# Jurnalul Oficial L 152/2016

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 152 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 599 iunie 2016 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 152

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 599 iunie 2016

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/895 al Comisiei din 8 iunie 2016 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1290/2008 în ceea ce privește numele titularului autorizației unui preparat de Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) și Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/896 al Comisiei din 8 iunie 2016 privind autorizarea tartraților de sodiu și fier ca aditivi furajeri în hrana tuturor speciilor de animale (
  1
  ) | 3 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/897 al Comisiei din 8 iunie 2016 privind autorizarea unui preparat de Bacillus subtilis (C-3102) (DSM 15544) ca aditiv destinat hranei pentru găini ouătoare și pești ornamentali (titularul autorizației: Asahi Calpis Wellness Co. Ltd.) și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1444/2006, (UE) nr. 333/2010 și (UE) nr. 184/2011 în ceea ce privește titularul autorizației (
  1
  ) | 7 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/898 al Comisiei din 8 iunie 2016 privind autorizarea unui preparat de Bacillus licheniformis (ATCC 53757) și proteaza sa (EC 3.4.21.19) ca aditiv pentru hrana puilor pentru îngrășare, a puicuțelor pentru ouat și a speciilor minore de păsări de curte pentru îngrășare și pentru ouat și a păsărilor ornamentale (titularul autorizației: Novus Europe S.A./N.V.) (
  1
  ) | 11 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/899 al Comisiei din 8 iunie 2016 privind autorizarea 6-fitazei produse de Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) ca aditiv destinat hranei tuturor speciilor de păsări de curte și de porcine (altele decât purceii neînțărcați) [titularul autorizației: Danisco (UK) Ltd] (
  1
  ) | 15 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/900 al Comisiei din 8 iunie 2016 privind autorizarea acidului benzoic ca aditiv pentru hrana scroafelor (titularul autorizației: DSM Nutritional Product Sp. z o. o.) (
  1
  ) | 18 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/901 al Comisiei din 8 iunie 2016 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 21 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/902 a Comisiei din 30 mai 2016 de stabilire a concluziilor privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) pentru sistemele comune de tratare/gestionare a apelor reziduale și a gazelor reziduale în sectorul chimic, în temeiul Directivei 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului
  [notificată cu numărul C(2016) 3127]

   (
  1
  ) | 23 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/903 a Comisiei din 8 iunie 2016 în temeiul articolului 3 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind o cuvertură pentru cai impregnată cu permetrin și utilizată în scop de control al insectelor agasante din mediul cailor (
  1
  ) | 43 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/904 a Comisiei din 8 iunie 2016 în temeiul articolului 3 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului, privind produsele care conțin izopropanol utilizate pentru dezinfecția mâinilor (
  1
  ) | 45 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/895 al Comisiei din 8 iunie 2016 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1290/2008 în ceea ce privește numele titularului autorizației unui preparat de Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) și Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) (
  1
  )

Lactobacillus rhamnosus

Lactobacillus farciminis

1

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/896 al Comisiei din 8 iunie 2016 privind autorizarea tartraților de sodiu și fier ca aditivi furajeri în hrana tuturor speciilor de animale (
  1
  )

1

3

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/897 al Comisiei din 8 iunie 2016 privind autorizarea unui preparat de Bacillus subtilis (C-3102) (DSM 15544) ca aditiv destinat hranei pentru găini ouătoare și pești ornamentali (titularul autorizației: Asahi Calpis Wellness Co. Ltd.) și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1444/2006, (UE) nr. 333/2010 și (UE) nr. 184/2011 în ceea ce privește titularul autorizației (
  1
  )

Bacillus subtilis

1

7

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/898 al Comisiei din 8 iunie 2016 privind autorizarea unui preparat de Bacillus licheniformis (ATCC 53757) și proteaza sa (EC 3.4.21.19) ca aditiv pentru hrana puilor pentru îngrășare, a puicuțelor pentru ouat și a speciilor minore de păsări de curte pentru îngrășare și pentru ouat și a păsărilor ornamentale (titularul autorizației: Novus Europe S.A./N.V.) (
  1
  )

Bacillus licheniformis

1

11

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/899 al Comisiei din 8 iunie 2016 privind autorizarea 6-fitazei produse de Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) ca aditiv destinat hranei tuturor speciilor de păsări de curte și de porcine (altele decât purceii neînțărcați) [titularul autorizației: Danisco (UK) Ltd] (
  1
  )

Trichoderma reesei

1

15

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/900 al Comisiei din 8 iunie 2016 privind autorizarea acidului benzoic ca aditiv pentru hrana scroafelor (titularul autorizației: DSM Nutritional Product Sp. z o. o.) (
  1
  )

1

18

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/901 al Comisiei din 8 iunie 2016 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

21

DECIZII

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/902 a Comisiei din 30 mai 2016 de stabilire a concluziilor privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) pentru sistemele comune de tratare/gestionare a apelor reziduale și a gazelor reziduale în sectorul chimic, în temeiul Directivei 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului
  [notificată cu numărul C(2016) 3127]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2016) 3127]

1

23

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/903 a Comisiei din 8 iunie 2016 în temeiul articolului 3 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind o cuvertură pentru cai impregnată cu permetrin și utilizată în scop de control al insectelor agasante din mediul cailor (
  1
  )

1

43

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/904 a Comisiei din 8 iunie 2016 în temeiul articolului 3 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului, privind produsele care conțin izopropanol utilizate pentru dezinfecția mâinilor (
  1
  )

1

45

| | | III   Alte acte |
| --- | --- | --- |
| | | SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | * | Decizia nr. 110/15/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 8 aprilie 2015 prin care se declară incompatibile ajutoarele suplimentare în valoare de 16 milioane NOK acordate de Innovation Norway în favoarea Finnfjord AS (Norvegia) [2016/905] | 47 |
| | * | Decizia nr. 357/15/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 23 septembrie 2015 de încheiere a procedurii oficiale de investigare privind ajutorul de stat acordat în favoarea societății Sandefjord Fotball AS (Norvegia) [2016/906] | 59 |

III   Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

*

Decizia nr. 110/15/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 8 aprilie 2015 prin care se declară incompatibile ajutoarele suplimentare în valoare de 16 milioane NOK acordate de Innovation Norway în favoarea Finnfjord AS (Norvegia) [2016/905]

47

*

Decizia nr. 357/15/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 23 septembrie 2015 de încheiere a procedurii oficiale de investigare privind ajutorul de stat acordat în favoarea societății Sandefjord Fotball AS (Norvegia) [2016/906]

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 9.6.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 152/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/895 AL COMISIEI

din 8 iunie 2016

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1290/2008 în ceea ce privește numele titularului autorizației unui preparat de Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) și Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 13 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Societatea Danisco (UK) Ltd. a depus o cerere, în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, în care propune modificarea numelui titularului autorizației acordate prin Regulamentul (CE) nr. 1290/2008 al Comisiei (2) privind autorizarea unui preparat de Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) și Lactobacillus farciminis (CNCM- I-3699). |
| --- | --- |

(1)

Societatea Danisco (UK) Ltd. a depus o cerere, în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, în care propune modificarea numelui titularului autorizației acordate prin Regulamentul (CE) nr. 1290/2008 al Comisiei (2) privind autorizarea unui preparat de Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) și Lactobacillus farciminis (CNCM- I-3699).

| (2) | Solicitantul afirmă că, începând cu 12 noiembrie 2015, Danisco (UK) Ltd. a transferat drepturile de comercializare pentru preparatul de Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) și Lactobacillus farciminis (CNCM- I-3699) către STI Biotechnologie. |
| --- | --- |

(2)

Solicitantul afirmă că, începând cu 12 noiembrie 2015, Danisco (UK) Ltd. a transferat drepturile de comercializare pentru preparatul de Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) și Lactobacillus farciminis (CNCM- I-3699) către STI Biotechnologie.

| (3) | Modificările propuse ale condițiilor autorizației sunt de natură pur administrativă și nu implică necesitatea unei noi evaluări a aditivului în cauză. Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a fost informată cu privire la cerere. |
| --- | --- |

(3)

Modificările propuse ale condițiilor autorizației sunt de natură pur administrativă și nu implică necesitatea unei noi evaluări a aditivului în cauză. Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a fost informată cu privire la cerere.

| (4) | Pentru a permite ca acest aditiv pentru hrana animalelor să fie comercializat cu numele de STI Biotechnologie, este necesar să se modifice condițiile de autorizare. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a permite ca acest aditiv pentru hrana animalelor să fie comercializat cu numele de STI Biotechnologie, este necesar să se modifice condițiile de autorizare.

| (5) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1290/2008 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1290/2008 ar trebui modificat în consecință.

| (6) | Deoarece niciun motiv de siguranță nu impune aplicarea imediată a modificării aduse prin prezentul regulament Regulamentului (CE) nr. 1290/2008, este oportun să se prevadă o perioadă de tranziție pe parcursul căreia stocurile existente de aditivi, de preamestecuri și de hrană combinată pentru animale care conțin aditivul să poată fi epuizate. |
| --- | --- |

(6)

Deoarece niciun motiv de siguranță nu impune aplicarea imediată a modificării aduse prin prezentul regulament Regulamentului (CE) nr. 1290/2008, este oportun să se prevadă o perioadă de tranziție pe parcursul căreia stocurile existente de aditivi, de preamestecuri și de hrană combinată pentru animale care conțin aditivul să poată fi epuizate.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

În anexa la Regulamentul (CE) nr. 1290/2008, în a doua coloană, cuvintele „Danisco (UK) Ltd.” se înlocuiesc cu „STI Biotechnologie”.

Articolul 2

Stocurile existente de aditivi, de preamestecuri și de hrană combinată pentru animale care conțin aditivul respectiv și care sunt în conformitate cu dispozițiile aplicabile înainte de data intrării în vigoare a prezentului regulament pot continua să fie introduse pe piață și pot fi utilizate până la epuizare.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 8 iunie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1290/2008 al Comisiei din 18 decembrie 2008 privind autorizarea unui preparat de Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) și Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) ca aditiv alimentar (JO L 340, 19.12.2008, p. 20).

2

Lactobacillus rhamnosus

Lactobacillus farciminis

---

| 9.6.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 152/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 152/3

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/896 AL COMISIEI

din 8 iunie 2016

privind autorizarea tartraților de sodiu și fier ca aditivi furajeri în hrana tuturor speciilor de animale

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați hranei animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare a unei astfel de autorizații. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați hranei animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare a unei astfel de autorizații.

| (2) | În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, a fost depusă o cerere de autorizare pentru tartrații de sodiu și fier. Cererii respective i-au fost anexate informațiile și documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, a fost depusă o cerere de autorizare pentru tartrații de sodiu și fier. Cererii respective i-au fost anexate informațiile și documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (3) | Această cerere se referă la autorizarea tartraților de sodiu și fier ca aditivi furajeri în hrana tuturor speciilor de animale, urmând a fi clasificați în categoria „aditivi tehnologici”. |
| --- | --- |

(3)

Această cerere se referă la autorizarea tartraților de sodiu și fier ca aditivi furajeri în hrana tuturor speciilor de animale, urmând a fi clasificați în categoria „aditivi tehnologici”.

| (4) | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat în avizul său din 30 aprilie 2015 (2) că, în condițiile de utilizare propuse, preparatele respective nu au efecte nocive asupra sănătății animale și umane ori asupra mediului. Autoritatea a concluzionat, de asemenea, că preparatul are potențialul de a fi eficace ca agent antiaglomerant în sare. Autoritatea nu consideră că sunt necesare cerințe specifice de monitorizare ulterioară introducerii pe piață. În plus, autoritatea a verificat raportul referitor la metodele de analiză a aditivului furajer utilizat în hrana pentru animale, prezentat de laboratorul de referință înființat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat în avizul său din 30 aprilie 2015 (2) că, în condițiile de utilizare propuse, preparatele respective nu au efecte nocive asupra sănătății animale și umane ori asupra mediului. Autoritatea a concluzionat, de asemenea, că preparatul are potențialul de a fi eficace ca agent antiaglomerant în sare. Autoritatea nu consideră că sunt necesare cerințe specifice de monitorizare ulterioară introducerii pe piață. În plus, autoritatea a verificat raportul referitor la metodele de analiză a aditivului furajer utilizat în hrana pentru animale, prezentat de laboratorul de referință înființat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1831/2003.

| (5) | Evaluarea tartraților de sodiu și fier arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea acestui preparat ar trebui să fie autorizată, conform anexei la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(5)

Evaluarea tartraților de sodiu și fier arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea acestui preparat ar trebui să fie autorizată, conform anexei la prezentul regulament.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se autorizează preparatul menționat în anexă, aparținând categoriei „aditivi tehnologici” și grupului funcțional „agenți antiaglomeranți”, ca aditiv pentru hrana animalelor, în condițiile stabilite în anexa respectivă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 8 iunie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2015; 13(5):4114.

2

---

ANEXĂ

| Număr de identificare al aditivului | Aditiv | Compoziție, formulă chimică, descriere, metode de analiză | Specii sau categorii de animale | Vârsta maximă | Conținutul minim | Conținutul maxim | Alte dispoziții | Sfârșitul perioadei de autorizare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg de substanță activă/kg NaCl |
| Aditivi tehnologici: agenți antiaglomeranți |
| 1i534 | Tartrați de sodiu și fier | Compoziția aditivului

  Prepararea produselor de complexare din tartrați de sodiu cu clorură de fier (III) în soluție apoasă ≤ 35 % (în greutate)

  Caracterizarea substanței active:

  Produs al complexării fierului (III) cu D(+)-, L(-)- și mezo-2,3 acizi dihidroxibutandioici | Raport: fier pe mezo-tartrat (1:1; |

Număr de identificare al aditivului

Aditiv

Compoziție, formulă chimică, descriere, metode de analiză

Specii sau categorii de animale

Vârsta maximă

Conținutul minim

Conținutul maxim

Alte dispoziții

Sfârșitul perioadei de autorizare

mg de substanță activă/kg NaCl

Aditivi tehnologici: agenți antiaglomeranți

1i534

Tartrați de sodiu și fier

Compoziția aditivului

Prepararea produselor de complexare din tartrați de sodiu cu clorură de fier (III) în soluție apoasă ≤ 35 % (în greutate)

Caracterizarea substanței active:

Produs al complexării fierului (III) cu D(+)-, L(-)- și mezo-2,3 acizi dihidroxibutandioici

Raport: fier pe mezo-tartrat (1:1;

| | Raport: fier pe total izomeri de tartrat 1:1,5 |
| --- | --- |

Raport: fier pe total izomeri de tartrat 1:1,5

Număr CAS 1280193-05-9

Fe(OH)2C4H4O6Na

| | Clorură: ≤ 25 % |
| --- | --- |

Clorură: ≤ 25 %

| | Oxalați: ≤ 1,5 % exprimați în acid oxalic |
| --- | --- |

Oxalați: ≤ 1,5 % exprimați în acid oxalic

| | Fier: ≥ 8 % Fier(III) |
| --- | --- |

Fier: ≥ 8 % Fier(III)

Metoda analitică
   (1)

Cuantificarea mezo-tartratului și a tartraților D (-), L (+) în aditivul furajer:

| — | Cromatografie de înaltă performanță în mediu lichid cu detector de indice de refracție (HPLC-RI); |
| --- | --- |

—

Cromatografie de înaltă performanță în mediu lichid cu detector de indice de refracție (HPLC-RI);

Cuantificarea conținutului total de fier în aditivul furajer:

| — | spectrometrie cu emisie atomică cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES) – EN 15510; sau |
| --- | --- |

—

spectrometrie cu emisie atomică cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES) – EN 15510; sau

| — | spectrometrie cu emisie atomică cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES) după digestie sub presiune – EN 15621; sau |
| --- | --- |

—

spectrometrie cu emisie atomică cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES) după digestie sub presiune – EN 15621; sau

| — | spectrometrie cu emisie atomică cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES) – EN ISO 11885; sau |
| --- | --- |

—

spectrometrie cu emisie atomică cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES) – EN ISO 11885; sau

| — | spectrometrie cu absorbție atomică (AAS) sau EN ISO 6869; sau |
| --- | --- |

—

spectrometrie cu absorbție atomică (AAS) sau EN ISO 6869; sau

| — | spectrometrie cu adsorbție atomică (AAS) – Regulamentul (CE) nr. 152/2009 al Comisiei (2); și |
| --- | --- |

—

spectrometrie cu adsorbție atomică (AAS) – Regulamentul (CE) nr. 152/2009 al Comisiei (2); și

Cuantificarea conținutului total de sodiu în aditivul furajer:

| — | spectrometrie cu emisie atomică cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES) – EN 15510; sau |
| --- | --- |

—

spectrometrie cu emisie atomică cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES) – EN 15510; sau

| — | spectrometrie cu emisie atomică cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES) după digestie sub presiune – EN 15621; sau |
| --- | --- |

—

spectrometrie cu emisie atomică cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES) după digestie sub presiune – EN 15621; sau

| — | spectrometrie cu emisie atomică cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES) – EN ISO 11885; sau |
| --- | --- |

—

spectrometrie cu emisie atomică cu plasmă cuplată inductiv (ICP-AES) – EN ISO 11885; sau

| — | spectrometrie cu absorbție atomică (AAS) sau EN ISO 6869; și |
| --- | --- |

—

spectrometrie cu absorbție atomică (AAS) sau EN ISO 6869; și

Cuantificarea conținutului total de clorură în aditivul furajer:

| — | Titrimetrie – Regulamentul (CE) nr. 152/2009 al Comisiei sau ISO 6495. |
| --- | --- |

—

Titrimetrie – Regulamentul (CE) nr. 152/2009 al Comisiei sau ISO 6495.

Toate speciile de animale

—

—

—

| 1. | Aditivul se utilizează numai în NaCl (clorură de sodiu) |
| --- | --- |

1.

Aditivul se utilizează numai în NaCl (clorură de sodiu)

| 2. | Doza minimă recomandată: Doza minimă recomandată: 26 mg de tartrați de sodiu și fier/kg NaCl (echivalentul a 3 mg fier/kg NaCl) |
| --- | --- |

2.

Doza minimă recomandată: Doza minimă recomandată: 26 mg de tartrați de sodiu și fier/kg NaCl (echivalentul a 3 mg fier/kg NaCl)

| 3. | Doza maximă recomandată: 106 mg de tartrați de sodiu și fier/kg NaCl |
| --- | --- |

3.

Doza maximă recomandată: 106 mg de tartrați de sodiu și fier/kg NaCl

29 iunie 2026

---

(1)  Detalii ale metodelor analitice sunt disponibile la următoarea adresă a Laboratorului de referință: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

(2)  Regulamentul (CE) nr. 152/2009 al Comisiei din 27 ianuarie 2009 de stabilire a metodelor de eșantionare și analiză pentru controlul oficial al furajelor (JO L 54, 26.2.2009, p. 1).

---

| 9.6.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 152/7 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 152/7

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/897 AL COMISIEI

din 8 iunie 2016

privind autorizarea unui preparat de Bacillus subtilis (C-3102) (DSM 15544) ca aditiv destinat hranei pentru găini ouătoare și pești ornamentali (titularul autorizației: Asahi Calpis Wellness Co. Ltd.) și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1444/2006, (UE) nr. 333/2010 și (UE) nr. 184/2011 în ceea ce privește titularul autorizației

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 9 alineatul (2) și articolul 13 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați hranei animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare a unei astfel de autorizații. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați hranei animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare a unei astfel de autorizații.

| (2) | În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, au fost depuse cereri de autorizare a unui preparat de Bacillus subtilis (C-3102). Cererile respective au fost însoțite de informațiile și de documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, au fost depuse cereri de autorizare a unui preparat de Bacillus subtilis (C-3102). Cererile respective au fost însoțite de informațiile și de documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (3) | Aceste cereri se referă la autorizarea unui preparat de Bacillus subtilis (C-3102) ca aditiv destinat hranei pentru găini ouătoare și pești ornamentali, în vederea clasificării în categoria „aditivi zootehnici”. |
| --- | --- |

(3)

Aceste cereri se referă la autorizarea unui preparat de Bacillus subtilis (C-3102) ca aditiv destinat hranei pentru găini ouătoare și pești ornamentali, în vederea clasificării în categoria „aditivi zootehnici”.

| (4) | Preparatul respectiv a fost deja autorizat ca aditiv destinat hranei pentru pui pentru îngrășare prin Regulamentul (CE) nr. 1444/2006 al Comisiei (2), pentru purcei prin Regulamentul (UE) nr. 333/2010 al Comisiei (3) și pentru puicuțe pentru ouat, curcani, specii aviare minore și alte păsări ornamentale și de vânat prin Regulamentul (UE) nr. 184/2011 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(4)

Preparatul respectiv a fost deja autorizat ca aditiv destinat hranei pentru pui pentru îngrășare prin Regulamentul (CE) nr. 1444/2006 al Comisiei (2), pentru purcei prin Regulamentul (UE) nr. 333/2010 al Comisiei (3) și pentru puicuțe pentru ouat, curcani, specii aviare minore și alte păsări ornamentale și de vânat prin Regulamentul (UE) nr. 184/2011 al Comisiei (4).

| (5) | În avizele sale din 28 septembrie 2015 (5) și din 11 noiembrie 2015 (6), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat că, în condițiile de utilizare propuse, se presupune că preparatul de Bacillus subtilis (C-3102) nu are un efect advers asupra sănătății animale, a sănătății umane sau asupra mediului. Autoritatea a concluzionat că, în condițiile de utilizare propuse, aditivul are potențialul de a fi eficace în ceea ce privește reducerea cantității de hrană pentru animale per unitate de producție de serie de ouă pe parcursul întregii perioade de depunere a ouălor. De asemenea, autoritatea a concluzionat că aditivul are potențialul de a îmbunătăți creșterea peștilor ornamentali și utilizarea hranei pentru aceștia. Autoritatea nu consideră că sunt necesare cerințe specifice de monitorizare ulterioară introducerii pe piață. În plus, autoritatea a verificat raportul referitor la metoda de analiză a aditivului furajer utilizat în hrana pentru animale, prezentat de laboratorul de referință înființat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

În avizele sale din 28 septembrie 2015 (5) și din 11 noiembrie 2015 (6), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat că, în condițiile de utilizare propuse, se presupune că preparatul de Bacillus subtilis (C-3102) nu are un efect advers asupra sănătății animale, a sănătății umane sau asupra mediului. Autoritatea a concluzionat că, în condițiile de utilizare propuse, aditivul are potențialul de a fi eficace în ceea ce privește reducerea cantității de hrană pentru animale per unitate de producție de serie de ouă pe parcursul întregii perioade de depunere a ouălor. De asemenea, autoritatea a concluzionat că aditivul are potențialul de a îmbunătăți creșterea peștilor ornamentali și utilizarea hranei pentru aceștia. Autoritatea nu consideră că sunt necesare cerințe specifice de monitorizare ulterioară introducerii pe piață. În plus, autoritatea a verificat raportul referitor la metoda de analiză a aditivului furajer utilizat în hrana pentru animale, prezentat de laboratorul de referință înființat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1831/2003.

| (6) | Evaluarea preparatului de Bacillus subtilis (C-3102) arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea acestui preparat ar trebui să fie autorizată conform specificațiilor din anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(6)

Evaluarea preparatului de Bacillus subtilis (C-3102) arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea acestui preparat ar trebui să fie autorizată conform specificațiilor din anexa la prezentul regulament.

| (7) | De asemenea, solicitantul a depus o cerere, în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, prin care a propus modificarea numelui titularului autorizației și a numelui reprezentantului său în UE în Regulamentele (CE) nr. 1444/2006, (UE) nr. 333/2010 și (UE) nr. 184/2011. Solicitantul susține că, începând de la 1 ianuarie 2016, și-a schimbat numele din „Calpis Co. Ltd.” în „Asahi Calpis Wellness Co. Ltd.”. Numele reprezentantului său în UE s-a schimbat din „Calpis Co. Ltd. Europe Representative Office” în „Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office”. Solicitantul a prezentat date relevante în sprijinul cererii sale. |
| --- | --- |

(7)

De asemenea, solicitantul a depus o cerere, în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, prin care a propus modificarea numelui titularului autorizației și a numelui reprezentantului său în UE în Regulamentele (CE) nr. 1444/2006, (UE) nr. 333/2010 și (UE) nr. 184/2011. Solicitantul susține că, începând de la 1 ianuarie 2016, și-a schimbat numele din „Calpis Co. Ltd.” în „Asahi Calpis Wellness Co. Ltd.”. Numele reprezentantului său în UE s-a schimbat din „Calpis Co. Ltd. Europe Representative Office” în „Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office”. Solicitantul a prezentat date relevante în sprijinul cererii sale.

| (8) | Pentru ca Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. să își poată exercita drepturile de comercializare, este necesară schimbarea condițiilor autorizațiilor. |
| --- | --- |

(8)

Pentru ca Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. să își poată exercita drepturile de comercializare, este necesară schimbarea condițiilor autorizațiilor.

| (9) | Prin urmare, Regulamentele (CE) nr. 1444/2006, (UE) nr. 333/2010 și (UE) nr. 184/2011 trebuie modificate în consecință. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, Regulamentele (CE) nr. 1444/2006, (UE) nr. 333/2010 și (UE) nr. 184/2011 trebuie modificate în consecință.

| (10) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(10)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Preparatul specificat în anexă, aparținând categoriei de „aditivi zootehnici” și grupei funcționale „stabilizatori ai florei intestinale”, este autorizat ca aditiv pentru hrana animalelor, în condițiile menționate în anexa respectivă.

Articolul 2

În anexa la Regulamentul (CE) nr. 1444/2006, în coloana a doua, intitulată „Numele titularului autorizației”, termenul „Calpis Co. Ltd reprezentată în Comunitate de Orffa International Holding BV” se înlocuiește cu termenul „Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., reprezentată în Uniunea Europeană de Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office”.

Articolul 3

Regulamentul (UE) nr. 333/2010 se modifică după cum urmează:

| (a) | în titlu, termenul „deținător al autorizației: Calpis Co. Ltd. Japan, reprezentat în Uniunea Europeană de Calpis Co. Ltd. Europe Representative Office” se înlocuiește cu termenul „titular al autorizației: Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., reprezentată în Uniunea Europeană de Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office”; |
| --- | --- |

(a)

în titlu, termenul „deținător al autorizației: Calpis Co. Ltd. Japan, reprezentat în Uniunea Europeană de Calpis Co. Ltd. Europe Representative Office” se înlocuiește cu termenul „titular al autorizației: Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., reprezentată în Uniunea Europeană de Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office”;

| (b) | în anexă, în coloana a doua, intitulată „Numele titularului autorizației”, termenul „Calpis Co. Ltd. Japan, reprezentat în Uniunea Europeană de Calpis Co. Ltd. Europe Representative Office, Franța” se înlocuiește cu termenul „Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., reprezentată în Uniunea Europeană de Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office”. |
| --- | --- |

(b)

în anexă, în coloana a doua, intitulată „Numele titularului autorizației”, termenul „Calpis Co. Ltd. Japan, reprezentat în Uniunea Europeană de Calpis Co. Ltd. Europe Representative Office, Franța” se înlocuiește cu termenul „Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., reprezentată în Uniunea Europeană de Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office”.

Articolul 4

Regulamentul (UE) nr. 184/2011 se modifică după cum urmează:

| (a) | în titlu, termenul „deținător al autorizației: Calpis Co. Ltd. Japan, reprezentat de Calpis Co. Ltd. Europe Representative Office” se înlocuiește cu termenul „titular al autorizației: Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., reprezentată în Uniunea Europeană de Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office”; |
| --- | --- |

(a)

în titlu, termenul „deținător al autorizației: Calpis Co. Ltd. Japan, reprezentat de Calpis Co. Ltd. Europe Representative Office” se înlocuiește cu termenul „titular al autorizației: Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., reprezentată în Uniunea Europeană de Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office”;

| (b) | în anexă, în coloana a doua, intitulată „Numele titularului autorizației”, termenul „Calpis Co. Ltd. Japan, reprezentat de Calpis Co. Ltd. Europe Representative Office, Franța” se înlocuiește cu termenul „Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., reprezentată în Uniunea Europeană de Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office”. |
| --- | --- |

(b)

în anexă, în coloana a doua, intitulată „Numele titularului autorizației”, termenul „Calpis Co. Ltd. Japan, reprezentat de Calpis Co. Ltd. Europe Representative Office, Franța” se înlocuiește cu termenul „Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., reprezentată în Uniunea Europeană de Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office”.

Articolul 5

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 8 iunie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1444/2006 al Comisiei din 29 septembrie 2006 privind autorizarea Bacillus subtilis C-3102 (Calsporin) ca aditiv pentru furaje (JO L 271, 30.9.2006, p. 19).

2

Bacillus subtilis

(3)  Regulamentul (UE) nr. 333/2010 al Comisiei din 22 aprilie 2010 privind autorizarea unei noi utilizări a Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) ca aditiv pentru hrana purceilor înțărcați (deținător al autorizației: Calpis Co. Ltd. Japan, reprezentat în Uniunea Europeană de Calpis Co. Ltd. Europe Representative Office) (JO L 102, 23.4.2010, p. 19).

3

Bacillus subtilis

(4)  Regulamentul (UE) nr. 184/2011 al Comisiei din 25 februarie 2011 privind autorizarea Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) ca aditiv pentru hrana puicuțelor pentru ouat, a curcanilor, a speciilor aviare minore și a altor păsări ornamentale și de vânat (deținător al autorizației: Calpis Co. Ltd. Japan, reprezentat de Calpis Co. Ltd. Europe Representative Office) (JO L 53, 26.2.2011, p. 33).

4

Bacillus subtilis

(5)  
  EFSA Journal 2015; 13(9):4231.

5

EFSA Journal

(6)  
  EFSA Journal 2015; 13(11):4274.

6

EFSA Journal

---

ANEXĂ

| Numărul de identificare al aditivului | Numele titularului autorizației | Aditiv | Compoziție, formulă chimică, descriere, metodă analitică | Specia sau categoria de animal | Vârsta maximă | Conținut minim | Conținut maxim | Alte dispoziții | Sfârșitul perioadei de autorizare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg de furaj complet cu un conținut de umiditate de 12 % |
| Categoria de aditivi zootehnici. Grupă funcțională: stabilizatori ai florei intestinale |
| 4b1820 | Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., reprezentată în Uniunea Europeană de Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office | Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) | Compoziția aditivului:


  Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) cu un conținut minim de 1,0 × 1010 CFU/g

  Caracterizarea substanței active:

  Spori viabili (UFC) de Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544)

  Metoda analitică
   (1)

  Numărare: metoda dispersiei pe placă cu triptonă soia agar în toate matricele vizate (EN 15784:2009)
  Identificare: electroforeză în gel în câmp pulsatil (PFGE) | Găini ouătoare | — | 3 × 108 | — | 1. | În instrucțiunile de utilizare a aditivului, a preamestecului și a furajelor combinate se indică temperatura de depozitare, durata de conservare și stabilitatea la granulare. |

Numărul de identificare al aditivului

Numele titularului autorizației

Aditiv

Compoziție, formulă chimică, descriere, metodă analitică

Specia sau categoria de animal

Vârsta maximă

Conținut minim

Conținut maxim

Alte dispoziții

Sfârșitul perioadei de autorizare

CFU/kg de furaj complet cu un conținut de umiditate de 12 %

Categoria de aditivi zootehnici. Grupă funcțională: stabilizatori ai florei intestinale

4b1820

Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., reprezentată în Uniunea Europeană de Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office

Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544)

Compoziția aditivului:

Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) cu un conținut minim de 1,0 × 1010 CFU/g

Caracterizarea substanței active:

Spori viabili (UFC) de Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544)

Metoda analitică
   (1)

Numărare: metoda dispersiei pe placă cu triptonă soia agar în toate matricele vizate (EN 15784:2009)

Identificare: electroforeză în gel în câmp pulsatil (PFGE)

Găini ouătoare

—

3 × 108

—

1.

În instrucțiunile de utilizare a aditivului, a preamestecului și a furajelor combinate se indică temperatura de depozitare, durata de conservare și stabilitatea la granulare.

| 2. | Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor în cadrul unei întreprinderi din sectorul hranei pentru animale, se stabilesc proceduri operaționale și măsuri organizatorice adecvate pentru a aborda riscurile în caz de inhalare, de contact cu pielea sau cu ochii. În cazul în care expunerea la nivel de ochi, de piele sau inhalarea nu poate fi redusă la un nivel acceptabil prin aceste proceduri și măsuri, aditivii și preamestecurile se utilizează cu echipament individual de protecție adecvat |
| --- | --- |

2.

Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor în cadrul unei întreprinderi din sectorul hranei pentru animale, se stabilesc proceduri operaționale și măsuri organizatorice adecvate pentru a aborda riscurile în caz de inhalare, de contact cu pielea sau cu ochii. În cazul în care expunerea la nivel de ochi, de piele sau inhalarea nu poate fi redusă la un nivel acceptabil prin aceste proceduri și măsuri, aditivii și preamestecurile se utilizează cu echipament individual de protecție adecvat

29 iunie 2026

Pești ornamentali

1 × 1010

---

(1)  Detaliile privind metodele analitice sunt disponibile la următoarea adresă a laboratorului de referință: www.irmm.jrc.ec.europa.eu/crl-feed-additives

---

| 9.6.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 152/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 152/11

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/898 AL COMISIEI

din 8 iunie 2016

privind autorizarea unui preparat de Bacillus licheniformis (ATCC 53757) și proteaza sa (EC 3.4.21.19) ca aditiv pentru hrana puilor pentru îngrășare, a puicuțelor pentru ouat și a speciilor minore de păsări de curte pentru îngrășare și pentru ouat și a păsărilor ornamentale (titularul autorizației: Novus Europe S.A./N.V.)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați hranei animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare a unei astfel de autorizații. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați hranei animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare a unei astfel de autorizații.

| (2) | În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, s-a depus o cerere de autorizare a unui preparat de Bacillus licheniformis (ATCC 53757) și proteaza sa (E.C. 3.4.21.19). Cererea respectivă a fost însoțită de informațiile și documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, s-a depus o cerere de autorizare a unui preparat de Bacillus licheniformis (ATCC 53757) și proteaza sa (E.C. 3.4.21.19). Cererea respectivă a fost însoțită de informațiile și documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (3) | Cererea se referă la autorizarea unui preparat de Bacillus licheniformis (ATCC 53757) și proteaza sa (E.C. 3.4.21.19) ca aditiv destinat hranei pentru puii pentru îngrășare, puicuțele pentru ouat și speciile aviare minore pentru îngrășare și la vârsta de începere a ouatului și pentru păsările ornamentale, în vederea clasificării în categoria „aditivi zootehnici”. |
| --- | --- |

(3)

Cererea se referă la autorizarea unui preparat de Bacillus licheniformis (ATCC 53757) și proteaza sa (E.C. 3.4.21.19) ca aditiv destinat hranei pentru puii pentru îngrășare, puicuțele pentru ouat și speciile aviare minore pentru îngrășare și la vârsta de începere a ouatului și pentru păsările ornamentale, în vederea clasificării în categoria „aditivi zootehnici”.

| (4) | În avizul său din 11 martie 2015 (2), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat că, în condițiile de utilizare propuse, preparatul de Bacillus licheniformis (ATCC 53757) și proteaza sa (E.C. 3.4.21.19) nu are un efect advers asupra sănătății animale, a sănătății umane sau asupra mediului și că, în doza recomandată, are potențialul de a fi eficace în ceea ce privește indicele de conversie a hranei la puii pentru îngrășare, dar numai în condițiile asigurării unei diete sărace în proteine. Se consideră, de asemenea, că această concluzie poate fi valabilă și în cazul puicuțelor pentru ouat, al speciilor aviare minore pentru îngrășare și al celor pentru ouat, precum și în cazul păsărilor ornamentale. Autoritatea nu consideră necesară prevederea unor cerințe specifice de monitorizare ulterioară introducerii pe piață. În plus, autoritatea a verificat raportul referitor la metoda de analiză a aditivului furajer utilizat în hrana pentru animale, prezentat de laboratorul de referință înființat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

În avizul său din 11 martie 2015 (2), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat că, în condițiile de utilizare propuse, preparatul de Bacillus licheniformis (ATCC 53757) și proteaza sa (E.C. 3.4.21.19) nu are un efect advers asupra sănătății animale, a sănătății umane sau asupra mediului și că, în doza recomandată, are potențialul de a fi eficace în ceea ce privește indicele de conversie a hranei la puii pentru îngrășare, dar numai în condițiile asigurării unei diete sărace în proteine. Se consideră, de asemenea, că această concluzie poate fi valabilă și în cazul puicuțelor pentru ouat, al speciilor aviare minore pentru îngrășare și al celor pentru ouat, precum și în cazul păsărilor ornamentale. Autoritatea nu consideră necesară prevederea unor cerințe specifice de monitorizare ulterioară introducerii pe piață. În plus, autoritatea a verificat raportul referitor la metoda de analiză a aditivului furajer utilizat în hrana pentru animale, prezentat de laboratorul de referință înființat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1831/2003.

| (5) | Evaluarea preparatului de Bacillus licheniformis (ATCC 53757) și proteaza sa (E.C. 3.4.21.19) arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea acestui preparat ar trebui să fie autorizată conform specificațiilor din anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(5)

Evaluarea preparatului de Bacillus licheniformis (ATCC 53757) și proteaza sa (E.C. 3.4.21.19) arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea acestui preparat ar trebui să fie autorizată conform specificațiilor din anexa la prezentul regulament.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se autorizează preparatul menționat în anexă, aparținând categoriei „aditivi zootehnici” și grupei funcționale „alți aditivi zootehnici”, ca aditiv furajer, în condițiile stabilite în anexa respectivă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 8 iunie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2015;13(3):4055.

2

EFSA Journal

---

ANEXĂ

| Numărul de identificare al aditivului | Numele titularului autorizației | Aditiv | Compoziție, formulă chimică, descriere, metodă analitică | Specia sau categoria de animal | Vârsta maximă | Conținut minim | Conținut maxim | Alte dispoziții | Sfârșitul perioadei de autorizare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/unități de substanță activă pe kg de furaj complet cu un conținut de umiditate de 12 % |
| Categoria de aditivi zootehnici. Grupă funcțională: alți aditivi zootehnici (îmbunătățirea performanțelor zootehnice) |
| 4d12 | Novus Europe S.A./N.V. | Bacillus licheniformisATCC 53757 și proteaza sa EC 3.4.21.19 | Compoziția aditivului

  Preparat de Bacillus licheniformis (ATCC 53757) și proteaza sa EC 3.4.21.19 și cu un conținut minim de:






  — | Bacillus licheniformis (ATCC 53757):
  1 × 109 CFU/g de aditiv |

Numărul de identificare al aditivului

Numele titularului autorizației

Aditiv

Compoziție, formulă chimică, descriere, metodă analitică

Specia sau categoria de animal

Vârsta maximă

Conținut minim

Conținut maxim

Alte dispoziții

Sfârșitul perioadei de autorizare

CFU/unități de substanță activă pe kg de furaj complet cu un conținut de umiditate de 12 %

Categoria de aditivi zootehnici. Grupă funcțională: alți aditivi zootehnici (îmbunătățirea performanțelor zootehnice)

4d12

Novus Europe S.A./N.V.

Bacillus licheniformisATCC 53757 și proteaza sa EC 3.4.21.19

Compoziția aditivului

Preparat de Bacillus licheniformis (ATCC 53757) și proteaza sa EC 3.4.21.19 și cu un conținut minim de:

—

Bacillus licheniformis (ATCC 53757):

1 × 109 CFU/g de aditiv

| — | protează 6 × 105 U/g de aditiv (1)

  Stare solidă |
| --- | --- |

—

protează 6 × 105 U/g de aditiv (1)

Stare solidă

Caracterizarea substanței active

Spori viabili de Bacillus licheniformis (ATCC 53757) și proteaza sa EC 3.4.21.19

Metoda analitică
   (2)

Identificarea și numărarea Bacillus licheniformis (ATCC 53757) în aditivul furajer, preamestecuri și furaje:

| — | identificare: electroforeză pe gel în câmp pulsatil (PFGE) |
| --- | --- |

—

identificare: electroforeză pe gel în câmp pulsatil (PFGE)

| — | numărare: metoda dispersiei pe placă cu triptonă soia agar – EN 15784 |
| --- | --- |

—

numărare: metoda dispersiei pe placă cu triptonă soia agar – EN 15784

Cuantificarea proteazei în aditivul furajer, în preamestecuri și în furaje:

| — | metoda colorimetrică de măsurare a paranitroanilinei (pNA) eliberată prin reacția enzimatică a proteazei pe substrat de Suc-Ala-Ala-Pro-Fe-pNA la 37 °C |
| --- | --- |

—

metoda colorimetrică de măsurare a paranitroanilinei (pNA) eliberată prin reacția enzimatică a proteazei pe substrat de Suc-Ala-Ala-Pro-Fe-pNA la 37 °C

Pui pentru îngrășare și puicuțe pentru ouat

Specii minore de păsări de curte pentru îngrășare și pentru ouat

Păsări ornamentale

—

5 × 108 CFU

Bacillus licheniformis

3 × 105 U protează

—

| 1. | A se menționa temperatura de depozitare, termenul de valabilitate și stabilitatea la granulare în instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului. |
| --- | --- |

1.

A se menționa temperatura de depozitare, termenul de valabilitate și stabilitatea la granulare în instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului.

| 2. | Doza minimă recomandată: 500 mg de aditiv/kg de furaj complet. |
| --- | --- |

2.

Doza minimă recomandată: 500 mg de aditiv/kg de furaj complet.

| 3. | Pentru utilizatorii aditivului și preamestecurilor în cadrul unei întreprinderi din sectorul hranei pentru animale, se stabilesc proceduri operaționale și măsuri organizatorice adecvate pentru a aborda riscurile în caz de inhalare, de contact cu pielea sau de contact cu ochii. În cazul în care expunerea la nivel de ochi, de piele sau inhalarea nu poate fi redusă la un nivel acceptabil prin aceste proceduri și măsuri, aditivii și preamestecurile se utilizează cu echipament individual de protecție adecvat. |
| --- | --- |

3.

Pentru utilizatorii aditivului și preamestecurilor în cadrul unei întreprinderi din sectorul hranei pentru animale, se stabilesc proceduri operaționale și măsuri organizatorice adecvate pentru a aborda riscurile în caz de inhalare, de contact cu pielea sau de contact cu ochii. În cazul în care expunerea la nivel de ochi, de piele sau inhalarea nu poate fi redusă la un nivel acceptabil prin aceste proceduri și măsuri, aditivii și preamestecurile se utilizează cu echipament individual de protecție adecvat.

| 4. | Este permisă utilizarea în furaje care conțin următoarele coccidiostatice autorizate: diclazuril, nicarbazin, decochinat, semduramicin de sodiu, lasalocid de sodiu, monensin sodiu, clorhidrat de robenidină, maduramicin amoniu, narazin sau salinomicin sodiu. |
| --- | --- |

4.

Este permisă utilizarea în furaje care conțin următoarele coccidiostatice autorizate: diclazuril, nicarbazin, decochinat, semduramicin de sodiu, lasalocid de sodiu, monensin sodiu, clorhidrat de robenidină, maduramicin amoniu, narazin sau salinomicin sodiu.

| 5. | Se recomandă utilizarea în rații sărace în proteine. |
| --- | --- |

5.

Se recomandă utilizarea în rații sărace în proteine.

29 iunie 2026

---

(1)  1 U reprezintă cantitatea de protează care eliberează 1 μmol de paranitroanilină (pNA) pe minut dintr-un substrat de Succinil-Ala-Ala-Pro-Fe-pNA (C30H36N6O9) la pH 8,0 și 37 °C.

(2)  Detaliile privind metodele analitice sunt disponibile la următoarea adresă a laboratorului de referință: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 9.6.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 152/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 152/15

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/899 AL COMISIEI

din 8 iunie 2016

privind autorizarea 6-fitazei produse de Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) ca aditiv destinat hranei tuturor speciilor de păsări de curte și de porcine (altele decât purceii neînțărcați) [titularul autorizației: Danisco (UK) Ltd]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați utilizării în hrana animalelor și stabilește motivele și procedurile de acordare a unei astfel de autorizații. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați utilizării în hrana animalelor și stabilește motivele și procedurile de acordare a unei astfel de autorizații.

| (2) | În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, s-a depus o cerere de autorizare pentru 6-fitaza produsă de Trichoderma reesei (ATCC SD-6528). Cererea respectivă a fost însoțită de informațiile și documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, s-a depus o cerere de autorizare pentru 6-fitaza produsă de Trichoderma reesei (ATCC SD-6528). Cererea respectivă a fost însoțită de informațiile și documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (3) | Cererea vizează autorizarea 6-fitazei produse de Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) ca aditiv pentru hrana speciilor de păsări de curte și de porci, aceasta urmând a fi clasificată în categoria „aditivi zootehnici”. |
| --- | --- |

(3)

Cererea vizează autorizarea 6-fitazei produse de Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) ca aditiv pentru hrana speciilor de păsări de curte și de porci, aceasta urmând a fi clasificată în categoria „aditivi zootehnici”.

| (4) | Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat în avizul său din 22 octombrie 2015 (2) că, în condițiile de utilizare propuse, 6-fitaza produsă de Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) nu are un efect nociv asupra sănătății animale, a sănătății umane sau asupra mediului și că, administrată în doza recomandată, este eficace în ceea ce privește ameliorarea retenției fosforului la pui și la curcani pentru îngrășat, la găini ouătoare, la purcei înțărcați, la porci pentru îngrășat și la scroafe. Autoritatea a concluzionat, de asemenea, că această concluzie poate fi extrapolată la speciile minore de păsări de curte și la speciile minore de porcine. Autoritatea nu consideră că sunt necesare cerințe specifice de monitorizare ulterioară introducerii pe piață. Aceasta a verificat, de asemenea, raportul referitor la metoda de analiză a aditivului în hrana pentru animale, prezentat de laboratorul de referință înființat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat în avizul său din 22 octombrie 2015 (2) că, în condițiile de utilizare propuse, 6-fitaza produsă de Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) nu are un efect nociv asupra sănătății animale, a sănătății umane sau asupra mediului și că, administrată în doza recomandată, este eficace în ceea ce privește ameliorarea retenției fosforului la pui și la curcani pentru îngrășat, la găini ouătoare, la purcei înțărcați, la porci pentru îngrășat și la scroafe. Autoritatea a concluzionat, de asemenea, că această concluzie poate fi extrapolată la speciile minore de păsări de curte și la speciile minore de porcine. Autoritatea nu consideră că sunt necesare cerințe specifice de monitorizare ulterioară introducerii pe piață. Aceasta a verificat, de asemenea, raportul referitor la metoda de analiză a aditivului în hrana pentru animale, prezentat de laboratorul de referință înființat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1831/2003.

| (5) | Evaluarea 6-fitazei produse de Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea preparatului respectiv ar trebui autorizată, astfel cum este specificat în anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(5)

Evaluarea 6-fitazei produse de Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea preparatului respectiv ar trebui autorizată, astfel cum este specificat în anexa la prezentul regulament.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Preparatul indicat în anexă, aparținând categoriei „aditivi zootehnici” și grupei funcționale „promotori de digestibilitate”, se autorizează ca aditiv pentru hrana animalelor în condițiile prevăzute în anexa respectivă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 8 iunie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2015;13(11):4275.

2

EFSA Journal

---

ANEXĂ

| Numărul de identificare al aditivului | Numele titularului autorizației | Aditiv | Compoziția, formula chimică, descrierea, metodă analitică | Specia sau categoria de animal | Vârsta maximă | Conținut minim | Conținut maxim | Alte dispoziții | Sfârșitul perioadei de autorizare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unități de substanță activă/kg de hrană pentru animale completă cu un conținut de umiditate de 12 % |
| Categorie: aditivi zootehnici. Grupa funcțională: promotori de digestibilitate |
| 4a24 | Danisco (UK) Ltd | 6-fitază EC 3.1.3.26 | Compoziția aditivului

  Preparat de 6-fitază produsă de Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) cu o activitate minimă de 15 000  U (1)/g.
  Formă lichidă

  Caracterizarea substanței active

  6-fitază (EC 3.1.3.26) produsă de Trichoderma reesei (ATCC SD-6528)

  Metoda analitică
   (2)

  Pentru cuantificarea activității 6-fitazei în aditivul destinat hranei pentru animale:






  — | metodă colorimetrică bazată pe reacția enzimatică a fitazei pe fitat. |

Numărul de identificare al aditivului

Numele titularului autorizației

Aditiv

Compoziția, formula chimică, descrierea, metodă analitică

Specia sau categoria de animal

Vârsta maximă

Conținut minim

Conținut maxim

Alte dispoziții

Sfârșitul perioadei de autorizare

Unități de substanță activă/kg de hrană pentru animale completă cu un conținut de umiditate de 12 %

Categorie: aditivi zootehnici. Grupa funcțională: promotori de digestibilitate

4a24

Danisco (UK) Ltd

6-fitază EC 3.1.3.26

Compoziția aditivului

Preparat de 6-fitază produsă de Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) cu o activitate minimă de 15 000  U (1)/g.

Formă lichidă

Caracterizarea substanței active

6-fitază (EC 3.1.3.26) produsă de Trichoderma reesei (ATCC SD-6528)

Metoda analitică
   (2)

Pentru cuantificarea activității 6-fitazei în aditivul destinat hranei pentru animale:

—

metodă colorimetrică bazată pe reacția enzimatică a fitazei pe fitat.

Pentru cuantificarea activității 6-fitazei în preamestecuri și în hrana pentru animale:

| — | metodă colorimetrică bazată pe reacția enzimatică a fitazei pe fitat – EN ISO 30024. |
| --- | --- |

—

metodă colorimetrică bazată pe reacția enzimatică a fitazei pe fitat – EN ISO 30024.

Toate speciile de păsări de curte

Toate speciile de porcine (altele decât purceii neînțărcați)

—

250 U

—

| 1. | A se menționa condițiile de depozitare și stabilitatea la granulare în instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului. |
| --- | --- |

1.

A se menționa condițiile de depozitare și stabilitatea la granulare în instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecului.

| 2. | Doza maximă recomandată: 2 000  U/kg de hrană pentru animale. |
| --- | --- |

2.

Doza maximă recomandată: 2 000  U/kg de hrană pentru animale.

| 3. | Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor în cadrul unei întreprinderi din sectorul hranei pentru animale, se stabilesc proceduri operaționale și măsuri organizatorice adecvate pentru a aborda riscurile în caz de inhalare, de contact cu pielea sau cu ochii. În cazul în care expunerea la nivel de ochi, de piele sau inhalarea nu poate fi redusă la un nivel acceptabil prin aceste proceduri și măsuri, aditivii și preamestecurile se utilizează cu echipament individual de protecție adecvat. |
| --- | --- |

3.

Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor în cadrul unei întreprinderi din sectorul hranei pentru animale, se stabilesc proceduri operaționale și măsuri organizatorice adecvate pentru a aborda riscurile în caz de inhalare, de contact cu pielea sau cu ochii. În cazul în care expunerea la nivel de ochi, de piele sau inhalarea nu poate fi redusă la un nivel acceptabil prin aceste proceduri și măsuri, aditivii și preamestecurile se utilizează cu echipament individual de protecție adecvat.

29 iunie 2026

---

(1)  1 U reprezintă cantitatea de enzimă care eliberează 1 μmol de fosfat anorganic pe minut dintr-un substrat de fitat de sodiu la pH 5,5 și 37 °C.

(2)  Detalii ale metodelor analitice sunt disponibile la următoarea adresă a laboratorului de referință: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 9.6.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 152/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 152/18

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/900 AL COMISIEI

din 8 iunie 2016

privind autorizarea acidului benzoic ca aditiv pentru hrana scroafelor (titularul autorizației: DSM Nutritional Product Sp. z o. o.)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede că aditivii utilizați în hrana animalelor se supun autorizării și stabilește motivele și procedurile de acordare a unei astfel de autorizații. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede că aditivii utilizați în hrana animalelor se supun autorizării și stabilește motivele și procedurile de acordare a unei astfel de autorizații.

| (2) | În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, a fost depusă o cerere de autorizare pentru acidul benzoic. Cererea respectivă a fost însoțită de informațiile și documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, a fost depusă o cerere de autorizare pentru acidul benzoic. Cererea respectivă a fost însoțită de informațiile și documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (3) | Cererea vizează autorizarea acidului benzoic ca aditiv pentru hrana scroafelor, acesta urmând a fi clasificat în categoria „aditivi zootehnici”. |
| --- | --- |

(3)

Cererea vizează autorizarea acidului benzoic ca aditiv pentru hrana scroafelor, acesta urmând a fi clasificat în categoria „aditivi zootehnici”.

| (4) | Aditivul respectiv a fost autorizat deja ca aditiv pentru hrana purceilor înțărcați prin Regulamentul (CE) nr. 1730/2006 al Comisiei (2) și pentru hrana porcilor pentru îngrășare prin Regulamentul (CE) nr. 1138/2007 al Comisiei (3). |
| --- | --- |

(4)

Aditivul respectiv a fost autorizat deja ca aditiv pentru hrana purceilor înțărcați prin Regulamentul (CE) nr. 1730/2006 al Comisiei (2) și pentru hrana porcilor pentru îngrășare prin Regulamentul (CE) nr. 1138/2007 al Comisiei (3).

| (5) | În avizul său din 14 iunie 2012 (4) și din 16 iunie 2015 (5), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat că, în condițiile de utilizare propuse, acidul benzoic nu are efecte adverse asupra sănătății animalelor, a sănătății oamenilor sau asupra mediului și că utilizarea sa poate determina o ușoară scădere a pH-ului urinar la scroafe. Autoritatea nu consideră că sunt necesare cerințe specifice de monitorizare ulterioară introducerii pe piață. Aceasta a verificat, de asemenea, raportul privind metoda de analiză a aditivului în hrana pentru animale, prezentat de laboratorul de referință înființat prin Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

În avizul său din 14 iunie 2012 (4) și din 16 iunie 2015 (5), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat că, în condițiile de utilizare propuse, acidul benzoic nu are efecte adverse asupra sănătății animalelor, a sănătății oamenilor sau asupra mediului și că utilizarea sa poate determina o ușoară scădere a pH-ului urinar la scroafe. Autoritatea nu consideră că sunt necesare cerințe specifice de monitorizare ulterioară introducerii pe piață. Aceasta a verificat, de asemenea, raportul privind metoda de analiză a aditivului în hrana pentru animale, prezentat de laboratorul de referință înființat prin Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.

| (6) | Evaluarea acidului benzoic arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea preparatului respectiv ar trebui autorizată, astfel cum este specificat în anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(6)

Evaluarea acidului benzoic arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea preparatului respectiv ar trebui autorizată, astfel cum este specificat în anexa la prezentul regulament.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se autorizează aditivul menționat în anexă, aparținând categoriei „aditivi zootehnici” și grupului funcțional „alți aditivi zootehnici”, ca aditiv pentru hrana animalelor, în condițiile stabilite în anexa respectivă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 8 iunie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 268, 18.10.2003, p. 29.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1730/2006 al Comisiei din 23 noiembrie 2006 privind autorizarea acidului benzoic (VevoVitall) ca aditiv pentru hrana animalelor (JO L 325, 24.11.2006, p. 9).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1138/2007 al Comisiei din 1 octombrie 2007 privind autorizarea unei noi utilizări a acidului benzoic (VevoVitall) ca aditiv pentru hrana animalelor (JO L 256, 2.10.2007, p. 8).

3

(4)  
  EFSA Journal 2012;10(7):2775.

4

EFSA Journal

(5)  
  EFSA Journal 2015;13(7):4157.

5

EFSA Journal

---

ANEXĂ

| Numărul de identificare al aditivului | Numele deținătorului autorizației | Aditiv | Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda de analiză | Speciile sau categoriile de animale | Vârsta maximă | Conținutul minim | Conținutul maxim | Alte dispoziții | Sfârșitul perioadei de autorizare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg de furaj complet cu un conținut de umiditate de 12 % |
| Categoria: aditivi zootehnici. Grup funcțional: alți aditivi zootehnici (scăderea pH-ului urinar) |
| 4d210 | DSM Nutritional Products Sp. z o. o. | Acid benzoic | Compoziția aditivului

  Acid benzoic (≥ 99,9 %)

  Caracterizarea substanței active

  Acid benzencarboxilic, acid fenilcarboxilic,
  C7H6O2

  număr CAS 65-85-0
  Nivelul maxim de impurități: | Acid ftalic: ≤ 100 mg/kg |

Numărul de identificare al aditivului

Numele deținătorului autorizației

Aditiv

Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda de analiză

Speciile sau categoriile de animale

Vârsta maximă

Conținutul minim

Conținutul maxim

Alte dispoziții

Sfârșitul perioadei de autorizare

mg/kg de furaj complet cu un conținut de umiditate de 12 %

Categoria: aditivi zootehnici. Grup funcțional: alți aditivi zootehnici (scăderea pH-ului urinar)

4d210

DSM Nutritional Products Sp. z o. o.

Acid benzoic

Compoziția aditivului

Acid benzoic (≥ 99,9 %)

Caracterizarea substanței active

Acid benzencarboxilic, acid fenilcarboxilic,

C7H6O2

număr CAS 65-85-0

Nivelul maxim de impurități:

Acid ftalic: ≤ 100 mg/kg

| | Bifenil: ≤ 100 mg/kg |
| --- | --- |

Bifenil: ≤ 100 mg/kg

Metoda de analiză
   (1)

Pentru cuantificarea acidului benzoic în aditivul furajer:

| — | titrare cu hidroxid de sodiu (Farmacopeea Europeană, monografia 0066). |
| --- | --- |

—

titrare cu hidroxid de sodiu (Farmacopeea Europeană, monografia 0066).

Pentru cuantificarea acidului benzoic în preamestecuri și furaje:

| — | cromatografie lichidă cu fază inversată cu detecție UV (RP-HPLC/UV) – metodă bazată pe ISO9231:2008. |
| --- | --- |

—

cromatografie lichidă cu fază inversată cu detecție UV (RP-HPLC/UV) – metodă bazată pe ISO9231:2008.

Scroafe

—

5 000

10 000

| 1. | Instrucțiunile de utilizare ale furajelor complementare trebuie să indice următoarele:
  „Este interzisă hrănirea scroafelor cu furaje complementare care conțin acid benzoic ca atare. Furajele complementare pentru scroafe trebuie amestecate bine cu alte materii prime furajere din rația zilnică.” |
| --- | --- |

1.

Instrucțiunile de utilizare ale furajelor complementare trebuie să indice următoarele:

„Este interzisă hrănirea scroafelor cu furaje complementare care conțin acid benzoic ca atare. Furajele complementare pentru scroafe trebuie amestecate bine cu alte materii prime furajere din rația zilnică.”

| 2. | Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor în cadrul unei întreprinderi din sectorul hranei pentru animale, se stabilesc proceduri operaționale și măsuri organizatorice adecvate pentru a aborda riscurile în caz de inhalare, de contact cu pielea sau cu ochii. În cazul în care expunerea ochilor, a pielii sau inhalarea nu pot fi reduse la un nivel acceptabil prin aceste proceduri și măsuri, aditivul și preamestecurile se utilizează cu echipament individual de protecție adecvat. |
| --- | --- |

2.

Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor în cadrul unei întreprinderi din sectorul hranei pentru animale, se stabilesc proceduri operaționale și măsuri organizatorice adecvate pentru a aborda riscurile în caz de inhalare, de contact cu pielea sau cu ochii. În cazul în care expunerea ochilor, a pielii sau inhalarea nu pot fi reduse la un nivel acceptabil prin aceste proceduri și măsuri, aditivul și preamestecurile se utilizează cu echipament individual de protecție adecvat.

29 iunie 2026

---

(1)  Detaliile privind metodele de analiză sunt disponibile la următoarea adresă a laboratorului de referință: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 9.6.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 152/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 152/21

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/901 AL COMISIEI

din 8 iunie 2016

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 8 iunie 2016.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  
  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | IL | 259,4 |
| MA | 121,6 |
| ZZ | 190,5 |
| 0709 93 10 | TR | 144,6 |
| ZZ | 144,6 |
| 0805 50 10 | AR | 167,7 |
| IL | 134,0 |
| MA | 106,8 |
| TR | 134,1 |
| ZA | 170,5 |
| ZZ | 142,6 |
| 0808 10 80 | AR | 117,7 |
| BR | 110,1 |
| CL | 121,3 |
| CN | 110,9 |
| NZ | 153,2 |
| PE | 111,0 |
| US | 146,5 |
| UY | 107,2 |
| ZA | 122,1 |
| ZZ | 122,2 |
| 0809 10 00 | TR | 279,0 |
| ZZ | 279,0 |
| 0809 29 00 | TR | 529,8 |
| US | 721,3 |
| ZZ | 625,6 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

IL

259,4

MA

121,6

ZZ

190,5

0709 93 10

TR

144,6

ZZ

144,6

0805 50 10

AR

167,7

IL

134,0

MA

106,8

TR

134,1

ZA

170,5

ZZ

142,6

0808 10 80

AR

117,7

BR

110,1

CL

121,3

CN

110,9

NZ

153,2

PE

111,0

US

146,5

UY

107,2

ZA

122,1

ZZ

122,2

0809 10 00

TR

279,0

ZZ

279,0

0809 29 00

TR

529,8

US

721,3

ZZ

625,6

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 9.6.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 152/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 152/23

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/902 A COMISIEI

din 30 mai 2016

de stabilire a concluziilor privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) pentru sistemele comune de tratare/gestionare a apelor reziduale și a gazelor reziduale în sectorul chimic, în temeiul Directivei 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului

[notificată cu numărul C(2016) 3127]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (1), în special articolul 13 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | Concluziile privind cele mai bune tehnici disponibile (Best available techniques – BAT) constituie referința pentru stabilirea condițiilor de autorizare a instalațiilor care fac obiectul capitolului II din Directiva 2010/75/UE. Autoritățile competente ar trebui să stabilească valori-limită de emisie care să garanteze că, în condiții normale de funcționare, emisiile nu depășesc nivelurile de emisie asociate celor mai bune tehnici disponibileprevăzute în concluziile privind BAT. |
| --- | --- |

(1)

Concluziile privind cele mai bune tehnici disponibile (Best available techniques – BAT) constituie referința pentru stabilirea condițiilor de autorizare a instalațiilor care fac obiectul capitolului II din Directiva 2010/75/UE. Autoritățile competente ar trebui să stabilească valori-limită de emisie care să garanteze că, în condiții normale de funcționare, emisiile nu depășesc nivelurile de emisie asociate celor mai bune tehnici disponibileprevăzute în concluziile privind BAT.

| (2) | Forumul compus din reprezentanți ai statelor membre, ai industriilor implicate și ai organizațiilor neguvernamentale care promovează protecția mediului, instituit prin Decizia Comisiei din 16 mai 2011 (2), a transmis Comisiei, la 24 septembrie 2014, avizul său cu privire la conținutul propus al documentului de referință BAT. Avizul respectiv este pus la dispoziția publicului. |
| --- | --- |

(2)

Forumul compus din reprezentanți ai statelor membre, ai industriilor implicate și ai organizațiilor neguvernamentale care promovează protecția mediului, instituit prin Decizia Comisiei din 16 mai 2011 (2), a transmis Comisiei, la 24 septembrie 2014, avizul său cu privire la conținutul propus al documentului de referință BAT. Avizul respectiv este pus la dispoziția publicului.

| (3) | Concluziile privind BAT care figurează în anexa la prezenta decizie constituie elementul-cheie al documentului de referință BAT respectiv. |
| --- | --- |

(3)

Concluziile privind BAT care figurează în anexa la prezenta decizie constituie elementul-cheie al documentului de referință BAT respectiv.

| (4) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 75 alineatul (1) din Directiva 2010/75/UE, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 75 alineatul (1) din Directiva 2010/75/UE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se adoptă concluziile privind cele mai bune tehnici disponibile (BAT) pentru sistemele comune de tratare/gestionare a apelor reziduale și a gazelor reziduale în sectorul chimic, stabilite în anexă.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 30 mai 2016.

Pentru Comisie

Karmenu VELLA

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 334, 17.12.2010, p. 17.

1

(2)  
  JO C 146, 17.5.2011, p. 3.

2

---

ANEXĂ

CONCLUZII PRIVIND CELE MAI BUNE TEHNICI DISPONIBILE (BAT) PENTRU SISTEME COMUNE DE EPURARE /GESTIONARE A APELOR UZATE / A GAZELOR REZIDUALE ÎN SECTORUL CHIMIC

DOMENIUL DE APLICARE

Prezentele concluzii privind BAT (Best Available Techniques – BAT) se referă la activitățile specificate la punctul 4 și la subpunctul 6.11 din anexa I la Directiva 2010/75/UE, și anume:

| — | Punctul 4: industria chimică |
| --- | --- |

—

Punctul 4: industria chimică

| — | Subpunctul 6.11: epurarea independentă a apelor reziduale care nu fac obiectul Directivei 91/271/CEE și provin dintr-o instalație ale cărei activități intră sub incidența punctului 4 din anexa I la Directiva 2010/75/UE. |
| --- | --- |

—

Subpunctul 6.11: epurarea independentă a apelor reziduale care nu fac obiectul Directivei 91/271/CEE și provin dintr-o instalație ale cărei activități intră sub incidența punctului 4 din anexa I la Directiva 2010/75/UE.

Prezentele concluzii privind BAT se aplică, de asemenea, epurării combinate a apelor reziduale cu origine diferită, dacă principala cantitate de poluant provine din activitățile menționate la punctul 4 din anexa I la Directiva 2010/75/UE.

Prezentele concluzii privind BAT se referă, în special, următoarele aspecte:

| — | sistemele de management de mediu; |
| --- | --- |

—

sistemele de management de mediu;

| — | reducerea consumului de apă; |
| --- | --- |

—

reducerea consumului de apă;

| — | gestionarea, colectarea și epurarea apelor uzate |
| --- | --- |

—

gestionarea, colectarea și epurarea apelor uzate

| — | gestionarea deșeurilor; |
| --- | --- |

—

gestionarea deșeurilor;

| — | tratarea nămolului de la epurarea apelor uzate, cu excepția incinerării; |
| --- | --- |

—

tratarea nămolului de la epurarea apelor uzate, cu excepția incinerării;

| — | gestionarea, colectarea și tratarea gazelor reziduale; |
| --- | --- |

—

gestionarea, colectarea și tratarea gazelor reziduale;

| — | arderea cu flacără deschisă; |
| --- | --- |

—

arderea cu flacără deschisă;

| — | emisiile difuze de compuși organici volatili (COV) în atmosferă; |
| --- | --- |

—

emisiile difuze de compuși organici volatili (COV) în atmosferă;

| — | emisiile de mirosuri; |
| --- | --- |

—

emisiile de mirosuri;

| — | emisiile de zgomot. |
| --- | --- |

—

emisiile de zgomot.

Alte concluzii privind BAT și documente de referință care ar putea fi relevante pentru activitățile vizate de prezentele concluzii privind BAT sunt următoarele:

| — | Producția de clor și produse clorosodice (CAK); |
| --- | --- |

—

Producția de clor și produse clorosodice (CAK);

| — | Fabricarea produselor chimice anorganice în cantități mari – amoniac, acizi și îngrășăminte (LVIC-AAF) |
| --- | --- |

—

Fabricarea produselor chimice anorganice în cantități mari – amoniac, acizi și îngrășăminte (LVIC-AAF)

| — | Fabricarea produselor chimice anorganice în cantități mari – substanțe solide și alte produse (LVIC-S); |
| --- | --- |

—

Fabricarea produselor chimice anorganice în cantități mari – substanțe solide și alte produse (LVIC-S);

| — | Fabricarea produselor chimice anorganice speciale (SIC); |
| --- | --- |

—

Fabricarea produselor chimice anorganice speciale (SIC);

| — | Producția chimică organică în cantități mari (LCOV); |
| --- | --- |

—

Producția chimică organică în cantități mari (LCOV);

| — | Fabricarea de produse chimice organice fine (OFC); |
| --- | --- |

—

Fabricarea de produse chimice organice fine (OFC);

| — | Producția de polimeri (POL); |
| --- | --- |

—

Producția de polimeri (POL);

| — | Emisiile rezultate din depozitare (EFS); |
| --- | --- |

—

Emisiile rezultate din depozitare (EFS);

| — | Eficiența energetică (ENE); |
| --- | --- |

—

Eficiența energetică (ENE);

| — | Monitorizarea emisiilor în aer și în apă provenite de la instalații DEI (ROM); |
| --- | --- |

—

Monitorizarea emisiilor în aer și în apă provenite de la instalații DEI (ROM);

| — | Sistemele de răcire industriale (ICS) |
| --- | --- |

—

Sistemele de răcire industriale (ICS)

| — | Instalațiile de ardere de mari dimensiuni (LCP); |
| --- | --- |

—

Instalațiile de ardere de mari dimensiuni (LCP);

| — | Incinerarea deșeurilor (WI); |
| --- | --- |

—

Incinerarea deșeurilor (WI);

| — | Industriile de tratare a deșeurilor (WT); |
| --- | --- |

—

Industriile de tratare a deșeurilor (WT);

| — | Efectele economice și dintre diversele compartimente de mediu (ECM). |
| --- | --- |

—

Efectele economice și dintre diversele compartimente de mediu (ECM).

CONSIDERAȚII GENERALE

Cele mai bune tehnici disponibile

Tehnicile indicate și descrise în prezentele concluzii privind BAT nu sunt nici prescriptive, nici exhaustive. Se pot utiliza și alte tehnici care să asigure cel puțin un nivel echivalent de protecție a mediului.

În lipsa altor precizări, concluziile privind BAT sunt general aplicabile.

Nivelurile de emisie asociate BAT

Nivelurile de emisie asociate celor mai bune tehnici disponibile (BAT-AEL) pentru emisiile în apă indicate în prezentele concluzii privind BAT se referă la valorile concentrațiilor (masa substanțelor emise per volum de apă) exprimate în μg/l sau mg/l.

În lipsa altor precizări, BAT-AEL se referă la mediile anuale ponderate în funcție de debit ale unor eșantioane alcătuite proporțional cu debitul pe 24 de ore, prelevate cu frecvența minimă stabilită pentru parametrul respectiv și în condiții normale de funcționare. Se poate utiliza prelevarea proporțională cu timpul, dacă se demonstrează că debitul este suficient de stabil.

Concentrația medie anuală ponderată în funcție de debit a parametrului (cw) se calculează pe baza ecuației următoare:

Formula

în care

| n | = | numărul de măsurări; |
| --- | --- | --- |
| ci | = | concentrația medie a parametrului în intervalul de timp corespunzător celei de a i-a măsurări; |
| qi | = | debitul mediu din intervalul de timp corespunzător celei de a i-a măsurări. |

n

=

numărul de măsurări;

ci

=

concentrația medie a parametrului în intervalul de timp corespunzător celei de a i-a măsurări;

qi

=

debitul mediu din intervalul de timp corespunzător celei de a i-a măsurări.

Eficiența reducerii

În cazul carbonului organic total (COT), al consumului chimic de oxigen (CCO), al azotului total (NT) și al azotului anorganic total (Ninorg), calculul eficienței medii a reducerii la care se face referire în prezentele concluzii privind BAT (a se vedea tabelul 1 și tabelul 2) se bazează pe cantitatea de poluant și include atât pre-epurarea (BAT 10 c), cât și epurarea finală (BAT 10 d) a apelor uzate.

DEFINIȚII

În sensul prezentelor concluzii privind BAT, se aplică următoarele definiții:

| Termen utilizat | Definiție |
| --- | --- |
| Instalație nouă | O instalație autorizată pentru prima dată pe amplasamentul fabricii după publicarea prezentelor concluzii privind BAT sau o înlocuire integrală a unei instalații după publicarea prezentelor concluzii privind BAT. |
| Instalație existentă | O instalație care nu este o instalație nouă. |
| Consum biochimic de oxigen (CBO5) | Cantitatea de oxigen necesară pentru oxidarea biochimică, în cinci zile, a materiei organice în dioxid de carbon. CBO este un indicator al concentrației masice a compușilor organici biodegradabili. |
| Consumul chimic de oxigen (CCO) | Cantitatea de oxigen necesară pentru oxidarea totală a materiei organice în dioxid de carbon. CCO este un indicator al concentrației masice a compușilor organici. |
| Carbon organic total (COT) | Carbonul organic total, exprimat ca C, include toți compușii organici. |
| Materii solide totale în suspensie (TMSS) | Concentrația masică a tuturor particulelor solide în suspensie, măsurată prin filtrare cu ajutorul unor filtre din fibre de sticlă și prin gravimetrie. |
| Azot total (NT) | Azotul total, exprimat ca N, include amoniacul liber și amoniul (NH4–N), azotiți (NO2–N), azotați (NO3–N) și compușii organici cu azot. |
| Azot total anorganic (Ninorg) | Azotul total anorganic, exprimat ca N, include amoniacul liber și amoniul (NH4–N), azotiți (NO2–N) și azotați (NO3–N). |
| Fosfor total (PT). | Fosforul total, exprimat ca P, include toți compușii anorganici și organici ai fosforului, dizolvați sau legați de particule. |
| Compuși organici halogenați adsorbabili (AOX) | Compușii organici halogenați adsorbabili, exprimați ca Cl, includ clorul, bromul și iodul adsorbabili, legați organic. |
| Crom (Cr) | Cromul, exprimat ca Cr, include toți compușii anorganici și organici ai cromului, dizolvați sau legați de particule. |
| Cupru (Cu) | Cuprul, exprimat ca Cu, include toți compușii anorganici și organici ai cuprului, dizolvați sau uniți cu particule. |
| Nichel (Ni) | Nichelul, exprimat ca Ni, include toți compușii anorganici și organici ai nichelului, dizolvați sau legați de particule. |
| Zinc (Zn) | Zincul, exprimat ca Zn, include toți compușii anorganici și organici ai zincului, dizolvați sau legați de particule. |
| COV | Compuși organici volatili, astfel cum sunt definiți la articolul 3 punctul 45 din Directiva 2010/75/UE. |
| Emisii difuze de COV | Emisiile difuze de COV care pot proveni din surse „de suprafață” (de exemplu, rezervoare) sau din surse „punctiforme” (de exemplu, flanșe pentru conducte) |
| Emisii fugitive de COV | Emisiile difuze de COV din surse „punctiforme”. |
| Arderea cu flacără deschisă | Oxidarea la temperatură înaltă pentru arderea cu flacără deschisă a compușilor combustibili ai gazelor reziduale rezultate din activități industriale. Arderea cu flacără deschisă se folosește din motive de siguranță sau în condiții de operare excepționale, în principal pentru arderea gazelor inflamabile. |

Termen utilizat

Definiție

Instalație nouă

O instalație autorizată pentru prima dată pe amplasamentul fabricii după publicarea prezentelor concluzii privind BAT sau o înlocuire integrală a unei instalații după publicarea prezentelor concluzii privind BAT.

Instalație existentă

O instalație care nu este o instalație nouă.

Consum biochimic de oxigen (CBO5)

Cantitatea de oxigen necesară pentru oxidarea biochimică, în cinci zile, a materiei organice în dioxid de carbon. CBO este un indicator al concentrației masice a compușilor organici biodegradabili.

Consumul chimic de oxigen (CCO)

Cantitatea de oxigen necesară pentru oxidarea totală a materiei organice în dioxid de carbon. CCO este un indicator al concentrației masice a compușilor organici.

Carbon organic total (COT)

Carbonul organic total, exprimat ca C, include toți compușii organici.

Materii solide totale în suspensie (TMSS)

Concentrația masică a tuturor particulelor solide în suspensie, măsurată prin filtrare cu ajutorul unor filtre din fibre de sticlă și prin gravimetrie.

Azot total (NT)

Azotul total, exprimat ca N, include amoniacul liber și amoniul (NH4–N), azotiți (NO2–N), azotați (NO3–N) și compușii organici cu azot.

Azot total anorganic (Ninorg)

Azotul total anorganic, exprimat ca N, include amoniacul liber și amoniul (NH4–N), azotiți (NO2–N) și azotați (NO3–N).

Fosfor total (PT).

Fosforul total, exprimat ca P, include toți compușii anorganici și organici ai fosforului, dizolvați sau legați de particule.

Compuși organici halogenați adsorbabili (AOX)

Compușii organici halogenați adsorbabili, exprimați ca Cl, includ clorul, bromul și iodul adsorbabili, legați organic.

Crom (Cr)

Cromul, exprimat ca Cr, include toți compușii anorganici și organici ai cromului, dizolvați sau legați de particule.

Cupru (Cu)

Cuprul, exprimat ca Cu, include toți compușii anorganici și organici ai cuprului, dizolvați sau uniți cu particule.

Nichel (Ni)

Nichelul, exprimat ca Ni, include toți compușii anorganici și organici ai nichelului, dizolvați sau legați de particule.

Zinc (Zn)

Zincul, exprimat ca Zn, include toți compușii anorganici și organici ai zincului, dizolvați sau legați de particule.

COV

Compuși organici volatili, astfel cum sunt definiți la articolul 3 punctul 45 din Directiva 2010/75/UE.

Emisii difuze de COV

Emisiile difuze de COV care pot proveni din surse „de suprafață” (de exemplu, rezervoare) sau din surse „punctiforme” (de exemplu, flanșe pentru conducte)

Emisii fugitive de COV

Emisiile difuze de COV din surse „punctiforme”.

Arderea cu flacără deschisă

Oxidarea la temperatură înaltă pentru arderea cu flacără deschisă a compușilor combustibili ai gazelor reziduale rezultate din activități industriale. Arderea cu flacără deschisă se folosește din motive de siguranță sau în condiții de operare excepționale, în principal pentru arderea gazelor inflamabile.

1.   Sisteme de management de mediu

| BAT 1. | Pentru îmbunătățirea performanței generale de mediu, BAT constă în punerea în aplicare și respectarea unui sistem de management de mediu (SMM) care are toate caracteristicile următoare:






  (i) | angajamentul conducerii, inclusiv al conducerii superioare; |
| --- | --- | --- |

BAT 1.

(i)

angajamentul conducerii, inclusiv al conducerii superioare;

| (ii) | o politică de mediu a conducerii care include îmbunătățirea continuă a instalației; |
| --- | --- |

(ii)

o politică de mediu a conducerii care include îmbunătățirea continuă a instalației;

| (iii) | planificarea și instituirea procedurilor necesare, a obiectivelor și țintelor care trebuie atinse, în strânsă corelare cu planificarea financiară și investițiile; |
| --- | --- |

(iii)

planificarea și instituirea procedurilor necesare, a obiectivelor și țintelor care trebuie atinse, în strânsă corelare cu planificarea financiară și investițiile;

| (iv) | punerea în aplicare a procedurilor, acordând o atenție deosebită:






  (a) | structurii și responsabilității; |
| --- | --- | --- |

(iv)

punerea în aplicare a procedurilor, acordând o atenție deosebită:

(a)

structurii și responsabilității;

| (b) | recrutării, formării, conștientizării și competenței; |
| --- | --- |

(b)

recrutării, formării, conștientizării și competenței;

| (c) | comunicării; |
| --- | --- |

(c)

comunicării;

| (d) | implicării angajaților; |
| --- | --- |

(d)

implicării angajaților;

| (e) | documentării; |
| --- | --- |

(e)

documentării;

| (f) | controlului eficace al proceselor; |
| --- | --- |

(f)

controlului eficace al proceselor;

| (g) | programelor de întreținere; |
| --- | --- |

(g)

programelor de întreținere;

| (h) | pregătirii și răspunsului în caz de urgență; |
| --- | --- |

(h)

pregătirii și răspunsului în caz de urgență;

| (i) | garantării conformității cu legislația din domeniul mediului; |
| --- | --- |

(i)

garantării conformității cu legislația din domeniul mediului;

| (v) | verificarea performanței și luarea de măsuri corective, acordând o atenție deosebită:






  (a) | monitorizării și măsurării (a se vedea, de asemenea, Raportul de referință privind monitorizarea emisiilor în aer și în apă provenite de la instalații IED – ROM); |
| --- | --- | --- |

(v)

verificarea performanței și luarea de măsuri corective, acordând o atenție deosebită:

(a)

monitorizării și măsurării (a se vedea, de asemenea, Raportul de referință privind monitorizarea emisiilor în aer și în apă provenite de la instalații IED – ROM);

| (b) | măsurilor corective și preventive; |
| --- | --- |

(b)

măsurilor corective și preventive;

| (c) | păstrării evidențelor; |
| --- | --- |

(c)

păstrării evidențelor;

| (d) | auditului intern sau extern independent (dacă este posibil), pentru a se stabili dacă SMM este sau nu în conformitate cu dispozițiile prevăzute și dacă a fost pus în aplicare și menținut în mod corespunzător; |
| --- | --- |

(d)

auditului intern sau extern independent (dacă este posibil), pentru a se stabili dacă SMM este sau nu în conformitate cu dispozițiile prevăzute și dacă a fost pus în aplicare și menținut în mod corespunzător;

| (vi) | revizuirea de către conducerea superioară a SMM pentru a se stabili dacă acesta este în continuare adecvat și eficace; |
| --- | --- |

(vi)

revizuirea de către conducerea superioară a SMM pentru a se stabili dacă acesta este în continuare adecvat și eficace;

| (vii) | urmărirea dezvoltării de tehnologii curate; |
| --- | --- |

(vii)

urmărirea dezvoltării de tehnologii curate;

| (viii) | luarea în considerare, atât în etapa de proiectare a instalației, cât și pe durata ciclului său de viață, a efectelor asupra mediului produse de eventuala dezafectare a instalației; |
| --- | --- |

(viii)

luarea în considerare, atât în etapa de proiectare a instalației, cât și pe durata ciclului său de viață, a efectelor asupra mediului produse de eventuala dezafectare a instalației;

| (ix) | efectuarea cu regularitate de evaluări sectoriale comparative; |
| --- | --- |

(ix)

efectuarea cu regularitate de evaluări sectoriale comparative;

| (x) | planul de gestionare a deșeurilor (a se vedea BAT 13). |
| --- | --- |

(x)

planul de gestionare a deșeurilor (a se vedea BAT 13).

În special pentru activitățile din sectorul chimic, BAT prevăd includerea următoarelor elemente în SMM:

| (xi) | la instalațiile sau pe amplasamentele cu mai mulți operatori, instituirea unei convenții care să stabilească rolurile, responsabilitățile și coordonarea procedurilor de operare ale operatorului fiecărei instalații, pentru a se îmbunătăți cooperarea dintre diferiții operatori; |
| --- | --- |

(xi)

la instalațiile sau pe amplasamentele cu mai mulți operatori, instituirea unei convenții care să stabilească rolurile, responsabilitățile și coordonarea procedurilor de operare ale operatorului fiecărei instalații, pentru a se îmbunătăți cooperarea dintre diferiții operatori;

| (xii) | întocmirea de inventare ale fluxurilor de ape uzate și de gaze reziduale (a se vedea BAT 2). |
| --- | --- |

(xii)

întocmirea de inventare ale fluxurilor de ape uzate și de gaze reziduale (a se vedea BAT 2).

În unele cazuri, SMM include următoarele:

| (xiii) | planul de gestionare a mirosului (a se vedea BAT 20); |
| --- | --- |

(xiii)

planul de gestionare a mirosului (a se vedea BAT 20);

| (xiv) | planul de gestionare a zgomotului (a se vedea BAT 22). |
| --- | --- |

(xiv)

planul de gestionare a zgomotului (a se vedea BAT 22).

Aplicabilitate

Domeniul de aplicare (de exemplu, nivelul de detaliere) și natura SMM (de exemplu, standardizat sau nestandardizat) vor fi, în general, corelate cu natura, dimensiunea și complexitatea instalației, precum și cu gama de efecte asupra mediului pe care le-ar putea avea aceasta.

| BAT 2. | Pentru a facilita reducerea emisiilor în apă și în aer și reducerea consumului de apă, BAT constă în întocmirea și menținerea la zi a unui inventar al fluxurilor de ape uzate și de gaze reziduale, care să facă parte din sistemul de management de mediu (a se vedea BAT 1) și să includă toate elementele următoare:






  (i) | informații despre procesele de producție ale substanțelor, inclusiv:






  (a) | ecuații ale reacțiilor chimice care să indice și produsele secundare; |
| --- | --- | --- | --- |

BAT 2.

(i)

informații despre procesele de producție ale substanțelor, inclusiv:

(a)

ecuații ale reacțiilor chimice care să indice și produsele secundare;

| (b) | diagrame de flux simplificate ale proceselor care să indice originea emisiilor; |
| --- | --- |

(b)

diagrame de flux simplificate ale proceselor care să indice originea emisiilor;

| (c) | descrieri ale tehnicilor integrate în proces și ale tratării la sursă a apelor uzate/gazelor reziduale, inclusiv ale performanțelor lor; |
| --- | --- |

(c)

descrieri ale tehnicilor integrate în proces și ale tratării la sursă a apelor uzate/gazelor reziduale, inclusiv ale performanțelor lor;

| (ii) | informații pe cât posibil complete referitoare la caracteristicile fluxurilor de ape reziduale, cum ar fi:






  (a) | valorile medii și variabilitatea debitului, pH-ului, temperaturii și conductivității; |
| --- | --- | --- |

(ii)

informații pe cât posibil complete referitoare la caracteristicile fluxurilor de ape reziduale, cum ar fi:

(a)

valorile medii și variabilitatea debitului, pH-ului, temperaturii și conductivității;

| (b) | concentrația medie și valorile cantităților de poluanți pentru poluanții/parametrii relevanți și variabilitatea acestora (de exemplu: CCO/COT, compuși cu azot, fosfor, metale, săruri, compuși organici specifici); |
| --- | --- |

(b)

concentrația medie și valorile cantităților de poluanți pentru poluanții/parametrii relevanți și variabilitatea acestora (de exemplu: CCO/COT, compuși cu azot, fosfor, metale, săruri, compuși organici specifici);

| (c) | date privind capacitatea de bioeliminare [de exemplu, CBO, raportul CBO/CCO, metoda Zahn-Wellens, potențialul de inhibiție biologică (de exemplu, nitrificarea)]; |
| --- | --- |

(c)

date privind capacitatea de bioeliminare [de exemplu, CBO, raportul CBO/CCO, metoda Zahn-Wellens, potențialul de inhibiție biologică (de exemplu, nitrificarea)];

| (iii) | informații cât mai complete posibil referitoare la caracteristicile fluxurilor de gaze reziduale, cum ar fi:






  (a) | valorile medii și variabilitatea debitului și a temperaturii; |
| --- | --- | --- |

(iii)

informații cât mai complete posibil referitoare la caracteristicile fluxurilor de gaze reziduale, cum ar fi:

(a)

valorile medii și variabilitatea debitului și a temperaturii;

| (b) | concentrația medie și valorile cantităților de poluanți pentru poluanții/parametrii relevanți și variabilitatea acestora (de exemplu, COV, CO, NOX, SOX, clor, acid clorhidric); |
| --- | --- |

(b)

concentrația medie și valorile cantităților de poluanți pentru poluanții/parametrii relevanți și variabilitatea acestora (de exemplu, COV, CO, NOX, SOX, clor, acid clorhidric);

| (c) | inflamabilitatea, limitele de explozie inferioare și superioare, reactivitatea; |
| --- | --- |

(c)

inflamabilitatea, limitele de explozie inferioare și superioare, reactivitatea;

| (d) | prezența altor substanțe care ar putea afecta sistemul de tratare a gazelor reziduale sau siguranța instalației (de exemplu, oxigen, azot, vapori de apă, praf). |
| --- | --- |

(d)

prezența altor substanțe care ar putea afecta sistemul de tratare a gazelor reziduale sau siguranța instalației (de exemplu, oxigen, azot, vapori de apă, praf).

2.   Monitorizare

| BAT 3. | În ceea ce privește emisiile relevante în apă, indicate în inventarul fluxurilor de ape uzate (a se vedea BAT 2), BAT constă în monitorizarea parametrilor-cheie de proces (inclusiv monitorizarea continuă a debitului, pH-ului și temperaturii apelor uzate) în puncte-cheie (de exemplu, la influentul pre-epurării și la influentul epurării finale). |
| --- | --- |

BAT 3.

| BAT 4. | BAT constă în monitorizarea emisiilor în apă în conformitate cu standardele EN, cel puțin cu frecvența minimă indicată mai jos. Dacă nu sunt disponibile standarde EN, BAT prevăd utilizarea standardelor ISO, naționale sau internaționale care garantează obținerea unor date de o calitate științifică echivalentă. |
| --- | --- |

BAT 4.

| Substanță/Parametru | Standard(e) | Frecvență minimă de monitorizare (1)
   (2) |
| --- | --- | --- |
| Carbon organic total (COT) (3) | EN 1484 | Zilnică |
| Consum chimic de oxigen (CCO) (3) | Nu este disponibil niciun standard EN |
| Materii solide totale în suspensie (TMSS) | EN 872 |
| Azot total (NT) (4) | EN 12260 |
| Azot total anorganic (Ninorg) (4) | Diverse standarde EN disponibile |
| Fosfor total (PT) | Diverse standarde EN disponibile |
| Compuși organici halogenați adsorbabili (AOX) | EN ISO 9562 | Lunară |
| Metale | Cr | Diverse standarde EN disponibile |
| Cu |
| Ni |
| Pb |
| Zn |
| Alte metale, dacă este cazul |
| Toxicitate (5) | Icre de pește (Danio rerio) | EN ISO 15088 | Se stabilește pe baza unei evaluări a riscurilor, după o caracterizare inițială |
| Dafnie (Daphnia magna Straus) | EN ISO 6341 |
| Bacterii luminiscente (Vibrio fischeri) | EN ISO 11348–1, EN ISO 11348–2 sau EN ISO 113483 |
| Lintiță (Lemna minor) | EN ISO 20079 |
| Alge | EN ISO 8692, EN ISO 10253 sau EN ISO 10710 |

Substanță/Parametru

Standard(e)

Frecvență minimă de monitorizare (1)
   (2)

Carbon organic total (COT) (3)

EN 1484

Zilnică

Consum chimic de oxigen (CCO) (3)

Nu este disponibil niciun standard EN

Materii solide totale în suspensie (TMSS)

EN 872

Azot total (NT) (4)

EN 12260

Azot total anorganic (Ninorg) (4)

Diverse standarde EN disponibile

Fosfor total (PT)

Diverse standarde EN disponibile

Compuși organici halogenați adsorbabili (AOX)

EN ISO 9562

Lunară

Metale

Cr

Diverse standarde EN disponibile

Cu

Ni

Pb

Zn

Alte metale, dacă este cazul

Toxicitate (5)

Icre de pește (Danio rerio)

EN ISO 15088

Se stabilește pe baza unei evaluări a riscurilor, după o caracterizare inițială

Dafnie (Daphnia magna Straus)

EN ISO 6341

Bacterii luminiscente (Vibrio fischeri)

EN ISO 11348–1, EN ISO 11348–2 sau EN ISO 113483

Lintiță (Lemna minor)

EN ISO 20079

Alge

EN ISO 8692, EN ISO 10253 sau EN ISO 10710

| BAT 5. | BAT constă în monitorizarea periodică a emisiilor difuze de COV în aer provenite din surse relevante, efectuată printr-o combinare corespunzătoare a tehnicilor I-III sau, atunci când se lucrează cu cantități mari de COV, prin utilizarea tehnicilor I, II și III.






  I. | metode de detectare a mirosurilor (de exemplu, cu instrumente portabile în conformitate cu standardul EN 15446) asociate cu curbe de corelare pentru echipamentele esențiale; |
| --- | --- | --- |

BAT 5.

I.

metode de detectare a mirosurilor (de exemplu, cu instrumente portabile în conformitate cu standardul EN 15446) asociate cu curbe de corelare pentru echipamentele esențiale;

| II. | metode de imagistică optică pentru gaze: |
| --- | --- |

II.

metode de imagistică optică pentru gaze:

| III. | calculul emisiilor pe baza factorilor de emisie, validat periodic (de exemplu, o dată la doi ani) prin măsurători. |
| --- | --- |

III.

calculul emisiilor pe baza factorilor de emisie, validat periodic (de exemplu, o dată la doi ani) prin măsurători.

În cazul în care sunt tratate cantități importante de COV, detectarea și cuantificarea emisiilor provenite de la instalații, prin campanii periodice cu tehnici bazate pe absorbția optică, precum LIDAR-ul cu absorbție diferențială (DIAL) sau metoda „
  Solar occultation flux
  ” (cuantificarea fluxului de poluanți prin analiza luminii solare cu un spectroscop în infraroșu pe bază de transformată Fourrier), reprezintă o tehnică utilă complementară tehnicilor I-III.

Descriere

A se vedea secțiunea 6.2.

| BAT 6. | BAT constă în monitorizarea periodică, în conformitate cu standardele EN, a emisiilor de mirosuri provenite din surse relevante. |
| --- | --- |

BAT 6.

Descriere

Emisiile pot fi monitorizate prin olfactometrie dinamică în conformitate cu standardul EN 13725. Monitorizarea emisiilor poate fi completată prin măsurarea/estimarea gradului de expunere la mirosuri sau prin estimarea impactului mirosurilor.

Aplicabilitate

Aplicabilitatea este limitată la cazurile în care este de așteptat să se producă mirosuri neplăcute sau producerea acestora a fost dovedită.

3.   Emisii în apă

3.1   Consumul de apă și producerea de ape uzate

| BAT 7. | Pentru a reduce consumul de apă și producerea de ape uzate, BAT constă în reducerea volumului și/sau a cantității de poluanți a fluxurilor de ape uzate, creșterea gradului de reutilizare a apelor uzate în procesul de producție, precum și recuperarea și reutilizarea materiilor prime. |
| --- | --- |

BAT 7.

3.2   Colectarea și separarea apelor reziduale

| BAT 8. | Pentru a se evita contaminarea apei necontaminate și pentru a se reduce emisiile în apă, BAT constă în separarea fluxurilor de ape reziduale necontaminate de fluxurile de ape reziduale care trebuie tratate. |
| --- | --- |

BAT 8.

Aplicabilitate

Este posibil ca separarea apei de ploaie necontaminate să nu fie fezabilă în cazul sistemelor existente de colectare a apelor reziduale.

| BAT 9. | Pentru a se evita emisiile necontrolate în apă, BAT constă în furnizarea unei capacități-tampon de stocare adecvate pentru apele reziduale produse în condiții diferite de condițiile normale de funcționare, pe baza unei evaluări a riscurilor (care să ia în considerare, de exemplu, natura poluantului, efectele asupra tratării ulterioare și mediul receptor) și în luarea altor măsuri adecvate (de exemplu, controlul, tratarea, reutilizarea). |
| --- | --- |

BAT 9.

Aplicabilitate

Pentru stocarea provizorie a apei de ploaie contaminate este necesară separarea acesteia, care ar putea să nu fie fezabilă în cazul sistemelor existente de colectare a apelor reziduale.

3.3   Epurarea apelor uzate

| BAT 10. | Pentru a reduce emisiile în apă, BAT constă în utilizarea unei strategii integrate de gestionare și epurare a apelor uzate, care include o combinație corespunzătoare de tehnici, în ordinea de prioritate indicată mai jos. |
| --- | --- |

BAT 10.

| | Tehnică | Descriere |
| --- | --- | --- |
| (a) | Tehnici integrate în proces (6) | Tehnici de prevenire sau de reducere a producerii de substanțe care poluează apa |
| (b) | Recuperarea poluanților la sursă (6) | Tehnici de recuperare a poluanților înainte de deversarea acestora în sistemul de colectare a apelor uzate |
| (c) | Pretratarea apelor reziduale (6)
   (7) | Tehnici de reducere a poluanților înainte de epurarea finală a apelor uzate. Pre-epurarea poate fi efectuată la sursă sau aplicată fluxurilor combinate. |
| (d) | Epurarea finală a apelor uzate (8) | Epurarea finală a apelor uzate, de exemplu prin epurare preliminară și primară, epurarea biologică, eliminarea azotului, tehnicile de eliminare a fosforului și/sau de îndepărtare a materiilor solide înainte de deversarea acestora într-un corp de apă receptor |

Tehnică

Descriere

(a)

Tehnici integrate în proces (6)

Tehnici de prevenire sau de reducere a producerii de substanțe care poluează apa

(b)

Recuperarea poluanților la sursă (6)

Tehnici de recuperare a poluanților înainte de deversarea acestora în sistemul de colectare a apelor uzate

(c)

Pretratarea apelor reziduale (6)
   (7)

Tehnici de reducere a poluanților înainte de epurarea finală a apelor uzate. Pre-epurarea poate fi efectuată la sursă sau aplicată fluxurilor combinate.

(d)

Epurarea finală a apelor uzate (8)

Epurarea finală a apelor uzate, de exemplu prin epurare preliminară și primară, epurarea biologică, eliminarea azotului, tehnicile de eliminare a fosforului și/sau de îndepărtare a materiilor solide înainte de deversarea acestora într-un corp de apă receptor

Descriere

Strategia integrată de gestionare și epurare a apelor uzate se bazează pe inventarul fluxurilor de ape uzate (a se vedea BAT 2).

Nivelurile de emisie asociate BAT (BAT-AEL): A se vedea secțiunea 3.4.

| BAT 11. | În scopul reducerii emisiilor în apă, BAT constă în epurarea în prealabil prin tehnici adecvate a apelor uzate care conțin poluanți imposibil de tratat în mod adecvat la epurarea finală a apelor uzate. |
| --- | --- |

BAT 11.

Descriere

Epurarea prealabilă a apelor uzate face parte dintr-o strategie integrată de gestionare și epurare a apelor uzate (a se vedea BAT 10) și este, în general, necesară pentru:

| — | a proteja stația de epurare finală a apelor uzate (de exemplu, protecția unei stații de epurare biologică împotriva compușilor inhibatori sau toxici); |
| --- | --- |

—

a proteja stația de epurare finală a apelor uzate (de exemplu, protecția unei stații de epurare biologică împotriva compușilor inhibatori sau toxici);

| — | a elimina compușii care sunt reduși suficient în timpul epurării finale (de exemplu, compușii toxici, compușii organici cu biodegradabilitate redusă/nebiodegradabili, compușii organici care sunt prezenți în concentrații mari sau metalele, în timpul epurării biologice); |
| --- | --- |

—

a elimina compușii care sunt reduși suficient în timpul epurării finale (de exemplu, compușii toxici, compușii organici cu biodegradabilitate redusă/nebiodegradabili, compușii organici care sunt prezenți în concentrații mari sau metalele, în timpul epurării biologice);

| — | a elimina compușii care, în caz contrar, sunt eliminați în aer din sistemul de colectare sau în timpul epurării finale (de exemplu, compușii organici volatili halogenați, benzenul); |
| --- | --- |

—

a elimina compușii care, în caz contrar, sunt eliminați în aer din sistemul de colectare sau în timpul epurării finale (de exemplu, compușii organici volatili halogenați, benzenul);

| — | a elimina compușii care au alte efecte negative (de exemplu, corodarea echipamentelor; reacția nedorită cu alte substanțe; contaminarea nămolului de la epurarea apelor uzate). |
| --- | --- |

—

a elimina compușii care au alte efecte negative (de exemplu, corodarea echipamentelor; reacția nedorită cu alte substanțe; contaminarea nămolului de la epurarea apelor uzate).

În general, pre-epurarea se efectuează cât mai aproape posibil de sursă, pentru a se evita diluarea, în special a metalelor. Uneori, fluxurile de ape uzate cu caracteristici adecvate pot fi separate și colectate pentru a li se aplica o tratare combinată specifică.

| BAT 12. | În vederea reducerii emisiilor în apă, BAT constă în utilizarea unei combinații adecvate a tehnicilor de epurare finală a apelor uzate. |
| --- | --- |

BAT 12.

Descriere

Epurarea finală a apelor uzate se efectuează în cadrul unei strategii integrate de gestionare și epurare a apelor uzate (a se vedea BAT 10).

În funcție de poluant, tehnicile adecvate de epurare finală a apelor uzate includ următoarele:

| | Tehnică (9) | Poluanți tipici reduși | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- | --- |
| Tratare preliminară și primară |
| (a) | Stabilizare | Toți poluanții | General aplicabilă. |
| (b) | Neutralizare | Acizi, substanțe alcaline |
| (c) | Separare fizică, de exemplu prin filtre, site, separatoare de nisip, separatoare de grăsimi sau rezervoare de decantare primară | Particule solide în suspensie, ulei/grăsime |
| Epurare biologică (tratarea secundară), de exemplu |
| (d) | Proces cu nămol activ | Compuși organici biodegradabili | General aplicabilă. |
| (e) | Bioreactor cu membrană |
| Eliminarea azotului |
| (f) | Nitrificare/denitrificare | Azot total, amoniac | Este posibil ca nitrificarea să nu fie fezabilă în cazul unor concentrații ridicate de cloruri (și anume, de circa 10 g/l) și cu condiția ca beneficiile ecologice să nu justifice reducerea concentrației de cloruri înainte de nitrificare.
  Nu este aplicabilă atunci când tratarea finală nu include o epurare biologică. |
| Eliminarea fosforului |
| (g) | Precipitare chimică | Fosfor | General aplicabilă. |
| Eliminarea finală a materiilor solide |
| (h) | Coagulare și floculare | Solide în suspensie | General aplicabilă. |
| (i) | Sedimentare |
| (j) | Filtrare (de exemplu, filtrare cu nisip, microfiltrare, ultrafiltrare) |
| (k) | Flotație |

Tehnică (9)

Poluanți tipici reduși

Aplicabilitate

Tratare preliminară și primară

(a)

Stabilizare

Toți poluanții

General aplicabilă.

(b)

Neutralizare

Acizi, substanțe alcaline

(c)

Separare fizică, de exemplu prin filtre, site, separatoare de nisip, separatoare de grăsimi sau rezervoare de decantare primară

Particule solide în suspensie, ulei/grăsime

Epurare biologică (tratarea secundară), de exemplu

(d)

Proces cu nămol activ

Compuși organici biodegradabili

General aplicabilă.

(e)

Bioreactor cu membrană

Eliminarea azotului

(f)

Nitrificare/denitrificare

Azot total, amoniac

Este posibil ca nitrificarea să nu fie fezabilă în cazul unor concentrații ridicate de cloruri (și anume, de circa 10 g/l) și cu condiția ca beneficiile ecologice să nu justifice reducerea concentrației de cloruri înainte de nitrificare.

Nu este aplicabilă atunci când tratarea finală nu include o epurare biologică.

Eliminarea fosforului

(g)

Precipitare chimică

Fosfor

General aplicabilă.

Eliminarea finală a materiilor solide

(h)

Coagulare și floculare

Solide în suspensie

General aplicabilă.

(i)

Sedimentare

(j)

Filtrare (de exemplu, filtrare cu nisip, microfiltrare, ultrafiltrare)

(k)

Flotație

3.4   Niveluri de emisie asociate BAT pentru emisiile în apă

Nivelurile de emisie asociate BAT (BAT-AEL) pentru emisiile în apă indicate în tabelul 1, tabelul 2 și tabelul 3 se aplică evacuărilor directe într-un corp de apă provenite de la:

| (i) | activitățile specificate la punctul 4 din anexa I la Directiva 2010/75/UE; |
| --- | --- |

(i)

activitățile specificate la punctul 4 din anexa I la Directiva 2010/75/UE;

| (ii) | instalațiile de epurare independentă a apelor uzate menționate la punctul 6.11 din anexa I la Directiva 2010/75/UE, cu condiția ca principala cantitate de poluanți să provină de la activitățile specificate la punctul 4 din anexa I la Directiva 2010/75/UE; |
| --- | --- |

(ii)

instalațiile de epurare independentă a apelor uzate menționate la punctul 6.11 din anexa I la Directiva 2010/75/UE, cu condiția ca principala cantitate de poluanți să provină de la activitățile specificate la punctul 4 din anexa I la Directiva 2010/75/UE;

| (iii) | epurarea combinată a apelor uzate cu origine diferită, cu condiția ca principala cantitate de poluanți să provină de la activitățile specificate la punctul 4 din anexa I la Directiva 2010/75/UE. |
| --- | --- |

(iii)

epurarea combinată a apelor uzate cu origine diferită, cu condiția ca principala cantitate de poluanți să provină de la activitățile specificate la punctul 4 din anexa I la Directiva 2010/75/UE.

BAT-AEL pentru emisiile în apă se aplică la punctul în care emisiile ies din instalație.

Tabelul 1

BAT-AEL pentru emisiile directe de COT, CCO și TMSS într-un corp de apă receptor

| Parametru | BAT-AEL
  (media anuală) | Condiții |
| --- | --- | --- |
| Carbon organic total (COT) (10)
   (11) | 10–33 mg/l (12)
   (13)
   (14)
   (15) | BAT-AEL se aplică în cazul în care emisiile depășesc 3,3 t/an. |
| Consum chimic de oxigen (CCO) (10)
   (11) | 30–100 mg/l (12)
   (13)
   (14)
   (15) | BAT-AEL se aplică dacă emisiile depășesc 10 t/an. |
| Materii solide totale în suspensie (TMSS) | 5,0–35 mg/l (16)
   (17) | BAT-AEL se aplică dacă emisiile depășesc 3,5 t/an. |

Parametru

BAT-AEL

(media anuală)

Condiții

Carbon organic total (COT) (10)
   (11)

10–33 mg/l (12)
   (13)
   (14)
   (15)

BAT-AEL se aplică în cazul în care emisiile depășesc 3,3 t/an.

Consum chimic de oxigen (CCO) (10)
   (11)

30–100 mg/l (12)
   (13)
   (14)
   (15)

BAT-AEL se aplică dacă emisiile depășesc 10 t/an.

Materii solide totale în suspensie (TMSS)

5,0–35 mg/l (16)
   (17)

BAT-AEL se aplică dacă emisiile depășesc 3,5 t/an.

Tabelul 2

BAT-AEL pentru emisiile directe de nutrienți într-un corp de apă receptor

| Parametru | BAT-AEL
  (media anuală) | Condiții |
| --- | --- | --- |
| Azot total (NT) (18) | 5,0-25 mg/l (19)
   (20) | BAT-AEL se aplică dacă emisiile depășesc 2,5 t/an. |
| Azot anorganic total (Ninorg) (18) | 5,0-20 mg/l (19)
   (20) | BAT-AEL se aplică dacă emisiile depășesc 2,0 t/an. |
| Fosfor total (PT). | 0,50-3,0 mg/l (21) | BAT-AEL se aplică dacă emisiile depășesc 300 kg/an. |

Parametru

BAT-AEL

(media anuală)

Condiții

Azot total (NT) (18)

5,0-25 mg/l (19)
   (20)

BAT-AEL se aplică dacă emisiile depășesc 2,5 t/an.

Azot anorganic total (Ninorg) (18)

5,0-20 mg/l (19)
   (20)

BAT-AEL se aplică dacă emisiile depășesc 2,0 t/an.

Fosfor total (PT).

0,50-3,0 mg/l (21)

BAT-AEL se aplică dacă emisiile depășesc 300 kg/an.

Tabelul 3

BAT-AEL pentru emisiile directe de AOX și metale într-un corp de apă receptor

| Parametru | BAT-AEL
  (media anuală) | Condiții |
| --- | --- | --- |
| Compuși organici halogenați adsorbabili (AOX) | 0,20–1,0 mg/l (22)
   (23) | BAT-AEL se aplică dacă emisiile depășesc 100 kg/an. |
| Crom (exprimat ca Cr) | 5,0–25 μg/l (24)
   (25)
   (26)
   (27) | BAT-AEL se aplică dacă emisiile depășesc 2,5 kg/an. |
| Cupru (exprimat ca Cu) | 5,0–50 μg/l (24)
   (25)
   (26)
   (28) | BAT-AEL se aplică dacă emisiile depășesc 5,0 kg/an. |
| Nichel (exprimat ca Ni) | 5,0–50 μg/l (24)
   (25)
   (26) | BAT-AEL se aplică dacă emisiile depășesc 5,0 kg/an. |
| Zinc (exprimat ca Zn) | 20–300 μg/l (24)
   (25)
   (26)
   (29) | BAT-AEL se aplică dacă emisiile depășesc 30 kg/an. |

Parametru

BAT-AEL

(media anuală)

Condiții

Compuși organici halogenați adsorbabili (AOX)

0,20–1,0 mg/l (22)
   (23)

BAT-AEL se aplică dacă emisiile depășesc 100 kg/an.

Crom (exprimat ca Cr)

5,0–25 μg/l (24)
   (25)
   (26)
   (27)

BAT-AEL se aplică dacă emisiile depășesc 2,5 kg/an.

Cupru (exprimat ca Cu)

5,0–50 μg/l (24)
   (25)
   (26)
   (28)

BAT-AEL se aplică dacă emisiile depășesc 5,0 kg/an.

Nichel (exprimat ca Ni)

5,0–50 μg/l (24)
   (25)
   (26)

BAT-AEL se aplică dacă emisiile depășesc 5,0 kg/an.

Zinc (exprimat ca Zn)

20–300 μg/l (24)
   (25)
   (26)
   (29)

BAT-AEL se aplică dacă emisiile depășesc 30 kg/an.

Monitorizarea aferentă este prevăzută în BAT 4.

4.   Deșeuri

| BAT 13. | În scopul prevenirii sau, atunci când acest lucru nu este posibil, reducerii cantității de deșeuri trimise spre eliminare, BAT constă în elaborarea și aplicarea unui plan de gestionare a deșeurilor în cadrul sistemului de management de mediu (a se vedea BAT 1) care să asigure, în ordinea priorității, prevenirea, pregătirea pentru reutilizare, reciclarea sau recuperarea în alt mod a deșeurilor. |
| --- | --- |

BAT 13.

| BAT 14. | Pentru a reduce volumul de nămol de epurare care necesită o tratare ulterioară sau care trebuie eliminat și pentru a limita posibilul impact al acestuia asupra mediului, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile enumerate mai jos sau a unei combinații a acestora. |
| --- | --- |

BAT 14.

| | Tehnică | Descriere | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- | --- |
| (a) | Condiționare | Condiționare chimică (și anume, adăugarea de coagulanți și/sau agenți de floculare) sau condiționarea termică (și anume, încălzire) pentru a îmbunătăți condițiile din timpul îngroșării/deshidratării nămolului. | Nu se poate aplica nămolurilor anorganice. Necesitatea condiționării depinde de proprietățile nămolului și de echipamentele de îngroșare/deshidratare utilizate. |
| (b) | Îngroșare/deshidratare | Îngroșarea poate fi realizată prin sedimentare, centrifugare, flotație, curele cu gravitație sau tambururi rotative. Deshidratararea poate fi realizată prin filtre-prese cu curele sau filtre-presă cu plăci. | General aplicabilă. |
| (c) | Stabilizare | Stabilizarea nămolului include tratarea chimică, tratarea termică, digestia aerobă sau digestia anaerobă. | Nu se poate aplica nămolurilor anorganice. Nu se poate aplica manipulării de scurtă durată anterioare tratării finale. |
| (d) | Uscare | Nămolul este uscat prin contact direct sau indirect cu o sursă de căldură. | Nu se aplică în cazurile în care nu există căldură reziduală sau aceasta nu poate fi utilizată. |

Tehnică

Descriere

Aplicabilitate

(a)

Condiționare

Condiționare chimică (și anume, adăugarea de coagulanți și/sau agenți de floculare) sau condiționarea termică (și anume, încălzire) pentru a îmbunătăți condițiile din timpul îngroșării/deshidratării nămolului.

Nu se poate aplica nămolurilor anorganice. Necesitatea condiționării depinde de proprietățile nămolului și de echipamentele de îngroșare/deshidratare utilizate.

(b)

Îngroșare/deshidratare

Îngroșarea poate fi realizată prin sedimentare, centrifugare, flotație, curele cu gravitație sau tambururi rotative. Deshidratararea poate fi realizată prin filtre-prese cu curele sau filtre-presă cu plăci.

General aplicabilă.

(c)

Stabilizare

Stabilizarea nămolului include tratarea chimică, tratarea termică, digestia aerobă sau digestia anaerobă.

Nu se poate aplica nămolurilor anorganice. Nu se poate aplica manipulării de scurtă durată anterioare tratării finale.

(d)

Uscare

Nămolul este uscat prin contact direct sau indirect cu o sursă de căldură.

Nu se aplică în cazurile în care nu există căldură reziduală sau aceasta nu poate fi utilizată.

5.   Emisii în aer

5.1.   Colectarea gazelor reziduale

| BAT 15. | Pentru a facilita recuperarea compușilor și reducerea emisiilor în aer, BAT constă în izolarea prin închidere a surselor de emisie și în tratarea emisiilor, dacă este posibil. |
| --- | --- |

BAT 15.

Aplicabilitate

Aplicabilitatea poate fi limitată din considerente legate de operabilitate (accesul la echipamente), siguranță (evitarea concentrațiilor apropiate de limita inferioară de explozie) și sănătate (dacă operatorul trebuie să aibă acces la incintă).

5.2.   Tratarea gazelor reziduale

| BAT 16. | Pentru a reduce emisiile în aer, BAT constă în utilizarea unei strategii integrate de gestionare și de tratare a gazelor reziduale care include tehnici de tratare a gazelor reziduale integrate în proces. |
| --- | --- |

BAT 16.

Descriere

Strategia integrată de gestionare și tratare a gazelor reziduale se bazează pe inventarul fluxurilor de gaze reziduale (a se vedea BAT 2), acordând prioritate tehnicilor integrate în proces.

5.3.   Arderea cu flacără deschisă

| BAT 17. | Pentru a preveni emisiile în aer de la facle, BAT constă în folosirea faclelor numai din motive de siguranță sau pentru condiții operaționale excepționale (de exemplu, porniri, opriri), utilizând una dintre tehnicile indicate mai jos. |
| --- | --- |

BAT 17.

| | Tehnică | Descriere | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- | --- |
| (a) | Proiectarea corectă a instalației | Aceasta include furnizarea unui sistem de recuperare a gazului cu o capacitate suficientă și utilizarea de supape de înaltă integritate. | General aplicabilă la instalațiile noi. Sistemele de recuperare a gazului pot fi modernizate în unitățile existente |
| (b) | Gestionarea instalației | Aceasta include garantarea echilibrului sistemul de gaze de combustibil și utilizarea unui control avansat al proceselor. | General aplicabilă. |

Tehnică

Descriere

Aplicabilitate

(a)

Proiectarea corectă a instalației

Aceasta include furnizarea unui sistem de recuperare a gazului cu o capacitate suficientă și utilizarea de supape de înaltă integritate.

General aplicabilă la instalațiile noi. Sistemele de recuperare a gazului pot fi modernizate în unitățile existente

(b)

Gestionarea instalației

Aceasta include garantarea echilibrului sistemul de gaze de combustibil și utilizarea unui control avansat al proceselor.

General aplicabilă.

| BAT 18. | Pentru a reduce emisiile în aer de la facle în situațiile în care arderea cu flacără deschisă este inevitabilă, BAT constă în utilizarea uneia sau ambelor tehnici de mai jos. |
| --- | --- |

BAT 18.

| | Tehnică | Descriere | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- | --- |
| (a) | Conceperea corectă a dispozitivelor de ardere cu flacără deschisă | Optimizarea înălțimii, a presiunii, a asistenței prin abur, aer sau gaz, a tipului gurii de ardere (fie închis, fie protejat) etc., pentru a permite operarea fără fum și în condiții fiabile și a asigura o ardere eficientă a gazelor în exces. | Aplicabilă faclelor noi. La instalațiile existente aplicabilitatea poate fi limitată în funcție, de exemplu, de durata disponibilă în acest scop în cursul procesului de întreținere a instalației. |
| (b) | Monitorizarea și înregistrarea datelor în cadrul gestionării faclelor | Monitorizarea continuă a gazului trimis la arderea cu flacără deschisă, măsurări ale fluxului de gaz și estimări ale altor parametri [(de exemplu, compoziția, puterea calorică, raportul de asistență, viteza, debitul gazului de purjare, emisiile poluante) (de exemplu, NOX, CO, hidrocarburi, zgomot)]. În general, înregistrarea evenimentelor de ardere cu flacără deschisă include date despre compoziția și cantitatea estimate/măsurate ale gazului de ardere cu flacără deschisă și durata operațiunii. Înregistrarea permite cuantificarea emisiilor și prevenirea eventuală a unor viitoare evenimente de ardere cu flacără deschisă. | General aplicabilă. |

Tehnică

Descriere

Aplicabilitate

(a)

Conceperea corectă a dispozitivelor de ardere cu flacără deschisă

Optimizarea înălțimii, a presiunii, a asistenței prin abur, aer sau gaz, a tipului gurii de ardere (fie închis, fie protejat) etc., pentru a permite operarea fără fum și în condiții fiabile și a asigura o ardere eficientă a gazelor în exces.

Aplicabilă faclelor noi. La instalațiile existente aplicabilitatea poate fi limitată în funcție, de exemplu, de durata disponibilă în acest scop în cursul procesului de întreținere a instalației.

(b)

Monitorizarea și înregistrarea datelor în cadrul gestionării faclelor

Monitorizarea continuă a gazului trimis la arderea cu flacără deschisă, măsurări ale fluxului de gaz și estimări ale altor parametri [(de exemplu, compoziția, puterea calorică, raportul de asistență, viteza, debitul gazului de purjare, emisiile poluante) (de exemplu, NOX, CO, hidrocarburi, zgomot)]. În general, înregistrarea evenimentelor de ardere cu flacără deschisă include date despre compoziția și cantitatea estimate/măsurate ale gazului de ardere cu flacără deschisă și durata operațiunii. Înregistrarea permite cuantificarea emisiilor și prevenirea eventuală a unor viitoare evenimente de ardere cu flacără deschisă.

General aplicabilă.

5.4.   Emisii difuze de COV

| BAT 19. | În scopul prevenirii sau, dacă acest lucru nu este posibil, a reducerii emisiile difuze de COV în aer, BAT constă în utilizarea unei combinații a tehnicilor indicate mai jos. |
| --- | --- |

BAT 19.

| | Tehnică | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- |
| Tehnici legate de proiectarea instalațiilor |
| (a) | Limitarea numărului surselor de emisii potențiale | Aplicabilitatea poate fi limitată în cazul instalațiilor existente, din cauza cerințelor legate de operabilitate. |
| (b) | Maximizarea caracteristicilor inerente procesului de izolare |
| (c) | Selectarea unui echipament cu integritate ridicată (a se vedea descrierea de la secțiunea 6.2) |
| (d) | Facilitarea activităților de întreținere prin asigurarea accesului la echipamente potențial neetanșe |
| Tehnici legate de construcția, asamblarea și punerea în funcțiune a instalației/echipamentelor |
| (e) | Asigurarea unor proceduri bine definite și cuprinzătoare de construcție și asamblare a instalației/echipamentelor. Aceasta include utilizarea tensiunii garniturii de etanșare proiectate pentru îmbinarea cu flanșă (a se vedea descrierea de la secțiunea 6.2) | General aplicabilă. |
| (f) | Asigurarea unor proceduri solide de punere în funcțiune și transfer al instalației/echipamentelor în conformitate cu cerințele de proiectare |
| Tehnici legate de funcționarea instalațiilor |
| (g) | Asigurarea unei bune întrețineri și a înlocuirii la timp a echipamentelor | General aplicabilă. |
| (h) | Utilizarea unui program de detectare și de reparare a scurgerilor în funcție de riscuri (LDAR) (a se vedea descrierea de la secțiunea 6.2) |
| (i) | Prevenirea, în limite rezonabile, a emisiilor difuze de COV, colectarea la sursă și tratarea acestora. |

Tehnică

Aplicabilitate

Tehnici legate de proiectarea instalațiilor

(a)

Limitarea numărului surselor de emisii potențiale

Aplicabilitatea poate fi limitată în cazul instalațiilor existente, din cauza cerințelor legate de operabilitate.

(b)

Maximizarea caracteristicilor inerente procesului de izolare

(c)

Selectarea unui echipament cu integritate ridicată (a se vedea descrierea de la secțiunea 6.2)

(d)

Facilitarea activităților de întreținere prin asigurarea accesului la echipamente potențial neetanșe

Tehnici legate de construcția, asamblarea și punerea în funcțiune a instalației/echipamentelor

(e)

Asigurarea unor proceduri bine definite și cuprinzătoare de construcție și asamblare a instalației/echipamentelor. Aceasta include utilizarea tensiunii garniturii de etanșare proiectate pentru îmbinarea cu flanșă (a se vedea descrierea de la secțiunea 6.2)

General aplicabilă.

(f)

Asigurarea unor proceduri solide de punere în funcțiune și transfer al instalației/echipamentelor în conformitate cu cerințele de proiectare

Tehnici legate de funcționarea instalațiilor

(g)

Asigurarea unei bune întrețineri și a înlocuirii la timp a echipamentelor

General aplicabilă.

(h)

Utilizarea unui program de detectare și de reparare a scurgerilor în funcție de riscuri (LDAR) (a se vedea descrierea de la secțiunea 6.2)

(i)

Prevenirea, în limite rezonabile, a emisiilor difuze de COV, colectarea la sursă și tratarea acestora.

Monitorizarea aferentă este prevăzută la BAT 5.

5.5.   Emisiile de mirosuri

| BAT 20. | În scopul prevenirii sau, atunci când acest lucru nu este posibil, a reducerii emisiilor de mirosuri, BAT constă în elaborarea, punerea în aplicare și revizuirea cu regularitate a unui plan de gestionare a mirosului, în cadrul sistemului de management de mediu (a se vedea BAT 1), care include toate elementele de mai jos:






  (i) | un protocol care să conțină măsuri și un calendar corespunzător; |
| --- | --- | --- |

BAT 20.

(i)

un protocol care să conțină măsuri și un calendar corespunzător;

| (ii) | un protocol pentru monitorizarea mirosurilor; |
| --- | --- |

(ii)

un protocol pentru monitorizarea mirosurilor;

| (iii) | un protocol pentru răspunsul în caz de identificare a incidentelor care provoacă mirosuri; |
| --- | --- |

(iii)

un protocol pentru răspunsul în caz de identificare a incidentelor care provoacă mirosuri;

| (iv) | un program de prevenire și reducere a mirosurilor conceput pentru a identifica sursa (sursele) acestora, a măsura/estima gradul de expunere la mirosuri, a caracteriza contribuțiile surselor și a aplica măsuri de prevenire și/sau de reducere. |
| --- | --- |

(iv)

un program de prevenire și reducere a mirosurilor conceput pentru a identifica sursa (sursele) acestora, a măsura/estima gradul de expunere la mirosuri, a caracteriza contribuțiile surselor și a aplica măsuri de prevenire și/sau de reducere.

Monitorizarea aferentă este prevăzută la BAT 6.

Aplicabilitate

Aplicabilitatea este limitată la cazurile în care mirosurile neplăcute pot fi prevăzute sau în care existența acestora poate fi dovedită.

| BAT 21. | În vederea prevenirii sau, dacă acest lucru nu este posibil, a reducerii emisiilor de mirosuri provenite din colectarea și tratarea apelor reziduale și din tratarea nămolului, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora. |
| --- | --- |

BAT 21.

| | Tehnică | Descriere | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- | --- |
| (a) | Reducerea la minimum a duratei de reținere | Reducerea la minimum a duratei de reținere a apelor reziduale și a nămolului în sistemele de colectare și de depozitare, în special în condiții anaerobe. | Aplicabilitatea poate fi limitată în cazul sistemelor de colectare și de depozitare existente. |
| (b) | Tratare chimică | Utilizarea de produse chimice pentru a distruge compușii mirositori sau pentru a limita formarea acestora (de exemplu, oxidarea sau precipitarea de hidrogen sulfurat). | General aplicabilă. |
| (c) | Optimizarea epurării aerobe. | Aceasta poate include:






  (i) | controlul conținutului de oxigen; |

Tehnică

Descriere

Aplicabilitate

(a)

Reducerea la minimum a duratei de reținere

Reducerea la minimum a duratei de reținere a apelor reziduale și a nămolului în sistemele de colectare și de depozitare, în special în condiții anaerobe.

Aplicabilitatea poate fi limitată în cazul sistemelor de colectare și de depozitare existente.

(b)

Tratare chimică

Utilizarea de produse chimice pentru a distruge compușii mirositori sau pentru a limita formarea acestora (de exemplu, oxidarea sau precipitarea de hidrogen sulfurat).

General aplicabilă.

(c)

Optimizarea epurării aerobe.

Aceasta poate include:

(i)

controlul conținutului de oxigen;

| (ii) | întreținerea frecventă a sistemului de aerisire; |
| --- | --- |

(ii)

întreținerea frecventă a sistemului de aerisire;

| (iii) | utilizarea de oxigen pur; |
| --- | --- |

(iii)

utilizarea de oxigen pur;

| (iv) | eliminarea spumei din rezervoare. |
| --- | --- |

(iv)

eliminarea spumei din rezervoare.

General aplicabilă.

(d)

Amplasarea în spații închise

Acoperirea sau amplasarea în spații închise a instalațiilor de colectare și tratare a apelor reziduale și a nămolului pentru a se colecta gazele reziduale urât mirositoare în vederea tratării ulterioare.

General aplicabilă.

(e)

Tratare la sfârșit de proces

Aceasta poate include:

| (i) | epurarea biologică; |
| --- | --- |

(i)

epurarea biologică;

| (ii) | oxidarea termică |
| --- | --- |

(ii)

oxidarea termică

Epurarea biologică se poate aplica numai compușilor care sunt ușor solubili în apă și bioeliminabili.

5.6.   Emisii de zgomot

| BAT 22. | În scopul prevenirii sau, dacă acest lucru nu este posibil, a reducerii emisiilor de zgomot, BAT constă în elaborarea și punerea în aplicare a unui plan de gestionare a zgomotului, care face parte din sistemul de management de mediu (a se vedea BAT 1) și care include toate elementele de mai jos:






  (i) | un protocol care să conțină măsuri și un calendar corespunzător; |
| --- | --- | --- |

BAT 22.

(i)

un protocol care să conțină măsuri și un calendar corespunzător;

| (ii) | un protocol pentru monitorizarea zgomotului; |
| --- | --- |

(ii)

un protocol pentru monitorizarea zgomotului;

| (iii) | un protocol pentru răspunsul în caz de identificare a incidentelor care provoacă zgomot; |
| --- | --- |

(iii)

un protocol pentru răspunsul în caz de identificare a incidentelor care provoacă zgomot;

| (iv) | un program de prevenire și reducere a zgomotului destinat să identifice sursa (sursele), să măsoare/estimeze expunerea la zgomot, să caracterizeze contribuțiile surselor și să pună în aplicare măsuri de prevenire și/sau de reducere. |
| --- | --- |

(iv)

un program de prevenire și reducere a zgomotului destinat să identifice sursa (sursele), să măsoare/estimeze expunerea la zgomot, să caracterizeze contribuțiile surselor și să pună în aplicare măsuri de prevenire și/sau de reducere.

Aplicabilitate

Aplicabilitatea este limitată la cazurile în care problemele de zgomot pot fi prevăzute sau au fost dovedite.

| BAT 23. | În scopul prevenirii sau, dacă acest lucru nu este posibil, a reducerii emisiilor de zgomot, BAT constă în utilizarea uneia dintre tehnicile indicate mai jos sau a unei combinații a acestora. |
| --- | --- |

BAT 23.

| | Tehnică | Descriere | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- | --- |
| (a) | Amplasarea corespunzătoare a echipamentelor și clădirilor | Creșterea distanței dintre emițător și receptor și utilizarea construcțiilor ca ecrane împotriva zgomotului. | În cazul instalațiilor existente, reamplasarea echipamentelor poate fi limitată de lipsa de spațiu sau de costurile excesive. |
| (b) | Măsuri operaționale | Sunt incluse aici:






  (i) | îmbunătățirea inspecției și a mentenanței echipamentelor; |

Tehnică

Descriere

Aplicabilitate

(a)

Amplasarea corespunzătoare a echipamentelor și clădirilor

Creșterea distanței dintre emițător și receptor și utilizarea construcțiilor ca ecrane împotriva zgomotului.

În cazul instalațiilor existente, reamplasarea echipamentelor poate fi limitată de lipsa de spațiu sau de costurile excesive.

(b)

Măsuri operaționale

Sunt incluse aici:

(i)

îmbunătățirea inspecției și a mentenanței echipamentelor;

| (ii) | închiderea ușilor și a ferestrelor din zonele închise, dacă este posibil; |
| --- | --- |

(ii)

închiderea ușilor și a ferestrelor din zonele închise, dacă este posibil;

| (iii) | exploatarea echipamentului de către personal cu experiență; |
| --- | --- |

(iii)

exploatarea echipamentului de către personal cu experiență;

| (iv) | evitarea activităților generatoare de zgomot în timpul nopții, dacă este posibil; |
| --- | --- |

(iv)

evitarea activităților generatoare de zgomot în timpul nopții, dacă este posibil;

| (v) | dispoziții pentru controlul zgomotului în cursul activităților de întreținere. |
| --- | --- |

(v)

dispoziții pentru controlul zgomotului în cursul activităților de întreținere.

General aplicabilă.

(c)

Echipamente silențioase

Acestea includ compresoare, pompe și facle silențioase.

Se poate aplica numai dacă echipamentul este nou sau înlocuit.

(d)

Echipamente de control al zgomotului

Acestea includ:

| (i) | reductoare de zgomot; |
| --- | --- |

(i)

reductoare de zgomot;

| (ii) | izolarea echipamentelor; |
| --- | --- |

(ii)

izolarea echipamentelor;

| (iii) | amplasarea în spații închise a echipamentelor care produc zgomot; |
| --- | --- |

(iii)

amplasarea în spații închise a echipamentelor care produc zgomot;

| (iv) | izolarea fonică a clădirilor. |
| --- | --- |

(iv)

izolarea fonică a clădirilor.

Aplicabilitatea poate fi limitată din cauza cerințelor de spațiu (în cazul instalațiilor existente) și a aspectelor legate de sănătate și de siguranță.

(e)

Reducerea zgomotului

Introducerea unor bariere între emitenți și receptori (de exemplu, pereți de protecție, rambleuri și clădiri).

Se aplică numai la instalațiile existente, deoarece această tehnică ar trebui să devină inutilă ca urmare a proiectării instalațiilor noi. În cazul instalațiilor existente, introducerea unor bariere ar putea fi restricționată de lipsa de spațiu.

6.   Descrierea tehnicilor

6.1.   Epurarea apelor uzate

| Tehnică | Descriere |
| --- | --- |
| Proces cu nămol activ | Oxidarea biologică a substanțelor organice dizolvate de oxigenul produs de metabolismul microorganismelor. În prezența oxigenului dizolvat (injectat ca aer sau ca oxigen pur) componentele organice se mineralizează în dioxid de carbon și apă sau sunt transformate în alți metaboliți și biomasă (și anume, nămol activ). Microorganismele sunt menținute în suspensie în apele uzate și întregul amestec este aerat în mod mecanic. Amestecul de nămol activ este trimis către o instalație de separare de unde nămolul este reciclat către rezervorul de aerare. |
| Nitrificare/denitrificare | Proces în două etape, care este, de obicei, integrat în instalațiile de epurare biologică a apelor uzate. Prima etapă constă în nitrificarea aerobă, în cursul căreia microorganismele oxidează amoniul (NH4
  +) în nitritul intermediar (NO2
  –), care este oxidat în continuare în nitrat (NO3
  –). În etapa ulterioară de denitrificare în lipsa oxigenului, microorganismele reduc prin reacții chimice azotul în azot gazos. |
| Precipitare chimică | Transformarea unei substanțe poluante dizolvate într-un compus insolubili prin adăugarea de coagulanți chimici. Ulterior, precipitații solizi formați sunt separați prin sedimentare, flotație cu aer sau filtrare. Dacă este necesar, această etapă poate fi continuată cu o microfiltrare sau o ultrafiltrare. Pentru precipitarea fosforului se folosesc ioni metalici polivalenți (de exemplu, calciu, aluminiu, fier). |
| Coagulare și floculare | Coagularea și flocularea sunt utilizate pentru a separa particulele solide în suspensie din apa reziduală și se realizează adesea în etape succesive. Coagularea se realizează prin adăugarea de coagulanți cu sarcini opuse celor ale particulelor solide în suspensie. Flocularea se realizează prin adăugarea de polimeri, astfel încât aglomerările de particule de microflocoane le determină să se grupeze pentru a produce flocoane de dimensiuni mai mari. |
| Stabilizare | Echilibrarea fluxurilor și a încărcărilor de poluanți la locul de intrare în epurarea finală a apelor uzate prin utilizarea rezervoarelor centrale. Stabilizarea poate fi descentralizată sau efectuată cu ajutorul altor tehnici de gestionare. |
| Filtrare | Separarea particulelor solide prezente în apele reziduale prin trecerea acestora printr-un mediu poros, de exemplu, filtrarea cu nisip, microfiltrarea sau ultrafiltrarea. |
| Flotație | Separarea particulelor solide sau a componentelor lichide prezente în apele reziduale prin captarea lor în bule fine de gaz, în general aer. Particulele plutesc și se acumulează la suprafața apei, fiind colectate cu ajutorul unor separatoare. |
| Bioreactor cu membrană | O combinație de tratare a nămolului activ și de filtrare prin membrană. Sunt utilizate două variante: (a) o buclă de recirculare externă între rezervorul de nămol activ și modulul de membrane; și (b) scufundarea modulului de membrane în rezervorul de nămol activ aerat, în care efluentul este filtrat printr-o membrană din fibre tubulare, biomasa rămânând în rezervor (această variantă consumă mai puțină energie, permițând ca instalațiile care o aplică să fie mai compacte). |
| Neutralizare | Corectarea valorii pH-lui apelor uzate la un nivel neutru (aproximativ 7) prin adăugarea de substanțe chimice. Pentru creșterea pH-ului se utilizează, în general, hidroxid de sodiu (NaOH) sau hidroxid de calciu [Ca(OH)2]; în timp ce pentru scăderea pH-ului se utilizează acid sulfuric (H2SO4), acid clorhidric (HCl) sau dioxid de carbon (CO2). În timpul neutralizării se poate produce precipitarea unor substanțe. |
| Sedimentare | Separarea particulelor în suspensie și a materiei în suspensie prin decantare gravitațională. |

Tehnică

Descriere

Proces cu nămol activ

Oxidarea biologică a substanțelor organice dizolvate de oxigenul produs de metabolismul microorganismelor. În prezența oxigenului dizolvat (injectat ca aer sau ca oxigen pur) componentele organice se mineralizează în dioxid de carbon și apă sau sunt transformate în alți metaboliți și biomasă (și anume, nămol activ). Microorganismele sunt menținute în suspensie în apele uzate și întregul amestec este aerat în mod mecanic. Amestecul de nămol activ este trimis către o instalație de separare de unde nămolul este reciclat către rezervorul de aerare.

Nitrificare/denitrificare

Proces în două etape, care este, de obicei, integrat în instalațiile de epurare biologică a apelor uzate. Prima etapă constă în nitrificarea aerobă, în cursul căreia microorganismele oxidează amoniul (NH4
  +) în nitritul intermediar (NO2
  –), care este oxidat în continuare în nitrat (NO3
  –). În etapa ulterioară de denitrificare în lipsa oxigenului, microorganismele reduc prin reacții chimice azotul în azot gazos.

Precipitare chimică

Transformarea unei substanțe poluante dizolvate într-un compus insolubili prin adăugarea de coagulanți chimici. Ulterior, precipitații solizi formați sunt separați prin sedimentare, flotație cu aer sau filtrare. Dacă este necesar, această etapă poate fi continuată cu o microfiltrare sau o ultrafiltrare. Pentru precipitarea fosforului se folosesc ioni metalici polivalenți (de exemplu, calciu, aluminiu, fier).

Coagulare și floculare

Coagularea și flocularea sunt utilizate pentru a separa particulele solide în suspensie din apa reziduală și se realizează adesea în etape succesive. Coagularea se realizează prin adăugarea de coagulanți cu sarcini opuse celor ale particulelor solide în suspensie. Flocularea se realizează prin adăugarea de polimeri, astfel încât aglomerările de particule de microflocoane le determină să se grupeze pentru a produce flocoane de dimensiuni mai mari.

Stabilizare

Echilibrarea fluxurilor și a încărcărilor de poluanți la locul de intrare în epurarea finală a apelor uzate prin utilizarea rezervoarelor centrale. Stabilizarea poate fi descentralizată sau efectuată cu ajutorul altor tehnici de gestionare.

Filtrare

Separarea particulelor solide prezente în apele reziduale prin trecerea acestora printr-un mediu poros, de exemplu, filtrarea cu nisip, microfiltrarea sau ultrafiltrarea.

Flotație

Separarea particulelor solide sau a componentelor lichide prezente în apele reziduale prin captarea lor în bule fine de gaz, în general aer. Particulele plutesc și se acumulează la suprafața apei, fiind colectate cu ajutorul unor separatoare.

Bioreactor cu membrană

O combinație de tratare a nămolului activ și de filtrare prin membrană. Sunt utilizate două variante: (a) o buclă de recirculare externă între rezervorul de nămol activ și modulul de membrane; și (b) scufundarea modulului de membrane în rezervorul de nămol activ aerat, în care efluentul este filtrat printr-o membrană din fibre tubulare, biomasa rămânând în rezervor (această variantă consumă mai puțină energie, permițând ca instalațiile care o aplică să fie mai compacte).

Neutralizare

Corectarea valorii pH-lui apelor uzate la un nivel neutru (aproximativ 7) prin adăugarea de substanțe chimice. Pentru creșterea pH-ului se utilizează, în general, hidroxid de sodiu (NaOH) sau hidroxid de calciu [Ca(OH)2]; în timp ce pentru scăderea pH-ului se utilizează acid sulfuric (H2SO4), acid clorhidric (HCl) sau dioxid de carbon (CO2). În timpul neutralizării se poate produce precipitarea unor substanțe.

Sedimentare

Separarea particulelor în suspensie și a materiei în suspensie prin decantare gravitațională.

6.2.   Emisii difuze de COV

| Tehnică | Descriere |
| --- | --- |
| Echipamente cu integritate ridicată | Echipamente cu integritate ridicată include, de exemplu:






  — | valve cu garnituri duble de etanșare; |

Tehnică

Descriere

Echipamente cu integritate ridicată

Echipamente cu integritate ridicată include, de exemplu:

—

valve cu garnituri duble de etanșare;

| — | pompe/compresoare/agitatoare acționate magnetic; |
| --- | --- |

—

pompe/compresoare/agitatoare acționate magnetic;

| — | pompe/compresoare/agitatoare echipate cu garnituri mecanice în locul celor de etanșare; |
| --- | --- |

—

pompe/compresoare/agitatoare echipate cu garnituri mecanice în locul celor de etanșare;

| — | garnituri cu integritate ridicată (cum ar fi îmbinări în spirală, inelare) pentru aplicații critice; |
| --- | --- |

—

garnituri cu integritate ridicată (cum ar fi îmbinări în spirală, inelare) pentru aplicații critice;

| — | echipamente rezistente la coroziune. |
| --- | --- |

—

echipamente rezistente la coroziune.

Program de detectare și de reparare a scurgerilor (LDAR)

Abordare structurată pentru a reduce emisiile fugitive de COV prin detectare și reparare ulterioară sau prin înlocuirea componentelor care prezintă scurgeri. În prezent, sunt disponibile metodele de aspirație (descrisă de EN 15446) și cele optice imagistice de gaze pentru identificarea scurgerilor.

Metoda de aspirare: prima etapă constă în detectarea prin folosirea dispozitivelor portabile de analiză a COV prin care se măsoară concentrația suplimentară echipamentului (de exemplu, prin utilizarea ionizării în flacără sau a fotoionizării). A doua etapă constă în ambalarea componentei pentru a efectua o măsurare directă la sursa de emisie. Această a doua etapă este uneori înlocuită de curbele matematice de corelare derivate din rezultatele statistice obținute de la un număr mare de măsurători anterioare efectuate pe componente similare.

Metode de imagistică optică a gazului: Imaginile optice folosesc camere mici și ușoare de mână, care permit vizualizarea scurgerilor de gaze în timp real, astfel încât acestea apar ca un „fum” pe un videorecorder, împreună cu imaginea normală a componentei în cauză pentru a localiza cu ușurință și rapid scurgerile importante de COV. Sistemele active produc o imagine cu o lumină de laser cu infraroșii retrodifuzată, reflectată pe componentă și în jurul acesteia. Sistemele pasive sunt bazate pe radiațiile infraroșii naturale ale echipamentelor și împrejurimilor acestora.

Oxidare termică

Se oxidează gaze combustibile și agenți odorizanți într-un flux de gaze reziduale prin încălzirea amestecului de contaminanți cu aer sau oxigen la o temperatură superioară celei de autoaprindere într-o cameră de ardere și prin menținerea acestuia la o temperatură ridicată pe o durată suficient de lungă astfel încât să aibă loc o ardere completă și să se producă dioxid de carbon și apă. Oxidarea termică este denumită și „incinerare”, „incinerare termică” sau „ardere oxidativă”.

Utilizarea tensiunii garniturii de etanșare proiectate pentru îmbinarea cu flanșă

Aceasta include:

| (i) | obținerea unei garnituri de etanșare de înaltă calitate certificată, de exemplu în conformitate cu standardul EN 13555; |
| --- | --- |

(i)

obținerea unei garnituri de etanșare de înaltă calitate certificată, de exemplu în conformitate cu standardul EN 13555;

| (ii) | calcularea sarcinii celei mai ridicate posibil care poate fi aplicată pe șuruburi, de exemplu în conformitate cu standardul EN 1591-1; |
| --- | --- |

(ii)

calcularea sarcinii celei mai ridicate posibil care poate fi aplicată pe șuruburi, de exemplu în conformitate cu standardul EN 1591-1;

| (iii) | obținerea unui echipament calificat de asamblare prin flanșe; |
| --- | --- |

(iii)

obținerea unui echipament calificat de asamblare prin flanșe;

| (iv) | supravegherea strângerii șuruburilor de către un montor/instalator calificat. |
| --- | --- |

(iv)

supravegherea strângerii șuruburilor de către un montor/instalator calificat.

Monitorizarea emisiilor difuze de COV

Metodele de detecție a gazelor prin aspirație și prin imagistică optică sunt descrise la programul de identificare și de reparare a scurgerilor.

Examinarea completă și cuantificarea emisiilor care provin de la instalație poate fi realizată printr-o combinație adecvată de metode complementare, de exemplu, campanii de măsurare prin metoda „Solar occultation flux” (cuantificarea fluxului de poluanți prin analiza luminii solare cu un spectroscop în infraroșu pe bază de transformată Fourrier) sau utilizând campanii de măsurare cu un LIDAR cu absorbție diferențială (DIAL). Aceste rezultate pot fi utilizate pentru evaluarea tendinței în timp, verificarea încrucișată și actualizarea/validarea programului LDAR în curs de desfășurare.

Măsurarea fluxului prin ocultare solară (SOF): Tehnica se bazează pe înregistrarea și analiza spectrometrică prin transformata Fourier a unui spectru de bandă largă în infraroșu sau ultraviolet/spectru solar vizibil, de-a lungul unui traseu geografic determinat, intersectând direcția vântului și trecând prin urmele de COV

LIDAR cu absorbție diferențială (DIAL): DIAL este o tehnică pe bază de laser, folosind LIDAR (radiolocator optic) cu absorbție diferențială, care este echivalentul optic al RADAR-ului, bazat pe unde radioelectrice. Tehnica se bazează pe retrodifuzia impulsurilor fasciculelor laser prin aerosolii atmosferici, precum și analiza proprietăților spectrale ale luminii ce revine în urma colectării cu un telescop.

---

(1)  Frecvența monitorizării poate fi adaptată,dacă seriile de date demonstrează în mod clar o stabilitate suficientă.

(2)  Punctul de prelevare este situat la locul în care emisiile ies din instalație.

(3)  Monitorizarea poate viza COT și CCO în mod alternativ. Monitorizarea COT este opțiunea preferată, deoarece nu se bazează pe utilizarea unor compuși extrem de toxici.

(4)  Monitorizarea poate viza NT și Ninorg în mod alternativ.

(5)  Se poate utiliza o combinație corespunzătoare a acestor metode.

(6)  Aceste tehnici sunt descrise și definite în detaliu în alte concluzii privind BAT pentru industria chimică.

(7)  A se vedea BAT 11.

(8)  A se vedea BAT 12.

(9)  Aceste tehnici sunt descrise la secțiunea 6.1.

(10)  Pentru consumul biochimic de oxigen (CBO) nu se aplică BAT-AEL. Cu titlu indicativ, nivelul anual mediu de CBO5 din efluenții proveniți de la o stație de epurare biologică a apelor uzate va fi în general ≤ 20 mg/l.

(11)  Se aplică fie BAT-AEL pentru COT, fie BAT-AEL pentru CCO. Monitorizarea COT este opțiunea preferată, deoarece aceasta nu se bazează pe utilizarea unor compuși extrem de toxici.

(12)  În general, limita inferioară a intervalului este atinsă atunci când câteva fluxuri afluente de ape uzate conțin compuși organici și/sau când apele uzate conțin în principal compuși organici ușor biodegradabili.

(13)  Limita superioară a intervalului poate atinge 100 mg/l pentru COT sau 300 mg/l pentru CCO, ca medii anuale, dacă sunt îndeplinite cumulativ următoarele condiții:

—   condiția A: eficiența reducerii ≥ 90 % ca medie anuală (incluzând pre-epurarea și epurarea finală);

—   condiția B: în cazul utilizării epurării biologice, dacă este îndeplinit cel puțin unul dintre criteriile următoare:

| — | se aplică o etapă de epurare biologică cu încărcare mică (și anume ≤ 0,25 kg CCO/kg de materie organică uscată din nămol), ceea ce presupune că nivelul de CBO5 din efluent este ≤ 20 mg/l. |
| --- | --- |

—

se aplică o etapă de epurare biologică cu încărcare mică (și anume ≤ 0,25 kg CCO/kg de materie organică uscată din nămol), ceea ce presupune că nivelul de CBO5 din efluent este ≤ 20 mg/l.

| — | se utilizează nitrificarea. |
| --- | --- |

—

se utilizează nitrificarea.

(14)  Este posibil ca limita superioară a intervalului să nu se aplice dacă sunt îndeplinite toate condițiile de mai jos:

—   condiția A: eficiența reducerii ≥ 95 % ca medie anuală (inclusiv pretratarea și tratarea finală);

—   condiția B: identică cu condiția B din nota de subsol (4).

—   condiția C: influentul tratării finale a apelor reziduale prezintă următoarele caracteristici: COT > 2 g/l (sau CCO > 6 g/l) ca medie anuală și un procent ridicat de compuși organici refractari.

(15)  Este posibil ca limita superioară a intervalului să nu se aplice dacă principala încărcare de poluanți provine din producția de metilceluloză.

(16)  Limita inferioară a intervalului se obține, de obicei, atunci când se utilizează filtrarea (de exemplu, filtrare cu nisip, microfiltrare, ultrafiltrare, bioreactor cu membrană), în timp ce limita superioară a intervalului se obține, de obicei, atunci când se utilizează numai sedimentarea.

(17)  Este posibil ca acest BAT-AEL să nu se aplice atunci când principala încărcare de poluanți provine din producția de sodă calcinată prin procedeul Solvay sau din producția de dioxid de titan.

(18)  Se aplică fie BAT-AEL pentru azotul total, fie BAT-AEL pentru azotul anorganic total.

(19)  BAT-AEL pentru NT și Ninorg nu se aplică instalațiilor care nu prevăd epurarea biologică a apelor uzate. Limita inferioară a intervalului se obține, de obicei, atunci când influentul stației de epurare biologică a apelor uzate conține niveluri scăzute de azot și/sau atunci când se poate efectua o nitrificare/denitrificare în condiții optime.

(20)  Limita superioară a intervalului poate fi mai mare, de până la 40 mg/l pentru NT sau 35 mg/l pentru Ninorg, ca medii anuale, dacă eficiența reducerii este ≥ 70 % ca medie anuală (incluzând pre-epurarea și epurarea finală).

(21)  Limita inferioară a intervalului se obține, de obicei, atunci când se adaugă fosfor pentru funcționarea corespunzătoare a stației de epurare biologică a apelor uzate sau atunci când fosforul provine, în principal, de la sistemele de încălzire sau de răcire. Limita superioară a intervalului se atinge, de obicei, atunci când instalația produce compuși care conțin fosfor.

(22)  Limita inferioară a intervalului se atinge, de obicei, atunci când instalația utilizează sau produce puțini compuși organici halogenați.

(23)  Este posibil ca acest BAT-AEL să nu se aplice atunci când principala încărcare de poluanți provine din producția de substanțe de contrast iodate pentru uz radiologic, din cauza nivelului ridicat al sarcinii refractare. Este posibil ca acest BAT-AEL să nu se aplice atunci când principala încărcare de poluanți provine din producția de oxid de propilenă sau epiclorhidrină prin procedeul cu clorhidrină, din cauza nivelului ridicat al sarcinii refractare.

(24)  Limita inferioară a intervalului se atinge, de obicei, atunci când instalația utilizează sau produce puține dintre metalele respective (compușii metalici respectivi).

(25)  Este posibil ca acest BAT-AEL să nu se aplice efluenților anorganici atunci când principala încărcătură poluantă provine din producția de compuși anorganici ai metalelor grele.

(26)  Este posibil ca acest BAT-AEL să nu se aplice atunci când principala încărcare de poluanți provine din prelucrarea unor volume mari de materii prime anorganice solide care sunt contaminate cu metale (de exemplu, soda calcinată rezultată din procedeul Solvay, dioxidul de titan).

(27)  Este posibil ca acest BAT-AEL să nu se aplice atunci când principala încărcare de poluanți provine din producția de compuși organici ai cromului.

(28)  Este posibil ca acest BAT-AEL să nu se aplice atunci când principala încărcare de poluanți provine din producția de compuși organici ai cuprului sau din producția de clorură de vinil monomer/diclorură de etilenă prin procedeul de oxiclorurare.

(29)  Este posibil ca acest BAT-AEL să nu se aplice atunci când principala încărcare de poluanți provine din producția de fibre de vâscoză.

---

| 9.6.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 152/43 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 152/43

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/903 A COMISIEI

din 8 iunie 2016

în temeiul articolului 3 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind o cuvertură pentru cai impregnată cu permetrin și utilizată în scop de control al insectelor agasante din mediul cailor

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (1), în special articolul 3 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | La data de 21 septembrie 2015, Irlanda a solicitat Comisiei să decidă, în temeiul articolului 3 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, dacă o cuvertură pentru cai introdusă pe piață pentru a fi utilizată la protecția cailor și a mediului în care se află împotriva insectelor (musca de cal și musca de grajd) este un produs biocid sau un articol tratat sau niciunul dintre acestea. |
| --- | --- |

(1)

La data de 21 septembrie 2015, Irlanda a solicitat Comisiei să decidă, în temeiul articolului 3 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, dacă o cuvertură pentru cai introdusă pe piață pentru a fi utilizată la protecția cailor și a mediului în care se află împotriva insectelor (musca de cal și musca de grajd) este un produs biocid sau un articol tratat sau niciunul dintre acestea.

| (2) | Pe baza informațiilor furnizate de Irlanda, cuvertura pentru cai constă din două straturi separate de țesătură, cel exterior fiind impregnat cu permetrin și separat de pielea calului prin intermediul unui strat interior neimpregnat. Se pretinde că tratamentul cu permetrin sporește și mai mult funcția de protecție fizică a cuverturii împotriva insectelor agasante aflate în mediul cailor, întrucât insectele vor muri atunci când se vor așeza pe stratul exterior al cuverturii. |
| --- | --- |

(2)

Pe baza informațiilor furnizate de Irlanda, cuvertura pentru cai constă din două straturi separate de țesătură, cel exterior fiind impregnat cu permetrin și separat de pielea calului prin intermediul unui strat interior neimpregnat. Se pretinde că tratamentul cu permetrin sporește și mai mult funcția de protecție fizică a cuverturii împotriva insectelor agasante aflate în mediul cailor, întrucât insectele vor muri atunci când se vor așeza pe stratul exterior al cuverturii.

| (3) | Cuvertura pentru cai este destinată controlului insectelor, care corespund definiției unui organism dăunător, astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (1) litera (g) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, deoarece ele pot avea un efect negativ asupra animalelor sau oamenilor. |
| --- | --- |

(3)

Cuvertura pentru cai este destinată controlului insectelor, care corespund definiției unui organism dăunător, astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (1) litera (g) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, deoarece ele pot avea un efect negativ asupra animalelor sau oamenilor.

| (4) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) din regulamentul respectiv, distrugerea, împiedicarea, neutralizarea, prevenirea acțiunilor organismelor dăunătoare sau exercitarea în alt mod a unui efect de control asupra acestora constituie o funcție biocidă. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) din regulamentul respectiv, distrugerea, împiedicarea, neutralizarea, prevenirea acțiunilor organismelor dăunătoare sau exercitarea în alt mod a unui efect de control asupra acestora constituie o funcție biocidă.

| (5) | Cuvertura pentru cai corespunde definiției unui articol astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, deoarece are o formă, o suprafață sau o concepție specială care îi determină funcția într-un grad mai mare decât o face compoziția sa chimică. |
| --- | --- |

(5)

Cuvertura pentru cai corespunde definiției unui articol astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, deoarece are o formă, o suprafață sau o concepție specială care îi determină funcția într-un grad mai mare decât o face compoziția sa chimică.

| (6) | Cuvertura corespunde definiției unui articol tratat, astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (1) litera (l) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, întrucât permetrinul este încorporat în mod intenționat în ea în scop de control al insectelor din mediul în care se află caii. |
| --- | --- |

(6)

Cuvertura corespunde definiției unui articol tratat, astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (1) litera (l) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, întrucât permetrinul este încorporat în mod intenționat în ea în scop de control al insectelor din mediul în care se află caii.

| (7) | Prin urmare, este esențial să se stabilească dacă cuvertura pentru cai are sau nu o funcție biocidă primară în conformitate cu orientările Uniunii convenite (2), pentru a se determina dacă este un articol tratat sau un produs biocid. |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, este esențial să se stabilească dacă cuvertura pentru cai are sau nu o funcție biocidă primară în conformitate cu orientările Uniunii convenite (2), pentru a se determina dacă este un articol tratat sau un produs biocid.

| (8) | Întrucât: (i) insectele agasante din mediul cailor nu sunt dăunătoare cuverturii; (ii) concentrația de permetrin din cuvertură este comparabilă cu cea din produsele biocide și mai mare decât concentrația utilizată în scop de control al dăunătorilor din textile care se hrănesc cu cheratină (3); (iii) modul de acțiune al permetrinului din cuvertură este identic cu cel al unui produs biocid; (iv) în informațiile despre produs se pune un accent mai mare și se acordă o importanță primordială funcției biocide de control al insectelor în raport cu alte funcții ale cuverturii pentru cai (în particular acelea de a proteja în caz de vreme rece sau împotriva radiațiilor UV), se poate considera că funcția primară a cuverturii pentru cai este cea biocidă și că el corespunde definiției unui produs biocid menționate la articolul 3 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012. |
| --- | --- |

(8)

Întrucât: (i) insectele agasante din mediul cailor nu sunt dăunătoare cuverturii; (ii) concentrația de permetrin din cuvertură este comparabilă cu cea din produsele biocide și mai mare decât concentrația utilizată în scop de control al dăunătorilor din textile care se hrănesc cu cheratină (3); (iii) modul de acțiune al permetrinului din cuvertură este identic cu cel al unui produs biocid; (iv) în informațiile despre produs se pune un accent mai mare și se acordă o importanță primordială funcției biocide de control al insectelor în raport cu alte funcții ale cuverturii pentru cai (în particular acelea de a proteja în caz de vreme rece sau împotriva radiațiilor UV), se poate considera că funcția primară a cuverturii pentru cai este cea biocidă și că el corespunde definiției unui produs biocid menționate la articolul 3 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012.

| (9) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 este important și să se stabilească dacă este posibil ca cuvertura pentru cai să intre sub incidența Directivei 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) în cazul în care se încadrează în definiția unui medicament de uz veterinar astfel cum se prevede la articolul 1 alineatul (2) din directiva respectivă. |
| --- | --- |

(9)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 este important și să se stabilească dacă este posibil ca cuvertura pentru cai să intre sub incidența Directivei 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) în cazul în care se încadrează în definiția unui medicament de uz veterinar astfel cum se prevede la articolul 1 alineatul (2) din directiva respectivă.

| (10) | În cazul în care cuvertura pentru cai nu este concepută pentru a fi aplicată ca insecticid topic și nu este utilizată pentru recuperarea, corectarea sau modificarea funcțiilor fiziologice prin exercitarea unei acțiuni farmacologice, imunologice sau metabolice sau pentru a stabili un diagnostic medical la cai și în cazul în care cuvertura pentru cai nu este prezentată ca având proprietăți de tratare sau prevenire a oricărei boli a cailor, ci de control al insectelor care pot fi prezente în mediul cailor și îi pot agasa, cuvertura pentru cai nu intră sub incidența definiției unui medicament de uz veterinar conform articolului 1 alineatul (2) din Directiva 2001/82/CE și, prin urmare, intră sub incidența Regulamentului (UE) nr. 528/2012. |
| --- | --- |

(10)

În cazul în care cuvertura pentru cai nu este concepută pentru a fi aplicată ca insecticid topic și nu este utilizată pentru recuperarea, corectarea sau modificarea funcțiilor fiziologice prin exercitarea unei acțiuni farmacologice, imunologice sau metabolice sau pentru a stabili un diagnostic medical la cai și în cazul în care cuvertura pentru cai nu este prezentată ca având proprietăți de tratare sau prevenire a oricărei boli a cailor, ci de control al insectelor care pot fi prezente în mediul cailor și îi pot agasa, cuvertura pentru cai nu intră sub incidența definiției unui medicament de uz veterinar conform articolului 1 alineatul (2) din Directiva 2001/82/CE și, prin urmare, intră sub incidența Regulamentului (UE) nr. 528/2012.

| (11) | Având în vedere că tipul de produse 18, astfel cum este definit în anexa V la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, cuprinde produse utilizate în scop de control al artropodelor (de exemplu, insecte, arahnide și crustacee) prin alte mijloace decât respingerea sau atragerea, cuvertura pentru cai ar trebui să fie considerată ca făcând parte din tipul de produse 18. În plus, întrucât permetrinul nu este nici în curs de evaluare nici aprobat (5) în vederea utilizării în produsele biocide din tipul de produse 19, nu ar trebui să se susțină că cuvertura pentru cai are vreo o funcție de repelent. |
| --- | --- |

(11)

Având în vedere că tipul de produse 18, astfel cum este definit în anexa V la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, cuprinde produse utilizate în scop de control al artropodelor (de exemplu, insecte, arahnide și crustacee) prin alte mijloace decât respingerea sau atragerea, cuvertura pentru cai ar trebui să fie considerată ca făcând parte din tipul de produse 18. În plus, întrucât permetrinul nu este nici în curs de evaluare nici aprobat (5) în vederea utilizării în produsele biocide din tipul de produse 19, nu ar trebui să se susțină că cuvertura pentru cai are vreo o funcție de repelent.

| (12) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide, |
| --- | --- |

(12)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

O cuvertura pentru cai impregnată cu permetrin în scop de control al insectelor agasante din mediul cailor prin alte mijloace decât prin respingere sau atragere se consideră a fi un produs biocid în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și se încadrează în tipul de produse 18, astfel cum este definit în anexa V la regulamentul respectiv.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 8 iunie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 167, 27.6.2012, p. 1.

1

(2)  Notă de orientare privind întrebările frecvente adresate referitoare la articolele tratate (întrebarea 11), disponibilă la adresa: https://circabc.europa.eu/w/browse/d7363efd-d8fb-43e6-8036-5bcc5e87bf22.

2

(3)  Raport de evaluare al evaluării substanței active permetrin pentru tipul de produse 18 [secțiunea 2.1.2.1 Domeniul de utilizare preconizat/Funcția și organismul (organismele) vizate] disponibil la adresa http://dissemination.echa.europa.eu/Biocides/ActiveSubstances/1342-18/1342-18_Assessment_Report.pdf.

3

(4)  Directiva 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la produsele medicamentoase veterinare (JO L 311, 28.11.2001, p. 1).

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1090/2014 al Comisiei din 16 octombrie 2014 de aprobare a permetrinului ca substanță activă existentă, destinată utilizării în produsele biocide din tipurile de produs 8 și 18 (JO L 299, 17.10.2014, p. 10).

5

---

| 9.6.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 152/45 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 152/45

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/904 A COMISIEI

din 8 iunie 2016

în temeiul articolului 3 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului, privind produsele care conțin izopropanol utilizate pentru dezinfecția mâinilor

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (1), în special articolul 3 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | La 3 decembrie 2015, în contextul unei cereri prezentate în cadrul procedurii de emitere a autorizației Uniunii menționate la articolul 41 din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, Germania a solicitat Comisiei să decidă, în temeiul articolului 3 alineatul (3) din regulamentul respectiv, dacă un grup de produse gata de utilizare care conțin izopropanol (denumite în continuare „produsele”), introduse pe piață cu scopul de a fi utilizate pentru dezinfecția mâinilor, inclusiv, în acest caz, pentru dezinfecția chirurgicală a mâinilor, precum și de a fi autorizate ca familie de produse biocide, astfel cum este definită la articolul 3 alineatul (1) litera (s) din respectivul regulament, sunt produse biocide. |
| --- | --- |

(1)

La 3 decembrie 2015, în contextul unei cereri prezentate în cadrul procedurii de emitere a autorizației Uniunii menționate la articolul 41 din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, Germania a solicitat Comisiei să decidă, în temeiul articolului 3 alineatul (3) din regulamentul respectiv, dacă un grup de produse gata de utilizare care conțin izopropanol (denumite în continuare „produsele”), introduse pe piață cu scopul de a fi utilizate pentru dezinfecția mâinilor, inclusiv, în acest caz, pentru dezinfecția chirurgicală a mâinilor, precum și de a fi autorizate ca familie de produse biocide, astfel cum este definită la articolul 3 alineatul (1) litera (s) din respectivul regulament, sunt produse biocide.

| (2) | Germania a considerat că produsele sunt medicamente în conformitate cu Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), argumentând că utilizările prevăzute ale produselor demonstrează că acestea au ca scop prevenirea unor boli ale oamenilor, întrucât pot fi utilizate în zone și situații în care dezinfecția este recomandată de medici. Potrivit Germaniei, acesta este cazul în special atunci când produsele sunt utilizate de profesioniști din domeniul sănătății ca procedură de tratament preoperatoriu în vederea prevenirii riscului de transmitere a microorganismelor în plaga chirurgicală. |
| --- | --- |

(2)

Germania a considerat că produsele sunt medicamente în conformitate cu Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), argumentând că utilizările prevăzute ale produselor demonstrează că acestea au ca scop prevenirea unor boli ale oamenilor, întrucât pot fi utilizate în zone și situații în care dezinfecția este recomandată de medici. Potrivit Germaniei, acesta este cazul în special atunci când produsele sunt utilizate de profesioniști din domeniul sănătății ca procedură de tratament preoperatoriu în vederea prevenirii riscului de transmitere a microorganismelor în plaga chirurgicală.

| (3) | Produsele sunt destinate să combată o serie de bacterii, viruși și ciuperci care se încadrează la definiția „organismului dăunător” de la articolul 3 alineatul (1) litera (g) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 deoarece pot avea un efect negativ asupra omului. |
| --- | --- |

(3)

Produsele sunt destinate să combată o serie de bacterii, viruși și ciuperci care se încadrează la definiția „organismului dăunător” de la articolul 3 alineatul (1) litera (g) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 deoarece pot avea un efect negativ asupra omului.

| (4) | Întrucât a distruge, a împiedica sau a face inofensive organismele dăunătoare, a preveni acțiunea acestora sau a exercita în orice alt mod un efect de control asupra lor reprezintă o funcție biocidă, produsele se încadrează la definiția produsului biocid prevăzută la articolul 3 alineatul (1) litera (a) din regulamentul menționat. |
| --- | --- |

(4)

Întrucât a distruge, a împiedica sau a face inofensive organismele dăunătoare, a preveni acțiunea acestora sau a exercita în orice alt mod un efect de control asupra lor reprezintă o funcție biocidă, produsele se încadrează la definiția produsului biocid prevăzută la articolul 3 alineatul (1) litera (a) din regulamentul menționat.

| (5) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, este important să se analizeze dacă produsele pot intra sub incidența Directivei 2001/83/CE în cazul în care se încadrează la definiția medicamentului, astfel cum este prevăzută la articolul 1 punctul 2 din directiva respectivă. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, este important să se analizeze dacă produsele pot intra sub incidența Directivei 2001/83/CE în cazul în care se încadrează la definiția medicamentului, astfel cum este prevăzută la articolul 1 punctul 2 din directiva respectivă.

| (6) | În cazul în care produsele sunt destinate exclusiv reducerii încărcăturii microbiene de pe mâini și a riscului asociat de transmitere a microorganismelor de pe mâini potențial contaminate și nu sunt utilizate nici pentru restabilirea, corectarea sau modificarea funcțiilor fiziologice prin exercitarea unei acțiuni farmacologice, imunologice sau metabolice, nici pentru stabilirea unui diagnostic medical la om și nici nu sunt prezentate ca având proprietăți de tratare sau de prevenire a bolilor oamenilor, produsele nu se încadrează la definiția medicamentului, astfel cum este prevăzută la articolul 1 punctul 2 din Directiva 2001/83/CE, și, prin urmare, intră sub incidența Regulamentului (UE) nr. 528/2012. |
| --- | --- |

(6)

În cazul în care produsele sunt destinate exclusiv reducerii încărcăturii microbiene de pe mâini și a riscului asociat de transmitere a microorganismelor de pe mâini potențial contaminate și nu sunt utilizate nici pentru restabilirea, corectarea sau modificarea funcțiilor fiziologice prin exercitarea unei acțiuni farmacologice, imunologice sau metabolice, nici pentru stabilirea unui diagnostic medical la om și nici nu sunt prezentate ca având proprietăți de tratare sau de prevenire a bolilor oamenilor, produsele nu se încadrează la definiția medicamentului, astfel cum este prevăzută la articolul 1 punctul 2 din Directiva 2001/83/CE, și, prin urmare, intră sub incidența Regulamentului (UE) nr. 528/2012.

| (7) | Întrucât tipul de produs 1, astfel cum este definit în anexa V la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, include produse utilizate pentru igiena umană, aplicate pe sau care intră în contact cu pielea umană sau cu pielea capului în scopul principal de a dezinfecta pielea sau pielea capului, produsele aparțin tipului de produs 1. |
| --- | --- |

(7)

Întrucât tipul de produs 1, astfel cum este definit în anexa V la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, include produse utilizate pentru igiena umană, aplicate pe sau care intră în contact cu pielea umană sau cu pielea capului în scopul principal de a dezinfecta pielea sau pielea capului, produsele aparțin tipului de produs 1.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Produsele care conțin izopropanol utilizate pentru dezinfecția mâinilor, inclusiv, în acest caz, pentru dezinfecția chirurgicală a mâinilor, cu scopul de a reduce riscul de transmitere a microorganismelor sunt considerate produse biocide în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și se încadrează la tipul de produs 1, astfel cum este definit în anexa V la regulamentul menționat.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 8 iunie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 167, 27.6.2012, p. 1.

1

(2)  Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (JO L 311, 28.11.2001, p. 67).

2

---

III Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

| 9.6.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 152/47 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 152/47

---

DECIZIA NR. 110/15/COL A AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

din 8 aprilie 2015

prin care se declară incompatibile ajutoarele suplimentare în valoare de 16 milioane NOK acordate de Innovation Norway în favoarea Finnfjord AS (Norvegia) [2016/905]

[versiune neconfidențială]
   (*1)

AUTORITATEA AELS DE SUPRAVEGHERE („AUTORITATEA”),

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolul 61 și Protocolul 26 la acesta,

având în vedere Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție („Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție”), în special articolul 24,

având în vedere Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție („Protocolul 3”), în special articolul 7 alineatul (5) din partea a II-a,

întrucât:

I.   DATE FACTUALE

DATE FACTUALE

1.   Procedură

Procedură

| (1) | În 2011, întreprinderea Finnfjord AS („Finnfjord”) a primit un ajutor de stat în valoare de 175 de milioane NOK din partea Schemei Fondului Energetic (a se vedea mai jos) pentru construirea unui sistem de recuperare a energiei la instalația sa producătoare de ferosiliciu. Acordarea ajutorului a fost aprobată de către autoritate prin Decizia nr. 39/11/COL (1). |
| --- | --- |

(1)

În 2011, întreprinderea Finnfjord AS („Finnfjord”) a primit un ajutor de stat în valoare de 175 de milioane NOK din partea Schemei Fondului Energetic (a se vedea mai jos) pentru construirea unui sistem de recuperare a energiei la instalația sa producătoare de ferosiliciu. Acordarea ajutorului a fost aprobată de către autoritate prin Decizia nr. 39/11/COL (1).

1

| (2) | În urma discuțiilor din faza de prenotificare, care au fost inițiate în noiembrie 2012, prin scrisoarea din 26 iunie 2013 autoritățile norvegiene au notificat ajutorul suplimentar acordat de Innovation Norway („IN”) în favoarea întreprinderii Finnfjord, în temeiul articolului 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3 (2). Aceasta este măsura care face obiectul prezentei decizii. |
| --- | --- |

(2)

În urma discuțiilor din faza de prenotificare, care au fost inițiate în noiembrie 2012, prin scrisoarea din 26 iunie 2013 autoritățile norvegiene au notificat ajutorul suplimentar acordat de Innovation Norway („IN”) în favoarea întreprinderii Finnfjord, în temeiul articolului 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3 (2). Aceasta este măsura care face obiectul prezentei decizii.

2

| (3) | Prin scrisoarea din 5 iulie 2013 (3), autoritatea a solicitat informații suplimentare din partea autorităților norvegiene. Autoritățile norvegiene au răspuns prin scrisoarea din 19 august 2013 (4). Prin scrisoarea din 28 august 2013 (5), autoritatea a solicitat informații suplimentare. Autoritățile norvegiene au răspuns prin scrisoarea din 18 septembrie 2013 (6). Prin scrisoarea din 13 noiembrie 2013 (7), autoritatea a informat autoritățile norvegiene că a adoptat Decizia nr. 445/13/COL de inițiere a unei proceduri oficiale de investigare privind măsura notificată. |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din 5 iulie 2013 (3), autoritatea a solicitat informații suplimentare din partea autorităților norvegiene. Autoritățile norvegiene au răspuns prin scrisoarea din 19 august 2013 (4). Prin scrisoarea din 28 august 2013 (5), autoritatea a solicitat informații suplimentare. Autoritățile norvegiene au răspuns prin scrisoarea din 18 septembrie 2013 (6). Prin scrisoarea din 13 noiembrie 2013 (7), autoritatea a informat autoritățile norvegiene că a adoptat Decizia nr. 445/13/COL de inițiere a unei proceduri oficiale de investigare privind măsura notificată.

3

4

5

6

7

| (4) | Prin e-mailul din 21 februarie 2014 (8), autoritățile norvegiene și-au prezentat observațiile privind decizia. La 10 aprilie 2014, în urma unor discuții prelungite cu autoritățile norvegiene și cu întreprinderea Finnfjord privind informațiile confidențiale, decizia a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și în suplimentul SEE (9). Finnfjord a fost singura parte terță care a prezentat observații (10). Prin scrisoarea din 13 mai 2014 (11), observațiile acesteia au fost transmise autorităților norvegiene. Prin scrisoarea din 6 iunie 2014 (12), autoritățile norvegiene au prezentat comentarii privind observațiile părților terțe. Prin e-mailul din 25 septembrie 2014 (13), Finnfjord a prezentat observații suplimentare. Prin e-mailul din 8 octombrie 2014 (14), autoritatea a solicitat informații suplimentare din partea Finnfjord. Finnfjord a răspuns prin e-mailurile din 24 și din 27 octombrie 2014 (15). Prin scrisoarea din 27 octombrie 2014 (16), respectivele observații și informații suplimentare au fost transmise autorităților norvegiene. Autoritățile norvegiene au răspuns prin scrisoarea din 12 noiembrie 2014 (17). În perioada noiembrie 2014-ianuarie 2015, autoritatea a avut contacte informale prin e-mail și telefonic cu autoritățile norvegiene și cu întreprinderea Finnfjord. |
| --- | --- |

(4)

Prin e-mailul din 21 februarie 2014 (8), autoritățile norvegiene și-au prezentat observațiile privind decizia. La 10 aprilie 2014, în urma unor discuții prelungite cu autoritățile norvegiene și cu întreprinderea Finnfjord privind informațiile confidențiale, decizia a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și în suplimentul SEE (9). Finnfjord a fost singura parte terță care a prezentat observații (10). Prin scrisoarea din 13 mai 2014 (11), observațiile acesteia au fost transmise autorităților norvegiene. Prin scrisoarea din 6 iunie 2014 (12), autoritățile norvegiene au prezentat comentarii privind observațiile părților terțe. Prin e-mailul din 25 septembrie 2014 (13), Finnfjord a prezentat observații suplimentare. Prin e-mailul din 8 octombrie 2014 (14), autoritatea a solicitat informații suplimentare din partea Finnfjord. Finnfjord a răspuns prin e-mailurile din 24 și din 27 octombrie 2014 (15). Prin scrisoarea din 27 octombrie 2014 (16), respectivele observații și informații suplimentare au fost transmise autorităților norvegiene. Autoritățile norvegiene au răspuns prin scrisoarea din 12 noiembrie 2014 (17). În perioada noiembrie 2014-ianuarie 2015, autoritatea a avut contacte informale prin e-mail și telefonic cu autoritățile norvegiene și cu întreprinderea Finnfjord.

8

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

9

10

11

12

13

14

15

16

17

2.   Măsura notificată – subvenția în valoare de 16 milioane NOK

Măsura notificată – subvenția în valoare de 16 milioane NOK

| (5) | Măsura propusă notificată este o subvenție directă în valoare de 16 milioane NOK acordată de IN în favoarea Finnfjord. Aceasta vizează să acopere parțial creșterea costurilor proiectului de la [680-720] de milioane NOK la [aproximativ 800] de milioane NOK. |
| --- | --- |

(5)

Măsura propusă notificată este o subvenție directă în valoare de 16 milioane NOK acordată de IN în favoarea Finnfjord. Aceasta vizează să acopere parțial creșterea costurilor proiectului de la [680-720] de milioane NOK la [aproximativ 800] de milioane NOK.

| (6) | IN a informat Finnfjord despre decizia sa de a acorda măsura notificată prin scrisoarea din 10 decembrie 2012. |
| --- | --- |

(6)

IN a informat Finnfjord despre decizia sa de a acorda măsura notificată prin scrisoarea din 10 decembrie 2012.

3.   Împrumuturi de la IN și SNN

Împrumuturi de la IN și SNN

| (7) | IN a explicat că Finnfjord avea nevoie de încă [80-95] de milioane NOK pentru finalizarea proiectului de recuperare a energiei. Prin urmare, cele 16 milioane NOK acopereau doar o parte din creșterile de costuri. |
| --- | --- |

(7)

IN a explicat că Finnfjord avea nevoie de încă [80-95] de milioane NOK pentru finalizarea proiectului de recuperare a energiei. Prin urmare, cele 16 milioane NOK acopereau doar o parte din creșterile de costuri.

| (8) | În același timp cu furnizarea celor 16 milioane NOK sub formă de subvenție directă pentru Finnfjord, IN a acordat, de asemenea, întreprinderii Finnfjord un împrumut de 18 milioane NOK. La momentul respectiv, Finnfjord împrumutase deja 100 de milioane NOK de la IN în legătură cu același proiect. Niciunul dintre împrumuturi nu a fost notificat autorității. IN susține că împrumuturile au fost acordate în condiții de piață și, prin urmare, nu implică ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(8)

În același timp cu furnizarea celor 16 milioane NOK sub formă de subvenție directă pentru Finnfjord, IN a acordat, de asemenea, întreprinderii Finnfjord un împrumut de 18 milioane NOK. La momentul respectiv, Finnfjord împrumutase deja 100 de milioane NOK de la IN în legătură cu același proiect. Niciunul dintre împrumuturi nu a fost notificat autorității. IN susține că împrumuturile au fost acordate în condiții de piață și, prin urmare, nu implică ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

| (9) | În paralel cu împrumutul în valoare de 18 milioane NOK de la IN, Finnfjord a obținut un împrumut în valoare de [45-60] de milioane NOK de la instituția financiară SpareBank 1 Nord-Norge („SNN”). Împrumuturile existente ale Finnfjord acordate de SNN în legătură cu proiectul s-au ridicat în total la [300-325] de milioane NOK. |
| --- | --- |

(9)

În paralel cu împrumutul în valoare de 18 milioane NOK de la IN, Finnfjord a obținut un împrumut în valoare de [45-60] de milioane NOK de la instituția financiară SpareBank 1 Nord-Norge („SNN”). Împrumuturile existente ale Finnfjord acordate de SNN în legătură cu proiectul s-au ridicat în total la [300-325] de milioane NOK.

| (10) | În total, subvenția directă în valoare de 16 milioane NOK și cele două împrumuturi de 18 milioane NOK și [45-60] de milioane NOK au acoperit creșteri ale costurilor în valoare de [80-95] de milioane NOK. |
| --- | --- |

(10)

În total, subvenția directă în valoare de 16 milioane NOK și cele două împrumuturi de 18 milioane NOK și [45-60] de milioane NOK au acoperit creșteri ale costurilor în valoare de [80-95] de milioane NOK.

4.   Innovation Norway („IN”)

Innovation Norway („IN”)

| (11) | IN este o entitate publică înființată prin Legea privind Innovation Norway (18). Aceasta este deținută de statul norvegian prin intermediul Ministerului Administrației Locale și Dezvoltării Regionale (51 %) și de către toate cele 19 autorități norvegiene de la nivelul comitatelor (49 %). IN este finanțată din resurse publice. |
| --- | --- |

(11)

IN este o entitate publică înființată prin Legea privind Innovation Norway (18). Aceasta este deținută de statul norvegian prin intermediul Ministerului Administrației Locale și Dezvoltării Regionale (51 %) și de către toate cele 19 autorități norvegiene de la nivelul comitatelor (49 %). IN este finanțată din resurse publice.

18

5.   Enova SF („Enova”)

Enova SF („Enova”)

| (12) | Enova SF („Enova”) este o întreprindere de stat (19) deținută în totalitate de statul norvegian prin intermediul Ministerului Petrolului și Energiei. Aceasta este responsabilă pentru administrarea Schemei Fondului Energetic, o schemă de ajutor de stat pentru promovarea protecției mediului, aprobată de către autoritate prin Deciziile nr. 125/06/COL (20) și nr. 248/11/COL (21). Enova este finanțată din resurse publice. |
| --- | --- |

(12)

Enova SF („Enova”) este o întreprindere de stat (19) deținută în totalitate de statul norvegian prin intermediul Ministerului Petrolului și Energiei. Aceasta este responsabilă pentru administrarea Schemei Fondului Energetic, o schemă de ajutor de stat pentru promovarea protecției mediului, aprobată de către autoritate prin Deciziile nr. 125/06/COL (20) și nr. 248/11/COL (21). Enova este finanțată din resurse publice.

19

20

21

| (13) | În cadrul Schemei Fondului Energetic, Enova organizează concursuri pentru acordarea de ajutoare de stat în care proiectele câștigătoare sunt cele cu cel mai bun rezultat energetic pentru fiecare NOK din valoarea ajutorului (22). |
| --- | --- |

(13)

În cadrul Schemei Fondului Energetic, Enova organizează concursuri pentru acordarea de ajutoare de stat în care proiectele câștigătoare sunt cele cu cel mai bun rezultat energetic pentru fiecare NOK din valoarea ajutorului (22).

22

6.   Finalizarea proiectului de recuperare a energiei și plata ultimei tranșe din ajutorul de la Enova

Finalizarea proiectului de recuperare a energiei și plata ultimei tranșe din ajutorul de la Enova

| (14) | Enova plătește ultimii 20 % dintr-o măsură de ajutor individuală după aprobarea raportului final de proiect (23). Conform unui comunicat de presă al Finnfjord (24), sistemul de recuperare a energiei este în funcțiune din 30 octombrie 2012. La 22 noiembrie 2012, Enova a aprobat raportul final primit de la Finnfjord. La 23 noiembrie 2012, Enova a plătit ultimele 35 de milioane NOK din ajutorul acordat (20 % din valoarea totală a ajutorului de 175 de milioane NOK). |
| --- | --- |

(14)

Enova plătește ultimii 20 % dintr-o măsură de ajutor individuală după aprobarea raportului final de proiect (23). Conform unui comunicat de presă al Finnfjord (24), sistemul de recuperare a energiei este în funcțiune din 30 octombrie 2012. La 22 noiembrie 2012, Enova a aprobat raportul final primit de la Finnfjord. La 23 noiembrie 2012, Enova a plătit ultimele 35 de milioane NOK din ajutorul acordat (20 % din valoarea totală a ajutorului de 175 de milioane NOK).

23

24

7.   Beneficiarul – Finnfjord AS („Finnfjord”)

Beneficiarul – Finnfjord AS („Finnfjord”)

| (15) | Finnfjord este o întreprindere familială având forma juridică de societate cu răspundere limitată. Instalația care beneficiază de sprijin din ajutorul propus este situată în Finnsnes, comitatul Troms, cel de al doilea cel mai nordic comitat din Norvegia. |
| --- | --- |

(15)

Finnfjord este o întreprindere familială având forma juridică de societate cu răspundere limitată. Instalația care beneficiază de sprijin din ajutorul propus este situată în Finnsnes, comitatul Troms, cel de al doilea cel mai nordic comitat din Norvegia.

8.   Creșterile de costuri

Creșterile de costuri

| (16) | În notificarea care a condus la Decizia nr. 39/11/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 9 februarie 2011 de aprobare a ajutorului în valoare de 175 de milioane NOK acordat de Enova în favoarea Finnfjord, bugetul pentru proiectul de recuperare a energiei al întreprinderii Finnfjord era estimat la 511,66 milioane NOK. Ajutorul a fost acordat pentru înlocuirea actualului sistem de răcire existent cu o instalație de recuperare a energiei. Intenția a fost de a genera anual 224 GWh de energie electrică și de a recupera 125 GWh abur de uz industrial. Astfel, producția anuală estimată de energie se ridica la 349 GWh. |
| --- | --- |

(16)

În notificarea care a condus la Decizia nr. 39/11/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 9 februarie 2011 de aprobare a ajutorului în valoare de 175 de milioane NOK acordat de Enova în favoarea Finnfjord, bugetul pentru proiectul de recuperare a energiei al întreprinderii Finnfjord era estimat la 511,66 milioane NOK. Ajutorul a fost acordat pentru înlocuirea actualului sistem de răcire existent cu o instalație de recuperare a energiei. Intenția a fost de a genera anual 224 GWh de energie electrică și de a recupera 125 GWh abur de uz industrial. Astfel, producția anuală estimată de energie se ridica la 349 GWh.

| (17) | Conform notificării actuale, până în februarie 2011, bugetul estimat crescuse deja cu 190 de milioane NOK, de la 511,66 milioane NOK la 700 de milioane NOK. În pofida acestei creșteri considerabile, la 7 februarie 2011, consiliul de administrație al Finnfjord a decis continuarea proiectului. La momentul respectiv, Finnfjord nu a solicitat alte ajutoare. Ajutorul notificat nu este destinat să acopere creșterile de costuri care au condus la estimarea în valoare de 700 de milioane NOK. |
| --- | --- |

(17)

Conform notificării actuale, până în februarie 2011, bugetul estimat crescuse deja cu 190 de milioane NOK, de la 511,66 milioane NOK la 700 de milioane NOK. În pofida acestei creșteri considerabile, la 7 februarie 2011, consiliul de administrație al Finnfjord a decis continuarea proiectului. La momentul respectiv, Finnfjord nu a solicitat alte ajutoare. Ajutorul notificat nu este destinat să acopere creșterile de costuri care au condus la estimarea în valoare de 700 de milioane NOK.

| (18) | Creșterea costurilor a fost determinată în mare parte de decizia întreprinderii Finnfjord de a axa proiectul exclusiv pe producerea de energie electrică din abur (și de a nu recupera aburul de uz industrial) prin achiziționarea unei turbine de abur mai puternice. Turbina a fost comandată la 7 ianuarie 2011. La 23 februarie 2011 a fost încheiat un contract cu forță juridică pentru turbină. Prin scrisoarea din 16 februarie 2011, Finnfjord a informat Enova că a comandat o turbină mai puternică care ar genera o producție anuală de 344,5 GWh de energie electrică. Această producție mai ridicată de energie electrică era apropiată, prin urmare, de producția totală estimată de 349 GWh de energie electrică și de abur. Pe această bază, Finnfjord a solicitat excluderea producției de abur din proiectul care beneficiază de ajutor. Prin scrisoarea din 17 februarie 2011, Enova a aprobat modificarea proiectului. |
| --- | --- |

(18)

Creșterea costurilor a fost determinată în mare parte de decizia întreprinderii Finnfjord de a axa proiectul exclusiv pe producerea de energie electrică din abur (și de a nu recupera aburul de uz industrial) prin achiziționarea unei turbine de abur mai puternice. Turbina a fost comandată la 7 ianuarie 2011. La 23 februarie 2011 a fost încheiat un contract cu forță juridică pentru turbină. Prin scrisoarea din 16 februarie 2011, Finnfjord a informat Enova că a comandat o turbină mai puternică care ar genera o producție anuală de 344,5 GWh de energie electrică. Această producție mai ridicată de energie electrică era apropiată, prin urmare, de producția totală estimată de 349 GWh de energie electrică și de abur. Pe această bază, Finnfjord a solicitat excluderea producției de abur din proiectul care beneficiază de ajutor. Prin scrisoarea din 17 februarie 2011, Enova a aprobat modificarea proiectului.

| (19) | Pe parcursul fazei de proiect, Finnfjord a trimis Enova rapoarte privind progresele înregistrate. În raportul său din 30 aprilie 2012, Finnfjord a menționat alte creșteri de costurilor legate de clădirea turbinei, conductele de abur și de condensare și șanțuri. Costurile suplimentare s-au ridicat la aproximativ 5 milioane NOK. Finnfjord viza în continuare să mențină costurile totale ale proiectului sub nivelul estimat de 700 de milioane NOK. |
| --- | --- |

(19)

Pe parcursul fazei de proiect, Finnfjord a trimis Enova rapoarte privind progresele înregistrate. În raportul său din 30 aprilie 2012, Finnfjord a menționat alte creșteri de costurilor legate de clădirea turbinei, conductele de abur și de condensare și șanțuri. Costurile suplimentare s-au ridicat la aproximativ 5 milioane NOK. Finnfjord viza în continuare să mențină costurile totale ale proiectului sub nivelul estimat de 700 de milioane NOK.

| (20) | În raportul întreprinderii Finnfjord din 29 iunie 2012 privind progresele înregistrate, costul total estimat a rămas la 700 de milioane NOK. Cu toate acestea, până la momentul respectiv, s-a estimat că proiectul ar suporta o creștere suplimentară a costurilor în valoare de [5-10] milioane NOK. Această creștere a costurilor a fost discutată la 19 iunie 2012 în cadrul unei reuniuni a consiliului de administrație al Finnfjord. Autoritățile norvegiene nu au explicat de ce creșterea totală a costurilor cu [10-15] milioane NOK ([...]) nu a condus la o ajustare a estimării costului total de 700 de milioane NOK în raportul intermediar din 29 iunie 2012. |
| --- | --- |

(20)

În raportul întreprinderii Finnfjord din 29 iunie 2012 privind progresele înregistrate, costul total estimat a rămas la 700 de milioane NOK. Cu toate acestea, până la momentul respectiv, s-a estimat că proiectul ar suporta o creștere suplimentară a costurilor în valoare de [5-10] milioane NOK. Această creștere a costurilor a fost discutată la 19 iunie 2012 în cadrul unei reuniuni a consiliului de administrație al Finnfjord. Autoritățile norvegiene nu au explicat de ce creșterea totală a costurilor cu [10-15] milioane NOK ([...]) nu a condus la o ajustare a estimării costului total de 700 de milioane NOK în raportul intermediar din 29 iunie 2012.

| (21) | Autoritățile norvegiene au explicat că, la un moment dat în primăvara anului 2012, Finnfjorda a inițiat discuții informale cu Enova cu privire la obținerea unui ajutor suplimentar pentru a acoperi creșterea costurilor proiectului. La 5 iulie 2012, în urma unor contacte informale, Finnfjord a solicitat în mod oficial ajutor suplimentar de la Enova. La momentul respectiv, Finnfjord și-a revizuit estimarea privind costul total la [730-760] de milioane NOK. |
| --- | --- |

(21)

Autoritățile norvegiene au explicat că, la un moment dat în primăvara anului 2012, Finnfjorda a inițiat discuții informale cu Enova cu privire la obținerea unui ajutor suplimentar pentru a acoperi creșterea costurilor proiectului. La 5 iulie 2012, în urma unor contacte informale, Finnfjord a solicitat în mod oficial ajutor suplimentar de la Enova. La momentul respectiv, Finnfjord și-a revizuit estimarea privind costul total la [730-760] de milioane NOK.

| (22) | Informațiile furnizate autorității indică faptul că Finnfjord, pe baza unei revizuiri a bugetului finalizate la 31 iulie 2012, a concluzionat că proiectul ar urma să suporte costuri suplimentare și estimarea costului total a fost majorată la o valoare între [740] de milioane NOK și [aproximativ 800] de milioane NOK. Creșterile costurilor sunt legate de: adaptări ale echipamentelor existente, adaptări aduse unui număr de trei cuptoare existente, adaptări ale conductelor de fum, instalații în clădirea turbinei și în alte clădiri, reduceri ale producției care durează mai mult decât se preconizase și finalizarea lucrărilor și a instalațiilor. Finnfjord a solicitat ajutor suplimentar de la Enova pentru a se asigura că proiectul îndeplinește cerințele sale interne de rentabilitate. Finnfjord a furnizat detalii privind motivele care au condus la creșterea costurilor în raportul său privind progresele înregistrate din 12 septembrie 2012. |
| --- | --- |

(22)

Informațiile furnizate autorității indică faptul că Finnfjord, pe baza unei revizuiri a bugetului finalizate la 31 iulie 2012, a concluzionat că proiectul ar urma să suporte costuri suplimentare și estimarea costului total a fost majorată la o valoare între [740] de milioane NOK și [aproximativ 800] de milioane NOK. Creșterile costurilor sunt legate de: adaptări ale echipamentelor existente, adaptări aduse unui număr de trei cuptoare existente, adaptări ale conductelor de fum, instalații în clădirea turbinei și în alte clădiri, reduceri ale producției care durează mai mult decât se preconizase și finalizarea lucrărilor și a instalațiilor. Finnfjord a solicitat ajutor suplimentar de la Enova pentru a se asigura că proiectul îndeplinește cerințele sale interne de rentabilitate. Finnfjord a furnizat detalii privind motivele care au condus la creșterea costurilor în raportul său privind progresele înregistrate din 12 septembrie 2012.

| (23) | La începutul lunii august 2012, Finnfjord a discutat informal cu Enova despre potențiala amânare a lucrărilor la al treilea cuptor și considerarea acestuia ca proiect separat pentru a solicita ajutor suplimentar de la Enova pe baza faptului că acesta ar constitui un proiect nou. |
| --- | --- |

(23)

La începutul lunii august 2012, Finnfjord a discutat informal cu Enova despre potențiala amânare a lucrărilor la al treilea cuptor și considerarea acestuia ca proiect separat pentru a solicita ajutor suplimentar de la Enova pe baza faptului că acesta ar constitui un proiect nou.

| (24) | Prin scrisoarea din 20 august 2012, Enova a respins cererea de ajutor. |
| --- | --- |

(24)

Prin scrisoarea din 20 august 2012, Enova a respins cererea de ajutor.

| (25) | La reuniunea consiliului de administrație al Finnfjord din 25 septembrie 2012, costul total estimat a fost stabilit la [aproximativ 800] de milioane NOK. În cadrul reuniunii respective, consiliul de administrație al Finnfjord a luat în considerare planuri de acțiune alternative:






  (i) | finalizarea proiectului prin finanțarea creșterii costurilor prin fluxurile de numerar cu titlu general ale întreprinderii; |
| --- | --- | --- |

(25)

La reuniunea consiliului de administrație al Finnfjord din 25 septembrie 2012, costul total estimat a fost stabilit la [aproximativ 800] de milioane NOK. În cadrul reuniunii respective, consiliul de administrație al Finnfjord a luat în considerare planuri de acțiune alternative:

(i)

finalizarea proiectului prin finanțarea creșterii costurilor prin fluxurile de numerar cu titlu general ale întreprinderii;

| (ii) | amânarea lucrărilor la al treilea cuptor, considerarea acestuia ca proiect separat și solicitarea de ajutor suplimentar de la Enova; |
| --- | --- |

(ii)

amânarea lucrărilor la al treilea cuptor, considerarea acestuia ca proiect separat și solicitarea de ajutor suplimentar de la Enova;

| (iii) | obținerea unei finanțări suplimentare de [80-95] de milioane NOK de la Enova (ajutor), SNN (împrumut) și IN (împrumut și ajutor) în vederea finalizării proiectului. |
| --- | --- |

(iii)

obținerea unei finanțări suplimentare de [80-95] de milioane NOK de la Enova (ajutor), SNN (împrumut) și IN (împrumut și ajutor) în vederea finalizării proiectului.

| (26) | Consiliul de administrație a decis să acționeze conform celei de a treia alternative. |
| --- | --- |

(26)

Consiliul de administrație a decis să acționeze conform celei de a treia alternative.

| (27) | IN a furnizat autorității un extras din protocolul reuniunii consiliului de administrație privind a treia alternativă. În ceea ce privește cererile de ajutor suplimentar depuse la Enova, extrasul prevede următoarele:

  „Eventuale subvenții/împrumuturi de la Enova și [IN] vor fi utilizate direct pentru a reduce împrumutul de lichidități solicitat [de la SNN].”
   (25) |
| --- | --- |

(27)

IN a furnizat autorității un extras din protocolul reuniunii consiliului de administrație privind a treia alternativă. În ceea ce privește cererile de ajutor suplimentar depuse la Enova, extrasul prevede următoarele:

„Eventuale subvenții/împrumuturi de la Enova și [IN] vor fi utilizate direct pentru a reduce împrumutul de lichidități solicitat [de la SNN].”
   (25)

25

| (28) | Potrivit IN, consiliul de administrație a concluzionat că primul plan de acțiune ar însemna în esență că proiectul ar urma să fie finanțat în detrimentul creditorilor Finnfjord, ceea ce nu ar fi recomandabil din punct de vedere juridic și nu este o soluție realistă pe termen lung. De asemenea, potrivit IN, consiliul de administrație nu a considerat a doua alternativă ca fiind un plan de acțiune viabil, deoarece a concluzionat că amânarea lucrărilor la al treilea furnal ar fi prohibitiv de costisitoare. |
| --- | --- |

(28)

Potrivit IN, consiliul de administrație a concluzionat că primul plan de acțiune ar însemna în esență că proiectul ar urma să fie finanțat în detrimentul creditorilor Finnfjord, ceea ce nu ar fi recomandabil din punct de vedere juridic și nu este o soluție realistă pe termen lung. De asemenea, potrivit IN, consiliul de administrație nu a considerat a doua alternativă ca fiind un plan de acțiune viabil, deoarece a concluzionat că amânarea lucrărilor la al treilea furnal ar fi prohibitiv de costisitoare.

| (29) | În observațiile acestora cu privire la decizia autorității de inițiere a procedurii oficiale de investigare, autoritățile norvegiene au precizat faptul că, în final, costurile totale se ridicau la [aproximativ 800] de milioane NOK. Autoritățile norvegiene nu au clarificat când s-a stabilit acest lucru. |
| --- | --- |

(29)

În observațiile acestora cu privire la decizia autorității de inițiere a procedurii oficiale de investigare, autoritățile norvegiene au precizat faptul că, în final, costurile totale se ridicau la [aproximativ 800] de milioane NOK. Autoritățile norvegiene nu au clarificat când s-a stabilit acest lucru.

9.   Prezentarea creșterilor de costuri

Prezentarea creșterilor de costuri

| Data, eveniment | Bugetul estimat în milioane NOK |
| --- | --- |
| Bugetul inițial, astfel cum este descris în Decizia nr. 39/11/COL din 9 februarie 2011 | 511,66 |
| 7 februarie 2011, ședința Consiliului de administrație Finnfjord | [680-720] |
| 5 iulie 2012, Finnfjord solicită ajutor suplimentar de la Enova | [730-760] |
| 31 iulie 2012, revizuirea bugetului Finnfjord | [740-790] |
| 25 septembrie 2012, ședința Consiliului de administrație Finnfjord | [740-790] |
| Cost total final | [aproximativ 800] |

Data, eveniment

Bugetul estimat în milioane NOK

Bugetul inițial, astfel cum este descris în Decizia nr. 39/11/COL din 9 februarie 2011

511,66

7 februarie 2011, ședința Consiliului de administrație Finnfjord

[680-720]

5 iulie 2012, Finnfjord solicită ajutor suplimentar de la Enova

[730-760]

31 iulie 2012, revizuirea bugetului Finnfjord

[740-790]

25 septembrie 2012, ședința Consiliului de administrație Finnfjord

[740-790]

Cost total final

[aproximativ 800]

10.   Acordarea ajutorului de către IN și pachetul de [80-95] de milioane NOK

Acordarea ajutorului de către IN și pachetul de [80-95] de milioane NOK

| (30) | La 28 august 2012, Finnfjord a inițiat un dialog informal cu IN și SNN în vederea obținerii celor [80-95] de milioane NOK necesare pentru finanțarea finalizării proiectului. |
| --- | --- |

(30)

La 28 august 2012, Finnfjord a inițiat un dialog informal cu IN și SNN în vederea obținerii celor [80-95] de milioane NOK necesare pentru finanțarea finalizării proiectului.

| (31) | Prin scrisoarea din 1 octombrie 2012, Finnfjord a solicitat în mod oficial împrumuturi suplimentare de la SNN. La 11 octombrie 2012, Finnfjord a solicitat împrumuturi și subvenții suplimentare de la IN, fără a specifica un cuantum al ajutorului. |
| --- | --- |

(31)

Prin scrisoarea din 1 octombrie 2012, Finnfjord a solicitat în mod oficial împrumuturi suplimentare de la SNN. La 11 octombrie 2012, Finnfjord a solicitat împrumuturi și subvenții suplimentare de la IN, fără a specifica un cuantum al ajutorului.

| (32) | Se pare că, înainte de jumătatea lunii octombrie 2012, SNN oferise întreprinderii Finnfjord un împrumut în valoare de [80-95] de milioane NOK. Cu toate acestea, SNN a condiționat oferta de garantare în detrimentul garantării unui împrumut preexistent de la IN (26). IN nu a acceptat această soluție. În schimb, Finnfjord, SNN și IN au negociat următorul pachet de finanțare în valoare de [80-95] de milioane NOK:






  (i) | ajutorul acordat de IN în valoare de 16 milioane NOK; |
| --- | --- | --- |

(32)

Se pare că, înainte de jumătatea lunii octombrie 2012, SNN oferise întreprinderii Finnfjord un împrumut în valoare de [80-95] de milioane NOK. Cu toate acestea, SNN a condiționat oferta de garantare în detrimentul garantării unui împrumut preexistent de la IN (26). IN nu a acceptat această soluție. În schimb, Finnfjord, SNN și IN au negociat următorul pachet de finanțare în valoare de [80-95] de milioane NOK:

26

(i)

ajutorul acordat de IN în valoare de 16 milioane NOK;

| (ii) | un împrumut pe termen scurt în valoare de 18 milioane NOK de la IN cu o rată a dobânzii de [5-9] % (ajustabilă în conformitate cu politica IN privind riscul împrumuturilor), garantat pari passu cu un împrumut preexistent în valoare de 100 de milioane NOK de la IN; |
| --- | --- |

(ii)

un împrumut pe termen scurt în valoare de 18 milioane NOK de la IN cu o rată a dobânzii de [5-9] % (ajustabilă în conformitate cu politica IN privind riscul împrumuturilor), garantat pari passu cu un împrumut preexistent în valoare de 100 de milioane NOK de la IN;

pari passu

| (iii) | un împrumut pe termen scurt în valoare de [45-60] de milioane NOK de la SNN, cu o rată a dobânzii NIBOR pe [...] luni (27) + [300-600] puncte de bază, garantat pari passu cu un împrumut preexistent în valoare de [300325] de milioane NOK de la SNN. |
| --- | --- |

(iii)

un împrumut pe termen scurt în valoare de [45-60] de milioane NOK de la SNN, cu o rată a dobânzii NIBOR pe [...] luni (27) + [300-600] puncte de bază, garantat pari passu cu un împrumut preexistent în valoare de [300325] de milioane NOK de la SNN.

27

pari passu

| (33) | Pachetul de finanțare în valoare de [80-95] de milioane NOK a fost formalizat și acceptat de Finnfjord prin intermediul unui acord de coordonare pentru completare semnat de SNN, IN și Finnfjord la 12 decembrie 2012. Acordul, care vizează reglementarea relației dintre cele trei părți, se referă la acordul de împrumut dintre Finnfjord și SNN din 12 decembrie 2012 și la acordul de împrumut dintre Finnfjord și IN din 10 decembrie 2012. |
| --- | --- |

(33)

Pachetul de finanțare în valoare de [80-95] de milioane NOK a fost formalizat și acceptat de Finnfjord prin intermediul unui acord de coordonare pentru completare semnat de SNN, IN și Finnfjord la 12 decembrie 2012. Acordul, care vizează reglementarea relației dintre cele trei părți, se referă la acordul de împrumut dintre Finnfjord și SNN din 12 decembrie 2012 și la acordul de împrumut dintre Finnfjord și IN din 10 decembrie 2012.

| (34) | În timp ce împrumuturile de la IN și SNN au fost plătite, ajutorul în valoare de 16 milioane NOK acordat întreprinderii Finnfjord va fi plătit doar cu aprobarea autorității. |
| --- | --- |

(34)

În timp ce împrumuturile de la IN și SNN au fost plătite, ajutorul în valoare de 16 milioane NOK acordat întreprinderii Finnfjord va fi plătit doar cu aprobarea autorității.

11.   Observații

Observații

11.1.   
  Observațiile prezentate de către autoritățile norvegiene ca răspuns la inițierea procedurii oficiale de investigare

Observațiile prezentate de către autoritățile norvegiene ca răspuns la inițierea procedurii oficiale de investigare

| (35) | IN subliniază că, în momentul în care a decis să acorde ajutorul în valoare de 16 milioane NOK, sub rezerva anumitor condiții, aceasta nu a luat în considerare acordarea respectivei sume de bani sub formă de împrumut pentru Finnfjord, întrucât întreprinderea nu dispunea de garanții suficiente pentru a acoperi noi împrumuturi până la [80-95] de milioane NOK. |
| --- | --- |

(35)

IN subliniază că, în momentul în care a decis să acorde ajutorul în valoare de 16 milioane NOK, sub rezerva anumitor condiții, aceasta nu a luat în considerare acordarea respectivei sume de bani sub formă de împrumut pentru Finnfjord, întrucât întreprinderea nu dispunea de garanții suficiente pentru a acoperi noi împrumuturi până la [80-95] de milioane NOK.

| (36) | În ceea ce privește motivul pentru care Finnfjord nu a solicitat ajutor suplimentar de la Enova în februarie 2011, IN clarifică faptul că Enova a redus în mod unilateral suma de la 200 de milioane NOK și a subliniat că ajutorul în valoare de 175 de milioane NOK reprezenta o intensitate excepțional de ridicată a ajutorului și că niciun alt proiect nu se putea aștepta să primească un sprijin similar. Prin urmare, Finnfjord a considerat că o cerere de ajutor suplimentar nu ar fi admisă. Cu toate acestea, întreprinderea și-a modificat abordarea atunci când acesta a aflat despre decizia Enova de a acorda un ajutor în valoare de 350 de milioane NOK pentru un proiect aproape identic derulat de Elkem AS (28). |
| --- | --- |

(36)

În ceea ce privește motivul pentru care Finnfjord nu a solicitat ajutor suplimentar de la Enova în februarie 2011, IN clarifică faptul că Enova a redus în mod unilateral suma de la 200 de milioane NOK și a subliniat că ajutorul în valoare de 175 de milioane NOK reprezenta o intensitate excepțional de ridicată a ajutorului și că niciun alt proiect nu se putea aștepta să primească un sprijin similar. Prin urmare, Finnfjord a considerat că o cerere de ajutor suplimentar nu ar fi admisă. Cu toate acestea, întreprinderea și-a modificat abordarea atunci când acesta a aflat despre decizia Enova de a acorda un ajutor în valoare de 350 de milioane NOK pentru un proiect aproape identic derulat de Elkem AS (28).

28

| (37) | IN a prezentat o variantă revizuită a foii de calcul, ținând seama de observațiile prezentate de autoritate în decizia de inițiere a procedurii oficiale de investigare. Luând în considerare un cost final al proiectului de [aproximativ 800] de milioane NOK, o durată de viață a proiectului de 15 ani și o creștere treptată verificată a producției de energie electrică în primii trei ani până la o capacitate anuală maximă de 344,5 GWh, utilizând modelul Enova, rata rentabilității în absența ajutorului în valoare de 16 milioane NOK este calculată la aproximativ [9] %. Cu ajutorul în cauză, rata rentabilității ar fi de [aproximativ 11] %. Prin urmare, IN susține că proiectul nu este profitabil, având în vedere politica generală de investiții a Finnfjord de a solicita o rată a rentabilității în intervalul [10-20] % pentru astfel de investiții, în afara activităților de bază ale întreprinderii. |
| --- | --- |

(37)

IN a prezentat o variantă revizuită a foii de calcul, ținând seama de observațiile prezentate de autoritate în decizia de inițiere a procedurii oficiale de investigare. Luând în considerare un cost final al proiectului de [aproximativ 800] de milioane NOK, o durată de viață a proiectului de 15 ani și o creștere treptată verificată a producției de energie electrică în primii trei ani până la o capacitate anuală maximă de 344,5 GWh, utilizând modelul Enova, rata rentabilității în absența ajutorului în valoare de 16 milioane NOK este calculată la aproximativ [9] %. Cu ajutorul în cauză, rata rentabilității ar fi de [aproximativ 11] %. Prin urmare, IN susține că proiectul nu este profitabil, având în vedere politica generală de investiții a Finnfjord de a solicita o rată a rentabilității în intervalul [10-20] % pentru astfel de investiții, în afara activităților de bază ale întreprinderii.

| (38) | IN subliniază că Finnfjord și-a bazat decizia de a continua proiectul pe propriile calcule interne, care diferă de calculele prezentate mai sus (pe baza modelului Enova). IN precizează că nu i s-au furnizat calculele interne ale Finnfjord. IN remarcă faptul că opiniile aparent contradictorii ale IN și Enova rezultă cel mai probabil din diferența între normele și practicile interne ale Enova și IN. |
| --- | --- |

(38)

IN subliniază că Finnfjord și-a bazat decizia de a continua proiectul pe propriile calcule interne, care diferă de calculele prezentate mai sus (pe baza modelului Enova). IN precizează că nu i s-au furnizat calculele interne ale Finnfjord. IN remarcă faptul că opiniile aparent contradictorii ale IN și Enova rezultă cel mai probabil din diferența între normele și practicile interne ale Enova și IN.

11.2.   
  Observații ale terților din partea Finnfjord prezentate în urma publicării deciziei de inițiere a procedurii oficiale de investigare

Observații ale terților din partea Finnfjord prezentate în urma publicării deciziei de inițiere a procedurii oficiale de investigare

| (39) | Finnfjord se referă la ceea ce aceasta consideră a fi o aparentă contradicție în decizia de inițiere a procedurii oficiale de investigare, în care autoritatea, pe de o parte, nu exclude în întregime faptul că ajutorul ar putea avea un efect stimulativ în cazul de față, dar, în același timp, ridică problema dacă Finnfjord a luat în considerare întreruperea, reducerea sau sistarea proiectului. Finnfjord subliniază că, deși consiliul său de administrație avea ambiția, până la ședința consiliului de administrație din 25 septembrie 2012, să finalizeze proiectul, acest lucru nu ar trebui să fie considerat ca o expresie a unei dorințe sau a unei capacități de a finaliza proiectul cu orice preț. Potrivit întreprinderii, datele factuale și cifrele puse la dispoziția autorității demonstrează în mod clar că, fără finanțare suplimentară, Finnfjord nu ar fi în măsură să efectueze plățile pentru finalizarea proiectului. Finnfjord nu putea oferi garanții suplimentare și, prin urmare, nu ar fi putut obține finanțare suplimentară prin împrumut. Prin urmare, Finnfjord respinge opinia preliminară a autorității potrivit căreia ajutorul ar fi perceput drept un element binevenit, dar care nu este strict necesar în pachetul de finanțare. |
| --- | --- |

(39)

Finnfjord se referă la ceea ce aceasta consideră a fi o aparentă contradicție în decizia de inițiere a procedurii oficiale de investigare, în care autoritatea, pe de o parte, nu exclude în întregime faptul că ajutorul ar putea avea un efect stimulativ în cazul de față, dar, în același timp, ridică problema dacă Finnfjord a luat în considerare întreruperea, reducerea sau sistarea proiectului. Finnfjord subliniază că, deși consiliul său de administrație avea ambiția, până la ședința consiliului de administrație din 25 septembrie 2012, să finalizeze proiectul, acest lucru nu ar trebui să fie considerat ca o expresie a unei dorințe sau a unei capacități de a finaliza proiectul cu orice preț. Potrivit întreprinderii, datele factuale și cifrele puse la dispoziția autorității demonstrează în mod clar că, fără finanțare suplimentară, Finnfjord nu ar fi în măsură să efectueze plățile pentru finalizarea proiectului. Finnfjord nu putea oferi garanții suplimentare și, prin urmare, nu ar fi putut obține finanțare suplimentară prin împrumut. Prin urmare, Finnfjord respinge opinia preliminară a autorității potrivit căreia ajutorul ar fi perceput drept un element binevenit, dar care nu este strict necesar în pachetul de finanțare.

| (40) | La fel ca IN, Finnfjord subliniază că reducerea ajutorului din partea Enova de la 200 de milioane NOK la 175 de milioane NOK a fost o decizie politică unilaterală luată de consiliul de administrație al Enova. Finnfjord evidențiază ceea ce consideră a fi o serie de inconsecvențe în declarațiile Enova cu privire la efectul stimulativ al ajutorului suplimentar pentru proiect și subliniază că opiniile aparent contradictorii ale Enova și IN cu privire la efectul stimulativ al ajutorului nu sunt relevante, întrucât politica Enova este mai restrictivă decât permit Orientările privind ajutorul pentru protecția mediului („OAM”) (29). |
| --- | --- |

(40)

La fel ca IN, Finnfjord subliniază că reducerea ajutorului din partea Enova de la 200 de milioane NOK la 175 de milioane NOK a fost o decizie politică unilaterală luată de consiliul de administrație al Enova. Finnfjord evidențiază ceea ce consideră a fi o serie de inconsecvențe în declarațiile Enova cu privire la efectul stimulativ al ajutorului suplimentar pentru proiect și subliniază că opiniile aparent contradictorii ale Enova și IN cu privire la efectul stimulativ al ajutorului nu sunt relevante, întrucât politica Enova este mai restrictivă decât permit Orientările privind ajutorul pentru protecția mediului („OAM”) (29).

29

| (41) | În ceea ce privește evaluarea care vizează să stabilească dacă ajutorul este instrumentul adecvat, Finnfjord pare să respingă ideea că o astfel de evaluare ar trebui să fie realizată pe baza circumstanțelor specifice ale cazului în discuție și, în schimb, face trimitere la Decizia nr. 39/11/COL, în care autoritatea a constatat că acordarea ajutorului inițial în valoare de 175 de milioane NOK a constituit un instrument adecvat pentru a stimula investiția în proiect înainte de punerea în aplicare a acestuia. |
| --- | --- |

(41)

În ceea ce privește evaluarea care vizează să stabilească dacă ajutorul este instrumentul adecvat, Finnfjord pare să respingă ideea că o astfel de evaluare ar trebui să fie realizată pe baza circumstanțelor specifice ale cazului în discuție și, în schimb, face trimitere la Decizia nr. 39/11/COL, în care autoritatea a constatat că acordarea ajutorului inițial în valoare de 175 de milioane NOK a constituit un instrument adecvat pentru a stimula investiția în proiect înainte de punerea în aplicare a acestuia.

| (42) | În ceea ce privește chestiunea proporționalității, întreprinderea subliniază faptul că proiectul a devenit de peste două ori mai costisitor decât se estimase inițial. Rata rentabilității de 12,35 % este la limita inferioară a intervalului de rentabilitate impus de Finnfjord. Se explică faptul că rata actualizată a rentabilității de [aproximativ 9] % în absența ajutorului în valoare de 16 milioane NOK este mult mai scăzută decât ar fi acceptat Finnfjord „dacă ar fi putut acționa din proprie voință”. Chiar și rata rentabilității de [aproximativ 11] % cu ajutorul în valoare de 16 milioane NOK, este considerată a fi un randament destul de modest. Finnfjord se referă la ajutorul acordat ca la o partajare rezonabilă a sarcinii între IN și SNN și subliniază faptul că astfel capitalul din împrumuturi al proiectului a crescut în mod semnificativ. Riscul de nerambursare este suportat doar de către întreprindere. Prin urmare, în opinia Finnfjord, ajutorul nu conduce la supracompensare în mod clar. |
| --- | --- |

(42)

În ceea ce privește chestiunea proporționalității, întreprinderea subliniază faptul că proiectul a devenit de peste două ori mai costisitor decât se estimase inițial. Rata rentabilității de 12,35 % este la limita inferioară a intervalului de rentabilitate impus de Finnfjord. Se explică faptul că rata actualizată a rentabilității de [aproximativ 9] % în absența ajutorului în valoare de 16 milioane NOK este mult mai scăzută decât ar fi acceptat Finnfjord „dacă ar fi putut acționa din proprie voință”. Chiar și rata rentabilității de [aproximativ 11] % cu ajutorul în valoare de 16 milioane NOK, este considerată a fi un randament destul de modest. Finnfjord se referă la ajutorul acordat ca la o partajare rezonabilă a sarcinii între IN și SNN și subliniază faptul că astfel capitalul din împrumuturi al proiectului a crescut în mod semnificativ. Riscul de nerambursare este suportat doar de către întreprindere. Prin urmare, în opinia Finnfjord, ajutorul nu conduce la supracompensare în mod clar.

| (43) | Finnfjord este de opinie că ajutorul suplimentar de la IN nu va submina mecanismul concurențial în cadrul Schemei Fondului Energetic. Finnfjord subliniază ca mecanismul concurențial din cadrul Schemei Fondului Energetic nu face decât să împiedice proiectele cele mai puțin performante să primească ajutor în cazul în care sumele solicitate depășesc bugetul schemei. Întreprinderea invită autoritatea să analizeze dacă o preferință pentru mecanismul concurențial din cadrul Schemei Fondului Energetic ar putea interfera cu dreptul autorităților norvegiene de a-și organiza administrarea fondurilor publice. În acest context, Finnfjord afirmă că are îndoieli că autoritatea, dincolo de regulile privind cumulul, are un temei juridic valabil pentru asigurarea faptului că ajutoarele individuale acordate nu interferează cu funcționarea unei scheme de ajutor. Finnfjord explică faptul că ajutorul notificat este distribuit în mod deschis și transparent. |
| --- | --- |

(43)

Finnfjord este de opinie că ajutorul suplimentar de la IN nu va submina mecanismul concurențial în cadrul Schemei Fondului Energetic. Finnfjord subliniază ca mecanismul concurențial din cadrul Schemei Fondului Energetic nu face decât să împiedice proiectele cele mai puțin performante să primească ajutor în cazul în care sumele solicitate depășesc bugetul schemei. Întreprinderea invită autoritatea să analizeze dacă o preferință pentru mecanismul concurențial din cadrul Schemei Fondului Energetic ar putea interfera cu dreptul autorităților norvegiene de a-și organiza administrarea fondurilor publice. În acest context, Finnfjord afirmă că are îndoieli că autoritatea, dincolo de regulile privind cumulul, are un temei juridic valabil pentru asigurarea faptului că ajutoarele individuale acordate nu interferează cu funcționarea unei scheme de ajutor. Finnfjord explică faptul că ajutorul notificat este distribuit în mod deschis și transparent.

11.3.   
  A doua rundă de observații ale terților din partea Finnfjord

A doua rundă de observații ale terților din partea Finnfjord

| (44) | În cadrul procedurii oficiale de investigare, autoritatea a primit o a doua rundă de observații ale terților din partea Finnfjord, prin care întreprinderea detaliază modul în care lipsa sa de lichidități din toamna anului 2012 ar fi condus la oprirea proiectului în lipsa pachetului de finanțare suplimentar, care, la rândul său, a fost declanșat de acordarea unui ajutor de către IN. Finnfjord face referire la decizia autorității în cazul Helguvík Aluminium Smelter (30) pentru a demonstra motivul pentru care ajutorul notificat acordat întreprinderii Finnfjord are efect stimulativ. |
| --- | --- |

(44)

În cadrul procedurii oficiale de investigare, autoritatea a primit o a doua rundă de observații ale terților din partea Finnfjord, prin care întreprinderea detaliază modul în care lipsa sa de lichidități din toamna anului 2012 ar fi condus la oprirea proiectului în lipsa pachetului de finanțare suplimentar, care, la rândul său, a fost declanșat de acordarea unui ajutor de către IN. Finnfjord face referire la decizia autorității în cazul Helguvík Aluminium Smelter (30) pentru a demonstra motivul pentru care ajutorul notificat acordat întreprinderii Finnfjord are efect stimulativ.

30

| (45) | Întreprinderea furnizează declarații din partea SNN, a contabilului și a președintelui întreprinderii Finnfjord ca dovezi pentru necesitatea ajutorului. În plus, întreprinderea pune la dispoziție o foaie de calcul care prezintă un calcul actualizat al valorii actualizate nete a proiectului (verificată de IN) care oferă o [rentabilitate ușor negativă] % în prezența ajutorului. Finnfjord face referire la practica autorității și a Comisiei (31) referitoare la cazurile de costuri neprevăzute în proiectele inovatoare conform căreia ajutoarele exprimate nu ca o sumă fixă, ci mai degrabă ca un procent din costul total necunoscut, au fost considerate compatibile cu funcționarea normelor privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(45)

Întreprinderea furnizează declarații din partea SNN, a contabilului și a președintelui întreprinderii Finnfjord ca dovezi pentru necesitatea ajutorului. În plus, întreprinderea pune la dispoziție o foaie de calcul care prezintă un calcul actualizat al valorii actualizate nete a proiectului (verificată de IN) care oferă o [rentabilitate ușor negativă] % în prezența ajutorului. Finnfjord face referire la practica autorității și a Comisiei (31) referitoare la cazurile de costuri neprevăzute în proiectele inovatoare conform căreia ajutoarele exprimate nu ca o sumă fixă, ci mai degrabă ca un procent din costul total necunoscut, au fost considerate compatibile cu funcționarea normelor privind ajutoarele de stat.

31

| (46) | La cererea autorității, Finnfjord a prezentat ulterior copii ale celor două acorduri de finanțare încheiate între SNN, IN și Finnfjord la 14 iunie 2011 și 12 decembrie 2012, precum și documentația referitoare la absența unor active neconstituite ca garanție. |
| --- | --- |

(46)

La cererea autorității, Finnfjord a prezentat ulterior copii ale celor două acorduri de finanțare încheiate între SNN, IN și Finnfjord la 14 iunie 2011 și 12 decembrie 2012, precum și documentația referitoare la absența unor active neconstituite ca garanție.

11.4.   
  Comentarii din partea autorităților norvegiene cu privire la observațiile părților terțe

Comentarii din partea autorităților norvegiene cu privire la observațiile părților terțe

| (47) | Autoritățile norvegiene au prezentat comentarii cu privire la cele două runde de observații ale terților din partea Finnfjord. Autoritățile norvegiene sunt de acord cu Finnfjord și au clarificat aspectele minore de natură factuală privind sursa de finanțare a ajutorului propus în valoare de 16 milioane NOK. Întrucât distribuirea fondurilor din sursele relevante se aplică în mod uniform, clarificările nu s-au dovedit a fi esențiale pentru evaluarea de către autoritate a măsurii notificate. |
| --- | --- |

(47)

Autoritățile norvegiene au prezentat comentarii cu privire la cele două runde de observații ale terților din partea Finnfjord. Autoritățile norvegiene sunt de acord cu Finnfjord și au clarificat aspectele minore de natură factuală privind sursa de finanțare a ajutorului propus în valoare de 16 milioane NOK. Întrucât distribuirea fondurilor din sursele relevante se aplică în mod uniform, clarificările nu s-au dovedit a fi esențiale pentru evaluarea de către autoritate a măsurii notificate.

II.   EVALUARE

EVALUARE

1.   Existența unui ajutor de stat

Existența unui ajutor de stat

| (48) | Articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE prevede următoarele:

  „Cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul acord, orice ajutor acordat de statele membre ale CE, de statele AELS sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care afectează comerțul dintre părțile contractante, este incompatibil cu funcționarea prezentului acord.” |
| --- | --- |

(48)

Articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE prevede următoarele:

„Cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul acord, orice ajutor acordat de statele membre ale CE, de statele AELS sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care afectează comerțul dintre părțile contractante, este incompatibil cu funcționarea prezentului acord.”

| (49) | Aceasta implică faptul că o măsură constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE dacă sunt îndeplinite cumulativ următoarele condiții: măsura (i) este acordată de stat sau prin intermediul resurselor de stat; (ii) conferă un avantaj economic beneficiarului; (iii) este susceptibilă să afecteze schimburile comerciale dintre părțile contractante și să denatureze concurența. |
| --- | --- |

(49)

Aceasta implică faptul că o măsură constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE dacă sunt îndeplinite cumulativ următoarele condiții: măsura (i) este acordată de stat sau prin intermediul resurselor de stat; (ii) conferă un avantaj economic beneficiarului; (iii) este susceptibilă să afecteze schimburile comerciale dintre părțile contractante și să denatureze concurența.

| (50) | Măsura de ajutor trebuie să fie acordată de către stat sau prin intermediul resurselor de stat. În acest context, se reamintește că IN este entitate publică. Subvențiile sale sunt finanțate de statul norvegian. Măsura notificată este finanțată, prin urmare, din resurse de stat și poate fi transferată către Finnfjord sub controlul unei entități publice controlate de stat. În consecință, autoritatea consideră că sunt implicate resurse de stat. |
| --- | --- |

(50)

Măsura de ajutor trebuie să fie acordată de către stat sau prin intermediul resurselor de stat. În acest context, se reamintește că IN este entitate publică. Subvențiile sale sunt finanțate de statul norvegian. Măsura notificată este finanțată, prin urmare, din resurse de stat și poate fi transferată către Finnfjord sub controlul unei entități publice controlate de stat. În consecință, autoritatea consideră că sunt implicate resurse de stat.

| (51) | Pentru a constitui ajutor de stat, măsura notificată trebuie să confere întreprinderii Finnfjord avantaje prin care aceasta este scutită de taxe care sunt suportate în mod normal din propriul buget. De asemenea, măsura trebuie să fie selectivă în sensul că favorizează „anumite întreprinderi sau producerea anumitor bunuri”. Subvenția directă în valoare de 16 milioane NOK este un transfer de numerar pe care Finnfjord nu l-ar fi primit în mod normal în desfășurarea activităților sale. Subvenția propusă este destinată exclusiv întreprinderii Finnfjord. Prin urmare, autoritatea a concluzionat că o astfel de subvenție directă oferă un avantaj economic selectiv întreprinderii Finnfjord. |
| --- | --- |

(51)

Pentru a constitui ajutor de stat, măsura notificată trebuie să confere întreprinderii Finnfjord avantaje prin care aceasta este scutită de taxe care sunt suportate în mod normal din propriul buget. De asemenea, măsura trebuie să fie selectivă în sensul că favorizează „anumite întreprinderi sau producerea anumitor bunuri”. Subvenția directă în valoare de 16 milioane NOK este un transfer de numerar pe care Finnfjord nu l-ar fi primit în mod normal în desfășurarea activităților sale. Subvenția propusă este destinată exclusiv întreprinderii Finnfjord. Prin urmare, autoritatea a concluzionat că o astfel de subvenție directă oferă un avantaj economic selectiv întreprinderii Finnfjord.

| (52) | Măsura trebuie să fie susceptibilă să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale dintre părțile contractante la Acordul privind SEE pentru a fi considerată ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din acord. Conform unei jurisprudențe constante, simplul fapt că o măsură consolidează poziția unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente în cadrul schimburilor comerciale din interiorul SEE este considerat suficient pentru a se concluziona că măsura în cauză este susceptibilă să afecteze schimburile comerciale între părțile contractante și să denatureze concurența între întreprinderi stabilite în alte state SEE (32). Întreprinderea Finnfjord produce ferosiliciu și microsilica, pe care le comercializează pe piața europeană (33). Prin urmare, autoritatea a concluzionat că ajutorul afectează schimburile comerciale dintre părțile contractante la Acordul privind SEE și denaturează concurența în SEE, întrucât beneficiarul își desfășoară activitatea într-un sector în care au loc schimburi comerciale între părțile contractante. |
| --- | --- |

(52)

Măsura trebuie să fie susceptibilă să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale dintre părțile contractante la Acordul privind SEE pentru a fi considerată ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din acord. Conform unei jurisprudențe constante, simplul fapt că o măsură consolidează poziția unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente în cadrul schimburilor comerciale din interiorul SEE este considerat suficient pentru a se concluziona că măsura în cauză este susceptibilă să afecteze schimburile comerciale între părțile contractante și să denatureze concurența între întreprinderi stabilite în alte state SEE (32). Întreprinderea Finnfjord produce ferosiliciu și microsilica, pe care le comercializează pe piața europeană (33). Prin urmare, autoritatea a concluzionat că ajutorul afectează schimburile comerciale dintre părțile contractante la Acordul privind SEE și denaturează concurența în SEE, întrucât beneficiarul își desfășoară activitatea într-un sector în care au loc schimburi comerciale între părțile contractante.

32

33

| (53) | Pe baza constatărilor de mai sus, autoritatea concluzionează că măsura notificată sub formă de subvenție directă în valoare de 16 milioane NOK de la IN pentru Finnfjord constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(53)

Pe baza constatărilor de mai sus, autoritatea concluzionează că măsura notificată sub formă de subvenție directă în valoare de 16 milioane NOK de la IN pentru Finnfjord constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

2.   Cerințe procedurale

Cerințe procedurale

| (54) | Astfel cum prevede articolul 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3, „Autoritatea AELS de Supraveghere este informată în timp util, pentru a i se permite să prezinte observații, în legătură cu orice planuri de acordare sau de modificare a unui ajutor. (...) Statul în cauză nu își va pune în aplicare măsurile propuse până când procedura nu va avea drept rezultat o decizie finală”. |
| --- | --- |

(54)

Astfel cum prevede articolul 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3, „Autoritatea AELS de Supraveghere este informată în timp util, pentru a i se permite să prezinte observații, în legătură cu orice planuri de acordare sau de modificare a unui ajutor. (...) Statul în cauză nu își va pune în aplicare măsurile propuse până când procedura nu va avea drept rezultat o decizie finală”.

| (55) | Prin scrisoarea din 26 iunie 2013, autoritățile norvegiene au notificat măsura de ajutor în valoare de 16 milioane NOK. Ajutorul a fost acordat în mod condiționat, sub rezerva aprobării autorității și, în consecință, nu a fost plătit. |
| --- | --- |

(55)

Prin scrisoarea din 26 iunie 2013, autoritățile norvegiene au notificat măsura de ajutor în valoare de 16 milioane NOK. Ajutorul a fost acordat în mod condiționat, sub rezerva aprobării autorității și, în consecință, nu a fost plătit.

| (56) | În ceea ce privește informațiile furnizate, se pare că ajutorul a fost acordat pe baza unei scheme de ajutoare care nu fusese notificată autorității, întrucât autoritățile norvegiene au considerat că aceasta este reglementată de dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare („RGEC”) (34) care se aplica la momentul respectiv. Subvențiile oferite de Enova și IN reprezintă ajutoare pentru investiții acordate aceleiași întreprinderi pentru același proiect de investiții. Prin urmare, autoritățile norvegiene au concluzionat că ajutorul acordat în favoarea Finnfjord trebuia să fie notificat în mod individual deoarece, în cumul cu ajutorul de la Enova, acesta a depășit pragul de la care ajutoarele individuale fac obiectul obligației de notificare (35). |
| --- | --- |

(56)

În ceea ce privește informațiile furnizate, se pare că ajutorul a fost acordat pe baza unei scheme de ajutoare care nu fusese notificată autorității, întrucât autoritățile norvegiene au considerat că aceasta este reglementată de dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare („RGEC”) (34) care se aplica la momentul respectiv. Subvențiile oferite de Enova și IN reprezintă ajutoare pentru investiții acordate aceleiași întreprinderi pentru același proiect de investiții. Prin urmare, autoritățile norvegiene au concluzionat că ajutorul acordat în favoarea Finnfjord trebuia să fie notificat în mod individual deoarece, în cumul cu ajutorul de la Enova, acesta a depășit pragul de la care ajutoarele individuale fac obiectul obligației de notificare (35).

34

35

| (57) | Pe baza celor de mai sus, autoritatea concluzionează că autoritățile norvegiene și-au respectat obligațiile care decurg din articolul 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3. |
| --- | --- |

(57)

Pe baza celor de mai sus, autoritatea concluzionează că autoritățile norvegiene și-au respectat obligațiile care decurg din articolul 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3.

3.   Compatibilitate – Temei juridic

Compatibilitate – Temei juridic

| (58) | IN susține că ajutorul acordat în favoarea Finnfjord este compatibil cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE ca ajutor pentru protecția mediului. IN subliniază că ajutorul în cauză nu reprezintă o formă de ajutor de salvare. |
| --- | --- |

(58)

IN susține că ajutorul acordat în favoarea Finnfjord este compatibil cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE ca ajutor pentru protecția mediului. IN subliniază că ajutorul în cauză nu reprezintă o formă de ajutor de salvare.

| (59) | În conformitate cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, „ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice” pot fi considerate compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE în cazul în care acestea nu afectează condițiile schimburilor comerciale și concurența în SEE într-o măsură care contravine interesului comun. |
| --- | --- |

(59)

În conformitate cu articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE, „ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice” pot fi considerate compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE în cazul în care acestea nu afectează condițiile schimburilor comerciale și concurența în SEE într-o măsură care contravine interesului comun.

| (60) | Prin Decizia nr. 39/11/COL, autoritatea a aprobat ajutorul inițial din partea Schemei Fondului Energetic pentru proiectul de recuperare a energiei al întreprinderii Finnfjord după ce au efectuat o evaluare detaliată a ajutorului respectiv în conformitate cu capitolul 5 din OAM. Autoritatea a concluzionat că ajutorul notificat din partea Enova a contribuit la protecția mediului prin stimularea întreprinderii Finnfjord pentru a desfășura o acțiune de economisire a energiei pe care aceasta nu ar fi realizat-o în absența ajutorului. |
| --- | --- |

(60)

Prin Decizia nr. 39/11/COL, autoritatea a aprobat ajutorul inițial din partea Schemei Fondului Energetic pentru proiectul de recuperare a energiei al întreprinderii Finnfjord după ce au efectuat o evaluare detaliată a ajutorului respectiv în conformitate cu capitolul 5 din OAM. Autoritatea a concluzionat că ajutorul notificat din partea Enova a contribuit la protecția mediului prin stimularea întreprinderii Finnfjord pentru a desfășura o acțiune de economisire a energiei pe care aceasta nu ar fi realizat-o în absența ajutorului.

| (61) | La 16 iulie 2014, după ce a inițiat procedura oficială de investigare, autoritatea a adoptat un nou set de Orientări privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului și energie pentru perioada 2014-2020 („OAME”) (36), înlocuind OAM (37). Autoritatea aplică OAME, începând cu data adoptării acestora (38), inclusiv pentru alocările de ajutoare individuale notificate anterior adoptării OAME în cazul în care i se solicită să ia o decizie după data adoptării acestora (39). |
| --- | --- |

(61)

La 16 iulie 2014, după ce a inițiat procedura oficială de investigare, autoritatea a adoptat un nou set de Orientări privind ajutoarele de stat pentru protecția mediului și energie pentru perioada 2014-2020 („OAME”) (36), înlocuind OAM (37). Autoritatea aplică OAME, începând cu data adoptării acestora (38), inclusiv pentru alocările de ajutoare individuale notificate anterior adoptării OAME în cazul în care i se solicită să ia o decizie după data adoptării acestora (39).

36

37

38

39

| (62) | Autoritatea a aprobat ajutorul de la Enova ca o măsură de economisire a energiei. OAME nu conțin un capitol privind economiile de energie, în schimb a fost introdus un capitol privind eficiența energetică (40). Autoritatea evaluează compatibilitatea ajutorului notificat pe baza capitolului privind eficiența energetică din OAME. |
| --- | --- |

(62)

Autoritatea a aprobat ajutorul de la Enova ca o măsură de economisire a energiei. OAME nu conțin un capitol privind economiile de energie, în schimb a fost introdus un capitol privind eficiența energetică (40). Autoritatea evaluează compatibilitatea ajutorului notificat pe baza capitolului privind eficiența energetică din OAME.

40

| (63) | Autoritatea observă că evaluarea compatibilității măsurii notificate în cazul de față nu ar fi fost diferită în mod substanțial dacă ar fi aplicat OAM. Pentru a demonstra acest lucru, în cele ce urmează se face trimitere la principiile relevante din OAME, precum și din OAM. |
| --- | --- |

(63)

Autoritatea observă că evaluarea compatibilității măsurii notificate în cazul de față nu ar fi fost diferită în mod substanțial dacă ar fi aplicat OAM. Pentru a demonstra acest lucru, în cele ce urmează se face trimitere la principiile relevante din OAME, precum și din OAM.

4.   Domeniul de aplicare a procedurii oficiale de investigare

Domeniul de aplicare a procedurii oficiale de investigare

| (64) | În decizia de inițiere a procedurii oficiale de investigare și evaluarea măsurii notificate în conformitate cu OAM aplicabile la momentul respectiv, autoritatea a subliniat că, având în vedere faptul că evaluase deja compatibilitatea ajutorului acordat de Enova pentru proiectul de recuperare a energiei al întreprinderii Finnfjord, aceasta nu a pus la îndoială faptul că ajutorul suplimentar, din cauza valorii relativ mici în comparație cu ajutorul inițial, vizează o disfuncționalitate a pieței. În plus, pornind de la ipoteza că ajutorul ar avea efect stimulativ și ar fi necesar, autoritatea nu a avut îndoieli cu privire la faptul că denaturările concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale vor fi limitate, astfel încât bilanțul general ar fi pozitiv. Prin urmare, aceste aspecte nu vor fi abordate în cele ce urmează. |
| --- | --- |

(64)

În decizia de inițiere a procedurii oficiale de investigare și evaluarea măsurii notificate în conformitate cu OAM aplicabile la momentul respectiv, autoritatea a subliniat că, având în vedere faptul că evaluase deja compatibilitatea ajutorului acordat de Enova pentru proiectul de recuperare a energiei al întreprinderii Finnfjord, aceasta nu a pus la îndoială faptul că ajutorul suplimentar, din cauza valorii relativ mici în comparație cu ajutorul inițial, vizează o disfuncționalitate a pieței. În plus, pornind de la ipoteza că ajutorul ar avea efect stimulativ și ar fi necesar, autoritatea nu a avut îndoieli cu privire la faptul că denaturările concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale vor fi limitate, astfel încât bilanțul general ar fi pozitiv. Prin urmare, aceste aspecte nu vor fi abordate în cele ce urmează.

| (65) | Evaluarea de mai jos urmărește să stabilească dacă ajutorul notificat are efect de stimulare și dacă este necesar. |
| --- | --- |

(65)

Evaluarea de mai jos urmărește să stabilească dacă ajutorul notificat are efect de stimulare și dacă este necesar.

5.   Evaluarea compatibilității

Evaluarea compatibilității

5.1.   
  Ajutorul nu are un efect stimulativ și nici nu este necesar

Ajutorul nu are un efect stimulativ și nici nu este necesar

| (66) | În conformitate cu OAME (41), pentru a fi compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE, ajutoarele trebuie să aibă un efect stimulativ. Stabilirea caracterului necesar al ajutorul notificat pentru a produce un efect real de stimulare a investițiilor care, altfel, nu s-ar fi realizat constituie un element crucial în evaluarea compatibilității. Trebuie să se verifice dacă ajutorul este necesar pentru a produce un efect de stimulare a investiției, și anume, dacă ajutorul contribuie în mod efectiv la schimbarea comportamentului beneficiarului, astfel încât să crească nivelul protecției mediului (42). |
| --- | --- |

(66)

În conformitate cu OAME (41), pentru a fi compatibile cu funcționarea Acordului privind SEE, ajutoarele trebuie să aibă un efect stimulativ. Stabilirea caracterului necesar al ajutorul notificat pentru a produce un efect real de stimulare a investițiilor care, altfel, nu s-ar fi realizat constituie un element crucial în evaluarea compatibilității. Trebuie să se verifice dacă ajutorul este necesar pentru a produce un efect de stimulare a investiției, și anume, dacă ajutorul contribuie în mod efectiv la schimbarea comportamentului beneficiarului, astfel încât să crească nivelul protecției mediului (42).

41

42

| (67) | Ca regulă generală, autoritatea va considera că nu există niciun efect stimulativ în cazul în care proiectul a început înainte de depunerea de către beneficiar a unei cereri prin care se solicită ajutor (43). Întrucât cazul de față se referă la chestiunea unor ajutoare suplimentare pentru a acoperi creșterea costurilor legate de un proiect în desfășurare, autoritatea nu poate să se bazeze pe prezumția existenței unui efect stimulativ pentru cererile de ajutor depuse înainte de începerea lucrărilor. În februarie 2011, Finnfjord a inițiat proiectul în valoare de 700 de milioane NOK pe baza unei sume de 175 de milioane NOK acordate sub formă de ajutor. |
| --- | --- |

(67)

Ca regulă generală, autoritatea va considera că nu există niciun efect stimulativ în cazul în care proiectul a început înainte de depunerea de către beneficiar a unei cereri prin care se solicită ajutor (43). Întrucât cazul de față se referă la chestiunea unor ajutoare suplimentare pentru a acoperi creșterea costurilor legate de un proiect în desfășurare, autoritatea nu poate să se bazeze pe prezumția existenței unui efect stimulativ pentru cererile de ajutor depuse înainte de începerea lucrărilor. În februarie 2011, Finnfjord a inițiat proiectul în valoare de 700 de milioane NOK pe baza unei sume de 175 de milioane NOK acordate sub formă de ajutor.

43

| (68) | Cu toate acestea, autoritatea nu exclude efectul stimulativ al ajutorului pentru un proiect care a început, atunci când acordarea ajutorului asigură fără echivoc finalizarea proiectelor care altfel nu ar fi fost realizate sau adăugarea unei protecții a mediului care, altfel, nu ar realizată (44). În procesul de evaluare a efectului stimulativ al ajutorului în acest context, trebuie să se analizeze cu atenție situația contrafactuală, și anume, ce ar face întreprinderea în absența ajutorului. |
| --- | --- |

(68)

Cu toate acestea, autoritatea nu exclude efectul stimulativ al ajutorului pentru un proiect care a început, atunci când acordarea ajutorului asigură fără echivoc finalizarea proiectelor care altfel nu ar fi fost realizate sau adăugarea unei protecții a mediului care, altfel, nu ar realizată (44). În procesul de evaluare a efectului stimulativ al ajutorului în acest context, trebuie să se analizeze cu atenție situația contrafactuală, și anume, ce ar face întreprinderea în absența ajutorului.

44

| (69) | Întreprinderea a finalizat proiectul în octombrie 2012, fără ca ajutorul să fi fost plătit. Pe baza informațiilor și a probelor furnizate, autoritatea nu consideră că Finnfjord a luat în considerare în mod realist întreruperea, reducerea domeniului de aplicare sau sistarea proiectului după februarie 2011 și până la finalizarea acestuia în octombrie 2012. În mod concret și cu trimitere la concluziile extrase în reuniunea consiliului de administrație din 25 septembrie 2012, se pare că întreprinderea, din cauza costurilor ridicate implicate, nu a luat în considerare în mod serios nici întreruperea, nici amânarea proiectului, în ansamblu sau în parte, nici reducerea domeniului său de aplicare. Protocolul reuniunii consiliului de administrație din 25 septembrie 2012 menționează că Finnfjord intenționa să solicite credite suplimentare de la SNN și ajutor suplimentar de la Enova și IN și că orice ajutor posibil ar fi utilizat în mod direct pentru a reduce împrumutul pe care Finnfjord ar încerca să-l obțină de la SNN. |
| --- | --- |

(69)

Întreprinderea a finalizat proiectul în octombrie 2012, fără ca ajutorul să fi fost plătit. Pe baza informațiilor și a probelor furnizate, autoritatea nu consideră că Finnfjord a luat în considerare în mod realist întreruperea, reducerea domeniului de aplicare sau sistarea proiectului după februarie 2011 și până la finalizarea acestuia în octombrie 2012. În mod concret și cu trimitere la concluziile extrase în reuniunea consiliului de administrație din 25 septembrie 2012, se pare că întreprinderea, din cauza costurilor ridicate implicate, nu a luat în considerare în mod serios nici întreruperea, nici amânarea proiectului, în ansamblu sau în parte, nici reducerea domeniului său de aplicare. Protocolul reuniunii consiliului de administrație din 25 septembrie 2012 menționează că Finnfjord intenționa să solicite credite suplimentare de la SNN și ajutor suplimentar de la Enova și IN și că orice ajutor posibil ar fi utilizat în mod direct pentru a reduce împrumutul pe care Finnfjord ar încerca să-l obțină de la SNN.

| (70) | Această constatare a fost sprijinită de către întreprinderea Finnfjord în observațiile prezentate cu privire la decizia autorității de inițiere a procedurii oficiale de investigare. Deși întreprinderea se referă la necesitatea unei finanțări suplimentare în valoare de [80-95] de milioane NOK și pare să afirme că tocmai situația în care se afla indică faptul că aceasta lua în considerare abandonarea proiectului, acest argument este contrazis de alte afirmații făcute de întreprindere în care se face trimitere la absența „voinței” (a se vedea considerentul 42 de mai sus) și, mai ales, de faptul că Finnfjord a finalizat proiectul în absența ajutorului. |
| --- | --- |

(70)

Această constatare a fost sprijinită de către întreprinderea Finnfjord în observațiile prezentate cu privire la decizia autorității de inițiere a procedurii oficiale de investigare. Deși întreprinderea se referă la necesitatea unei finanțări suplimentare în valoare de [80-95] de milioane NOK și pare să afirme că tocmai situația în care se afla indică faptul că aceasta lua în considerare abandonarea proiectului, acest argument este contrazis de alte afirmații făcute de întreprindere în care se face trimitere la absența „voinței” (a se vedea considerentul 42 de mai sus) și, mai ales, de faptul că Finnfjord a finalizat proiectul în absența ajutorului.

| (71) | În cazul în care întreprinderea nu considera ca avea altă opțiune decât să continue proiectul, ajutorul nu ar oferi întreprinderii vreun stimulent, întrucât – cu sau fără ajutor – întreprinderea ar fi finalizat proiectul. Cu alte cuvinte, conform scenariului contrafactual, Finnfjord ar finaliza proiectul fără întârzieri și fără a reduce domeniul de aplicare a acestuia chiar și în absența ajutorului. |
| --- | --- |

(71)

În cazul în care întreprinderea nu considera ca avea altă opțiune decât să continue proiectul, ajutorul nu ar oferi întreprinderii vreun stimulent, întrucât – cu sau fără ajutor – întreprinderea ar fi finalizat proiectul. Cu alte cuvinte, conform scenariului contrafactual, Finnfjord ar finaliza proiectul fără întârzieri și fără a reduce domeniul de aplicare a acestuia chiar și în absența ajutorului.

| (72) | Autoritatea nu este convinsă de argumentul potrivit căruia ajutorul a fost elementul declanșator al pachetului de finanțare în valoare de [80-95] de milioane NOK și a fost necesar, în special, pentru împrumutul în valoare de [45-60] de milioane NOK acordat de SNN. Chiar dacă împrumutul SNN prevede ca o condiție acordarea ajutorului în valoare de 16 milioane NOK de către IN, fondurile (atât de la SNN, cât și de la IN) au fost plătite fără aprobarea prealabilă a autorității cu privire la ajutorul suplimentar. Acest lucru demonstrează caracterul separabil al împrumuturilor de acordarea ajutorului. Un creditor care stabilește plata efectivă a ajutorului ca o condiție pentru continuarea finanțării ar fi așteptat aprobarea autorității înainte de efectuarea plăților unor împrumuturi suplimentare, dacă acest lucru determină existența pachetului de finanțare. În plus, informațiile furnizate autorității nu indică faptul că Finnfjord ar trebui să ramburseze imediat împrumuturile în cazul în care autoritatea nu ar aproba ajutorul. |
| --- | --- |

(72)

Autoritatea nu este convinsă de argumentul potrivit căruia ajutorul a fost elementul declanșator al pachetului de finanțare în valoare de [80-95] de milioane NOK și a fost necesar, în special, pentru împrumutul în valoare de [45-60] de milioane NOK acordat de SNN. Chiar dacă împrumutul SNN prevede ca o condiție acordarea ajutorului în valoare de 16 milioane NOK de către IN, fondurile (atât de la SNN, cât și de la IN) au fost plătite fără aprobarea prealabilă a autorității cu privire la ajutorul suplimentar. Acest lucru demonstrează caracterul separabil al împrumuturilor de acordarea ajutorului. Un creditor care stabilește plata efectivă a ajutorului ca o condiție pentru continuarea finanțării ar fi așteptat aprobarea autorității înainte de efectuarea plăților unor împrumuturi suplimentare, dacă acest lucru determină existența pachetului de finanțare. În plus, informațiile furnizate autorității nu indică faptul că Finnfjord ar trebui să ramburseze imediat împrumuturile în cazul în care autoritatea nu ar aproba ajutorul.

| (73) | Pentru a fi compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE, ajutorul trebuie să fie necesar. Ajutorul nu trebuie să subvenționeze costurile unei activități pe care o întreprindere le-ar fi suportat oricum și nu trebuie să compenseze riscul comercial normal al unei activități economice (45). Cu toate acestea, ajutorul pentru costurile suplimentare suportate ca urmare a unor factori externi imprevizibili, care nu pot fi considerate ca făcând parte din riscul comercial normal al activității economice în cauză, ar putea fi considerat ca fiind compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE (46). |
| --- | --- |

(73)

Pentru a fi compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE, ajutorul trebuie să fie necesar. Ajutorul nu trebuie să subvenționeze costurile unei activități pe care o întreprindere le-ar fi suportat oricum și nu trebuie să compenseze riscul comercial normal al unei activități economice (45). Cu toate acestea, ajutorul pentru costurile suplimentare suportate ca urmare a unor factori externi imprevizibili, care nu pot fi considerate ca făcând parte din riscul comercial normal al activității economice în cauză, ar putea fi considerat ca fiind compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE (46).

45

46

| (74) | Autoritatea observă că, în februarie 2011, atunci când Finnfjord s-a confruntat cu o creștere a costurilor de la 511,66 milioane NOK la 700 de milioane NOK, întreprinderea a decis să continue proiectul fără a solicita alte ajutoare. Astfel, costurile pertinente pentru actuala investigație sunt reprezentate de creșterea în valoare de [80-95] de milioane NOK de la 700 de milioane NOK la [aproximativ 800] de milioane NOK. Aceasta reprezintă o creștere cu aproximativ [...] %. |
| --- | --- |

(74)

Autoritatea observă că, în februarie 2011, atunci când Finnfjord s-a confruntat cu o creștere a costurilor de la 511,66 milioane NOK la 700 de milioane NOK, întreprinderea a decis să continue proiectul fără a solicita alte ajutoare. Astfel, costurile pertinente pentru actuala investigație sunt reprezentate de creșterea în valoare de [80-95] de milioane NOK de la 700 de milioane NOK la [aproximativ 800] de milioane NOK. Aceasta reprezintă o creștere cu aproximativ [...] %.

| (75) | Pe baza informațiilor furnizate, astfel cum s-a specificat la considerentul 22 de mai sus, creșterile costurilor au fost determinate de: adaptări ale echipamentelor existente, adaptări aduse unui număr de trei cuptoare existente, adaptări ale conductelor de fum, instalații în clădirea turbinei și în alte clădiri, reduceri ale producției care durează mai mult decât se preconizase și finalizarea lucrărilor și a instalațiilor. Acestea reprezintă tipuri de creșteri ale costurilor de care întreprinderea ar trebui să țină seama atunci când formulează planuri pentru acest tip de proiect și constituie riscul comercial normal al activității economice în cauză. Acestea nu pot fi considerate ca fiind cauzate de factori externi și nu par a fi imprevizibile. Prin urmare, cazul de față se poate deosebi de cauza Helguvík Aluminium Smelter (47), menționată de Finnfjord. În cauza respectivă, beneficiarul ajutorului a avut dificultăți în obținerea de finanțare în cursul crizei financiare excepționale din Islanda din 2008, o împrejurare care poate fi clasificată pe bună dreptate ca un factor extern imprevizibil. Pe baza celor de mai sus, autoritatea este de opinie că ceea ce propun autoritățile norvegiene prin măsura de ajutor notificată este compensarea întreprinderii Finnfjord pentru riscul comercial normal al proiectului desfășurat de aceasta. |
| --- | --- |

(75)

Pe baza informațiilor furnizate, astfel cum s-a specificat la considerentul 22 de mai sus, creșterile costurilor au fost determinate de: adaptări ale echipamentelor existente, adaptări aduse unui număr de trei cuptoare existente, adaptări ale conductelor de fum, instalații în clădirea turbinei și în alte clădiri, reduceri ale producției care durează mai mult decât se preconizase și finalizarea lucrărilor și a instalațiilor. Acestea reprezintă tipuri de creșteri ale costurilor de care întreprinderea ar trebui să țină seama atunci când formulează planuri pentru acest tip de proiect și constituie riscul comercial normal al activității economice în cauză. Acestea nu pot fi considerate ca fiind cauzate de factori externi și nu par a fi imprevizibile. Prin urmare, cazul de față se poate deosebi de cauza Helguvík Aluminium Smelter (47), menționată de Finnfjord. În cauza respectivă, beneficiarul ajutorului a avut dificultăți în obținerea de finanțare în cursul crizei financiare excepționale din Islanda din 2008, o împrejurare care poate fi clasificată pe bună dreptate ca un factor extern imprevizibil. Pe baza celor de mai sus, autoritatea este de opinie că ceea ce propun autoritățile norvegiene prin măsura de ajutor notificată este compensarea întreprinderii Finnfjord pentru riscul comercial normal al proiectului desfășurat de aceasta.

47

| (76) | Autoritatea recunoaște că rezultatul evaluării sale ar fi putut fi diferit dacă autoritățile norvegiene, în loc să propună plata a două sume fixe drept ajutoare (de la Enova și, ulterior, de la IN), ar fi acordat ajutor pentru a acoperi un anumit procent din costurile eligibile ale proiectului. Acest lucru ar fi valabil mai ales atunci când domeniul de aplicare a costurilor suplimentare imprevizibile este substanțial și este legat de faptul că proiectul este inovator și că, prin urmare, prin natura acestora, costurile sunt dificil de estimat în prealabil. Cu toate acestea, o astfel de evaluare nu este relevantă pentru faptele cu care se confruntă autoritatea în cazul de față. |
| --- | --- |

(76)

Autoritatea recunoaște că rezultatul evaluării sale ar fi putut fi diferit dacă autoritățile norvegiene, în loc să propună plata a două sume fixe drept ajutoare (de la Enova și, ulterior, de la IN), ar fi acordat ajutor pentru a acoperi un anumit procent din costurile eligibile ale proiectului. Acest lucru ar fi valabil mai ales atunci când domeniul de aplicare a costurilor suplimentare imprevizibile este substanțial și este legat de faptul că proiectul este inovator și că, prin urmare, prin natura acestora, costurile sunt dificil de estimat în prealabil. Cu toate acestea, o astfel de evaluare nu este relevantă pentru faptele cu care se confruntă autoritatea în cazul de față.

| (77) | Autoritatea subliniază că revine autorităților norvegiene să demonstreze că sunt îndeplinite condițiile pentru derogarea de la articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE (48). Faptele și argumentele prezentate de autoritățile norvegiene (și de Finnfjord) nu au convins autoritatea că ajutorul notificat acordat de IN are efect stimulativ sau că este necesar. |
| --- | --- |

(77)

Autoritatea subliniază că revine autorităților norvegiene să demonstreze că sunt îndeplinite condițiile pentru derogarea de la articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE (48). Faptele și argumentele prezentate de autoritățile norvegiene (și de Finnfjord) nu au convins autoritatea că ajutorul notificat acordat de IN are efect stimulativ sau că este necesar.

48

| (78) | Pe baza celor de mai sus, autoritatea a ajuns la concluzia că ajutorul notificat acordat întreprinderii Finnfjord de către IN nu are efect stimulativ și nu este necesar. Întrucât, numai din aceste motive, ajutorul nu este compatibil cu funcționarea Acordului SEE, autoritatea nu va evalua caracterul adecvat al ajutorului, nici proporționalitatea acestuia. |
| --- | --- |

(78)

Pe baza celor de mai sus, autoritatea a ajuns la concluzia că ajutorul notificat acordat întreprinderii Finnfjord de către IN nu are efect stimulativ și nu este necesar. Întrucât, numai din aceste motive, ajutorul nu este compatibil cu funcționarea Acordului SEE, autoritatea nu va evalua caracterul adecvat al ajutorului, nici proporționalitatea acestuia.

6.   Concluzie – ajutorul nu este compatibil

Concluzie – ajutorul nu este compatibil

| (79) | Pe baza informațiilor furnizate de către autoritățile norvegiene, autoritatea a concluzionat că subvenția propusă în valoare de 16 milioane NOK acordată de IN pentru Finnfjord constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(79)

Pe baza informațiilor furnizate de către autoritățile norvegiene, autoritatea a concluzionat că subvenția propusă în valoare de 16 milioane NOK acordată de IN pentru Finnfjord constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

| (80) | Autoritatea a concluzionat că ajutorul nu este compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE. În consecință, autoritățile norvegiene nu sunt autorizate să îl pună în aplicare. |
| --- | --- |

(80)

Autoritatea a concluzionat că ajutorul nu este compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE. În consecință, autoritățile norvegiene nu sunt autorizate să îl pună în aplicare.

| (81) | Autoritatea solicită autorităților norvegiene să transmită imediat o copie a prezentei decizii întreprinderii Finnfjord, |
| --- | --- |

(81)

Autoritatea solicită autorităților norvegiene să transmită imediat o copie a prezentei decizii întreprinderii Finnfjord,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Subvenția directă în valoare de 16 milioane NOK acordată întreprinderii Finnfjord, notificată de autoritățile norvegiene la 26 iunie 2013, este incompatibilă cu funcționarea Acordului privind SEE.

(2)   Prin urmare, aceasta nu poate fi pusă în aplicare.

(3)   Procedura oficială de investigare se închide.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Regatului Norvegiei.

Articolul 3

Numai versiunea în limba engleză a prezentei decizii este autentică.

Adoptată la Bruxelles, 8 aprilie 2015.

Pentru Autoritatea AELS de Supraveghere

Oda Helen SLETNES

Președinte

Helga JÓNSDÓTTIR

Membru al Colegiului

---

(*1)  În această versiune neconfidențială a deciziei, au fost eliminate informațiile care fac obiectul obligației de păstrare a secretului profesional. Acolo unde s-au eliminat informații, acest lucru este marcat cu [...]. În cazul în care au fost șterse cifre, se indică un interval în care se încadra cifra, după caz.

*1

(1)  
  JO C 278, 22.9.2011, p. 6 și Suplimentul SEE nr. 51, 22.9.2011, p. 1.

1

(2)  Evenimentele nr. 676810, 676812, 676814-676816, 676819, 676822, 676823, 676825-676827, 676829 și 676832-676834.

2

(3)  Eveniment nr. 677212.

3

(4)  Evenimentele nr. 680603-680605 și 680866-680868.

4

(5)  Eveniment nr. 681073.

5

(6)  Evenimentele nr. 683806, 683807, 683809, 683810, 683813, 683814, 683817 și 683819.

6

(7)  Eveniment nr. 686086.

7

(8)  Eveniment nr. 700230.

8

(9)  
  JO C 108, 10.4.2014, p. 2 și Suplimentul SEE nr. 22, 10.4.2014, p. 19.

9

(10)  Scrisoare de la Finnfjord, nedatată, înregistrată de autoritate la 16 aprilie 2014 (eveniment nr. 705906).

10

(11)  Eveniment nr. 708022.

11

(12)  Eveniment nr. 710453.

12

(13)  Evenimentele nr. 723413-723421 și 723424.

13

(14)  Eveniment nr. 725001.

14

(15)  Evenimentele nr. 726975-726980 și 726985.

15

(16)  Eveniment nr. 726981.

16

(17)  Eveniment nr. 729928.

17

(18)  LOV 2003-12-19-130 Lov om Innovasjon Norge.

18

Lov om Innovasjon Norge

(19)  În norvegiană: Statsforetak. Enova este organizată în conformitate cu Legea nr. 71 din 30 august 1991 privind întreprinderile de stat.

19

Statsforetak

(20)  Decizia nr. 125/06/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 3 mai 2006 privind Fondul Energetic Norvegian (Norvegia) (JO L 189, 17.7.2008, p. 36) și Suplimentul SEE nr. 43, 17.7.2008, p. 1.

20

(21)  
  JO C 314, 27.10.2011, p. 4 și Suplimentul SEE nr. 58, 27.10.2011, p. 2.

21

(22)  Concursul pentru ajutoare în cadrul Schemei Fondului Energetic este descris în Decizia nr. 248/11/COL a autorității (citată mai sus), punctele 27-36.

22

(23)  A se vedea Decizia nr. 248/11/COL (citată anterior, punctul 37).

23

(24)  Disponibilă pe site-ul de internet al Finnfjord: http://www.finnfjord.no/weve_got_the_power

24

(25)  Scrisoare din partea autorităților norvegiene din 18 septembrie 2013 (eveniment nr. 683806). Traducere realizată de către autoritate: „
  Eventuelle tilskudd/lån fra Enova og Innovasjon Norge, vil gå til direkte reduksjon av omsøkte likviditetslån
  ”.

25

Eventuelle tilskudd/lån fra Enova og Innovasjon Norge, vil gå til direkte reduksjon av omsøkte likviditetslån

(26)  Potrivit IN: „Atunci când Finnfjord [...] a depus o cerere de finanțare de [80-95] de milioane NOK, [SNN] aprobase deja un împrumut de aceeași valoare, dar cu termeni privind garanția care au fost inacceptabili pentru [IN]”. Scrisoarea IN adresată autorității din 18 septembrie 2013, p. 12.

26

(27)  Dobânda oferită la operațiunile interbancare norvegiene.

27

(28)  Ajutorul a fost aprobat de autoritate prin Decizia nr. 304/13/COL (JO C 330, 14.11.2013, p. 7 și Suplimentul SEE nr. 63, 14.11.2013, p. 5).

28

(29)  
  JO L 144, 10.6.2010, p. 1 și Suplimentul SEE nr. 29, 10.6.2010, p. 1.

29

(30)  Decizia nr. 344/09/COL Helguvík Aluminium Smelter (JO C 294, 3.12.2009, p. 17 și Suplimentul SEE nr. 64, 3.12.2009, p. 10).

30

(31)  Printre altele, Decizia nr. 503/08/COL a autorității Test Centre Mongstad (JO C 297, 20.11.2008, p. 11 și Suplimentul SEE nr. 69, 20.11.2008, p. 2) și Decizia Comisiei în cazul N 117/2007 Decontaminarea sitului „Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH” de către „57 Profi-Start GmbH” (JO C 275, 16.11.2007, p. 2).

31

Test Centre Mongstad

(32)  Cauza E-6/98 Norvegia/Autoritatea AELS de Supraveghere [1999] Ct. Rep. 76, punctul 59; cauza 730/79, Philip Morris/Comisia, EU:C:1980:209, punctul 11, în care se afirmă că „Atunci când ajutorul financiar de stat consolidează poziția unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente în cadrul schimburilor intracomunitare, acestea din urmă trebuie considerate ca fiind afectate de ajutorul respectiv”.

32

(33)  Astfel cum sunt descrise în Decizia nr. 39/11/COL a autorității (citată anterior).

33

(34)  Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare) (JO L 214, 9.8.2008, p. 3), încorporat la punctul 1j din anexa XV la Acordul privind SEE.

34

A se vedea articolul 6 alineatul (1) litera (b) coroborat cu articolul 7 alineatul (1) din RGEC, care se aplica la momentul respectiv.

Articolul 6 alineatul (1) litera (b) prevede următoarele: „Prezentul regulament nu se aplică niciunui ajutor individual, indiferent dacă este acordat ad hoc sau în baza unei scheme de ajutor, al cărui echivalent-subvenție brut depășește următoarele praguri (...) (b) ajutoare pentru investiții în favoarea protecției mediului: 7,5 milioane de euro pe întreprindere pe proiect de investiții;”.

(35)  Articolul 7 alineatul (1) prevede următoarele: „Pentru a stabili dacă pragurile individuale de notificare prevăzute la articolul 6 și intensitățile maxime ale ajutorului prevăzute în capitolul II sunt respectate, este luată în considerare valoarea totală a ajutoarelor de stat acordate pentru activitatea sau proiectul subvenționat, indiferent dacă ajutorul respectiv este finanțat din surse locale, regionale, naționale sau comunitare.”

35

(36)  Nepublicată încă în Jurnalul Oficial sau în Suplimentul SEE, dar disponibilă pe site-ul internet al autorității: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

36

(37)  Punctul 237 de OAME.

37

(38)  Punctul 237 de OAME.

38

(39)  Punctul 238 de OAME. Autoritatea notează că va aplica OAM pentru ajutoarele acordate pe baza schemelor de ajutoare aprobate în cazul în care i se solicită să ia o decizie după ce au devenit aplicabile OAME. Cu toate acestea, în cazul de față, autoritatea consideră că ajutorul notificat nu este acordat pe baza unei scheme de ajutor aprobate de autoritate.

39

aprobate

(40)  La punctul 14 subpunctul 2 din OAME, „eficiența energetică” este definită ca o cantitate de energie economisită determinată prin măsurarea și/sau estimarea consumului înainte și după punerea în aplicare a unei măsuri de îmbunătățire a eficienței energetice, asigurând în același timp normalizarea condițiilor externe care afectează consumul de energie.

40

(41)  Punctele 139 și 44 din OAME. A se vedea de asemenea punctele 171-173 din OAM, precum și punctele 27-29.

41

(42)  Punctul 44 din OAME. A se vedea, de asemenea, punctul 142 din OAM.

42

(43)  Punctul 45 din OAME. A se vedea, de asemenea, punctul 143 din OAM.

43

(44)  Cauza T-162/06 Kronoply/Comisia, EU:T:2009:2, punctul 85. Confirmată în recurs, cauza C-117/09 P Kronoply/Comisia, EU:C:2010:370.

44

(45)  Punctul 44 din OAME.

45

(46)  Cauza T-162/06, Kronoply/Comisia, EU:T:2009:2, punctul 88.

46

(47)  Citată anterior.

47

(48)  Cauza C-106/09 P, Comisia/Guvernul din Gibraltar și Regatul Unit, EU:C:2011:732, punctul 147. Cauza C-372/97, Italia/Comisia, EU:C:2004:234, punctul 81. Cauza C-364/90, Italia/Comisia, EU:C:1993:157, punctul 20. Cauza T-68/03, Olympiaki Aeroporia Ypiresies AE/Comisia, EU:T:2007:253, punctul 34.

48

---

| 9.6.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 152/59 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 152/59

---

DECIZIA NR. 357/15/COL A AUTORITĂȚII AELS DE SUPRAVEGHERE

din 23 septembrie 2015

de încheiere a procedurii oficiale de investigare privind ajutorul de stat acordat în favoarea societății Sandefjord Fotball AS (Norvegia) [2016/906]

AUTORITATEA AELS DE SUPRAVEGHERE („AUTORITATEA”),

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolul 61 și protocolul 26 la acesta,

având în vedere Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție („Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție”), în special articolul 24,

având în vedere Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție („Protocolul 3”), în special articolul 7 alineatul (3) din partea II,

întrucât:

I.   FAPTELE

FAPTELE

1.   Procedură

Procedură

| (1) | În urma primirii unor plângeri și a informațiilor de piață, la 31 octombrie 2013 autoritatea a notificat autoritățile norvegiene în legătură cu acuzațiile privind acordarea de ajutoare de stat pentru finanțarea noului stadion de fotbal din Sandefjord (documentul nr. 686574). În aceeași scrisoare, autoritatea a solicitat informații cu privire la presupusa măsură de ajutor, pe care autoritățile norvegiene le-au furnizat la 29 noiembrie 2013 (documentele nr. 691773 și nr. 691774). |
| --- | --- |

(1)

În urma primirii unor plângeri și a informațiilor de piață, la 31 octombrie 2013 autoritatea a notificat autoritățile norvegiene în legătură cu acuzațiile privind acordarea de ajutoare de stat pentru finanțarea noului stadion de fotbal din Sandefjord (documentul nr. 686574). În aceeași scrisoare, autoritatea a solicitat informații cu privire la presupusa măsură de ajutor, pe care autoritățile norvegiene le-au furnizat la 29 noiembrie 2013 (documentele nr. 691773 și nr. 691774).

| (2) | La 16 ianuarie 2014, autoritatea a solicitat din partea autorităților norvegiene informații suplimentare (documentul nr. 694963), care au fost furnizate la 14 februarie 2014 (documentul nr. 699518). |
| --- | --- |

(2)

La 16 ianuarie 2014, autoritatea a solicitat din partea autorităților norvegiene informații suplimentare (documentul nr. 694963), care au fost furnizate la 14 februarie 2014 (documentul nr. 699518).

| (3) | Pe baza informațiilor aflate la dispoziția sa, la 22 octombrie 2014 autoritatea a hotărât să adopte Decizia nr. 444/14/COL de inițiere a procedurii oficiale de investigare privind ajutorul acordat în favoarea societății Sandefjord Fotball AS și a invitat autoritățile norvegiene să prezinte observații. Decizia a fost publicată în Jurnalul Oficial la 15 ianuarie 2015, părțile terțe fiind invitate să prezinte observații în termen de o lună de la publicare. |
| --- | --- |

(3)

Pe baza informațiilor aflate la dispoziția sa, la 22 octombrie 2014 autoritatea a hotărât să adopte Decizia nr. 444/14/COL de inițiere a procedurii oficiale de investigare privind ajutorul acordat în favoarea societății Sandefjord Fotball AS și a invitat autoritățile norvegiene să prezinte observații. Decizia a fost publicată în Jurnalul Oficial la 15 ianuarie 2015, părțile terțe fiind invitate să prezinte observații în termen de o lună de la publicare.

| (4) | Autoritățile norvegiene au primit o prelungire a termenului-limită de prezentare a observațiilor, până la data de 23 decembrie 2014, și au prezentat observații la data respectivă (documentele nr. 733899-733901). Autoritatea nu a primit alte observații. |
| --- | --- |

(4)

Autoritățile norvegiene au primit o prelungire a termenului-limită de prezentare a observațiilor, până la data de 23 decembrie 2014, și au prezentat observații la data respectivă (documentele nr. 733899-733901). Autoritatea nu a primit alte observații.

2.   Beneficiarul – Sandefjord Fotball AS

Beneficiarul – Sandefjord Fotball AS

| (5) | Clubul Sandefjord Fotball este o asociație înființată în 1998 pe baza unui acord de cooperare încheiat între cele mai mari cluburi de fotbal din zona Sandefjord, și anume Sandefjord Ballklubb și IL Runar. Obiectivul cooperării a fost crearea unei echipe de fotbal profesionist în Sandefjord, care să poată juca în prima ligă din Norvegia. |
| --- | --- |

(5)

Clubul Sandefjord Fotball este o asociație înființată în 1998 pe baza unui acord de cooperare încheiat între cele mai mari cluburi de fotbal din zona Sandefjord, și anume Sandefjord Ballklubb și IL Runar. Obiectivul cooperării a fost crearea unei echipe de fotbal profesionist în Sandefjord, care să poată juca în prima ligă din Norvegia.

| (6) | Sandefjord Fotball AS, o societate cu răspundere limitată, deține echipa de fotbal profesionist („echipa de elită”) (1). Cooperarea dintre clubul Sandefjord Fotball și societatea Sandefjord Fotball AS este reglementată de cerințele impuse de Asociația Norvegiană de Fotbal. Clubul mai deține o echipă de amatori și o echipă de juniori. De asemenea, clubul organizează școli de vară de fotbal și concursuri regionale de fotbal pentru jucători amatori tineri. |
| --- | --- |

(6)

Sandefjord Fotball AS, o societate cu răspundere limitată, deține echipa de fotbal profesionist („echipa de elită”) (1). Cooperarea dintre clubul Sandefjord Fotball și societatea Sandefjord Fotball AS este reglementată de cerințele impuse de Asociația Norvegiană de Fotbal. Clubul mai deține o echipă de amatori și o echipă de juniori. De asemenea, clubul organizează școli de vară de fotbal și concursuri regionale de fotbal pentru jucători amatori tineri.

1

3.   Descrierea măsurii

Descrierea măsurii

3.1.   
  Context

Context

| (7) | Până în 2007, echipa de elită a clubului Sandefjord Fotball a utilizat stadionul municipal din Bugårdsparken pentru antrenamente și meciuri. Cu toate acestea, stadionul nu îndeplinea cerințele prevăzute de Federația Norvegiană de Fotbal pentru cluburile care joacă în prima ligă. Modernizarea stadionului existent a fost estimată la aproximativ 40 de milioane NOK, sumă pe care administrația locală din Sandefjord nu a fost dispusă să o investească. |
| --- | --- |

(7)

Până în 2007, echipa de elită a clubului Sandefjord Fotball a utilizat stadionul municipal din Bugårdsparken pentru antrenamente și meciuri. Cu toate acestea, stadionul nu îndeplinea cerințele prevăzute de Federația Norvegiană de Fotbal pentru cluburile care joacă în prima ligă. Modernizarea stadionului existent a fost estimată la aproximativ 40 de milioane NOK, sumă pe care administrația locală din Sandefjord nu a fost dispusă să o investească.

3.2.   
  Construcția noului stadion

Construcția noului stadion

| (8) | În 2005, municipalitatea Sandefjord și societatea Sandefjord Fotball AS au discutat posibilitatea de a construi un stadion nou. Municipalitatea a acceptat să furnizeze terenul necesar și societatea Sandefjord Fotball AS a acceptat să finanțeze și să exploateze stadionul. |
| --- | --- |

(8)

În 2005, municipalitatea Sandefjord și societatea Sandefjord Fotball AS au discutat posibilitatea de a construi un stadion nou. Municipalitatea a acceptat să furnizeze terenul necesar și societatea Sandefjord Fotball AS a acceptat să finanțeze și să exploateze stadionul.

| (9) | Municipalitatea a achiziționat mai multe parcele de teren situate în zona Pindsle în schimbul unei sume totale de aproximativ 3,7 milioane NOK. La momentul respectiv, terenul respectiv făcea parte din categoria terenurilor arabile. Decizia municipalității din 6 septembrie 2005 de autorizare a achiziției a prevăzut modificarea încadrării funcționale a terenului în teren de uz comercial și construirea unui stadion. În noul plan de urbanism, terenul a fost divizat în două părți: parcela 152/96 a fost destinată utilizării mixte ca stadion și în scopuri comerciale, iar parcela 152/97 a fost destinată utilizării în scopuri comerciale. În temeiul unui acord din 28 noiembrie 2006, ambele parcele de teren au fost transferate ulterior către două filiale deținute în întregime de Sandefjord Fotball AS: parcela 152/96 a fost transferată către Sandefjord Fotball Stadion AS, iar parcela 152/97 a fost transferată către Sandefjord Fotball Næring AS. |
| --- | --- |

(9)

Municipalitatea a achiziționat mai multe parcele de teren situate în zona Pindsle în schimbul unei sume totale de aproximativ 3,7 milioane NOK. La momentul respectiv, terenul respectiv făcea parte din categoria terenurilor arabile. Decizia municipalității din 6 septembrie 2005 de autorizare a achiziției a prevăzut modificarea încadrării funcționale a terenului în teren de uz comercial și construirea unui stadion. În noul plan de urbanism, terenul a fost divizat în două părți: parcela 152/96 a fost destinată utilizării mixte ca stadion și în scopuri comerciale, iar parcela 152/97 a fost destinată utilizării în scopuri comerciale. În temeiul unui acord din 28 noiembrie 2006, ambele parcele de teren au fost transferate ulterior către două filiale deținute în întregime de Sandefjord Fotball AS: parcela 152/96 a fost transferată către Sandefjord Fotball Stadion AS, iar parcela 152/97 a fost transferată către Sandefjord Fotball Næring AS.

| (10) | Conform acordului, Sandefjord Fotball AS era responsabilă de organizarea finanțării necesare pentru construirea stadionului. Costurile de construcție au fost estimate la 110 milioane NOK pentru proiect. Sandefjord Fotball AS urma să contribuie cu 70 de milioane NOK din fonduri proprii și de la investitori externi, vânzarea drepturilor de denumire etc. și să contracteze un împrumut pentru valoarea rămasă de 40 de milioane NOK. Contribuția societății Sandefjord Fotball AS ar fi majorată parțial de vânzarea terenului destinat utilizării în scopuri comerciale (parcela 152/97) către Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(10)

Conform acordului, Sandefjord Fotball AS era responsabilă de organizarea finanțării necesare pentru construirea stadionului. Costurile de construcție au fost estimate la 110 milioane NOK pentru proiect. Sandefjord Fotball AS urma să contribuie cu 70 de milioane NOK din fonduri proprii și de la investitori externi, vânzarea drepturilor de denumire etc. și să contracteze un împrumut pentru valoarea rămasă de 40 de milioane NOK. Contribuția societății Sandefjord Fotball AS ar fi majorată parțial de vânzarea terenului destinat utilizării în scopuri comerciale (parcela 152/97) către Pindsle Property AS.

| (11) | Pe lângă construcția stadionului, acordul conținea o serie de obligații suplimentare. În special, Sandefjord Fotball AS a acceptat să execute lucrări rutiere pe amplasamentul stadionului și să suporte cheltuielile ocazionate de dezafectarea vechiului stadion, inclusiv reparații. |
| --- | --- |

(11)

Pe lângă construcția stadionului, acordul conținea o serie de obligații suplimentare. În special, Sandefjord Fotball AS a acceptat să execute lucrări rutiere pe amplasamentul stadionului și să suporte cheltuielile ocazionate de dezafectarea vechiului stadion, inclusiv reparații.

| (12) | La scurt timp după încheierea acordului, acțiunile societății Sandefjord Fotball Næring AS, care deținea parcela 152/97, au fost achiziționate de Pindsle Property AS în schimbul sumei de 40 de milioane NOK. Nu s-a efectuat nicio evaluare a societății înainte de vânzare. |
| --- | --- |

(12)

La scurt timp după încheierea acordului, acțiunile societății Sandefjord Fotball Næring AS, care deținea parcela 152/97, au fost achiziționate de Pindsle Property AS în schimbul sumei de 40 de milioane NOK. Nu s-a efectuat nicio evaluare a societății înainte de vânzare.

| (13) | Noul stadion a fost finalizat în iulie 2007, costurile totale de construcție ridicându-se la 110 milioane NOK (2). Pe lângă terenul de fotbal și tribune, stadionul conține o serie de alte amenajări, printre care o pistă de atletism, un centru de fitness și săli de reuniune. Acestea sunt închiriate gratuit către alte organizații (în principal organizații sportive la nivel de amatori). |
| --- | --- |

(13)

Noul stadion a fost finalizat în iulie 2007, costurile totale de construcție ridicându-se la 110 milioane NOK (2). Pe lângă terenul de fotbal și tribune, stadionul conține o serie de alte amenajări, printre care o pistă de atletism, un centru de fitness și săli de reuniune. Acestea sunt închiriate gratuit către alte organizații (în principal organizații sportive la nivel de amatori).

2

3.3.   
  Vânzarea ulterioară a stadionului

Vânzarea ulterioară a stadionului

| (14) | În 2009, Sandefjord Fotball AS s-a confruntat cu dificultăți financiare. Clubul a decis să atragă fonduri prin vânzarea Sandefjord Fotball Stadion AS (societatea care deținea stadionul și proprietățile adiacente de pe parcela 152/96) către Pindsle Property AS. De această dată, legislația norvegiană a impus efectuarea unei evaluări a societății de către un terț, întrucât mai multe persoane ocupau poziții în consiliul de administrație și dețineau acțiuni atât în societate, cât și în Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(14)

În 2009, Sandefjord Fotball AS s-a confruntat cu dificultăți financiare. Clubul a decis să atragă fonduri prin vânzarea Sandefjord Fotball Stadion AS (societatea care deținea stadionul și proprietățile adiacente de pe parcela 152/96) către Pindsle Property AS. De această dată, legislația norvegiană a impus efectuarea unei evaluări a societății de către un terț, întrucât mai multe persoane ocupau poziții în consiliul de administrație și dețineau acțiuni atât în societate, cât și în Pindsle Property AS.

| (15) | Conform raportului din 6 aprilie 2009 al expertului, valoarea Sandefjord Fotball Stadion AS se ridica la o sumă cuprinsă între 14 milioane NOK și 16 milioane NOK. Societatea a fost vândută la un preț de 15 milioane NOK la 9 iunie 2009. |
| --- | --- |

(15)

Conform raportului din 6 aprilie 2009 al expertului, valoarea Sandefjord Fotball Stadion AS se ridica la o sumă cuprinsă între 14 milioane NOK și 16 milioane NOK. Societatea a fost vândută la un preț de 15 milioane NOK la 9 iunie 2009.

4.   Decizia de inițiere a procedurii

Decizia de inițiere a procedurii

| (16) | La 22 octombrie 2014, autoritatea a emis Decizia nr. 444/14/COL de inițiere a procedurii oficiale de investigare privind ajutorul acordat în favoarea societății Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(16)

La 22 octombrie 2014, autoritatea a emis Decizia nr. 444/14/COL de inițiere a procedurii oficiale de investigare privind ajutorul acordat în favoarea societății Sandefjord Fotball AS.

| (17) | În decizia sa, autoritatea a ajuns la concluzia preliminară conform căreia transferul terenurilor către Sandefjord Fotball AS constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. În special, autoritatea a considerat că transferul a avut loc la un preț mai mic decât valoarea de piață, atât pentru parcela 152/96 (destinată utilizării mixte ca stadion și în scopuri comerciale), cât și pentru parcela 152/97 (destinată utilizării în scopuri comerciale). |
| --- | --- |

(17)

În decizia sa, autoritatea a ajuns la concluzia preliminară conform căreia transferul terenurilor către Sandefjord Fotball AS constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. În special, autoritatea a considerat că transferul a avut loc la un preț mai mic decât valoarea de piață, atât pentru parcela 152/96 (destinată utilizării mixte ca stadion și în scopuri comerciale), cât și pentru parcela 152/97 (destinată utilizării în scopuri comerciale).

| (18) | Întrucât autoritățile norvegiene nu au prezentat niciun argument în ceea ce privește evaluarea compatibilității, autoritatea a avut îndoieli că măsura poate fi considerată compatibilă cu funcționarea Acordului privind SEE. |
| --- | --- |

(18)

Întrucât autoritățile norvegiene nu au prezentat niciun argument în ceea ce privește evaluarea compatibilității, autoritatea a avut îndoieli că măsura poate fi considerată compatibilă cu funcționarea Acordului privind SEE.

5.   Observațiile transmise de autoritățile norvegiene

Observațiile transmise de autoritățile norvegiene

| (19) | Autoritățile norvegiene au prezentat observații privind decizia de inițiere a procedurii prin scrisoarea din 23 decembrie 2014 (documentele nr. 733899-733901). |
| --- | --- |

(19)

Autoritățile norvegiene au prezentat observații privind decizia de inițiere a procedurii prin scrisoarea din 23 decembrie 2014 (documentele nr. 733899-733901).

5.1.   
  Tranzacția nu implică un ajutor de stat

Tranzacția nu implică un ajutor de stat

| (20) | În observațiile prezentate, autoritățile norvegiene susțin că transferul terenului de la municipalitatea Sandefjord către Sandefjord Fotball AS nu constituie ajutor de stat, întrucât nu a implicat niciun avantaj pentru presupusul beneficiar. |
| --- | --- |

(20)

În observațiile prezentate, autoritățile norvegiene susțin că transferul terenului de la municipalitatea Sandefjord către Sandefjord Fotball AS nu constituie ajutor de stat, întrucât nu a implicat niciun avantaj pentru presupusul beneficiar.

| (21) | Autoritățile norvegiene susțin, în special, că valoarea de piață a terenului în cauză era negativă la momentul tranzacției și au prezentat în acest sens o expertiză din 5 februarie 2014. Principalul motiv pentru presupusa valoare negativă a terenurilor este că Sandefjord Fotball AS avea obligația (ca urmare a transferului de terenuri, precum și în temeiul normelor care stabileau destinația acestora) de a construi un stadion de fotbal ca parte a tranzacției, iar costul de construcție a stadionului depășea valoarea terenului. |
| --- | --- |

(21)

Autoritățile norvegiene susțin, în special, că valoarea de piață a terenului în cauză era negativă la momentul tranzacției și au prezentat în acest sens o expertiză din 5 februarie 2014. Principalul motiv pentru presupusa valoare negativă a terenurilor este că Sandefjord Fotball AS avea obligația (ca urmare a transferului de terenuri, precum și în temeiul normelor care stabileau destinația acestora) de a construi un stadion de fotbal ca parte a tranzacției, iar costul de construcție a stadionului depășea valoarea terenului.

| (22) | Potrivit autorităților norvegiene, obligația de a construi un stadion a putut fi impusă în mod valabil ca „obligație specială” în conformitate cu punctul 2.2 litera (c) partea V din Orientările Autorității privind elementele de ajutor de stat în vânzările de terenuri și clădiri de către autoritățile publice (denumite în continuare „Orientările privind vânzarea de terenuri”) (3). |
| --- | --- |

(22)

Potrivit autorităților norvegiene, obligația de a construi un stadion a putut fi impusă în mod valabil ca „obligație specială” în conformitate cu punctul 2.2 litera (c) partea V din Orientările Autorității privind elementele de ajutor de stat în vânzările de terenuri și clădiri de către autoritățile publice (denumite în continuare „Orientările privind vânzarea de terenuri”) (3).

3

5.2.   
  Orice valoare a ajutorului ar fi foarte limitată

Orice valoare a ajutorului ar fi foarte limitată

| (23) | În ceea ce privește valoarea presupusului ajutor de stat, autoritățile norvegiene susțin că, în cazul în care autoritatea ar constata că terenul în cauză avea o valoare de piață pozitivă, valoarea respectivă ar fi foarte limitată. |
| --- | --- |

(23)

În ceea ce privește valoarea presupusului ajutor de stat, autoritățile norvegiene susțin că, în cazul în care autoritatea ar constata că terenul în cauză avea o valoare de piață pozitivă, valoarea respectivă ar fi foarte limitată.

| (24) | Autoritățile norvegiene au explicat că terenurile agricole se bucură de o protecție specială în Norvegia. Vânzarea și/sau schimbarea destinației terenurilor fac obiectul unor controale stricte din partea comisiilor agricole regionale. În cazul terenurilor în speță, comisia agricolă competentă a acceptat propunerea de reafectare a acestora numai pe baza obiectivului de interes public de a construi un stadion. Nu ar fi fost posibil ca un dezvoltator să achiziționeze terenul pentru utilizare exclusivă în scopuri comerciale. Prin urmare, principiul investitorului în economia de piață nu poate fi aplicat în cazul transferului de teren. În schimb, autoritățile norvegiene consideră că orice evaluare de piață ar trebui să se bazeze pe prețul terenurilor agricole, care era singura utilizare alternativă realistă. |
| --- | --- |

(24)

Autoritățile norvegiene au explicat că terenurile agricole se bucură de o protecție specială în Norvegia. Vânzarea și/sau schimbarea destinației terenurilor fac obiectul unor controale stricte din partea comisiilor agricole regionale. În cazul terenurilor în speță, comisia agricolă competentă a acceptat propunerea de reafectare a acestora numai pe baza obiectivului de interes public de a construi un stadion. Nu ar fi fost posibil ca un dezvoltator să achiziționeze terenul pentru utilizare exclusivă în scopuri comerciale. Prin urmare, principiul investitorului în economia de piață nu poate fi aplicat în cazul transferului de teren. În schimb, autoritățile norvegiene consideră că orice evaluare de piață ar trebui să se bazeze pe prețul terenurilor agricole, care era singura utilizare alternativă realistă.

| (25) | În subsidiar, în ceea ce privește valoarea terenului destinat utilizării în scopuri comerciale (parcela 152/97), autoritățile norvegiene susțin că Pindsle Property AS, societatea care a achiziționat Sandefjord Fotball Næring AS în schimbul sumei de 40 de milioane NOK, a plătit mai mult decât prețul pieței. În sprijinul acestui argument, autoritățile norvegiene fac trimitere la raportul de evaluare (anexa 11 la documentul nr. 699518), care a concluzionat că parcela 152/97 avea o valoare de piață de aproximativ 15 milioane NOK (4). Evaluarea se bazează pe prețul mediu al terenului destinat utilizării în scopuri comerciale în zona Pindsle la momentul tranzacției. |
| --- | --- |

(25)

În subsidiar, în ceea ce privește valoarea terenului destinat utilizării în scopuri comerciale (parcela 152/97), autoritățile norvegiene susțin că Pindsle Property AS, societatea care a achiziționat Sandefjord Fotball Næring AS în schimbul sumei de 40 de milioane NOK, a plătit mai mult decât prețul pieței. În sprijinul acestui argument, autoritățile norvegiene fac trimitere la raportul de evaluare (anexa 11 la documentul nr. 699518), care a concluzionat că parcela 152/97 avea o valoare de piață de aproximativ 15 milioane NOK (4). Evaluarea se bazează pe prețul mediu al terenului destinat utilizării în scopuri comerciale în zona Pindsle la momentul tranzacției.

4

| (26) | De asemenea, autoritățile norvegiene susțin că, în orice caz, pentru a calcula valoarea ajutorului trebuie să fie efectuate anumite deduceri. Deducerile rezultă din anumite obligații pe care Sandefjord Fotball AS și le-a asumat în beneficiul municipalității în temeiul acordului din 28 noiembrie 2006: (i) suma de 2,6 milioane NOK pentru renovarea vechiului stadion; (ii) suma de 400 000 NOK pentru înlocuirea reflectoarelor de pe vechiul stadion; (iii) suma de 1,5 milioane NOK pentru construirea unui pasaj pietonal; și (iv) suma de 5 milioane NOK pentru construirea unui sens giratoriu și a unei treceri de pietoni. Prin urmare, în total, acordul prevedea că Sandefjord Fotball AS trebuie să suporte costuri de 9,5 milioane NOK (conform estimărilor la momentul respectiv) în vederea furnizării de servicii pentru municipalitate (5). |
| --- | --- |

(26)

De asemenea, autoritățile norvegiene susțin că, în orice caz, pentru a calcula valoarea ajutorului trebuie să fie efectuate anumite deduceri. Deducerile rezultă din anumite obligații pe care Sandefjord Fotball AS și le-a asumat în beneficiul municipalității în temeiul acordului din 28 noiembrie 2006: (i) suma de 2,6 milioane NOK pentru renovarea vechiului stadion; (ii) suma de 400 000 NOK pentru înlocuirea reflectoarelor de pe vechiul stadion; (iii) suma de 1,5 milioane NOK pentru construirea unui pasaj pietonal; și (iv) suma de 5 milioane NOK pentru construirea unui sens giratoriu și a unei treceri de pietoni. Prin urmare, în total, acordul prevedea că Sandefjord Fotball AS trebuie să suporte costuri de 9,5 milioane NOK (conform estimărilor la momentul respectiv) în vederea furnizării de servicii pentru municipalitate (5).

5

5.3.   
  Orice ajutor de stat potențial ar trebui să fie declarat compatibil

Orice ajutor de stat potențial ar trebui să fie declarat compatibil

| (27) | Autoritățile norvegiene susțin că, în cazul în care autoritatea identifică o componentă de ajutor de stat în cadrul operațiunii în cauză, un astfel de ajutor ar trebui să fie declarat compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din acord. |
| --- | --- |

(27)

Autoritățile norvegiene susțin că, în cazul în care autoritatea identifică o componentă de ajutor de stat în cadrul operațiunii în cauză, un astfel de ajutor ar trebui să fie declarat compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din acord.

| (28) | Autoritățile norvegiene subliniază faptul că promovarea sportului, inclusiv construirea unei infrastructuri sportive, constituie un obiectiv de interes comun. De asemenea, autoritățile norvegiene susțin că ajutorul de stat este un instrument necesar și adecvat în speță. |
| --- | --- |

(28)

Autoritățile norvegiene subliniază faptul că promovarea sportului, inclusiv construirea unei infrastructuri sportive, constituie un obiectiv de interes comun. De asemenea, autoritățile norvegiene susțin că ajutorul de stat este un instrument necesar și adecvat în speță.

| (29) | În special, conform explicațiilor autorităților norvegiene, era nevoie de un stadion nou în Sandefjord. Autoritățile norvegiene subliniază presiunea cauzată de rulajul mare de pe stadionul municipal existent, care era utilizat de Sandefjord Fotball și de alte echipe la momentul respectiv. De asemenea, era necesar un stadion mai modern care să răspundă cerințelor de autorizare ale Asociației Norvegiene de Fotbal pentru a permite echipei de elită Sandefjord Fotball – care a activat în temeiul unei derogări temporare – să rămână în prima ligă norvegiană. |
| --- | --- |

(29)

În special, conform explicațiilor autorităților norvegiene, era nevoie de un stadion nou în Sandefjord. Autoritățile norvegiene subliniază presiunea cauzată de rulajul mare de pe stadionul municipal existent, care era utilizat de Sandefjord Fotball și de alte echipe la momentul respectiv. De asemenea, era necesar un stadion mai modern care să răspundă cerințelor de autorizare ale Asociației Norvegiene de Fotbal pentru a permite echipei de elită Sandefjord Fotball – care a activat în temeiul unei derogări temporare – să rămână în prima ligă norvegiană.

| (30) | Municipalitatea Sandefjord a examinat posibilitatea modernizării stadionului existent, care, cu toate acestea, nu ar fi rezolvat problema capacității insuficiente. În schimb, construirea unui stadion nou ar soluționa atât problemele legate de capacitate, cât și pe cele legate de autorizare și, în plus, ar crea o locație destinată fotbalului în departamentul Vestfold. Astfel cum se poate observa din tabelul de mai jos, noul stadion este utilizat de mai multe cluburi. De asemenea, vechiul stadion municipal a fost renovat (cu fonduri din partea societății Sandefjord Fotball AS) și este utilizat la capacitate maximă în prezent de cluburile sportive locale (atletism și fotbal), de școli și de publicul larg. Din tabel rezultă, de asemenea, că în Sandefjord a fost nevoie de un stadion nou și că ajutorul de stat era adecvat. De asemenea, modernizarea stadionului existent ar fi necesitat o investiție de aproximativ 40 de milioane NOK din partea municipalității, fără să se întrevadă vreo perspectivă de a atrage fonduri private. |
| --- | --- |

(30)

Municipalitatea Sandefjord a examinat posibilitatea modernizării stadionului existent, care, cu toate acestea, nu ar fi rezolvat problema capacității insuficiente. În schimb, construirea unui stadion nou ar soluționa atât problemele legate de capacitate, cât și pe cele legate de autorizare și, în plus, ar crea o locație destinată fotbalului în departamentul Vestfold. Astfel cum se poate observa din tabelul de mai jos, noul stadion este utilizat de mai multe cluburi. De asemenea, vechiul stadion municipal a fost renovat (cu fonduri din partea societății Sandefjord Fotball AS) și este utilizat la capacitate maximă în prezent de cluburile sportive locale (atletism și fotbal), de școli și de publicul larg. Din tabel rezultă, de asemenea, că în Sandefjord a fost nevoie de un stadion nou și că ajutorul de stat era adecvat. De asemenea, modernizarea stadionului existent ar fi necesitat o investiție de aproximativ 40 de milioane NOK din partea municipalității, fără să se întrevadă vreo perspectivă de a atrage fonduri private.

| (31) | Autoritățile norvegiene susțin, de asemenea, că ajutorul este proporțional. În primul rând, autoritățile norvegiene subliniază faptul că cele mai multe dintre costurile de investiții pentru noul stadion au fost finanțate de Sandefjord Fotball AS, care a contribuit cu suma maximă posibilă la costurile de construcție din fonduri proprii și credite bancare. Contribuția proprie a asigurat faptul că valoarea ajutorului este menținută la minimul necesar. |
| --- | --- |

(31)

Autoritățile norvegiene susțin, de asemenea, că ajutorul este proporțional. În primul rând, autoritățile norvegiene subliniază faptul că cele mai multe dintre costurile de investiții pentru noul stadion au fost finanțate de Sandefjord Fotball AS, care a contribuit cu suma maximă posibilă la costurile de construcție din fonduri proprii și credite bancare. Contribuția proprie a asigurat faptul că valoarea ajutorului este menținută la minimul necesar.

| (32) | Autoritățile norvegiene subliniază, de asemenea, activitățile sportive sociale și pentru amatori de natură neeconomică care au fost posibile prin construcția stadionului. În prezent, stadionul municipal existent este disponibil pentru activități sportive la nivel de amatori. De asemenea, o serie de activități sportive și sociale pentru amatori, inclusiv evenimente școlare, au loc periodic pe noul stadion. |
| --- | --- |

(32)

Autoritățile norvegiene subliniază, de asemenea, activitățile sportive sociale și pentru amatori de natură neeconomică care au fost posibile prin construcția stadionului. În prezent, stadionul municipal existent este disponibil pentru activități sportive la nivel de amatori. De asemenea, o serie de activități sportive și sociale pentru amatori, inclusiv evenimente școlare, au loc periodic pe noul stadion.

| (33) | Pentru a ilustra acest punct, autoritățile norvegiene au prezentat următorul tabel care rezumă gradul de ocupare anual estimat al stadionului de către diferiți utilizatori pentru perioada 2007-2014:








  Club | Activități | Ore pe an | Plată |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Echipa de elită Sandefjord Fotball | 20 de meciuri (aprilie-octombrie/noiembrie) 100 de ore
  Antrenament aprilie-octombrie/noiembrie 2 ore × 5 × 16 = 160 de ore (6) | 260 | Da |
| Echipele de juniori și de debutanți Sandefjord Fotball | Antrenamente și meciuri mai-septembrie | 60 | Da |
| Cluburi de cooperare | Antrenamente și meciuri mai-septembrie | 30 | Nu |
| Cluburi de cooperare | Spații pentru cursuri și conferințe, festivități, forum pentru antrenori și administratori, prelegeri | 30 | Nu |
| Sandar IL (club sportiv) | Meciuri de finală pentru categoria de vârstă 14-19 ani în cadrul cupei Sandar, inclusiv ceremonia de deschidere (și utilizarea vestiarelor) | 25 | Nu |
| Vestfold Fotballkrets (asociație fotbalistică la nivelul departamentului) | Adunări ale echipelor din Sandefjord și din restul departamentului pentru categoria de vârstă 14-16 ani, inclusiv antrenamente și meciuri, cursuri și instruire pentru antrenori | 30 | Nu |
| Sandefjord Fotball Bredde (activități sportive pentru copii și tineri), turnee pentru amatori | Administrația clubului utilizează incinta pentru cursuri și conferințe. Școală de fotbal în timpul vacanțelor de vară, de toamnă și de Paște, pentru categoria de vârstă 6-12 ani, pe terenul de fotbal. Turnee pentru amatori „Cupe ale întreprinderilor” | 90 | Nu |

(33)

Pentru a ilustra acest punct, autoritățile norvegiene au prezentat următorul tabel care rezumă gradul de ocupare anual estimat al stadionului de către diferiți utilizatori pentru perioada 2007-2014:

Club

Activități

Ore pe an

Plată

Echipa de elită Sandefjord Fotball

20 de meciuri (aprilie-octombrie/noiembrie) 100 de ore

Antrenament aprilie-octombrie/noiembrie 2 ore × 5 × 16 = 160 de ore (6)

6

260

Da

Echipele de juniori și de debutanți Sandefjord Fotball

Antrenamente și meciuri mai-septembrie

60

Da

Cluburi de cooperare

Antrenamente și meciuri mai-septembrie

30

Nu

Cluburi de cooperare

Spații pentru cursuri și conferințe, festivități, forum pentru antrenori și administratori, prelegeri

30

Nu

Sandar IL (club sportiv)

Meciuri de finală pentru categoria de vârstă 14-19 ani în cadrul cupei Sandar, inclusiv ceremonia de deschidere (și utilizarea vestiarelor)

25

Nu

Vestfold Fotballkrets (asociație fotbalistică la nivelul departamentului)

Adunări ale echipelor din Sandefjord și din restul departamentului pentru categoria de vârstă 14-16 ani, inclusiv antrenamente și meciuri, cursuri și instruire pentru antrenori

30

Nu

Sandefjord Fotball Bredde (activități sportive pentru copii și tineri), turnee pentru amatori

Administrația clubului utilizează incinta pentru cursuri și conferințe. Școală de fotbal în timpul vacanțelor de vară, de toamnă și de Paște, pentru categoria de vârstă 6-12 ani, pe terenul de fotbal. Turnee pentru amatori „Cupe ale întreprinderilor”

90

Nu

| (34) | De asemenea, școlile învecinate și mai multe cluburi sportive folosesc pista de atletism în timpul săptămânii. Există, de asemenea, zile de activități organizate de școli care se desfășoară pe stadion. |
| --- | --- |

(34)

De asemenea, școlile învecinate și mai multe cluburi sportive folosesc pista de atletism în timpul săptămânii. Există, de asemenea, zile de activități organizate de școli care se desfășoară pe stadion.

| (35) | Prin urmare, utilizarea stadionului pentru activități diferite de sportul profesionist reprezintă mai mult de 50 %. Principala limitare în calea unei eventuale creșteri a utilizării stadionului pentru activități diferite de sportul profesionist constă în reziliența gazonului natural (7). Echipa profesionistă se bucură de acces preferențial pe stadion prin rezervarea terenului de fotbal pentru meciurile jucate pe teren propriu și de acces preferențial pe terenul de fotbal pentru antrenament. Spațiile interioare (de exemplu, vestiare și spații de birouri, dulapuri) pot fi folosite de către orice organizație pe tot parcursul anului. |
| --- | --- |

(35)

Prin urmare, utilizarea stadionului pentru activități diferite de sportul profesionist reprezintă mai mult de 50 %. Principala limitare în calea unei eventuale creșteri a utilizării stadionului pentru activități diferite de sportul profesionist constă în reziliența gazonului natural (7). Echipa profesionistă se bucură de acces preferențial pe stadion prin rezervarea terenului de fotbal pentru meciurile jucate pe teren propriu și de acces preferențial pe terenul de fotbal pentru antrenament. Spațiile interioare (de exemplu, vestiare și spații de birouri, dulapuri) pot fi folosite de către orice organizație pe tot parcursul anului.

7

| (36) | Astfel cum se poate observa din tabelul de mai sus, majoritatea utilizatorilor neprofesioniști ai stadionului nu plătesc chirie. În același timp, echipa de elită plătește o chirie anuală de 3 milioane NOK plus 20 % din vânzările de bilete pentru utilizarea stadionului. Autoritățile norvegiene consideră că suma respectivă corespunde valorii de piață a chiriei: echipe comparabile plătesc o chirie pe oră cuprinsă între 2 000 și 5 000 NOK, care în ansamblu se ridică la o chirie totală anuală mai mică de 3 milioane NOK. Prin urmare, autoritățile norvegiene consideră că echipa de elită Sandefjord Fotball nu beneficiază de niciun avantaj față de concurenții săi de pe urma chiriei pe care o achită pentru utilizarea stadionului. |
| --- | --- |

(36)

Astfel cum se poate observa din tabelul de mai sus, majoritatea utilizatorilor neprofesioniști ai stadionului nu plătesc chirie. În același timp, echipa de elită plătește o chirie anuală de 3 milioane NOK plus 20 % din vânzările de bilete pentru utilizarea stadionului. Autoritățile norvegiene consideră că suma respectivă corespunde valorii de piață a chiriei: echipe comparabile plătesc o chirie pe oră cuprinsă între 2 000 și 5 000 NOK, care în ansamblu se ridică la o chirie totală anuală mai mică de 3 milioane NOK. Prin urmare, autoritățile norvegiene consideră că echipa de elită Sandefjord Fotball nu beneficiază de niciun avantaj față de concurenții săi de pe urma chiriei pe care o achită pentru utilizarea stadionului.

| (37) | De asemenea, autoritățile norvegiene subliniază că orice efect asupra schimburilor comerciale și asupra concurenței ar fi foarte limitat, din cauza caracterului local al clubului. În general, biletele pentru meciurile jucate pe teren propriu sunt vândute numai la nivel local și către suporterii echipelor norvegiene vizitatoare. Veniturile din vânzările la chioșcuri în timpul meciurilor variază între 600 000 NOK și 1 milion NOK pe an. În ceea ce privește produsele de marcă, piața este limitată în mare parte la suporterii din regiunea Vestfold. Nu există concurență între cluburi în ceea ce privește produsele respective. Denumirea arenei a fost vândută societății Komplett.no, care este un magazin online de produse electronice cu sediul în Sandefjord. Publicitatea pe stadion este permisă numai întreprinderilor locale. |
| --- | --- |

(37)

De asemenea, autoritățile norvegiene subliniază că orice efect asupra schimburilor comerciale și asupra concurenței ar fi foarte limitat, din cauza caracterului local al clubului. În general, biletele pentru meciurile jucate pe teren propriu sunt vândute numai la nivel local și către suporterii echipelor norvegiene vizitatoare. Veniturile din vânzările la chioșcuri în timpul meciurilor variază între 600 000 NOK și 1 milion NOK pe an. În ceea ce privește produsele de marcă, piața este limitată în mare parte la suporterii din regiunea Vestfold. Nu există concurență între cluburi în ceea ce privește produsele respective. Denumirea arenei a fost vândută societății Komplett.no, care este un magazin online de produse electronice cu sediul în Sandefjord. Publicitatea pe stadion este permisă numai întreprinderilor locale.

| (38) | Inclusiv în ceea ce privește piața de jucători, efectul asupra schimburilor comerciale și asupra concurenței este limitat. Sandefjord Fotball AS vinde jucători numai într-o măsură foarte redusă și numai către alte cluburi norvegiene. De exemplu, în perioada 2011-2013, transferurile de jucători au condus la un venit de doar 1,35 milioane NOK, iar costurile au fost de 860 000 NOK. |
| --- | --- |

(38)

Inclusiv în ceea ce privește piața de jucători, efectul asupra schimburilor comerciale și asupra concurenței este limitat. Sandefjord Fotball AS vinde jucători numai într-o măsură foarte redusă și numai către alte cluburi norvegiene. De exemplu, în perioada 2011-2013, transferurile de jucători au condus la un venit de doar 1,35 milioane NOK, iar costurile au fost de 860 000 NOK.

| (39) | În ceea ce privește drepturile de televizare, autoritățile norvegiene au explicat că acestea sunt gestionate la nivel central de către Asociația Norvegiană de Fotbal. Cota din încasări a unui club depinde de locul pe care se clasează în primele două ligi norvegiene. Întrucât nu există un interes real pentru liga de fotbal norvegiană în afara Norvegiei, drepturile de televizare nu au niciun impact real asupra schimburilor comerciale și asupra concurenței. |
| --- | --- |

(39)

În ceea ce privește drepturile de televizare, autoritățile norvegiene au explicat că acestea sunt gestionate la nivel central de către Asociația Norvegiană de Fotbal. Cota din încasări a unui club depinde de locul pe care se clasează în primele două ligi norvegiene. Întrucât nu există un interes real pentru liga de fotbal norvegiană în afara Norvegiei, drepturile de televizare nu au niciun impact real asupra schimburilor comerciale și asupra concurenței.

II.   EVALUARE

EVALUARE

1.   Existența unui ajutor de stat

Existența unui ajutor de stat

| (40) | Articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE prevede următoarele: „Cu excepția dispozițiilor contrare din prezentul acord, orice ajutor acordat de statele membre ale CE, de statele AELS sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producției de anumite bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre părțile contractante, este incompatibil cu funcționarea prezentului acord”. |
| --- | --- |

(40)

Articolul 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE prevede următoarele: „Cu excepția dispozițiilor contrare din prezentul acord, orice ajutor acordat de statele membre ale CE, de statele AELS sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producției de anumite bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre părțile contractante, este incompatibil cu funcționarea prezentului acord”.

| (41) | Aceasta înseamnă că o măsură constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE dacă se îndeplinesc cumulativ următoarele condiții: măsura este acordată de stat sau prin intermediul resurselor de stat, conferă un avantaj economic selectiv unei întreprinderi și este susceptibilă să afecteze schimburile comerciale între părțile contractante și să denatureze concurența. |
| --- | --- |

(41)

Aceasta înseamnă că o măsură constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE dacă se îndeplinesc cumulativ următoarele condiții: măsura este acordată de stat sau prin intermediul resurselor de stat, conferă un avantaj economic selectiv unei întreprinderi și este susceptibilă să afecteze schimburile comerciale între părțile contractante și să denatureze concurența.

1.1.   
  Resurse de stat

Resurse de stat

| (42) | Pentru a constitui ajutor de stat, o măsură trebuie să fie acordată de către stat sau prin intermediul resurselor de stat. Conceptul de stat nu se referă numai la guvernul central, ci cuprinde toate nivelurile administrației publice (inclusiv municipalitățile), precum și întreprinderile publice (8). |
| --- | --- |

(42)

Pentru a constitui ajutor de stat, o măsură trebuie să fie acordată de către stat sau prin intermediul resurselor de stat. Conceptul de stat nu se referă numai la guvernul central, ci cuprinde toate nivelurile administrației publice (inclusiv municipalitățile), precum și întreprinderile publice (8).

8

| (43) | Terenurile în cauză au fost achiziționate de municipalitatea Sandefjord și transferate ulterior către două filiale ale societății Sandefjord Fotball AS. Prin urmare, autoritatea concluzionează că transferul terenurilor implică resurse de stat. |
| --- | --- |

(43)

Terenurile în cauză au fost achiziționate de municipalitatea Sandefjord și transferate ulterior către două filiale ale societății Sandefjord Fotball AS. Prin urmare, autoritatea concluzionează că transferul terenurilor implică resurse de stat.

1.2.   
  Întreprindere

Întreprindere

| (44) | Conform jurisprudenței constante, întreprinderile sunt entități care desfășoară activități economice, indiferent de statutul juridic și de modul în care sunt finanțate (9). Activitățile economice sunt activități care constau în oferirea de bunuri sau servicii pe o piață (10). |
| --- | --- |

(44)

Conform jurisprudenței constante, întreprinderile sunt entități care desfășoară activități economice, indiferent de statutul juridic și de modul în care sunt finanțate (9). Activitățile economice sunt activități care constau în oferirea de bunuri sau servicii pe o piață (10).

9

10

| (45) | Sandefjord Fotball AS este un club de fotbal profesionist organizat ca o întreprindere privată. Acesta este activ pe mai multe piețe, cum ar fi piața transferurilor de jucători de fotbal, a vânzării de bilete, a drepturilor de televizare, a suvenirurilor pentru suporteri și a sponsorizărilor. |
| --- | --- |

(45)

Sandefjord Fotball AS este un club de fotbal profesionist organizat ca o întreprindere privată. Acesta este activ pe mai multe piețe, cum ar fi piața transferurilor de jucători de fotbal, a vânzării de bilete, a drepturilor de televizare, a suvenirurilor pentru suporteri și a sponsorizărilor.

| (46) | Prin urmare, autoritatea concluzionează că Sandefjord Fotball AS constituie o întreprindere în sensul articolului 61 din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(46)

Prin urmare, autoritatea concluzionează că Sandefjord Fotball AS constituie o întreprindere în sensul articolului 61 din Acordul privind SEE.

1.3.   
  Avantaj economic

Avantaj economic

| (47) | Transferul de teren către o întreprindere poate conferi un avantaj economic, în special în cazul în care acesta are loc la un preț sub prețul pieței. |
| --- | --- |

(47)

Transferul de teren către o întreprindere poate conferi un avantaj economic, în special în cazul în care acesta are loc la un preț sub prețul pieței.

| (48) | O tranzacție având ca obiect transferul de resurse de stat nu constituie ajutor de stat atunci când este efectuată în conformitate cu condițiile normale de piață, astfel încât nu conferă un avantaj unei întreprinderi (11). Acesta este cunoscut drept testul operatorului economic privat în economia de piață. |
| --- | --- |

(48)

O tranzacție având ca obiect transferul de resurse de stat nu constituie ajutor de stat atunci când este efectuată în conformitate cu condițiile normale de piață, astfel încât nu conferă un avantaj unei întreprinderi (11). Acesta este cunoscut drept testul operatorului economic privat în economia de piață.

11

1.3.1.   Transferul parcelei de teren 152/96

Transferul parcelei de teren 152/96

| (49) | La momentul transferului către Sandefjord Fotball AS, parcela 152/96 era destinată construirii unui stadion de fotbal și utilizării în scopuri comerciale. Prin urmare, orice construcție pe teren trebuia să includă un stadion pentru a primi autorizația de construcție. Întrucât costurile de construcție a stadionului au depășit orice valoare potențială a terenului, autoritățile norvegiene susțin că prețul pieței pentru parcela 152/96 a fost zero, sau chiar negativ. |
| --- | --- |

(49)

La momentul transferului către Sandefjord Fotball AS, parcela 152/96 era destinată construirii unui stadion de fotbal și utilizării în scopuri comerciale. Prin urmare, orice construcție pe teren trebuia să includă un stadion pentru a primi autorizația de construcție. Întrucât costurile de construcție a stadionului au depășit orice valoare potențială a terenului, autoritățile norvegiene susțin că prețul pieței pentru parcela 152/96 a fost zero, sau chiar negativ.

| (50) | Autoritatea constată că obligațiile legate de destinația terenurilor pot influența prețul de piață al unui teren. Cu toate acestea, obligația de a construi un stadion de fotbal nu poate reduce prețul de piață la zero, în special în cazul unei tranzacții care vizează sprijinirea unui club de fotbal pentru construirea unui stadion nou (12). |
| --- | --- |

(50)

Autoritatea constată că obligațiile legate de destinația terenurilor pot influența prețul de piață al unui teren. Cu toate acestea, obligația de a construi un stadion de fotbal nu poate reduce prețul de piață la zero, în special în cazul unei tranzacții care vizează sprijinirea unui club de fotbal pentru construirea unui stadion nou (12).

12

| (51) | De asemenea, autoritatea face trimitere la secțiunea 2.2 litera (d) din orientările privind vânzarea de terenuri, care prevede că, în principiu, „valoarea de piață nu trebuie să fie fixată sub costurile de bază (13) pentru o perioadă de cel puțin trei ani după achiziție, cu excepția cazului în care evaluatorul independent identifică în mod specific o scădere generală a prețurilor de piață ale terenurilor și clădirilor pe piața relevantă”. În speță, municipalitatea Sandefjord a achiziționat terenul care a fost ulterior divizat în parcelele 152/96 și 152/97 în schimbul sumei de 3,7 milioane NOK. Autoritatea constată că transferul de teren către Sandefjord Fotball AS a avut loc la un preț mai mic decât costul de achiziție suportat de municipalitate. |
| --- | --- |

(51)

De asemenea, autoritatea face trimitere la secțiunea 2.2 litera (d) din orientările privind vânzarea de terenuri, care prevede că, în principiu, „valoarea de piață nu trebuie să fie fixată sub costurile de bază (13) pentru o perioadă de cel puțin trei ani după achiziție, cu excepția cazului în care evaluatorul independent identifică în mod specific o scădere generală a prețurilor de piață ale terenurilor și clădirilor pe piața relevantă”. În speță, municipalitatea Sandefjord a achiziționat terenul care a fost ulterior divizat în parcelele 152/96 și 152/97 în schimbul sumei de 3,7 milioane NOK. Autoritatea constată că transferul de teren către Sandefjord Fotball AS a avut loc la un preț mai mic decât costul de achiziție suportat de municipalitate.

13

| (52) | Pe baza celor de mai sus, autoritatea concluzionează că transferul parcelei 152/96 a conferit un avantaj economic societății Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(52)

Pe baza celor de mai sus, autoritatea concluzionează că transferul parcelei 152/96 a conferit un avantaj economic societății Sandefjord Fotball AS.

1.3.2.   Transferul parcelei de teren 152/97

Transferul parcelei de teren 152/97

| (53) | La momentul transferului către Sandefjord Fotball AS, parcela 152/97 era destinată utilizării în scopuri comerciale. Autoritățile norvegiene susțin că transferul parcelei 152/97 ar trebui evaluat în contextul acordului din 28 noiembrie 2006, care prevede în special obligația clubului de fotbal de a construi stadionul în schimbul terenului. Având în vedere că valoarea estimată a costurilor de construcție a stadionului depășea valoarea terenului, transferul nu ar fi putut implica acordarea unui avantaj economic. |
| --- | --- |

(53)

La momentul transferului către Sandefjord Fotball AS, parcela 152/97 era destinată utilizării în scopuri comerciale. Autoritățile norvegiene susțin că transferul parcelei 152/97 ar trebui evaluat în contextul acordului din 28 noiembrie 2006, care prevede în special obligația clubului de fotbal de a construi stadionul în schimbul terenului. Având în vedere că valoarea estimată a costurilor de construcție a stadionului depășea valoarea terenului, transferul nu ar fi putut implica acordarea unui avantaj economic.

| (54) | Autoritatea constată că parcela 152/97 este destinată utilizării în scopuri comerciale. Prin urmare, în conformitate cu normele de urbanism, nu există nicio obligație de a construi un stadion pe respectiva parcelă de teren. De asemenea, nu exista la momentul transferului către societatea Sandefjord Fotball AS nicio restricție obligatorie decurgând din destinația agricolă anterioară a terenului. Numai acordul din 28 noiembrie 2006 prevede obligația societății Sandefjord Fotball AS de a organiza și a finanța construcția stadionului. Acordul este singurul instrument juridic care prevede vânzarea parcelei 152/97 pentru finanțarea unei părți a construcției. |
| --- | --- |

(54)

Autoritatea constată că parcela 152/97 este destinată utilizării în scopuri comerciale. Prin urmare, în conformitate cu normele de urbanism, nu există nicio obligație de a construi un stadion pe respectiva parcelă de teren. De asemenea, nu exista la momentul transferului către societatea Sandefjord Fotball AS nicio restricție obligatorie decurgând din destinația agricolă anterioară a terenului. Numai acordul din 28 noiembrie 2006 prevede obligația societății Sandefjord Fotball AS de a organiza și a finanța construcția stadionului. Acordul este singurul instrument juridic care prevede vânzarea parcelei 152/97 pentru finanțarea unei părți a construcției.

| (55) | Autoritatea consideră că un operator economic privat în economia de piață care ar fi vândut un teren nu ar fi impus astfel de condiții pentru construcția sau finanțarea unui stadion. Prin urmare, autoritatea nu poate accepta argumentul potrivit căruia legătura contractuală dintre transferul parcelei 152/97 către Sandefjord Fotball AS și construcția stadionului ar trebui să fie luată în considerare la evaluarea existenței unui avantaj economic. |
| --- | --- |

(55)

Autoritatea consideră că un operator economic privat în economia de piață care ar fi vândut un teren nu ar fi impus astfel de condiții pentru construcția sau finanțarea unui stadion. Prin urmare, autoritatea nu poate accepta argumentul potrivit căruia legătura contractuală dintre transferul parcelei 152/97 către Sandefjord Fotball AS și construcția stadionului ar trebui să fie luată în considerare la evaluarea existenței unui avantaj economic.

| (56) | De asemenea, autoritatea observă că, la puțin timp după efectuarea transferului, Sandefjord Fotball AS a vândut acțiunile deținute în Sandefjord Fotball Næring AS, societatea care deținea parcela 152/97, către Pindsle Property AS, în schimbul sumei de 40 de milioane NOK. Vânzarea indică faptul că terenul în cauză avea o valoare economică. |
| --- | --- |

(56)

De asemenea, autoritatea observă că, la puțin timp după efectuarea transferului, Sandefjord Fotball AS a vândut acțiunile deținute în Sandefjord Fotball Næring AS, societatea care deținea parcela 152/97, către Pindsle Property AS, în schimbul sumei de 40 de milioane NOK. Vânzarea indică faptul că terenul în cauză avea o valoare economică.

| (57) | Pe baza celor de mai sus, autoritatea concluzionează că transferul parcelei 152/97 a conferit un avantaj economic societății Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(57)

Pe baza celor de mai sus, autoritatea concluzionează că transferul parcelei 152/97 a conferit un avantaj economic societății Sandefjord Fotball AS.

1.4.   
  Caracterul selectiv

Caracterul selectiv

| (58) | Presupusul ajutor de stat rezultă dintr-o tranzacție între municipalitatea Sandefjord și societatea Sandefjord Fotball AS. Aceasta reprezintă o măsură selectivă, în sensul articolului 61 din Acordul privind SEE, prin faptul că se referă doar la o anumită întreprindere. |
| --- | --- |

(58)

Presupusul ajutor de stat rezultă dintr-o tranzacție între municipalitatea Sandefjord și societatea Sandefjord Fotball AS. Aceasta reprezintă o măsură selectivă, în sensul articolului 61 din Acordul privind SEE, prin faptul că se referă doar la o anumită întreprindere.

1.5.   
  Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale între părțile contractante

Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale între părțile contractante

| (59) | În conformitate cu jurisprudența privind efectul asupra schimburilor comerciale și denaturarea concurenței, autoritatea „[e]ste obligată nu să stabilească un efect real al acestor ajutoare asupra schimburilor [...] și o denaturare efectivă a concurenței, ci trebuie doar să examineze dacă aceste ajutoare sunt susceptibile să afecteze aceste schimburi și să denatureze concurența” (14). |
| --- | --- |

(59)

În conformitate cu jurisprudența privind efectul asupra schimburilor comerciale și denaturarea concurenței, autoritatea „[e]ste obligată nu să stabilească un efect real al acestor ajutoare asupra schimburilor [...] și o denaturare efectivă a concurenței, ci trebuie doar să examineze dacă aceste ajutoare sunt susceptibile să afecteze aceste schimburi și să denatureze concurența” (14).

14

| (60) | Simplul fapt că ajutorul consolidează poziția unei întreprinderi în comparație cu alte întreprinderi concurente în cadrul schimburilor comerciale din SEE este suficient pentru a concluziona că măsura este de natură să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale între părțile contractante la Acordul privind SEE (15). |
| --- | --- |

(60)

Simplul fapt că ajutorul consolidează poziția unei întreprinderi în comparație cu alte întreprinderi concurente în cadrul schimburilor comerciale din SEE este suficient pentru a concluziona că măsura este de natură să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale între părțile contractante la Acordul privind SEE (15).

15

| (61) | În 2006, echipa de elită Sandefjord Fotball a jucat în prima ligă norvegiană, cu posibilitatea de a se califica în campionatele europene. De asemenea, pe lângă participarea la competiții fotbalistice, cluburile profesioniste de fotbal desfășoară activități economice pe mai multe piețe, cum ar fi piața transferurilor de jucători profesioniști, publicitate, sponsorizare, comercializarea de produse promoționale sau drepturi de difuzare. Prin urmare, ajutorul acordat unui club de fotbal profesionist poate să consolideze poziția acestuia pe fiecare dintre piețele respective, care, în majoritatea cazurilor, pot include mai multe țări din SEE. În ceea ce privește piața transferurilor de jucători, la momentul respectiv Sandefjord Fotball AS era – și este încă – activă pe piața transferurilor, recrutând eventual jucători din alte țări din SEE. |
| --- | --- |

(61)

În 2006, echipa de elită Sandefjord Fotball a jucat în prima ligă norvegiană, cu posibilitatea de a se califica în campionatele europene. De asemenea, pe lângă participarea la competiții fotbalistice, cluburile profesioniste de fotbal desfășoară activități economice pe mai multe piețe, cum ar fi piața transferurilor de jucători profesioniști, publicitate, sponsorizare, comercializarea de produse promoționale sau drepturi de difuzare. Prin urmare, ajutorul acordat unui club de fotbal profesionist poate să consolideze poziția acestuia pe fiecare dintre piețele respective, care, în majoritatea cazurilor, pot include mai multe țări din SEE. În ceea ce privește piața transferurilor de jucători, la momentul respectiv Sandefjord Fotball AS era – și este încă – activă pe piața transferurilor, recrutând eventual jucători din alte țări din SEE.

| (62) | Prin urmare, autoritatea concluzionează că măsura este de natură să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale între părțile contractante la Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(62)

Prin urmare, autoritatea concluzionează că măsura este de natură să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale între părțile contractante la Acordul privind SEE.

1.6.   
  Concluzii privind existența ajutorului

Concluzii privind existența ajutorului

| (63) | Pe baza constatărilor de mai sus, autoritatea concluzionează că măsura constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(63)

Pe baza constatărilor de mai sus, autoritatea concluzionează că măsura constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE.

1.7.   
  Valoarea ajutorului

Valoarea ajutorului

| (64) | În ceea ce privește parcela 152/96, autoritatea recunoaște că obligația legată de destinația terenului, și anume construirea unui stadion, reduce valoarea de piață a terenului (16). Cu toate acestea, astfel cum se explică la considerentul 50 de mai sus, un preț de piață egal cu zero nu poate fi justificat în speță. În conformitate cu punctul 2.2 litera (d) din orientările privind vânzarea de terenuri elaborate de autoritate, municipalitatea Sandefjord ar fi trebuit să vândă terenul cel puțin la un preț care să îi acopere costurile de achiziție. Pe această bază, autoritatea consideră că valoarea ajutorului în ceea ce privește parcela respectivă se ridică la 1,9 milioane NOK (17). |
| --- | --- |

(64)

În ceea ce privește parcela 152/96, autoritatea recunoaște că obligația legată de destinația terenului, și anume construirea unui stadion, reduce valoarea de piață a terenului (16). Cu toate acestea, astfel cum se explică la considerentul 50 de mai sus, un preț de piață egal cu zero nu poate fi justificat în speță. În conformitate cu punctul 2.2 litera (d) din orientările privind vânzarea de terenuri elaborate de autoritate, municipalitatea Sandefjord ar fi trebuit să vândă terenul cel puțin la un preț care să îi acopere costurile de achiziție. Pe această bază, autoritatea consideră că valoarea ajutorului în ceea ce privește parcela respectivă se ridică la 1,9 milioane NOK (17).

16

17

| (65) | În ceea ce privește parcela 152/97, autoritatea constată că Sandefjord Fotball AS a vândut acțiunile deținute în Sandefjord Fotball Næring AS, societatea care deținea parcela 152/97, către Pindsle Property AS în schimbul sumei de 40 de milioane NOK. Pindsle Property AS este o societate privată și nu făcea parte din același grup ca Sandefjord Fotball AS la momentul tranzacției. Prin urmare, vânzarea a avut loc între două societăți independente (18). autoritatea nu a primit nicio dovadă concludentă care să arate că tranzacția nu a avut loc la prețul pieței. În consecință, autoritatea consideră că acesta reprezintă cel mai bun indiciu disponibil al valorii de piață pentru parcela 152/97. |
| --- | --- |

(65)

În ceea ce privește parcela 152/97, autoritatea constată că Sandefjord Fotball AS a vândut acțiunile deținute în Sandefjord Fotball Næring AS, societatea care deținea parcela 152/97, către Pindsle Property AS în schimbul sumei de 40 de milioane NOK. Pindsle Property AS este o societate privată și nu făcea parte din același grup ca Sandefjord Fotball AS la momentul tranzacției. Prin urmare, vânzarea a avut loc între două societăți independente (18). autoritatea nu a primit nicio dovadă concludentă care să arate că tranzacția nu a avut loc la prețul pieței. În consecință, autoritatea consideră că acesta reprezintă cel mai bun indiciu disponibil al valorii de piață pentru parcela 152/97.

18

| (66) | Pe baza celor de mai sus, autoritatea concluzionează că valoarea de piață totală a terenului transferat către Sandefjord Fotball AS s-a ridicat la 41,9 milioane NOK la momentul tranzacției. Cu toate acestea, în temeiul acordului din 28 noiembrie 2006, Sandefjord Fotball AS și-a asumat, de asemenea, o serie de obligații pentru efectuarea de lucrări în numele municipalității Sandefjord. Astfel cum este prevăzut la considerentul 26 de mai sus, costul total estimat al obligațiilor respective s-a ridicat la 9,5 milioane NOK la momentul acordului. Autoritățile norvegiene au explicat că, în absența acordului, lucrările respective ar fi fost efectuate de municipalitate. Prin urmare, autoritatea acceptă faptul că respectivul cost total al lucrărilor – astfel cum a fost prevăzut la momentul acordului – ar trebui să fie dedus din valoarea ajutorului. |
| --- | --- |

(66)

Pe baza celor de mai sus, autoritatea concluzionează că valoarea de piață totală a terenului transferat către Sandefjord Fotball AS s-a ridicat la 41,9 milioane NOK la momentul tranzacției. Cu toate acestea, în temeiul acordului din 28 noiembrie 2006, Sandefjord Fotball AS și-a asumat, de asemenea, o serie de obligații pentru efectuarea de lucrări în numele municipalității Sandefjord. Astfel cum este prevăzut la considerentul 26 de mai sus, costul total estimat al obligațiilor respective s-a ridicat la 9,5 milioane NOK la momentul acordului. Autoritățile norvegiene au explicat că, în absența acordului, lucrările respective ar fi fost efectuate de municipalitate. Prin urmare, autoritatea acceptă faptul că respectivul cost total al lucrărilor – astfel cum a fost prevăzut la momentul acordului – ar trebui să fie dedus din valoarea ajutorului.

| (67) | Prin urmare, autoritatea concluzionează că ajutorul total acordat societății Sandefjord Fotball AS s-a ridicat la 32,4 milioane NOK. |
| --- | --- |

(67)

Prin urmare, autoritatea concluzionează că ajutorul total acordat societății Sandefjord Fotball AS s-a ridicat la 32,4 milioane NOK.

2.   Cerințe de procedură

Cerințe de procedură

| (68) | În temeiul articolului 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3, „Autoritatea AELS de Supraveghere este informată în timp util, pentru a i se permite să prezinte observații, în legătură cu orice planuri de acordare sau de modificare a unui ajutor [...]. Statul în cauză nu își va pune în aplicare măsurile propuse până când procedura nu va avea drept rezultat o decizie finală”. |
| --- | --- |

(68)

În temeiul articolului 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3, „Autoritatea AELS de Supraveghere este informată în timp util, pentru a i se permite să prezinte observații, în legătură cu orice planuri de acordare sau de modificare a unui ajutor [...]. Statul în cauză nu își va pune în aplicare măsurile propuse până când procedura nu va avea drept rezultat o decizie finală”.

| (69) | Transferul terenului în cauză nu a făcut obiectul unei notificări anterioare adresate autorității. Prin urmare, autoritatea concluzionează că autoritățile norvegiene nu și-au respectat obligațiile care le revin în temeiul articolului 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3. |
| --- | --- |

(69)

Transferul terenului în cauză nu a făcut obiectul unei notificări anterioare adresate autorității. Prin urmare, autoritatea concluzionează că autoritățile norvegiene nu și-au respectat obligațiile care le revin în temeiul articolului 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3.

3.   Compatibilitate

Compatibilitate

| (70) | Articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE prevede că pot fi considerate ca fiind compatibile cu funcționarea Acordului SEE ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu aduc modificări condițiilor schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. |
| --- | --- |

(70)

Articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE prevede că pot fi considerate ca fiind compatibile cu funcționarea Acordului SEE ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu aduc modificări condițiilor schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun.

| (71) | Autoritatea constată că nu a emis încă orientări privind ajutorul de stat pentru construirea de infrastructuri sportive. Prin urmare, măsura în cauză va fi evaluată în mod direct în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(71)

Autoritatea constată că nu a emis încă orientări privind ajutorul de stat pentru construirea de infrastructuri sportive. Prin urmare, măsura în cauză va fi evaluată în mod direct în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul privind SEE.

| (72) | În conformitate cu practica la momentul acordării ajutorului, evaluarea autorității se bazează pe următoarele aspecte:






  — | Vizează măsura un obiectiv de interes comun bine definit? |
| --- | --- | --- |

(72)

În conformitate cu practica la momentul acordării ajutorului, evaluarea autorității se bazează pe următoarele aspecte:

—

Vizează măsura un obiectiv de interes comun bine definit?

| — | Este ajutorul bine conceput pentru îndeplinirea obiectivului de interes comun, și anume vizează ajutorul propus o disfuncționalitate a pieței sau un alt obiectiv? În special:






  — | Este ajutorul de stat un instrument corespunzător? |
| --- | --- | --- |

—

Este ajutorul bine conceput pentru îndeplinirea obiectivului de interes comun, și anume vizează ajutorul propus o disfuncționalitate a pieței sau un alt obiectiv? În special:

—

Este ajutorul de stat un instrument corespunzător?

| — | Există un efect de stimulare, și anume determină ajutorul o modificare a comportamentului întreprinderilor? |
| --- | --- |

—

Există un efect de stimulare, și anume determină ajutorul o modificare a comportamentului întreprinderilor?

| — | Este măsura de ajutor proporțională, și anume ar putea fi obținută aceeași modificare a comportamentului prin intermediul unui ajutor de o intensitate inferioară? |
| --- | --- |

—

Este măsura de ajutor proporțională, și anume ar putea fi obținută aceeași modificare a comportamentului prin intermediul unui ajutor de o intensitate inferioară?

| — | Sunt limitate denaturarea concurenței și efectele asupra schimburilor comerciale, astfel încât bilanțul global este pozitiv? |
| --- | --- |

—

Sunt limitate denaturarea concurenței și efectele asupra schimburilor comerciale, astfel încât bilanțul global este pozitiv?

| (73) | Întrebările de mai sus vor fi abordate în următoarele alineate. |
| --- | --- |

(73)

Întrebările de mai sus vor fi abordate în următoarele alineate.

3.1.   
  Obiectivul de interes comun

Obiectivul de interes comun

| (74) | Autoritatea remarcă, în primul rând, că promovarea sportului nu este menționată în mod direct în Acordul privind SEE ca un obiectiv comun. Cu toate acestea, promovarea sportului poate fi considerată ca făcând parte din promovarea educației, formării și tineretului, precum și a politicilor sociale. O cooperare mai strânsă în aceste domenii este considerată un obiectiv al SEE, astfel cum se prevede în special la articolele 1 și 78 din Acordul privind SEE. Modalitățile de realizare a unei astfel de cooperări consolidate sunt definite în Protocolul 31 la Acordul privind SEE în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți. Articolul 4 din Protocolul 31 se intitulează „Educație, formare, tineret și sport” și prevede, de exemplu, participarea părților contractante la Anul european al educației prin sport 2004. Aceasta ilustrează legătura strânsă dintre promovarea sportului și obiectivele stabilite în Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

(74)

Autoritatea remarcă, în primul rând, că promovarea sportului nu este menționată în mod direct în Acordul privind SEE ca un obiectiv comun. Cu toate acestea, promovarea sportului poate fi considerată ca făcând parte din promovarea educației, formării și tineretului, precum și a politicilor sociale. O cooperare mai strânsă în aceste domenii este considerată un obiectiv al SEE, astfel cum se prevede în special la articolele 1 și 78 din Acordul privind SEE. Modalitățile de realizare a unei astfel de cooperări consolidate sunt definite în Protocolul 31 la Acordul privind SEE în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți. Articolul 4 din Protocolul 31 se intitulează „Educație, formare, tineret și sport” și prevede, de exemplu, participarea părților contractante la Anul european al educației prin sport 2004. Aceasta ilustrează legătura strânsă dintre promovarea sportului și obiectivele stabilite în Acordul privind SEE.

| (75) | Interpretarea este în concordanță cu abordarea adoptată de Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”). În Uniunea Europeană, promovarea sportului este menționată în mod explicit la articolul 165 din TFUE, care a fost introdus prin Tratatul de la Lisabona. Cu toate acestea, inclusiv înainte de Tratatul de la Lisabona, Comisia a recunoscut specificitatea rolului pe care sportul îl are în cadrul societății europene, prin intermediul structurilor bazate pe voluntariat, în domenii precum sănătatea, educația, integrarea socială și cultura. Începând cu Tratatul de la Lisabona, promovarea sportului a fost recunoscută, de asemenea, ca un factor care contribuie la obiectivele generale ale Strategiei Europa 2020 prin îmbunătățirea capacității de inserție profesională și a mobilității, în special prin acțiuni care promovează incluziunea socială în și prin sport, educație și formare. |
| --- | --- |

(75)

Interpretarea este în concordanță cu abordarea adoptată de Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”). În Uniunea Europeană, promovarea sportului este menționată în mod explicit la articolul 165 din TFUE, care a fost introdus prin Tratatul de la Lisabona. Cu toate acestea, inclusiv înainte de Tratatul de la Lisabona, Comisia a recunoscut specificitatea rolului pe care sportul îl are în cadrul societății europene, prin intermediul structurilor bazate pe voluntariat, în domenii precum sănătatea, educația, integrarea socială și cultura. Începând cu Tratatul de la Lisabona, promovarea sportului a fost recunoscută, de asemenea, ca un factor care contribuie la obiectivele generale ale Strategiei Europa 2020 prin îmbunătățirea capacității de inserție profesională și a mobilității, în special prin acțiuni care promovează incluziunea socială în și prin sport, educație și formare.

| (76) | Având în vedere cele de mai sus, autoritatea concluzionează că promovarea educației, formării și tineretului prin sport constituie un obiectiv de interes comun. De asemenea, autoritatea observă că finanțarea infrastructurii sportive poate beneficia, de asemenea, de Regulamentul general de exceptare pe categorii în cazul în care sunt îndeplinite anumite condiții. Aceasta demonstrează, de asemenea, că promovarea sportului, inclusiv construirea unei infrastructuri sportive, reprezintă un obiectiv de interes comun. |
| --- | --- |

(76)

Având în vedere cele de mai sus, autoritatea concluzionează că promovarea educației, formării și tineretului prin sport constituie un obiectiv de interes comun. De asemenea, autoritatea observă că finanțarea infrastructurii sportive poate beneficia, de asemenea, de Regulamentul general de exceptare pe categorii în cazul în care sunt îndeplinite anumite condiții. Aceasta demonstrează, de asemenea, că promovarea sportului, inclusiv construirea unei infrastructuri sportive, reprezintă un obiectiv de interes comun.

3.2.   
  Instrumentul adecvat

Instrumentul adecvat

| (77) | Pentru a evalua dacă ajutorul de stat este eficace pentru atingerea obiectivului de interes comun identificat, autoritatea trebuie, în primul rând, să identifice și să definească problema care trebuie abordată. Ajutoarele de stat ar trebui să vizeze situațiile în care astfel de ajutoare pot determina o îmbunătățire substanțială pe care piața nu este în măsură să o furnizeze prin mijloace proprii. De asemenea, măsura de ajutor propusă trebuie să fie un instrument corespunzător pentru a aborda obiectivul de interes comun identificat. |
| --- | --- |

(77)

Pentru a evalua dacă ajutorul de stat este eficace pentru atingerea obiectivului de interes comun identificat, autoritatea trebuie, în primul rând, să identifice și să definească problema care trebuie abordată. Ajutoarele de stat ar trebui să vizeze situațiile în care astfel de ajutoare pot determina o îmbunătățire substanțială pe care piața nu este în măsură să o furnizeze prin mijloace proprii. De asemenea, măsura de ajutor propusă trebuie să fie un instrument corespunzător pentru a aborda obiectivul de interes comun identificat.

| (78) | Există o disfuncționalitate a pieței recunoscută în furnizarea de stadioane de fotbal în Norvegia sub forma unei lipse a investițiilor comerciale în stadioane, care sunt generatoare de pierderi din punct de vedere structural, întrucât veniturile acestora sunt insuficiente pentru a acoperi costurile de investiție (19). |
| --- | --- |

(78)

Există o disfuncționalitate a pieței recunoscută în furnizarea de stadioane de fotbal în Norvegia sub forma unei lipse a investițiilor comerciale în stadioane, care sunt generatoare de pierderi din punct de vedere structural, întrucât veniturile acestora sunt insuficiente pentru a acoperi costurile de investiție (19).

19

| (79) | De asemenea, autoritățile norvegiene au demonstrat o nevoie reală pentru un nou stadion de fotbal în Sandefjord. Acest lucru este demonstrat de problemele de capacitate ale stadionului municipal existent la momentul adoptării măsurii și de faptul că vechiul stadion nu a mai îndeplinit cerințele de autorizare impuse de Asociația Norvegiană de Fotbal. În cele din urmă, având în vedere natura neprofitabilă a infrastructurii stadionului, ajutorul de stat a fost necesar pentru a stimula investiția. |
| --- | --- |

(79)

De asemenea, autoritățile norvegiene au demonstrat o nevoie reală pentru un nou stadion de fotbal în Sandefjord. Acest lucru este demonstrat de problemele de capacitate ale stadionului municipal existent la momentul adoptării măsurii și de faptul că vechiul stadion nu a mai îndeplinit cerințele de autorizare impuse de Asociația Norvegiană de Fotbal. În cele din urmă, având în vedere natura neprofitabilă a infrastructurii stadionului, ajutorul de stat a fost necesar pentru a stimula investiția.

| (80) | În acest context, autoritatea concluzionează că ajutorul de stat a fost un instrument adecvat. |
| --- | --- |

(80)

În acest context, autoritatea concluzionează că ajutorul de stat a fost un instrument adecvat.

3.3.   
  Efectul stimulator

Efectul stimulator

| (81) | Autoritatea poate declara ajutorul de stat compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE numai dacă acesta are un efect de stimulare. Există un efect de stimulare atunci când un ajutor determină schimbarea comportamentului beneficiarului pentru a continua obiectivul de interes comun identificat, schimbare a comportamentului care nu s-ar produce în absența ajutorului respectiv. |
| --- | --- |

(81)

Autoritatea poate declara ajutorul de stat compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE numai dacă acesta are un efect de stimulare. Există un efect de stimulare atunci când un ajutor determină schimbarea comportamentului beneficiarului pentru a continua obiectivul de interes comun identificat, schimbare a comportamentului care nu s-ar produce în absența ajutorului respectiv.

| (82) | Autoritatea remarcă, în primul rând, că nu s-a început construirea stadionului înainte de transferul terenului în cauză. |
| --- | --- |

(82)

Autoritatea remarcă, în primul rând, că nu s-a început construirea stadionului înainte de transferul terenului în cauză.

| (83) | De asemenea, informațiile furnizate de autoritățile norvegiene arată că Sandefjord Fotball AS nu ar fi putut finanța construirea stadionului în absența ajutorului de stat, întrucât nu dispunea de mijloacele financiare și nici nu avea capacitatea de a împrumuta fonduri suficiente pentru a acoperi deficitul. Contribuția financiară proprie la construirea stadionului a fost deja la limita posibilităților (20). |
| --- | --- |

(83)

De asemenea, informațiile furnizate de autoritățile norvegiene arată că Sandefjord Fotball AS nu ar fi putut finanța construirea stadionului în absența ajutorului de stat, întrucât nu dispunea de mijloacele financiare și nici nu avea capacitatea de a împrumuta fonduri suficiente pentru a acoperi deficitul. Contribuția financiară proprie la construirea stadionului a fost deja la limita posibilităților (20).

20

| (84) | Pe baza celor de mai sus, autoritatea concluzionează că măsura de ajutor are un efect de stimulare. |
| --- | --- |

(84)

Pe baza celor de mai sus, autoritatea concluzionează că măsura de ajutor are un efect de stimulare.

3.4.   
  Proporționalitate

Proporționalitate

| (85) | Ajutorul de stat este considerat a fi proporțional în cazul în care valoarea ajutorului este limitată la nivelul minim necesar pentru realizarea obiectivului de interes comun identificat. În general, autoritatea își bazează evaluarea proporționalității pe concepte legate de costurile eligibile și intensități maxime ale ajutorului. |
| --- | --- |

(85)

Ajutorul de stat este considerat a fi proporțional în cazul în care valoarea ajutorului este limitată la nivelul minim necesar pentru realizarea obiectivului de interes comun identificat. În general, autoritatea își bazează evaluarea proporționalității pe concepte legate de costurile eligibile și intensități maxime ale ajutorului.

| (86) | Astfel cum se arată la considerentul 67 de mai sus, valoarea ajutorului acordat societății Sandefjord Fotball AS se ridică la 32,4 milioane NOK. Pentru a evalua intensitatea ajutorului, cifra respectivă trebuie raportată la costurile de investiții eligibile. În opinia autorității, cheltuielile suportate de Sandefjord Fotball AS în numele municipalității Sandefjord, care au fost deduse din valoarea ajutorului – a se vedea considerentul 66 de mai sus – nu pot face parte din costurile eligibile. Prin urmare, costurile totale de investiție în valoare de 110 milioane NOK trebuie să fie reduse cu 9,5 milioane NOK. Costurile de investiții eligibile se ridică astfel la 100,5 milioane NOK, corespunzându-le o intensitate a ajutorului de 32 %. Autoritatea observă că intensitatea ajutorului este destul de scăzută și că restul investițiilor au fost finanțate de către beneficiar, Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(86)

Astfel cum se arată la considerentul 67 de mai sus, valoarea ajutorului acordat societății Sandefjord Fotball AS se ridică la 32,4 milioane NOK. Pentru a evalua intensitatea ajutorului, cifra respectivă trebuie raportată la costurile de investiții eligibile. În opinia autorității, cheltuielile suportate de Sandefjord Fotball AS în numele municipalității Sandefjord, care au fost deduse din valoarea ajutorului – a se vedea considerentul 66 de mai sus – nu pot face parte din costurile eligibile. Prin urmare, costurile totale de investiție în valoare de 110 milioane NOK trebuie să fie reduse cu 9,5 milioane NOK. Costurile de investiții eligibile se ridică astfel la 100,5 milioane NOK, corespunzându-le o intensitate a ajutorului de 32 %. Autoritatea observă că intensitatea ajutorului este destul de scăzută și că restul investițiilor au fost finanțate de către beneficiar, Sandefjord Fotball AS.

| (87) | Cu toate acestea, intensitatea ajutorului trebuie să fie evaluată, de asemenea, în funcție de beneficiile sociale care decurg din infrastructura stadionului. Astfel cum s-a stabilit în secțiunea I.5.3 de mai sus, stadionul este utilizat pentru o varietate de activități neprofesioniste de către numeroși utilizatori, inclusiv echipe sportive de amatori și școli. În total, utilizările neeconomice reprezintă peste 50 % din procentul total de utilizare a stadionului. |
| --- | --- |

(87)

Cu toate acestea, intensitatea ajutorului trebuie să fie evaluată, de asemenea, în funcție de beneficiile sociale care decurg din infrastructura stadionului. Astfel cum s-a stabilit în secțiunea I.5.3 de mai sus, stadionul este utilizat pentru o varietate de activități neprofesioniste de către numeroși utilizatori, inclusiv echipe sportive de amatori și școli. În total, utilizările neeconomice reprezintă peste 50 % din procentul total de utilizare a stadionului.

| (88) | De asemenea, autoritatea observă că infrastructura stadionului este, într-o anumită măsură, multifuncțională, întrucât aceasta combină un stadion de fotbal cu o pistă de atletism, un centru de fitness și alte spații interne. Acest fapt sporește posibilitățile de a utiliza stadionul în scopuri neeconomice. În cele din urmă, autoritatea observă că echipa de elită plătește o chirie la nivelul pieței pentru utilizarea stadionului (a se vedea, de asemenea, secțiunea II.3.5 de mai jos), în timp ce cluburile de amatori și alți utilizatori necomerciali au acces la stadion în mod gratuit. Aceasta subliniază, de asemenea, contribuția socială a stadionului în cadrul comunității. |
| --- | --- |

(88)

De asemenea, autoritatea observă că infrastructura stadionului este, într-o anumită măsură, multifuncțională, întrucât aceasta combină un stadion de fotbal cu o pistă de atletism, un centru de fitness și alte spații interne. Acest fapt sporește posibilitățile de a utiliza stadionul în scopuri neeconomice. În cele din urmă, autoritatea observă că echipa de elită plătește o chirie la nivelul pieței pentru utilizarea stadionului (a se vedea, de asemenea, secțiunea II.3.5 de mai jos), în timp ce cluburile de amatori și alți utilizatori necomerciali au acces la stadion în mod gratuit. Aceasta subliniază, de asemenea, contribuția socială a stadionului în cadrul comunității.

| (89) | Pe baza celor de mai sus, autoritatea concluzionează că măsura de ajutor este proporțională. |
| --- | --- |

(89)

Pe baza celor de mai sus, autoritatea concluzionează că măsura de ajutor este proporțională.

3.5.   
  Lipsa efectelor nejustificate de denaturare a concurenței și a schimburilor comerciale

Lipsa efectelor nejustificate de denaturare a concurenței și a schimburilor comerciale

| (90) | Pentru ca ajutorul să fie compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE, efectele negative ale măsurii de ajutor în ceea ce privește denaturarea concurenței și impactul asupra schimburilor comerciale dintre părțile contractante trebuie să fie limitate și compensate de efectele pozitive în ceea ce privește contribuția la obiectivul de interes comun. |
| --- | --- |

(90)

Pentru ca ajutorul să fie compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE, efectele negative ale măsurii de ajutor în ceea ce privește denaturarea concurenței și impactul asupra schimburilor comerciale dintre părțile contractante trebuie să fie limitate și compensate de efectele pozitive în ceea ce privește contribuția la obiectivul de interes comun.

| (91) | De la bun început, autoritatea observă că stadionul finanțat prin intermediul ajutorului de stat în cauză prezintă, în primul rând, o concentrare la nivel local și regional. Infrastructura nu are ca scop atragerea de evenimente internaționale și nici nu este destinată să fie utilizată pe scară largă de către alți utilizatori comerciali în afară de echipa de elită Sandefjord Fotball. |
| --- | --- |

(91)

De la bun început, autoritatea observă că stadionul finanțat prin intermediul ajutorului de stat în cauză prezintă, în primul rând, o concentrare la nivel local și regional. Infrastructura nu are ca scop atragerea de evenimente internaționale și nici nu este destinată să fie utilizată pe scară largă de către alți utilizatori comerciali în afară de echipa de elită Sandefjord Fotball.

| (92) | Echipa de elită plătește chirie pentru utilizarea stadionului. Condițiile de închiriere actuale se bazează pe negocieri cu proprietarii privați ai stadionului. Prin urmare, se pleacă de la ipoteza că valoarea chiriei corespunde condițiilor pieței. Acest lucru este confirmat, de asemenea, de comparația cu valoarea tipică a chiriei pentru stadion plătită de alte cluburi, informații puse la dispoziție de autoritățile norvegiene (a se vedea considerentul 36 de mai sus). |
| --- | --- |

(92)

Echipa de elită plătește chirie pentru utilizarea stadionului. Condițiile de închiriere actuale se bazează pe negocieri cu proprietarii privați ai stadionului. Prin urmare, se pleacă de la ipoteza că valoarea chiriei corespunde condițiilor pieței. Acest lucru este confirmat, de asemenea, de comparația cu valoarea tipică a chiriei pentru stadion plătită de alte cluburi, informații puse la dispoziție de autoritățile norvegiene (a se vedea considerentul 36 de mai sus).

| (93) | Autoritatea observă, de asemenea, că intensitatea ajutorului este scăzută, iar contribuția corespunzătoare a societății Sandefjord Fotball AS la costurile de investiții reduce și mai mult riscul de denaturare a concurenței. |
| --- | --- |

(93)

Autoritatea observă, de asemenea, că intensitatea ajutorului este scăzută, iar contribuția corespunzătoare a societății Sandefjord Fotball AS la costurile de investiții reduce și mai mult riscul de denaturare a concurenței.

| (94) | În cele din urmă, activitățile economice desfășurate de Sandefjord Fotball AS nu au decât un impact foarte limitat asupra schimburilor comerciale și asupra concurenței în cadrul SEE, având în vedere caracterul local al clubului. Activități precum vânzările de bilete, comercializarea de produse promoționale, sponsorizarea și publicitatea vizează în principal comunitatea locală și departamentul Vestfold. De asemenea, activitățile societății pe piața transferurilor de jucători sunt foarte limitate și concentrate în Norvegia. În cele din urmă, Sandefjord Fotball AS nu are o influență directă asupra comercializării drepturilor de televizare, care sunt administrate la nivel central de Asociația Norvegiană de Fotbal și, în orice caz, nu primește decât cote foarte limitate din câștigurile aferente acestora. |
| --- | --- |

(94)

În cele din urmă, activitățile economice desfășurate de Sandefjord Fotball AS nu au decât un impact foarte limitat asupra schimburilor comerciale și asupra concurenței în cadrul SEE, având în vedere caracterul local al clubului. Activități precum vânzările de bilete, comercializarea de produse promoționale, sponsorizarea și publicitatea vizează în principal comunitatea locală și departamentul Vestfold. De asemenea, activitățile societății pe piața transferurilor de jucători sunt foarte limitate și concentrate în Norvegia. În cele din urmă, Sandefjord Fotball AS nu are o influență directă asupra comercializării drepturilor de televizare, care sunt administrate la nivel central de Asociația Norvegiană de Fotbal și, în orice caz, nu primește decât cote foarte limitate din câștigurile aferente acestora.

| (95) | Prin urmare, autoritatea concluzionează că orice denaturare a concurenței și a schimburilor comerciale cauzată de ajutor este limitată. |
| --- | --- |

(95)

Prin urmare, autoritatea concluzionează că orice denaturare a concurenței și a schimburilor comerciale cauzată de ajutor este limitată.

3.6.   
  Punere în balanță și concluzie

Punere în balanță și concluzie

| (96) | Pe baza evaluării de mai sus, autoritatea a pus în balanță efectele pozitive și cele negative ale măsurii notificate. Autoritatea concluzionează că denaturările care rezultă din măsura de ajutor nu afectează condițiile comerciale într-o măsură contrară interesului comun. |
| --- | --- |

(96)

Pe baza evaluării de mai sus, autoritatea a pus în balanță efectele pozitive și cele negative ale măsurii notificate. Autoritatea concluzionează că denaturările care rezultă din măsura de ajutor nu afectează condițiile comerciale într-o măsură contrară interesului comun.

4.   Concluzie

Concluzie

| (97) | Pe baza informațiilor furnizate de autoritățile norvegiene, autoritatea a ajuns la concluzia că transferul terenului reprezintă ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. Autoritatea a concluzionat că ajutorul este compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE, |
| --- | --- |

(97)

Pe baza informațiilor furnizate de autoritățile norvegiene, autoritatea a ajuns la concluzia că transferul terenului reprezintă ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul privind SEE. Autoritatea a concluzionat că ajutorul este compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Ajutorul de stat acordat în favoarea societății Sandefjord Fotball AS este compatibil cu funcționarea Acordului privind SEE, în temeiul articolului 61 alineatul (3) litera (c).

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Regatului Norvegiei.

Articolul 3

Numai versiunea în limba engleză a prezentei decizii este autentică.

Adoptată la Bruxelles, 23 septembrie 2015.

Pentru Autoritatea AELS de Supraveghere

Sven Erik SVEDMAN

Președinte

Helga JÓNSDÓTTIR

Membru al Colegiului

---

(1)  Decizia nr. 444/14/COL conține informații suplimentare cu privire la beneficiar.

1

(2)  Autoritățile norvegiene au confirmat că investiția inițială s-a ridicat la 110 milioane NOK. Cu toate acestea, clubul a investit ulterior încă 17 milioane NOK în instalații și echipamente, în principal sub forma activității desfășurate de membrii clubului („
  dugnadsarbeid
  ”).

2

dugnadsarbeid

(3)  Orientările Autorității privind elementele de ajutor de stat în vânzările de terenuri și clădiri de către autoritățile publice, adoptate la 17 noiembrie 1999. Informații disponibile la adresa: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

3

(4)  Raportul de evaluare estimează valoarea combinată a parcelelor 152/96 și 152/97 la 31 de milioane NOK. Suma de 15 milioane NOK rezultă din repartizarea estimării în funcție de dimensiunea celor două parcele.

4

(5)  Costurile finale s-au ridicat la 12 milioane NOK, costurile suplimentare fiind acoperite de Pindsle Property AS.

5

(6)  În timpul iernii, echipa de elită se antrenează pe un teren cu gazon artificial, dar utilizează vestiarele și alte încăperi interioare din cadrul stadionului.

6

(7)  Există planuri de a introduce un gazon artificial pentru a permite o utilizare sporită.

7

(8)  Articolul 2 din Directiva 2006/111/CE a Comisiei din 16 noiembrie 2006 privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice, precum și transparența relațiilor financiare din cadrul anumitor întreprinderi (JO L 318, 17.11.2006, p. 17), încorporată la punctul 1a din anexa XV la Acordul privind SEE.

8

(9)  Hotărârea în cauza Höfner și Elser/Macroton, C-41/90, EU:C:1991:161, punctele 21-22, hotărârea în cauza Pavlov și alții, cauzele conexate C-180/98-C-184/98 EU:C:2000:428 și hotărârea în cauza Private Barnehagers Landsforbund/Autoritatea AELS de Supraveghere, E-5/07, Repertoriul Curții de Justiție a AELS pentru anul 2008, p. 61, punctul 78.

9

(10)  Hotărârea în cauza Ministero dell'Economica e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA, C-222/04, EU:C:2006:8, punctul 108.

10

(11)  Hotărârea în cauza SFEI și alții, C-39/94, EU:C:1996:285, punctele 60-61.

11

(12)  În acest context, autoritatea face referire, de asemenea, la punctul 2.2 litera (c) din orientările privind vânzarea de terenuri, care prevede că, atunci când efectuează o evaluare, „[...] [o]bligațiile a căror îndeplinire ar fi, cel puțin parțial, în interesul cumpărătorului, trebuie evaluate ținându-se seama de această împrejurare”.

12

(13)  Și anume, costurile de achiziție suportate de autoritatea publică în cauză.

13

(14)  Hotărârea în cauza Italia/Comisia, C-372/97, EU:C:2004:234, punctul 44.

14

(15)  Hotărârea în cauza Philip Morris Holland BV/Comisia, C-730/79, EU:C:1980:209, punctele 11-12, hotărârea în cauza Fesil ASA și Finnfjord Smelteverk AS/Autoritatea AELS de Supraveghere, cauzele conexate E-5/04, E-6/04, E-7/04, Repertoriul Curții de Justiție a AELS pentru anul 2005, p. 117, punctul 94 și hotărârea în cauza Libert și alții, cauzele conexate C-197/11 și C-203/11, EU:C:2013:288, punctele 76-78.

15

(16)  A se vedea, de asemenea, Decizia nr. 225/15/COL din 10 iunie 2015 de a nu ridica obiecții cu privire la ajutorul acordat sub forma unui transfer de terenuri către Vålerenga Fotball, punctul 31.

16

(17)  Municipalitatea Sandefjord a achiziționat terenul care a fost divizat ulterior în parcelele 152/96 și 152/97 în schimbul sumei de 3,7 milioane NOK. Suma de 1,9 milioane NOK rezultă din repartizarea sumei în funcție de dimensiunea celor două parcele.

17

(18)  Acest lucru este demonstrat, de asemenea, de absența unei evaluări realizate de un expert independent, care este obligatorie în temeiul dreptului societăților comerciale din Norvegia pentru tranzacțiile între întreprinderile care fac parte din același grup.

18

(19)  A se vedea, de asemenea, Decizia nr. 225/15/COL din 10 iunie 2015 de a nu ridica obiecții cu privire la ajutorul acordat sub forma unui transfer de terenuri către Vålerenga Fotball, considerentul 65.

19

(20)  A se vedea, în special, informațiile furnizate în documentul nr. 699518, p. 29.

20

---