# Uradni list L 91/2016

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 91 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 597. april 2016 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 91

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 597. april 2016

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2016/539 z dne 6. aprila 2016 o spremembi Uredbe (EU) št. 1178/2011 glede usposabljanja pilotov, preizkušanja in rednega preverjanja za navigacijo na podlagi zmogljivosti (
  1
  ) | 1 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/540 z dne 6. aprila 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 16 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2016/541 z dne 15. februarja 2016 o pozivu Grčiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja (2015/1410) | 18 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2016/542 z dne 15. februarja 2016 o dodelitvi kratkoročne finančne pomoči Unije Grčiji (2015/1181) | 22 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2016/543 z dne 15. februarja 2016 o odobritvi programa za prilagoditev za Grčijo (2015/1182) | 26 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2016/544 z dne 15. februarja 2016 o odobritvi programa za makroekonomsko prilagoditev za Grčijo (2015/1411) | 27 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2016/539 z dne 6. aprila 2016 o spremembi Uredbe (EU) št. 1178/2011 glede usposabljanja pilotov, preizkušanja in rednega preverjanja za navigacijo na podlagi zmogljivosti (
  1
  )

1

1

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/540 z dne 6. aprila 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

16

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2016/541 z dne 15. februarja 2016 o pozivu Grčiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja (2015/1410)

18

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2016/542 z dne 15. februarja 2016 o dodelitvi kratkoročne finančne pomoči Unije Grčiji (2015/1181)

22

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2016/543 z dne 15. februarja 2016 o odobritvi programa za prilagoditev za Grčijo (2015/1182)

26

*

Izvedbeni sklep Sveta (EU) 2016/544 z dne 15. februarja 2016 o odobritvi programa za makroekonomsko prilagoditev za Grčijo (2015/1411)

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 7.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/539

z dne 6. aprila 2016

o spremembi Uredbe (EU) št. 1178/2011 glede usposabljanja pilotov, preizkušanja in rednega preverjanja za navigacijo na podlagi zmogljivosti

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu in razveljavitvi Direktive Sveta 91/670/EGS, Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Direktive 2004/36/ES (1) ter zlasti člena 7(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EU) št. 1178/2011 (2) določa pogoje za pilote, ki so vključeni v operacije nekaterih zrakoplovov, ter za simulacijske naprave za usposabljanje, osebe in organizacije, vključene v usposabljanje, preizkušanje in preverjanje navedenih pilotov. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EU) št. 1178/2011 (2) določa pogoje za pilote, ki so vključeni v operacije nekaterih zrakoplovov, ter za simulacijske naprave za usposabljanje, osebe in organizacije, vključene v usposabljanje, preizkušanje in preverjanje navedenih pilotov.

| (2) | V navedeno uredbo bi bilo treba vključiti dodatne zahteve za usposabljanje, preizkušanje in redno preverjanje pilotov, ki letijo po postopkih navigacije na podlagi zmogljivosti (v nadaljnjem besedilu: PBN) in bi jim zato bilo treba vpisati privilegije za PBN v njihov rating za instrumentalno letenje (v nadaljnjem besedilu: IR). Vpis PBN ne bi smel ustvarjati dodatnega upravnega bremena za pristojni organ. |
| --- | --- |

(2)

V navedeno uredbo bi bilo treba vključiti dodatne zahteve za usposabljanje, preizkušanje in redno preverjanje pilotov, ki letijo po postopkih navigacije na podlagi zmogljivosti (v nadaljnjem besedilu: PBN) in bi jim zato bilo treba vpisati privilegije za PBN v njihov rating za instrumentalno letenje (v nadaljnjem besedilu: IR). Vpis PBN ne bi smel ustvarjati dodatnega upravnega bremena za pristojni organ.

| (3) | Pilote, ki so imetniki IR ter so pred datumom uporabe te uredbe pridobili teoretično znanje in praktične spretnosti v operacijah PBN v skladu z zahtevami veljavne nacionalne zakonodaje ali drugače, bi bilo treba šteti, da izpolnjujejo dodatne zahteve, če lahko pristojnemu organu zadovoljivo dokažejo, da so tako pridobljeno znanje in spretnosti enakovredni znanju in spretnostim, pridobljenim z usposabljanjem in izobraževanjem v skladu z zahtevami te uredbe. Pristojni organi bi morali odločitve o enakovrednosti takega znanja in spretnosti opreti na objektivne podatke in merila. |
| --- | --- |

(3)

Pilote, ki so imetniki IR ter so pred datumom uporabe te uredbe pridobili teoretično znanje in praktične spretnosti v operacijah PBN v skladu z zahtevami veljavne nacionalne zakonodaje ali drugače, bi bilo treba šteti, da izpolnjujejo dodatne zahteve, če lahko pristojnemu organu zadovoljivo dokažejo, da so tako pridobljeno znanje in spretnosti enakovredni znanju in spretnostim, pridobljenim z usposabljanjem in izobraževanjem v skladu z zahtevami te uredbe. Pristojni organi bi morali odločitve o enakovrednosti takega znanja in spretnosti opreti na objektivne podatke in merila.

| (4) | Vsi piloti, zlasti v splošnem letalstvu, ne letijo po postopkih PBN, saj so na primer njihovi zrakoplovi ali lokalno aerodrom lahko brez ustrezne certificirane opreme za tak namen. Trenutno za navedene pilote zato morda ni potrebno dodatno usposabljanje in preverjanje za PBN. Ob upoštevanju stopnje uporabe opreme in postopkov PBN po vsej Uniji bi ta uredba morala določiti razumno obdobje, po katerem se bodo za navedene pilote začele uporabljati dodatne zahteve za usposabljanje pilotov, preizkušanje in redno preverjanje pilotov za PBN. |
| --- | --- |

(4)

Vsi piloti, zlasti v splošnem letalstvu, ne letijo po postopkih PBN, saj so na primer njihovi zrakoplovi ali lokalno aerodrom lahko brez ustrezne certificirane opreme za tak namen. Trenutno za navedene pilote zato morda ni potrebno dodatno usposabljanje in preverjanje za PBN. Ob upoštevanju stopnje uporabe opreme in postopkov PBN po vsej Uniji bi ta uredba morala določiti razumno obdobje, po katerem se bodo za navedene pilote začele uporabljati dodatne zahteve za usposabljanje pilotov, preizkušanje in redno preverjanje pilotov za PBN.

| (5) | Obdobje, ko lahko države članice odločijo, da na svojem ozemlju ne bodo uporabljale določb Uredbe (EU) št. 1178/2011 za pilote z licenco in ustreznim zdravniškim spričevalom, ki ju izda tretja država, vključena v nekomercialne operacije zračnega prevoza z nekaterimi zrakoplovi, bi bilo treba podaljšati zaradi tekočih pogajanj Unije z nekaterimi tretjimi državami, katerih namen je olajšati spremembo takih licenc in zdravniških spričeval. Razjasniti bi bilo treba, da kadar država članica sprejme ali je sprejela tako odločitev, bi jo morala primerno objaviti tako, da se vsem zadevnim stranem omogoči seznanitev z njo ter se zagotovi izpolnitev zahtev glede preglednosti in pravne varnosti. |
| --- | --- |

(5)

Obdobje, ko lahko države članice odločijo, da na svojem ozemlju ne bodo uporabljale določb Uredbe (EU) št. 1178/2011 za pilote z licenco in ustreznim zdravniškim spričevalom, ki ju izda tretja država, vključena v nekomercialne operacije zračnega prevoza z nekaterimi zrakoplovi, bi bilo treba podaljšati zaradi tekočih pogajanj Unije z nekaterimi tretjimi državami, katerih namen je olajšati spremembo takih licenc in zdravniških spričeval. Razjasniti bi bilo treba, da kadar država članica sprejme ali je sprejela tako odločitev, bi jo morala primerno objaviti tako, da se vsem zadevnim stranem omogoči seznanitev z njo ter se zagotovi izpolnitev zahtev glede preglednosti in pravne varnosti.

| (6) | Dodatne zahteve glede privilegijev pilotov za preizkusne lete bi bilo prav tako treba vključiti v Uredbo (EU) št. 1178/2011, da se navedenim pilotom omogoča upravljanje zrakoplova za nekatere lete, ne da bi izpolnjevali zahtevo po ustreznem ratingu za razred ali tip. |
| --- | --- |

(6)

Dodatne zahteve glede privilegijev pilotov za preizkusne lete bi bilo prav tako treba vključiti v Uredbo (EU) št. 1178/2011, da se navedenim pilotom omogoča upravljanje zrakoplova za nekatere lete, ne da bi izpolnjevali zahtevo po ustreznem ratingu za razred ali tip.

| (7) | Uredba (EU) št. 1178/2011 določa, da tečaj usposabljanja za licenco pilota v veččlanski posadki (v nadaljnjem besedilu: MPL) lahko izvaja samo odobrena organizacija za usposabljanje, ki je sestavni del letalskega operatorja. Poleg tega navedena uredba določa, da imetnik licence MPL ne more izvajati privilegijev iz licence MPL, če ne opravi preusmeritvenega tečaja pri istem operatorju. V nekaterih primerih po krivdi operatorja nekateri imetniki licence MPL ne morejo opraviti preusmeritvenega tečaja pri njem in tako ne morejo delati ne zanj ne za drugega operatorja. Imetniki licence MPL so zaradi omejitve pri izvajanju privilegijev iz licence MPL v slabšem položaju, ne da bi bilo to upravičeno z varnostnimi razlogi. Piloti, ki zamenjajo operatorja, morajo opraviti preusmeritveni tečaj pri novem operatorju, čeprav so opravili preusmeritveni tečaj pri prejšnjem operatorju. Poleg tega mora preusmeritveni tečaj pri katerem koli operatorju v celoti upoštevati raven izkušenosti pilotov, ki se pridružujejo navedenemu operatorju. Zato bi bilo treba odpraviti navedeno omejitev. Zahteve za licenco MPL se tako uskladijo tudi s standardi ICAO. |
| --- | --- |

(7)

Uredba (EU) št. 1178/2011 določa, da tečaj usposabljanja za licenco pilota v veččlanski posadki (v nadaljnjem besedilu: MPL) lahko izvaja samo odobrena organizacija za usposabljanje, ki je sestavni del letalskega operatorja. Poleg tega navedena uredba določa, da imetnik licence MPL ne more izvajati privilegijev iz licence MPL, če ne opravi preusmeritvenega tečaja pri istem operatorju. V nekaterih primerih po krivdi operatorja nekateri imetniki licence MPL ne morejo opraviti preusmeritvenega tečaja pri njem in tako ne morejo delati ne zanj ne za drugega operatorja. Imetniki licence MPL so zaradi omejitve pri izvajanju privilegijev iz licence MPL v slabšem položaju, ne da bi bilo to upravičeno z varnostnimi razlogi. Piloti, ki zamenjajo operatorja, morajo opraviti preusmeritveni tečaj pri novem operatorju, čeprav so opravili preusmeritveni tečaj pri prejšnjem operatorju. Poleg tega mora preusmeritveni tečaj pri katerem koli operatorju v celoti upoštevati raven izkušenosti pilotov, ki se pridružujejo navedenemu operatorju. Zato bi bilo treba odpraviti navedeno omejitev. Zahteve za licenco MPL se tako uskladijo tudi s standardi ICAO.

| (8) | Uredbo (EU) št. 1178/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Uredbo (EU) št. 1178/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ukrepi iz te uredbe temeljijo na mnenju (3), ki ga je Evropska agencija za varnost v letalstvu izdala v skladu s členom 17(2)(b) in členom 19(1) Uredbe (ES) št. 216/2008. |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz te uredbe temeljijo na mnenju (3), ki ga je Evropska agencija za varnost v letalstvu izdala v skladu s členom 17(2)(b) in členom 19(1) Uredbe (ES) št. 216/2008.

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 65 Uredbe (ES) št. 216/2008 – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 65 Uredbe (ES) št. 216/2008 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba Komisije (EU) št. 1178/2011 se spremeni:

| 1. | vstavi se naslednji člen 4a:

  „Člen 4a
  Privilegiji iz ratinga za instrumentalno letenje z navigacijo na podlagi zmogljivosti

  1.   Piloti lahko letijo po postopkih navigacije na podlagi zmogljivosti (v nadaljnjem besedilu: PBN) samo potem, ko so bili privilegiji za PBN vpisani kot zaznamek v njihov rating za instrumentalno letenje (v nadaljnjem besedilu: IR).


  2.   Pilot pridobi privilegije za PBN, če izpolni vse naslednje zahteve:






  (a) | pilot je uspešno opravil tečaj za pridobitev teoretičnega znanja, ki vključuje PBN, v skladu s FCL.615 iz Priloge I (del FCL); |
| --- | --- | --- |

1.

vstavi se naslednji člen 4a:

„Člen 4a

Privilegiji iz ratinga za instrumentalno letenje z navigacijo na podlagi zmogljivosti

1.   Piloti lahko letijo po postopkih navigacije na podlagi zmogljivosti (v nadaljnjem besedilu: PBN) samo potem, ko so bili privilegiji za PBN vpisani kot zaznamek v njihov rating za instrumentalno letenje (v nadaljnjem besedilu: IR).

2.   Pilot pridobi privilegije za PBN, če izpolni vse naslednje zahteve:

(a)

pilot je uspešno opravil tečaj za pridobitev teoretičnega znanja, ki vključuje PBN, v skladu s FCL.615 iz Priloge I (del FCL);

| (b) | pilot je uspešno opravil usposabljanje za letenje, ki vključuje PBN, v skladu s FCL.615 iz Priloge I (del FCL); |
| --- | --- |

(b)

pilot je uspešno opravil usposabljanje za letenje, ki vključuje PBN, v skladu s FCL.615 iz Priloge I (del FCL);

| (c) | pilot je uspešno opravil preizkus praktične usposobljenosti v skladu z Dodatkom 7 k Prilogi I (del FCL) ali preizkus praktične usposobljenosti ali preverjanje strokovnosti v skladu z Dodatkom 9 k Prilogi I (del FCL). |
| --- | --- |

(c)

pilot je uspešno opravil preizkus praktične usposobljenosti v skladu z Dodatkom 7 k Prilogi I (del FCL) ali preizkus praktične usposobljenosti ali preverjanje strokovnosti v skladu z Dodatkom 9 k Prilogi I (del FCL).

3.   Zahtevi iz odstavka 2(a) in (b) se štejeta za izpolnjeni, če pristojni organ meni, da je usposobljenost, pridobljena z usposabljanjem ali seznanjenostjo z operacijami PBN, enakovredna usposobljenosti, pridobljeni s tečaji iz odstavka 2(a) in (b), ter pilot tako usposobljenost izpraševalcu zadovoljivo dokaže pri preverjanju ali preizkusu praktične usposobljenosti iz odstavka 2(c).

4.   Zapis o uspešnem dokazu usposobljenosti za PBN se po opravljenem preizkusu praktične usposobljenosti ali preverjanju strokovnosti iz odstavka 2(c) vpiše v pilotski dnevnik ali enakovredni dokument, ki ga podpiše izpraševalec, ki je vodil preizkus ali preverjanje.

5.   Piloti IR brez privilegijev za PBN lahko letijo samo na rutah in v priletih, za katere niso potrebni privilegiji za PBN, za obnovo njihovega IR se do 25. avgusta 2020 ne zahtevajo naloge PBN; po navedenem datumu se privilegiji za PBN zahtevajo za vsak IR.“;

| 2. | v členu 10a se doda naslednji odstavek 5:

  „5.   Do najpozneje 25. avgusta 2020 organizacije za usposabljanje pilotov zagotovijo, da njihovi tečaji usposabljanja za IR vključujejo usposabljanje za privilegije za PBN v skladu z zahtevami Priloge I (del FCL).“; |
| --- | --- |

2.

v členu 10a se doda naslednji odstavek 5:

„5.   Do najpozneje 25. avgusta 2020 organizacije za usposabljanje pilotov zagotovijo, da njihovi tečaji usposabljanja za IR vključujejo usposabljanje za privilegije za PBN v skladu z zahtevami Priloge I (del FCL).“;

| 3. | v členu 12 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

  „4.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko države članice odločijo, da ne bodo uporabljale določb te uredbe do 8. aprila 2017 za pilote, ki imajo licenco in ustrezno zdravniško spričevalo, ki ga izda tretja država, vključena v nekomercialne operacije zračnega prevoza z zrakoplovi iz člena 4(1)(b) ali (c) Uredbe (ES) št. 216/2008. Države članice navedene odločitve javno objavijo.“; |
| --- | --- |

3.

v členu 12 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko države članice odločijo, da ne bodo uporabljale določb te uredbe do 8. aprila 2017 za pilote, ki imajo licenco in ustrezno zdravniško spričevalo, ki ga izda tretja država, vključena v nekomercialne operacije zračnega prevoza z zrakoplovi iz člena 4(1)(b) ali (c) Uredbe (ES) št. 216/2008. Države članice navedene odločitve javno objavijo.“;

| 4. | prilogi I in VII se spremenita v skladu s Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

4.

prilogi I in VII se spremenita v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 8. aprila 2016.

Vendar se točke 1, 2 in 4 člena 1 uporabljajo od 25. avgusta 2018, razen točke 1(g) Priloge, ki se uporablja od 8. aprila 2016.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. aprila 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 79, 13.3.2008, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 1178/2011 z dne 3. novembra 2011 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalsko osebje v civilnem letalstvu v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 311, 25.11.2011, str. 1).

2

(3)  Mnenje Evropske agencije za varnost v letalstvu št. 03/2015 z dne 31. marca 2015 o Uredbi Komisije o pregledu meril za operativne odobritve za navigacijo na podlagi zmogljivosti (PBN).

3

---

PRILOGA

Prilogi I in VII Uredbe (EU) št. 1178/2011 se spremenita:

| (1) | Priloga I se spremeni:






  (a) | v odstavek FCL.010 se vstavijo naslednje opredelitve: | „
  ‚Kotna operacija‘ pomeni operacijo instrumentalnega prileta, v kateri je največja dopustna napaka/odstopanje od načrtovane poti izražena kot odmik igel na indikatorju smernega odklona (CDI) ali enakovrednem prikazovalniku v pilotski kabini. |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Priloga I se spremeni:

(a)

v odstavek FCL.010 se vstavijo naslednje opredelitve:

„
  ‚Kotna operacija‘ pomeni operacijo instrumentalnega prileta, v kateri je največja dopustna napaka/odstopanje od načrtovane poti izražena kot odmik igel na indikatorju smernega odklona (CDI) ali enakovrednem prikazovalniku v pilotski kabini.

| | ‚linearna operacija‘ pomeni operacijo instrumentalnega prileta, v kateri je največja dopustna napaka/odstopanje od načrtovane poti izražena v dolžinskih enotah, na primer navtičnih miljah, za prečni bočni odklon. |
| --- | --- |

‚linearna operacija‘ pomeni operacijo instrumentalnega prileta, v kateri je največja dopustna napaka/odstopanje od načrtovane poti izražena v dolžinskih enotah, na primer navtičnih miljah, za prečni bočni odklon.

| | ‚LNAV‘ pomeni bočno navigacijo (Lateral Navigation). |
| --- | --- |

‚LNAV‘ pomeni bočno navigacijo (Lateral Navigation).

| | ‚LPV‘ pomeni zmogljivost lokalizatorja z vertikalnim vodenjem (Localiser Performance with Vertical Guidance). |
| --- | --- |

‚LPV‘ pomeni zmogljivost lokalizatorja z vertikalnim vodenjem (Localiser Performance with Vertical Guidance).

| | ‚Navigacija na podlagi zmogljivosti (Performance-Based Navigation – PBN)‘ pomeni območno navigacijo, ki temelji na zmogljivostnih zahtevah za zrakoplove, ki letijo na zračni poti ATS, s postopkom instrumentalnega prileta ali v določenem zračnem prostoru. |
| --- | --- |

‚Navigacija na podlagi zmogljivosti (Performance-Based Navigation – PBN)‘ pomeni območno navigacijo, ki temelji na zmogljivostnih zahtevah za zrakoplove, ki letijo na zračni poti ATS, s postopkom instrumentalnega prileta ali v določenem zračnem prostoru.

| | ‚RNP APCH‘ pomeni specifikacijo PBN, ki se uporablja za operacije instrumentalnega prileta. |
| --- | --- |

‚RNP APCH‘ pomeni specifikacijo PBN, ki se uporablja za operacije instrumentalnega prileta.

| | ‚Operacija RNP APCH pri minimumih LNAV‘ pomeni operacijo 2D instrumentalnega prileta, pri kateri bočno vodenje temelji na storitvah GNSS za določanje položaja. |
| --- | --- |

‚Operacija RNP APCH pri minimumih LNAV‘ pomeni operacijo 2D instrumentalnega prileta, pri kateri bočno vodenje temelji na storitvah GNSS za določanje položaja.

| | ‚Operacija RNP APCH pri minimumih LNAV/VNAV‘ pomeni operacijo 3D instrumentalnega prileta, pri kateri bočno vodenje temelji na storitvah GNSS za določanje položaja, vertikalno vodenje pa je omogočeno bodisi s funkcijo Baro-VNAV ali storitvami GNSS za določanje položaja, vključno s sistemom SBAS. |
| --- | --- |

‚Operacija RNP APCH pri minimumih LNAV/VNAV‘ pomeni operacijo 3D instrumentalnega prileta, pri kateri bočno vodenje temelji na storitvah GNSS za določanje položaja, vertikalno vodenje pa je omogočeno bodisi s funkcijo Baro-VNAV ali storitvami GNSS za določanje položaja, vključno s sistemom SBAS.

| | ‚Operacija RNP APCH pri minimumih LPV‘ pomeni operacijo 3D instrumentalnega prileta, pri kateri bočno in vertikalno vodenje temeljita na storitvah GNSS za določanje položaja, vključno s sistemom SBAS. |
| --- | --- |

‚Operacija RNP APCH pri minimumih LPV‘ pomeni operacijo 3D instrumentalnega prileta, pri kateri bočno in vertikalno vodenje temeljita na storitvah GNSS za določanje položaja, vključno s sistemom SBAS.

| | ‚RNP AR APCH‘ pomeni specifikacijo navigacije, ki se uporablja za operacije instrumentalnega prileta, za katere se zahteva posebna odobritev. |
| --- | --- |

‚RNP AR APCH‘ pomeni specifikacijo navigacije, ki se uporablja za operacije instrumentalnega prileta, za katere se zahteva posebna odobritev.

| | ‚Operacija tridimenzionalnega (3D) instrumentalnega prileta‘ pomeni operacijo instrumentalnega prileta, pri kateri se uporabljata bočno in vertikalno vodenje navigacije. |
| --- | --- |

‚Operacija tridimenzionalnega (3D) instrumentalnega prileta‘ pomeni operacijo instrumentalnega prileta, pri kateri se uporabljata bočno in vertikalno vodenje navigacije.

| | ‚Operacija dvodimenzionalnega (2D) instrumentalnega prileta‘ pomeni operacijo instrumentalnega prileta, pri kateri se uporablja samo bočno vodenje navigacije. |
| --- | --- |

‚Operacija dvodimenzionalnega (2D) instrumentalnega prileta‘ pomeni operacijo instrumentalnega prileta, pri kateri se uporablja samo bočno vodenje navigacije.

| | ‚VNAV‘ pomeni vertikalno navigacijo (Vertical Navigation).“; |
| --- | --- |

‚VNAV‘ pomeni vertikalno navigacijo (Vertical Navigation).“;

| (b) | FCL.600 IR se nadomesti z naslednjim:

  „Razen v primerih iz FCL.825 operacije po pravilih IFR na letalu, helikopterju, zračni ladji ali zrakoplovu z navpičnim vzletanjem/pristajanjem lahko izvajajo samo:






  (a) | imetniki licenc PPL, CPL, MPL in ATPL ter |
| --- | --- | --- |

(b)

FCL.600 IR se nadomesti z naslednjim:

„Razen v primerih iz FCL.825 operacije po pravilih IFR na letalu, helikopterju, zračni ladji ali zrakoplovu z navpičnim vzletanjem/pristajanjem lahko izvajajo samo:

(a)

imetniki licenc PPL, CPL, MPL in ATPL ter

| (b) | razen med preizkusi praktične usposobljenosti, preverjanji strokovnosti ali letenjem z inštruktorjem imetniki IR s privilegiji, ki ustrezajo zadevnim zahtevam za zračni prostor in kategoriji zrakoplovov.“; |
| --- | --- |

(b)

razen med preizkusi praktične usposobljenosti, preverjanji strokovnosti ali letenjem z inštruktorjem imetniki IR s privilegiji, ki ustrezajo zadevnim zahtevam za zračni prostor in kategoriji zrakoplovov.“;

| (c) | točka (a) v FCL.605 IR se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | Imetnik IR lahko upravlja zrakoplov z najmanjšo višino odločitve najmanj 200 čevljev (60 m) po pravilih IFR, vključno z operacijami PBN.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka (a) v FCL.605 IR se nadomesti z naslednjim:

„(a)

| (d) | točka (a) v FCL.700 se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | Imetniki pilotske licence ne delujejo kot piloti zrakoplova, če nimajo veljavnega ratinga za ustrezni razred ali tip, razen v naslednjih primerih:






  (i) | za LAPL, SPL in BPL; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

točka (a) v FCL.700 se nadomesti z naslednjim:

„(a)

(i)

za LAPL, SPL in BPL;

| (ii) | če opravljajo preizkuse praktične usposobljenosti ali preverjanje strokovnosti za obnovo ratingov za razred ali tip; |
| --- | --- |

(ii)

če opravljajo preizkuse praktične usposobljenosti ali preverjanje strokovnosti za obnovo ratingov za razred ali tip;

| (iii) | če se usposabljajo za letenje; |
| --- | --- |

(iii)

če se usposabljajo za letenje;

| (iv) | če imajo rating za preizkusne lete, izdan v skladu s FCL.820.“; |
| --- | --- |

(iv)

če imajo rating za preizkusne lete, izdan v skladu s FCL.820.“;

| (e) | točka (c) v FCL.700 se črta; |
| --- | --- |

(e)

točka (c) v FCL.700 se črta;

| (f) | v točki (c) v FCL.820(c) se točka (3) nadomesti z naslednjim:






  „(3) | izvaja lete brez ratinga za tip ali razred iz poddela H, razen da se rating za preizkusne lete ne uporablja za operacije komercialnega zračnega prevoza.“; |
| --- | --- | --- |

(f)

v točki (c) v FCL.820(c) se točka (3) nadomesti z naslednjim:

„(3)

| (g) | točka 2 Dodatka 5 se nadomesti z naslednjim:






  „2. | Potrdilo o odobritvi tečaja usposabljanja za licenco MPL lahko prejme samo organizacija ATO, ki je sestavni del operatorja v komercialnem zračnem prevozu, certificiranega v skladu z delom ORO, ali ki s takim prevoznikom sklene poseben dogovor.“; |
| --- | --- | --- |

(g)

točka 2 Dodatka 5 se nadomesti z naslednjim:

„2.

| (h) | Dodatek 7 se spremeni:






  (i) | točka 1 se nadomesti z naslednjim:






  „1. | Kandidat za rating IR opravi praktično usposabljanje na zrakoplovu istega razreda ali tipa, kot je zrakoplov, ki se uporabi za preizkus praktične usposobljenosti, ustrezno opremljenem za usposabljanje in preizkušanje.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(h)

Dodatek 7 se spremeni:

(i)

točka 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.

| (ii) | točka 11 se nadomesti z naslednjim:






  „11. | Uporabljajo se naslednje omejitve, popravljene ob upoštevanju turbulenc ter operativnih značilnosti in zmogljivosti uporabljenega zrakoplova:






  Višina |
| --- | --- | --- |
| splošno | ± 100 čevljev |
| začetek neuspelega prileta na relativni/absolutni višini odločitve | + 50 čevljev/– 0 čevljev |
| minimalna relativna/absolutna spustna višina | + 50 čevljev/– 0 čevljev |
| Ohranjanje smeri |
| z radijsko opremo | ± 5° |
| za kotna odstopanja | odklon za polovico skale, azimut in drsna pot (npr. LPV, ILS, MLS, GLS) |
| 2D (LNAV) in 3D (LNAV/VNAV) „linearna“ bočna odstopanja | prečna napaka/odstopanje je običajno omejeno na ±



  vrednosti RNP, povezane s postopkom. Kratka odstopanja od tega standarda do največ 1-kratne vrednosti RNP so dopustna. |
| 3D linearna vertikalna odstopanja (npr. RNP APCH (LNAV/VNAV) z uporabo Baro-VNAV) | ne več kot – 75 čevljev pod vertikalnim profilom kadar koli in ne več kot + 75 čevljev nad vertikalnim profilom na višini 1 000 čevljev nad nivojem letališča ali pod njim. |
| Smer |
| pri vseh delujočih motorjih | ± 5° |
| s simulirano odpovedjo motorja | ± 10° |
| Hitrost |
| pri vseh delujočih motorjih | ± 5 vozlov |
| s simulirano odpovedjo motorja | 10 vozlov/5 vozlov |

(ii)

točka 11 se nadomesti z naslednjim:

„11.

Višina

splošno

± 100 čevljev

začetek neuspelega prileta na relativni/absolutni višini odločitve

+ 50 čevljev/– 0 čevljev

minimalna relativna/absolutna spustna višina

+ 50 čevljev/– 0 čevljev

Ohranjanje smeri

z radijsko opremo

± 5°

za kotna odstopanja

odklon za polovico skale, azimut in drsna pot (npr. LPV, ILS, MLS, GLS)

2D (LNAV) in 3D (LNAV/VNAV) „linearna“ bočna odstopanja

Formula

3D linearna vertikalna odstopanja (npr. RNP APCH (LNAV/VNAV) z uporabo Baro-VNAV)

ne več kot – 75 čevljev pod vertikalnim profilom kadar koli in ne več kot + 75 čevljev nad vertikalnim profilom na višini 1 000 čevljev nad nivojem letališča ali pod njim.

Smer

pri vseh delujočih motorjih

± 5°

s simulirano odpovedjo motorja

± 10°

Hitrost

pri vseh delujočih motorjih

± 5 vozlov

s simulirano odpovedjo motorja

10 vozlov/5 vozlov

VSEBINA PREIZKUSA

Letala

| DEL 1 – OPERACIJE PRED LETOM IN VZLET |
| --- |
| Kontrolni seznami, veščine pilotiranja, postopki za preprečevanje zaledenitve/razledenitev itd. se uporabljajo v vseh delih. |
| a | Uporaba letalskega (ali drugega enakovrednega) priročnika, zlasti izračun zmogljivosti, mase in ravnotežja zrakoplova |
| b | Uporaba dokumenta služb zračnega prometa, dokumenta o vremenu |
| c | Priprava načrta leta ATC, načrta leta IFR/dnevnika |
| d | Prepoznavanje zahtevanih sistemov za pomoč pri navigaciji za postopke za vzlet, prihod in prilet |
| e | Pregled pred letom |
| f | Vremenski minimumi |
| g | Vožnja po tleh (taksiranje) |
| h | Vzlet PBN (če je ustrezno):






  — | preverjanje, da se je v navigacijski sistem naložil pravilni postopek, in |

DEL 1 – OPERACIJE PRED LETOM IN VZLET

Kontrolni seznami, veščine pilotiranja, postopki za preprečevanje zaledenitve/razledenitev itd. se uporabljajo v vseh delih.

a

Uporaba letalskega (ali drugega enakovrednega) priročnika, zlasti izračun zmogljivosti, mase in ravnotežja zrakoplova

b

Uporaba dokumenta služb zračnega prometa, dokumenta o vremenu

c

Priprava načrta leta ATC, načrta leta IFR/dnevnika

d

Prepoznavanje zahtevanih sistemov za pomoč pri navigaciji za postopke za vzlet, prihod in prilet

e

Pregled pred letom

f

Vremenski minimumi

g

Vožnja po tleh (taksiranje)

h

Vzlet PBN (če je ustrezno):

—

preverjanje, da se je v navigacijski sistem naložil pravilni postopek, in

| — | navzkrižno preverjanje prikazovalnika navigacijskega sistema s prikazom vzleta. |
| --- | --- |

—

navzkrižno preverjanje prikazovalnika navigacijskega sistema s prikazom vzleta.

i

Posvetovanje pred vzletom, vzlet

j (1)

Prehod v instrumentalno letenje

k (1)

Postopki za instrumentalni vzlet, vključno z vzleti PBN, in nastavitev višinomera

l (1)

Radijska zveza z ATC – izpolnjevanje navodil, postopki R/T

DEL 2 – SPLOŠNI POSTOPKI (1)

a

Upravljanje letala izključno z instrumenti, vključno z: vodoravnim letom z različnimi hitrostmi, uravnoteženjem (trim)

b

Neprekinjeni zavoji 1. stopnje med vzpenjanjem in spuščanjem

c

Izhodi iz neobičajnih položajev, vključno z zavoji z neprekinjenem 45-stopinjskim nagibom in zavoji med strmim spuščanjem

d (*1)

Izhod iz približevanja porušitvi vzgona med vodoravnim letom, zavoji med vzpenjanjem in spuščanjem ter v konfiguraciji za pristanek – uporablja se samo za letala

e

Uporaba omejenega števila instrumentov: stabilizirano vzpenjanje ali spuščanje, blagi zavoji 1. stopnje v določene smeri, izhod iz neobičajnih položajev – uporablja se samo za letala

DEL 3 – POSTOPKI IFR NA RUTI (1)

a

Ohranjanje smeri, vključno s prestrezanjem (intercepcijo), npr. NDB, VOR, ali ohranjanje smeri med točkami na poti

b

Uporaba navigacijskega sistema in radijske opreme

c

Vodoravni let, nadzor smeri, absolutne višine in hitrosti, nastavitev moči, tehnika uravnoteženja (trim)

d

Nastavitev višinomerov

e

Merjenje časa in popravek predvidenih časov prihoda (čakanje na ruti – če je potrebno)

f

Spremljanje poteka leta, dnevnik letenja, poraba goriva, upravljanje sistemov

g

Postopki za preprečevanje zaledenitve, ki je po potrebi lahko simulirana

h

Radijska zveza z ATC – izpolnjevanje navodil, postopki R/T

DEL 3a – POSTOPKI ZA PRIHOD

a

Nastavitev in preverjanje navigacijskih sredstev, če je ustrezno

b

Postopki za prihod, preverjanje višinomerov

c

Omejitve absolutne višine in hitrosti, če je ustrezno

d

Prihod PBN (če je ustrezno):

| — | preverjanje, da se je v navigacijski sistem naložil pravilni postopek, in |
| --- | --- |

—

preverjanje, da se je v navigacijski sistem naložil pravilni postopek, in

| — | navzkrižno preverjanje prikazovalnika navigacijskega sistema s prikazom prihoda. |
| --- | --- |

—

navzkrižno preverjanje prikazovalnika navigacijskega sistema s prikazom prihoda.

DEL 4 (1) – 3D OPERACIJE (3)

a

Nastavitev in preverjanje navigacijskih sredstev

Preverjanje kota navpične poti

Za RNP APCH:

| — | preverjanje, da se je v navigacijski sistem naložil pravilni postopek, in |
| --- | --- |

—

preverjanje, da se je v navigacijski sistem naložil pravilni postopek, in

| — | navzkrižno preverjanje prikazovalnika navigacijskega sistema s prikazom prileta. |
| --- | --- |

—

navzkrižno preverjanje prikazovalnika navigacijskega sistema s prikazom prileta.

b

Posvetovanje pred priletom in pristankom, vključno s preverjanji med spuščanjem/priletom/pristankom in prepoznavanjem naprav

c (2)

Postopki za čakanje

d

Upoštevanje objavljenega priletnega postopka

e

Merjenje časa med priletom

f

Nadzor absolutne višine, hitrosti in smeri (stabilizirani prilet)

g (2)

Neuspeli prilet

h (2)

Postopek pri neuspelem priletu/pristanek

i

Radijska zveza z ATC – izpolnjevanje navodil, postopki R/T

DEL 5 (1) – 2D OPERACIJE (3)

a

Nastavitev in preverjanje navigacijskih sredstev

Za RNP APCH:

| — | preverjanje, da se je v navigacijski sistem naložil pravilni postopek, in |
| --- | --- |

—

preverjanje, da se je v navigacijski sistem naložil pravilni postopek, in

| — | navzkrižno preverjanje prikazovalnika navigacijskega sistema s prikazom prileta. |
| --- | --- |

—

navzkrižno preverjanje prikazovalnika navigacijskega sistema s prikazom prileta.

b

Posvetovanje pred priletom in pristankom, vključno s preverjanji med spuščanjem/priletom/pristankom in prepoznavanjem naprav

c (2)

Postopki za čakanje

d

Upoštevanje objavljenega priletnega postopka

e

Merjenje časa med priletom

f

Absolutna višina/razdalja do MAPT, hitrost, nadzor smeri (stabilizirani prilet), točke približevanja navzdol (Stop Down Fixes – SDF), če je ustrezno

g (2)

Neuspeli prilet

h (2)

Postopek pri neuspelem priletu/pristanek

i

Radijska zveza z ATC – izpolnjevanje navodil, postopki R/T

DEL 6 – LET Z ENIM NEDELUJOČIM MOTORJEM (samo večmotorna letala) (1)

a

Simulirana odpoved motorja po vzletu ali med neuspelim priletom

b

Prilet, neuspeli prilet in proceduralni neuspeli prilet z enim nedelujočim motorjem

c

Prilet in pristanek z enim nedelujočim motorjem.

d

Radijska zveza z ATC – izpolnjevanje navodil, postopki R/T

Helikopterji

| DEL 1 – VZLET |
| --- |
| Kontrolni seznami, veščine pilotiranja, postopki za preprečevanje zaledenitve/razledenitev itd. se uporabljajo v vseh delih. |
| a | Uporaba letalskega (ali drugega enakovrednega) priročnika, zlasti izračun zmogljivosti zrakoplova, mase in ravnotežja |
| b | Uporaba dokumenta služb zračnega prometa, dokumenta o vremenu |
| c | Priprava načrta leta ATC, načrta leta IFR/dnevnika |
| d | Prepoznavanje zahtevanih sistemov za pomoč pri navigaciji za postopke za vzlet, prihod in prilet |
| e | Pregled pred letom |
| f | Vremenski minimumi |
| g | Vožnja po tleh (taksiranje)/taksiranje v lebdenju po navodilih ATC ali inštruktorja |
| h | Vzlet PBN (če je ustrezno):






  — | preverjanje, da se je v navigacijski sistem naložil pravilni postopek, in |

DEL 1 – VZLET

Kontrolni seznami, veščine pilotiranja, postopki za preprečevanje zaledenitve/razledenitev itd. se uporabljajo v vseh delih.

a

Uporaba letalskega (ali drugega enakovrednega) priročnika, zlasti izračun zmogljivosti zrakoplova, mase in ravnotežja

b

Uporaba dokumenta služb zračnega prometa, dokumenta o vremenu

c

Priprava načrta leta ATC, načrta leta IFR/dnevnika

d

Prepoznavanje zahtevanih sistemov za pomoč pri navigaciji za postopke za vzlet, prihod in prilet

e

Pregled pred letom

f

Vremenski minimumi

g

Vožnja po tleh (taksiranje)/taksiranje v lebdenju po navodilih ATC ali inštruktorja

h

Vzlet PBN (če je ustrezno):

—

preverjanje, da se je v navigacijski sistem naložil pravilni postopek, in

| — | navzkrižno preverjanje prikazovalnika navigacijskega sistema s prikazom vzleta. |
| --- | --- |

—

navzkrižno preverjanje prikazovalnika navigacijskega sistema s prikazom vzleta.

i

Posvetovanje, postopki in preverjanja pred letom

j

Prehod v instrumentalno letenje

k

Postopki za instrumentalni vzlet, vključno s postopki PBN

DEL 2 – SPLOŠNI POSTOPKI

a

Upravljanje helikopterja izključno z instrumenti, kar vključuje:

b

Neprekinjeni zavoji 1. stopnje med vzpenjanjem in spuščanjem

c

Izhodi iz neobičajnih položajev, vključno z zavoji z neprekinjenem 30-stopinjskim nagibom in zavoji med strmim spuščanjem

DEL 3 – POSTOPKI IFR NA RUTI

a

Ohranjanje smeri, vključno s prestrezanjem (intercepcijo), npr. NDB, VOR, RNAV

b

Uporaba radijske opreme

c

Vodoravni let, nadzor smeri, absolutne višine in hitrosti, nastavitev moči

d

Nastavitev višinomerov

e

Merjenje časa in popravki predvidenega časa prihoda

f

Spremljanje poteka leta, dnevnik letenja, poraba goriva, upravljanje sistemov

g

Postopki za preprečevanje zaledenitve, ki je lahko po potrebi in če je ustrezno simulirana

h

Radijska zveza z ATC – izpolnjevanje navodil, postopki R/T

DEL 3a – POSTOPKI ZA PRIHOD

a

Nastavitev in preverjanje navigacijskih sredstev, če je ustrezno

b

Postopki za prihod, preverjanje višinomerov

c

Omejitve absolutne višine in hitrosti, če je ustrezno

d

Prihod PBN (če je ustrezno):

| — | preverjanje, da se je v navigacijski sistem naložil pravilni postopek, in |
| --- | --- |

—

preverjanje, da se je v navigacijski sistem naložil pravilni postopek, in

| — | navzkrižno preverjanje prikazovalnika navigacijskega sistema s prikazom prihoda. |
| --- | --- |

—

navzkrižno preverjanje prikazovalnika navigacijskega sistema s prikazom prihoda.

DEL 4 – 3D OPERACIJE (4)

a

Nastavitev in preverjanje navigacijskih sredstev

Preverjanje kota navpične poti za RNP APCH:

| (a) | preverjanje, da se je v navigacijski sistem naložil pravilni postopek, in |
| --- | --- |

(a)

preverjanje, da se je v navigacijski sistem naložil pravilni postopek, in

| (b) | navzkrižno preverjanje prikazovalnika navigacijskega sistema s prikazom prileta. |
| --- | --- |

(b)

navzkrižno preverjanje prikazovalnika navigacijskega sistema s prikazom prileta.

b

Posvetovanje pred priletom in pristankom, vključno s preverjanji med spuščanjem/priletom/pristankom

c (*2)

Postopki za čakanje

d

Upoštevanje objavljenega priletnega postopka

e

Merjenje časa med priletom

f

Nadzor absolutne višine, hitrosti, smeri (stabilizirani prilet)

g (*2)

Neuspeli prilet

h (*2)

Postopek pri neuspelem priletu/pristanek

i

Radijska zveza z ATC – izpolnjevanje navodil, postopki R/T

DEL 5 – 2D OPERACIJE (4)

a

Nastavitev in preverjanje navigacijskih sredstev

Za RNP APCH:

| — | preverjanje, da se je v navigacijski sistem naložil pravilni postopek, in |
| --- | --- |

—

preverjanje, da se je v navigacijski sistem naložil pravilni postopek, in

| — | navzkrižno preverjanje prikazovalnika navigacijskega sistema s prikazom prileta. |
| --- | --- |

—

navzkrižno preverjanje prikazovalnika navigacijskega sistema s prikazom prileta.

b

Posvetovanje pred priletom in pristankom, vključno s preverjanji med spuščanjem/priletom/pristankom in prepoznavanjem naprav

c (*2)

Postopki za čakanje

d

Upoštevanje objavljenega priletnega postopka

e

Merjenje časa med priletom

f

Nadzor absolutne višine, hitrosti, smeri (stabilizirani prilet)

g (*2)

Neuspeli prilet

h (*2)

Postopek pri neuspelem priletu (*2)/pristanek

i

Radijska zveza z ATC – izpolnjevanje navodil, postopki R/T

DEL 6 – NEOBIČAJNI POSTOPKI IN POSTOPKI V SILI

Ta del se lahko združi z deli 1–5. Preizkus se nanaša na nadzor helikopterja, opredelitev nedelujočega motorja, takojšnje ukrepe (navidezna vadba), nadaljnje ukrepe ter preverjanje in točnost letenja v naslednjih okoliščinah:

a

Simulirana odpoved motorja po vzletu in med priletom (*3) (na varni absolutni višini, če vaja ne poteka na simulatorju ali napravi FNPT II/III ali FTD 2,3)

b

Odpoved naprav za večjo stabilnost/hidravličnega sistema (če je ustrezno)

c

Omejeno število instrumentov

d

Avtorotacija in vrnitev na vnaprej določeno absolutno višino

e

Ročne 3D operacije brez usmerjevalnika leta (*4)

Ročne 3D operacije z usmerjevalnikom leta (*4)

| (i) | Dodatek 8 se spremeni:






  (i) | opomba k razpredelnici v delu A se nadomesti z naslednjim:






  „(*) | Če je kandidat v dvanajstih mesecih opravil najmanj tri vzlete in prilete po pravilih IFR ob izvajanju privilegijev za PBN, vključno z enim priletom RNP APCH na letalu tipa ali razreda SP med operacijami SP, ali je pri večmotornih letalih razen kompleksnih letal HP uspešno opravil del 6 preizkusa praktične usposobljenosti za letala SP razen kompleksnih letal HP izključno po instrumentih med operacijami SP.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

Dodatek 8 se spremeni:

(i)

opomba k razpredelnici v delu A se nadomesti z naslednjim:

„(*)

| (ii) | opomba k razpredelnici v delu B se nadomesti z naslednjim:






  „(*) | Če je kandidat v zadnjih dvanajstih mesecih opravil najmanj tri vzlete in prilete po pravilih IFR ob izvajanju privilegijev za PBN, vključno z enim priletom RNP APCH (je lahko prilet točke v prostoru (Point in Space – PinS)), na tipu helikopterja SP med operacijami SP.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

opomba k razpredelnici v delu B se nadomesti z naslednjim:

„(*)

| (j) | Dodatek 9 se spremeni:






  (i) | točka 4 v delu B se nadomesti z naslednjim:






  „4. | Uporabljajo se naslednje omejitve, določene ob upoštevanju turbulentnih razmer ter operativnih značilnosti in zmogljivosti uporabljenega letala:






  Višina |
| --- | --- | --- | --- |
| splošno | ± 100 čevljev |
| začetek neuspelega prileta na višini odločitve | + 50 čevljev/– 0 čevljev |
| minimalna relativna/absolutna spustna višina | + 50 čevljev/– 0 čevljev |
| Ohranjanje smeri |
| z radijsko opremo | ± 5° |
| Za „kotna“ odstopanja | odklon za polovico skale, azimut in drsna pot (npr. LPV, ILS, MLS, GLS) |
| 2D (LNAV) in 3D (LNAV/VNAV) „linearna“ odstopanja | prečna napaka/odstopanje je običajno omejeno na ±



  vrednosti RNP, povezane s postopkom. Kratka odstopanja od tega standarda do največ 1-kratne vrednosti RNP so dopustna. |
| 3D linearna vertikalna odstopanja (npr. RNP APCH (LNAV/VNAV) z uporabo Baro-VNAV) | ne več kot – 75 čevljev pod vertikalnim profilom kadar koli in ne več kot + 75 čevljev nad vertikalnim profilom na višini 1 000 čevljev nad nivojem letališča ali pod njim. |
| Smer |
| pri vseh delujočih motorjih | ± 5° |
| s simulirano odpovedjo motorja | ± 10° |
| Hitrost |
| pri vseh delujočih motorjih | ± 5 vozlov |
| s simulirano odpovedjo motorja | + 10 vozlov/– 5 vozlov“; |

(j)

Dodatek 9 se spremeni:

(i)

točka 4 v delu B se nadomesti z naslednjim:

„4.

Višina

splošno

± 100 čevljev

začetek neuspelega prileta na višini odločitve

+ 50 čevljev/– 0 čevljev

minimalna relativna/absolutna spustna višina

+ 50 čevljev/– 0 čevljev

Ohranjanje smeri

z radijsko opremo

± 5°

Za „kotna“ odstopanja

odklon za polovico skale, azimut in drsna pot (npr. LPV, ILS, MLS, GLS)

2D (LNAV) in 3D (LNAV/VNAV) „linearna“ odstopanja

Formula

3D linearna vertikalna odstopanja (npr. RNP APCH (LNAV/VNAV) z uporabo Baro-VNAV)

ne več kot – 75 čevljev pod vertikalnim profilom kadar koli in ne več kot + 75 čevljev nad vertikalnim profilom na višini 1 000 čevljev nad nivojem letališča ali pod njim.

Smer

pri vseh delujočih motorjih

± 5°

s simulirano odpovedjo motorja

± 10°

Hitrost

pri vseh delujočih motorjih

± 5 vozlov

s simulirano odpovedjo motorja

+ 10 vozlov/– 5 vozlov“;

| (ii) | v točki 5 dela B se vstavi naslednja točka (h):






  „(h) | Za pridobitev ali ohranitev privilegijev za PBN je en prilet RNP APCH. Če RNP APCH ni izvedljiv, se opravi na napravi FSTD, ki je ustrezno opremljena.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

v točki 5 dela B se vstavi naslednja točka (h):

„(h)

| (iii) | vrstici 3B.4 in 3B.5 razpredelnice v točki 5 dela B se nadomestita z naslednjim:












  „3B.4* | 3D operacije do DH/A na višini 200 čevljev (60 m) ali do višjih minimumov, če to zahteva priletni postopek (avtopilot se lahko uporabi za prestrezanje navpične poti v končnem segmentu prileta) | | P—–> | ——> | | M | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3B.5* | 2D operacije do MDH/A | | P—–> | ——> | | M“ | |

(iii)

vrstici 3B.4 in 3B.5 razpredelnice v točki 5 dela B se nadomestita z naslednjim:

„3B.4*

3D operacije do DH/A na višini 200 čevljev (60 m) ali do višjih minimumov, če to zahteva priletni postopek (avtopilot se lahko uporabi za prestrezanje navpične poti v končnem segmentu prileta)

P—–>

——>

M

3B.5*

2D operacije do MDH/A

P—–>

——>

M“

| (iv) | v točki 6 dela B se vstavi naslednja točka (j):






  „(j) | Za pridobitev ali ohranitev privilegijev za PBN je en prilet RNP APCH. Če RNP APCH ni izvedljiv, se opravi na napravi FSTD, ki je ustrezno opremljena.“; |
| --- | --- | --- |

(iv)

v točki 6 dela B se vstavi naslednja točka (j):

„(j)

| (v) | vrstica 3.9.3 razpredelnice v točki 6 dela B se nadomesti z naslednjim:


















  „3.9.3* | 3D operacije do DH/A na višini 200 čevljev (60 m) ali do višjih minimumov, če to zahteva priletni postopek |
| --- | --- | --- |

(v)

vrstica 3.9.3 razpredelnice v točki 6 dela B se nadomesti z naslednjim:

„3.9.3*

3D operacije do DH/A na višini 200 čevljev (60 m) ali do višjih minimumov, če to zahteva priletni postopek

| Opomba: | V skladu z AFM, RNP APCH postopki lahko zahtevajo uporabo avtopilota ali usmerjevalnika leta. Postopek, ki ga je treba opraviti z ročnim letenjem, se izbere ob upoštevanju takih omejitev (na primer izbira ILS za 3.9.3.1 v primeru takih omejitev AFM).“ |
| --- | --- |

Opomba:

V skladu z AFM, RNP APCH postopki lahko zahtevajo uporabo avtopilota ali usmerjevalnika leta. Postopek, ki ga je treba opraviti z ročnim letenjem, se izbere ob upoštevanju takih omejitev (na primer izbira ILS za 3.9.3.1 v primeru takih omejitev AFM).“

| (vi) | vrstici 3.9.3.4 in 3.9.4 razpredelnice v točki 6 dela B se nadomestita z naslednjim:


















  „3.9.3.4* | ročno, s simulirano odpovedjo enega motorja; odpoved motorja se simulira med končnim priletom pred preletom 1 000  čevljev nad nivojem letališča in točke dotika ali med celotnim neuspelim priletom
  Na letalih, ki niso certificirana v kategoriji transportnih letal (JAR/FAR 25) ali kategoriji regionalnih letal (SFAR 23), se prilet s simulirano odpovedjo motorja in neuspeli prilet, ki mu sledi, začneta skupaj z nenatančnim priletom iz 3.9.4. Neuspeli prilet se začne, ko letalo doseže objavljeno najmanjšo relativno/nadmorsko višino nad ovirami (published obstacle clearance height/altitude – OCH/A), vendar najpozneje na MDH/A 500 čevljev (150 m) nad pragom VPS. Pri letalih, ki imajo glede vzletne mase in tlačne višine enako zmogljivost kot letala transportne kategorije, lahko inštruktor simulira odpoved motorja v skladu s 3.9.3.4. |
| --- | --- | --- |

(vi)

vrstici 3.9.3.4 in 3.9.4 razpredelnice v točki 6 dela B se nadomestita z naslednjim:

„3.9.3.4*

ročno, s simulirano odpovedjo enega motorja; odpoved motorja se simulira med končnim priletom pred preletom 1 000  čevljev nad nivojem letališča in točke dotika ali med celotnim neuspelim priletom

Na letalih, ki niso certificirana v kategoriji transportnih letal (JAR/FAR 25) ali kategoriji regionalnih letal (SFAR 23), se prilet s simulirano odpovedjo motorja in neuspeli prilet, ki mu sledi, začneta skupaj z nenatančnim priletom iz 3.9.4. Neuspeli prilet se začne, ko letalo doseže objavljeno najmanjšo relativno/nadmorsko višino nad ovirami (published obstacle clearance height/altitude – OCH/A), vendar najpozneje na MDH/A 500 čevljev (150 m) nad pragom VPS. Pri letalih, ki imajo glede vzletne mase in tlačne višine enako zmogljivost kot letala transportne kategorije, lahko inštruktor simulira odpoved motorja v skladu s 3.9.3.4.

P—–>

—–>

M

| 3.9.4* | 2D operacije do višine MDH/A |
| --- | --- |

3.9.4*

2D operacije do višine MDH/A

P*—>

—–>

M“

| (vii) | vrstica 4.1 razpredelnice v točki 6 dela B se nadomesti z naslednjim:


















  „4.1 | neuspeli prilet z vsemi delujočimi motorji* med 3D operacijo do višine odločitve |
| --- | --- | --- |

(vii)

vrstica 4.1 razpredelnice v točki 6 dela B se nadomesti z naslednjim:

„4.1

neuspeli prilet z vsemi delujočimi motorji* med 3D operacijo do višine odločitve

P*—>

—–>“

| (viii) | vrstica 5.1 razpredelnice v točki 6 dela B se nadomesti z naslednjim:


















  „5.1 | Običajni pristanki* z vidnimi referenčnimi točkami, vzpostavljenimi pri dosegi DA/H po instrumentalnemu priletu. |
| --- | --- | --- |

(viii)

vrstica 5.1 razpredelnice v točki 6 dela B se nadomesti z naslednjim:

„5.1

Običajni pristanki* z vidnimi referenčnimi točkami, vzpostavljenimi pri dosegi DA/H po instrumentalnemu priletu.

P“

| (ix) | v vrstici 6.2 razpredelnice v točki 6 dela B se beseda „ILS“ nadomesti z naslednjim: „CAT II/III“; |
| --- | --- |

(ix)

v vrstici 6.2 razpredelnice v točki 6 dela B se beseda „ILS“ nadomesti z naslednjim: „CAT II/III“;

| (x) | točka 4(a) oddelka C se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | Omejitve pri letenju po pravilih IFR






  Višina |
| --- | --- | --- |
| splošno | ± 100 čevljev |
| začetek neuspelega prileta na relativni/absolutni višini odločitve | + 50 čevljev/– 0 čevljev |
| minimalna relativna/absolutna spustna višina | + 50 čevljev/– 0 čevljev |
| Ohranjanje smeri |
| z radijsko opremo | ± 5° |
| 3D „kotna“ odstopanja | odklon za polovico skale, azimut in drsna pot (npr. LPV, ILS, MLS, GLS) |
| 2D (LNAV) in 3D (LNAV/VNAV) „linearno“ odstopanje: | prečna napaka/odstopanje je običajno omejeno na ±



  vrednosti RNP, povezane s postopkom. Kratka odstopanja od tega standarda do največ 1-kratne vrednosti RNP so dopustna. |
| 3D linearna vertikalna odstopanja (npr. RNP APCH (LNAV/VNAV) z uporabo Baro-VNAV): | ne več kot – 75 čevljev pod vertikalnim profilom kadar koli in ne več kot + 75 čevljev nad vertikalnim profilom na višini 1 000 čevljev nad nivojem letališča ali pod njim. |
| Smer |
| običajne operacije | ± 5° |
| neobičajne operacije/operacije v sili | ± 10° |
| Hitrost |
| splošno | ± 10 vozlov |
| s simulirano odpovedjo motorja | + 10 vozlov/– 5 vozlov“; |

(x)

točka 4(a) oddelka C se nadomesti z naslednjim:

„(a)

Višina

splošno

± 100 čevljev

začetek neuspelega prileta na relativni/absolutni višini odločitve

+ 50 čevljev/– 0 čevljev

minimalna relativna/absolutna spustna višina

+ 50 čevljev/– 0 čevljev

Ohranjanje smeri

z radijsko opremo

± 5°

3D „kotna“ odstopanja

odklon za polovico skale, azimut in drsna pot (npr. LPV, ILS, MLS, GLS)

2D (LNAV) in 3D (LNAV/VNAV) „linearno“ odstopanje:

Formula

3D linearna vertikalna odstopanja (npr. RNP APCH (LNAV/VNAV) z uporabo Baro-VNAV):

ne več kot – 75 čevljev pod vertikalnim profilom kadar koli in ne več kot + 75 čevljev nad vertikalnim profilom na višini 1 000 čevljev nad nivojem letališča ali pod njim.

Smer

običajne operacije

± 5°

neobičajne operacije/operacije v sili

± 10°

Hitrost

splošno

± 10 vozlov

s simulirano odpovedjo motorja

+ 10 vozlov/– 5 vozlov“;

| (xi) | vrstice 5.4, 5.4.1 in 5.4.2 razpredelnice v točki 12 dela C se nadomestijo z naslednjim:

















  „5.4 | 3D operacije do DH/A na višini 200 čevljev (60 m) ali do višjih minimumov, če to zahteva priletni postopek |
| --- | --- | --- |

(xi)

vrstice 5.4, 5.4.1 in 5.4.2 razpredelnice v točki 12 dela C se nadomestijo z naslednjim:

„5.4

3D operacije do DH/A na višini 200 čevljev (60 m) ali do višjih minimumov, če to zahteva priletni postopek

P*

—>*

—>*

| 5.4.1 | Ročno, brez usmerjevalnika leta
  Opomba: V skladu z AFM, RNP APCH postopki lahko zahtevajo uporabo avtopilota ali usmerjevalnika leta. Postopek, ki ga je treba opraviti z ročnim letenjem, se izbere ob upoštevanju takih omejitev (na primer izbira ILS za 5.4.1 v primeru takih omejitev AFM). |
| --- | --- |

5.4.1

Ročno, brez usmerjevalnika leta

Opomba: V skladu z AFM, RNP APCH postopki lahko zahtevajo uporabo avtopilota ali usmerjevalnika leta. Postopek, ki ga je treba opraviti z ročnim letenjem, se izbere ob upoštevanju takih omejitev (na primer izbira ILS za 5.4.1 v primeru takih omejitev AFM).

P*

—>*

—>*

M*

| 5.4.2 | Ročno, z usmerjevalnikom leta |
| --- | --- |

5.4.2

Ročno, z usmerjevalnikom leta

P*

—>*

—>*

M*“

| (xii) | vrstici 5.4.4 in 5.5 razpredelnice v točki 12 dela C se nadomestita z naslednjim:

















  „5.4.4 | Ročno, s simulirano odpovedjo enega motorja; odpoved motorja se simulira med končnim priletom pred preletom 1 000 čevljev nad nivojem letališča in točke dotika ali do dokončanja postopka neuspelega prileta |
| --- | --- | --- |

(xii)

vrstici 5.4.4 in 5.5 razpredelnice v točki 12 dela C se nadomestita z naslednjim:

„5.4.4

Ročno, s simulirano odpovedjo enega motorja; odpoved motorja se simulira med končnim priletom pred preletom 1 000 čevljev nad nivojem letališča in točke dotika ali do dokončanja postopka neuspelega prileta

P*

—>*

—>*

M*

| 5.5 | 2D operacije do najmanjše spustne višine MDA/H |
| --- | --- |

5.5

2D operacije do najmanjše spustne višine MDA/H

P*

—>*

—>*

M*“

| (2) | v Prilogi VII se točka (a) v ORA.ATO.135 nadomesti z naslednjim:






  „(a) | Odobrena organizacija za usposabljanje uporablja ustrezno floto zrakoplovov za usposabljanje ali FSTD, ki so ustrezno opremljeni za izvajane tečaje usposabljanja.“ |
| --- | --- | --- |

(2)

v Prilogi VII se točka (a) v ORA.ATO.135 nadomesti z naslednjim:

„(a)

---

(1)

| (°) | Izvede se izključno z instrumenti. |
| --- | --- |

(°)

(*1)  Lahko poteka na simulatorju ali napravi FTD 2/3 ali FNPT II.

(2)

| (+) | Lahko se izvede v delu 5 ali delu 6. |
| --- | --- |

(+)

(3)

| (++) | Za pridobitev ali ohranitev privilegijev za PBN je en prilet v delu 4 ali delu 5 RNP APCH. Če RNP APCH ni izvedljiv, se opravi na napravi FSTD, ki je ustrezno opremljena. |
| --- | --- |

(++)

(4)

| (+) | Za pridobitev ali ohranitev privilegijev za PBN je en prilet v delu 4 ali delu 5 RNP APCH. Če RNP APCH ni izvedljiv, se opravi na napravi FSTD, ki je ustrezno opremljena. |
| --- | --- |

(+)

(*2)  Lahko se izvede v delu 4 ali 5.

(*3)  Samo pri večmotornih helikopterjih.

(*4)  Preveri se samo ena naloga.“;

---

| 7.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/16 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/16

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/540

z dne 6. aprila 2016

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. aprila 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 268,0 |
| MA | 93,1 |
| SN | 164,2 |
| TR | 102,8 |
| ZZ | 157,0 |
| 0707 00 05 | MA | 80,7 |
| TR | 127,6 |
| ZZ | 104,2 |
| 0709 93 10 | MA | 87,0 |
| TR | 145,3 |
| ZZ | 116,2 |
| 0805 10 20 | EG | 45,8 |
| IL | 76,9 |
| MA | 56,3 |
| TN | 71,4 |
| TR | 72,9 |
| ZA | 51,4 |
| ZZ | 62,5 |
| 0805 50 10 | MA | 91,9 |
| TR | 105,4 |
| ZZ | 98,7 |
| 0808 10 80 | AR | 86,1 |
| BR | 110,1 |
| CL | 116,3 |
| CN | 124,1 |
| US | 158,2 |
| ZA | 86,9 |
| ZZ | 113,6 |
| 0808 30 90 | AR | 139,5 |
| CL | 136,4 |
| CN | 66,8 |
| ZA | 103,2 |
| ZZ | 111,5 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

268,0

MA

93,1

SN

164,2

TR

102,8

ZZ

157,0

0707 00 05

MA

80,7

TR

127,6

ZZ

104,2

0709 93 10

MA

87,0

TR

145,3

ZZ

116,2

0805 10 20

EG

45,8

IL

76,9

MA

56,3

TN

71,4

TR

72,9

ZA

51,4

ZZ

62,5

0805 50 10

MA

91,9

TR

105,4

ZZ

98,7

0808 10 80

AR

86,1

BR

110,1

CL

116,3

CN

124,1

US

158,2

ZA

86,9

ZZ

113,6

0808 30 90

AR

139,5

CL

136,4

CN

66,8

ZA

103,2

ZZ

111,5

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 7.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/18

---

SKLEP SVETA (EU) 2016/541

z dne 15. februarja 2016

o pozivu Grčiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja (2015/1410) (1)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 126(9) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da se morajo države članice izogibati čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju in v ta namen določa postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Pakt za stabilnost in rast, ki v svojem korektivnem delu implementira postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, določa okvir, ki podpira vladne politike za hitro ponovno vzpostavitev stabilnega proračunskega stanja, pri tem pa upošteva gospodarske razmere. |
| --- | --- |

(1)

Člen 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da se morajo države članice izogibati čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju in v ta namen določa postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Pakt za stabilnost in rast, ki v svojem korektivnem delu implementira postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, določa okvir, ki podpira vladne politike za hitro ponovno vzpostavitev stabilnega proračunskega stanja, pri tem pa upošteva gospodarske razmere.

| (2) | Svet je 27. aprila 2009 v skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti odločil, da ima Grčija čezmeren primanjkljaj. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 27. aprila 2009 v skladu s členom 104(6) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti odločil, da ima Grčija čezmeren primanjkljaj.

| (3) | Svet je 10. maja 2010 na podlagi člena 126(9) in člena 136 PDEU sprejel Sklep 2010/320/EU (2), naslovljen na Grčijo, za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziv Grčiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja najkasneje do leta 2014. Svet je kot rok za odpravo čezmernega primanjkljaja določil leto 2014 in določil letne cilje v zvezi z javnofinančnim primanjkljajem. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 10. maja 2010 na podlagi člena 126(9) in člena 136 PDEU sprejel Sklep 2010/320/EU (2), naslovljen na Grčijo, za okrepitev in poglobitev fiskalnega nadzora ter poziv Grčiji, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, ki so potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja najkasneje do leta 2014. Svet je kot rok za odpravo čezmernega primanjkljaja določil leto 2014 in določil letne cilje v zvezi z javnofinančnim primanjkljajem.

| (4) | Sklep Sveta št. 2010/320/EU je bil večkrat bistveno spremenjen. Ker so bile potrebne nadaljnje spremembe, je bil zaradi jasnosti 12. julija 2011 prenovljen s Sklepom Sveta 2011/734/EU (3). Ta sklep je bil med 8. julijem 2011 in decembrom 2012 večkrat bistveno spremenjen (4). |
| --- | --- |

(4)

Sklep Sveta št. 2010/320/EU je bil večkrat bistveno spremenjen. Ker so bile potrebne nadaljnje spremembe, je bil zaradi jasnosti 12. julija 2011 prenovljen s Sklepom Sveta 2011/734/EU (3). Ta sklep je bil med 8. julijem 2011 in decembrom 2012 večkrat bistveno spremenjen (4).

| (5) | Zaradi zelo resnega poslabšanja finančnega položaja Grčije so se države članice euroobmočja odločile, da Grčiji zagotovijo pomoč za stabilnost, da bi zaščitile finančno stabilnost celotnega euroobmočja, v povezavi z večstransko pomočjo, ki jo zagotavlja Mednarodni denarni sklad. Od maja 2010 do junija 2015 so države članice euroobmočja zagotavljale pomoč v obliki dvostranskega posojila Grčiji in posojila iz evropskega instrumenta za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: EFSF). Pomoč posojilodajalcev je bila pogojena z obsežnimi zahtevami glede politik, vključno z zahtevo, da mora Grčija spoštovati Sklep Sveta 2011/734/EU in njegove poznejše spremembe. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi zelo resnega poslabšanja finančnega položaja Grčije so se države članice euroobmočja odločile, da Grčiji zagotovijo pomoč za stabilnost, da bi zaščitile finančno stabilnost celotnega euroobmočja, v povezavi z večstransko pomočjo, ki jo zagotavlja Mednarodni denarni sklad. Od maja 2010 do junija 2015 so države članice euroobmočja zagotavljale pomoč v obliki dvostranskega posojila Grčiji in posojila iz evropskega instrumenta za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: EFSF). Pomoč posojilodajalcev je bila pogojena z obsežnimi zahtevami glede politik, vključno z zahtevo, da mora Grčija spoštovati Sklep Sveta 2011/734/EU in njegove poznejše spremembe.

| (6) | Grčija je 8. julija 2015 zaprosila za finančno pomoč iz Evropskega mehanizma za stabilnost (v nadaljnjem besedilu: EMS) v obliki triletnega posojila, 12. julija 2015 pa je bil dosežen načelni dogovor o zagotovitvi posojila Grčiji v višini do 86 000 milijonov EUR. Svet guvernerjev EMS je 17. julija Evropsko komisijo zaprosil, naj skupaj z Evropsko centralno banko in Mednarodnim denarnim skladom izvede pogajanja o memorandumu o soglasju za določitev podrobnih pogojev glede politik za finančno pomoč za obdobje 2015–2018 v skladu s členom 13(3) Pogodbe o EMS. |
| --- | --- |

(6)

Grčija je 8. julija 2015 zaprosila za finančno pomoč iz Evropskega mehanizma za stabilnost (v nadaljnjem besedilu: EMS) v obliki triletnega posojila, 12. julija 2015 pa je bil dosežen načelni dogovor o zagotovitvi posojila Grčiji v višini do 86 000 milijonov EUR. Svet guvernerjev EMS je 17. julija Evropsko komisijo zaprosil, naj skupaj z Evropsko centralno banko in Mednarodnim denarnim skladom izvede pogajanja o memorandumu o soglasju za določitev podrobnih pogojev glede politik za finančno pomoč za obdobje 2015–2018 v skladu s členom 13(3) Pogodbe o EMS.

| (7) | V skladu z Uredbo (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (5), ter zlasti členom 7 Uredbe, mora država članica, ki zaprosi za finančno pomoč iz EMS, pripraviti program za makroekonomsko prilagoditev (v nadaljnjem besedilu: program), ki ga odobri Svet. Tak program bi moral zagotoviti sprejetje svežnja reform, ki so potrebne za izboljšanje vzdržnosti javnih financ in regulativnega okolja. |
| --- | --- |

(7)

V skladu z Uredbo (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (5), ter zlasti členom 7 Uredbe, mora država članica, ki zaprosi za finančno pomoč iz EMS, pripraviti program za makroekonomsko prilagoditev (v nadaljnjem besedilu: program), ki ga odobri Svet. Tak program bi moral zagotoviti sprejetje svežnja reform, ki so potrebne za izboljšanje vzdržnosti javnih financ in regulativnega okolja.

| (8) | Program, ki ga je pripravila Grčija, je bil odobren z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2016/544 (6). |
| --- | --- |

(8)

Program, ki ga je pripravila Grčija, je bil odobren z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2016/544 (6).

| (9) | Člen 10(2)(b) Uredbe (EU) št. 472/2013 določa tudi, da kadar je država članica, v kateri poteka program za makroekonomsko prilagoditev na podlagi člena 7 navedene uredbe, prejela tudi sklep o pozivu k odpravi čezmernega primanjkljaja iz člena 126(9) PDEU, so letni proračunski cilji v njenem programu za makroekonomsko prilagoditev vključeni v sklep o pozivu v skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (7); poleg tega so v sklep o pozivu vključeni tudi ukrepi, potrebni za doseganje teh ciljev iz programa za makroekonomsko prilagoditev, v skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1467/97. Člen 10(2)(a) Uredbe (EU) št. 472/2013 poleg tega določa, da je država članica izvzeta iz obveznosti predložitve poročil v skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1467/97. Nazadnje člen 10(2)(c) Uredbe (EU) št. 472/2013 določa, da se spremljanje izvaja v skladu s členom 7(4) navedene uredbe in da je država članica izvzeta iz spremljanja na podlagi člena 10(1) in člena 10a Uredbe (ES) št. 1467/97 ter spremljanja, ki je podlaga vsaki odločitvi iz člena 6(2) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(9)

Člen 10(2)(b) Uredbe (EU) št. 472/2013 določa tudi, da kadar je država članica, v kateri poteka program za makroekonomsko prilagoditev na podlagi člena 7 navedene uredbe, prejela tudi sklep o pozivu k odpravi čezmernega primanjkljaja iz člena 126(9) PDEU, so letni proračunski cilji v njenem programu za makroekonomsko prilagoditev vključeni v sklep o pozivu v skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (7); poleg tega so v sklep o pozivu vključeni tudi ukrepi, potrebni za doseganje teh ciljev iz programa za makroekonomsko prilagoditev, v skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1467/97. Člen 10(2)(a) Uredbe (EU) št. 472/2013 poleg tega določa, da je država članica izvzeta iz obveznosti predložitve poročil v skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1467/97. Nazadnje člen 10(2)(c) Uredbe (EU) št. 472/2013 določa, da se spremljanje izvaja v skladu s členom 7(4) navedene uredbe in da je država članica izvzeta iz spremljanja na podlagi člena 10(1) in člena 10a Uredbe (ES) št. 1467/97 ter spremljanja, ki je podlaga vsaki odločitvi iz člena 6(2) navedene uredbe.

| (10) | Trenutno se predvideva, da bo gospodarska aktivnost v Grčiji precej slabša, kot je bilo pričakovano ob zadnji spremembi Sklepa Sveta 2011/734/EU decembra 2012. Tako realni kot nominalni BDP bosta v letih 2015 in 2016 predvidoma na veliko nižji ravni, kot je bilo pričakovano v napovedi Komisije iz pomladi 2015, in sicer zaradi negotovosti glede politik, pomanjkljivega izvajanja reform, izpada javnofinančnih prihodkov, zaprtja bank in uvedbe kapitalskih kontrol. Komisija je avgusta 2015 posodobila napoved rasti BDP zaradi pogajanj o memorandumu o soglasju v zvezi s programom EMS. V skladu s to napovedjo se bo realni BDP v letih 2015 in 2016 skrčil za 2,3 % oziroma 1,3 % (za razliko od napovedane pozitivne rasti v višini 0,5 % oz. 2,9 % v napovedi iz pomladi 2015 za ti dve leti), nato pa naj bi leta 2017 zrasel za 2,7 % in leta 2018 za 3,1 %. To izrazito poslabšanje gospodarskega scenarija za leti 2015–2016 pomeni temu ustrezno slabše obete za javne finance ob nespremenjenih politikah. |
| --- | --- |

(10)

Trenutno se predvideva, da bo gospodarska aktivnost v Grčiji precej slabša, kot je bilo pričakovano ob zadnji spremembi Sklepa Sveta 2011/734/EU decembra 2012. Tako realni kot nominalni BDP bosta v letih 2015 in 2016 predvidoma na veliko nižji ravni, kot je bilo pričakovano v napovedi Komisije iz pomladi 2015, in sicer zaradi negotovosti glede politik, pomanjkljivega izvajanja reform, izpada javnofinančnih prihodkov, zaprtja bank in uvedbe kapitalskih kontrol. Komisija je avgusta 2015 posodobila napoved rasti BDP zaradi pogajanj o memorandumu o soglasju v zvezi s programom EMS. V skladu s to napovedjo se bo realni BDP v letih 2015 in 2016 skrčil za 2,3 % oziroma 1,3 % (za razliko od napovedane pozitivne rasti v višini 0,5 % oz. 2,9 % v napovedi iz pomladi 2015 za ti dve leti), nato pa naj bi leta 2017 zrasel za 2,7 % in leta 2018 za 3,1 %. To izrazito poslabšanje gospodarskega scenarija za leti 2015–2016 pomeni temu ustrezno slabše obete za javne finance ob nespremenjenih politikah.

| (11) | Grški strukturni primanjkljaj se je po ocenah med letoma 2009 in 2014 izboljšal za 16 odstotnih točk BDP (s primanjkljaja v višini 15,2 % na ocenjeni 1-odstotni presežek), kar je zagotovilo izboljšanje strukturnega salda v obdobju 2009–2014, ki je znatno večje od zahtevanih najmanj 10 odstotnih točk BDP, kolikor je za navedeno obdobje priporočil Svet. Primanjkljaj sektorja država je leta 2014 znašal 3,5 % BDP, kar je krepko pod zgornjo mejo za javnofinančni primanjkljaj za leto 2014 v višini 4,5 % BDP (na osnovi ESR 2010), določeno v Sklepu Sveta. Vendar je bila realizacija primarnega salda v višini 0,4 % BDP znatno pod pričakovano in nižja od cilja, določenega v višini 1,5 % BDP, in sicer zaradi kombinacije dejavnikov, med katerimi so preobrat v gospodarskem ciklu in s tem povezan negativen učinek na proračunske prihodke, sprostitev fiskalne politike in večja gospodarska negotovost. Vendar je slabljenje makroekonomskega okolja skupaj z iztekajočimi se začasnimi fiskalnimi ukrepi v letu 2015 onemogočilo izpolnitev cilja glede primarnega salda v višini 3 % BDP v letu 2015, kot je bilo predvideno v zadnji spremembi Sklepa 2011/734/EU, sprejeti decembra 2012. Fiskalni cilji so bili zato ob upoštevanju makroekonomskih okoliščin in trenutnih fiskalnih razmer popravljeni znatno navzdol, da se prepreči pretirano stroga fiskalna politika v kratkoročnem obdobju. |
| --- | --- |

(11)

Grški strukturni primanjkljaj se je po ocenah med letoma 2009 in 2014 izboljšal za 16 odstotnih točk BDP (s primanjkljaja v višini 15,2 % na ocenjeni 1-odstotni presežek), kar je zagotovilo izboljšanje strukturnega salda v obdobju 2009–2014, ki je znatno večje od zahtevanih najmanj 10 odstotnih točk BDP, kolikor je za navedeno obdobje priporočil Svet. Primanjkljaj sektorja država je leta 2014 znašal 3,5 % BDP, kar je krepko pod zgornjo mejo za javnofinančni primanjkljaj za leto 2014 v višini 4,5 % BDP (na osnovi ESR 2010), določeno v Sklepu Sveta. Vendar je bila realizacija primarnega salda v višini 0,4 % BDP znatno pod pričakovano in nižja od cilja, določenega v višini 1,5 % BDP, in sicer zaradi kombinacije dejavnikov, med katerimi so preobrat v gospodarskem ciklu in s tem povezan negativen učinek na proračunske prihodke, sprostitev fiskalne politike in večja gospodarska negotovost. Vendar je slabljenje makroekonomskega okolja skupaj z iztekajočimi se začasnimi fiskalnimi ukrepi v letu 2015 onemogočilo izpolnitev cilja glede primarnega salda v višini 3 % BDP v letu 2015, kot je bilo predvideno v zadnji spremembi Sklepa 2011/734/EU, sprejeti decembra 2012. Fiskalni cilji so bili zato ob upoštevanju makroekonomskih okoliščin in trenutnih fiskalnih razmer popravljeni znatno navzdol, da se prepreči pretirano stroga fiskalna politika v kratkoročnem obdobju.

| (12) | Grčija bo skladno s tem izvajala novo fiskalno usmeritev, ki bo temeljila na ciljnih primarnih presežkih v višini – 0,25 % BDP v letu 2015, 0,5 % BDP v letu 2016, 1,75 % BDP v letu 2017 ter 3,5 % BDP v letu 2018 in pozneje. Načrt za doseganje fiskalnih ciljev je skladen s pričakovanimi stopnjami rasti grškega gospodarstva, ko bo okrevalo po največji doslej zabeleženi recesiji. Revidirani cilji pomenijo, da se bo primanjkljaj sektorja država leta 2017 znižal pod 3 % BDP. |
| --- | --- |

(12)

Grčija bo skladno s tem izvajala novo fiskalno usmeritev, ki bo temeljila na ciljnih primarnih presežkih v višini – 0,25 % BDP v letu 2015, 0,5 % BDP v letu 2016, 1,75 % BDP v letu 2017 ter 3,5 % BDP v letu 2018 in pozneje. Načrt za doseganje fiskalnih ciljev je skladen s pričakovanimi stopnjami rasti grškega gospodarstva, ko bo okrevalo po največji doslej zabeleženi recesiji. Revidirani cilji pomenijo, da se bo primanjkljaj sektorja država leta 2017 znižal pod 3 % BDP.

| (13) | Po posodobljeni napovedi služb Komisije glede nominalne rasti BDP bo primarni saldo sektorja država predvidoma dosegel primanjkljaj v višini 7 631 milijonov EUR (4,4 % BDP) v letu 2015, 6 166 milijonov EUR (3,6 % BDP) v letu 2016, 4 089 milijonov EUR (2,3 % BDP) v letu 2017 in 753 milijonov EUR (0,4 % BDP) v letu 2018. |
| --- | --- |

(13)

Po posodobljeni napovedi služb Komisije glede nominalne rasti BDP bo primarni saldo sektorja država predvidoma dosegel primanjkljaj v višini 7 631 milijonov EUR (4,4 % BDP) v letu 2015, 6 166 milijonov EUR (3,6 % BDP) v letu 2016, 4 089 milijonov EUR (2,3 % BDP) v letu 2017 in 753 milijonov EUR (0,4 % BDP) v letu 2018.

| (14) | Proračun za leto 2016, ki ga bo sprejel grški parlament, je del srednjeročne fiskalne strategije za obdobje 2016–2019, katere cilj je zagotoviti obsežno konsolidacijo javnih financ (večji del na začetku obdobja), ki bo omogočila več kot 6 900 milijonov EUR prihrankov (tj. skoraj 4 % BDP). |
| --- | --- |

(14)

Proračun za leto 2016, ki ga bo sprejel grški parlament, je del srednjeročne fiskalne strategije za obdobje 2016–2019, katere cilj je zagotoviti obsežno konsolidacijo javnih financ (večji del na začetku obdobja), ki bo omogočila več kot 6 900 milijonov EUR prihrankov (tj. skoraj 4 % BDP).

| (15) | Nedokončan končni pregled programa EFSF, neizvršena odplačila dolga, iztek programa EFSF in uvedba kapitalskih kontrol so ustvarili nove okoliščine, ki so povzročile nadaljnje močno poslabšanje vzdržnosti dolga. To je posledica nižjih ocen glede rasti, popravka navzdol pri ciljnem primarnem presežku, popravka navzdol pri prihodkih iz privatizacije, močnega poslabšanja potreb po financiranju bančnega sektorja po uvedbi kapitalskih kontrol, potreb po povečani poravnavi zaostalih plačil, potem ko je država ostala brez zadostne likvidnosti, in učinkov vrednotenja zaradi padanja vrednosti eura glede na posebne pravice črpanja. Zaradi naštetih razlogov naj bi delež dolga v BDP po osnovnem scenariju v letu 2016 dosegel 198,3 %, nato pa se leta 2020 znižal na 169,3 %, leta 2022 na 154,5 % in leta 2030 na 115,9 %. |
| --- | --- |

(15)

Nedokončan končni pregled programa EFSF, neizvršena odplačila dolga, iztek programa EFSF in uvedba kapitalskih kontrol so ustvarili nove okoliščine, ki so povzročile nadaljnje močno poslabšanje vzdržnosti dolga. To je posledica nižjih ocen glede rasti, popravka navzdol pri ciljnem primarnem presežku, popravka navzdol pri prihodkih iz privatizacije, močnega poslabšanja potreb po financiranju bančnega sektorja po uvedbi kapitalskih kontrol, potreb po povečani poravnavi zaostalih plačil, potem ko je država ostala brez zadostne likvidnosti, in učinkov vrednotenja zaradi padanja vrednosti eura glede na posebne pravice črpanja. Zaradi naštetih razlogov naj bi delež dolga v BDP po osnovnem scenariju v letu 2016 dosegel 198,3 %, nato pa se leta 2020 znižal na 169,3 %, leta 2022 na 154,5 % in leta 2030 na 115,9 %.

| (16) | Ob upoštevanju tega razvoja dogodkov je treba posodobiti prilagoditveno pot za odpravo čezmernega primanjkljaja. Zaveze, ki jih je sprejela Grčija, se nanašajo tako na ukrepe za konsolidacijo javnih financ kot tudi na ukrepe, ki so potrebni za spodbujanje rasti in zmanjšanje negativnih socialnih učinkov. |
| --- | --- |

(16)

Ob upoštevanju tega razvoja dogodkov je treba posodobiti prilagoditveno pot za odpravo čezmernega primanjkljaja. Zaveze, ki jih je sprejela Grčija, se nanašajo tako na ukrepe za konsolidacijo javnih financ kot tudi na ukrepe, ki so potrebni za spodbujanje rasti in zmanjšanje negativnih socialnih učinkov.

| (17) | Vsak ukrep, ki je določen v Izvedbenem sklepu Sveta (EU) 2016/544, je ključen za dosego potrebne proračunske prilagoditve. Nekateri ukrepi imajo neposreden učinek na proračunsko stanje Grčije, medtem ko so drugi ukrepi strukturne narave ter bodo srednjeročno privedli do boljšega fiskalnega upravljanja in stabilnejšega proračunskega stanja. |
| --- | --- |

(17)

Vsak ukrep, ki je določen v Izvedbenem sklepu Sveta (EU) 2016/544, je ključen za dosego potrebne proračunske prilagoditve. Nekateri ukrepi imajo neposreden učinek na proračunsko stanje Grčije, medtem ko so drugi ukrepi strukturne narave ter bodo srednjeročno privedli do boljšega fiskalnega upravljanja in stabilnejšega proračunskega stanja.

| (18) | Glede na navedeno je treba prilagoditi prejšnje letne proračunske cilje in ukrepe, potrebne za doseganje teh ciljev. Novi letni proračunski cilji in ukrepi, potrebni za doseganje teh ciljev, so navedeni v Izvedbenem sklepu Sveta (EU) 2016/544 – |
| --- | --- |

(18)

Glede na navedeno je treba prilagoditi prejšnje letne proračunske cilje in ukrepe, potrebne za doseganje teh ciljev. Novi letni proračunski cilji in ukrepi, potrebni za doseganje teh ciljev, so navedeni v Izvedbenem sklepu Sveta (EU) 2016/544 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Grčija čim prej in najpozneje do leta 2017 odpravi sedanje stanje čezmernega primanjkljaja.

2.   Prilagoditvena pot za odpravo čezmernega primanjkljaja je namenjena doseganju letnih ciljev glede primanjkljaja sektorja država, kot so določeni v Izvedbenem sklepu Sveta (EU) 2016/544, in bo temeljila na ciljnih primarnih presežkih v višini – 0,25 % BDP v letu 2015, 0,5 % BDP v letu 2016, 1,75 % BDP v letu 2017 ter 3,5 % BDP v letu 2018 in pozneje. Načrt za doseganje fiskalnih ciljev je skladen s pričakovanimi stopnjami rasti grškega gospodarstva, ko bo okrevalo po največji doslej zabeleženi recesiji. Revidirani cilji pomenijo, da se bo primanjkljaj sektorja država leta 2017 znižal pod 3 % BDP.

3.   Grčija sprejme in v celoti izvede vse fiskalne, gospodarske in strukturne prilagoditvene ukrepe, vključene v program za gospodarsko in finančno prilagoditev, kakor je bil odobren z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2016/544.

4.   Grčija je pripravljena sprejeti dodatne ukrepe, če se uresničijo tveganja za proračunske načrte. Ukrepi za proračunsko konsolidacijo zagotavljajo trajno izboljšanje javnofinančnega strukturnega salda na način, ki spodbuja rast.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.

V Bruslju, 15. februarja 2016

Za Svet

Predsednik

M.H.P. VAN DAM

---

(1)  Ta akt je bil prvotno sprejet samo v angleščini in je bil objavljen v UL L 219, 20.8.2015, str. 8.

1

(2)  
  UL L 145, 11.6.2010, str. 6.

2

(3)  
  UL L 296, 15.11.2011, str. 38.

3

(4)  Sklep Sveta 2011/791/EU z dne 8. novembra 2011 (UL L 320, 3.12.2011, str. 28), Sklep Sveta 2012/211/EU z dne 13. marca 2012 (UL L 113, 25.4.2012, str. 8), Sklep Sveta 2013/6/EU z dne 4. decembra 2012 (UL L 4, 9.1.2013, str. 40).

4

(5)  
  UL L 140, 27.5.2013, str. 1.

5

(6)  Glej stran 27 tega Uradnega lista.

6

(7)  
  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

7

---

| 7.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/22

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2016/542

z dne 15. februarja 2016

o dodelitvi kratkoročne finančne pomoči Unije Grčiji (2015/1181) (1)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (2) in zlasti člena 3(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Grčija je zaprosila za novo finančno pomoč iz evropskega mehanizma za stabilnost (v nadaljnjem besedilu: EMS) in za zagotovitev zahtevane pomoči obstaja načelno soglasje. |
| --- | --- |

(1)

Grčija je zaprosila za novo finančno pomoč iz evropskega mehanizma za stabilnost (v nadaljnjem besedilu: EMS) in za zagotovitev zahtevane pomoči obstaja načelno soglasje.

| (2) | Vendar pa Grčija, dokler ne bo mogoče zagotoviti takšne pomoči, potrebuje premostitveno financiranje, da bi se ohranili celovitost euroobmočja in finančna stabilnost ter preprečilo nadaljnje neizpolnjevanje njenih obveznosti vračila. Glede na hude ekonomske in finančne motnje, ki so jih povzročile izredne okoliščine, na katere vlada ni mogla vplivati, je Grčija 15. julija 2015 uradno zaprosila za nujno finančno pomoč Unije, da bi se zaščitili finančna stabilnost države, euroobmočja in Unije. Grčija bo pomoč, ki ji bo odobrena v okviru EMS, uporabila za poplačilo posojila, ki ga je prejela iz evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (v nadaljnjem besedilu: EFSM). |
| --- | --- |

(2)

Vendar pa Grčija, dokler ne bo mogoče zagotoviti takšne pomoči, potrebuje premostitveno financiranje, da bi se ohranili celovitost euroobmočja in finančna stabilnost ter preprečilo nadaljnje neizpolnjevanje njenih obveznosti vračila. Glede na hude ekonomske in finančne motnje, ki so jih povzročile izredne okoliščine, na katere vlada ni mogla vplivati, je Grčija 15. julija 2015 uradno zaprosila za nujno finančno pomoč Unije, da bi se zaščitili finančna stabilnost države, euroobmočja in Unije. Grčija bo pomoč, ki ji bo odobrena v okviru EMS, uporabila za poplačilo posojila, ki ga je prejela iz evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (v nadaljnjem besedilu: EFSM).

| (3) | Cilj osnutka programa za gospodarsko in finančno prilagoditev (v nadaljnjem besedilu: program), ki ga je Grčija predložila Komisiji in Svetu, je, da se zagotovi sprejetje svežnja reform, potrebnih za izboljšanje zakonodajnega okolja in vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(3)

Cilj osnutka programa za gospodarsko in finančno prilagoditev (v nadaljnjem besedilu: program), ki ga je Grčija predložila Komisiji in Svetu, je, da se zagotovi sprejetje svežnja reform, potrebnih za izboljšanje zakonodajnega okolja in vzdržnosti javnih financ.

| (4) | Komisija skupaj z Evropsko centralno banko (v nadaljnjem besedilu: ECB) ocenjuje, da Grčija v juliju 2015 potrebuje financiranje v skupnem znesku 7 160 milijonov EUR. Podrobni finančni pogoji bi morali biti opredeljeni v sporazumu o posojilu. |
| --- | --- |

(4)

Komisija skupaj z Evropsko centralno banko (v nadaljnjem besedilu: ECB) ocenjuje, da Grčija v juliju 2015 potrebuje financiranje v skupnem znesku 7 160 milijonov EUR. Podrobni finančni pogoji bi morali biti opredeljeni v sporazumu o posojilu.

| (5) | Finančno pomoč Unije bi morala upravljati Komisija. |
| --- | --- |

(5)

Finančno pomoč Unije bi morala upravljati Komisija.

| (6) | Grčija je Komisiji in Svetu predložila program, s katerim naj bi zagotovila sprejetje svežnja reform, potrebnih za izboljšanje zakonodajnega okolja in vzdržnosti javnih financ. Vlada in Komisija sta 15. julija 2015 na ravni služb dosegli dogovor o programu, ki bo naveden v memorandumu o soglasju o posebnem gospodarskopolitičnem pogojevanju (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju). |
| --- | --- |

(6)

Grčija je Komisiji in Svetu predložila program, s katerim naj bi zagotovila sprejetje svežnja reform, potrebnih za izboljšanje zakonodajnega okolja in vzdržnosti javnih financ. Vlada in Komisija sta 15. julija 2015 na ravni služb dosegli dogovor o programu, ki bo naveden v memorandumu o soglasju o posebnem gospodarskopolitičnem pogojevanju (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju).

| (7) | Komisija bi morala z misijami in na podlagi poročil, ki naj bi jih grški organi redno pripravljali, redno preverjati, ali so izpolnjeni pogoji ekonomske politike, povezani s pomočjo. |
| --- | --- |

(7)

Komisija bi morala z misijami in na podlagi poročil, ki naj bi jih grški organi redno pripravljali, redno preverjati, ali so izpolnjeni pogoji ekonomske politike, povezani s pomočjo.

| (8) | Pomoč naj bi prispevala k uspešni izvedbi programa. |
| --- | --- |

(8)

Pomoč naj bi prispevala k uspešni izvedbi programa.

| (9) | Države članice euroobmočja so sporočile, da se zavezujejo, da bodo vsem državam članicam, ki niso članice eurobmočja, prek posebnih aranžmajev nemudoma skupaj povrnile znesek, ki so ga slednje plačale v lastnih sredstvih, skladno z uporabo splošnega proračuna Unije v primeru izgub, izhajajočih iz finančne pomoči Unije državi članici euroobmočja v skladu z Uredbo (EU) št. 407/2010. Poleg tega bo z uvedbo ustreznih aranžmajev zagotovljeno, da države članice, ki niso članice euroobmočja, ob aktivaciji instrumentov za zaščito splošnega proračuna Unije, tudi za povrnitev dolga, po potrebi s postopnim pobotom terjatev in plačil, ne bodo prejele čezmernih nadomestil. |
| --- | --- |

(9)

Države članice euroobmočja so sporočile, da se zavezujejo, da bodo vsem državam članicam, ki niso članice eurobmočja, prek posebnih aranžmajev nemudoma skupaj povrnile znesek, ki so ga slednje plačale v lastnih sredstvih, skladno z uporabo splošnega proračuna Unije v primeru izgub, izhajajočih iz finančne pomoči Unije državi članici euroobmočja v skladu z Uredbo (EU) št. 407/2010. Poleg tega bo z uvedbo ustreznih aranžmajev zagotovljeno, da države članice, ki niso članice euroobmočja, ob aktivaciji instrumentov za zaščito splošnega proračuna Unije, tudi za povrnitev dolga, po potrebi s postopnim pobotom terjatev in plačil, ne bodo prejele čezmernih nadomestil.

| (10) | Za posojilo iz EFSM se jamči s splošnim proračunom Evropske unije. V primeru zamud pri vračanju tega posojila lahko Komisija za servisiranje dolga Unije zbere dodatna sredstva iz presežka njenih sredstev, pri čemer upošteva kakršen koli presežek denarnih sredstev v proračunu. V Uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (3) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), ki se uporablja za splošni proračun Unije, in v njenih podrobnih pravilih so predvideni instrumenti za zaščito proračuna Unije, tudi za povrnitev dolga, po potrebi s postopnim pobotom terjatev in plačil. Komisija bo te instrumente uporabila – |
| --- | --- |

(10)

Za posojilo iz EFSM se jamči s splošnim proračunom Evropske unije. V primeru zamud pri vračanju tega posojila lahko Komisija za servisiranje dolga Unije zbere dodatna sredstva iz presežka njenih sredstev, pri čemer upošteva kakršen koli presežek denarnih sredstev v proračunu. V Uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (3) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), ki se uporablja za splošni proračun Unije, in v njenih podrobnih pravilih so predvideni instrumenti za zaščito proračuna Unije, tudi za povrnitev dolga, po potrebi s postopnim pobotom terjatev in plačil. Komisija bo te instrumente uporabila –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Unija da Grčiji na voljo posojilo v vrednosti največ 7 160 milijonov EUR, ki zapade v največ treh mesecih.

2.   Finančna pomoč Unije v skladu s tem sklepom se da na voljo le, če je bilo državam članicam, katerih valuta ni euro, zagotovljeno likvidno zavarovanje v višini njihove izpostavljenosti, in sicer na podlagi pravno zavezujočih aranžmajev, v skladu s katerimi se tem državam v primeru, da Grčija ne bi mogla odplačati finančne pomoči v skladu s pogoji odplačila, takoj izplača znesek, ki je potreben za kritje vseh obveznosti, ki bi pri tem nastale.

3.   Finančna pomoč se da na voljo takoj po začetku veljavnosti tega sklepa.

4.   Komisija zagotovi Grčiji finančno pomoč Unije v največ dveh obrokih.

5.   Obroka je mogoče sprostiti šele po začetku veljavnosti sporazuma o posojilu in memoranduma o soglasju in po tem, ko Grčija izpolni ustrezne politične pogoje v skladu s členom 3.

6.   Grčija plača stroške, nastale zaradi financiranja s strani Unije, s pribitkom desetih baznih točk.

7.   Grčiji se naložijo stroški iz člena 7 Uredbe (EU) št. 407/2010.

8.   Če je to potrebno za pravočasno financiranje posojila, se lahko Komisija zadolži s prodajo dolžniških instrumentov zaprtemu krogu vlagateljev ali z drugo ustrezno shemo financiranja, ki ji omogoči, da zelo hitro zbere sredstva.

Člen 2

1.   Komisija pomoč upravlja v skladu s prizadevanji Grčije.

2.   Komisija se ob posvetovanju z ECB z grškimi organi dogovori o posebnih pogojih ekonomske politike, ki so povezani s finančno pomočjo, iz člena 3. Ti pogoji se določijo v memorandumu o soglasju, ki ga podpišejo Komisija in grški organi, v skladu s prizadevanji iz odstavka 1 tega člena. Podrobni finančni pogoji se določijo v sporazumu o posojilu, ki se sklene s Komisijo.

3.   Komisija v rednih presledkih preverja, ali so pogoji ekonomske politike, povezani s pomočjo, izpolnjeni, in o tem poroča Ekonomsko-finančnemu odboru. V ta namen grški organi v celoti sodelujejo s Komisijo in ECB in jima dajo na voljo vse potrebne informacije. Komisija redno obvešča Ekonomsko-finančni odbor o vseh pomembnih dogodkih.

Člen 3

1.   Sprejme se program za gospodarsko in finančno prilagoditev (v nadaljnjem besedilu: program), ki so ga pripravili grški organi.

2.   Pomoč se izplača pod pogojem, da Grčija:

| (i) | sprejme ukrepe, ki jih je v skladu s programom treba sprejeti do 15. julija 2015; |
| --- | --- |

(i)

sprejme ukrepe, ki jih je v skladu s programom treba sprejeti do 15. julija 2015;

| (ii) | sprejme nedvoumne ukrepe za pripravo na izvajanje drugih pogojev politike iz programa in |
| --- | --- |

(ii)

sprejme nedvoumne ukrepe za pripravo na izvajanje drugih pogojev politike iz programa in

| (iii) | na podlagi člena 13(2) Pogodbe o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost pridobi načelno soglasje članic tega mehanizma za zagotovitev zadevne finančne pomoči. |
| --- | --- |

(iii)

na podlagi člena 13(2) Pogodbe o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost pridobi načelno soglasje članic tega mehanizma za zagotovitev zadevne finančne pomoči.

3.   Grčija pravočasno sprejme spodaj navedene ukrepe:

| | Sistem DDV






  — | Do 15. julija 2015 sprejme zakonodajo za reformo sistema DDV. Cilj reforme je neto povečanje prihodkov za 1 odstotek BDP na letni ravni na podlagi sprememb parametrov. Novi sistem DDV: (i) poenoti stopnje na splošno stopnjo 23 odstotkov, ki vključuje restavracije in gostinske storitve, ter znižano stopnjo 13 odstotkov za osnovna živila, energijo, hotelske storitve in vodo (razen kanalizacije) in močno znižano stopnjo 6 odstotkov za zdravila, knjige in gledališče; (ii) racionalizira izjeme, tako da razširi osnovo in dvigne davek na zavarovanje; ter (iii) odpravi nižje davčne stopnje za otoke, pri čemer začne z otoki z višjimi prihodki, ki so najbolj priljubljene turistične destinacije, razen najbolj oddaljenih otokov. Reforma mora biti zaključena do konca leta 2016; če je ustrezno, se določijo ciljno usmerjeni fiskalno nevtralni ukrepi za kompenzacijo najranljivejšim prebivalcem. Nove stopnje DDV za hotelske storitve in otoke se začnejo uporabljati 1. oktobra 2015. |
| --- | --- | --- |

Sistem DDV

—

Do 15. julija 2015 sprejme zakonodajo za reformo sistema DDV. Cilj reforme je neto povečanje prihodkov za 1 odstotek BDP na letni ravni na podlagi sprememb parametrov. Novi sistem DDV: (i) poenoti stopnje na splošno stopnjo 23 odstotkov, ki vključuje restavracije in gostinske storitve, ter znižano stopnjo 13 odstotkov za osnovna živila, energijo, hotelske storitve in vodo (razen kanalizacije) in močno znižano stopnjo 6 odstotkov za zdravila, knjige in gledališče; (ii) racionalizira izjeme, tako da razširi osnovo in dvigne davek na zavarovanje; ter (iii) odpravi nižje davčne stopnje za otoke, pri čemer začne z otoki z višjimi prihodki, ki so najbolj priljubljene turistične destinacije, razen najbolj oddaljenih otokov. Reforma mora biti zaključena do konca leta 2016; če je ustrezno, se določijo ciljno usmerjeni fiskalno nevtralni ukrepi za kompenzacijo najranljivejšim prebivalcem. Nove stopnje DDV za hotelske storitve in otoke se začnejo uporabljati 1. oktobra 2015.

| | Pokojnine






  — | Sprejme zakonodajo za zamrznitev najvišjih mesečnih izplačil zajamčene starostne pokojnine v nominalnih zneskih do leta 2021, |
| --- | --- | --- |

Pokojnine

—

Sprejme zakonodajo za zamrznitev najvišjih mesečnih izplačil zajamčene starostne pokojnine v nominalnih zneskih do leta 2021,

| — | sprejme zakonodajo, na podlagi katere osebe, ki se upokojijo po začetku veljavnosti zadevne grške zakonodaje, pridobijo osnovno pokojnino, zajamčeno starostno pokojnino ali pokojnino na podlagi ugotovljenega premoženjskega stanja šele, ko dosežejo zakonsko določeno običajno upokojitveno starost, ki je trenutno 67 let, |
| --- | --- |

—

sprejme zakonodajo, na podlagi katere osebe, ki se upokojijo po začetku veljavnosti zadevne grške zakonodaje, pridobijo osnovno pokojnino, zajamčeno starostno pokojnino ali pokojnino na podlagi ugotovljenega premoženjskega stanja šele, ko dosežejo zakonsko določeno običajno upokojitveno starost, ki je trenutno 67 let,

| — | sprejme zakonodajo, s katero se zdravstveni prispevki za upokojence povišajo v povprečju s 4 % na 6 % in razširijo tudi na na dodatne pokojnine, |
| --- | --- |

—

sprejme zakonodajo, s katero se zdravstveni prispevki za upokojence povišajo v povprečju s 4 % na 6 % in razširijo tudi na na dodatne pokojnine,

| — | sprejme ustrezen pravni instrument, s katerim se vsem pokojninskim skladom da navodilo, naj v zvezi z novimi pokojninskimi zahtevki, vloženimi od 1. januarja 2015 dalje, v celoti izvajajo zakon 3863/2010. |
| --- | --- |

—

sprejme ustrezen pravni instrument, s katerim se vsem pokojninskim skladom da navodilo, naj v zvezi z novimi pokojninskimi zahtevki, vloženimi od 1. januarja 2015 dalje, v celoti izvajajo zakon 3863/2010.

| | Upravljanje statističnega sistema






  — | Sprejme zakonodajo za okrepitev upravljanja grškega statističnega organa (ELSTAT). Zakonodaja zajema (i) vlogo in strukturo svetovalnih organov grškega statističnega sistema (ELSS), vključno s preoblikovanjem sveta ELSS v svetovalni odbor ELSS, ter vlogo svetovalnega odbora za dobre prakse; (ii) postopek izbire predsednika statističnega organa ELSTAT, s katerim se zagotovi izbor najbolje usposobljenega strokovnjaka na podlagi preglednih postopkov in meril; (iii) sodelovanje organa ELSTAT pri vseh zakonodajnih in drugih pravnih predlogih v zvezi s kakršnimi koli statističnimi vprašanji, kadar je to potrebno; (iv) druga vprašanja, ki vplivajo na neodvisnost organa ELSTAT, med drugim finančno neodvisnost, pooblastilo organa ELSTAT za prerazporeditev obstoječih stalnih delovnih mest, zaposlitev delovne sile, kjer je ta potrebna, in za zaposlitev specializiranega znanstvenega osebja, ter klasifikacijo ustanove v nedavno sprejetem zakonu 4270/2014 kot organa fiskalne politike; vlogo in pristojnosti nacionalne centralne banke Grčije glede statistike v skladu z zakonodajo Unije. |
| --- | --- | --- |

Upravljanje statističnega sistema

—

Sprejme zakonodajo za okrepitev upravljanja grškega statističnega organa (ELSTAT). Zakonodaja zajema (i) vlogo in strukturo svetovalnih organov grškega statističnega sistema (ELSS), vključno s preoblikovanjem sveta ELSS v svetovalni odbor ELSS, ter vlogo svetovalnega odbora za dobre prakse; (ii) postopek izbire predsednika statističnega organa ELSTAT, s katerim se zagotovi izbor najbolje usposobljenega strokovnjaka na podlagi preglednih postopkov in meril; (iii) sodelovanje organa ELSTAT pri vseh zakonodajnih in drugih pravnih predlogih v zvezi s kakršnimi koli statističnimi vprašanji, kadar je to potrebno; (iv) druga vprašanja, ki vplivajo na neodvisnost organa ELSTAT, med drugim finančno neodvisnost, pooblastilo organa ELSTAT za prerazporeditev obstoječih stalnih delovnih mest, zaposlitev delovne sile, kjer je ta potrebna, in za zaposlitev specializiranega znanstvenega osebja, ter klasifikacijo ustanove v nedavno sprejetem zakonu 4270/2014 kot organa fiskalne politike; vlogo in pristojnosti nacionalne centralne banke Grčije glede statistike v skladu z zakonodajo Unije.

| | Izvajanje Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji






  — | Grčija začne najpozneje 15. julija 2015 izvajati ustrezne določbe Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji. |
| --- | --- | --- |

Izvajanje Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji

—

Grčija začne najpozneje 15. julija 2015 izvajati ustrezne določbe Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji.

Člen 4

Za upravljanje finančne pomoči Unije Grčija odpre poseben račun pri nacionalni centralni banki Grčije.

Člen 5

Ta sklep začne učinkovati z uradno obvestitvijo.

Člen 6

Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.

Člen 7

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 15. februarja 2016

Za Svet

Predsednik

M.H.P. VAN DAM

---

(1)  Ta akt je bil prvotno sprejet samo v angleščini in je bil objavljen v UL L 192, 18.7.2015, str. 15.

1

(2)  
  UL L 118, 12.5.2010, str. 1.

2

(3)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

3

---

| 7.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/26

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2016/543

z dne 15. februarja 2016

o odobritvi programa za prilagoditev za Grčijo (2015/1182) (1)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 472/2013 določa pravila za odobritev programa za makroekonomsko prilagoditev za državo članico, ki prejema finančno pomoč, tudi iz Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (v nadaljnjem besedilu: EFSM). Ta pravila morajo biti skladna z določbami Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 (3) o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 472/2013 določa pravila za odobritev programa za makroekonomsko prilagoditev za državo članico, ki prejema finančno pomoč, tudi iz Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (v nadaljnjem besedilu: EFSM). Ta pravila morajo biti skladna z določbami Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010 (3) o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo.

| (2) | Grčiji je bila dodeljena finančna pomoč iz EFSM z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2016/542 (4) o dodelitvi kratkoročne finančne pomoči Unije Grčiji. |
| --- | --- |

(2)

Grčiji je bila dodeljena finančna pomoč iz EFSM z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2016/542 (4) o dodelitvi kratkoročne finančne pomoči Unije Grčiji.

| (3) | Zaradi doslednosti bi bilo treba program za makroekonomsko prilagoditev za Grčijo v skladu z Uredbo (EU) št. 472/2013 odobriti s sklicevanjem na ustrezne določbe Izvedbenega sklepa (EU) 2016/542 – |
| --- | --- |

(3)

Zaradi doslednosti bi bilo treba program za makroekonomsko prilagoditev za Grčijo v skladu z Uredbo (EU) št. 472/2013 odobriti s sklicevanjem na ustrezne določbe Izvedbenega sklepa (EU) 2016/542 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ukrepi, določeni v členu 3(3) Izvedbenega sklepa (EU) 2016/542, ki jih sprejme Grčija kot del svojega programa za prilagoditev, so odobreni.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati z dnem uradne obvestitve.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.

Člen 4

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 15. februarja 2016

Za Svet

Predsednik

M.H.P. VAN DAM

---

(1)  Ta akt je bil prvotno sprejet samo v angleščini in je bil objavljen v UL L 192, 18.7.2015, str. 19.

1

(2)  
  UL L 140, 27.5.2013, str. 1.

2

(3)  Uredba Sveta (EU) št. 407/2010 z dne 11. maja 2010 o vzpostavitvi Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (UL L 118, 12.5.2010, str. 1).

3

(4)  Glej stran 22 tega Uradnega lista.

4

---

| 7.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 91/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 91/27

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (EU) 2016/544

z dne 15. februarja 2016

o odobritvi programa za makroekonomsko prilagoditev za Grčijo (2015/1411) (1)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (2) in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 136(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa možnost, da se za tiste države članice, katerih valuta je euro, sprejmejo ukrepi za zagotovitev pravilnega delovanja ekonomske in monetarne unije. |
| --- | --- |

(1)

Člen 136(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa možnost, da se za tiste države članice, katerih valuta je euro, sprejmejo ukrepi za zagotovitev pravilnega delovanja ekonomske in monetarne unije.

| (2) | Grčija od leta 2010 prejema finančno pomoč držav članic in Mednarodnega denarnega sklada (v nadaljnjem besedilu: MDS). Prvi program za gospodarsko prilagoditev za Grčijo je bil sprejet 2. maja 2010: države članice euroobmočja so se dogovorile, da zagotovijo dvostranska posojila, združena prek Evropske komisije, v skupnem znesku 80 000 milijonov EUR, ki se izplačajo v obdobju od maja 2010 do junija 2013, MDS pa je prispeval dodatnih 30 000 milijonov EUR v okviru stand-by aranžmaja. Drugi program za makroekonomsko prilagoditev za Grčijo je bil odobren 14. marca 2012. Države članice euroobmočja in MDS so prispevale neizplačane zneske iz prvega programa in dodatnih 130 000 milijonov EUR za obdobje 2012–2014. Financiranje prvega programa je temeljilo na dvostranskih posojilih, za drugega pa so se države članice euroobmočja dogovorile, da bo financiran iz evropskega instrumenta za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: EFSF), ki je v celoti operativen od avgusta 2010. Skupno je bila v drugem programu predvidena finančna pomoč v višini 164 500 milijonov EUR do konca leta 2014 (pozneje je bilo to obdobje podaljšano do konca junija 2015). Od tega zneska je euroobmočje namenilo 144 700 milijonov EUR, ki so bili zagotovljeni iz EFSF, MDS pa je prispeval 19 800 milijonov EUR v okviru štiriletnega aranžmaja v vrednosti 28 000 milijonov EUR v okviru instrumenta za povečanje sredstev za Grčijo, ki ga je MDS odobril marca 2012. |
| --- | --- |

(2)

Grčija od leta 2010 prejema finančno pomoč držav članic in Mednarodnega denarnega sklada (v nadaljnjem besedilu: MDS). Prvi program za gospodarsko prilagoditev za Grčijo je bil sprejet 2. maja 2010: države članice euroobmočja so se dogovorile, da zagotovijo dvostranska posojila, združena prek Evropske komisije, v skupnem znesku 80 000 milijonov EUR, ki se izplačajo v obdobju od maja 2010 do junija 2013, MDS pa je prispeval dodatnih 30 000 milijonov EUR v okviru stand-by aranžmaja. Drugi program za makroekonomsko prilagoditev za Grčijo je bil odobren 14. marca 2012. Države članice euroobmočja in MDS so prispevale neizplačane zneske iz prvega programa in dodatnih 130 000 milijonov EUR za obdobje 2012–2014. Financiranje prvega programa je temeljilo na dvostranskih posojilih, za drugega pa so se države članice euroobmočja dogovorile, da bo financiran iz evropskega instrumenta za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: EFSF), ki je v celoti operativen od avgusta 2010. Skupno je bila v drugem programu predvidena finančna pomoč v višini 164 500 milijonov EUR do konca leta 2014 (pozneje je bilo to obdobje podaljšano do konca junija 2015). Od tega zneska je euroobmočje namenilo 144 700 milijonov EUR, ki so bili zagotovljeni iz EFSF, MDS pa je prispeval 19 800 milijonov EUR v okviru štiriletnega aranžmaja v vrednosti 28 000 milijonov EUR v okviru instrumenta za povečanje sredstev za Grčijo, ki ga je MDS odobril marca 2012.

| (3) | Grški organi so 8. julija 2015 zaradi hudih tekočih gospodarskih in finančnih motenj zaprosili za finančno pomoč iz Evropskega mehanizma za stabilnost (v nadaljnjem besedilu: EMS), da bi zagotovili pravilno delovanje grškega bančnega sistema, izpolnili grške dolžniške obveznosti, podprli ponovno vzpostavitev vzdržne rasti grškega gospodarstva in zaščitili finančno stabilnost euroobmočja in njegovih držav članic. |
| --- | --- |

(3)

Grški organi so 8. julija 2015 zaradi hudih tekočih gospodarskih in finančnih motenj zaprosili za finančno pomoč iz Evropskega mehanizma za stabilnost (v nadaljnjem besedilu: EMS), da bi zagotovili pravilno delovanje grškega bančnega sistema, izpolnili grške dolžniške obveznosti, podprli ponovno vzpostavitev vzdržne rasti grškega gospodarstva in zaščitili finančno stabilnost euroobmočja in njegovih držav članic.

| (4) | Predsednik Sveta guvernerjev EMS je v skladu s členom 13(1) Pogodbe o EMS in da bi Svet guvernerjev EMS v skladu s členom 13(2) pridobil podlago za sprejetje odločitve o tem, ali naj načelno Grčiji odobri pomoč za stabilnost v obliki posojila, 8. julija 2015 Evropsko komisijo zaprosil, naj v povezavi z Evropsko centralno banko oceni obstoj tveganja za finančno stabilnost celotnega euroobmočja ali njegovih držav članic, naj skupaj z MDS oceni vzdržnost javnega dolga in naj oceni dejanske ali potencialne potrebe Grčije po financiranju. |
| --- | --- |

(4)

Predsednik Sveta guvernerjev EMS je v skladu s členom 13(1) Pogodbe o EMS in da bi Svet guvernerjev EMS v skladu s členom 13(2) pridobil podlago za sprejetje odločitve o tem, ali naj načelno Grčiji odobri pomoč za stabilnost v obliki posojila, 8. julija 2015 Evropsko komisijo zaprosil, naj v povezavi z Evropsko centralno banko oceni obstoj tveganja za finančno stabilnost celotnega euroobmočja ali njegovih držav članic, naj skupaj z MDS oceni vzdržnost javnega dolga in naj oceni dejanske ali potencialne potrebe Grčije po financiranju.

| (5) | Evropska komisija je v skladu s členom 13 Pogodbe o EMS v povezavi z ECB in s prispevkom uslužbencev MDS 10. julija 2015 dokončala oceno, v kateri je ugotovila, da so vzpostavljeni pogoji za dodelitev finančne podpore Grčiji v obliki posojila EMS. Potrebe po financiranju so bile ocenjene na največ 86 000 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(5)

Evropska komisija je v skladu s členom 13 Pogodbe o EMS v povezavi z ECB in s prispevkom uslužbencev MDS 10. julija 2015 dokončala oceno, v kateri je ugotovila, da so vzpostavljeni pogoji za dodelitev finančne podpore Grčiji v obliki posojila EMS. Potrebe po financiranju so bile ocenjene na največ 86 000 milijonov EUR.

| (6) | 17. julija 2015 je bila Grčiji z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2016/542 (3) odobrena kratkoročna finančna pomoč v višini 7 160 milijonov EUR v okviru Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (v nadaljnjem besedilu: EFSM) za kritje obveznosti odplačevanja za julij 2015 in zaostalih plačil MDS. Pomoč je bila izplačana v enem obroku 20. julija 2015 in je bila vezana na pogoje ekonomske politike. Pomoč iz EMS bo med drugim uporabljena za vračilo tega kratkoročnega premostitvenega posojila iz EFSM. |
| --- | --- |

(6)

17. julija 2015 je bila Grčiji z Izvedbenim sklepom Sveta (EU) 2016/542 (3) odobrena kratkoročna finančna pomoč v višini 7 160 milijonov EUR v okviru Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (v nadaljnjem besedilu: EFSM) za kritje obveznosti odplačevanja za julij 2015 in zaostalih plačil MDS. Pomoč je bila izplačana v enem obroku 20. julija 2015 in je bila vezana na pogoje ekonomske politike. Pomoč iz EMS bo med drugim uporabljena za vračilo tega kratkoročnega premostitvenega posojila iz EFSM.

| (7) | Svet guvernerjev EMS je 16. julija 2015 pozval Komisijo, naj se skupaj z ECB, EMS, grškimi organi in, kjer je ustrezno, MDS, dogovori o programu za makroekonomsko prilagoditev za Grčijo. Program je bil pripravljen v skladu s postopkom, določenim v členu 7(1) Uredbe (EU) št. 472/2013. 11. avgusta 2015 so navedene institucije z grško vlado dosegle dogovor na tehnični ravni o programu za makroekonomsko prilagoditev (v nadaljnjem besedilu: program). Program, ki ga je Grčija predložila Komisiji in Svetu, je namenjen zagotovitvi sprejetja svežnja reform, ki so potrebne za izboljšanje vzdržnosti javnih financ ter zagotovitev finančne stabilnosti in spodbujanje rasti, zaposlovanja in socialne pravičnosti. |
| --- | --- |

(7)

Svet guvernerjev EMS je 16. julija 2015 pozval Komisijo, naj se skupaj z ECB, EMS, grškimi organi in, kjer je ustrezno, MDS, dogovori o programu za makroekonomsko prilagoditev za Grčijo. Program je bil pripravljen v skladu s postopkom, določenim v členu 7(1) Uredbe (EU) št. 472/2013. 11. avgusta 2015 so navedene institucije z grško vlado dosegle dogovor na tehnični ravni o programu za makroekonomsko prilagoditev (v nadaljnjem besedilu: program). Program, ki ga je Grčija predložila Komisiji in Svetu, je namenjen zagotovitvi sprejetja svežnja reform, ki so potrebne za izboljšanje vzdržnosti javnih financ ter zagotovitev finančne stabilnosti in spodbujanje rasti, zaposlovanja in socialne pravičnosti.

| (8) | V skladu s tem dogovorom bi morala Grčija sprejeti celovit sveženj ukrepov, ki bo izveden v okviru triletnega programa za makroekonomsko prilagoditev v obdobju od 3. četrtletja leta 2015 do 3. četrtletja leta 2018. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s tem dogovorom bi morala Grčija sprejeti celovit sveženj ukrepov, ki bo izveden v okviru triletnega programa za makroekonomsko prilagoditev v obdobju od 3. četrtletja leta 2015 do 3. četrtletja leta 2018.

| (9) | Celovit sveženj ukrepov, ki bo določen v Memorandumu EMS o soglasju o posebnem gospodarskopolitičnem pogojevanju (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju), bi moral biti namenjen obnovitvi zaupanja v finančni trg, ponovni vzpostavitvi dobrih makroekonomskih ravnotežij in omogočanju ponovne trajnostne gospodarske rasti. Temeljiti bi moral na štirih stebrih: obnovitvi vzdržnosti javnih financ, zaščiti finančne stabilnosti, povečanju konkurenčnosti in rasti ter posodobitvi državne in javne uprave. |
| --- | --- |

(9)

Celovit sveženj ukrepov, ki bo določen v Memorandumu EMS o soglasju o posebnem gospodarskopolitičnem pogojevanju (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju), bi moral biti namenjen obnovitvi zaupanja v finančni trg, ponovni vzpostavitvi dobrih makroekonomskih ravnotežij in omogočanju ponovne trajnostne gospodarske rasti. Temeljiti bi moral na štirih stebrih: obnovitvi vzdržnosti javnih financ, zaščiti finančne stabilnosti, povečanju konkurenčnosti in rasti ter posodobitvi državne in javne uprave.

| (10) | Službe Komisije so avgusta 2015 posodobile svoje napovedi nominalne rasti BDP, saj je bilo to potrebno za pogajanja o programu EMS. Po tej napovedi, ki je osredotočena na stopnjo nominalne rasti BDP v višini – 3,2 % v letu 2015, – 0,7 % v letu 2016, 3,4 % v letu 2017, 4,1 % v letu 2018 in 4,2 % v letu 2019, naj bi delež javnega dolga v BDP znašal 196,3 % v letu 2015, 200,9 % v letu 2016, 198,6 % v letu 2017, 190,7 % v letu 2018 in 182,3 % v letu 2019. Delež javnega dolga v BDP bi se tako povečeval do leta 2016, nato pa začel upadati ter v letu 2020 po ocenah dosegel 174,5 %, pri čemer bi na dinamiko gibanja dolga vplivalo več izrednih poslov. Po posodobljeni napovedi služb Komisije glede nominalne rasti BDP bo primarni javnofinančni saldo predvidoma dosegel primanjkljaj v višini 7 631 milijonov EUR (4,4 % BDP) v letu 2015, 6 166 milijonov EUR (3,6 % BDP) v letu 2016, 4 089 milijonov EUR (2,3 % BDP) v letu 2017 in 753 milijonov EUR (0,4 % BDP) v letu 2018. |
| --- | --- |

(10)

Službe Komisije so avgusta 2015 posodobile svoje napovedi nominalne rasti BDP, saj je bilo to potrebno za pogajanja o programu EMS. Po tej napovedi, ki je osredotočena na stopnjo nominalne rasti BDP v višini – 3,2 % v letu 2015, – 0,7 % v letu 2016, 3,4 % v letu 2017, 4,1 % v letu 2018 in 4,2 % v letu 2019, naj bi delež javnega dolga v BDP znašal 196,3 % v letu 2015, 200,9 % v letu 2016, 198,6 % v letu 2017, 190,7 % v letu 2018 in 182,3 % v letu 2019. Delež javnega dolga v BDP bi se tako povečeval do leta 2016, nato pa začel upadati ter v letu 2020 po ocenah dosegel 174,5 %, pri čemer bi na dinamiko gibanja dolga vplivalo več izrednih poslov. Po posodobljeni napovedi služb Komisije glede nominalne rasti BDP bo primarni javnofinančni saldo predvidoma dosegel primanjkljaj v višini 7 631 milijonov EUR (4,4 % BDP) v letu 2015, 6 166 milijonov EUR (3,6 % BDP) v letu 2016, 4 089 milijonov EUR (2,3 % BDP) v letu 2017 in 753 milijonov EUR (0,4 % BDP) v letu 2018.

| (11) | Organi bodo izvajali novo fiskalno usmeritev, ki bo temeljila na ciljnih primarnih presežkih v višini – 0,25 % BDP v letu 2015, 0,5 % BDP v letu 2016, 1,75 % BDP v letu 2017 in 3,5 % BDP v letu 2018 in pozneje. Načrt za doseganje fiskalnih ciljev je skladen s pričakovanimi stopnjami rasti grškega gospodarstva, ko bo okrevalo po največji doslej zabeleženi recesiji. |
| --- | --- |

(11)

Organi bodo izvajali novo fiskalno usmeritev, ki bo temeljila na ciljnih primarnih presežkih v višini – 0,25 % BDP v letu 2015, 0,5 % BDP v letu 2016, 1,75 % BDP v letu 2017 in 3,5 % BDP v letu 2018 in pozneje. Načrt za doseganje fiskalnih ciljev je skladen s pričakovanimi stopnjami rasti grškega gospodarstva, ko bo okrevalo po največji doslej zabeleženi recesiji.

| (12) | Povečanje dolgoročne odpornosti grškega bančnega sektorja je ključno za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti Grčije in za ohranitev finančne stabilnosti celotnega euroobmočja. Da se ohrani likvidnost grškega bančnega sektorja, so bili uvedeni začasni upravni ukrepi, vključno s kapitalskimi kontrolami. |
| --- | --- |

(12)

Povečanje dolgoročne odpornosti grškega bančnega sektorja je ključno za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti Grčije in za ohranitev finančne stabilnosti celotnega euroobmočja. Da se ohrani likvidnost grškega bančnega sektorja, so bili uvedeni začasni upravni ukrepi, vključno s kapitalskimi kontrolami.

| (13) | Izvajanje celovitih in ambicioznih reform na finančnem, fiskalnem in strukturnem področju bi moralo zagotoviti srednjeročno vzdržnost grškega javnega dolga. |
| --- | --- |

(13)

Izvajanje celovitih in ambicioznih reform na finančnem, fiskalnem in strukturnem področju bi moralo zagotoviti srednjeročno vzdržnost grškega javnega dolga.

| (14) | Komisija bi morala v povezavi z ECB in, kadar je primerno, z MDS redno preverjati dosledno izvajanje grškega programa, in sicer na misijah in prek rednega četrtletnega poročanja grških organov. |
| --- | --- |

(14)

Komisija bi morala v povezavi z ECB in, kadar je primerno, z MDS redno preverjati dosledno izvajanje grškega programa, in sicer na misijah in prek rednega četrtletnega poročanja grških organov.

| (15) | Komisija bi morala med izvajanjem grškega celovitega svežnja politik zagotavljati dodatne nasvete glede politik ter tehnično pomoč na specifičnih področjih. |
| --- | --- |

(15)

Komisija bi morala med izvajanjem grškega celovitega svežnja politik zagotavljati dodatne nasvete glede politik ter tehnično pomoč na specifičnih področjih.

| (16) | Grški organi bi morali v skladu z obstoječimi nacionalnimi predpisi in praksami v pripravo, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje programa vključiti socialne partnerje in organizacije civilne družbe. |
| --- | --- |

(16)

Grški organi bi morali v skladu z obstoječimi nacionalnimi predpisi in praksami v pripravo, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje programa vključiti socialne partnerje in organizacije civilne družbe.

| (17) | Vsakršna oblika finančne pomoči, ki jo Grčija prejme kot pomoč za izvajanje politik v okviru programa, mora biti v skladu s pravnimi zahtevami in politikami Unije, zlasti z okvirom ekonomskega upravljanja Unije. Kakršno koli intervencijo za podporo finančnim institucijam bi bilo treba izvesti v skladu s pravili Unije o konkurenci. Komisija bi morala zagotoviti, da so vsi ukrepi iz memoranduma o soglasju glede prošnje za finančno pomoč v okviru Evropskega mehanizma za stabilnost popolnoma skladni s tem sklepom – |
| --- | --- |

(17)

Vsakršna oblika finančne pomoči, ki jo Grčija prejme kot pomoč za izvajanje politik v okviru programa, mora biti v skladu s pravnimi zahtevami in politikami Unije, zlasti z okvirom ekonomskega upravljanja Unije. Kakršno koli intervencijo za podporo finančnim institucijam bi bilo treba izvesti v skladu s pravili Unije o konkurenci. Komisija bi morala zagotoviti, da so vsi ukrepi iz memoranduma o soglasju glede prošnje za finančno pomoč v okviru Evropskega mehanizma za stabilnost popolnoma skladni s tem sklepom –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Da bi omogočili ponovno vzpostavitev trajnostne rasti ter fiskalne in finančne stabilnosti grškega gospodarstva, Grčija dosledno izvaja program, katerega glavni elementi so določeni v členu 2 tega sklepa. V programu so obravnavana posebna tveganja za finančno stabilnost euroobmočja, ki izhajajo iz Grčije, pri čemer sta cilj programa hitra ponovna vzpostavitev trdnega in vzdržnega ekonomskega in finančnega položaja v Grčiji ter obnovitev njene zmožnosti, da se v celoti financira na mednarodnih finančnih trgih. V programu so ustrezno upoštevana priporočila Sveta, ki so bila naslovljena na Grčijo na podlagi členov 121, 126, 136 in 148 PDEU, ter ukrepi Grčije za njihovo upoštevanje, cilj programa pa so razširitev, okrepitev in poglobitev potrebnih ukrepov politike.

2.   Komisija v povezavi z ECB in, kadar je primerno, z MDS spremlja napredek Grčije pri izvajanju programa. Grčija v celoti sodeluje s Komisijo in ECB. Zagotovi jima zlasti vse podatke, za katere meni, da so potrebni za spremljanje programa.

3.   Komisija v povezavi z ECB in po potrebi z MDS v sodelovanju z grškimi organi preuči morebitne spremembe in posodobitve programa, ki bi lahko bile potrebne, da se med drugim ustrezno upoštevajo morebitne znatne razlike med makroekonomskimi in fiskalnimi napovedmi ter dejanskimi podatki, negativni učinki prelivanja ter makroekonomski in finančni pretresi.

Komisija za zagotovitev nemotenega izvajanja programa ter prispevanje k vzdržnemu odpravljanju neravnotežij zagotavlja stalne nasvete in smernice glede fiskalnih in strukturnih reform ter reform finančnega trga.

Komisija redno ocenjuje ekonomski učinek programa in priporoča potrebne korektivne ukrepe, da se okrepita rast in ustvarjanje delovnih mest, zagotovi potrebna konsolidacija javnih financ in čim bolj zmanjšajo škodljivi socialni učinki.

Člen 2

1.   Glavni cilji programa so: ponovna uvedba vzdržnosti javnih financ, zaščita finančne stabilnosti, povečanje konkurenčnosti in rasti ter posodobitev državne in javne uprave.

2.   Grčija izvaja konsolidacijo javnih financ s sprejetjem visokokakovostnih trajnih ukrepov s čim manjšim učinkom na prikrajšane osebe. Grški organi so zavezani zagotavljanju vzdržnih javnih financ in srednjeročnemu doseganju obsežnih in trajnih primarnih presežkov, ki bodo postopno zmanjšali delež javnega dolga v BDP. Organi v skladu s tem izvajajo novo fiskalno usmeritev, ki temelji na ciljnih primarnih presežkih v višini – 0,25 % BDP v letu 2015, 0,5 % BDP v letu 2016, 1,75 % BDP v letu 2017 in 3,5 % BDP v letu 2018 in pozneje. Grčija si v srednjeročnem obdobju prizadeva za ciljni primarni presežek v višini 3,5 % BDP, ki bo dosežen s kombinacijo začetnih fiskalnih reform s spremembo osnovnih parametrov, tudi na področjih DDV in pokojninskega sistema, ki jih bo podpiral ambiciozen program za povečanje spoštovanja davčnih predpisov in izboljšanje javnofinančnega upravljanja, ter boja proti davčnim utajam, pri čemer zagotovi ustrezno zaščito ranljivih skupin. Grški organi se zavezujejo, da bodo poleg navedenih ukrepov oktobra 2015 zakonsko sprejeli verodostojne strukturne ukrepe, katerih učinek bo znašal najmanj 0,75 % BDP v letu 2017 in 0,25 % BDP v letu 2018, v podporo doseganju ciljnega srednjeročnega primarnega salda v višini 3,5 % BDP. Grški organi se zavezujejo, da bodo oktobra 2016 sprejeli dodatne strukturne ukrepe, če bo to potrebno za ohranitev ciljev iz let 2017 in 2018. Ti bi zajemali omejitev odhodkov za obrambo, načrtovano dohodninsko reformo in zamrznitev obvezne porabe. Fiskalne ukrepe s spremembo osnovnih parametrov bo okrepil širok niz upravnih ukrepov za obravnavo primanjkljajev pri pobiranju davkov in izvajanju davčne zakonodaje. Grška vlada spremlja javnofinančna tveganja, vključno s sodbami sodišč, ter po potrebi sprejme izravnalne ukrepe za izpolnitev fiskalnih ciljev. Grški organi nameravajo prerazporediti najmanj 30 % morebitne presežne uspešnosti na ločen račun, namenjen zniževanju dolga. Poleg tega bi se nadaljnjih 30 % presežne uspešnosti uporabilo za poravnavanje neplačanih obveznosti države iz preteklosti.

3.   Grčija sprejme spodaj navedene ukrepe:

| (i) | Kratkoročno sprejme ukrepe za povečanje prihodkov ter ciljno usmerjanje in omejevanje odhodkov. Kar zadeva ukrepe za povečanje prihodkov, Grčija postopno odpravi vračilo trošarin na dizelsko gorivo za kmete in poveča davek na tonažo. Grški organi sprejmejo ukrepe za pobiranje davka na nepremičnine v letu 2015 (ENFIA), in sicer tako, da se davčni izračuni izdajo oktobra 2015, zadnji obrok pa zapade v plačilo februarja 2016. Prav tako popravijo identificirane zadeve, povezane z nedavno uvedenimi ukrepi na strani prihodkov. Grški organi so se tudi zavezali, da bodo ciljno usmerjali in omejili odhodke z znižanjem stroškov zdravstvenega sistema in uvedbo izčrpnega pregleda sistema socialne pomoči. Sveženj vključuje dodatne ukrepe s proračunskim učinkom, kot so reforme javne uprave, reforme, namenjene pomanjkljivostim pri pobiranju davkov in izvajanju davčne zakonodaje, ter druge ukrepe, ki spreminjajo osnovne parametre. |
| --- | --- |

(i)

Kratkoročno sprejme ukrepe za povečanje prihodkov ter ciljno usmerjanje in omejevanje odhodkov. Kar zadeva ukrepe za povečanje prihodkov, Grčija postopno odpravi vračilo trošarin na dizelsko gorivo za kmete in poveča davek na tonažo. Grški organi sprejmejo ukrepe za pobiranje davka na nepremičnine v letu 2015 (ENFIA), in sicer tako, da se davčni izračuni izdajo oktobra 2015, zadnji obrok pa zapade v plačilo februarja 2016. Prav tako popravijo identificirane zadeve, povezane z nedavno uvedenimi ukrepi na strani prihodkov. Grški organi so se tudi zavezali, da bodo ciljno usmerjali in omejili odhodke z znižanjem stroškov zdravstvenega sistema in uvedbo izčrpnega pregleda sistema socialne pomoči. Sveženj vključuje dodatne ukrepe s proračunskim učinkom, kot so reforme javne uprave, reforme, namenjene pomanjkljivostim pri pobiranju davkov in izvajanju davčne zakonodaje, ter druge ukrepe, ki spreminjajo osnovne parametre.

| (ii) | Kot dokaz zavezanosti verodostojnim fiskalnim politikam oktobra 2015 sprejme rebalans proračuna za leto 2015, če je potrebno, predlog proračuna za leto 2016 in srednjeročno fiskalno strategijo za obdobje 2016–2019, ki jih podpira obsežen in verodostojen sveženj ukrepov in strukturnih fiskalnih reform s spremembo osnovnih parametrov. |
| --- | --- |

(ii)

Kot dokaz zavezanosti verodostojnim fiskalnim politikam oktobra 2015 sprejme rebalans proračuna za leto 2015, če je potrebno, predlog proračuna za leto 2016 in srednjeročno fiskalno strategijo za obdobje 2016–2019, ki jih podpira obsežen in verodostojen sveženj ukrepov in strukturnih fiskalnih reform s spremembo osnovnih parametrov.

| (iii) | Izvedene bodo reforme neposrednega in posrednega obdavčenja za izboljšanje učinkovitosti in zmožnosti pobiranja davkov ter ponudbe delovne sile. Vlada bo za prekinitev preteklih praks ter izboljšanje kulture plačevanja davkov in prispevkov za socialno varnost odločno ukrepala ter da ne bo uvedla novih obročnih shem ali drugih shem za odpis ali poravnavo niti podaljšala veljavnosti obstoječih shem. |
| --- | --- |

(iii)

Izvedene bodo reforme neposrednega in posrednega obdavčenja za izboljšanje učinkovitosti in zmožnosti pobiranja davkov ter ponudbe delovne sile. Vlada bo za prekinitev preteklih praks ter izboljšanje kulture plačevanja davkov in prispevkov za socialno varnost odločno ukrepala ter da ne bo uvedla novih obročnih shem ali drugih shem za odpis ali poravnavo niti podaljšala veljavnosti obstoječih shem.

| (iv) | Nadeljevalo se bo izvajanje reform, namenjenih izboljšanju proračunskega procesa in nadzora nad odhodki, poravnavi zaostalih plačil ter krepitvi proračunskega poročanja in upravljanju likvidnosti. Grška vlada se je zavezala, da bo postal fiskalni svet operativen. |
| --- | --- |

(iv)

Nadeljevalo se bo izvajanje reform, namenjenih izboljšanju proračunskega procesa in nadzora nad odhodki, poravnavi zaostalih plačil ter krepitvi proračunskega poročanja in upravljanju likvidnosti. Grška vlada se je zavezala, da bo postal fiskalni svet operativen.

| (v) | Sprejeto bodo dodatni ukrepi na področju javnih naročil za povečanje učinkovitosti in preglednosti grškega sistema javnega naročanja, preprečevanje kršitev in zagotavljanje večje odgovornosti in nadzora. Politike, ki so v pomoč pri izvajanju akcijskega načrta, bodo dogovorjene z Evropsko komisijo. |
| --- | --- |

(v)

Sprejeto bodo dodatni ukrepi na področju javnih naročil za povečanje učinkovitosti in preglednosti grškega sistema javnega naročanja, preprečevanje kršitev in zagotavljanje večje odgovornosti in nadzora. Politike, ki so v pomoč pri izvajanju akcijskega načrta, bodo dogovorjene z Evropsko komisijo.

| (vi) | Obstoječe reforme se bodo izvedle v celoti in nadaljevale se bodo dodatne reforme za okrepitev dolgoročne vzdržnosti, pri čemer so cilj prihranki v višini približno 0,25 % BDP v letu 2015 in približno 1 % BDP v letu 2016. Sveženj je med drugim namenjen ustvarjanju močnih negativnih spodbud za zgodnje upokojevanje s povečanjem odbitkov pri zgodnjem upokojevanju in s postopno odpravo uporabe predhodno veljavnih pravil glede pravic do upokojitve pred zakonsko določeno upokojitveno starostjo. |
| --- | --- |

(vi)

Obstoječe reforme se bodo izvedle v celoti in nadaljevale se bodo dodatne reforme za okrepitev dolgoročne vzdržnosti, pri čemer so cilj prihranki v višini približno 0,25 % BDP v letu 2015 in približno 1 % BDP v letu 2016. Sveženj je med drugim namenjen ustvarjanju močnih negativnih spodbud za zgodnje upokojevanje s povečanjem odbitkov pri zgodnjem upokojevanju in s postopno odpravo uporabe predhodno veljavnih pravil glede pravic do upokojitve pred zakonsko določeno upokojitveno starostjo.

| (vii) | Nadaljevalo se bo z reformo zdravstvenega sektorja, nadziranje javnih odhodkov, nadzor nad cenami zdravil, izboljševanje upravljanja bolnišnic, povečevanje centraliziranega javnega naročanja za bolnišnice, upravljanje povpraševanja po zdravilih in zdravstveni oskrbi s protokoli za elektronske zdravniške recepte na podlagi dokazov, uporabo zasebnih ponudnikov stroškovno učinkovitih zdravstvenih storitev, posodobitev informacijskih sistemov in razvoj novega elektronskega sistema za napotitev pacientov za primarno in sekundarno oskrbo, ki bo omogočal določanje poteka zdravljenja za paciente. |
| --- | --- |

(vii)

Nadaljevalo se bo z reformo zdravstvenega sektorja, nadziranje javnih odhodkov, nadzor nad cenami zdravil, izboljševanje upravljanja bolnišnic, povečevanje centraliziranega javnega naročanja za bolnišnice, upravljanje povpraševanja po zdravilih in zdravstveni oskrbi s protokoli za elektronske zdravniške recepte na podlagi dokazov, uporabo zasebnih ponudnikov stroškovno učinkovitih zdravstvenih storitev, posodobitev informacijskih sistemov in razvoj novega elektronskega sistema za napotitev pacientov za primarno in sekundarno oskrbo, ki bo omogočal določanje poteka zdravljenja za paciente.

| (viii) | Do marca 2016 bo sprejt dodaten niz podpornih shem z zajamčeno zaposlitvijo z individualno prilagojenimi ukrepi na trgu dela za udeležence ob uporabi lokalnih partnerstev, pri čemer bo vključila zasebni sektor in podjetja socialne ekonomije ter zagotovila učinkovito in uspešno uporabo razpoložljivih virov.
  Za pravičnejšo družbo bo morala Grčija izboljšati zasnovo svojega sistema socialne varnosti, tako da bo imela resnično mrežo socialne varnosti, ki bo omejene vire namenjala tistim, ki jih najbolj potrebujejo. Organi načrtujejo izkoristiti razpoložljivo tehnično pomoč mednarodnih organizacij za pregled sistema socialne varnosti in izvajanje sistema zajamčenega minimalnega dohodka. |
| --- | --- |

(viii)

Do marca 2016 bo sprejt dodaten niz podpornih shem z zajamčeno zaposlitvijo z individualno prilagojenimi ukrepi na trgu dela za udeležence ob uporabi lokalnih partnerstev, pri čemer bo vključila zasebni sektor in podjetja socialne ekonomije ter zagotovila učinkovito in uspešno uporabo razpoložljivih virov.

Za pravičnejšo družbo bo morala Grčija izboljšati zasnovo svojega sistema socialne varnosti, tako da bo imela resnično mrežo socialne varnosti, ki bo omejene vire namenjala tistim, ki jih najbolj potrebujejo. Organi načrtujejo izkoristiti razpoložljivo tehnično pomoč mednarodnih organizacij za pregled sistema socialne varnosti in izvajanje sistema zajamčenega minimalnega dohodka.

4.   Za zaščito finančne stabilnosti Grčija takoj sprejme ukrepe za reševanje slabih posojil ter obnovitev likvidnosti in kapitala v bančnem sistemu. Proces dokapitalizacije bank bi bilo treba dokončati do konca leta 2015 ter hkrati izvesti ukrepe za okrepitev upravljanja grškega sklada za finančno stabilnost (HFSF) in bank. Dodatni ukrepi zajemajo reševanje slabih posojil in upravljanje HFSF in bank.

5.   Grčija za spodbujanje rasti, konkurenčnosti in naložb zasnuje in izvede številne reforme trga dela in proizvodnih trgov (vključno z energetskim), ki so poleg zagotavljanja popolne skladnosti z zahtevami EU namenjene tudi doseganju najboljših evropskih praks. Bolj odprti trgi so bistvenega pomena za ustvarjanje gospodarskih priložnosti in povečanje socialne pravičnosti z omejevanjem iskanja rent in monopolističnega ravnanja, kar je povzročilo višje cene in nižji življenjski standard. Organi bodo v skladu s svojo strategijo za rast povečali svoja prizadevanja za uresničitev ključnih pobud in predlogov reform ter okrepitev agende z dodatnimi ambicioznimi reformami, ki bodo podpirale vrnitev države k trajnostni rasti, privabljanje naložb in ustvarjanje delovnih mest.

6.   Grški energetski trgi potrebujejo obsežne reforme, da bodo usklajeni z zakonodajo in politikami Unije, sodobnejši in konkurenčnejši, da bo na njih manj monopolističnih rent in neučinkovitosti, da se bodo spodbujale inovacije, da bodo bolj naklonjeni večji uporabi energije iz obnovljivih virov in plina ter da se zagotovi prenos koristi vseh teh sprememb na potrošnike. Organi sprejmejo reformo trga plina in poseben načrt zanj, ki bo med drugim privedel do polne pravice do zamenjave dobavitelja za vse odjemalce do leta 2018, ter obvestijo Komisijo o reformiranem sistemu plačevanja zmogljivosti (vključno z začasnim in stalnim mehanizmom) in novi organizaciji trgov z električnimi proizvodi. V vsakem primeru do leta 2020 nobeno podjetje ne more proizvesti ali uvoziti, neposredno ali posredno, več kot 50 % skupne električne energije, proizvedene v Grčiji ali uvožene vanjo.

7.   Uvedejo se ambiciozen program privatizacije in politike, ki podpirajo naložbe. Vlada se zavezuje, da bo olajšala proces privatizacije in dokončala vse potrebne vladne ukrepe, da omogoči uspešno izvajanje razpisov. V zvezi s tem vlada dokonča vse potrebne ukrepe, kakor so dogovorjeni vsako četrtletje med grškim skladom za razvoj premoženja (v nadaljnjem besedilu: HRADF), institucijami in vlado. Seznam ukrepov, ki jih mora sprejeti vlada, je potrdil svet direktorjev HRADF. V skladu z izjavo, sprejeto na vrhu držav euroobmočja 12. julija 2015, se ustanovi nov neodvisen sklad (v nadaljnjem besedilu: sklad), ki bo imel v posesti vredna grška sredstva. Skupni cilj sklada so upravljanje vrednih grških sredstev ter zaščita, ustvarjanje in nazadnje doseganje njihove najvišje vrednosti, ki se unovči s privatizacijo ali na druge načine.

8.   Sodobna državna in javna uprava je ključna prednostna naloga programa. Posebna pozornost se nameni povečanju učinkovitosti javnega sektorja pri zagotavljanju osnovnega javnega blaga in storitev. Sprejmejo se ukrepi za večjo učinkovitost pravosodnega sistema in okrepitev boja proti korupciji. Z reformami se okrepi institucionalna in operativna neodvisnost ključnih ustanov, kot sta davčna uprava in statistični urad (ELSTAT).

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.

V Bruslju, 15. februarja 2016

Za Svet

Predsednik

M.H.P. VAN DAM

---

(1)  Ta akt je bil prvotno sprejet samo v angleščini in je bil objavljen v UL L 219, 20.8.2015, str. 12.

1

(2)  
  UL L 140, 27.5.2013, str. 1.

2

(3)  Glej stran 22 tega Uradnega lista.

3

---