoline ja tähtpäeva on ületatud rohkem kui 90/180 päeva.

Instrumendi võlgnevused

Andmeatribuut

Põhisumma, intressi ja tasumaksete andmete esitamise kuupäeval tasumata agregeeritud summa, mis kuulub lepingu kohaselt tasumisele ja mida ei ole makstud (tähtpäev ületatud). See summa tuleb alati edastada. Kui instrumendi maksetähtaeg ei ole andmete esitamise kuupäeval ületatud, tuleb märkida 0.

Numbriline

Väärtus

Summa eurodes. Välisvaluutas summad tuleks ümber arvestada eurodeks vastava EKP vahetuskursi (st keskpika kursi) alusel aruandekuupäeval.

Instrumendi maksetähtpäeva ületamise kuupäev

Andmeatribuut

Kuupäev, mil instrumendi maksetähtpäev ületati vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 V lisa punktile 2.48. Viimane selline kuupäev enne aruandekuupäeva ning see tuleb esitada, kui instrumendi tähtpäev on aruandekuupäeval ületatud.

Kuupäev

Väärtus

pp/kk/aaaa

Instrumendi kohustuste täitmata jätmise seisu tekkimise kuupäev

Andmeatribuut

Kuupäev, mil esineb andmeatribuudis „instrumendi kohustuste täitmata jätmise seis“ esitatud kohustuste täitmata jätmise seis.

Kuupäev

Väärtus

pp/kk/aaaa

Väärtpaberistamise liik

Andmeatribuut

Väärtpaberistamise liigi andmed vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 242 lõigetele 10 ja 11.

Traditsiooniline väärtpaberistamine

Väärtus

Instrument, mis on väärtpaberistatud traditsiooniliselt.

Sünteetiline väärtpaberistamine

Väärtus

Instrument, mis on väärtpaberistatud sünteetiliselt.

Ei ole väärtpaberistatud

Väärtus

Instrument, mis ei ole väärtpaberistatud traditsiooniliselt ega sünteetiliselt.

Nominaalsumma jääk

Andmeatribuut

Põhisumma jääk aruandekuupäeval (hõlmab tähtaja ületanud tasumata intressi, kuid ei hõlma kogunenud intressi). Asjaomaste raamatupidamistavade kohaseid mahakandmisi ja allahindlusi nominaalsumma jäägi esitamisel arvesse ei võeta.

Numbriline

Väärtus

Summa eurodes. Välisvaluutas summad tuleks ümber arvestada eurodeks vastava EKP vahetuskursi (st keskpika kursi) alusel aruandekuupäeval.

Bilansiväline summa

Andmeatribuut

Bilansiväliste riskipositsioonide kogusumma nimiväärtuses. See hõlmab kõiki laenuandmiskohustusi enne ümberhindlustegurite ja krediidiriski maandamise tehnikate arvesse võtmist. Tegemist on summaga, mis kõige paremini näitab institutsiooni maksimaalset krediidiriski, võtmata arvesse saadud kaitset või muud krediidikvaliteedi parandamist.

Numbriline

Väärtus

Summa eurodes. Välisvaluutas summad tuleks ümber arvestada eurodeks vastava EKP vahetuskursi (st keskpika kursi) alusel aruandekuupäeval.

Kogunenud intress

Andmeatribuut

Laenudelt kogunenud intress aruandekuupäeva seisuga vastavalt määrusele (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33). Vastavalt tekkepõhise raamatupidamise üldpõhimõttele tuleks instrumentidelt saadav intress kirjendada bilansis siis, kui see tekib (st tekkepõhiselt), mitte siis, kui see tegelikult makstakse (st kassapõhiselt).

Numbriline

Väärtus

Summa eurodes. Välisvaluutas summad tuleks ümber arvestada eurodeks vastava EKP vahetuskursi (st keskpika kursi) alusel aruandekuupäeval.

Raamatupidamisandmed

Instrumentide raamatupidamislik klassifikatsioon

Andmeatribuut

Arvestusportfell, milles instrument on kirjendatud vastavalt vaadeldava üksuse juriidilise isiku kohaldatavale raamatupidamisstandardile (IFRS või riigi hea raamatupidamistava) kooskõlas määrusega (EL) 2015/534 (EKP/2015/13).

IFRS arvestusportfellid

Nõuded keskpankadele ja muud nõudmiseni hoiused

Väärtus

Nõuded keskpankadele ja muud nõudmiseni hoiused vastavalt IFRSile.

Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

Väärtus

Kauplemiseks hoitavad finantsvarad vastavalt IFRSile.

Kohustuslikult õiglases väärtuses (kahjumit/kasumit kajastavad) finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel

Väärtus

Kohustuslikult õiglases väärtuses (kahjumit/kasumit kajastavad) finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel IFRSile.

Finantsvarad õiglases väärtuses, arvestades kahjumit/kasumit

Väärtus

Finantsvarad, mis on mõõdetud õiglases väärtuses (kahjumit/kasumit kajastavad) ning kajastatakse esmaselt või hiljem sellistena vastavalt IFRSile, välja arvatud kauplemiseks hoitavad finantsvarad.

Finantsvarad õiglases väärtuses, arvestades muud koondkasumit

Väärtus

Finantsvarad mõõdetuna õiglases väärtuses, arvestades muud koondkasumit tulenevalt ärimudelist ja rahavoogude omadustest vastavalt IFRSile.

Finantsvarad amortiseeritud soetusmaksumuses

Väärtus

Finantsvarad amortiseeritud soetusmaksumuses vastavalt IFRSile.

Riigi hea raamatupidamistava arvestusportfellid

Sularaha ja sularahasaldod keskpankades

Väärtus

Sularaha ja sularahasaldod keskpankades vastavalt riigi heale raamatupidamistavale (GAAP).

Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

Väärtus

Kauplemiseks hoitavad finantsvarad vastavalt riigi heale raamatupidamistavale.

Kohustuslikult õiglases väärtuses (kahjumit/kasumit kajastavad) finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel

Väärtus

Kohustuslikult õiglases väärtuses kahjumit/kasumit kajastavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel vastavalt riigi heale raamatupidamistavale.

Kauplemisel kasutatavad finantsvarad

Väärtus

Kauplemisel kasutatavad finantsvarad vastavalt riigi heale raamatupidamistavale.

Finantsvarad õiglases väärtuses, mis kajastavad kahjumit/kasumit

Väärtus

Õiglases väärtuses kahjumit/kasumit kajastavad finantsvarad vastavalt riigi heale raamatupidamistavale.

Müügivalmis finantsvarad

Väärtus

Müügivalmis finantsvarad vastavalt riigi heale raamatupidamistavale.

Finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid, mida mõõdetakse õiglases väärtuses kahjumit/kasumit kajastades

Väärtus

Õiglases väärtuses kahjumit/kasumit kajastatavad finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid, vastavalt riigi heale raamatupidamistavale.

Finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid, mida mõõdetakse õiglases väärtuses omakapitali kajastades

Väärtus

Finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid, mida mõõdetakse õiglases väärtuses omakapitali kajastades, vastavalt riigi heale raamatupidamistavale.

Laenud ja nõuded

Väärtus

Laenud ja nõuded vastavalt riigi heale raamatupidamistavale.

Lõpptähtajani hoitavad investeeringud

Väärtus

Lõpptähtajani hoitavad investeeringud vastavalt riigi heale raamatupidamistavale.

Soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud võlainstrumendid, mida ei kasutata kauplemisel

Väärtus

Soetusmaksumusepõhisel meetodil mõõdetud võlainstrumendid, mida ei kasutata kauplemisel, vastavalt riigi heale raamatupidamistavale.

Muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid

Väärtus

Muud finantsvarad, mida ei kasutata kauplemisel ja mis ei ole tuletisinstrumendid, vastavalt riigi heale raamatupidamistavale.

Bilansis kajastamine

Andmeatribuut

Finantsvara kajastamine bilansis.

Täielikult kajastatud

Väärtus

Instrument on täielikult kajastatud vastavalt rakendusmäärusele (EL) nr 680/2014.

Kajastatud asutuse jätkuva seotuse ulatuses

Väärtus

Instrumenti kajastatakse asutuse jätkuva seotuse ulatuses vastavalt rakendusmäärusele (EL) nr 680/2014.

Täielikult kajastamata

Väärtus

Instrument on täielikult bilansist eemaldatud vastavalt rakendusmäärusele (EL) nr 680/2014.

Koormatise allikad

Andmeatribuut

Tehingu liik, millega riskipositsioon on koormatud vastavalt rakendusmäärusele (EL) nr 680/2014. Vara loetakse koormatuks, kui see on panditud või on seotud mis tahes kokkuleppega mis tahes instrumendi tagamiseks või krediidi parandamiseks ja seda ei saa kokkuleppest vabalt välja võtta.

Keskpanga finantseerimine

Väärtus

Keskpanga finantseerimine (kõikide liikide, sh repolepingute puhul), vastavalt Euroopa Pangandusjärelevalve rakenduslike tehniliste standardite lõplikule eelnõule varade koormamise aruandluse kohta kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 99 lõikega 5 ja artikliga 100.

Börsil kaubeldavad tuletisinstrumendid

Väärtus

Börsil kaubeldavad tuletisinstrumendid vastavalt Euroopa Pangandusjärelevalve rakenduslike tehniliste standardite lõplikule eelnõule varade koormamise aruandluse kohta kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 99 lõikega 5 ja artikliga 100.

Börsivälised tuletisinstrumendid

Väärtus

Börsivälised tuletisinstrumendid vastavalt Euroopa Pangandusjärelevalve rakenduslike tehniliste standardite lõplikule eelnõule varade koormamise aruandluse kohta kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 99 lõikega 5 ja artikliga 100.

Hoiused – repolepingud, v.a keskpankadega

Väärtus

Repolepingud, v.a keskpankadega, vastavalt Euroopa Pangandusjärelevalve rakenduslike tehniliste standardite lõplikule eelnõule varade koormamise aruandluse kohta kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 99 lõikega 5 ja artikliga 100.

Muud hoiused, v.a repolepingud

Väärtus

Muud hoiused, v.a repolepingud, vastavalt Euroopa Pangandusjärelevalve rakenduslike tehniliste standardite lõplikule eelnõule varade koormamise aruandluse kohta kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 99 lõikega 5 ja artikliga 100.

Emiteeritud võlaväärtpaberid – tagatud võlakirjad

Väärtus

Emiteeritud tagatud võlakirjad vastavalt Euroopa Pangandusjärelevalve rakenduslike tehniliste standardite lõplikule eelnõule varade koormamise aruandluse kohta kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 99 lõikega 5 ja artikliga 100.

Emiteeritud võlaväärtpaberid – varaga tagatud väärtpaberid

Väärtus

Emiteeritud varaga tagatud väärtpaberid vastavalt Euroopa Pangandusjärelevalve rakenduslike tehniliste standardite lõplikule eelnõule varade koormamise aruandluse kohta kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 99 lõikega 5 ja artikliga 100.

Emiteeritud võlaväärtpaberid – muud kui tagatud võlakirjad ja varaga tagatud väärtpaberid

Väärtus

Emiteeritud võlaväärtpaberid, mis ei ole tagatud võlakirjad ja varaga tagatud väärtpaberid, vastavalt Euroopa Pangandusjärelevalve rakenduslike tehniliste standardite lõplikule eelnõule varade koormamise aruandluse kohta kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 99 lõikega 5 ja artikliga 100.

Muud koormatise allikad

Väärtus

Muud koormatise allikad vastavalt Euroopa Pangandusjärelevalve rakenduslike tehniliste standardite lõplikule eelnõule varade koormamise aruandluse kohta kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 99 lõikega 5 ja artikliga 100.

Koormatis puudub

Väärtus

Instrument, mis ei ole panditud ning mis ei taga ega võimenda muude kokkulepete kohaselt teist instrumenti, millest teda ei saa vabalt lahutada.

Akumuleeritud mahakandmised

Andmeatribuut

Iga sellise võlainstrumendi põhisumma ja tähtaja ületanud intressi kumulatiivne summa, mida asutus enam ei kirjenda, kuna see loetakse sissenõutamatuks, olenemata portfellist, millesse see kuulus. Mahakandmise võib põhjustada nii finantsvarade arvestusliku väärtuse vähendamine, mis kirjendatakse vahetult tulemis, kui ka krediidikahjumite allahindluse kontol oleva summa vähendamine võrreldes finantsvarade arvestusliku väärtusega.

Numbriline

Väärtus

Summa eurodes. Välisvaluutas summad tuleks ümber arvestada eurodeks vastava EKP vahetuskursi (st keskpika kursi) alusel aruandekuupäeval.

Akumuleeritud väärtuse languse summa

Andmeatribuut

Instrumendi kahjumi eraldised aruandekuupäeval. Seda andmeatribuuti kasutatakse seoses instrumentidega, mille suhtes kohaldatakse väärtuse langust vastavalt kohalduvale raamatupidamisstandardile.

IFRSi kohaselt on akumuleeritud väärtuse langus seotud järgmiste summadega:

| i) | kahjumi eraldis summas, mis on võrdne 12 kuu oodatavate krediidikahjumitega; |
| --- | --- |

i)

kahjumi eraldis summas, mis on võrdne 12 kuu oodatavate krediidikahjumitega;

| ii) | kahjumi eraldis summas, mis on võrdne kehtivusajal oodatavate krediidikahjumitega. |
| --- | --- |

ii)

kahjumi eraldis summas, mis on võrdne kehtivusajal oodatavate krediidikahjumitega.

Hea raamatupidamistava kohaselt on akumuleeritud väärtuse langus seotud järgmiste summadega:

| i) | kahjumi eraldis summas, mis võrdub üldiste eraldisega; |
| --- | --- |

i)

kahjumi eraldis summas, mis võrdub üldiste eraldisega;

| ii) | kahjumi eraldis summas, mis võrdub konkreetsete eraldistega. |
| --- | --- |

ii)

kahjumi eraldis summas, mis võrdub konkreetsete eraldistega.

Numbriline

Väärtus

Summa eurodes. Välisvaluutas summad tuleks ümber arvestada eurodeks vastava EKP vahetuskursi (st keskpika kursi) alusel aruandekuupäeval.

Väärtuse languse liik

Andmeatribuut

Väärtuse languse liik

1. etapp (IFRS)

Väärtus

Kasutatakse, kui instrumendile ei kohaldada väärtuse langust ning IFRSi kohaselt tehakse instrumendi osas kahjumi eraldis summas, mis võrdub 12 kuu oodatavate krediidikahjumitega. Ainult instrumentide puhul, millele kohaldatakse väärtuse langust IFRS 9 kohaselt.

2. etapp (IFRS)

Väärtus

Kasutatakse, kui instrumendile ei kohaldada väärtuse langust ning IFRSi kohaselt tehakse instrumendi osas kahjumi eraldis summas, mis võrdub eluea oodatavate krediidikahjumitega. Ainult instrumentide puhul, millele kohaldatakse väärtuse langust IFRS 9 kohaselt.

3. etapp (IFRS)

Väärtus

Kasutatakse, kui instrumendile kohaldatakse krediidi väärtuse langust IFRS 9 kohaselt.

Üldine kahjumi eraldis (hea raamatupidamistava)

Väärtus

Kasutatakse, kui instrumendile kohaldatakse väärtuse langust vastavalt kohalduvale raamatupidamisstandardile, v.a. IFRS 9, ning sellega seoses ei tehta konkreetset kahjumi eraldist.

Konkreetne kahjumi eraldis (hea raamatupidamistava)

Väärtus

Kasutatakse, kui instrumendile kohaldatakse väärtuse langust vastavalt kohalduvale raamatupidamisstandardile, v.a. IFRS 9, ning sellega seoses tehakse konkreetne kahjumi eraldis, sõltumata sellest, kas asjaomaseid eraldisi mõõdetakse individuaalselt või kollektiivselt.

Ilma väärtuse languseta

Väärtus

Kasutatakse, kui instrumendile ei kohaldata väärtuse langust vastavalt kohalduvale raamatupidamisstandardile.

Väärtuse languse hindamismeetod

Andmeatribuut

Meetod, millega väärtuse langust hinnatakse, kui instrumendile kohaldatakse väärtuse langust vastavalt kohalduvale raamatupidamisstandardile. Eristatakse kollektiivseid ja individuaalseid meetodeid.

Hinnatud individuaalselt

Väärtus

Kasutatakse, kui instrumendile kohaldatakse väärtuse langust vastavalt kohalduvale raamatupidamisstandardile ning väärtuse langust hinnatakse individuaalselt.

Hinnatud kollektiivselt

Väärtus

Kasutatakse, kui instrumendile kohaldatakse väärtuse langust vastavalt kohalduvale raamatupidamisstandardile ning kasutatakse väärtuse languse kollektiivse hindamise meetodit, mille puhul instrumendid rühmitatakse sarnase krediidiriskiga instrumentide gruppideks.

Ilma väärtuse languseta

Väärtus

Kasutatakse, kui instrumendile ei kohaldata väärtuse langust vastavalt kohalduvale raamatupidamisstandardile.

Krediidiriskist tulenevad õiglase väärtuse akumuleeritud muutused

Andmeatribuut

Akumuleeritud muutused õiglases väärtuses tulenevalt krediidiriskist vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 V lisa 1. osa punktile 2.46.

Numbriline

Väärtus

Summa eurodes Välisvaluutas summad tuleks ümber arvestada eurodeks vastava EKP vahetuskursi (st keskpika kursi) alusel aruandekuupäeval.

Instrumendi kohustuste täitmise seis

Andmeatribuut

Instrument tuleb liigitada aruandekuupäeval ühte järgmistest kategooriatest.

Viivisnõuded

Väärtus

Viivises olevad instrumendid vastavalt rakendusmäärusele (EL) nr 680/2014.

Nõuetekohaselt teenindatavad

Väärtus

Nõuetekohaselt teenindatavad instrumendid vastavalt rakendusmäärusele (EL) nr 680/2014.

Instrumendi teenindamise seisu kuupäev

Andmeatribuut

Kuupäev, mil andmeatribuudis „instrumendi teenindamise seis“ esitatud teenindamise seis loetakse tuvastatuks või muudetuks.

Kuupäev

Väärtus

pp/kk/aaaa

Bilansiväliste riskipositsioonidega seotud eraldised

Andmeatribuut

Bilansiväliste summade eraldiste summa.

Numbriline

Väärtus

Summa eurodes. Välisvaluutas summad tuleks ümber arvestada eurodeks vastava EKP vahetuskursi (st keskpika kursi) alusel aruandekuupäeval.

Makseraskuste tõttu restruktureerimise ja kokkuleppelise muutmise seis

Andmeatribuut

Makseraskuste tõttu restruktureeritud ja kokkuleppeliselt muudetud instrumentide andmed.

Makseraskuste tõttu restruktureeritud: instrumendid, mille muudetud intressimäär on turutingimustest soodsam

Väärtus

Makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid kohaldatakse muudetud tingimustega, sealhulgas turutingimustest soodsamaks muudetud intressimääraga instrumentidele vastavalt määrusele (EL) nr 1072/2013 (EKP/2013/34).

Makseraskuste tõttu restruktureeritud: instrumendid, mille muud tingimused on muudetud

Väärtus

Makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid kohaldatakse muudetud tingimustega, välja arvatud turutingimustest soodsamaks muudetud intressimääraga instrumentidele vastavalt rakendusmäärusele (EL) nr 680/2014.

Makseraskuste tõttu restruktureeritud: täielikult või osaliselt refinantseeritud võlg

Väärtus

Makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid kohaldatakse refinantseeritud võlale vastavalt rakendusmäärusele (EL) nr 680/2014.

Kokkuleppeliselt muudetud instrument ilma makseraskuste tõttu restruktureerimiseta

Väärtus

Instrument, mille finantstingimusi on muudetud, ent mille puhul ei ole kohaldatud makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid vastavalt rakendusmäärusele (EL) nr 680/2014.

Ei ole makseraskuste tõttu restruktureeritud ega kokkuleppeliselt muudetud

Väärtus

Ei kohaldata ei makseraskuste tõttu restruktureerimise ega kokkuleppelise muutmise meetmeid vastavalt rakendusmäärusele (EL) nr 680/2014.

Kumulatiivsed laekumised pärast kohustuste täitmata jätmist

Andmeatribuut

Pärast kohustuste täitmata jätmist laekunud summa kokku.

Numbriline

Väärtus

Summa eurodes. Välisvaluutas summad tuleks ümber arvestada eurodeks vastava EKP vahetuskursi (st keskpika kursi) alusel aruandekuupäeval.

Makseraskuste tõttu restruktureerimise ja kokkuleppelise muutmise seisu kuupäev

Andmeatribuut

Kuupäev, mil andmeatribuudis „makseraskuste tõttu restruktureerimine ja kokkuleppeline muutmine“ esitatud makseraskuste tõttu restruktureerimine või kokkuleppeline muutmine peetakse aset leidnuks.

Kuupäev

Väärtus

pp/kk/aaaa

Usaldusnõuetele vastav portfell

Andmeatribuut

Riskipositsioonide liigitamine kauplemisportfellis määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 86 määratletud tähenduses.

Kauplemisportfell

Väärtus

Instrumendid on kauplemisportfellis määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 86 määratletud tähenduses.

Ei ole kauplemisportfellis

Väärtus

Instrumendid ei ole kauplemisportfellis määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 86 määratletud tähenduses.

Bilansiline väärtus

Andmeatribuut

Bilansiline väärtus vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 V lisale.

Numbriline

Väärtus

Summa eurodes Välisvaluutas summad tuleks ümber arvestada eurodeks vastava EKP vahetuskursi (st keskpika kursi) alusel aruandekuupäeval.

Vastaspool – instrumendi andmed

Vastaspoole roll

Andmeatribuut

Vastaspoole roll instrumendis.

Võlausaldaja

Väärtus

Vastaspool, kes kannab instrumendi krediidiriski ning kes ei ole kaitseandja.

Võlgnik

Väärtus

Vastaspool, kes tekitab instrumendi krediidiriski ning kes ei ole kaitseandja.

Teenindaja

Väärtus

Vastaspool, kes vastutab instrumendi haldus- ja finantsjuhtimise eest.

Algataja

Väärtus

Määruse (EL) nr 1075/2013 (EKP/2013/40) artikli 1 lõikes 3 määratletud väärtpaberistamise tehingu vastaspool.

Solidaarvastutuse andmed

Solidaarvastutuse summa

Andmeatribuut

Nominaalsumma jääk, mille ulatuses iga võlgnik on vastutav ühe instrumendi eest, kui võlgnikke on kaks või enam.

Numbriline

Väärtus

Summa eurodes. Välisvaluutas summad tuleks ümber arvestada eurodeks vastava EKP vahetuskursi (st keskpika kursi) alusel aruandekuupäeval.

Saadud kaitse andmed

Kaitse tähtaeg

Andmeatribuut

Kaitse lepinguline tähtaeg, mis on varaseim kuupäev, mil kaitse võib lõppeda või see lõpetatakse, võttes arvesse kõiki algse lepingu muudatusi.

Kuupäev

Väärtus

pp/kk/aaaa

Kaitse liik

Andmeatribuut

Saadud kaitse liik, sõltumata selle kõlblikkusest krediidiriski maandamiseks.

Kuld

Väärtus

Kuld vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013.

Sularaha ja hoiused

Väärtus

Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa punktis 5.74 määratletud sularaha ja hoiused.

Väärtpaberid

Väärtus

Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa punktis 5.89 määratletud väärtpaberid.

Laenud

Väärtus

Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa punktis 5.112 määratletud laenud.

Omandiväärtpaberid ja investeerimisfonde aktsiad/osakud

Väärtus

Määruse (EL) nr 549/2013 A lisa punktis 5.139 määratletud omandiväärtpaberid ja investeerimisfondide aktsiad/osakud.

Krediididerivatiivid

Väärtus

Krediididerivatiivid:

| — | mis vastavad finantsgarantii määratlusele rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 V lisa 2. osa punkti 58 alapunktis b määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

—

mis vastavad finantsgarantii määratlusele rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 V lisa 2. osa punkti 58 alapunktis b määratletud tähenduses;

| — | mis ei ole finantsgarantiid rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 V lisa 2. osa punkti 67 alapunktis d määratletud tähenduses. |
| --- | --- |

—

mis ei ole finantsgarantiid rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 V lisa 2. osa punkti 67 alapunktis d määratletud tähenduses.

Krediididerivatiivid hõlmavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 204 nimetatud kõlblikke krediididerivatiive.

Finantsgarantiid, v.a krediididerivatiivid

Väärtus

Finantsgarantiid, v.a krediididerivatiivid, vastavalt rakendusmäärusele (EL) nr 680/2014.

Kaubandusest saadavad laekumised

Väärtus

Kaubandusest saadavad laekumised rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 V lisa 2. osa punkti 5.41 alapunktis c määratletud tähenduses.

Panditud elukindlustuslepingud

Väärtus

Laenu andvale krediidiasutusele või investeerimisühingule panditud elukindlustuslepingud vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013.

Elamukinnisvara tagatis

Väärtus

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 75 määratletud elamukinnisvara.

Kontori- ja äripinnad

Väärtus

Kontori- ja äripinnad vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013.

Ärikinnisvara tagatis

Väärtus

Kinnisvara, va elamukinnisvara, kontori- ja äripinnad.

Muu füüsiline tagatis

Väärtus

Muu füüsiline tagatis vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013, mis ei ole hõlmatud eeltoodud väärtuste all.

Muu kaitse

Väärtus

Eelnevalt määratlemata muu kaitse.

Kaitse väärtus

Andmeatribuut

Kaitse väärtuse hindamisel määratletud „kaitse väärtuse liigi“ kaitse väärtuse summa.

Numbriline

Väärtus

Summa eurodes. Välisvaluutas summad tuleks ümber arvestada eurodeks vastava EKP vahetuskursi (st keskpika kursi) alusel aruandekuupäeval.

Kaitse väärtuse liik

Andmeatribuut

Andmeatribuudi „kaitse väärtus“ all määratletud väärtuse liigi tuvastamine.

Tinglik väärtus

Väärtus

Lepinguline nominaalne väärtus, mida kasutatakse kaitse realiseerimisel tehtavate maksete arvutamiseks.

Õiglane väärtus

Väärtus

Hind, mis saadakse vara müügil või makstakse kohustise üleandmisel mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahelises tavapärases tehingus.

Kasutatakse siis, kui kaitse ei hõlma kinnisvara.

Turuväärtus

Väärtus

Kinnisvara hetke turuväärtus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 76 määratletud tähenduses.

Kasutatakse siis, kui kaitse ei hõlma kinnisvara ning turuväärtus esitatakse andmeatribuudi „kaitse väärtus“ all'.

Pikaajaline jätkusuutlik väärtus

Väärtus

Kinnisvara hüpoteekimisväärtus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 74 määratletud tähenduses.

Kasutatakse siis, kui kaitse ei hõlma kinnisvara ning hüpoteekimisväärtus esitatakse andmeatribuudi „kaitse väärtus“ all'.

Muu kaitse väärtus

Väärtus

Eelnevalt määratlemata muu kaitse väärtus.

Kinnisvaratagatise asukoht

Andmeatribuut

Tagatise asukoha regioon või riik.

ISO 3166-1 alfa-2 koodid

Väärtus

Tagatise asukoha ISO 3166-1 alfa-2 koodid tagatise puhul, mille asukoht ei ole andmeid esitavas liikmesriigis.

NUTS 3. tasandi piirkonnad

Väärtus

Tagatise asukoha NUTS 3. tasandi piirkonnad tagatise puhul, mille asukoht ei ole andmeid esitavas liikmesriigis.

Kaitse väärtuse kuupäev

Andmeatribuut

Kuupäev, mil teostati viimane kaitse ülevaatus või hindamine enne aruandekuupäeva.

Kuupäev

Väärtus

pp/kk/aaaa

Kaitse väärtuse hindamise meetod

Andmeatribuut

Kaitse hindamise liik; meetod, mida kasutati kaitse väärtuse hindamisel.

Turuväärtuse meetod

Väärtus

Hindamismeetod, mille puhul kaitse väärtus määratletakse sarnaste varade ja kohustuste korrigeerimata, aktiivsel turul noteeritud hinna alusel.

Vastaspoole hinnang

Väärtus

Hindamismeetod, mille puhul hindamise viib läbi kaitse andja.

Võlausaldaja hinnang

Väärtus

Hindamismeetod, mille puhul hindamise viib läbi võlausaldaja: hindamine, mille teostab hindamiseks vajaliku kvalifikatsiooni, võimete ja kogemustega töötaja või asutuseväline isik, kes osaleb krediidiotsuse menetluses.

Kolmanda isiku hinnang

Väärtus

Hindamismeetod, mille puhul hindamise viib läbi krediidiotsuse menetluses mitteosalev hindaja.

Muu hindamise liik

Väärtus

Muu hindamise liik, mis ei ole hõlmatud muude hindamisliikide all.

Algne kaitse väärtus

Andmeatribuut

Kaitse õiglane väärtus kuupäeval, mil krediidikaitse algselt saadi.

Numbriline

Väärtus

Summa eurodes. Välisvaluutas summad tuleks ümber arvestada eurodeks vastava EKP vahetuskursi (st keskpika kursi) alusel aruandekuupäeval.

Algse kaitse väärtuse kuupäev

Andmeatribuut

Algse kaitse hindamise kuupäev, st viimane kaitse ülevaatuse või hindamise teostamise kuupäev enne algse krediidikaitse saamist.

Kuupäev

Väärtus

pp/kk/aaaa

Instrument – saadud kaitse andmed

Kaitseks eraldatud väärtus

Andmeatribuut

Kaitse väärtuse maksimumsumma, mida loetakse instrumendi krediidikaitseks. Kaitseks eraldatud väärtuse hulka ei arvata kehtivaid kolmandate osapoolte või vaadeldava üksuse eelisnõudeid kaitse suhtes. Määruse (EL) nr 575/2013 kohaselt kõlblikud kaitse puhul esitatakse väärtus kooskõlas rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 V lisa 2. osale.

Numbriline

Väärtus

Summa eurodes. Välisvaluutas summad tuleks ümber arvestada eurodeks vastava EKP vahetuskursi (st keskpika kursi) alusel aruandekuupäeval.

Kolmandate osapoolte eelisnõuded kaitse suhtes

Andmeatribuut

Kolmandate osapoolte (v.a vaadeldav üksus) suhtes kohaldatava kõrgema järgu kinnipidamisõiguse maksimumsumma, mida võib kasutada kaitse suhtes.

Numbriline

Väärtus

Summa eurodes. Välisvaluutas summad tuleks ümber arvestada eurodeks vastava EKP vahetuskursi (st keskpika kursi) alusel aruandekuupäeval.

---

(1)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1075/2013, 18. oktoober 2013, väärtpaberistamise tehingutes osalevate finantsvahendusettevõtete varade ja kohustuste statistika kohta (EKP/2013/40) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 107).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

(3)  Komisjoni soovitus 2003/361/EÜ, 6. mai 2003, mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1606/2002, 19. juuli 2002, rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, (EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1).

(5)  Nõukogu direktiiv 86/635/EMÜ, 8. detsember 1986, pankade ja teiste finantseerimisasutuste raamatupidamise ja konsolideeritud aastaaruannete kohta (EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1).

(6)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1072/2013, 24. september 2013, rahaloomeasutuste kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2013/34) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 51).

---

V LISA

Miinimumnõuded, mida peab täitma tegelik andmeid esitav üldkogum

Euroopa Keskpanga (EKP) statistilise aruandluse nõuete järgimiseks peavad andmeesitajad täitma järgmisi miinimumnõudeid.

| 1. | Edastamise miinimumnõuded:






  a) | andmed tuleb edastada õigeaegselt ja asjaomase riigi keskpanga (RKP) seatud tähtaegade jooksul; |
| --- | --- | --- |

1.

Edastamise miinimumnõuded:

a)

andmed tuleb edastada õigeaegselt ja asjaomase riigi keskpanga (RKP) seatud tähtaegade jooksul;

| b) | statistilised aruanded tuleb esitada sellisel kujul ja sellises formaadis, mis vastab asjaomaste RKPde kehtestatud tehnilistele aruandlusnõuetele; |
| --- | --- |

b)

statistilised aruanded tuleb esitada sellisel kujul ja sellises formaadis, mis vastab asjaomaste RKPde kehtestatud tehnilistele aruandlusnõuetele;

| c) | andmeesitajad peavad esitama ühe või mitme kontaktisiku andmed asjaomasele RKP-le; |
| --- | --- |

c)

andmeesitajad peavad esitama ühe või mitme kontaktisiku andmed asjaomasele RKP-le;

| d) | tuleb järgida tehnilisi spetsifikatsioone, mis käsitlevad andmeedastust asjaomasele RKP-le. |
| --- | --- |

d)

tuleb järgida tehnilisi spetsifikatsioone, mis käsitlevad andmeedastust asjaomasele RKP-le.

| 2. | Täpsuse miinimumnõuded:






  a) | kõik lineaarkitsendused peavad olema täidetud (nt vahesummad kokku peavad vastama lõppsummadele) ja eri aruandlussagedustega esitatud andmed peavad olema omavahel kooskõlas; |
| --- | --- | --- |

2.

Täpsuse miinimumnõuded:

a)

kõik lineaarkitsendused peavad olema täidetud (nt vahesummad kokku peavad vastama lõppsummadele) ja eri aruandlussagedustega esitatud andmed peavad olema omavahel kooskõlas;

| b) | andmeesitajad peavad suutma anda teavet arengu kohta, mis on esitatud andmete kohaselt toimunud; |
| --- | --- |

b)

andmeesitajad peavad suutma anda teavet arengu kohta, mis on esitatud andmete kohaselt toimunud;

| c) | statistiline teave peab olema täielik ning selles ei tohi olla pidevaid ega struktuurilisi lünki; puuduvatest andmetest tuleb asjaomaseid RKPsid teavitada ja nende puudumist selgitada ning need tuleb esitada niipea kui võimalik ja |
| --- | --- |

c)

statistiline teave peab olema täielik ning selles ei tohi olla pidevaid ega struktuurilisi lünki; puuduvatest andmetest tuleb asjaomaseid RKPsid teavitada ja nende puudumist selgitada ning need tuleb esitada niipea kui võimalik ja

| d) | andmeesitajad peavad järgima proportsioone, ümardamispõhimõtteid ja kümnendkohti, mis RKPd on määranud andmete tehniliseks edastamiseks. |
| --- | --- |

d)

andmeesitajad peavad järgima proportsioone, ümardamispõhimõtteid ja kümnendkohti, mis RKPd on määranud andmete tehniliseks edastamiseks.

| 3. | Mõistete vastavuse miinimumnõuded:






  a) | statistiline teave peab vastama käesolevas määruses sisalduvatele määratlustele ja liigitustele; |
| --- | --- | --- |

3.

Mõistete vastavuse miinimumnõuded:

a)

statistiline teave peab vastama käesolevas määruses sisalduvatele määratlustele ja liigitustele;

| b) | kui nendest määratlustest ja liigitustest on kõrvale kaldutud, peavad andmeesitajad vajadusel korrapäraselt kontrollima kasutatud meetme ja käesolevas määruses sätestatud meetme vahelist erinevust ja selle mõõtma; |
| --- | --- |

b)

kui nendest määratlustest ja liigitustest on kõrvale kaldutud, peavad andmeesitajad vajadusel korrapäraselt kontrollima kasutatud meetme ja käesolevas määruses sätestatud meetme vahelist erinevust ja selle mõõtma;

| c) | andmeesitajad peavad suutma selgitada lahknevusi, mis ilmnevad esitatud andmete võrdlemisel varasemate perioodide andmetega. |
| --- | --- |

c)

andmeesitajad peavad suutma selgitada lahknevusi, mis ilmnevad esitatud andmete võrdlemisel varasemate perioodide andmetega.

| 4. | Andmete parandamise miinimumnõuded:
  tuleb järgida EKP ja asjaomaste RKPde sätestatud andmete parandamise põhimõtteid ja korda. Korrapäraselt tehtavatest parandustest kõrvale kalduvatele parandustele tuleb lisada selgitus. |
| --- | --- |

4.

Andmete parandamise miinimumnõuded:

tuleb järgida EKP ja asjaomaste RKPde sätestatud andmete parandamise põhimõtteid ja korda. Korrapäraselt tehtavatest parandustest kõrvale kalduvatele parandustele tuleb lisada selgitus.

---

OTSUSED

| 1.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/99 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/99

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2016/868,

18. mai 2016,

millega muudetakse otsust EKP/2014/6 Euroopa Keskpankade Süsteemi granulaarsete krediidiandmete kogumise ettevalmistavate meetmete korralduse kohta (EKP/2016/14)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 5 ja 46.2,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (1) eelkõige selle artikli 8 lõiget 5,

võttes arvesse EKP üldnõukogu arvamust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega EKP/2014/6 (2) sätestatakse ettevalmistavad meetmed, mida Euroopa Keskpank (EKP) ja riikide keskpangad (RKPd) peavad võtma granulaarsete krediidiandmete kogumise ettevalmistamiseks Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) poolt. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega EKP/2014/6 (2) sätestatakse ettevalmistavad meetmed, mida Euroopa Keskpank (EKP) ja riikide keskpangad (RKPd) peavad võtma granulaarsete krediidiandmete kogumise ettevalmistamiseks Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) poolt.

| (2) | Pärast otsuse EKP/2014/6 vastuvõtmist on toimunud oluline edasiminek pikaajalise raamistiku loomisel granulaarsete krediidiandmete kogumiseks harmoneeritud statistikaaruandluse nõuete alusel. |
| --- | --- |

(2)

Pärast otsuse EKP/2014/6 vastuvõtmist on toimunud oluline edasiminek pikaajalise raamistiku loomisel granulaarsete krediidiandmete kogumiseks harmoneeritud statistikaaruandluse nõuete alusel.

| (3) | Kavandatavate statistikaaruandluse nõuete ulatuslikkuse ja komplekssuse tõttu tuleb muuta otsuse EKP/2014/6 rakendamiseks ettenähtud ajakava, et anda EKPSile piisavalt aega granulaarsete krediidiandmete kogumise kohaseks ettevalmistuseks. Kuna tegeliku aruandluse alguseni jääb palju aega, tuleks otsuse EKP/2014/6 artiklis 1 sätestatud ajakava ettevalmistava etapi lõpuleviimiseks asendada tähtajaga, mis tagab ettevalmistava etapi lõppemise siis, kui aruandlus pikaajalise raamistiku raames granulaarsete krediidiandmete kogumiseks algab. |
| --- | --- |

(3)

Kavandatavate statistikaaruandluse nõuete ulatuslikkuse ja komplekssuse tõttu tuleb muuta otsuse EKP/2014/6 rakendamiseks ettenähtud ajakava, et anda EKPSile piisavalt aega granulaarsete krediidiandmete kogumise kohaseks ettevalmistuseks. Kuna tegeliku aruandluse alguseni jääb palju aega, tuleks otsuse EKP/2014/6 artiklis 1 sätestatud ajakava ettevalmistava etapi lõpuleviimiseks asendada tähtajaga, mis tagab ettevalmistava etapi lõppemise siis, kui aruandlus pikaajalise raamistiku raames granulaarsete krediidiandmete kogumiseks algab.

| (4) | Läbivaadatud ajakava kohaldatakse ka riikide keskpankade (RKPd) suhtes liikmesriikides, mille rahaühik ei ole euro, kui need RKPd teevad eurosüsteemi keskpankadega koostööd soovituse EKP/2014/7 (3) alusel. |
| --- | --- |

(4)

Läbivaadatud ajakava kohaldatakse ka riikide keskpankade (RKPd) suhtes liikmesriikides, mille rahaühik ei ole euro, kui need RKPd teevad eurosüsteemi keskpankadega koostööd soovituse EKP/2014/7 (3) alusel.

| (5) | Kooskõlas otsuse EKP/2014/6 artikli 3 lõikega 2 esitab statistikakomitee EKP nõukogule kord aastas eduaruande EKP ja üksikute RKPde kohta seoses ettevalmistavate meetmete rakendamisega. See iga-aastane aruanne peaks hõlmama statistikakomitee poolt kõikidelt RKPdelt kogutud teavet, sh teavet selle otsuse artikli 3 lõike 3 alusel erandit kasutavate RKPde edusammude kohta. Otsuse EKP/2014/6 artikli 3 lõikes 3 sätestatud eraldi aruandeid ei peeta enam vajalikuks. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas otsuse EKP/2014/6 artikli 3 lõikega 2 esitab statistikakomitee EKP nõukogule kord aastas eduaruande EKP ja üksikute RKPde kohta seoses ettevalmistavate meetmete rakendamisega. See iga-aastane aruanne peaks hõlmama statistikakomitee poolt kõikidelt RKPdelt kogutud teavet, sh teavet selle otsuse artikli 3 lõike 3 alusel erandit kasutavate RKPde edusammude kohta. Otsuse EKP/2014/6 artikli 3 lõikes 3 sätestatud eraldi aruandeid ei peeta enam vajalikuks.

| (6) | Seega tuleb otsust EKP/2014/6 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Seega tuleb otsust EKP/2014/6 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Muudatused

Otsust EKP/2014/6 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklis 1 teine lause asendatakse järgmisega:

  „See pikaajaline raamistik peab enne esimest tegelikku granulaarsete krediidiandmete esitamist RKPde poolt EKP-le Euroopa Keskpanga määruse (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) (*1) alusel hõlmama järgmist: a) kõikide eurosüsteemi RKPde käitatavad riigisisesed granulaarsete krediidiandmete andmebaasid ja b) eurosüsteemi liikmete ühiseks kasutuseks mõeldud ühine granulaarsete krediidiandmete andmebaas, mis sisaldab liikmesriikide, mille rahaühik on euro, granulaarseid krediidiandmeid.

  (*1)  Euroopa keskpanga 18. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/867 granulaarsete krediidi- ja krediidiriski andmete kogumise kohta (EKP/2016/13) (ELT L 144, 1.6.2016, lk 44).“
  " |
| --- | --- |

1)

Artiklis 1 teine lause asendatakse järgmisega:

„See pikaajaline raamistik peab enne esimest tegelikku granulaarsete krediidiandmete esitamist RKPde poolt EKP-le Euroopa Keskpanga määruse (EL) 2016/867 (EKP/2016/13) (*1) alusel hõlmama järgmist: a) kõikide eurosüsteemi RKPde käitatavad riigisisesed granulaarsete krediidiandmete andmebaasid ja b) eurosüsteemi liikmete ühiseks kasutuseks mõeldud ühine granulaarsete krediidiandmete andmebaas, mis sisaldab liikmesriikide, mille rahaühik on euro, granulaarseid krediidiandmeid.

*1

(*1)  Euroopa keskpanga 18. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/867 granulaarsete krediidi- ja krediidiriski andmete kogumise kohta (EKP/2016/13) (ELT L 144, 1.6.2016, lk 44).“
  "

*1

| 2) | Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Statistikakomitee võtab kohastel juhtudel arvesse asjaomase EKPSi komitee nõuandeid ja valmistab ette otsused, mis on vajalikud lõikes 1 osutatud ettevalmistavate meetmete rakendamiseks, ning esitab need EKP nõukogule vastuvõtmiseks. Statistikakomitee esitab EKP nõukogule kord aastas aruande EKP ja konkreetsete RKPde, sh artikli 3 lõike 3 alusel erandit kasutavate RKPde, edusammude kohta.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Statistikakomitee võtab kohastel juhtudel arvesse asjaomase EKPSi komitee nõuandeid ja valmistab ette otsused, mis on vajalikud lõikes 1 osutatud ettevalmistavate meetmete rakendamiseks, ning esitab need EKP nõukogule vastuvõtmiseks. Statistikakomitee esitab EKP nõukogule kord aastas aruande EKP ja konkreetsete RKPde, sh artikli 3 lõike 3 alusel erandit kasutavate RKPde, edusammude kohta.“

| 3) | Artikli 3 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   RKPdele, kellel on ettevalmistavas etapis vajalik pikem üleminekuperiood, et välja töötada täiemahuline granulaarsete krediidiandmete andmebaas või saada sellele juurdepääs, võib EKP nõukogu ettevalmistavas etapis anda konkreetseid ajutisi erandeid lõikes 1 osutatud konkreetsete ettevalmistavate meetmete rakendamise kohustuse osas. Iga konkreetse erandi tähtaeg on rangelt piiratud vähima vajaliku ajaga, mis on asjaomasel RKP-l vajalik erandiga hõlmatud ettevalmistava meetmega kooskõla saavutamiseks ettevalmistavas etapis, ning see tuleb igal juhul sätestada viisil, mis võimaldab kõigil eurosüsteemi RKPdel saavutada artiklis 1 sätestatud eesmärke. Meetmega seotud ajutise erandiga hõlmatud RKP-l peatatakse juurdepääs konfidentsiaalsele statistilisele teabele, mis tuletatakse EKP-le konkreetse ettevalmistava meetme osana edastatud granulaarsetest krediidiandmetest. EKP nõukogu võib otsustada, et käesoleva lõike alusel erandiga hõlmatud RKP puhul kohaldatakse täiendavaid kohaseid piiranguid.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 3 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   RKPdele, kellel on ettevalmistavas etapis vajalik pikem üleminekuperiood, et välja töötada täiemahuline granulaarsete krediidiandmete andmebaas või saada sellele juurdepääs, võib EKP nõukogu ettevalmistavas etapis anda konkreetseid ajutisi erandeid lõikes 1 osutatud konkreetsete ettevalmistavate meetmete rakendamise kohustuse osas. Iga konkreetse erandi tähtaeg on rangelt piiratud vähima vajaliku ajaga, mis on asjaomasel RKP-l vajalik erandiga hõlmatud ettevalmistava meetmega kooskõla saavutamiseks ettevalmistavas etapis, ning see tuleb igal juhul sätestada viisil, mis võimaldab kõigil eurosüsteemi RKPdel saavutada artiklis 1 sätestatud eesmärke. Meetmega seotud ajutise erandiga hõlmatud RKP-l peatatakse juurdepääs konfidentsiaalsele statistilisele teabele, mis tuletatakse EKP-le konkreetse ettevalmistava meetme osana edastatud granulaarsetest krediidiandmetest. EKP nõukogu võib otsustada, et käesoleva lõike alusel erandiga hõlmatud RKP puhul kohaldatakse täiendavaid kohaseid piiranguid.“

| 4) | Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Et tagada pikemas perspektiivis kogutavate granulaarsete krediidiandmete kohane vastavus EKPSi tulevaste kasutajate statistikavajadustega, peab statistikakomitee ettevalmistavas etapis korraldama kergelt kättesaadavate granulaarsete krediidiandmete, mis on seotud eelmise aasta 30. juuni ja 31. detsembriga, edastamise RKPdelt EKP-le kord aastas märtsi lõpus, kasutades laenusaajate teabe puhul piisavat anonümiseerituse ja agregeerituse taset, et tagada konkreetsete laenusaajate tuvastamatus. Esimene andmete edastamine peab toimuma märtsi lõpus 2014 andmete kohta 30. juuni ja 31. detsembri 2013 seisuga, ja see peab põhinema lisas sätestatud aruandlusvormi näidisel. Statistikakomitee peab korraldama iga järgmise ad-hoc andmeedastuse vabatahtlikkuse ja aruandlusvormi alusel, milles võetakse arvesse kergelt kättesaadavate granulaarsete krediidiandmete olemasolu ja nende omadusi, ning tagama, et kogutavad andmed on proportsionaalsed edastamise ajal lõpetatud ettevalmistavate tööde staatuse suhtes. Nende laenusaajate andmeid, kes kuuluvad institutsionaalsetesse sektoritesse väljaspool mittefinantsettevõtete sektorit, tuleb ettevalmistavas etapis esitada agregeeritult, kui RKP teatab asjakohasest metoodikast.“ |
| --- | --- |

4)

Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Et tagada pikemas perspektiivis kogutavate granulaarsete krediidiandmete kohane vastavus EKPSi tulevaste kasutajate statistikavajadustega, peab statistikakomitee ettevalmistavas etapis korraldama kergelt kättesaadavate granulaarsete krediidiandmete, mis on seotud eelmise aasta 30. juuni ja 31. detsembriga, edastamise RKPdelt EKP-le kord aastas märtsi lõpus, kasutades laenusaajate teabe puhul piisavat anonümiseerituse ja agregeerituse taset, et tagada konkreetsete laenusaajate tuvastamatus. Esimene andmete edastamine peab toimuma märtsi lõpus 2014 andmete kohta 30. juuni ja 31. detsembri 2013 seisuga, ja see peab põhinema lisas sätestatud aruandlusvormi näidisel. Statistikakomitee peab korraldama iga järgmise ad-hoc andmeedastuse vabatahtlikkuse ja aruandlusvormi alusel, milles võetakse arvesse kergelt kättesaadavate granulaarsete krediidiandmete olemasolu ja nende omadusi, ning tagama, et kogutavad andmed on proportsionaalsed edastamise ajal lõpetatud ettevalmistavate tööde staatuse suhtes. Nende laenusaajate andmeid, kes kuuluvad institutsionaalsetesse sektoritesse väljaspool mittefinantsettevõtete sektorit, tuleb ettevalmistavas etapis esitada agregeeritult, kui RKP teatab asjakohasest metoodikast.“

| 5) | Otsuse EKP/2014/6 lisa muudetakse kooskõlas käesoleva otsuse lisaga. |
| --- | --- |

5)

Otsuse EKP/2014/6 lisa muudetakse kooskõlas käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub päeval, mil sellest adressaatidele teatatakse.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud nende liikmesriikide keskpankadele, mille rahaühik on euro.

Frankfurt Maini ääres, 18. mai 2016

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  
  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

(2)  
  24. veebruari 2014. aasta otsus EKP/2014/6 Euroopa Keskpankade Süsteemi granulaarsete krediidiandmete kogumise ettevalmistavate meetmete korralduse kohta (ELT L 104, 8.4.2014, lk 72).

2

(3)  
  24. veebruari 2014. aasta soovitus EKP/2014/7 Euroopa Keskpankade Süsteemi granulaarsete krediidiandmete kogumise ettevalmistavate meetmete korralduse kohta (ELT C 103, 8.4.2014, lk 1).

3

---

LISA

Otsuse EKP/2014/6 lisa tabel asendatakse järgmise tabeliga:

| „Liik | Omadused | Ülevaade | Anonümiseerimise tase |
| --- | --- | --- | --- |
| Laenuandja omadused | Laenuandja tunnuskood | Laenuandjate tuvastamine kooskõlas EKPSi asutuste ja sidusettevõtjate andmebaasi (Register of Institutions and Affiliates Database, RIAD) koodidega (*1). | Anonümiseerimata |
| Laenusaaja omadused | Laenusaaja tunnuskood | Laenusaaja tähtnumbriline tähistus, mis tagab, et konkreetseid laenusaajaid ei saa tuvastada | Anonümiseeritud |
| Residentsuse riik | Laenusaaja residentsuse riik kooskõlas ISO 3166 standardiga (*2). |
| Institutsionaalne sektor | Laenusaaja institutsionaalne sektor (või allsektor) kooskõlas ESA 2010 liigitusega. Nõutavad on järgmised (all)sektorid):






  — | mittefinantsettevõtted (S.11) |

„Liik

Omadused

Ülevaade

Anonümiseerimise tase

Laenuandja omadused

Laenuandja tunnuskood

Laenuandjate tuvastamine kooskõlas EKPSi asutuste ja sidusettevõtjate andmebaasi (Register of Institutions and Affiliates Database, RIAD) koodidega (*1).

Anonümiseerimata

Laenusaaja omadused

Laenusaaja tunnuskood

Laenusaaja tähtnumbriline tähistus, mis tagab, et konkreetseid laenusaajaid ei saa tuvastada

Anonümiseeritud

Residentsuse riik

Laenusaaja residentsuse riik kooskõlas ISO 3166 standardiga (*2).

Institutsionaalne sektor

Laenusaaja institutsionaalne sektor (või allsektor) kooskõlas ESA 2010 liigitusega. Nõutavad on järgmised (all)sektorid):

—

mittefinantsettevõtted (S.11)

| — | keskpank (S.121) |
| --- | --- |

—

keskpank (S.121)

| — | hoiustavad ettevõtted, v.a keskpank (S.122) |
| --- | --- |

—

hoiustavad ettevõtted, v.a keskpank (S.122)

| — | rahaturufondid (S.123) |
| --- | --- |

—

rahaturufondid (S.123)

| — | investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124) |
| --- | --- |

—

investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124)

| — | muud finantsvahendusettevõtted, v.a kindlustusseltside ja pensionifondide (S.125) |
| --- | --- |

—

muud finantsvahendusettevõtted, v.a kindlustusseltside ja pensionifondide (S.125)

| — | finantsvahenduse abiettevõtted (S.126) |
| --- | --- |

—

finantsvahenduse abiettevõtted (S.126)

| — | varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.127) |
| --- | --- |

—

varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.127)

| — | kindlustusseltsid (S.128) |
| --- | --- |

—

kindlustusseltsid (S.128)

| — | pensionifondid (S.129) |
| --- | --- |

—

pensionifondid (S.129)

| — | valitsemissektor (S.13) |
| --- | --- |

—

valitsemissektor (S.13)

| — | kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15) |
| --- | --- |

—

kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15)

Majandustegevuse sektor

(Finants- ja mittefinants-) laenusaajate liigitus nende majandustegevuse põhjal kooskõlas statistilise klassifikaatoriga NACE Rev.2. (*3) NACE koodid tuleb esitada kaheastmeliselt.

Suurus

Laenusaajate liigitus suuruse kaupa: mikro, väike, keskmine ja suur.

Krediidi andmete muutujad

Laenu tunnuskood

Laenu tähtnumbriline tunnuskood, mida andmeid esitavad asutused kasutavad riigisiseselt.

—

Vääring

Laenu vääring kooskõlas ISO 4217 standardiga (*2).

Laenu liik

Laenud liikide kaupa:

| — | nõudmisel väljamakstavad ja lühikese etteteatamisega väljamakstavad (arvelduskonto) |
| --- | --- |

—

nõudmisel väljamakstavad ja lühikese etteteatamisega väljamakstavad (arvelduskonto)

| — | krediitkaardi võlg |
| --- | --- |

—

krediitkaardi võlg

| — | kaubandusest saadavad laekumised |
| --- | --- |

—

kaubandusest saadavad laekumised

| — | kapitalirent |
| --- | --- |

—

kapitalirent

| — | pöördrepolaenud |
| --- | --- |

—

pöördrepolaenud

| — | muud tähtajalised laenud |
| --- | --- |

—

muud tähtajalised laenud

Tagatise liik

Väljastatud laenu tagava tagatise liik; kinnisvaratagatis, muu tagatis (sh väärtpaberid ja kuld), tagatiseta.

Esialgne tähtaeg

Laenu tähtaeg, mis on kokku lepitud lepingu sõlmimisel või hilisemal läbirääkimisel; üks aasta või alla selle, üle ühe aasta

Järelejäänud tähtaeg

Tähtaeg, mis on jäänud laenu tagasimakseks kokkulepitud kuupäevani; üks aasta või alla selle, üle ühe aasta.

Viivislaenu staatus

Laenud, mille puhul laenusaaja on kohustusi rikkunud

Sündikaatlaen

Üks laenuleping, milles laenuandjatena osaleb mitu asutust.

Allutatud laen

Allutatud laenuinstrumendid annavad emiteerinud asutuse vastu allutatud nõude, mida võib kasutada alles siis, kui kõik kõrgema järgu nõuded (nt hoiused/laenud) on rahuldatud, andes neile mõned aktsiate ja muu omakapitali omadused.

Krediidiandmete mõõtmed

Võetud krediit

Laenu jääk kokku (põhisumma väärtus täielikku mahakandmist arvestamata), mis esitatakse brutosummana ilma krediidiriski korrigeerimiseta, v.a krediidiga seotud kahju, mis kajastatakse täieliku mahakandmisena.

—

Krediidiliinid

Antud krediit, mida pole välja võetud

Viivises maksed

Mis tahes laenuga seotud makse, mille tähtaeg möödus rohkem kui 90 päeva tagasi

Tagatise väärtus

Tagatise väärtus aruandluse ajal

Konkreetne krediidiriski korrigeerimine

Konkreetne laenukahjuga seotud eraldis krediidiriski jaoks kooskõlas kohaldatava raamatupidamisraamistikuga See mõõde tuleb esitada ainult viivislaenude kohta.

Riskiga kaalutud varad

Riskiga kaalutud riskipositsioonid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ (*4) või selle muutmisaktide alusel.

Kohustuste rikkumise tõenäosus (ainult krediidiasutuste osas, kes kohaldavad sisereitingute meetodit)

Tehingupoole kohustuste rikkumise tõenäosus ühe aasta jooksul kooskõlas direktiiviga 2006/48/EÜ või selle muutmissaktidega. Aruandluse puhul laenusaajate kaupa esitatakse mahu kaalutud keskmine.

Kohustuste rikkumisest tulenev kahju (ainult krediidiasutuste osas, kes kohaldavad sisereitingute meetodit)

Tehingupoole kohustuste rikkumisest tuleneva kahju määr kogukohustuse suhtes rikkumise hetkel kooskõlas direktiiviga 2006/48/EÜ või selle muutmisaktidega. Aruandluse puhul laenusaajate kaupa esitatakse mahu kaalutud keskmine.

Intressimäär

Protsendimäär aasta kohta, mille laenusaaja peab maksma laenuandjale laenu põhisummalt, hoiuselt või võlaväärtpaberilt konkreetse tähtaja jooksul kooskõlas Euroopa Keskpanga määrusega (EÜ) nr 63/2002 (*5) või selle muutmisaktidega. Aruandluse puhul laenusaajate kaupa esitatakse mahu kaalutud keskmine.

---

(*1)  Vt rahaloomeasutuste nimekirja, mis on avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

*1

(*2)  Avaldatud Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) poolt tema veebilehel www.iso.org.

*2

(*3)  Avaldatud Euroopa Komisjoni (Eurostat) poolt tema veebilehel www.ec.europa.eu/eurostat.

*3

(*4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiiv 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (ELT L 177, 30.6.2006, lk 1).

*4

(*5)  Euroopa Keskpanga 20. detsembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 63/2002 rahaloomeasutustes kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2001/18) (EÜT L 10, 12.1.2002, lk 24).“

*5

---