# Euroopa Liidu L 142/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 142 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik31. mai 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 142

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik31. mai 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (Euratom) 2016/852, 12. mai 2016, millega kiidetakse heaks partnerlus- ja koostöölepingu (millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Türkmenistani vahel) protokolli, millega võetakse arvesse Bulgaaria Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Rumeenia, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel | 1 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/853, 12. mai 2016, partnerlus- ja koostöölepingu (millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Türkmenistani vahel) protokolli, millega võetakse arvesse Bulgaaria Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Rumeenia, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allkirjastamise kohta | 3 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/854, 30. mai 2016, millega lubatakse esitada teatavaid tervisealaseid väiteid toidu kohta, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele viitavad väited, ning muudetakse määrust (EL) nr 432/2012 (
  1
  ) | 5 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/855, 30. mai 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 10 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Nõukogu direktiiv (EL) 2016/856, 25. mai 2016, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses minimaalse hariliku käibemaksumaksumäära kohaldamisaja järgimise kohustuse kestusega | 12 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/857, 27. mai 2016, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa Lätit käsitlevate kannete osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 3128 all)

   (
  1
  ) | 14 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | ELi-EFTA ühistransiidi ühiskomitee otsus nr 1/2016, 28. aprill 2016, millega muudetakse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni [2016/858] | 25 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (Euratom) 2016/852, 12. mai 2016, millega kiidetakse heaks partnerlus- ja koostöölepingu (millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Türkmenistani vahel) protokolli, millega võetakse arvesse Bulgaaria Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Rumeenia, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel

1

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/853, 12. mai 2016, partnerlus- ja koostöölepingu (millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Türkmenistani vahel) protokolli, millega võetakse arvesse Bulgaaria Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Rumeenia, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allkirjastamise kohta

3

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/854, 30. mai 2016, millega lubatakse esitada teatavaid tervisealaseid väiteid toidu kohta, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele viitavad väited, ning muudetakse määrust (EL) nr 432/2012 (
  1
  )

1

5

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/855, 30. mai 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

10

DIREKTIIVID

*

Nõukogu direktiiv (EL) 2016/856, 25. mai 2016, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses minimaalse hariliku käibemaksumaksumäära kohaldamisaja järgimise kohustuse kestusega

12

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/857, 27. mai 2016, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa Lätit käsitlevate kannete osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 3128 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 3128 all)

1

14

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

ELi-EFTA ühistransiidi ühiskomitee otsus nr 1/2016, 28. aprill 2016, millega muudetakse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni [2016/858]

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 31.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 142/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 142/1

---

NÕUKOGU OTSUS (Euratom) 2016/852,

12. mai 2016,

millega kiidetakse heaks partnerlus- ja koostöölepingu (millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Türkmenistani vahel) protokolli, millega võetakse arvesse Bulgaaria Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Rumeenia, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2003., 2005. ja 2011. aasta ühinemisaktide artikli 6 lõike 2 kohaselt tuleb ühinemine liikmesriikide ja liidu poolt kolmandate riikidega või rahvusvaheliste organisatsioonidega allkirjastatud või sõlmitud lepinguga leppida kokku nimetatud lepingule lisatud protokollis. Selle artikli kohaselt kohaldatakse sellise ühinemise suhtes lihtsustatud menetlust, mille alusel protokoll sõlmitakse liikmesriikide nimel ühehäälselt tegutseva nõukogu ja asjaomase kolmanda riigi vahel. |
| --- | --- |

(1)

2003., 2005. ja 2011. aasta ühinemisaktide artikli 6 lõike 2 kohaselt tuleb ühinemine liikmesriikide ja liidu poolt kolmandate riikidega või rahvusvaheliste organisatsioonidega allkirjastatud või sõlmitud lepinguga leppida kokku nimetatud lepingule lisatud protokollis. Selle artikli kohaselt kohaldatakse sellise ühinemise suhtes lihtsustatud menetlust, mille alusel protokoll sõlmitakse liikmesriikide nimel ühehäälselt tegutseva nõukogu ja asjaomase kolmanda riigi vahel.

| (2) | 8. detsembril 2003 volitas nõukogu komisjoni alustama Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide nimel Türkmenistaniga läbirääkimisi partnerlus- ja koostöölepingu (millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Türkmenistani vahel) (edaspidi „leping“) protokolli, millega võetakse arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist liiduga, sõlmimise üle. |
| --- | --- |

(2)

8. detsembril 2003 volitas nõukogu komisjoni alustama Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide nimel Türkmenistaniga läbirääkimisi partnerlus- ja koostöölepingu (millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Türkmenistani vahel) (edaspidi „leping“) protokolli, millega võetakse arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist liiduga, sõlmimise üle.

| (3) | 23. oktoobril 2006 volitas nõukogu komisjoni alustama ühenduste ja nende liikmesriikide nimel Türkmenistaniga läbirääkimisi lepingu protokolli, millega võetakse arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist liiduga, sõlmimise üle. |
| --- | --- |

(3)

23. oktoobril 2006 volitas nõukogu komisjoni alustama ühenduste ja nende liikmesriikide nimel Türkmenistaniga läbirääkimisi lepingu protokolli, millega võetakse arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist liiduga, sõlmimise üle.

| (4) | 14. septembril 2012 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi liidu või liidu ja selle liikmesriikide poolt ühe või mitme kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga allkirjastatud või sõlmitud lepingu kohandamise üle seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega liiduga. |
| --- | --- |

(4)

14. septembril 2012 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi liidu või liidu ja selle liikmesriikide poolt ühe või mitme kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga allkirjastatud või sõlmitud lepingu kohandamise üle seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega liiduga.

| (5) | Läbirääkimised Türkmenistaniga viidi edukalt lõpule ning lepingu protokoll, millega võetakse arvesse Bulgaaria Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Rumeenia, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist liiduga („protokoll“), parafeeriti. |
| --- | --- |

(5)

Läbirääkimised Türkmenistaniga viidi edukalt lõpule ning lepingu protokoll, millega võetakse arvesse Bulgaaria Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Rumeenia, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist liiduga („protokoll“), parafeeriti.

| (6) | Protokoll kirjutatakse alla ja sõlmitakse eraldi menetluse korras seoses liidu ja selle liikmesriikide pädevusse kuuluvate küsimustega. |
| --- | --- |

(6)

Protokoll kirjutatakse alla ja sõlmitakse eraldi menetluse korras seoses liidu ja selle liikmesriikide pädevusse kuuluvate küsimustega.

| (7) | Protokolli sõlmimine komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse pädevusse kuuluvates küsimustes tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(7)

Protokolli sõlmimine komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse pädevusse kuuluvates küsimustes tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse heaks partnerlus- ja koostöölepingu (millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Türkmenistani vahel) protokolli, millega võetakse arvesse Bulgaaria Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Rumeenia, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, sõlmimine Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel (1).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 12. mai 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  Protokolli tekst on lisatud otsusele partnerlus- ja koostöölepingu (millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Türkmenistani vahel) protokolli, millega võetakse arvesse Bulgaaria Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Rumeenia, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta.

1

---

| 31.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 142/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 142/3

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/853,

12. mai 2016,

partnerlus- ja koostöölepingu (millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Türkmenistani vahel) protokolli, millega võetakse arvesse Bulgaaria Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Rumeenia, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel allkirjastamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91, artikli 100 lõiget 2, artiklit 207 ja 209 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovakkia Vabariigi 2003. aasta ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia 2005. aasta ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse Horvaatia Vabariigi 2011. aasta ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2003., 2005. ja 2011. aasta ühinemisaktide artikli 6 lõike 2 kohaselt tuleb ühinemine liikmesriikide ja liidu poolt kolmandate riikidega või rahvusvaheliste organisatsioonidega allkirjastatud või sõlmitud lepinguga leppida kokku nimetatud lepingule lisatud protokollis. Selle artikli kohaselt kohaldatakse sellise ühinemise suhtes lihtsustatud menetlust, mille alusel protokoll sõlmitakse liikmesriikide nimel ühehäälselt tegutseva nõukogu ja asjaomase kolmanda riigi vahel. |
| --- | --- |

(1)

2003., 2005. ja 2011. aasta ühinemisaktide artikli 6 lõike 2 kohaselt tuleb ühinemine liikmesriikide ja liidu poolt kolmandate riikidega või rahvusvaheliste organisatsioonidega allkirjastatud või sõlmitud lepinguga leppida kokku nimetatud lepingule lisatud protokollis. Selle artikli kohaselt kohaldatakse sellise ühinemise suhtes lihtsustatud menetlust, mille alusel protokoll sõlmitakse liikmesriikide nimel ühehäälselt tegutseva nõukogu ja asjaomase kolmanda riigi vahel.

| (2) | 8. detsembril 2003 volitas nõukogu komisjoni alustama ühenduste ja nende liikmesriikide nimel Türkmenistaniga läbirääkimisi partnerlus- ja koostöölepingu (millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Türkmenistani vahel) (edaspidi „leping“) protokolli, millega võetakse arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist liiduga, sõlmimise üle. |
| --- | --- |

(2)

8. detsembril 2003 volitas nõukogu komisjoni alustama ühenduste ja nende liikmesriikide nimel Türkmenistaniga läbirääkimisi partnerlus- ja koostöölepingu (millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Türkmenistani vahel) (edaspidi „leping“) protokolli, millega võetakse arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist liiduga, sõlmimise üle.

| (3) | 23. oktoobril 2006 volitas nõukogu komisjoni alustama ühenduste ja nende liikmesriikide nimel Türkmenistaniga läbirääkimisi protokolli, millega võetakse arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist liiduga, sõlmimise üle. |
| --- | --- |

(3)

23. oktoobril 2006 volitas nõukogu komisjoni alustama ühenduste ja nende liikmesriikide nimel Türkmenistaniga läbirääkimisi protokolli, millega võetakse arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist liiduga, sõlmimise üle.

| (4) | 14. septembril 2012 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi liidu või liidu ja selle liikmesriikide poolt ühe või mitme kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga allkirjastatud või sõlmitud lepingu kohandmise üle seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega liiduga. |
| --- | --- |

(4)

14. septembril 2012 volitas nõukogu komisjoni alustama läbirääkimisi liidu või liidu ja selle liikmesriikide poolt ühe või mitme kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga allkirjastatud või sõlmitud lepingu kohandmise üle seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega liiduga.

| (5) | Läbirääkimised Türkmenistaniga viidi edukalt lõpule ning lepingu protokoll, millega võetakse arvesse Bulgaaria Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Rumeenia, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist liiduga („protokoll“), parafeeriti. |
| --- | --- |

(5)

Läbirääkimised Türkmenistaniga viidi edukalt lõpule ning lepingu protokoll, millega võetakse arvesse Bulgaaria Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Rumeenia, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist liiduga („protokoll“), parafeeriti.

| (6) | Protokollile tuleks liidu ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutada, |
| --- | --- |

(6)

Protokollile tuleks liidu ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga antakse luba kirjutada liidu ja selle liikmesriikide nimel alla partnerlus- ja koostöölepingu (millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Türkmenistani vahel) protokollile, millega võetakse arvesse Bulgaaria Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Horvaatia Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Rumeenia, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, eeldusel et kõnealune protokoll sõlmitakse (1).

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud protokollile liidu ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 12. mai 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  Protokolli tekst avaldatakse koos selle sõlmimise otsusega.

1

---

MÄÄRUSED

| 31.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 142/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 142/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/854,

30. mai 2016,

millega lubatakse esitada teatavaid tervisealaseid väiteid toidu kohta, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele viitavad väited, ning muudetakse määrust (EL) nr 432/2012

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1924/2006 on keelatud esitada toidu kohta tervisealaseid väiteid, kui komisjon ei ole kõnealuse määruse kohaselt selleks luba andnud ja kui need väited ei ole esitatud lubatud väidete nimekirjas. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1924/2006 on keelatud esitada toidu kohta tervisealaseid väiteid, kui komisjon ei ole kõnealuse määruse kohaselt selleks luba andnud ja kui need väited ei ole esitatud lubatud väidete nimekirjas.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 3 kohaselt võeti vastu komisjoni määrus (EL) nr 432/2012, (2) millega kehtestatakse nimekiri tervisealastest väidetest, mida on lubatud esitada toidu kohta, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele viitavad väited. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 3 kohaselt võeti vastu komisjoni määrus (EL) nr 432/2012, (2) millega kehtestatakse nimekiri tervisealastest väidetest, mida on lubatud esitada toidu kohta, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele viitavad väited.

| (3) | Samuti on määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud, et toidukäitlejad võivad esitada tervisealaste väidete loataotlusi liikmesriigi pädevale asutusele. Liikmesriigi pädev asutus peab edastama nõuetekohased taotlused teaduslikuks hindamiseks Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) (edaspidi „amet“) ning samuti komisjonile ja liikmesriikidele teadmiseks. |
| --- | --- |

(3)

Samuti on määruses (EÜ) nr 1924/2006 sätestatud, et toidukäitlejad võivad esitada tervisealaste väidete loataotlusi liikmesriigi pädevale asutusele. Liikmesriigi pädev asutus peab edastama nõuetekohased taotlused teaduslikuks hindamiseks Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) (edaspidi „amet“) ning samuti komisjonile ja liikmesriikidele teadmiseks.

| (4) | Komisjon peab tervisealaste väidete lubamise kohta otsuse tegemisel võtma arvesse ameti arvamust. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon peab tervisealaste väidete lubamise kohta otsuse tegemisel võtma arvesse ameti arvamust.

| (5) | Innovatsiooni edendamiseks antakse uutel teaduslikel andmetel põhinevate ja/või konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust hõlmavate tervisealaste väidete puhul luba kiirendatud korras. |
| --- | --- |

(5)

Innovatsiooni edendamiseks antakse uutel teaduslikel andmetel põhinevate ja/või konfidentsiaalsete andmete kaitse taotlust hõlmavate tervisealaste väidete puhul luba kiirendatud korras.

| (6) | Pärast seda, kui Roquette Frères oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi amet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses tootega Nutriose®, millega tuleks asendada kääritatavad süsivesikud toidus ja jookides, et saavutada asjaomase väite kohane mõju, st hammaste mineraalisisalduse säilitamine demineraliseerumise vähendamise kaudu (küsimus nr EFSA-Q-2013-00040) (3). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Suhkrute sage tarbimine soodustab hammaste demineraliseerumist. Suhkru asemel toodet Nutriose® sisaldava toidu/joogi tarbimine võib aidata demineraliseerumise vähendamise kaudu säilitada hammaste mineraalisisaldust.“ |
| --- | --- |

(6)

Pärast seda, kui Roquette Frères oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi amet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses tootega Nutriose®, millega tuleks asendada kääritatavad süsivesikud toidus ja jookides, et saavutada asjaomase väite kohane mõju, st hammaste mineraalisisalduse säilitamine demineraliseerumise vähendamise kaudu (küsimus nr EFSA-Q-2013-00040) (3). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Suhkrute sage tarbimine soodustab hammaste demineraliseerumist. Suhkru asemel toodet Nutriose® sisaldava toidu/joogi tarbimine võib aidata demineraliseerumise vähendamise kaudu säilitada hammaste mineraalisisaldust.“

| (7) | Amet esitas 26. juulil 2013 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles jõuti järeldusele, et kõige asjakohasem omadus kõnealuse väidetava mõju puhul (st tarbimise ajal ja kuni 30 minuti vältel pärast tarbimist hambakatu pH säilitamine tasemel vähemalt 5,7) ei ole väites käsitletavale toidule (4) ainuomane, vaid iseloomustab muidki mittekääritatavaid süsivesikuid (nt polüoolid, D-tagatoos, isomaltuloos ja polüdekstroos). Amet lisas, et suhkruasendajaid ksülitooli, sorbitooli, mannitooli, maltitooli, laktitooli, isomalti, erütritooli, D-tagatoosi, isomaltuloosi, sukraloosi ja polüdekstroosi käsitlevat väidet hammaste mineraalisisalduse säilitamise kohta demineraliseerumise vähendamise kaudu on juba hinnatud ning tulemus oli positiivne (5). Amet jõudis järeldusele, et põhjuslik seos vähemalt neli korda päevas kasutatava kääritatavaid süsivesikuid sisaldava toidu või joogi tarbimise ja hammaste kiirema demineraliseerumise vahel on tõendatud ning et kääritatavate süsivesikute asemel mittekääritatavaid süsivesikuid sisaldava toidu või joogi tarbimisega võidakse säilitada hammaste mineraalisisaldust demineraliseerumise vähendamise kaudu tingimusel, et selline toit või jook ei põhjusta hammaste erosiooni. Sellest lähtuvalt tuleks seda järeldust kajastav tervisealane väide lugeda määruse (EÜ) nr 1924/2006 nõuetele vastavaks ning see tuleks lisada liidu lubatud väidete nimekirja, mis on kehtestatud määrusega (EL) nr 432/2012. |
| --- | --- |

(7)

Amet esitas 26. juulil 2013 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles jõuti järeldusele, et kõige asjakohasem omadus kõnealuse väidetava mõju puhul (st tarbimise ajal ja kuni 30 minuti vältel pärast tarbimist hambakatu pH säilitamine tasemel vähemalt 5,7) ei ole väites käsitletavale toidule (4) ainuomane, vaid iseloomustab muidki mittekääritatavaid süsivesikuid (nt polüoolid, D-tagatoos, isomaltuloos ja polüdekstroos). Amet lisas, et suhkruasendajaid ksülitooli, sorbitooli, mannitooli, maltitooli, laktitooli, isomalti, erütritooli, D-tagatoosi, isomaltuloosi, sukraloosi ja polüdekstroosi käsitlevat väidet hammaste mineraalisisalduse säilitamise kohta demineraliseerumise vähendamise kaudu on juba hinnatud ning tulemus oli positiivne (5). Amet jõudis järeldusele, et põhjuslik seos vähemalt neli korda päevas kasutatava kääritatavaid süsivesikuid sisaldava toidu või joogi tarbimise ja hammaste kiirema demineraliseerumise vahel on tõendatud ning et kääritatavate süsivesikute asemel mittekääritatavaid süsivesikuid sisaldava toidu või joogi tarbimisega võidakse säilitada hammaste mineraalisisaldust demineraliseerumise vähendamise kaudu tingimusel, et selline toit või jook ei põhjusta hammaste erosiooni. Sellest lähtuvalt tuleks seda järeldust kajastav tervisealane väide lugeda määruse (EÜ) nr 1924/2006 nõuetele vastavaks ning see tuleks lisada liidu lubatud väidete nimekirja, mis on kehtestatud määrusega (EL) nr 432/2012.

| (8) | Pärast seda, kui Beneo-Orafti S.A., Sensus B.V. ja Cosucra-Groupe Warcoing S.A. olid esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi amet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses inuliinis sisalduvate fruktooligosahhariidide ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemisega (küsimus nr EFSA-Q-2013-00615) (6). Taotlejate esitatud väide oli sõnastatud muu hulgas järgmiselt: „Sellise toidu/joogi tarbimine, mis suhkrute asemel sisaldab sigurist pärit oligofruktoosi, põhjustab väiksemat vere glükoositaseme tõusu.“ |
| --- | --- |

(8)

Pärast seda, kui Beneo-Orafti S.A., Sensus B.V. ja Cosucra-Groupe Warcoing S.A. olid esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi amet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses inuliinis sisalduvate fruktooligosahhariidide ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemisega (küsimus nr EFSA-Q-2013-00615) (6). Taotlejate esitatud väide oli sõnastatud muu hulgas järgmiselt: „Sellise toidu/joogi tarbimine, mis suhkrute asemel sisaldab sigurist pärit oligofruktoosi, põhjustab väiksemat vere glükoositaseme tõusu.“

| (9) | Amet esitas 10. jaanuaril 2014 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles märgiti, et kõige asjakohasem omadus kõnealuse väidetava mõju puhul (st söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähendamine suhkrute asendamisega toidus või joogis) ei ole fruktooligosahhariididele ainuomane, vaid iseloomustab muidki seedumatuid süsivesikuid (nt muud polüsahhariidid kui tärklis, samuti vähelõhustuvad oligosahhariidid ja vähelõhustuv tärklis), sest nii nagu fruktooligosahhariidid ei hüdrolüüsu ega absorbeeru ka need peensooles ega soodusta seega söömisjärgse glükeemia teket. Samuti märkis amet, et on juba hinnanud ühte suhkruasendajaid ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemist käsitlevat väidet ning tulemus oli positiivne (7). Amet jõudis esitatud andmete alusel järeldusele, et on tuvastatud põhjuslik seos suhkrute asemel seedumatuid süsivesikuid sisaldava toidu või joogi tarbimise ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemise vahel, võrrelduna suhkruid sisaldava toidu või joogi tarbimisega. Sellest lähtuvalt tuleks seda järeldust kajastav tervisealane väide lugeda määruse (EÜ) nr 1924/2006 nõuetele vastavaks ning see tuleks lisada liidu lubatud väidete nimekirja, mis on kehtestatud määrusega (EL) nr 432/2012. |
| --- | --- |

(9)

Amet esitas 10. jaanuaril 2014 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles märgiti, et kõige asjakohasem omadus kõnealuse väidetava mõju puhul (st söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähendamine suhkrute asendamisega toidus või joogis) ei ole fruktooligosahhariididele ainuomane, vaid iseloomustab muidki seedumatuid süsivesikuid (nt muud polüsahhariidid kui tärklis, samuti vähelõhustuvad oligosahhariidid ja vähelõhustuv tärklis), sest nii nagu fruktooligosahhariidid ei hüdrolüüsu ega absorbeeru ka need peensooles ega soodusta seega söömisjärgse glükeemia teket. Samuti märkis amet, et on juba hinnanud ühte suhkruasendajaid ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemist käsitlevat väidet ning tulemus oli positiivne (7). Amet jõudis esitatud andmete alusel järeldusele, et on tuvastatud põhjuslik seos suhkrute asemel seedumatuid süsivesikuid sisaldava toidu või joogi tarbimise ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemise vahel, võrrelduna suhkruid sisaldava toidu või joogi tarbimisega. Sellest lähtuvalt tuleks seda järeldust kajastav tervisealane väide lugeda määruse (EÜ) nr 1924/2006 nõuetele vastavaks ning see tuleks lisada liidu lubatud väidete nimekirja, mis on kehtestatud määrusega (EL) nr 432/2012.

| (10) | Pärast seda, kui Olygose oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi amet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses tootega AlphaGOS® ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemisega (küsimus nr EFSA-Q-2014-00044) (8). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Suhkru asemel toodet AlphaGOS® sisaldava toidu või joogi tarbimine põhjustab väiksemat tarbimisjärgset vere glükoositaseme tõusu kui suhkrut sisaldava toidu või joogi tarbimine.“ |
| --- | --- |

(10)

Pärast seda, kui Olygose oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi amet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses tootega AlphaGOS® ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemisega (küsimus nr EFSA-Q-2014-00044) (8). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Suhkru asemel toodet AlphaGOS® sisaldava toidu või joogi tarbimine põhjustab väiksemat tarbimisjärgset vere glükoositaseme tõusu kui suhkrut sisaldava toidu või joogi tarbimine.“

| (11) | Amet esitas 8. oktoobril 2014 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles märgiti, et kõige asjakohasem omadus kõnealuse väidetava mõju puhul (st söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähendamine suhkrute asendamisega toidus või joogis) ei ole α-galaktooligosahhariididele ainuomane, vaid iseloomustab muidki seedumatuid süsivesikuid (nt muud polüsahhariidid kui tärklis, samuti vähelõhustuv tärklis), sest nii nagu α-galaktooligosahhariidid ei hüdrolüüsu ega absorbeeru ka need peensooles ega soodusta seega söömisjärgse glükeemia teket. Samuti märkis amet kõnealuses arvamuses, et on juba hinnanud ühte seedumatuid süsivesikuid ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemist käsitlevat väidet ning tulemus oli positiivne (9). Amet jõudis järeldusele, et on tuvastatud põhjuslik seos seedumatuid süsivesikuid sisaldava toidu või joogi tarbimise ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemise vahel, võrrelduna suhkruid sisaldava toidu või joogi tarbimisega. Sellest lähtuvalt tuleks seda järeldust kajastav tervisealane väide lugeda määruse (EÜ) nr 1924/2006 nõuetele vastavaks ning see tuleks lisada liidu lubatud väidete nimekirja, mis on kehtestatud määrusega (EL) nr 432/2012. |
| --- | --- |

(11)

Amet esitas 8. oktoobril 2014 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles märgiti, et kõige asjakohasem omadus kõnealuse väidetava mõju puhul (st söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähendamine suhkrute asendamisega toidus või joogis) ei ole α-galaktooligosahhariididele ainuomane, vaid iseloomustab muidki seedumatuid süsivesikuid (nt muud polüsahhariidid kui tärklis, samuti vähelõhustuv tärklis), sest nii nagu α-galaktooligosahhariidid ei hüdrolüüsu ega absorbeeru ka need peensooles ega soodusta seega söömisjärgse glükeemia teket. Samuti märkis amet kõnealuses arvamuses, et on juba hinnanud ühte seedumatuid süsivesikuid ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemist käsitlevat väidet ning tulemus oli positiivne (9). Amet jõudis järeldusele, et on tuvastatud põhjuslik seos seedumatuid süsivesikuid sisaldava toidu või joogi tarbimise ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemise vahel, võrrelduna suhkruid sisaldava toidu või joogi tarbimisega. Sellest lähtuvalt tuleks seda järeldust kajastav tervisealane väide lugeda määruse (EÜ) nr 1924/2006 nõuetele vastavaks ning see tuleks lisada liidu lubatud väidete nimekirja, mis on kehtestatud määrusega (EL) nr 432/2012.

| (12) | Pärast seda, kui Roquette Italia S.P.A. oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi amet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses tootega Nutriose®06 ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemisega (küsimus nr EFSA-Q-2014-00073) (10). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Suure glükeemilise indeksiga süsivesikute asemel toodet Nutriose®06 sisaldava toidu/joogi tarbimine põhjustab väiksemat tarbimisjärgset vere glükoositaseme tõusu kui suure glükeemilise indeksiga süsivesikuid sisaldava toidu/joogi tarbimine.“ |
| --- | --- |

(12)

Pärast seda, kui Roquette Italia S.P.A. oli esitanud määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 5 kohase taotluse, pidi amet esitama arvamuse tervisealase väite kohta seoses tootega Nutriose®06 ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemisega (küsimus nr EFSA-Q-2014-00073) (10). Taotleja esitatud väide oli sõnastatud järgmiselt: „Suure glükeemilise indeksiga süsivesikute asemel toodet Nutriose®06 sisaldava toidu/joogi tarbimine põhjustab väiksemat tarbimisjärgset vere glükoositaseme tõusu kui suure glükeemilise indeksiga süsivesikuid sisaldava toidu/joogi tarbimine.“

| (13) | Amet esitas 8. oktoobril 2014 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles märgiti, et kõige asjakohasem omadus kõnealuse väidetava mõju puhul (st söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähendamine suure glükeemilise indeksiga süsivesikute asendamisega toidus või joogis) on väites käsitletavas toidus (11) sisalduva vähelõhustuva dekstriini seedumatus. Samuti leidis amet, et see omadus, mis on kõnealuse väidetava mõju puhul asjakohane, ei ole vähelõhustuvale dekstriinile ainuomane, vaid iseloomustab muidki seedumatuid süsivesikuid (nt muud polüsahhariidid kui tärklis, samuti vähelõhustuvad oligosahhariidid), sest nii nagu vähelõhustuv dekstriin ei hüdrolüüsu ega absorbeeru ka need peensooles ega soodusta seega söömisjärgse glükeemia teket. Amet märkis kõnealuses arvamuses, et on juba hinnanud ühte seedumatuid süsivesikuid ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemist käsitlevat väidet ning tulemus oli positiivne (12). Amet jõudis järeldusele, et on tuvastatud põhjuslik seos seedumatuid süsivesikuid sisaldava toidu või joogi tarbimise ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemise vahel, võrrelduna suure glükeemilise indeksiga süsivesikuid sisaldava toidu või joogi tarbimisega. Sellest lähtuvalt tuleks seda järeldust kajastav tervisealane väide lugeda määruse (EÜ) nr 1924/2006 nõuetele vastavaks ning see tuleks lisada liidu lubatud väidete nimekirja, mis on kehtestatud määrusega (EL) nr 432/2012. |
| --- | --- |

(13)

Amet esitas 8. oktoobril 2014 komisjonile ja liikmesriikidele teadusliku arvamuse, milles märgiti, et kõige asjakohasem omadus kõnealuse väidetava mõju puhul (st söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähendamine suure glükeemilise indeksiga süsivesikute asendamisega toidus või joogis) on väites käsitletavas toidus (11) sisalduva vähelõhustuva dekstriini seedumatus. Samuti leidis amet, et see omadus, mis on kõnealuse väidetava mõju puhul asjakohane, ei ole vähelõhustuvale dekstriinile ainuomane, vaid iseloomustab muidki seedumatuid süsivesikuid (nt muud polüsahhariidid kui tärklis, samuti vähelõhustuvad oligosahhariidid), sest nii nagu vähelõhustuv dekstriin ei hüdrolüüsu ega absorbeeru ka need peensooles ega soodusta seega söömisjärgse glükeemia teket. Amet märkis kõnealuses arvamuses, et on juba hinnanud ühte seedumatuid süsivesikuid ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemist käsitlevat väidet ning tulemus oli positiivne (12). Amet jõudis järeldusele, et on tuvastatud põhjuslik seos seedumatuid süsivesikuid sisaldava toidu või joogi tarbimise ja söömisjärgse glükeemilise reaktsiooni vähenemise vahel, võrrelduna suure glükeemilise indeksiga süsivesikuid sisaldava toidu või joogi tarbimisega. Sellest lähtuvalt tuleks seda järeldust kajastav tervisealane väide lugeda määruse (EÜ) nr 1924/2006 nõuetele vastavaks ning see tuleks lisada liidu lubatud väidete nimekirja, mis on kehtestatud määrusega (EL) nr 432/2012.

| (14) | Määruse (EÜ) nr 1924/2006 üks eesmärk on tagada, et tervisealased väited oleksid tõesed, selged, usaldusväärsed ja tarbijale kasulikud ning et seda võetaks väidete sõnastuse ja esituse puhul arvesse. Seepärast peaksid taotleja esitatud väidete suhtes, mille sõnastusel on tarbija jaoks sama tähendus kui lubatud tervisealasel väitel, sest need väljendavad sama seost toidugrupi, toidu või ühe selle koostisosa ja tervise vahel, kehtima samad kasutustingimused kui käesoleva määruse lisas loetletud väidete suhtes. |
| --- | --- |

(14)

Määruse (EÜ) nr 1924/2006 üks eesmärk on tagada, et tervisealased väited oleksid tõesed, selged, usaldusväärsed ja tarbijale kasulikud ning et seda võetaks väidete sõnastuse ja esituse puhul arvesse. Seepärast peaksid taotleja esitatud väidete suhtes, mille sõnastusel on tarbija jaoks sama tähendus kui lubatud tervisealasel väitel, sest need väljendavad sama seost toidugrupi, toidu või ühe selle koostisosa ja tervise vahel, kehtima samad kasutustingimused kui käesoleva määruse lisas loetletud väidete suhtes.

| (15) | Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 20 kohaselt tuleks toitumis- ja tervisealaste väidete registrit, mis sisaldab kõiki lubatud tervisealaseid väiteid, käesolevat määrust arvesse võttes ajakohastada. |
| --- | --- |

(15)

Määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 20 kohaselt tuleks toitumis- ja tervisealaste väidete registrit, mis sisaldab kõiki lubatud tervisealaseid väiteid, käesolevat määrust arvesse võttes ajakohastada.

| (16) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmete sätestamisel on arvesse võetud ühe taotleja märkusi, mis on komisjonile esitatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 16 lõikele 6. |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmete sätestamisel on arvesse võetud ühe taotleja märkusi, mis on komisjonile esitatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 16 lõikele 6.

| (17) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 432/2012 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(17)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 432/2012 vastavalt muuta.

| (18) | Liikmesriikidega on konsulteeritud, |
| --- | --- |

(18)

Liikmesriikidega on konsulteeritud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud tervisealased väited lisatakse määruse (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõike 3 kohasesse liidu lubatud väidete nimekirja.

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 432/2012 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. mai 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 404, 30.12.2006, lk 9.

1

(2)  Komisjoni 16. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 432/2012, millega kehtestatakse nimekiri tervisealastest väidetest, mida on lubatud esitada toidu kohta, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele viitavad väited (ELT L 136, 25.5.2012, lk 1).

2

(3)  EFSA Journal 2013; 11(7): 3329.

3

(4)  See tähendab 85 % vähelõhustuvat dekstriini keskmise polümerisatsiooniastmega 12–25 ning vähem kui 0,5 % mono- ja disahhariide, mis on oluline kõnealuse väite kohase mõju saavutamiseks (st tarbimise ajal ja kuni 30 minuti vältel pärast tarbimist hambakatu pH säilitamine tasemel vähemalt 5,7).

4

(5)  EFSA Journal 2011;9(4):2076.

5

(6)  EFSA Journal 2014;12(1):3513.

6

(7)  EFSA Journal 2011;9(4):2076.

7

(8)  EFSA Journal 2014;12(10):3838.

8

(9)  EFSA Journal 2014;12(1):3513.

9

(10)  EFSA Journal 2014;12(10):3839.

10

(11)  See tähendab 85 % vähelõhustuvat dekstriini keskmise polümerisatsiooniastmega 12–25 ning vähem kui 0,5 % mono- ja disahhariide.

11

(12)  EFSA Journal 2014;12(1):3513.

12

---

LISA

Määruse (EL) nr 432/2012 lisasse lisatakse tähestikulises järjekorras järgmised kanded.

| Toitaine, aine, toit või toidugrupp | Väide | Väite kasutamise tingimused | Toidu kasutamise tingimused ja/või piirangud ja/või lisaselgitus või hoiatus | EFSA Journal'i number | Asjaomane kande number EFSA-le hindamiseks esitatud konsolideeritud nimekirjas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Mittekääritatavad süsivesikud | Kääritatavate süsivesikute asemel <kõikide kasutatud mittekääritatavate süsivesikute nimetused> sisaldava toidu/joogi tarbimine aitab säilitada hammaste mineraalisisaldust. | Väite tõesuse tagamiseks tuleks kääritatavad süsivesikud (1**) toidus või joogis asendada mittekääritatavate süsivesikutega (2***) sellisel määral, et asjaomase toidu või joogi tarbimisel ei langeks hambakatu pH tarbimise ajal ja kuni 30 minuti vältel pärast tarbimist väärtusest 5,7 allapoole.






  (1**) | Kääritatavad süsivesikud on määratletud kui toidu või joogiga tarbitavad süsivesikud või nende segud, mille puhul hambakatu pH langeb pH telemeetrilise in vivo või in situ määramise katsete kohaselt tarbimise ajal või kuni 30 minuti vältel pärast tarbimist bakteriaalse käärimise tulemusel väärtusest 5,7 allapoole. |

Toitaine, aine, toit või toidugrupp

Väide

Väite kasutamise tingimused

Toidu kasutamise tingimused ja/või piirangud ja/või lisaselgitus või hoiatus

EFSA Journal'i number

Asjaomane kande number EFSA-le hindamiseks esitatud konsolideeritud nimekirjas

„Mittekääritatavad süsivesikud

Kääritatavate süsivesikute asemel <kõikide kasutatud mittekääritatavate süsivesikute nimetused> sisaldava toidu/joogi tarbimine aitab säilitada hammaste mineraalisisaldust.

Väite tõesuse tagamiseks tuleks kääritatavad süsivesikud (1**) toidus või joogis asendada mittekääritatavate süsivesikutega (2***) sellisel määral, et asjaomase toidu või joogi tarbimisel ei langeks hambakatu pH tarbimise ajal ja kuni 30 minuti vältel pärast tarbimist väärtusest 5,7 allapoole.

(1**)

Kääritatavad süsivesikud on määratletud kui toidu või joogiga tarbitavad süsivesikud või nende segud, mille puhul hambakatu pH langeb pH telemeetrilise in vivo või in situ määramise katsete kohaselt tarbimise ajal või kuni 30 minuti vältel pärast tarbimist bakteriaalse käärimise tulemusel väärtusest 5,7 allapoole.

| (2***) | Mittekääritatavad süsivesikud on määratletud kui toidu või joogiga tarbitavad süsivesikud või nende segud, mille puhul hambakatu pH ei lange pH telemeetrilise in vivo või in situ määramise katsete kohaselt tarbimise ajal või kuni 30 minuti vältel pärast tarbimist bakteriaalse käärimise tulemusel konservatiivsest väärtusest 5,7 allapoole. |
| --- | --- |

(2***)

Mittekääritatavad süsivesikud on määratletud kui toidu või joogiga tarbitavad süsivesikud või nende segud, mille puhul hambakatu pH ei lange pH telemeetrilise in vivo või in situ määramise katsete kohaselt tarbimise ajal või kuni 30 minuti vältel pärast tarbimist bakteriaalse käärimise tulemusel konservatiivsest väärtusest 5,7 allapoole.

2013;11(7):3329“

„Seedumatud süsivesikud

Suhkrute asemel <kõikide kasutatud seedumatute süsivesikute nimetused> sisaldava toidu/joogi tarbimine põhjustab väiksemat tarbimisjärgset vere glükoositaseme tõusu kui suhkruid sisaldava toidu või joogi tarbimine.

Väite tõesuse tagamiseks tuleks suhkrud toidus või joogis asendada seedumatute süsivesikutega, mis peensooles ei seedu ega absorbeeru, selliselt, et toidu või joogi suhkrusisaldus langeb vähemalt selle koguse võrra, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisas esitatud väites „VÄHENDATUD [TOITAINE NIMETUS] SISALDUSEGA“.

2014;12(1):3513

2014;12(10):3838

2014;12(10):3839“

---

| 31.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 142/10 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 142/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/855,

30. mai 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. mai 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 428,2 |
| MA | 122,9 |
| TR | 62,1 |
| ZZ | 204,4 |
| 0707 00 05 | TR | 99,6 |
| ZZ | 99,6 |
| 0709 93 10 | TR | 128,9 |
| ZZ | 128,9 |
| 0805 10 20 | EG | 40,8 |
| MA | 54,0 |
| TR | 43,3 |
| ZA | 72,7 |
| ZZ | 52,7 |
| 0805 50 10 | AR | 154,0 |
| ZA | 181,1 |
| ZZ | 167,6 |
| 0808 10 80 | AR | 111,7 |
| BR | 103,9 |
| CL | 134,2 |
| CN | 102,3 |
| NZ | 149,8 |
| US | 192,9 |
| ZA | 110,2 |
| ZZ | 129,3 |
| 0809 29 00 | TR | 545,7 |
| US | 870,3 |
| ZZ | 708,0 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

428,2

MA

122,9

TR

62,1

ZZ

204,4

0707 00 05

TR

99,6

ZZ

99,6

0709 93 10

TR

128,9

ZZ

128,9

0805 10 20

EG

40,8

MA

54,0

TR

43,3

ZA

72,7

ZZ

52,7

0805 50 10

AR

154,0

ZA

181,1

ZZ

167,6

0808 10 80

AR

111,7

BR

103,9

CL

134,2

CN

102,3

NZ

149,8

US

192,9

ZA

110,2

ZZ

129,3

0809 29 00

TR

545,7

US

870,3

ZZ

708,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

DIREKTIIVID

| 31.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 142/12 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 142/12

---

NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2016/856,

25. mai 2016,

millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses minimaalse hariliku käibemaksumaksumäära kohaldamisaja järgimise kohustuse kestusega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 113,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (3) artikliga 97 on ette nähtud, et alates 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2015 ei või harilik käibemaksumäär olla väiksem kui 15 %. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (3) artikliga 97 on ette nähtud, et alates 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2015 ei või harilik käibemaksumäär olla väiksem kui 15 %.

| (2) | Praegu liikmesriikides kehtiv harilik käibemaksumäär koos üleminekukorra mehhanismiga on taganud selle, et käibemaksusüsteem toimib vastuvõetaval määral. Teenuste pakkumise kohas kohaldatavate uute eeskirjadega, millega soositakse tarbimiskohal maksustamist, on veelgi piiratud võimalusi kasutada ära erinevusi käibemaksumäärades tegevuse ümberpaigutamise teel ning on vähendatud võimalikke konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(2)

Praegu liikmesriikides kehtiv harilik käibemaksumäär koos üleminekukorra mehhanismiga on taganud selle, et käibemaksusüsteem toimib vastuvõetaval määral. Teenuste pakkumise kohas kohaldatavate uute eeskirjadega, millega soositakse tarbimiskohal maksustamist, on veelgi piiratud võimalusi kasutada ära erinevusi käibemaksumäärades tegevuse ümberpaigutamise teel ning on vähendatud võimalikke konkurentsimoonutusi.

| (3) | Hoidmaks ära seda, et ülemäärased erinevused liikmesriikides kohaldatavate harilike käibemaksumäärade vahel viivad struktuurilise tasakaalu kadumiseni liidus ning konkurentsimoonutusteni teatavates tegevussektorites, on kaudsete maksude valdkonnas tavaks määrata kindlaks miinimummäärad. Seda on endiselt mõistlik teha ka käibemaksu puhul. |
| --- | --- |

(3)

Hoidmaks ära seda, et ülemäärased erinevused liikmesriikides kohaldatavate harilike käibemaksumäärade vahel viivad struktuurilise tasakaalu kadumiseni liidus ning konkurentsimoonutusteni teatavates tegevussektorites, on kaudsete maksude valdkonnas tavaks määrata kindlaks miinimummäärad. Seda on endiselt mõistlik teha ka käibemaksu puhul.

| (4) | Pidades silmas käimasolevat arutelu liidusisese kaubanduse jaoks ette nähtud lõpliku käibemaksusüsteemi üle, oleks hariliku käibemaksumäära lõplik kindlaksmääramine või käibemaksu miinimummäära muutmise kaalumine enneaegne. |
| --- | --- |

(4)

Pidades silmas käimasolevat arutelu liidusisese kaubanduse jaoks ette nähtud lõpliku käibemaksusüsteemi üle, oleks hariliku käibemaksumäära lõplik kindlaksmääramine või käibemaksu miinimummäära muutmise kaalumine enneaegne.

| (5) | Seega on asjakohane säilitada praegune minimaalne 15-protsendine harilik käibemaksumäär piisavalt pikaks ajaks, et tagada õiguskindlus ning võimaldada küsimuse edasist läbivaatamist. |
| --- | --- |

(5)

Seega on asjakohane säilitada praegune minimaalne 15-protsendine harilik käibemaksumäär piisavalt pikaks ajaks, et tagada õiguskindlus ning võimaldada küsimuse edasist läbivaatamist.

| (6) | Praeguse minimaalse hariliku käibemaksumäära säilitamine ei ole takistuseks käibemaksu käsitlevate õigusaktide edasisele läbivaatamisele enne 31. detsembrit 2017, et kehtestada liidusisese kaubanduse jaoks ette nähtud lõplik käibemaksusüsteem. |
| --- | --- |

(6)

Praeguse minimaalse hariliku käibemaksumäära säilitamine ei ole takistuseks käibemaksu käsitlevate õigusaktide edasisele läbivaatamisele enne 31. detsembrit 2017, et kehtestada liidusisese kaubanduse jaoks ette nähtud lõplik käibemaksusüsteem.

| (7) | Selleks et tagada direktiivis 2006/112/EÜ sätestatud minimaalse hariliku käibemaksumäära katkematut kohaldamist, on asjakohane kohaldada käesolevat direktiivi alates 1. jaanuarist 2016. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tagada direktiivis 2006/112/EÜ sätestatud minimaalse hariliku käibemaksumäära katkematut kohaldamist, on asjakohane kohaldada käesolevat direktiivi alates 1. jaanuarist 2016.

| (8) | Seepärast tuleks direktiivi 2006/112/EÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks direktiivi 2006/112/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2006/112/EÜ artikkel 97 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 97

Alates 1. jaanuarist 2016 kuni 31. detsembrini 2017 ei või harilik maksumäär olla madalam kui 15 %.“

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. augustiks 2016. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 25. mai 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

J. R. V. A. DIJSSELBLOEM

---

(1)  
  12. aprilli 2016. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  
  17. veebruari 2016. aasta arvamus (ELT C 133, 14.4.2016, lk 23).

2

(3)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

3

---

OTSUSED

| 31.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 142/14 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 142/14

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/857,

27. mai 2016,

millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa Lätit käsitlevate kannete osas

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 3128 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (3) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katku esinemisega teatavates liikmesriikides. Kõnealuse rakendusotsuse lisa I, II, III ja IV osas on piiritletud ja loetletud nende liikmesriikide teatavad, epidemioloogilisel olukorral põhineva riski taseme järgi eristatud piirkonnad. Loetelus on esitatud teatavad Läti piirkonnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katku esinemisega teatavates liikmesriikides. Kõnealuse rakendusotsuse lisa I, II, III ja IV osas on piiritletud ja loetletud nende liikmesriikide teatavad, epidemioloogilisel olukorral põhineva riski taseme järgi eristatud piirkonnad. Loetelus on esitatud teatavad Läti piirkonnad.

| (2) | 2016. aasta märtsis ja aprillis tuvastati metssigadel sigade Aafrika katku haigestumise kolm juhtumit Lätis Cēsise ja Ogre piirkondades, mis on loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas ning mis asuvad I osas loetletud piirkondade vahetus läheduses. Seepärast tuleks rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud teatavad piirkonnad esitada II osas. Et kõnealuse lisa III osas säiliks Lätit käsitlevas kandes territoriaalne järjepidevus, tuleks sellesse lisada Ainaži ja Salacgrīva linnad. |
| --- | --- |

(2)

2016. aasta märtsis ja aprillis tuvastati metssigadel sigade Aafrika katku haigestumise kolm juhtumit Lätis Cēsise ja Ogre piirkondades, mis on loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas ning mis asuvad I osas loetletud piirkondade vahetus läheduses. Seepärast tuleks rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud teatavad piirkonnad esitada II osas. Et kõnealuse lisa III osas säiliks Lätit käsitlevas kandes territoriaalne järjepidevus, tuleks sellesse lisada Ainaži ja Salacgrīva linnad.

| (3) | Sigade Aafrika katkuga seonduvalt loomatervise olukorra riskide hindamisel Lätis tuleks arvesse võtta kõnealusest haigusest tingitud epidemioloogilise olukorra muutumist liidus. Selleks et loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid sihipäraselt rakendada ja tõkestada sigade Aafrika katku edasist levikut, samuti selleks, et vältida tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ning kolmandate riikide kehtestatavaid põhjendamatuid kaubandustõkkeid, tuleks Läti puhul kõnealuse haigusega seonduvalt praeguse epidemioloogilise olukorra muutuste arvesse võtmiseks muuta rakendusotsuse 2014/709/EL lisas esitatud liidu loetelu piirkondadest, mille suhtes kohaldatakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid. |
| --- | --- |

(3)

Sigade Aafrika katkuga seonduvalt loomatervise olukorra riskide hindamisel Lätis tuleks arvesse võtta kõnealusest haigusest tingitud epidemioloogilise olukorra muutumist liidus. Selleks et loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid sihipäraselt rakendada ja tõkestada sigade Aafrika katku edasist levikut, samuti selleks, et vältida tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ning kolmandate riikide kehtestatavaid põhjendamatuid kaubandustõkkeid, tuleks Läti puhul kõnealuse haigusega seonduvalt praeguse epidemioloogilise olukorra muutuste arvesse võtmiseks muuta rakendusotsuse 2014/709/EL lisas esitatud liidu loetelu piirkondadest, mille suhtes kohaldatakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid.

| (4) | Seega tuleks muuta rakendusotsust 2014/709/EL, et muuta selle I, II ja III osas Läti piirkondade loetelu. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks muuta rakendusotsust 2014/709/EL, et muuta selle I, II ja III osas Läti piirkondade loetelu.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 27. mai 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  
  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

3

(4)  Komisjoni 9. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/178/EL (ELT L 295, 11.10.2014, lk 63).

4

---

LISA

„LISA

I OSA

1.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Keila linn; |
| --- | --- |

—

Keila linn;

| — | Kunda linn; |
| --- | --- |

—

Kunda linn;

| — | Loksa linn; |
| --- | --- |

—

Loksa linn;

| — | Maardu linn; |
| --- | --- |

—

Maardu linn;

| — | Mustvee linn; |
| --- | --- |

—

Mustvee linn;

| — | Pärnu linn; |
| --- | --- |

—

Pärnu linn;

| — | Saue linn; |
| --- | --- |

—

Saue linn;

| — | Tallinna linn; |
| --- | --- |

—

Tallinna linn;

| — | Lääne maakond; |
| --- | --- |

—

Lääne maakond;

| — | osa Jõelähtme vallast, mis asub põhja pool maanteest 1 (E20); |
| --- | --- |

—

osa Jõelähtme vallast, mis asub põhja pool maanteest 1 (E20);

| — | osa Kuusalu vallast, mis asub põhja pool maanteest 1 (E20); |
| --- | --- |

—

osa Kuusalu vallast, mis asub põhja pool maanteest 1 (E20);

| — | Audru vald; |
| --- | --- |

—

Audru vald;

| — | Haljala vald; |
| --- | --- |

—

Haljala vald;

| — | Harku vald; |
| --- | --- |

—

Harku vald;

| — | Keila vald; |
| --- | --- |

—

Keila vald;

| — | Kernu vald; |
| --- | --- |

—

Kernu vald;

| — | Kiili vald; |
| --- | --- |

—

Kiili vald;

| — | Koonga vald; |
| --- | --- |

—

Koonga vald;

| — | Lavassaare vald; |
| --- | --- |

—

Lavassaare vald;

| — | Nissi vald; |
| --- | --- |

—

Nissi vald;

| — | Padise vald; |
| --- | --- |

—

Padise vald;

| — | Saku vald; |
| --- | --- |

—

Saku vald;

| — | Saue vald; |
| --- | --- |

—

Saue vald;

| — | Sauga vald; |
| --- | --- |

—

Sauga vald;

| — | Sindi vald; |
| --- | --- |

—

Sindi vald;

| — | Tõstamaa vald; |
| --- | --- |

—

Tõstamaa vald;

| — | Varbla vald; |
| --- | --- |

—

Varbla vald;

| — | Vasalemma vald; |
| --- | --- |

—

Vasalemma vald;

| — | Vihula vald; |
| --- | --- |

—

Vihula vald;

| — | Viimsi vald. |
| --- | --- |

—

Viimsi vald.

2.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Ķeguma novads: Birzgales ja Tomes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads: Birzgales ja Tomes pagasts,

| — | Ķekavas novads: Daugmales pagasts, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads: Daugmales pagasts,

| — | Siguldas novads: Allažu ja Siguldas pagasts, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads: Allažu ja Siguldas pagasts,

| — | Ādažu novads; |
| --- | --- |

—

Ādažu novads;

| — | Carnikavas novads; |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads;

| — | Garkalnes novads; |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads;

| — | Ikšķiles novads; |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads;

| — | Inčukalna novads; |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads;

| — | Jaunjelgavas novads; |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads;

| — | Līgatnes novads; |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads;

| — | Neretas novads; |
| --- | --- |

—

Neretas novads;

| — | Ropažu novads; |
| --- | --- |

—

Ropažu novads;

| — | Salas novads; |
| --- | --- |

—

Salas novads;

| — | Salaspils novads; |
| --- | --- |

—

Salaspils novads;

| — | Stopiņu novads; |
| --- | --- |

—

Stopiņu novads;

| — | Vecumnieku novads; |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads;

| — | Viesītes novads; |
| --- | --- |

—

Viesītes novads;

| — | Sigulda pilsēta. |
| --- | --- |

—

Sigulda pilsēta.

3.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Jurbarkas rajono savivaldybė: Raudonės, Veliuonos, Seredžiaus ja Juodaičių seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Jurbarkas rajono savivaldybė: Raudonės, Veliuonos, Seredžiaus ja Juodaičių seniūnijos;

| — | Pakruojis rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo ja Pakruojo seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Pakruojis rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo ja Pakruojo seniūnijos;

| — | Panevežys rajono savivaldybė: Nevėžise jõest lääne pool asuv Krekenavos seniūnijose osa; |
| --- | --- |

—

Panevežys rajono savivaldybė: Nevėžise jõest lääne pool asuv Krekenavos seniūnijose osa;

| — | Raseiniai rajono savivaldybė: Ariogalos, Ariogalos miestas, Betygalos, Pagojukų ja Šiluvos seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Raseiniai rajono savivaldybė: Ariogalos, Ariogalos miestas, Betygalos, Pagojukų ja Šiluvos seniūnijos;

| — | Šakiai rajono savivaldybė: Plokščių, Kriūkų, Lekėčių, Lukšių, Griškabūdžio, Barzdų, Žvirgždaičių, Sintautų, Kudirkos Naumiesčio, Slavikų ja Šakių seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Šakiai rajono savivaldybė: Plokščių, Kriūkų, Lekėčių, Lukšių, Griškabūdžio, Barzdų, Žvirgždaičių, Sintautų, Kudirkos Naumiesčio, Slavikų ja Šakių seniūnijos;

| — | Pasvalys rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Pasvalys rajono savivaldybė;

| — | Vilkaviškis rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Vilkaviškis rajono savivaldybė;

| — | Radviliškis rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Radviliškis rajono savivaldybė;

| — | Kalvarija savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kalvarija savivaldybė;

| — | Kazlų Rūda savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūda savivaldybė;

| — | Marijampolė savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Marijampolė savivaldybė.

4.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

województwo podlaskie:

| — | powiat augustowski: gminy Augustów (sh Augustówi linn), Nowinka, Płaska, Sztabin ja Bargłów Kościelny; |
| --- | --- |

—

powiat augustowski: gminy Augustów (sh Augustówi linn), Nowinka, Płaska, Sztabin ja Bargłów Kościelny;

| — | powiat białostocki: gminy Choroszcz, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Łapy, Poświętne, Zawady ja Dobrzyniewo Duże; |
| --- | --- |

—

powiat białostocki: gminy Choroszcz, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Łapy, Poświętne, Zawady ja Dobrzyniewo Duże;

| — | powiat hajnowski: gminy Dubicze Cerkiewne, Kleszczele ja Czeremcha; |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski: gminy Dubicze Cerkiewne, Kleszczele ja Czeremcha;

| — | powiat siemiatycki: gminy Grodzisk, Dziadkowice ja Milejczyce; |
| --- | --- |

—

powiat siemiatycki: gminy Grodzisk, Dziadkowice ja Milejczyce;

| — | powiat wysokomazowiecki: gminy Kobylin-Borzymy, Kulesze Kościelne, Sokoły, Wysokie Mazowieckie (sh Wysokie Mazowieckie linn), Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo ja Ciechanowiec; |
| --- | --- |

—

powiat wysokomazowiecki: gminy Kobylin-Borzymy, Kulesze Kościelne, Sokoły, Wysokie Mazowieckie (sh Wysokie Mazowieckie linn), Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo ja Ciechanowiec;

| — | powiat sejneński; |
| --- | --- |

—

powiat sejneński;

| — | powiat suwalski: gminy Rutka-Tartak, Szypliszki, Suwałki ja Raczki; |
| --- | --- |

—

powiat suwalski: gminy Rutka-Tartak, Szypliszki, Suwałki ja Raczki;

| — | powiat zambrowski: gmina Rutki; |
| --- | --- |

—

powiat zambrowski: gmina Rutki;

| — | powiat sokólski: gminy Suchowola ja Korycin; |
| --- | --- |

—

powiat sokólski: gminy Suchowola ja Korycin;

| — | powiat bielski; |
| --- | --- |

—

powiat bielski;

| — | powiat M. Białystok; |
| --- | --- |

—

powiat M. Białystok;

| — | powiat M. Suwałki; |
| --- | --- |

—

powiat M. Suwałki;

| — | powiat moniecki. |
| --- | --- |

—

powiat moniecki.

II OSA

1.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Kallaste linn; |
| --- | --- |

—

Kallaste linn;

| — | Rakvere linn; |
| --- | --- |

—

Rakvere linn;

| — | Tartu linn; |
| --- | --- |

—

Tartu linn;

| — | Vändra linn; |
| --- | --- |

—

Vändra linn;

| — | Viljandi linn; |
| --- | --- |

—

Viljandi linn;

| — | Ida-Viru maakond; |
| --- | --- |

—

Ida-Viru maakond;

| — | Põlva maakond; |
| --- | --- |

—

Põlva maakond;

| — | Rapla maakond; |
| --- | --- |

—

Rapla maakond;

| — | osa Jõelähtme vallast, mis asub lõuna pool maanteest 1 (E20); |
| --- | --- |

—

osa Jõelähtme vallast, mis asub lõuna pool maanteest 1 (E20);

| — | osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest 1 (E20); |
| --- | --- |

—

osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest 1 (E20);

| — | osa Palamuse vallast, mis asub ida pool Tallinna-Tartu raudteest; |
| --- | --- |

—

osa Palamuse vallast, mis asub ida pool Tallinna-Tartu raudteest;

| — | osa Pärsti vallast, mis asub lääne pool maanteest 24126; |
| --- | --- |

—

osa Pärsti vallast, mis asub lääne pool maanteest 24126;

| — | osa Suure-Jaani vallast, mis asub lääne pool maanteest 49; |
| --- | --- |

—

osa Suure-Jaani vallast, mis asub lääne pool maanteest 49;

| — | osa Tabivere vallast, mis asub ida pool Tallinna-Tartu raudteest; |
| --- | --- |

—

osa Tabivere vallast, mis asub ida pool Tallinna-Tartu raudteest;

| — | osa Tamsalu vallast, mis asub kirde pool Tallinna-Tartu raudteest; |
| --- | --- |

—

osa Tamsalu vallast, mis asub kirde pool Tallinna-Tartu raudteest;

| — | osa Tartu vallast, mis asub ida pool Tallinna-Tartu raudteest; |
| --- | --- |

—

osa Tartu vallast, mis asub ida pool Tallinna-Tartu raudteest;

| — | osa Viiratsi vallast, mis asub lääne pool joonest, mis kulgeb piki maanteed 92 selle ristumiskohast maanteega 155 lääne pool, seejärel piki 155. maanteed kuni ristumiseni maanteega 24156, seejärel piki 24156. maanteed kuni ristumiseni Verilaske ojaga, seejärel piki Verilaske oja, kuni see jõuab valla lõunapiirini; |
| --- | --- |

—

osa Viiratsi vallast, mis asub lääne pool joonest, mis kulgeb piki maanteed 92 selle ristumiskohast maanteega 155 lääne pool, seejärel piki 155. maanteed kuni ristumiseni maanteega 24156, seejärel piki 24156. maanteed kuni ristumiseni Verilaske ojaga, seejärel piki Verilaske oja, kuni see jõuab valla lõunapiirini;

| — | Abja vald; |
| --- | --- |

—

Abja vald;

| — | Aegviidu vald; |
| --- | --- |

—

Aegviidu vald;

| — | Alatskivi vald; |
| --- | --- |

—

Alatskivi vald;

| — | Anija vald; |
| --- | --- |

—

Anija vald;

| — | Are vald; |
| --- | --- |

—

Are vald;

| — | Häädemeeste vald; |
| --- | --- |

—

Häädemeeste vald;

| — | Haaslava vald; |
| --- | --- |

—

Haaslava vald;

| — | Halinga vald; |
| --- | --- |

—

Halinga vald;

| — | Halliste vald; |
| --- | --- |

—

Halliste vald;

| — | Kadrina vald; |
| --- | --- |

—

Kadrina vald;

| — | Kambja vald; |
| --- | --- |

—

Kambja vald;

| — | Karksi vald; |
| --- | --- |

—

Karksi vald;

| — | Kasepää vald; |
| --- | --- |

—

Kasepää vald;

| — | Kõpu vald; |
| --- | --- |

—

Kõpu vald;

| — | Kose vald; |
| --- | --- |

—

Kose vald;

| — | Kõue vald; |
| --- | --- |

—

Kõue vald;

| — | Laekvere vald; |
| --- | --- |

—

Laekvere vald;

| — | Luunja vald; |
| --- | --- |

—

Luunja vald;

| — | Mäksa vald; |
| --- | --- |

—

Mäksa vald;

| — | Meeksi vald; |
| --- | --- |

—

Meeksi vald;

| — | Paikuse vald; |
| --- | --- |

—

Paikuse vald;

| — | Pala vald; |
| --- | --- |

—

Pala vald;

| — | Peipsiääre vald; |
| --- | --- |

—

Peipsiääre vald;

| — | Piirissaare vald; |
| --- | --- |

—

Piirissaare vald;

| — | Raasiku vald; |
| --- | --- |

—

Raasiku vald;

| — | Rae vald; |
| --- | --- |

—

Rae vald;

| — | Rägavere vald; |
| --- | --- |

—

Rägavere vald;

| — | Rakvere vald; |
| --- | --- |

—

Rakvere vald;

| — | Saarde vald; |
| --- | --- |

—

Saarde vald;

| — | Saare vald; |
| --- | --- |

—

Saare vald;

| — | Sõmeru vald; |
| --- | --- |

—

Sõmeru vald;

| — | Surju vald; |
| --- | --- |

—

Surju vald;

| — | Tahkuranna vald; |
| --- | --- |

—

Tahkuranna vald;

| — | Tapa vald; |
| --- | --- |

—

Tapa vald;

| — | Tootsi vald; |
| --- | --- |

—

Tootsi vald;

| — | Tori vald; |
| --- | --- |

—

Tori vald;

| — | Vändra vald; |
| --- | --- |

—

Vändra vald;

| — | Vara vald; |
| --- | --- |

—

Vara vald;

| — | Vinni vald; |
| --- | --- |

—

Vinni vald;

| — | Viru-Nigula vald; |
| --- | --- |

—

Viru-Nigula vald;

| — | Võnnu vald. |
| --- | --- |

—

Võnnu vald.

2.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Ķeguma novads: Rembates pagasts; |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads: Rembates pagasts;

| — | Limbažu novads: Skultes, Vidridžu, Limbažu ja Umurgas pagasts; |
| --- | --- |

—

Limbažu novads: Skultes, Vidridžu, Limbažu ja Umurgas pagasts;

| — | Salacgrīvas novads: Liepupes pagasts; |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads: Liepupes pagasts;

| — | Siguldas novads: Mores pagasts; |
| --- | --- |

—

Siguldas novads: Mores pagasts;

| — | Aizkraukles novads; |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads;

| — | Aknīstes novads; |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads;

| — | Alūksnes novads; |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads;

| — | Amatas novads; |
| --- | --- |

—

Amatas novads;

| — | Apes novads; |
| --- | --- |

—

Apes novads;

| — | Baltinavas novads; |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads;

| — | Balvi novads; |
| --- | --- |

—

Balvi novads;

| — | Cēsu novads; |
| --- | --- |

—

Cēsu novads;

| — | Cesvaines novads; |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads;

| — | Ērgļu novads; |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads;

| — | Gulbenes novads; |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads;

| — | Ilūkstes novads; |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads;

| — | Jaunpiebalgas novads; |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads;

| — | Jēkabpils novads; |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads;

| — | Kocēnu novads; |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads;

| — | Kokneses novads; |
| --- | --- |

—

Kokneses novads;

| — | Krimuldas novads; |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads;

| — | Krustpils novads; |
| --- | --- |

—

Krustpils novads;

| — | Lielvārdes novads; |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads;

| — | Līvānu novads; |
| --- | --- |

—

Līvānu novads;

| — | Lubānas novads; |
| --- | --- |

—

Lubānas novads;

| — | Madonas novads; |
| --- | --- |

—

Madonas novads;

| — | Mālpils novads; |
| --- | --- |

—

Mālpils novads;

| — | Ogres novads; |
| --- | --- |

—

Ogres novads;

| — | Pārgaujas novads; |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads;

| — | Pļaviņu novads; |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads;

| — | Priekuļu novads; |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads;

| — | Raunas novads; |
| --- | --- |

—

Raunas novads;

| — | Rugāju novads; |
| --- | --- |

—

Rugāju novads;

| — | Saulkrastu novads; |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads;

| — | Sējas novads; |
| --- | --- |

—

Sējas novads;

| — | Skrīveru novads; |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads;

| — | Smiltenes novads; |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads;

| — | Varakļānu novads; |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads;

| — | Vecpiebalgas novads; |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads;

| — | Viļakasi novads; |
| --- | --- |

—

Viļakasi novads;

| — | Jēkabpils republikas pilsēta; |
| --- | --- |

—

Jēkabpils republikas pilsēta;

| — | Valmiera republikas pilsēta; |
| --- | --- |

—

Valmiera republikas pilsēta;

| — | Ķegums pilsēta; |
| --- | --- |

—

Ķegums pilsēta;

| — | Limbaži pilsēta. |
| --- | --- |

—

Limbaži pilsēta.

3.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Anykščiai rajono savivaldybė: Andrioniškis, Anykščiai, Debeikiai, Kavarskas, Kurkliai, Skiemonys, Traupis ja Troškūnai seniūnijos ning Svėdasai see osa, mis jääb maanteest nr 118 lõuna poole; |
| --- | --- |

—

Anykščiai rajono savivaldybė: Andrioniškis, Anykščiai, Debeikiai, Kavarskas, Kurkliai, Skiemonys, Traupis ja Troškūnai seniūnijos ning Svėdasai see osa, mis jääb maanteest nr 118 lõuna poole;

| — | Jonava rajono savivaldybė: Šilų ja Bukonių seniūnijo ja Žeimių seniūnija: Biliuškiai, Drobiškiai, Normainiai II, Normainėliai, Juškonys, Pauliukai, Mitėniškiai, Zofijauka ja Naujokai kaimai; |
| --- | --- |

—

Jonava rajono savivaldybė: Šilų ja Bukonių seniūnijo ja Žeimių seniūnija: Biliuškiai, Drobiškiai, Normainiai II, Normainėliai, Juškonys, Pauliukai, Mitėniškiai, Zofijauka ja Naujokai kaimai;

| — | Kaišiadorys rajono savivaldybė: Kaišiadorių apylinkės, Kruonio, Nemaitonių, Paparčių, Žąslių, Žiežmarių, Žiežmarių ja Žiežmarių apylinkės seniūnijos ning Rumšiškių seniūnija see osa, mis jääb maanteest N. A1 lõuna poole; |
| --- | --- |

—

Kaišiadorys rajono savivaldybė: Kaišiadorių apylinkės, Kruonio, Nemaitonių, Paparčių, Žąslių, Žiežmarių, Žiežmarių ja Žiežmarių apylinkės seniūnijos ning Rumšiškių seniūnija see osa, mis jääb maanteest N. A1 lõuna poole;

| — | Kaunas rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos, Garliavos apylinkių, Kačerginės, Kulautuvos, Linksmakalnio, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos, Vilkijos apylinkių ja Zapyškio seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Kaunas rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos, Garliavos apylinkių, Kačerginės, Kulautuvos, Linksmakalnio, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos, Vilkijos apylinkių ja Zapyškio seniūnijos;

| — | Kėdainiai rajono savivaldybė: Josvainių, Pernaravos, Krakių, Dotnuvos, Gudžiūnų, Surviliškio, Vilainių, Truskavos, Šėtos ja Kėdainių miesto seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Kėdainiai rajono savivaldybė: Josvainių, Pernaravos, Krakių, Dotnuvos, Gudžiūnų, Surviliškio, Vilainių, Truskavos, Šėtos ja Kėdainių miesto seniūnijos;

| — | Panevėžys rajono savivaldybė: Karsakiškio, Naujamiesčio, Miežiškių, Paįstrio, Panevėžio, Ramygalos, Raguvos, Smilgių, Upytės, Vadoklių ja Velžio seniūnijos ning Nevėžise jõest lääne pool asuv Krekenavos seniūnija osa; |
| --- | --- |

—

Panevėžys rajono savivaldybė: Karsakiškio, Naujamiesčio, Miežiškių, Paįstrio, Panevėžio, Ramygalos, Raguvos, Smilgių, Upytės, Vadoklių ja Velžio seniūnijos ning Nevėžise jõest lääne pool asuv Krekenavos seniūnija osa;

| — | Šalčininkai rajono savivaldybė: Jašiūnų, Turgelių, Akmenynės, Šalčininkų, Gerviškių, Butrimonių, Eišiškių, Poškonių ja Dieveniškių seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Šalčininkai rajono savivaldybė: Jašiūnų, Turgelių, Akmenynės, Šalčininkų, Gerviškių, Butrimonių, Eišiškių, Poškonių ja Dieveniškių seniūnijos;

| — | Varėna rajono savivaldybė: Kaniavos, Marcinkonių ja Merkinės seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Varėna rajono savivaldybė: Kaniavos, Marcinkonių ja Merkinės seniūnijos;

| — | Alytus miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Alytus miesto savivaldybė;

| — | Kaišiadorys miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kaišiadorys miesto savivaldybė;

| — | Kaunas miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kaunas miesto savivaldybė;

| — | Panevėžys miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Panevėžys miesto savivaldybė;

| — | Vilnius miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Vilnius miesto savivaldybė;

| — | Alytus rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Alytus rajono savivaldybė;

| — | Biržai rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Biržai rajono savivaldybė;

| — | Druskininkai rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Druskininkai rajono savivaldybė;

| — | Ignalina rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Ignalina rajono savivaldybė;

| — | Lazdijai rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Lazdijai rajono savivaldybė;

| — | Moletai rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Moletai rajono savivaldybė;

| — | Prienai rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Prienai rajono savivaldybė;

| — | Rokiškis rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Rokiškis rajono savivaldybė;

| — | Širvintos rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Širvintos rajono savivaldybė;

| — | Švencionys rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Švencionys rajono savivaldybė;

| — | Ukmergė rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Ukmergė rajono savivaldybė;

| — | Utena rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Utena rajono savivaldybė;

| — | Vilnius rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Vilnius rajono savivaldybė;

| — | Zarasai rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Zarasai rajono savivaldybė;

| — | Birštonas savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Birštonas savivaldybė;

| — | Elektrėnai savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Elektrėnai savivaldybė;

| — | Visaginas savivaldybe. |
| --- | --- |

—

Visaginas savivaldybe.

4.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

województwo podlaskie:

| — | gminy Czarna Białostocka, Gródek, Supraśl, Wasilków ja Michałowo Białostocki maakonnas (powiat białostocki); |
| --- | --- |

—

gminy Czarna Białostocka, Gródek, Supraśl, Wasilków ja Michałowo Białostocki maakonnas (powiat białostocki);

| — | gminy Dąbrowa Białostocka, Janów, Krynki, Kuźnica, Nowy Dwór, Sidra, Sokółka ja Szudziałowo Sokółski maakonnas (powiat sokólski). |
| --- | --- |

—

gminy Dąbrowa Białostocka, Janów, Krynki, Kuźnica, Nowy Dwór, Sidra, Sokółka ja Szudziałowo Sokółski maakonnas (powiat sokólski).

| — | powiat augustowski: gmina Lipsk; |
| --- | --- |

—

powiat augustowski: gmina Lipsk;

| — | powiat hajnowski: gminy Czyże, Białowieża, Hajnówka (sh Hajnówka linn), Narew ja Narewka. |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski: gminy Czyże, Białowieża, Hajnówka (sh Hajnówka linn), Narew ja Narewka.

III OSA

1.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Elva linn; |
| --- | --- |

—

Elva linn;

| — | Jõgeva linn; |
| --- | --- |

—

Jõgeva linn;

| — | Põltsamaa linn; |
| --- | --- |

—

Põltsamaa linn;

| — | Võhma linn; |
| --- | --- |

—

Võhma linn;

| — | Järva maakond; |
| --- | --- |

—

Järva maakond;

| — | Valga maakond; |
| --- | --- |

—

Valga maakond;

| — | Võru maakond; |
| --- | --- |

—

Võru maakond;

| — | osa Palamuse vallast, mis asub lääne pool Tallinna-Tartu raudteest; |
| --- | --- |

—

osa Palamuse vallast, mis asub lääne pool Tallinna-Tartu raudteest;

| — | osa Pärsti vallast, mis asub ida pool maanteest 24126; |
| --- | --- |

—

osa Pärsti vallast, mis asub ida pool maanteest 24126;

| — | osa Suure-Jaani vallast, mis asub ida pool maanteest 49; |
| --- | --- |

—

osa Suure-Jaani vallast, mis asub ida pool maanteest 49;

| — | osa Tabivere vallast, mis asub lääne pool Tallinna-Tartu raudteest; |
| --- | --- |

—

osa Tabivere vallast, mis asub lääne pool Tallinna-Tartu raudteest;

| — | osa Tamsalu vallast, mis asub edela pool Tallinna-Tartu raudteest; |
| --- | --- |

—

osa Tamsalu vallast, mis asub edela pool Tallinna-Tartu raudteest;

| — | osa Tartu vallast, mis asub lääne pool Tallinna-Tartu raudteest; |
| --- | --- |

—

osa Tartu vallast, mis asub lääne pool Tallinna-Tartu raudteest;

| — | osa Viiratsi vallast, mis asub ida pool joonest, mis on määratletud maantee 92 läänepoolse osaga kuni lõikumiseni maanteega 155, seejärel maanteega 155 kuni lõikumiseni maanteega 24156, seejärel maanteega 24156 kuni lõikumiseni Verilaske jõega, seejärel Verilaske jõega, kuni see jõuab valla lõunapiirini; |
| --- | --- |

—

osa Viiratsi vallast, mis asub ida pool joonest, mis on määratletud maantee 92 läänepoolse osaga kuni lõikumiseni maanteega 155, seejärel maanteega 155 kuni lõikumiseni maanteega 24156, seejärel maanteega 24156 kuni lõikumiseni Verilaske jõega, seejärel Verilaske jõega, kuni see jõuab valla lõunapiirini;

| — | Jõgeva vald; |
| --- | --- |

—

Jõgeva vald;

| — | Kolga-Jaani vald; |
| --- | --- |

—

Kolga-Jaani vald;

| — | Konguta vald; |
| --- | --- |

—

Konguta vald;

| — | Kõo vald; |
| --- | --- |

—

Kõo vald;

| — | Laeva vald; |
| --- | --- |

—

Laeva vald;

| — | Nõo vald; |
| --- | --- |

—

Nõo vald;

| — | Paistu vald; |
| --- | --- |

—

Paistu vald;

| — | Pajusi vald; |
| --- | --- |

—

Pajusi vald;

| — | Põltsamaa vald; |
| --- | --- |

—

Põltsamaa vald;

| — | Puhja vald; |
| --- | --- |

—

Puhja vald;

| — | Puurmani vald; |
| --- | --- |

—

Puurmani vald;

| — | Rakke vald; |
| --- | --- |

—

Rakke vald;

| — | Rannu vald; |
| --- | --- |

—

Rannu vald;

| — | Rõngu vald; |
| --- | --- |

—

Rõngu vald;

| — | Saarepeedi vald; |
| --- | --- |

—

Saarepeedi vald;

| — | Tähtvere vald; |
| --- | --- |

—

Tähtvere vald;

| — | Tarvastu vald; |
| --- | --- |

—

Tarvastu vald;

| — | Torma vald; |
| --- | --- |

—

Torma vald;

| — | Ülenurme vald; |
| --- | --- |

—

Ülenurme vald;

| — | Väike-Maarja vald. |
| --- | --- |

—

Väike-Maarja vald.

2.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Limbažu novads: Viļķenes, Pāles ja Katvaru pagasts; |
| --- | --- |

—

Limbažu novads: Viļķenes, Pāles ja Katvaru pagasts;

| — | Salacgrīvas novads: Ainažu ja Salacgrīvas pagasts; |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads: Ainažu ja Salacgrīvas pagasts;

| — | Aglonas novads; |
| --- | --- |

—

Aglonas novads;

| — | Alojas novads; |
| --- | --- |

—

Alojas novads;

| — | Beverīnas novads; |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads;

| — | Burtnieku novads; |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads;

| — | Ciblas novads; |
| --- | --- |

—

Ciblas novads;

| — | Dagdas novads; |
| --- | --- |

—

Dagdas novads;

| — | Daugavpils novads; |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads;

| — | Kārsavas novads; |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads;

| — | Krāslavas novads; |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads;

| — | Ludzas novads; |
| --- | --- |

—

Ludzas novads;

| — | Mazsalacas novads; |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads;

| — | Naukšēnu novads; |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads;

| — | Preiļu novads; |
| --- | --- |

—

Preiļu novads;

| — | Rēzeknes novads; |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads;

| — | Riebiņu novads; |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads;

| — | Rūjienas novads; |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads;

| — | Strenču novads; |
| --- | --- |

—

Strenču novads;

| — | Valkas novads; |
| --- | --- |

—

Valkas novads;

| — | Vārkavas novads; |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads;

| — | Viļānu novads; |
| --- | --- |

—

Viļānu novads;

| — | Zilupes novads; |
| --- | --- |

—

Zilupes novads;

| — | Daugavpils republikas pilsēta; |
| --- | --- |

—

Daugavpils republikas pilsēta;

| — | Rēzekne republikas pilsēta; |
| --- | --- |

—

Rēzekne republikas pilsēta;

| — | Ainaži pilsēta; |
| --- | --- |

—

Ainaži pilsēta;

| — | Salacgrīva pilsēta. |
| --- | --- |

—

Salacgrīva pilsēta.

3.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Anykščiai rajono savivaldybė: Viešintos seniūnija ja Svėdasai seniūnija see osa, mis jääb maanteest nr 118 põhja poole; |
| --- | --- |

—

Anykščiai rajono savivaldybė: Viešintos seniūnija ja Svėdasai seniūnija see osa, mis jääb maanteest nr 118 põhja poole;

| — | Jonava rajono savivaldybė: Upninkų, Ruklos, Dumsių, Užusalių ja Kulvos seniūnija ning Žeimiai seniūnija Akliai, Akmeniai, Barsukinė, Blauzdžiai, Gireliai, Jagėlava, Juljanava, Kuigaliai, Liepkalniai, Martyniškiai, Milašiškiai, Mimaliai, Naujasodis, Normainiai I, Paduobiai, Palankesiai, Pamelnytėlė, Pėdžiai, Skrynės, Svalkeniai, Terespolis, Varpėnai, Žeimių gst., Žieveliškiai ja Žeimių miestelis kaimai; |
| --- | --- |

—

Jonava rajono savivaldybė: Upninkų, Ruklos, Dumsių, Užusalių ja Kulvos seniūnija ning Žeimiai seniūnija Akliai, Akmeniai, Barsukinė, Blauzdžiai, Gireliai, Jagėlava, Juljanava, Kuigaliai, Liepkalniai, Martyniškiai, Milašiškiai, Mimaliai, Naujasodis, Normainiai I, Paduobiai, Palankesiai, Pamelnytėlė, Pėdžiai, Skrynės, Svalkeniai, Terespolis, Varpėnai, Žeimių gst., Žieveliškiai ja Žeimių miestelis kaimai;

| — | Kaišiadorys rajono savivaldybė: Palomenės ja Pravieniškių seniūnijos ning Rumšiškių seniūnija see osa, mis jääb maanteest N. A1 põhja poole; |
| --- | --- |

—

Kaišiadorys rajono savivaldybė: Palomenės ja Pravieniškių seniūnijos ning Rumšiškių seniūnija see osa, mis jääb maanteest N. A1 põhja poole;

| — | Kaunas rajono savivaldybė: Vandžiogalos, Lapių, Karmėlavos ja Neveronių seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Kaunas rajono savivaldybė: Vandžiogalos, Lapių, Karmėlavos ja Neveronių seniūnijos;

| — | Kėdainiai rajono savivaldybė: Pelėdnagių seniūnija; |
| --- | --- |

—

Kėdainiai rajono savivaldybė: Pelėdnagių seniūnija;

| — | Šalčininkai rajono savivaldybė: Baltosios Vokės, Pabarės, Dainavos ja Kalesninkų seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Šalčininkai rajono savivaldybė: Baltosios Vokės, Pabarės, Dainavos ja Kalesninkų seniūnijos;

| — | Varėna rajono savivaldybė: Valkininkų, Jakėnų, Matuizų, Varėnos ja Vydenių seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Varėna rajono savivaldybė: Valkininkų, Jakėnų, Matuizų, Varėnos ja Vydenių seniūnijos;

| — | Jonava miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Jonava miesto savivaldybė;

| — | Kupiškis rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kupiškis rajono savivaldybė;

| — | Trakai rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Trakai rajono savivaldybė.

IV OSA

Itaalia

Järgmised piirkonnad Itaalias:

kõik Sardiinia piirkonnad.“

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 31.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 142/25 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 142/25

---

ELi-EFTA ÜHISTRANSIIDI ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2016,

28. aprill 2016,

millega muudetakse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni [2016/858]

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse ühistransiidiprotseduuri konventsiooni Euroopa Majandusühenduse, Austria Vabariigi, Soome Vabariigi, Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Rootsi Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel (1) (edaspidi „konventsioon“), eriti selle artikli 15 lõike 3 punkte a ja c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Konventsiooni artikliga 15 antakse selle konventsiooni alusel moodustatud ühiskomiteele („ühiskomitee“) õigus soovitada ning võtta oma otsustega vastu konventsiooni ja selle liidete muudatusi. |
| --- | --- |

(1)

Konventsiooni artikliga 15 antakse selle konventsiooni alusel moodustatud ühiskomiteele („ühiskomitee“) õigus soovitada ning võtta oma otsustega vastu konventsiooni ja selle liidete muudatusi.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 (2) ning selle delegeeritud õigusakte ja rakendusakte hakatakse kohaldama alates 1. maist 2016, kehtestades sel viisil tolliprotseduuride (sh transiidiprotseduuride) ajakohastatud raamistiku. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 (2) ning selle delegeeritud õigusakte ja rakendusakte hakatakse kohaldama alates 1. maist 2016, kehtestades sel viisil tolliprotseduuride (sh transiidiprotseduuride) ajakohastatud raamistiku.

| (3) | Liidu ja osalisriikide vahelise kaubanduse tõrgeteta toimimise tagamiseks tuleks ühistransiidiprotseduur võimalikult suures ulatuses vastavusse määruses (EL) nr 952/2013 ning selle delegeeritud õigusaktides ja rakendusaktides sätestatud liidu transiidiprotseduuriga. Selleks on hädavajalik muuta konventsiooni ja selle liiteid nii sisu kui ka terminoloogia osas. |
| --- | --- |

(3)

Liidu ja osalisriikide vahelise kaubanduse tõrgeteta toimimise tagamiseks tuleks ühistransiidiprotseduur võimalikult suures ulatuses vastavusse määruses (EL) nr 952/2013 ning selle delegeeritud õigusaktides ja rakendusaktides sätestatud liidu transiidiprotseduuriga. Selleks on hädavajalik muuta konventsiooni ja selle liiteid nii sisu kui ka terminoloogia osas.

| (4) | Piisava selguse loomiseks on vaja konventsiooni terminoloogia viia vastavusse määruse (EL) 952/2013 ning selle delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide omaga. Kavandatavad muudatused esitati ELi-EFTA ühistransiidi ja kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise töörühmale arutamiseks ning kõnealune töörühm kiitis ühistransiidiprotseduuri muutmist käsitleva ELi-EFTA ühiskomitee otsuse eelnõu esialgselt heaks. |
| --- | --- |

(4)

Piisava selguse loomiseks on vaja konventsiooni terminoloogia viia vastavusse määruse (EL) 952/2013 ning selle delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide omaga. Kavandatavad muudatused esitati ELi-EFTA ühistransiidi ja kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise töörühmale arutamiseks ning kõnealune töörühm kiitis ühistransiidiprotseduuri muutmist käsitleva ELi-EFTA ühiskomitee otsuse eelnõu esialgselt heaks.

| (5) | Seepärast tuleks konventsiooni vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks konventsiooni vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni teksti muudetakse vastavalt käesoleva otsuse A lisale.

2.   Konventsiooni I liite, sh I liite lisade tekst asendatakse käesoleva otsuse B lisas sätestatud tekstiga.

3.   Konventsiooni II liite teksti muudetakse vastavalt käesoleva otsuse C lisale.

4.   Konventsiooni III liite teksti muudetakse vastavalt käesoleva otsuse D lisale.

5.   Konventsiooni III liite A1, A2, A4, A6, B1, B2, B3, B5, B6, B11 ja C7 lisa teksti muudetakse vastavalt käesoleva otsuse E lisale.

6.   Konventsiooni III liite B7, B8, B9, B10, C1, C2, C3, C4, C5 ja C6 lisa tekst asendatakse käesoleva otsuse F lisas sätestatud tekstiga.

7.   Konventsiooni IV liite, sh IV liite lisade teksti muudetakse vastavalt käesoleva otsuse G lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. maist 2016.

Brüssel, 28. aprill 2016

Ühiskomitee nimel

eesistuja

Philip KERMODE

---

(1)  
  EÜT L 226, 13.8.1987, lk 2.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

2

---

A LISA

20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 1 asendatakse sõnad „EFTA riikide vahelise“ sõnadega „ühistransiidiprotseduuri riikide vahelise“; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 1 asendatakse sõnad „EFTA riikide vahelise“ sõnadega „ühistransiidiprotseduuri riikide vahelise“;

| b) | lõikes 2 asendatakse sõnad „ühenduse transiidiprotseduuri“ sõnadega „liidu transiidiprotseduuri“. |
| --- | --- |

b)

lõikes 2 asendatakse sõnad „ühenduse transiidiprotseduuri“ sõnadega „liidu transiidiprotseduuri“.

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 3 punkti a esimene lõik asendatakse järgmisega:






  „a) | ühenduses:
  ainult sel juhul, kui kaup on liidu kaup. „Liidu kaup“ on kaup, mis kuulub mõne järgmise kategooria alla:






  — | täielikult ühenduse tolliterritooriumil saadud kaup, millele ei ole lisatud väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvatest riikidest või territooriumidelt imporditud kaupa; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 3 punkti a esimene lõik asendatakse järgmisega:

„a)

ühenduses:

ainult sel juhul, kui kaup on liidu kaup. „Liidu kaup“ on kaup, mis kuulub mõne järgmise kategooria alla:

—

täielikult ühenduse tolliterritooriumil saadud kaup, millele ei ole lisatud väljaspool ühenduse tolliterritooriumi asuvatest riikidest või territooriumidelt imporditud kaupa;

| — | väljastpoolt ühenduse tolliterritooriumi asuvatest riikidest või territooriumidelt sellele territooriumile toodud ja vabasse ringlusse lubatud kaup; |
| --- | --- |

—

väljastpoolt ühenduse tolliterritooriumi asuvatest riikidest või territooriumidelt sellele territooriumile toodud ja vabasse ringlusse lubatud kaup;

| — | ühenduse tolliterritooriumil ainult teises taandes nimetatud kaupadest või esimeses ja teises taandes nimetatud kaupadest saadud või toodetud kaup.“; |
| --- | --- |

—

ühenduse tolliterritooriumil ainult teises taandes nimetatud kaupadest või esimeses ja teises taandes nimetatud kaupadest saadud või toodetud kaup.“;

| b) | lõike 3 teises lõigus asendatakse sõnad „ühenduse kaubad“ sõnadega „liidu kaup“; |
| --- | --- |

b)

lõike 3 teises lõigus asendatakse sõnad „ühenduse kaubad“ sõnadega „liidu kaup“;

| c) | lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | ühistransiidiprotseduuri riigis:
  ainult sel juhul, kui kaup on saabunud kõnealusesse riiki protseduuri T2 alusel ja saadetakse edasi artiklis 9 sätestatud eritingimuste kohaselt.“; |
| --- | --- | --- |

c)

lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

ainult sel juhul, kui kaup on saabunud kõnealusesse riiki protseduuri T2 alusel ja saadetakse edasi artiklis 9 sätestatud eritingimuste kohaselt.“;

| d) | lõikes 4 asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“. |
| --- | --- |

d)

lõikes 4 asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“.

| 3) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punktid a ja b asendatakse järgmisega:
  „a)   „transiit“– protseduur, mille alusel kaupa veetakse tollijärelevalve all ühest konventsiooniosalisest riigist teise või samasse konventsiooniosalisse riiki vähemalt üle ühe piiri;
  b)   „riik“– mis tahes ühistransiidiprotseduuri riik, ühenduse liikmesriik või konventsiooniga ühinenud muu riik;“ |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)   „transiit“– protseduur, mille alusel kaupa veetakse tollijärelevalve all ühest konventsiooniosalisest riigist teise või samasse konventsiooniosalisse riiki vähemalt üle ühe piiri;

b)   „riik“– mis tahes ühistransiidiprotseduuri riik, ühenduse liikmesriik või konventsiooniga ühinenud muu riik;“

| b) | lisatakse järgmine punkt:
  „d)   „ühistransiidiprotseduuri riik“– mis tahes konventsiooniosaline riik, v.a ühenduse liikmesriik;“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine punkt:

„d)   „ühistransiidiprotseduuri riik“– mis tahes konventsiooniosaline riik, v.a ühenduse liikmesriik;“

| c) | lõige 2 jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

lõige 2 jäetakse välja;

| d) | lõikes 3 asendatakse sõnad „EFTA riikidel“ sõnadega „ühistransiidiprotseduuri riikidel“. |
| --- | --- |

d)

lõikes 3 asendatakse sõnad „EFTA riikidel“ sõnadega „ühistransiidiprotseduuri riikidel“.

| 4) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „1.   Arvestades käesoleva konventsiooni mis tahes erisätteid, on ühistransiidiprotseduuri riikide pädevad tolliasutused volitatud täitma lähtetolliasutuse, vahetolliasutuse, sihttolliasutuse ja tagatistolliasutuste ülesandeid.


  2.   Ühenduse liikmesriikide pädevad asutused on volitatud aktsepteerima ühistransiidiprotseduuri riigis asuvasse sihttolliasutusse toimuva transiidi deklaratsioone T1 või T2. Arvestades käesoleva konventsiooni mis tahes erisätteid, tõendavad nad selle kauba puhul ka liidu kauba tollistaatust.


  3.   Kui tegemist on liitsaadetisega, mis laaditakse ühele transpordivahendile ja saadetakse ühe protseduuri pidaja poolt üheainsa T1 või T2 toiminguga koondveona ühest lähtetolliasutusest ühte sihttolliasutusse ühele kaubasaajale tarnimiseks, võib konventsiooniosaline nõuda, et nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel lülitataks need kaubasaadetised ühte deklaratsiooni T1 või T2 koos vastavate kaubanimekirjadega.“; |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„1.   Arvestades käesoleva konventsiooni mis tahes erisätteid, on ühistransiidiprotseduuri riikide pädevad tolliasutused volitatud täitma lähtetolliasutuse, vahetolliasutuse, sihttolliasutuse ja tagatistolliasutuste ülesandeid.

2.   Ühenduse liikmesriikide pädevad asutused on volitatud aktsepteerima ühistransiidiprotseduuri riigis asuvasse sihttolliasutusse toimuva transiidi deklaratsioone T1 või T2. Arvestades käesoleva konventsiooni mis tahes erisätteid, tõendavad nad selle kauba puhul ka liidu kauba tollistaatust.

3.   Kui tegemist on liitsaadetisega, mis laaditakse ühele transpordivahendile ja saadetakse ühe protseduuri pidaja poolt üheainsa T1 või T2 toiminguga koondveona ühest lähtetolliasutusest ühte sihttolliasutusse ühele kaubasaajale tarnimiseks, võib konventsiooniosaline nõuda, et nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel lülitataks need kaubasaadetised ühte deklaratsiooni T1 või T2 koos vastavate kaubanimekirjadega.“;

| b) | lõikes 4 asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“; |
| --- | --- |

b)

lõikes 4 asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“;

| c) | lõikes 5 asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“. |
| --- | --- |

c)

lõikes 5 asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“.

| 5) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 1 asendatakse sõnad „EFTA riiki“ sõnadega „ühistransiidiprotseduuri riiki“; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 1 asendatakse sõnad „EFTA riiki“ sõnadega „ühistransiidiprotseduuri riiki“;

| b) | lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „2.   Kui muu tolliprotseduuri kui transiidi- või tolliladustamisprotseduuri alusel ühistransiidiprotseduuri riiki toodud kaup saadetakse sellest riigist edasi, ei või protseduuri T2 rakendada.“; |
| --- | --- |

b)

lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.   Kui muu tolliprotseduuri kui transiidi- või tolliladustamisprotseduuri alusel ühistransiidiprotseduuri riiki toodud kaup saadetakse sellest riigist edasi, ei või protseduuri T2 rakendada.“;

| c) | lõikes 3 asendatakse sõnad „EFTA riigist“ sõnadega „ühistransiidiprotseduuri riigist“; |
| --- | --- |

c)

lõikes 3 asendatakse sõnad „EFTA riigist“ sõnadega „ühistransiidiprotseduuri riigist“;

| d) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Igal aktsepteeritud deklaratsioonil T2 või igal ühistransiidiprotseduuri riigi pädeva tolliasutuse väljaantud liidu kauba tollistaatust tõendaval dokumendil peab olema viide vastavale deklaratsioonile T2 või liidu kauba tollistaatust tõendavale dokumendile, mille alusel kaup sellesse ühistransiidiprotseduuri riiki saabus, ning kõik kinnitusmärked.“ |
| --- | --- |

d)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Igal aktsepteeritud deklaratsioonil T2 või igal ühistransiidiprotseduuri riigi pädeva tolliasutuse väljaantud liidu kauba tollistaatust tõendaval dokumendil peab olema viide vastavale deklaratsioonile T2 või liidu kauba tollistaatust tõendavale dokumendile, mille alusel kaup sellesse ühistransiidiprotseduuri riiki saabus, ning kõik kinnitusmärked.“

| 6) | Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | kaupa sisaldavale ruumile, kui transpordivahend või konteiner on muude õigusaktide alusel heaks kiidetud või lähtetolliasutuse poolt tollitõkendi paigaldamiseks sobivaks tunnistatud;“ |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

kaupa sisaldavale ruumile, kui transpordivahend või konteiner on muude õigusaktide alusel heaks kiidetud või lähtetolliasutuse poolt tollitõkendi paigaldamiseks sobivaks tunnistatud;“

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Lähtetolliasutus peab transpordivahendit ja konteinerit tõkendi paigaldamiseks sobivaks järgmistel tingimustel:






  a) | tõkendeid on võimalik transpordivahendi või konteineri külge lihtsalt ja tõhusalt kinnitada; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Lähtetolliasutus peab transpordivahendit ja konteinerit tõkendi paigaldamiseks sobivaks järgmistel tingimustel:

a)

tõkendeid on võimalik transpordivahendi või konteineri külge lihtsalt ja tõhusalt kinnitada;

| b) | transpordivahend või konteiner on ehitatud nii, et kauba väljavõtmine või sissepanek jätab nähtava jälje, tõkend puruneb või sellel on märke avamisest, või jäädvustab elektrooniline seiresüsteem kauba väljavõtmise või sissepaneku; |
| --- | --- |

b)

transpordivahend või konteiner on ehitatud nii, et kauba väljavõtmine või sissepanek jätab nähtava jälje, tõkend puruneb või sellel on märke avamisest, või jäädvustab elektrooniline seiresüsteem kauba väljavõtmise või sissepaneku;

| c) | transpordivahend või konteiner ei sisalda peidikuid, kuhu saaks kaupa peita; |
| --- | --- |

c)

transpordivahend või konteiner ei sisalda peidikuid, kuhu saaks kaupa peita;

| d) | kauba jaoks eraldatud ruum on tollikontrolliks kergesti ligipääsetav.“; |
| --- | --- |

d)

kauba jaoks eraldatud ruum on tollikontrolliks kergesti ligipääsetav.“;

| c) | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]. |
| --- | --- |

c)

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni].

| 7) | Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1 ja 2 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

7)

Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1 ja 2 jäetakse välja;

| b) | lõikes 3 asendatakse sõna „printsipaal“ sõnadega „protseduuri pidaja“ ja sõna „dokumendiga“ sõnaga „deklaratsiooniga“. |
| --- | --- |

b)

lõikes 3 asendatakse sõna „printsipaal“ sõnadega „protseduuri pidaja“ ja sõna „dokumendiga“ sõnaga „deklaratsiooniga“.

| 8) | Artikli 13 lõikes 3 asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“. |
| --- | --- |

8)

Artikli 13 lõikes 3 asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“.

| 9) | Artikli 20 lõikes 1 asendatakse sõnad „EFTA riikide territooriumide“ sõnadega „ühistransiidiprotseduuri riikide territooriumide“. |
| --- | --- |

9)

Artikli 20 lõikes 1 asendatakse sõnad „EFTA riikide territooriumide“ sõnadega „ühistransiidiprotseduuri riikide territooriumide“.

---

B LISA

Konventsiooni I liide asendatakse järgmisega:

„I liide

ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUURID

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

I PEATÜKK

Protseduuri reguleerimisese ja kohaldamisala ning mõisted

Artikkel 1

Reguleerimisese

1.   Käesolevas liites sätestatakse ühistransiidiprotseduuri reguleerivad eeskirjad vastavalt konventsiooni artikli 1 lõikele 3.

2.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva liite sätteid ühistransiidiprotseduuri alusel tehtud toimingute suhtes.

Artikkel 2

Ühistransiidiprotseduuri kohaldamata jätmine postisaadetiste suhtes

Ühistransiidiprotseduuri ei kohaldata postisaadetiste (sealhulgas postipakkide) suhtes, kui need saadetakse kooskõlas Ülemaailmse Postiliidu põhikirjaga ning kaupa veavad isikud või veetakse isikute nimel, kes tegutsevad kõnealuse põhikirjaga sätestatud õiguste ja kohustuste raames.

Artikkel 3

Mõisted

Konventsioonis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „toll“– konventsiooni kohaldamise eest vastutavad tolliametid ja mis tahes muud asutused, kes on siseriikliku õiguse alusel volitatud konventsiooni kohaldama;

b)   „isik“– füüsiline isik, juriidiline isik ja igasugune isikute ühendus, mis ei ole juriidiline isik, kuid mis võib liidu õiguse, siseriikliku õiguse või mõne ühistransiidiprotseduuri riigi õiguse kohaselt sooritada õigustoiminguid;

c)   „transiidideklaratsioon“– dokument, millega isik avaldab ettenähtud vormis ja korras soovi suunata kaup ühistransiidiprotseduurile;

d)   „transiidi saatedokument“– elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil välja trükitud dokument, mis on kaupadel kaasas ja põhineb transiidideklaratsiooni andmetel;

e)   „deklarant“– isik, kes esitab transiidideklaratsiooni enda nimel, või isik, kelle nimel selline deklaratsioon esitatakse;

f)   „protseduuri pidaja“– isik, kes esitab transiidideklaratsiooni või kelle eest kõnealune deklaratsioon esitatakse;

g)   „lähtetolliasutus“– tolliasutus, kus transiidideklaratsioon aktsepteeritakse;

h)   „vahetolliasutus“– tolliasutus, mis on ühe konventsiooniosalise tolliterritooriumile sisenemise kohas pädev juhul, kui kaup liigub ühistransiidiprotseduuri alusel, või tolliasutus, mis on konventsiooniosalise territooriumilt väljumise kohas pädev juhul, kui kaup viiakse kõnealuse konventsiooniosalise territooriumilt välja transiitveoga, mille käigus ületatakse kõnealuse konventsiooniosalise ja kolmanda riigi vaheline piir;

i)   „sihttolliasutus“– tolliasutus, kus ühistransiidiprotseduurile suunatud kaup esitatakse protseduuri lõpetamiseks;

j)   „tolli viitenumber (MRN)“– pädeva tolliasutuse poolt elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil transiidideklaratsioonile antud registreerimisnumber;

k)   „tagatistolliasutus“– tolliasutus, kus iga riigi toll otsustab, et tuleb esitada tagatis;

l)   „võlg“– isiku kohustus tasuda impordi- või eksporditollimaksude ja ühistransiidiprotseduurile suunatud kaubaga seotud muude maksude summa;

m)   „võlgnik“– võla tasumise eest vastutav isik;

n)   „kauba vabastamine“– toiming, millega toll teeb kauba kättesaadavaks ühistransiidiprotseduurist tulenevatel eesmärkidel;

o)   „konventsiooniosalise tolliterritooriumil asutatud isik“–

| — | füüsilise isiku puhul isik, kelle alaline elukoht on kõnealuse konventsiooniosalise tolliterritooriumil; |
| --- | --- |

—

füüsilise isiku puhul isik, kelle alaline elukoht on kõnealuse konventsiooniosalise tolliterritooriumil;

| — | juriidilise isiku või isikute ühenduse puhul isik, kelle registrijärgne asukoht, peakorter või püsiv tegevuskoht asub kõnealuse konventsiooniosalise tolliterritooriumil; |
| --- | --- |

—

juriidilise isiku või isikute ühenduse puhul isik, kelle registrijärgne asukoht, peakorter või püsiv tegevuskoht asub kõnealuse konventsiooniosalise tolliterritooriumil;

p)   „elektroonilised andmetöötlusvahendid“– elektrooniline teabevahetus ettevõtjate ja tolli vahel, tolliasutuste vahel ning tolli ja muude asjaomaste riiklike või Euroopa Liidu või ühistransiidiprotseduuri riikide asutuste või institutsioonide vahel kokkulepitud ja kindlaksmääratud formaadis eesmärgiga töödelda ja säilitada andmeid pärast nende saamist, kasutades üht järgmistest vahenditest:

| i) | elektrooniline andmevahetus; |
| --- | --- |

i)

elektrooniline andmevahetus;

| ii) | arvutist arvutisse toimuv teabevahetus; |
| --- | --- |

ii)

arvutist arvutisse toimuv teabevahetus;

| iii) | struktureeritud andmete elektrooniline ülekandmine ühest elektroonilise töötlemise keskkonnast teise standardsõnumite või teenuste abil ilma inimese osaluseta; |
| --- | --- |

iii)

struktureeritud andmete elektrooniline ülekandmine ühest elektroonilise töötlemise keskkonnast teise standardsõnumite või teenuste abil ilma inimese osaluseta;

| iv) | andmete veebipõhine esitamine tolli andmetöötlussüsteemidesse säilitamiseks ja töötlemiseks ning veebis vastuste saamiseks; |
| --- | --- |

iv)

andmete veebipõhine esitamine tolli andmetöötlussüsteemidesse säilitamiseks ja töötlemiseks ning veebis vastuste saamiseks;

q)   „elektrooniline andmevahetus“– kokkulepitud sõnumistandardite kohaselt vormindatud andmete elektrooniline edastamine ühest arvutisüsteemist teise;

r)   „elektrooniline transiidisüsteem“– ühistransiidiprotseduuri elektrooniliseks andmevahetuseks kasutatav elektrooniline süsteem;

s)   „standardsõnum“– eelnevalt määratletud elektroonilise andmevahetuse vorm;

t)   „isikuandmed“– kogu teave tuvastatud või tuvastatava isiku kohta;

u)   „kinnistranspordiseadmed“– kauba pidevaks transpordiks kasutatavad tehnilised vahendid (nt torujuhtmed ja elektriliinid);

v)   „talitluspidevuse protseduur“– paberdokumentide kasutamisel põhinev protseduur, mis on ette nähtud selleks, et võimaldada transiidideklaratsiooni esitamist ning transiitveo jätkumist, kui elektroonilistel andmetöötlusvahenditel põhinevat protseduuri ei saa kasutada.

II PEATÜKK

II PEATÜKK

Ühistransiidiprotseduuri käsitlevad üldsätted

Ühistransiidiprotseduuri käsitlevad üldsätted

Artikkel 4

Protseduuriga seotud elektrooniline süsteem

1.   Kui käesoleva liites ei ole sätestatud teisiti, kasutatakse ühistransiidiprotseduuri tolliformaalsuste täitmiseks elektroonilist transiidisüsteemi.

2.   Konventsiooniosalised määravad vastastikuse kokkuleppe alusel kindlaks elektroonilise transiidisüsteemi kohaldamise meetmed, millega sätestatakse:

| a) | tolliasutuste vahel vahetatavate, tollialaste õigusaktide kohaldamiseks vajalike sõnumite määratlemist ja haldamist käsitlevad eeskirjad; |
| --- | --- |

a)

tolliasutuste vahel vahetatavate, tollialaste õigusaktide kohaldamiseks vajalike sõnumite määratlemist ja haldamist käsitlevad eeskirjad;

| b) | tollialaste õigusaktide alusel vahetatavate sõnumite ühine andmestu ja formaat. |
| --- | --- |

b)

tollialaste õigusaktide alusel vahetatavate sõnumite ühine andmestu ja formaat.

Artikkel 5

Elektroonilise transiidisüsteemi kasutamine

1.   Kui käesoleva liites ei ole sätestatud teisiti, kasutavad pädevad asutused ühistransiidiprotseduuriga seotud teabevahetuseks elektroonilist transiidisüsteemi.

2.   Konventsiooniosalised kasutavad lõikes 1 osutatud teabevahetuseks Euroopa Liidu ühist teabevõrku/ühist süsteemiliidest (CCN/CSI).

Ühistransiidiprotseduuri riikide rahaline osalus, ühistransiidiprotseduuri riikide juurdepääs CCN/CSI-le ja muud seotud küsimused lepitakse kokku liidu ja iga ühistransiidiprotseduuri riigi vahel eraldi.

Artikkel 6

Andmeturve

1.   Konventsiooniosalised määravad kindlaks elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil täidetavate formaalsuste tingimused, mis sisaldavad muu hulgas meetmeid andmete allika kontrollimiseks ja andmete kaitsmiseks juhusliku või ebaseadusliku hävitamise, juhusliku kadumise, muutmise või loata kasutamise eest.

2.   Lisaks lõikes 1 osutatud meetmetele loovad pädevad asutused piisava turvasüsteemi ja hoiavad seda käigus, et elektrooniline transiidisüsteem toimiks tõhusalt, usaldusväärselt ja turvaliselt.

3.   Andmete muutmine ja kustutamine registreeritakse koos teabega muutmise või kustutamise põhjuse, täpse aja ja seda teinud isiku andmete kohta.

Originaalandmeid või mis tahes töödeldud andmeid säilitatakse vähemalt kolm kalendriaastat alates selle aasta lõpust, millal sellised andmed registreeriti, või kauem, kui riigid seda nõuavad.

4.   Pädevad asutused kontrollivad andmete turvalisust korrapäraselt.

5.   Pädevad asutused teavitavad üksteist kõigist turvalisuse rikkumise kahtlustest.

Artikkel 7

Isikuandmete kaitse

1.   Konventsiooniosalised kasutavad konventsiooni kohaselt vahetatud isikuandmeid üksnes ühistransiidiprotseduuri ja ühistransiidiprotseduurile järgneva mis tahes tolliprotseduuri või ajutise ladustamise jaoks.

See piirang ei takista tollil nende andmete kasutamist riskianalüüsi tegemiseks ja uurimise korraldamiseks ühistransiidiprotseduuri ajal ning sellisele ühistransiidiprotseduurile järgneva kohtumenetluse jaoks. Kui neid andmeid kasutatakse kõnealustel eesmärkidel, tuleb teabe esitanud tolliasutusi sellest viivitamata teavitada.

2.   Konventsiooniosalised tagavad, et konventsiooni kohaldamise käigus vahetatud isikuandmete töötlemine toimub kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 95/46/EÜ (1).

3.   Iga konventsiooniosaline teeb kõik vajaliku, et tagada käesoleva artikli nõuete täitmine.

III PEATÜKK

III PEATÜKK

Protseduuri pidaja ning ühistransiidiprotseduuri alusel liikuva kauba vedaja ja saaja kohustused

Protseduuri pidaja ning ühistransiidiprotseduuri alusel liikuva kauba vedaja ja saaja kohustused

Artikkel 8

Protseduuri pidaja ning ühistransiidiprotseduuri alusel liikuva kauba vedaja ja saaja kohustused

1.   Protseduuri pidaja vastutab järgmise eest:

| a) | kauba esitamine puutumatul kujul ja vajaliku teabe andmine sihttolliasutusele ettenähtud tähtaja jooksul kooskõlas meetmetega, mille toll on võtnud kauba identifitseerimise tagamiseks; |
| --- | --- |

a)

kauba esitamine puutumatul kujul ja vajaliku teabe andmine sihttolliasutusele ettenähtud tähtaja jooksul kooskõlas meetmetega, mille toll on võtnud kauba identifitseerimise tagamiseks;

| b) | ühistransiidiprotseduuriga seotud tollisätete järgimine; |
| --- | --- |

b)

ühistransiidiprotseduuriga seotud tollisätete järgimine;

| c) | tagatise esitamine, et kindlustada seoses asjaomase kaubaga tekkida võiva võla tasumine, kui konventsioonis ei ole sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

c)

tagatise esitamine, et kindlustada seoses asjaomase kaubaga tekkida võiva võla tasumine, kui konventsioonis ei ole sätestatud teisiti.

2.   Kauba vedaja või saaja, kes võtab kauba vastu, teades, et see liigub ühistransiidiprotseduuri alusel, vastutab samuti kauba puutumatul kujul esitamise eest sihttolliasutusele ettenähtud tähtaja jooksul kooskõlas meetmetega, mille toll on võtnud kauba identifitseerimise tagamiseks.

IV PEATÜKK

IV PEATÜKK

Tagatised

Tagatised

Artikkel 9

Tagatistega seotud elektrooniline süsteem

Tagatistega seotud teabe vahetamiseks ja säilitamiseks kasutatakse elektroonilisi andmetöötlusvahendeid.

Artikkel 10

Tagatise esitamise kohustus

1.   Protseduuri pidaja esitab tagatise, et kindlustada seoses ühistransiidiprotseduurile suunatud kaubaga tekkida võiva võla tasumine.

2.   Tagatis esitatakse kas:

| a) | üht vedu hõlmava üksiktagatisena või |
| --- | --- |

a)

üht vedu hõlmava üksiktagatisena või

| b) | mitut vedu hõlmava üldtagatisena, mis on käendaja kohustuse vormis (kui kohaldatakse artikli 55 punktis a sätestatud lihtsustamist). |
| --- | --- |

b)

mitut vedu hõlmava üldtagatisena, mis on käendaja kohustuse vormis (kui kohaldatakse artikli 55 punktis a sätestatud lihtsustamist).

3.   Toll võib siiski keelduda esitatud tagatise liiki aktsepteerimast, kui see on ühistransiidiprotseduuri nõuetekohase toimimisega vastuolus.

Artikkel 11

Üksiktagatise vormid

1.   Üksiktagatise võib esitada ühes järgmises vormis:

| a) | sularaha sissemakse; |
| --- | --- |

a)

sularaha sissemakse;

| b) | käendaja võetud kohustus; |
| --- | --- |

b)

käendaja võetud kohustus;

| c) | maksekviitungid. |
| --- | --- |

c)

maksekviitungid.

2.   Lõike 1 punktis c osutatud juhul esitatakse üksiktagatis käendaja võetud kohustusena.

Artikkel 12

Käendaja

1.   Artikli 10 lõike 2 punktis b, artikli 11 lõike 1 punktis b ja artikli 11 lõikes 2 viidatud käendaja on selles osalisriigis asutatud kolmas isik, kus tagatis esitatakse ja kus tagatist nõudev toll selle heaks kiidab.

Käendaja teatab kohustuses oma ametliku asukoha või nimetab oma esindaja igas ühistransiitveoga seotud osalisriigis.

2.   Käendaja kohustub kirjalikult maksma tagatud võlasumma. Samuti katab käendaja kohustus tagatud summa piires võla, mis tuleb tasuda pärast järelkontrolli.

3.   Toll võib keelduda sellise käendaja heakskiitmisest, kes ei taga tema hinnangul võlasumma tasumist ettenähtud aja jooksul.

Artikkel 13

Tagatise esitamisest vabastamine

1.   Tagatist ei nõuta järgmistel juhtudel:

| a) | kauba vedu õhuteed pidi, kui kasutatakse õhuteed pidi veetava kauba elektroonilisel manifestil põhinevat transiidiprotseduuri; |
| --- | --- |

a)

kauba vedu õhuteed pidi, kui kasutatakse õhuteed pidi veetava kauba elektroonilisel manifestil põhinevat transiidiprotseduuri;

| b) | kauba vedu Reini jõel, selle veeteedel, Doonau jõel ja selle veeteedel; |
| --- | --- |

b)

kauba vedu Reini jõel, selle veeteedel, Doonau jõel ja selle veeteedel;

| c) | kauba vedu kinnistranspordiseadme abil; |
| --- | --- |

c)

kauba vedu kinnistranspordiseadme abil;

| d) | kauba vedu raudteed või õhuteed pidi, kui kasutatakse raudteed või õhuteed pidi veetava kauba paberipõhist transiidiprotseduuri. |
| --- | --- |

d)

kauba vedu raudteed või õhuteed pidi, kui kasutatakse raudteed või õhuteed pidi veetava kauba paberipõhist transiidiprotseduuri.

2.   Lõike 1 punktis d osutatud juhtudel kohaldatakse tagatise esitamisest vabastamist ainult raudteed või õhuteed pidi veetavale kaubale enne 1. maid 2016 antud paberipõhise ühistransiidiprotseduuri kasutamise lubade suhtes.

V PEATÜKK

V PEATÜKK

Muud sätted

Muud sätted

Artikkel 14

Dokumentide ja arvestuste õiguslik staatus

1.   Ühes riigis vastavalt selle riigi eeskirjadele välja antud dokumentidel ja peetavatel arvestustel (sõltumata nende tehnilisest vormist) ning ühe riigi pädevate asutuste võetud või heakskiidetud meetmetel on teiste riikide territooriumil samasugune õiguslik toime kui riigis, kus need välja anti või neid peetakse.

2.   Ühe riigi pädevate asutuste poolt ühistransiidiprotseduuri raames tehtud kontrollide tulemustel on teistes riikides sama toime kui iga kõnealuse teise riigi pädevate asutuste tehtud kontrollide tulemustel.

Artikkel 15

Ühistransiitvedude alal pädevate tolliasutuste nimekiri

Iga riik kannab ühistransiitvedude alal pädevate tolliasutuste nimekirja Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon“) hallatavasse arvutipõhisesse süsteemi, märkides ära nende asutuste identifitseerimisnumbrid, kohustused ning lahtioleku päevad ja kellaajad. Ka kõik nende andmete muudatused kantakse arvutipõhisesse süsteemi.

Komisjon edastab selle teabe kõnealuse arvutipõhise süsteemi abil kõigile riikidele.

Artikkel 16

Transiidi keskasutus

Kui riik on loonud transiidi keskasutuse, kellele on antud ühistransiidiprotseduuri juhtimise ja järelevalve ning kõnealuse protseduuriga seotud dokumentide vastuvõtmise ja edastamise ülesanne, teavitab ta sellest komisjoni.

Komisjon edastab selle teabe teistele riikidele.

Artikkel 17

Eeskirjade rikkumine ja eiramine

Riigid võtavad vajalikud meetmed, et hoida ära eeskirjade rikkumist või eiramist ning kohaldada tõhusaid, proportsionaalseid ja heidutavaid karistusi.

II JAOTIS

PROTSEDUURI KÄIK

PROTSEDUURI KÄIK

I PEATÜKK

I PEATÜKK

Üksiktagatis

Üksiktagatis

Artikkel 18

Üksiktagatise summa arvutamine

Artikli 10 lõike 2 punkti a kohane üksiktagatis katab tekkida võiva võla summa, mis arvutatakse samasse liiki kuuluva kauba suhtes kohaldatavate kõrgeimate maksumäärade alusel. Arvutamisel käsitatakse konventsiooni alusel veetavat liidu kaupa liiduvälise kaubana.

Artikkel 19

Sularaha sissemaksena esitatav üksiktagatis

1.   Sularaha või muu sellega samaväärse maksevahendi sissemaksena esitatud üksiktagatis antakse kooskõlas tagatist nõudvas lähteriigis kehtivate sätetega.

2.   Ühes osalisriigis sularaha sissemaksena esitatavad üksiktagatised kehtivad kõigis osalisriikides. Need makstakse tagasi pärast protseduuri lõpetamist.

3.   Kui tagatis esitatakse sularaha sissemaksena või mõne muu sellega samaväärsena käsitatava maksena, ei pea toll maksma sellelt intressi.

Artikkel 20

Käendaja kohustusena esitatav üksiktagatis

1.   Käendaja poolt kohustusena antud üksiktagatis esitatakse III liite C1 lisas sätestatud vormi kasutades. Kõnealust kohustust hoitakse selle kehtivusajal tagatistolliasutuses.

2.   Kui riigi õigus- või haldusnormid seda nõuavad või kui see on kooskõlas üldise tavaga, võib riik lubada lõikes 1 osutatud kohustuse koostada teistsuguses vormis, tingimusel, et sellel on vormis sätestatud kohustusega võrdne õiguslik jõud.

3.   Iga kohustuse korral edastab tagatistolliasutus protseduuri pidajale järgmise teabe:

| a) | tagatise viitenumber; |
| --- | --- |

a)

tagatise viitenumber;

| b) | tagatise viitenumbriga seotud juurdepääsukood. |
| --- | --- |

b)

tagatise viitenumbriga seotud juurdepääsukood.

Protseduuri pidaja ei muuda kõnealust juurdepääsukoodi.

Artikkel 21

Maksekviitungina esitatav üksiktagatis

1.   Käendaja poolt maksekviitungina antud üksiktagatis esitatakse III liite C2 lisas sätestatud vormi kasutades. Kõnealust kohustust hoitakse selle kehtivusajal tagatistolliasutuses.

Kohaldatakse artikli 20 lõiget 2 mutatis mutandis.

2.   Maksekviitungid koostab käendaja, kasutades III liite C3 lisas sätestatud vormi, ning need esitatakse isikutele, kes kavatsevad olla protseduuri pidajad. Kõnealused maksekviitungid kehtivad kõigis osalisriikides.

Iga maksekviitung katab 10 000 euro suurust summat, mille eest vastutab käendaja. Maksekviitungi kehtivusaeg on üks aasta alates selle väljastamise kuupäevast.

3.   Käendaja esitab tagatistolliasutusele kõik nõutavad üksikasjad enda poolt väljastatud maksekviitungite kohta.

4.   Käendaja esitab isikule, kes kavatseb olla protseduuri pidaja, iga maksekviitungi kohta järgmise teabe:

| a) | tagatise viitenumber; |
| --- | --- |

a)

tagatise viitenumber;

| b) | tagatise viitenumbriga seotud juurdepääsukood. |
| --- | --- |

b)

tagatise viitenumbriga seotud juurdepääsukood.

Isik, kes kavatseb olla protseduuri pidaja, ei muuda kõnealust juurdepääsukoodi.

5.   Isik, kes kavatseb olla protseduuri pidaja, esitab lähtetolliasutusele sellise arvu maksekviitungeid, mis vastab 10 000 euro täiskordsele, mida on vaja tekkida võiva võla kogusumma katmiseks.

6.   Kui kooskõlas artikli 26 lõike 1 punktiga b aktsepteeritakse paberkandjal transiidideklaratsiooni, esitatakse maksekviitungid paberil ja neid hoiab enda käes lähtetolliasutus. Kõnealune tolliasutus teatab maksekviitungil märgitud tagatistolliasutusele iga maksekviitungi tunnusnumbri.

Artikkel 22

Kohustuse heakskiitmine

Käendaja kohustuse kiidab heaks tagatistolliasutus, kes teatab sellest isikule, kellelt nõutakse tagatise esitamist.

Artikkel 23

Käendaja või tema kohustuse heakskiitmise kehtetuks tunnistamine ja käendaja kohustuse tühistamine

1.   Tagatistolliasutus võib käendaja või tema kohustuse heakskiidu igal ajal kehtetuks tunnistada. Tagatistolliasutus teatab kehtetuks tunnistamisest käendajale ja isikule, kellelt nõutakse tagatise esitamist.

Käendaja või tema kohustuse heakskiitmise kehtetuks tunnistamine jõustub 16. päeval pärast kuupäeva, mil käendaja saab või oleks pidanud saama kätte kehtetuks tunnistamise otsuse.

2.   Käendaja võib enda võetud kohustuse igal ajal tühistada. Käendaja teavitab tagatistolliasutust tühistamisest.

Käendaja kohustuse tühistamine ei mõjuta kaupa, mis on tühistamise jõustumise hetkel tühistatud kohustuse alusel juba ühistransiidiprotseduurile suunatud ja mis on endiselt protseduuril.

Käendaja kohustus tühistatakse 16. päeval pärast kuupäeva, mil käendaja teatab kohustuse tühistamisest tagatistolliasutusele.

3.   Asjaomase tagatistolliasutuse eest vastutava riigi toll sisestab artiklis 9 osutatud elektroonilisse süsteemi teabe käendaja heakskiitmise kehtetuks tunnistamise või käendaja poolt enda võetud kohustuse heakskiitmise või käendaja poolt enda võetud kohustuse tühistamise kohta ja selle jõustumise kuupäeva.

II PEATÜKK

II PEATÜKK

Transpordivahendid ja deklaratsioonid

Transpordivahendid ja deklaratsioonid

Artikkel 24

Transiidideklaratsioon ja transpordivahendid

1.   Iga transiidideklaratsioon hõlmab üksnes sellist ühistransiidiprotseduurile suunatud kaupa, mida veetakse või mida tuleb vedada konteineris või pakendis ühe transpordivahendiga ühest lähtetolliasutusest ühte sihttolliasutusse.

Siiski võib üks transiidideklaratsioon hõlmata kaupa, mida veetakse või mida tuleb vedada ühest lähtetolliasutusest ühte sihttolliasutusse rohkem kui ühes konteineris või pakendis, kui need konteinerid või pakendid laaditakse ühele transpordivahendile.

2.   Kui veetavad kaubad lähetatakse koos, käsitatakse käesoleva artikli kohaldamisel ühe transpordivahendina järgmisi transpordivahendeid:

| a) | haagis(t)e või poolhaagis(t)ega maanteesõiduk; |
| --- | --- |

a)

haagis(t)e või poolhaagis(t)ega maanteesõiduk;

| b) | koosseis raudteevaguneid; |
| --- | --- |

b)

koosseis raudteevaguneid;

| c) | ühe terviku moodustavad veesõidukid. |
| --- | --- |

c)

ühe terviku moodustavad veesõidukid.

3.   Kui ühte transpordivahendit ühistransiidiprotseduuri tähenduses kasutatakse kauba pealelaadimiseks rohkem kui ühes lähtetolliasutuses ja selle mahalaadimiseks rohkem kui ühes sihttolliasutuses, esitatakse iga saadetise kohta eraldi transiidideklaratsioon.

Artikkel 25

Elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil esitatud transiidideklaratsioonid

Transiidideklaratsiooni andmete üksikasjad ja struktuur on sätestatud III liite A1, A2 ja B6 lisas.

Artikkel 26

Paberkandjal transiidideklaratsioonid

1.   Toll aktsepteerib paberkandjal transiidideklaratsiooni järgmistel juhtudel:

| a) | kui kaupa veavad reisijad, kellel puudub otsene juurdepääs elektroonilisele transiidisüsteemile, vastavalt artiklis 27 kirjeldatud korrale; |
| --- | --- |

a)

kui kaupa veavad reisijad, kellel puudub otsene juurdepääs elektroonilisele transiidisüsteemile, vastavalt artiklis 27 kirjeldatud korrale;

| b) | kui järgmiste süsteemide ajutise rikke tõttu kohaldatakse kooskõlas II lisaga talitluspidevuse protseduuri:






  i) | elektrooniline transiidisüsteem; |
| --- | --- | --- |

b)

kui järgmiste süsteemide ajutise rikke tõttu kohaldatakse kooskõlas II lisaga talitluspidevuse protseduuri:

i)

elektrooniline transiidisüsteem;

| ii) | arvutipõhine süsteem, mida protseduuri pidajad kasutavad ühistransiidideklaratsiooni esitamiseks elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil; |
| --- | --- |

ii)

arvutipõhine süsteem, mida protseduuri pidajad kasutavad ühistransiidideklaratsiooni esitamiseks elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil;

| iii) | elektrooniline ühendus elektroonilise transiidisüsteemi ja selle arvutipõhise süsteemi vahel, mida protseduuri pidajad kasutavad ühistransiidideklaratsiooni esitamiseks elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil; |
| --- | --- |

iii)

elektrooniline ühendus elektroonilise transiidisüsteemi ja selle arvutipõhise süsteemi vahel, mida protseduuri pidajad kasutavad ühistransiidideklaratsiooni esitamiseks elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil;

| c) | kui ühistransiidiprotseduuri riik nii otsustab. |
| --- | --- |

c)

kui ühistransiidiprotseduuri riik nii otsustab.

2.   Lõike 1 punktide a ja c kohaldamiseks tagab toll, et transiidiandmed kantakse elektroonilisse transiidisüsteemi ja et neid vahetatakse tolliasutuste vahel kõnealust süsteemi kasutades.

3.   Toll peab heaks kiitma paberkandjal transiidideklaratsiooni aktsepteerimise, millele on osutatud lõike 1 punkti b alapunktides ii ja iii.

Artikkel 27

Reisijate transiidideklaratsioon

Artikli 26 lõike 1 punktis a osutatud juhtudel koostab reisija paberkandjal transiidideklaratsiooni vastavalt III liite artiklitele 5 ja 6 ning B6 lisale.

Artikkel 28

Segasaadetised

Saadetises võib olla nii protseduurile T1 kui ka protseduurile T2 suunatavat kaupa, tingimusel et iga kaubaartikkel on transiidideklaratsioonis märgistatud vastavalt kas koodiga „T1“, „T2“ või „T2F“.

Artikkel 29

Transiidideklaratsiooni autentimine ja protseduuri pidaja vastutus

1.   Transiidideklaratsiooni autendib deklarant.

2.   Kui protseduuri pidaja esitab tollile transiidideklaratsiooni, vastutab kõnealune protseduuri pidaja järgmise eest:

| a) | transiidideklaratsioonis esitatud teabe täpsus ja täielikkus; |
| --- | --- |

a)

transiidideklaratsioonis esitatud teabe täpsus ja täielikkus;

| b) | iga transiidideklaratsioonile lisatud dokumendi õigsus, täpsus ja kehtivus; |
| --- | --- |

b)

iga transiidideklaratsioonile lisatud dokumendi õigsus, täpsus ja kehtivus;

| c) | kõikide selliste kohustuste täitmine, mis on seotud transiidideklaratsioonis esitatud ühistransiidiprotseduuri alla kuuluva kauba suunamisega transiidiprotseduurile. |
| --- | --- |

c)

kõikide selliste kohustuste täitmine, mis on seotud transiidideklaratsioonis esitatud ühistransiidiprotseduuri alla kuuluva kauba suunamisega transiidiprotseduurile.

III PEATÜKK

III PEATÜKK

Formaalsused lähtetolliasutuses

Formaalsused lähtetolliasutuses

Artikkel 30

Transiidideklaratsiooni esitamine ja aktsepteerimine

1.   Transiidideklaratsioon esitatakse lähtetolliasutuses.

2.   Kõnealune lähtetolliasutus aktsepteerib transiidideklaratsiooni, kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | see sisaldab kõiki ühistransiidiprotseduuri jaoks vajalikke andmeid, nagu on täpsustatud III liite II lisas; |
| --- | --- |

a)

see sisaldab kõiki ühistransiidiprotseduuri jaoks vajalikke andmeid, nagu on täpsustatud III liite II lisas;

| b) | selle juurde on lisatud kõik vajalikud dokumendid; |
| --- | --- |

b)

selle juurde on lisatud kõik vajalikud dokumendid;

| c) | transiidideklaratsioonis osutatud kaup on tollile esitatud ametlikel lahtiolekuaegadel. |
| --- | --- |

c)

transiidideklaratsioonis osutatud kaup on tollile esitatud ametlikel lahtiolekuaegadel.

Lähtetolliasutus võib deklarandi taotluse korral lubada esitada kauba väljaspool ametlikke lahtiolekuaegasid või mõnes muus kohas.

3.   Toll võib lubada lõike 1 punktis b nimetatud dokumendid lähtetolliasutuses esitamata jätta. Sel juhul on need dokumendid deklarandi valduses ja tollile kättesaadavad.

Artikkel 31

Transiidideklaratsiooni muutmine

1.   Taotluse alusel on deklarandil lubatud transiidideklaratsiooni üht või mitut kannet muuta pärast seda, kui toll on kõnealuse tollideklaratsiooni aktsepteerinud. Muudatus ei tohi transiidideklaratsiooni laiendada muudele kaupadele kui need, mille kohta see algselt koostati.

2.   Sellist muudatust ei lubata teha, kui selle kohta esitatakse taotlus pärast seda, kui:

| a) | toll on teatanud deklarandile, et ta kavatseb kaupa kontrollida; |
| --- | --- |

a)

toll on teatanud deklarandile, et ta kavatseb kaupa kontrollida;

| b) | toll on tuvastanud, et tollideklaratsiooni andmed on väärad; |
| --- | --- |

b)

toll on tuvastanud, et tollideklaratsiooni andmed on väärad;

| c) | toll on kauba vabastanud. |
| --- | --- |

c)

toll on kauba vabastanud.

Artikkel 32

Transiidideklaratsiooni kehtetuks tunnistamine

1.   Lähtetolliasutus tunnistab deklarandi taotluse alusel juba aktsepteeritud transiidideklaratsiooni kehtetuks ühel järgmistest juhtudest:

| a) | kui ta on veendunud, et kaup suunatakse viivitamata muule tolliprotseduurile; |
| --- | --- |

a)

kui ta on veendunud, et kaup suunatakse viivitamata muule tolliprotseduurile;

| b) | kui ta on veendunud, et erakorraliste asjaolude tõttu ei ole kauba suunamine sellele tolliprotseduurile, millele see kaup oli deklareeritud, enam põhjendatud. |
| --- | --- |

b)

kui ta on veendunud, et erakorraliste asjaolude tõttu ei ole kauba suunamine sellele tolliprotseduurile, millele see kaup oli deklareeritud, enam põhjendatud.

Kui lähtetolliasutus on deklarandile teatanud kauba kontrollimise kavatsusest, ei võeta tollideklaratsiooni kehtetuks tunnistamise taotlust vastu enne kontrolli lõpetamist.

2.   Transiidideklaratsiooni ei tunnistata pärast kauba vabastamist kehtetuks, v.a juhul, kui:

| a) | osalisriigis vabas ringluses olev kaup on ekslikult deklareeritud ühistransiidiprotseduurile ja selle tollistaatus samas osalisriigis vabas ringluses oleva kaubana on tõendatud tagantjärele; |
| --- | --- |

a)

osalisriigis vabas ringluses olev kaup on ekslikult deklareeritud ühistransiidiprotseduurile ja selle tollistaatus samas osalisriigis vabas ringluses oleva kaubana on tõendatud tagantjärele;

| b) | kaup on ekslikult deklareeritud rohkem kui ühe tollideklaratsiooni alusel. |
| --- | --- |

b)

kaup on ekslikult deklareeritud rohkem kui ühe tollideklaratsiooni alusel.

Artikkel 33

Liikumismarsruut ühistransiidi käigus

1.   Ühistransiidiprotseduurile suunatud kaup veetakse sihttolliasutusse majanduslikult põhjendatud marsruuti kasutades.

2.   Kui lähtetolliasutus või deklarant seda vajalikuks peab, määrab kõnealune tolliasutus kindlaks ühistransiidiprotseduuri raames kohaldatava kaubaveo marsruudi, võttes arvesse deklarandi esitatud asjakohast teavet.

Tolliasutus peab marsruudi kindlaksmääramisel märkima elektroonilisse transiidisüsteemi vähemalt need riigid, mille kaudu transiitvedu toimub.

Artikkel 34

Kauba tollile esitamise tähtaeg

1.   Lähtetolliasutus kehtestab tähtaja, mille jooksul kaup tuleb sihttolliasutusele esitada, võttes arvesse järgmist:

| a) | marsruut; |
| --- | --- |

a)

marsruut;

| b) | transpordivahend; |
| --- | --- |

b)

transpordivahend;

| c) | transpordialased õigusaktid või muud õigusaktid, mis võivad mõjutada tähtaja kehtestamist; |
| --- | --- |

c)

transpordialased õigusaktid või muud õigusaktid, mis võivad mõjutada tähtaja kehtestamist;

| d) | protseduuri pidaja esitatud asjakohane teave. |
| --- | --- |

d)

protseduuri pidaja esitatud asjakohane teave.

2.   Kui lähtetolliasutus on tähtaja kehtestanud, siis on see siduv nende riikide tolli jaoks, kelle territooriumile kaup ühistransiitveo käigus siseneb, ning nende riikide toll ei või kõnealust tähtaega muuta.

Artikkel 35

Transiidideklaratsiooni ja kauba kontrollimine

1.   Lähtetolliasutus võib aktsepteeritud transiidideklaratsiooni andmete täpsuse kontrollimiseks:

| a) | vaadata läbi deklaratsiooni ja selle lisadokumendid; |
| --- | --- |

a)

vaadata läbi deklaratsiooni ja selle lisadokumendid;

| b) | nõuda deklarandilt muude dokumentide esitamist; |
| --- | --- |

b)

nõuda deklarandilt muude dokumentide esitamist;

| c) | vaadata läbi kauba; |
| --- | --- |

c)

vaadata läbi kauba;

| d) | võtta kauba analüüsiks või üksikasjalikuks läbivaatamiseks proove. |
| --- | --- |

d)

võtta kauba analüüsiks või üksikasjalikuks läbivaatamiseks proove.

2.   Lähtetolliasutus kontrollib tagatise olemasolu ja kehtivust.

3.   Lõike 1 punktis c sätestatud kauba läbivaatamine toimub lähtetolliasutuse poolt selleks määratud kohtades ja ametlikel lahtiolekuaegadel. Toll võib deklarandi taotluse korral vaadata kauba läbi ka väljaspool ametlikke lahtiolekuaegu või mis tahes muus kohas.

Artikkel 36

Tollitõkendite tunnused

Lähtetolliasutus registreerib enda paigaldatud tollitõkendite arvu ja nende individuaalsed tunnused elektroonilises transiidisüsteemis.

Artikkel 37

Sobivus tollitõkendi paigaldamiseks

Maanteesõidukeid, haagiseid, poolhaagiseid või konteinereid, mis on tollitõkendiga kaubaveoks heaks kiidetud vastavalt rahvusvahelisele lepingule, mille osalisteks on liit ja ühistransiidiprotseduuri riigid, peetakse samuti tollitõkendi paigaldamiseks sobivaks.

Artikkel 38

Tollitõkendite omadused

1.   Tollitõkenditel on vähemalt järgmised põhiomadused ja need vastavad järgmistele tehnilistele näitajatele.

| a) | Tollitõkendid peavad põhiomaduste poolest:






  i) | jääma tavakasutuse puhul terveks ja kindlalt kinnitatuks; |
| --- | --- | --- |

a)

Tollitõkendid peavad põhiomaduste poolest:

i)

jääma tavakasutuse puhul terveks ja kindlalt kinnitatuks;

| ii) | olema hõlpsasti kontrollitavad ja äratuntavad; |
| --- | --- |

ii)

olema hõlpsasti kontrollitavad ja äratuntavad;

| iii) | olema valmistatud nii, et kõik vigastus-, rikkumis- või eemaldusjäljed oleksid palja silmaga selgesti nähtavad; |
| --- | --- |

iii)

olema valmistatud nii, et kõik vigastus-, rikkumis- või eemaldusjäljed oleksid palja silmaga selgesti nähtavad;

| iv) | olema ühekordse kasutusega; korduskasutusega tollitõkenditele peab olema võimalik anda iga kord selge kordumatu identifitseerimistunnus; |
| --- | --- |

iv)

olema ühekordse kasutusega; korduskasutusega tollitõkenditele peab olema võimalik anda iga kord selge kordumatu identifitseerimistunnus;

| v) | olema varustatud individuaalsete tollitõkendi tunnustega, mis on alalised, kergesti loetavad ja kordumatu numbriga. |
| --- | --- |

v)

olema varustatud individuaalsete tollitõkendi tunnustega, mis on alalised, kergesti loetavad ja kordumatu numbriga.

| b) | Tehnilised näitajad:






  i) | tollitõkendi vorm ja mõõtmed võivad olenevalt tõkendi paigaldamise meetodist erineda, kuid mõõtmed peavad siiski olema sellised, et identifitseerimistunnus oleks hõlpsasti loetav; |
| --- | --- | --- |

b)

Tehnilised näitajad:

i)

tollitõkendi vorm ja mõõtmed võivad olenevalt tõkendi paigaldamise meetodist erineda, kuid mõõtmed peavad siiski olema sellised, et identifitseerimistunnus oleks hõlpsasti loetav;

| ii) | tollitõkendi identifitseerimistunnus peab olema selline, et seda oleks võimatu võltsida ja raske järgi teha; |
| --- | --- |

ii)

tollitõkendi identifitseerimistunnus peab olema selline, et seda oleks võimatu võltsida ja raske järgi teha;

| iii) | kasutatav materjal peab olema juhusliku purunemise suhtes vastupidav ning võimaldama vältida märkamatut võltsimist ja taaskasutamist. |
| --- | --- |

iii)

kasutatav materjal peab olema juhusliku purunemise suhtes vastupidav ning võimaldama vältida märkamatut võltsimist ja taaskasutamist.

2.   Kui tollitõkendid on pädeva asutuse poolt sertifitseeritud vastavalt rahvusvahelisele standardile ISO 17712:2013 „Kaubakonteinerid – mehaanilised tollitõkendid“, peetakse lõikes 1 sätestatud nõudeid nende tollitõkendite puhul täidetuks.

Konteinervedude korral kasutatakse võimalikult suures ulatuses kõrge turvatasemega tõkendeid.

3.   Tollitõkend peab olema varustatud järgmiste märgetega:

| c) | sõna „toll“ ühes liidu või ühistransiidiprotseduuri riikide ametlikest keeltest või vastav lühend; |
| --- | --- |

c)

sõna „toll“ ühes liidu või ühistransiidiprotseduuri riikide ametlikest keeltest või vastav lühend;

| d) | kahetähelisele ISO riigikoodile vastav riigikood, mille abil saab kindlaks teha riigi, kus tollitõkend paigaldati. |
| --- | --- |

d)

kahetähelisele ISO riigikoodile vastav riigikood, mille abil saab kindlaks teha riigi, kus tollitõkend paigaldati.

Konventsiooniosalised võivad vastastikusel kokkuleppel teha otsuse ühiste turvaelementide ja tehnoloogia kasutamise kohta.

4.   Iga riik teavitab komisjoni oma kasutusel olevate tollitõkendite liikidest. Komisjon teeb selle teabe kõikidele riikidele kättesaadavaks.

5.   Alati, kui tõkend tuleb tollikontrolli eesmärgil eemaldada, peab toll vajaduse korral püüdma paigaldada uue vähemalt samaväärsete turvaelementidega tollitõkendi ning märkima kaubadokumentidele toimingu üksikasjad, sh uue tõkendi numbri.

6.   Käesoleva liite II lisa (mida on muudetud EÜ-EFTA ühistransiidi ühiskomiteeotsusega nr 1/2008) (2) nõuetele vastavaid tollitõkendeid võib kasutada kuni varude ammendumiseni või kuni 1. maini 2019, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.

Artikkel 39

Alternatiivsed identifitseerimisviisid lisaks tollitõkendite kasutamisele

1.   Erandina konventsiooni artikli 11 lõikest 1 võib lähtetolliasutus otsustada, et ühistransiidiprotseduurile suunatud kaubale ei paigaldata tollitõkendit ning selle asemel kasutatakse kauba kirjeldust transiidideklaratsioonis või täiendavates dokumentides, tingimusel et kirjeldus on piisavalt täpne, et võimaldada kauba hõlpsat identifitseerimist, ning hõlmab teavet kauba koguse ning mis tahes eriomaduste kohta, milleks võivad näiteks olla kaubaartiklite seerianumbrid.

2.   Kui lähtetolliasutus ei otsusta teisiti, siis erandina konventsiooni artikli 11 lõikest 1 ei paigaldata tollitõkendit kaupa sisaldavale transpordivahendile ega pakenditele eraldi järgmistel juhtudel:

| a) | kaupa veetakse õhuteed pidi ning igale saadetisele kinnitatakse sildid asjaomase lennuveokirja numbriga või kujutab saadetis endast veoseüksust, millele on märgitud asjaomase lennuveokirja number; |
| --- | --- |

a)

kaupa veetakse õhuteed pidi ning igale saadetisele kinnitatakse sildid asjaomase lennuveokirja numbriga või kujutab saadetis endast veoseüksust, millele on märgitud asjaomase lennuveokirja number;

| b) | kaupa veetakse raudteel ja identifitseerimismeetmeid kohaldavad raudteeveo-ettevõtjad. |
| --- | --- |

b)

kaupa veetakse raudteel ja identifitseerimismeetmeid kohaldavad raudteeveo-ettevõtjad.

Artikkel 40

Kauba vabastamine ühistransiidiprotseduurile suunamiseks

1.   Ühistransiidiprotseduurile suunamiseks vabastatakse üksnes kaup, millele on paigaldatud tollitõkend vastavalt konventsiooni artikli 11 lõigetele 1, 2 ja 3 või mille puhul on võetud alternatiivseid identifitseerimismeetmeid vastavalt konventsiooni artikli 11 lõikele 4 ja käesoleva liite artiklile 39.

2.   Kaupade vabastamisel edastab lähtetolliasutus ühistransiitveo andmed:

| a) | deklareeritud sihttolliasutusele ning |
| --- | --- |

a)

deklareeritud sihttolliasutusele ning

| b) | igale deklareeritud vahetolliasutusele. |
| --- | --- |

b)

igale deklareeritud vahetolliasutusele.

Need andmed põhinevad transiidideklaratsioonist pärinevatel andmetel, mida vajaduse korral muudetakse.

3.   Lähtetolliasutus teavitab protseduuri pidajat kauba vabastamisest ühistransiidiprotseduuri jaoks.

Artikkel 41

Transiidi saatedokument

1.   Lähtetolliasutus väljastab deklarandile transiidi saatedokumendi. Transiidi saatedokument esitatakse III liite A3 lisas sätestatud vormi kasutades ja see sisaldab III liite A4 lisas ettenähtud üksikasjalikke andmeid.

2.   Vajaduse korral lisatakse transiidi saatedokumendile kaubanimekiri, mis on koostatud III liite A5 lisas sätestatud vormi kasutades ning mis sisaldab III liite A6 lisas ettenähtud üksikasjalikke andmeid. Kaubanimekiri moodustab transiidi saatedokumendi lahutamatu osa.

IV PEATÜKK

IV PEATÜKK

Formaalsused veo ajal

Formaalsused veo ajal

Artikkel 42

Transiidi saatedokumendi esitamine

Transiidi saatedokument ja teised kaubale lisatud dokumendid esitatakse alati, kui toll seda nõuab.

Artikkel 43

Ühistransiidiprotseduuri alusel veetud kauba esitamine vahetolliasutuses

1.   Kaup koos vastavat tolli viitenumbrit kandva transiidi saatedokumendiga esitatakse igas vahetolliasutuses.

2.   Vahetolliasutus registreerib kauba piiriületuse, lähtudes lähtetolliasutuselt ühistransiitveo kohta saadud andmetest. Vahetolliasutus teavitab piiriületusest lähtetolliasutust.

3.   Vahetolliasutus võib kaupa kontrollida. Kauba mis tahes kontrolli puhul lähtutakse peamiselt lähtetolliasutuselt ühistransiitveo kohta saadud andmetest.

4.   Kui kaupa veetakse muu kui deklareeritud vahetolliasutuse kaudu, esitab tegelik vahetolliasutus lähtetolliasutusele päringu ühistransiitveo andmete kohta ning teavitab lähtetolliasutust piiriületusest.

5.   Lõikeid 1, 2 ja 4 ei kohaldata kauba raudteeveo suhtes, tingimusel et vahetolliasutus saab kauba piiriületust kontrollida muul viisil. Selline kontrollimine toimub üksnes vajaduse korral. Kontrollimine võib toimuda tagasiulatuvalt.

Artikkel 44

Kaubaveoga seotud juhtumid ühistransiitveo käigus

1.   Vedaja peab tegema transiidi saatedokumenti vajalikud kanded ja esitama selle riigi lähimale tolliasutusele, kus transpordivahend asub, võimalikult kiiresti pärast vahejuhtumit kauba koos kõnealuse dokumendiga, kui:

| a) | vedaja on temast mitteolenevatel põhjustel sunnitud kalduma kõrvale vastavalt artikli 33 lõikele 2 kehtestatud marsruudist; |
| --- | --- |

a)

vedaja on temast mitteolenevatel põhjustel sunnitud kalduma kõrvale vastavalt artikli 33 lõikele 2 kehtestatud marsruudist;

| b) | veo jooksul on tollitõkendid vedajast mitteolenevatel põhjustel lõhutud või rikutud; |
| --- | --- |

b)

veo jooksul on tollitõkendid vedajast mitteolenevatel põhjustel lõhutud või rikutud;

| c) | tolli järelevalve all laaditakse kaup ühelt transpordivahendilt ümber teisele transpordivahendile; |
| --- | --- |

c)

tolli järelevalve all laaditakse kaup ühelt transpordivahendilt ümber teisele transpordivahendile;

| d) | otsese ohu tõttu on vaja osaliselt või täielikult tühjaks laadida transpordivahend, millele on paigaldatud tollitõkend; |
| --- | --- |

d)

otsese ohu tõttu on vaja osaliselt või täielikult tühjaks laadida transpordivahend, millele on paigaldatud tollitõkend;

| e) | esineb vahejuhtum, mis võib mõjutada protseduuri pidaja või vedaja võimet oma kohustusi täita; |
| --- | --- |

e)

esineb vahejuhtum, mis võib mõjutada protseduuri pidaja või vedaja võimet oma kohustusi täita;

| f) | vahetatakse välja mis tahes osa transpordivahendist, mida käsitatakse ühe transpordivahendina, nagu on osutatud artikli 24 lõikes 2. |
| --- | --- |

f)

vahetatakse välja mis tahes osa transpordivahendist, mida käsitatakse ühe transpordivahendina, nagu on osutatud artikli 24 lõikes 2.

Kui selle riigi toll, mille territooriumil transpordivahend asub, leiab, et asjaomast ühistransiitvedu võib jätkata pärast seda, kui ta on võtnud vajalikke meetmeid, kinnitab ta vedaja poolt transiidi saatedokumenti tehtud kanded.

2.   Lõike 1 punktis c osutatud vahejuhtumi korral ei nõua toll kauba ja vajalikke kandeid sisaldava transiidi saatedokumendi esitamist, kui kaup laaditakse ümber transpordivahendilt, millele ei ole paigaldatud tollitõkendit.

3.   Lõike 1 punktis f osutatud vahejuhtumi korral võib vedaja pärast transiidi saatedokumenti vajalike kannete tegemist transiitvedu jätkata, kui üks vagun või mitu vagunit eemaldatakse tehniliste probleemide tõttu raudteevagunite koosseisust.

4.   Lõike 1 punktis f osutatud vahejuhtumi korral, kui maanteesõiduki veduk vahetatakse välja ilma haagiseid või poolhaagiseid vahetamata, ei nõua toll kauba ja vajalikke kandeid sisaldava transiidi saatedokumendi esitamist.

5.   Lõigetes 2, 3 ja 4 nimetatud juhtudel ei pea vedaja kaupa ja vajalikke kandeid sisaldavat transiidi saatedokumenti lõikes 1 osutatud tolliasutusele esitama.

6.   Transiidi saatedokumendis oleva lõikes 1 osutatud vahejuhtumeid käsitleva asjakohase teabe kannab olukorrast lähtuvalt elektroonilisse transiidisüsteemi vahetolliasutus või sihttolliasutus.

V PEATÜKK

V PEATÜKK

Formaalsused sihttolliasutuses

Formaalsused sihttolliasutuses

Artikkel 45

Ühistransiidiprotseduurile suunatud kauba esitamine sihttolliasutuses

1.   Kui ühistransiidiprotseduurile suunatud kaup saabub sihttolliasutusse, esitatakse tolliasutusele:

| a) | kaup; |
| --- | --- |

a)

kaup;

| b) | transiidi saatedokument; |
| --- | --- |

b)

transiidi saatedokument;

| c) | sihttolliasutuse nõutav mis tahes teave. |
| --- | --- |

c)

sihttolliasutuse nõutav mis tahes teave.

Esitamine peab toimuma ametlikel lahtiolekuaegadel. Samas võib sihttolliasutus asjaomase isiku taotlusel lubada esitamist väljaspool ametlikke lahtiolekuaegasid või muus kohas.

2.   Kui esitamine toimub pärast lähtetolliasutuse poolt artikli 34 lõike 1 kohaselt kehtestatud tähtaja lõppu, loetakse protseduuri pidaja tähtaega järginuks, kui tema või vedaja suudab sihttolliasutusele nõuetekohaselt tõendada, et tema ei ole viivituse eest vastutav.

3.   Sihttolliasutus säilitab transiidi saatedokumendi ja kaupa kontrollitakse peamiselt lähtetolliasutuselt saadud ühistransiidideklaratsiooni andmete alusel.

4.   Kui ühistransiidiprotseduur lõpeb, sihttolliasutus ei ole avastanud eeskirjade eiramist ja protseduuri pidaja esitab transiidi saatedokumendi, kinnitab kõnealune tolliasutus selle dokumendi protseduuri pidaja taotluse alusel, et võimaldada alternatiivse tõendi esitamist vastavalt artikli 51 lõikele 1. Kinnitus koosneb kõnealuse tolliasutuse templist, tolliasutuse ametniku allkirjast, kuupäevast ja järgmisest tekstist:

| „— | Alternatiivne tõend – 99202“. |
| --- | --- |

„—

5.   Ühistransiidiprotseduur võib lõppeda muus kui transiidideklaratsioonis märgitud tolliasutuses. Kõnealust tolliasutust käsitatakse sellisel juhul sihttolliasutusena.

Artikkel 46

Saabumistõend

1.   Sihttolliasutuses kaupa esitava isiku taotluse alusel kinnitab kõnealune tolliasutus tõendi, mis tõendab, et kaup ja transiidi saatedokument on kõnealuses tolliasutuses esitatud.

2.   Tõendi väljastamiseks kasutatakse III liite B10 lisas esitatud vormi ja selle täidab eelnevalt asjaomane isik.

3.   Tõendit ei kasutata alternatiivse tõendina ühistransiidiprotseduuri lõppemise kohta artikli 51 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 47

Ühistransiidiprotseduuril oleva kauba saabumisest teatamine ja kontrollitulemused

1.   Sihttolliasutus teavitab lähtetolliasutust kauba saabumisest samal päeval, kui kaup ja transiidi saatedokument esitatakse vastavalt artikli 45 lõikele 1.

2.   Kui ühistransiitvedu lõpeb muus kui transiidideklaratsioonis märgitud tolliasutuses, teatab artikli 45 lõike 5 kohaselt sihttolliasutusena käsitatav tolliasutus kauba saabumisest lähtetolliasutusele samal päeval, kui kaup ja transiidi saatedokument artikli 45 lõike 1 kohaselt esitatakse.

Lähtetolliasutus teavitab kauba saabumisest transiidideklaratsioonis märgitud sihttolliasutust.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud saabumisest teatamist ei käsitata tõendina selle kohta, et ühistransiidiprotseduur on nõuetekohaselt lõpetatud.

4.   Sihttolliasutus teavitab lähtetolliasutust kontrollitulemustest hiljemalt kolmandal päeval pärast kauba esitamist sihttolliasutuses või muus kohas kooskõlas artikli 45 lõikega 1. Erandjuhtudel võib seda tähtaega pikendada kuni kuue päevani.

5.   Kui kauba võtab vastu artiklis 87 osutatud volitatud kaubasaaja, siis erandina käesoleva artikli lõikest 4 teavitatakse lähtetolliasutust hiljemalt kuuendal päeval pärast kauba üleandmist volitatud kaubasaajale.

VI PEATÜKK

VI PEATÜKK

Protseduuri lõpetamisega seotud formaalsused

Protseduuri lõpetamisega seotud formaalsused

Artikkel 48

Protseduuri lõpp ja lõpetamine

1.   Ühistransiidiprotseduur lõpetatakse ja protseduuri pidaja kohustused loetakse täidetuks, kui protseduurile suunatud kaup ja nõutav teave on sihttolliasutuses kättesaadav kooskõlas kõnealust protseduuri reguleerivate sätetega.

2.   Toll lõpetab ühistransiidiprotseduuri, kui ta saab lähtetolliasutuses ja sihttolliasutuses olevate andmete võrdlemise põhjal kinnitada, et protseduur on nõuetekohaselt lõppenud.

Artikkel 49

Ühistransiidiprotseduuri alusel veetud kaubaga seotud päringuprotseduur

1.   Kui lähtetolliasutus ei ole vastavalt artikli 47 lõikele 4 või artikli 47 lõikele 5 saanud kontrollitulemusi kuue päeva jooksul pärast kauba saabumisteate saamist, esitab kõnealune tolliasutus viivitamata päringu kontrollitulemuste kohta sihttolliasutusele, kes teatas kauba saabumisest.

Sihttolliasutus edastab kontrollitulemused kohe pärast lähtetolliasutuselt päringu saamist.

2.   Kui lähteriigi tolliasutus ei ole veel saanud teavet, mis võimaldaks ühistransiidiprotseduuri lõpetada või võlga sisse nõuda, esitab kõnealune tolliasutus asjakohast teavet käsitleva päringu protseduuri pidajale või, kui sihtkohas on kättesaadavad piisavad andmed, sihttolliasutusele järgmistel juhtudel:

| a) | lähtetolliasutus ei ole saanud teadet kauba saabumise kohta artikli 34 kohaselt kehtestatud kauba esitamise tähtaja lõpuks; |
| --- | --- |

a)

lähtetolliasutus ei ole saanud teadet kauba saabumise kohta artikli 34 kohaselt kehtestatud kauba esitamise tähtaja lõpuks;

| b) | lähtetolliasutus ei ole saanud kontrollitulemusi, mille kohta on esitatud päring vastavalt lõikele 1; |
| --- | --- |

b)

lähtetolliasutus ei ole saanud kontrollitulemusi, mille kohta on esitatud päring vastavalt lõikele 1;

| c) | lähtetolliasutus saab teada, et teade kauba saabumise või kontrollitulemuste kohta edastati ekslikult. |
| --- | --- |

c)

lähtetolliasutus saab teada, et teade kauba saabumise või kontrollitulemuste kohta edastati ekslikult.

3.   Lähteriigi toll esitab lõike 2 punkti a kohased teabepäringud seitsme päeva jooksul pärast eelnimetatud punktis osutatud tähtaja möödumist ning lõike 2 punkti b kohased teabepäringud seitsme päeva jooksul pärast lõikes 1 osutatud kohaldatava tähtaja möödumist.

Kui aga lähteriigi tolliasutusele antakse enne nimetatud tähtaegade möödumist teada, et ühistransiidiprotseduur ei ole nõuetekohaselt lõpetatud, või tolliasutus kahtlustab, et see on nii, edastab ta päringu viivitamata.

4.   Lõike 2 kohaselt esitatud päringutele tuleb vastata 28 päeva jooksul alates päringu esitamise kuupäevast.

5.   Kui sihttolliasutus ei ole pärast lõike 2 kohase päringu saatmist esitanud piisavat teavet ühistransiidiprotseduuri lõpetamiseks, nõuab lähteriigi tolliasutus, et protseduuri pidaja esitaks kõnealuse teabe hiljemalt 28 päeva jooksul pärast päringuprotseduuri alustamist.

Protseduuri pidaja peab kõnealusele päringule vastama 28 päeva jooksul alates selle saatmise kuupäevast.

6.   Kui teave, mille protseduuri pidaja esitab vastusena vastavalt lõikele 4, ei ole ühistransiidiprotseduuri lõpetamiseks piisav, kuid lähteriigi tolliasutus peab seda piisavaks, et jätkata päringuprotseduuri, esitab kõnealune tolliasutus viivitamata asjaomasele tolliasutusele täiendava teabe päringu.

Kõnealune tolliasutus peab kõnealusele päringule vastama 40 päeva jooksul alates selle saatmise kuupäevast.

7.   Kui lõigetes 1–6 sätestatud päringuprotseduuri etappide käigus tehakse kindlaks, et ühistransiidiprotseduur on nõuetekohaselt lõpetatud, lõpetab lähteriigi tolliasutus ühistransiidiprotseduuri ja teavitab viivitamata protseduuri pidajat nimetatud protseduuri lõpetamisest ning vajaduse korral tolliasutusi, kes võivad olla algatanud täitmisele pööramise.

8.   Kui lõigetes 1–6 sätestatud päringuprotseduuri etappide käigus tehakse kindlaks, et ühistransiidiprotseduuri ei saa lõpetada, selgitab lähteriigi toll välja, kas on tekkinud võlg.

Kui on tekkinud võlg, peab lähteriigi toll võtma järgmised meetmed:

| a) | tuvastama võlgniku ning |
| --- | --- |

a)

tuvastama võlgniku ning

| b) | määrama kindlaks tolliasutuse, kes vastutab võlast teatamise eest. |
| --- | --- |

b)

määrama kindlaks tolliasutuse, kes vastutab võlast teatamise eest.

Artikkel 50

Taotlus võla sissenõudmise ülekandmiseks

1.   Kui lähteriigi tolliasutus saab päringuprotseduuri käigus ja enne artikli 114 lõikes 2 osutatud tähtaja möödumist tõendeid selle kohta, et koht, kus toimusid võla tekkimist põhjustanud sündmused, asub muus riigis, saadab kõnealune tolliasutus viivitamata ja kindlasti enne kõnealuse tähtaja möödumist kogu olemasoleva teabe selle koha pädevale tolliasutusele.

2.   Kõnealuse koha pädev tolliasutus kinnitab teabe kättesaamist ja teatab lähteriigi tollile sellest, kas ta on võla sissenõudmise eest vastutav. Kui lähteriigi tolliasutus ei ole kõnealust teavet saanud 28 päeva jooksul, jätkab ta viivitamata päringuprotseduuri või alustab võla sissenõudmist.

Artikkel 51

Alternatiivne tõend ühistransiidiprotseduuri lõppemise kohta

1.   Ühistransiidiprotseduur loetakse nõuetekohaselt lõpetatuks, kui protseduuri pidaja esitab lähteriigi tollile nõuetekohaselt ühe järgmistest kauba identifitseerimise dokumentidest:

| a) | sihtriigi tolli kinnitatud dokument, milles on identifitseeritud kaup ja mis tõendab, et kaup on esitatud sihttolliasutuses või on kätte toimetatud volitatud kaubasaajale, nagu on osutatud artiklis 87; |
| --- | --- |

a)

sihtriigi tolli kinnitatud dokument, milles on identifitseeritud kaup ja mis tõendab, et kaup on esitatud sihttolliasutuses või on kätte toimetatud volitatud kaubasaajale, nagu on osutatud artiklis 87;

| b) | selle riigi tolli kinnitatud tollidokument või muu dokument, kus tõendatakse, et kaup on konventsiooniosalise tolliterritooriumilt füüsiliselt välja viidud; |
| --- | --- |

b)

selle riigi tolli kinnitatud tollidokument või muu dokument, kus tõendatakse, et kaup on konventsiooniosalise tolliterritooriumilt füüsiliselt välja viidud;

| c) | kolmandas riigis väljastatud tollidokument, millega kaup suunatakse tolliprotseduurile; |
| --- | --- |

c)

kolmandas riigis väljastatud tollidokument, millega kaup suunatakse tolliprotseduurile;

| d) | kolmandas riigis väljastatud ja selle riigi tolli templiga või muul viisil kinnitatud dokument, mis tõendab, et kaupa loetakse kõnealuses riigis vabas ringluses olevaks. |
| --- | --- |

d)

kolmandas riigis väljastatud ja selle riigi tolli templiga või muul viisil kinnitatud dokument, mis tõendab, et kaupa loetakse kõnealuses riigis vabas ringluses olevaks.

2.   Lõikes 1 osutatud dokumentide asemel võib tõenditena esitada nende koopiad, mille õigsust on kinnitanud kas originaaldokumendid kinnitanud asutus, asjaomase kolmanda riigi asutus või osalisriigi asutus.

Artikkel 52

Õigsuse kontrollimine ja haldusabi

1.   Pädevad tolliasutused võivad esitatud teavet ja ühistransiitveoga seotud mis tahes dokumente, vorme, lubasid või andmeid kauba vabastamise järel kontrollida, et teha kindlaks, kas sissekanded, vahetatud teave ja templid on ehtsad. Selline kontroll korraldatakse juhul, kui on kahtlusi esitatud teabe täpsuse ja õigsuse suhtes või kui kahtlustatakse pettust. Kontrolli võib korraldada ka riskianalüüsi alusel või pisteliselt.

2.   Pädev tolliasutus, kellele esitatakse kauba vabastamise järgse kontrolli taotlus, vastab sellele viivitamata.

3.   Kui lähteriigi pädev tolliasutus esitab pädevale tolliasutusele taotluse ühistransiitveoga seotud teabe vabastusjärgseks kontrolliks, ei peeta artikli 48 lõikes 2 sätestatud transiidiprotseduuri lõpetamise tingimusi täidetuks, kuni andmete õigsus ja täpsus ei ole kinnitust leidnud.

VII PEATÜKK

VII PEATÜKK

Ühistransiidiprotseduur kinnistranspordiseadmega transporditava kauba puhul

Ühistransiidiprotseduur kinnistranspordiseadmega transporditava kauba puhul

Artikkel 53

Ühistransiidiprotseduur kinnistranspordiseadmega transporditava kauba puhul

1.   Kui kinnistranspordiseadmega transporditav kaup siseneb ühe konventsiooniosalise tolliterritooriumile kõnealuse kinnistranspordiseadme kaudu, peetakse kõnealust kaupa territooriumile sisenemisel ühistransiidiprotseduurile suunatuks.

2.   Kui kaup on juba ühe konventsiooniosalise tolliterritooriumil ja seda transporditakse kinnistranspordiseadmega, peetakse kõnealust kaupa kinnistranspordiseadmesse paigutamisel ühistransiidiprotseduurile suunatuks.

3.   Ühistransiidiprotseduuri puhul, kus kaupa transporditakse kinnistranspordiseadmega, on protseduuri pidaja lõikes 1 osutatud juhul kinnistranspordiseadme käitaja, kes on asutatud osalisriigis, mille territooriumi kaudu kaup konventsiooniosaliste tolliterritooriumile siseneb, või lõikes 2 osutatud juhul kinnistranspordiseadme käitaja osalisriigis, kust kauba liikumine algab.

Protseduuri pidaja ja toll lepivad kokku transporditava kauba suhtes kohaldatavates tollijärelevalve meetodites.

4.   Kinnistranspordiseadme käitajat, kes on asutatud riigis, mille territooriumil kaupa kinnistranspordiseadmega transporditakse, käsitatakse vedajana artikli 8 lõike 2 tähenduses.

5.   Ilma et see piiraks lõikes 8 sätestatu kohaldamist, loetakse ühistransiidiprotseduur lõppenuks, kui kaubasaaja või kinnistranspordiseadme käitaja äridokumentidesse tehakse asjakohane kanne, mis tõendab, et kinnistranspordiseadmega transporditud kaup on:

| a) | jõudnud kaubasaaja ettevõttesse; |
| --- | --- |

a)

jõudnud kaubasaaja ettevõttesse;

| b) | võetud vastu kaubasaaja jaotusvõrku või |
| --- | --- |

b)

võetud vastu kaubasaaja jaotusvõrku või

| c) | konventsiooniosaliste tolliterritooriumilt välja viidud. |
| --- | --- |

c)

konventsiooniosaliste tolliterritooriumilt välja viidud.

6.   Kui kinnistranspordiseadme kaudu ühest osalisriigist teise transporditav kaup, mida loetakse vastavalt lõikele 2 ühistransiidiprotseduurile suunatud kaubaks, läbib oma teekonnal sellise ühistransiidiprotseduuri riigi territooriumi, kus seda protseduuri kinnistranspordiseadme suhtes ei kohaldata, peatatakse nimetatud transiidiprotseduuri kohaldamine selle territooriumi läbimise ajaks.

7.   Kui kaupa transporditakse kinnistranspordiseadme kaudu ühest ühistransiidiprotseduuri riigist, kus kinnistranspordiseadme suhtes ei kohaldata ühistransiidiprotseduuri, sihtkohta osalisriigis, kus seda kohaldatakse, loetakse nimetatud protseduur alanuks hetkel, mil kaup siseneb viimati nimetatud konventsiooniosalise territooriumile.

8.   Kui kaupa transporditakse kinnistranspordiseadme kaudu ühest osalisriigist, kus kinnistranspordiseadme suhtes kohaldatakse ühistransiidiprotseduuri, sihtkohta ühistransiidiprotseduuri riigis, kus seda ei kohaldata, loetakse nimetatud protseduur lõppenuks hetkel, mil kaup väljub selle konventsiooniosalise territooriumilt, kus protseduuri kohaldatakse.

Artikkel 54

Ühistransiidiprotseduuri vabatahtlik kohaldamine kinnistranspordiseadmega transporditava kauba suhtes

Ühistransiidiprotseduuri riik võib otsustada, et ta ei kohalda ühistransiidiprotseduuri kinnistranspordiseadmega transporditava kauba suhtes. Sellisest otsusest teatatakse komisjonile, kes teavitab teisi riike.

III JAOTIS

ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUURIGA SEOTUD LIHTSUSTUSED

ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUURIGA SEOTUD LIHTSUSTUSED

I PEATÜKK

I PEATÜKK

Üldsätted lihtsustuste kohta

Üldsätted lihtsustuste kohta

Artikkel 55

Transiidilihtsustuste liigid

Taotluse alusel võib toll lubada järgmisi lihtsustusi:

| a) | üldtagatise kasutamine või tagatise esitamisest vabastamine; |
| --- | --- |

a)

üldtagatise kasutamine või tagatise esitamisest vabastamine;

| b) | eriliste tõkendite kasutamine, kui tõkendamine on vajalik ühistransiidiprotseduurile suunatud kauba identifitseerimise tagamiseks; |
| --- | --- |

b)

eriliste tõkendite kasutamine, kui tõkendamine on vajalik ühistransiidiprotseduurile suunatud kauba identifitseerimise tagamiseks;

| c) | volitatud kaubasaatja staatus, mis lubab loa omanikul suunata kaup ühistransiidiprotseduurile seda tollile esitamata; |
| --- | --- |

c)

volitatud kaubasaatja staatus, mis lubab loa omanikul suunata kaup ühistransiidiprotseduurile seda tollile esitamata;

| d) | volitatud kaubasaaja staatus, mis võimaldab loa omanikul võtta vastu ühistransiidiprotseduuri alusel liikunud kaupa loas kindlaksmääratud kohas, et lõpetada protseduur kooskõlas artikli 48 lõikega 1; |
| --- | --- |

d)

volitatud kaubasaaja staatus, mis võimaldab loa omanikul võtta vastu ühistransiidiprotseduuri alusel liikunud kaupa loas kindlaksmääratud kohas, et lõpetada protseduur kooskõlas artikli 48 lõikega 1;

| e) | õhuteed pidi veetava kauba suhtes kohaldatava paberipõhise ühistransiidiprotseduuri ja õhuteed pidi veetava kauba suhtes kohaldatava elektroonilise manifesti põhise ühistransiidiprotseduuri kasutamine; |
| --- | --- |

e)

õhuteed pidi veetava kauba suhtes kohaldatava paberipõhise ühistransiidiprotseduuri ja õhuteed pidi veetava kauba suhtes kohaldatava elektroonilise manifesti põhise ühistransiidiprotseduuri kasutamine;

| f) | konkreetselt raudteed pidi veetava kauba suhtes kohaldatava paberipõhise ühistransiidiprotseduuri kasutamine; |
| --- | --- |

f)

konkreetselt raudteed pidi veetava kauba suhtes kohaldatava paberipõhise ühistransiidiprotseduuri kasutamine;

| g) | konventsiooni artiklil 6 põhinevate muude lihtsustatud protseduuride kasutamine. |
| --- | --- |

g)

konventsiooni artiklil 6 põhinevate muude lihtsustatud protseduuride kasutamine.

Artikkel 56

Lihtsustuste lubade territoriaalne kohaldamisala

1.   Artikli 55 punktides b ja c osutatud lihtsustusi kohaldatakse üksnes ühistransiitvedude suhtes, mis algavad osalisriigist, kus on antud lihtsustuse luba.

2.   Artikli 55 punktis d osutatud lihtsustust kohaldatakse üksnes ühistransiitvedude suhtes, mis lõpevad osalisriigis, kus on antud lihtsustuse luba.

3.   Artikli 55 punktis e osutatud lihtsustust kohaldatakse lihtsustuse loas kindlaks määratud osalisriikides.

4.   Artikli 55 punktides a ja f osutatud lihtsustust kohaldatakse kõigis osalisriikides.

Artikkel 57

Lihtsustuste loa andmise üldtingimused

1.   Artikli 55 punktis a osutatud luba antakse taotlejatele, kes vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | taotleja on asutatud konventsiooniosalise tolliterritooriumil; |
| --- | --- |

a)

taotleja on asutatud konventsiooniosalise tolliterritooriumil;

| b) | taotleja ei ole toime pannud tolli- ega maksualaste õigusaktide mis tahes tõsiseid rikkumisi ja korduvaid rikkumisi, sealhulgas tema majandustegevusega seotud raskeid kuritegusid; |
| --- | --- |

b)

taotleja ei ole toime pannud tolli- ega maksualaste õigusaktide mis tahes tõsiseid rikkumisi ja korduvaid rikkumisi, sealhulgas tema majandustegevusega seotud raskeid kuritegusid;

| c) | taotleja kasutab korrapäraselt ühistransiidiprotseduuri või tal on praktilised pädevusstandardid või tööalane kvalifikatsioon, mis on otseselt seotud läbiviidava tegevusega. |
| --- | --- |

c)

taotleja kasutab korrapäraselt ühistransiidiprotseduuri või tal on praktilised pädevusstandardid või tööalane kvalifikatsioon, mis on otseselt seotud läbiviidava tegevusega.

2.   Artikli 55 punktides b, c ja d osutatud load antakse taotlejatele, kes vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | taotleja on asutatud konventsiooniosalise tolliterritooriumil; |
| --- | --- |

a)

taotleja on asutatud konventsiooniosalise tolliterritooriumil;

| b) | taotleja deklareerib, et kasutab ühistransiidiprotseduure regulaarselt; |
| --- | --- |

b)

taotleja deklareerib, et kasutab ühistransiidiprotseduure regulaarselt;

| c) | taotleja ei ole toime pannud tolli- ega maksualaste õigusaktide mis tahes tõsiseid rikkumisi ja korduvaid rikkumisi, sealhulgas tema majandustegevusega seotud raskeid kuritegusid; |
| --- | --- |

c)

taotleja ei ole toime pannud tolli- ega maksualaste õigusaktide mis tahes tõsiseid rikkumisi ja korduvaid rikkumisi, sealhulgas tema majandustegevusega seotud raskeid kuritegusid;

| d) | taotleja tõendab, et ta on võimeline oma tegevust ja kaubavoogu kõrgetasemeliselt haldama, kasutades asjakohast tollikontrolli võimaldavat äri- ja vajaduse korral ka veoandmete haldamise süsteemi; |
| --- | --- |

d)

taotleja tõendab, et ta on võimeline oma tegevust ja kaubavoogu kõrgetasemeliselt haldama, kasutades asjakohast tollikontrolli võimaldavat äri- ja vajaduse korral ka veoandmete haldamise süsteemi;

| e) | taotlejal on praktilised pädevusstandardid või tööalane kvalifikatsioon, mis on otseselt seotud läbiviidava tegevusega. |
| --- | --- |

e)

taotlejal on praktilised pädevusstandardid või tööalane kvalifikatsioon, mis on otseselt seotud läbiviidava tegevusega.

3.   Artikli 55 punktis e osutatud load antakse taotlejatele, kes vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | õhuteed pidi veetava kauba paberipõhise ühistransiidiprotseduuri korral on taotleja lennuettevõtja ja ta on asutatud konventsiooniosalise tolliterritooriumil; |
| --- | --- |

a)

õhuteed pidi veetava kauba paberipõhise ühistransiidiprotseduuri korral on taotleja lennuettevõtja ja ta on asutatud konventsiooniosalise tolliterritooriumil;

| b) | õhuteed pidi veetava kauba elektroonilise manifesti põhise ühistransiidiprotseduuri korral on taotleja lennuettevõtja, kes teenindab olulist arvu lende konventsiooniosaliste lennujaamade vahel ja kes on asutatud konventsiooniosalise tolliterritooriumil või kellel on seal registrijärgne asukoht, peakorter või püsiv tegevuskoht; |
| --- | --- |

b)

õhuteed pidi veetava kauba elektroonilise manifesti põhise ühistransiidiprotseduuri korral on taotleja lennuettevõtja, kes teenindab olulist arvu lende konventsiooniosaliste lennujaamade vahel ja kes on asutatud konventsiooniosalise tolliterritooriumil või kellel on seal registrijärgne asukoht, peakorter või püsiv tegevuskoht;

| c) | taotleja kasutab regulaarselt ühistransiidiprotseduuri või pädev tolliasutus teab, et taotleja suudab täita kõnealuse protseduuriga seotud kohustusi; |
| --- | --- |

c)

taotleja kasutab regulaarselt ühistransiidiprotseduuri või pädev tolliasutus teab, et taotleja suudab täita kõnealuse protseduuriga seotud kohustusi;

| d) | taotleja ei ole tõsiselt ega korduvalt rikkunud tolli- ega maksualaseid õigusakte. |
| --- | --- |

d)

taotleja ei ole tõsiselt ega korduvalt rikkunud tolli- ega maksualaseid õigusakte.

4.   Artikli 55 punktis f osutatud load antakse taotlejatele, kes vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | taotleja on raudteeveo-ettevõtja; |
| --- | --- |

a)

taotleja on raudteeveo-ettevõtja;

| b) | taotleja on asutatud konventsiooniosalise tolliterritooriumil; |
| --- | --- |

b)

taotleja on asutatud konventsiooniosalise tolliterritooriumil;

| c) | taotleja kasutab regulaarselt transiidiprotseduuri või pädev tolliasutus teab, et taotleja suudab täita protseduuriga seotud kohustusi, ning |
| --- | --- |

c)

taotleja kasutab regulaarselt transiidiprotseduuri või pädev tolliasutus teab, et taotleja suudab täita protseduuriga seotud kohustusi, ning

| d) | taotleja ei ole tõsiselt ega korduvalt rikkunud tolli- ega maksualaseid õigusakte. |
| --- | --- |

d)

taotleja ei ole tõsiselt ega korduvalt rikkunud tolli- ega maksualaseid õigusakte.

5.   Luba antakse üksnes juhul, kui toll leiab, et on suuteline teostama järelevalvet ja kontrolli ühistransiidiprotseduuri üle, ilma et sellega kaasneks asjaomasele isikule seatud nõuetega ebaproportsionaalne halduskoormus.

Artikkel 58

Loa andmise tingimuste järelevalve

Toll teostab järelevalvet tingimuste ja kriteeriumide üle, mida loa omanik peab täitma. Samuti teostab toll järelevalvet sellest loast tulenevate kohustuste täitmise üle. Kui loa omanik on asutatud vähem kui kolm aastat tagasi, teostab toll esimesel aastal pärast loa andmist omaniku üle hoolikat järelevalvet.

Artikkel 59

Loa taotluse sisu

1.   Lihtsustuste taotlus peab olema varustatud kuupäeva ja allkirjaga. Konventsiooniosalised määravad kindlaks, kuidas taotlus esitada tuleb.

2.   Taotlus peab sisaldama kõiki üksikasju, mille alusel saab toll kontrollida, kas lihtsustuste kohaldamiseks vajalikud tingimused on täidetud.

Artikkel 60

Taotleja vastutus

Kooskõlas osalisriikides kehtivate sätetega ja ilma et see piiraks vajaduse korral karistussätete kohaldamist, vastutab lihtsustuste kohaldamist taotlev isik järgmise eest:

| a) | taotluses esitatud teabe täpsus ja täielikkus; |
| --- | --- |

a)

taotluses esitatud teabe täpsus ja täielikkus;

| b) | iga taotlusele lisatud dokumendi õigsus, täpsus ja kehtivus. |
| --- | --- |

b)

iga taotlusele lisatud dokumendi õigsus, täpsus ja kehtivus.

Artikkel 61

Loa andmiseks pädevad tolliasutused

1.   Artikli 55 punktis c osutatud lihtsustuste taotlused esitatakse tolliasutustele, kes on pädevad andma luba riigis, kus ühistransiitveod algavad.

2.   Artikli 55 punktis d osutatud lihtsustuste taotlused esitatakse tolliasutustele, kes on pädevad andma luba riigis, kus ühistransiitveod lõpevad.

3.   Artikli 55 punktides a, b, e ja f osutatud lihtsustuste taotlused esitatakse tolliasutustele, kes on pädevad kohas, kus hoitakse taotleja tollialast keskset raamatupidamist või kus see on kättesaadav ning kus vähemalt osa loaga hõlmatud tegevusest ellu viiakse.

Taotleja keskne raamatupidamine hõlmab andmeid ja dokumente, mis võimaldavad tollil loa anda.

Artikkel 62

Taotluste vastuvõtmine ja tagasilükkamine ning lubade andmine

1.   Taotlused võetakse vastu või lükatakse tagasi ning load antakse kooskõlas osalisriikides kehtivate õigusnormidega.

2.   Taotluste tagasilükkamise otsustes märgitakse tagasilükkamise põhjused ja otsus edastatakse taotlejale asjaomases osalisriigis ettenähtud tähtaja jooksul ja kooskõlas seal kehtivate õigusnormidega.

Artikkel 63

Loa sisu

1.   Loa omanikule antakse luba ja vajaduse korral üks või mitu tõendatud koopiat.

2.   Loas täpsustatakse lihtsustuse kohaldamise tingimused ning sätestatakse tegevus- ja kontrollimeetmed.

Artikkel 64

Loa jõustumise kuupäev

1.   Luba hakkab kehtima alates päevast, mil taotleja selle kätte saab või mil see loetakse kättesaaduks, ja toll peab selle täitmise tagama alates kõnealusest kuupäevast.

Kui tollialastes õigusaktides ei ole sätestatud teisiti, kehtib luba ajalise piiranguta.

2.   Luba jõustub kuupäeval, mis erineb sellest, mil taotleja otsuse kätte saab või mil see loetakse kättesaaduks, järgmistel juhtudel:

| a) | luba on taotleja jaoks soodne ja taotleja on taotlenud erinevat jõustumiskuupäeva, mille puhul luba jõustub taotleja taotletud kuupäeval, tingimusel et see on hilisem kuupäevast, mil seda oleks lõike 1 kohaselt hakatud kohaldama; |
| --- | --- |

a)

luba on taotleja jaoks soodne ja taotleja on taotlenud erinevat jõustumiskuupäeva, mille puhul luba jõustub taotleja taotletud kuupäeval, tingimusel et see on hilisem kuupäevast, mil seda oleks lõike 1 kohaselt hakatud kohaldama;

| b) | eelmine luba on antud piiratud ajaks ja nüüdse otsuse ainus eesmärk on pikendada selle kehtivusaega, mille puhul luba jõustub eelmise loa kehtivusaja lõppemisele järgneval kuupäeval; |
| --- | --- |

b)

eelmine luba on antud piiratud ajaks ja nüüdse otsuse ainus eesmärk on pikendada selle kehtivusaega, mille puhul luba jõustub eelmise loa kehtivusaja lõppemisele järgneval kuupäeval;

| c) | luba jõustub tingimusel, et taotleja on lõpule viinud teatavad formaalsused, mille puhul luba jõustub kuupäeval, mil taotleja saab pädevalt tolliasutuselt formaalsuste rahuldava täitmise kohta teate või mil see loetakse kättesaaduks. |
| --- | --- |

c)

luba jõustub tingimusel, et taotleja on lõpule viinud teatavad formaalsused, mille puhul luba jõustub kuupäeval, mil taotleja saab pädevalt tolliasutuselt formaalsuste rahuldava täitmise kohta teate või mil see loetakse kättesaaduks.

Artikkel 65

Lubade tühistamine, kehtetuks tunnistamine ja muutmine

1.   Loa omanik teatab tollile kõikidest pärast loa andmist ilmnenud asjaoludest, mis võivad mõjutada loa kehtivust või sisu.

2.   Toll tühistab loa, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | luba anti vale või puuduliku teabe põhjal; |
| --- | --- |

a)

luba anti vale või puuduliku teabe põhjal;

| b) | loa omanik teadis või oleks pidanud teadma, et teave oli vale või puudulik; |
| --- | --- |

b)

loa omanik teadis või oleks pidanud teadma, et teave oli vale või puudulik;

| c) | kui teave oleks olnud õige ja täielik, oleks loa kohta langetatud teistsugune otsus. |
| --- | --- |

c)

kui teave oleks olnud õige ja täielik, oleks loa kohta langetatud teistsugune otsus.

3.   Luba tunnistatakse kehtetuks või seda muudetakse, kui muudel kui lõikes 2 osutatud juhtudel:

| a) | oli mõni loa andmise tingimus täitmata või see ei ole enam täidetud või |
| --- | --- |

a)

oli mõni loa andmise tingimus täitmata või see ei ole enam täidetud või

| b) | loa omanik on esitanud sellekohase taotluse. |
| --- | --- |

b)

loa omanik on esitanud sellekohase taotluse.

4.   Loa omanikku teavitatakse loa tühistamisest, kehtetuks tunnistamisest või muutmisest osalisriigis kehtiva tähtaja jooksul ja kooskõlas seal kehtivate õigusnormidega.

5.   Kui kooskõlas tollialaste õigusaktidega ei ole otsuses sätestatud teisiti, jõustub loa tühistamine alates esialgse loa jõustumise kuupäevast.

6.   Loa kehtetuks tunnistamine või muutmine jõustub alates kuupäevast, mil taotleja selle kätte saab või mil see loetakse kättesaaduks. Loa omaniku õigustatud huvi korral võib toll kehtetuks tunnistamise või muutmise jõustumise kuupäeva erandjuhtudel edasi lükata kooskõlas osalisriikides kehtivate tähtaegadega. Otsuse jõustumise kuupäev märgitakse loa kehtetuks tunnistamise või muutmise otsusesse.

Artikkel 66

Loa uuesti hindamine

1.   Loa andmiseks pädev tolliasutus teeb selle kordushindamise järgmistel juhtudel:

| a) | asjaomastesse õigusaktidesse on tehtud luba mõjutavad muudatused; |
| --- | --- |

a)

asjaomastesse õigusaktidesse on tehtud luba mõjutavad muudatused;

| b) | vajaduse korral järelevalvest tulenevalt; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral järelevalvest tulenevalt;

| c) | vajaduse korral loa omaniku poolt artikli 65 lõike 1 kohaselt esitatud teabe või muude asutuste esitatud teabe tõttu. |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral loa omaniku poolt artikli 65 lõike 1 kohaselt esitatud teabe või muude asutuste esitatud teabe tõttu.

2.   Loa andmiseks pädev tolliasutus teavitab loa omanikku kordushindamise tulemusest.

Artikkel 67

Loa peatamine

1.   Loa andmiseks pädev tolliasutus peatab loa selle tühistamise, kehtetuks tunnistamise või muutmise asemel, kui:

| a) | tolliasutus leiab, et loa tühistamiseks, kehtetuks tunnistamiseks või muutmiseks on piisavalt alust, kuid tal ei ole veel kõiki andmeid, mida on vaja tühistamise, kehtetuks tunnistamise või muutmise otsuse tegemiseks; |
| --- | --- |

a)

tolliasutus leiab, et loa tühistamiseks, kehtetuks tunnistamiseks või muutmiseks on piisavalt alust, kuid tal ei ole veel kõiki andmeid, mida on vaja tühistamise, kehtetuks tunnistamise või muutmise otsuse tegemiseks;

| b) | tolliasutus leiab, et loa andmise tingimused ei ole täidetud või et loa omanik ei täida kõnealuse loa alusel kehtestatud kohustusi, ja et on asjakohane anda loa omanikule aega võtta meetmeid, et tagada kõnealuste tingimuste või kohustuste täitmine; |
| --- | --- |

b)

tolliasutus leiab, et loa andmise tingimused ei ole täidetud või et loa omanik ei täida kõnealuse loa alusel kehtestatud kohustusi, ja et on asjakohane anda loa omanikule aega võtta meetmeid, et tagada kõnealuste tingimuste või kohustuste täitmine;

| c) | loa omanik taotleb sellist peatamist, sest ta ei ole ajutiselt võimeline täitma loa jaoks sätestatud tingimusi või selle loa alusel kehtestatud kohustusi. |
| --- | --- |

c)

loa omanik taotleb sellist peatamist, sest ta ei ole ajutiselt võimeline täitma loa jaoks sätestatud tingimusi või selle loa alusel kehtestatud kohustusi.

2.   Lõike 1 punktides b ja c osutatud juhtudel teatab loa omanik loa andmiseks pädevale tolliasutusele meetmetest, mida ta kohustub võtma, et tagada tingimuste või kohustuste täitmine, ja samuti sellest, kui palju aega ta nende meetmete võtmiseks vajab.

Artikkel 68

Loa peatamise aeg

1.   Pädeva tolliasutuse määratud peatamisaeg peab vastama ajavahemikule, mis kõnealusel tolliasutusel kulub selleks, et kindlaks teha, kas tühistamise, kehtetuks tunnistamise või muutmise tingimused on täidetud.

Kui tolliasutus siiski leiab, et loa omanik ei pruugi täita artikli 57 lõike 1 punktis b sätestatud kriteeriume, peatatakse luba selle ajani, kui tehakse kindlaks, kas keegi järgmistest isikutest on toime pannud ränga või korduva rikkumise:

| a) | loa omanik; |
| --- | --- |

a)

loa omanik;

| b) | isik, kes juhib asjaomase loa omanikuks olevat äriühingut või kes kontrollib selle äriühingu juhtimist; |
| --- | --- |

b)

isik, kes juhib asjaomase loa omanikuks olevat äriühingut või kes kontrollib selle äriühingu juhtimist;

| c) | isik, kes vastutab tolliküsimuste eest äriühingus, kes on asjaomase loa omanik. |
| --- | --- |

c)

isik, kes vastutab tolliküsimuste eest äriühingus, kes on asjaomase loa omanik.

2.   Artikli 67 lõike 1 punktides b ja c osutatud juhtudel vastab loa andmiseks pädeva tolliasutuse määratud peatamisaeg ajavahemikule, mille loa omanik teatas vastavalt artikli 67 lõikele 2. Peatamisaega võib vajaduse korral loa omaniku taotlusel pikendada.

Peatamisaega võib täiendavalt pikendada ajavahemiku võrra, mida pädev tolliasutus vajab veendumaks, et kõnealuste meetmetega tagatakse tingimuste või kohustuste täitmine; viimati nimetatud ajavahemik ei tohi olla pikem kui 30 päeva.

3.   Kui loa andmiseks pädev tolliasutus kavatseb pärast loa peatamist selle loa tühistada, kehtetuks tunnistada või seda muuta vastavalt artiklile 65, pikendatakse käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaselt määratud peatamisaega vajaduse korral ajani, mil jõustub tühistamise, kehtetuks tunnistamise või muutmise otsus.

Artikkel 69

Loa peatamise aja lõpp

1.   Peatamine lõpeb peatamisaja lõppemisel, välja arvatud juhul, kui enne selle ajavahemiku lõppemist ilmneb üks järgmistest olukordadest:

| a) | peatamine tühistatakse, kuna artikli 67 lõike 1 punktis a osutatud juhtudel puudub alus loa tühistamiseks, kehtetuks tunnistamiseks või muutmiseks vastavalt artiklile 65, millisel juhul lõpeb otsuse peatamine selle tühistamise kuupäeval; |
| --- | --- |

a)

peatamine tühistatakse, kuna artikli 67 lõike 1 punktis a osutatud juhtudel puudub alus loa tühistamiseks, kehtetuks tunnistamiseks või muutmiseks vastavalt artiklile 65, millisel juhul lõpeb otsuse peatamine selle tühistamise kuupäeval;

| b) | peatamine tühistatakse, kuna artikli 67 lõike 1 punktides b ja c osutatud juhtudel on loa omanik võtnud loa andmiseks pädeva tolliasutuse jaoks rahuldavalt vajalikud meetmed, et tagada loa jaoks kehtestatud tingimuste või selle loa alusel kehtestatud kohustuste täitmine, millisel juhul lõpeb otsuse peatamine selle tühistamise kuupäeval; |
| --- | --- |

b)

peatamine tühistatakse, kuna artikli 67 lõike 1 punktides b ja c osutatud juhtudel on loa omanik võtnud loa andmiseks pädeva tolliasutuse jaoks rahuldavalt vajalikud meetmed, et tagada loa jaoks kehtestatud tingimuste või selle loa alusel kehtestatud kohustuste täitmine, millisel juhul lõpeb otsuse peatamine selle tühistamise kuupäeval;

| c) | peatatud luba tühistatakse, tunnistatakse kehtetuks või seda muudetakse, millisel juhul lõpeb otsuse peatamine selle tühistamise, kehtetuks tunnistamise või muutmise kuupäeval. |
| --- | --- |

c)

peatatud luba tühistatakse, tunnistatakse kehtetuks või seda muudetakse, millisel juhul lõpeb otsuse peatamine selle tühistamise, kehtetuks tunnistamise või muutmise kuupäeval.

2.   Loa andmiseks pädev tolliasutus teavitab loa omanikku peatamise lõppemisest.

Artikkel 70

Loa kehtivus

Toll võib artiklis 55 osutatud loataotlusi vastu võtta ja lubasid välja anda enne 1. maid 2016. Kõnealused load antakse vastavalt käesolevas liites sätestatud tingimustele ja need ei kehti enne 1. maid 2016.

Artikkel 71

1. mail 2016 jõus olevate lubade uuesti hindamine

1.   Konventsiooni (mida on muudetud otsusega nr 1/2008) artikli 55 punktide a, b, d ja e alusel antud lubasid, mis kehtivad 1. mail 2016 ja mille kehtivusaeg ei ole piiratud, hinnatakse uuesti 1. maiks 2019.

2.   Konventsiooni (mida on muudetud otsusega nr 1/2008) artikli 55 punktide a, b, d ja e alusel antud load, mis kehtivad 1. mail 2016, jäävad kehtima järgmiselt:

| a) | piiratud kehtivusajaga load kuni kehtivusaja lõpuni või kuni 1. maini 2019, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem; |
| --- | --- |

a)

piiratud kehtivusajaga load kuni kehtivusaja lõpuni või kuni 1. maini 2019, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem;

| b) | kõik muud load kuni loa uuesti hindamiseni. |
| --- | --- |

b)

kõik muud load kuni loa uuesti hindamiseni.

3.   Uuesti hindamisele järgnevate otsustega tühistatakse uuesti hinnatud load ja vajaduse korral antakse välja uued load. Otsustest teavitatakse viivitamata loa omanikke.

4.   Olenemata lõikest 1 jäävad konventsiooni (mida on muudetud otsusega nr 1/2008) artikli 55 punkti f alapunktide i ja ii alusel antud load, mis kehtivad 1. mail 2016, pärast kõnealust kuupäeva kehtima ja neid ei ole vaja uuesti hinnata.

Artikkel 72

Arvestuste säilitamine pädevas tolliasutuses

1.   Toll säilitab taotlused ja neile lisatud tõendavad dokumendid koos välja antud lubade koopiatega.

2.   Kui taotlus lükatakse tagasi või luba tühistatakse, tunnistatakse kehtetuks, peatatakse või seda muudetakse, säilitatakse taotlust ja vastavalt asjaoludele kas taotluse tagasilükkamise või loa tühistamise, kehtetuks tunnistamise, muutmise või peatamise otsust ning kõiki lisatud tõendavaid dokumente vähemalt kolm aastat alates selle kalendriaasta lõpust, millal taotlus tagasi lükati või luba tühistati, tunnistati kehtetuks, peatati või muudeti.

Artikkel 73

1. mail 2016 juba kasutuses olevate tõkendite kehtivus

Konventsiooni, nii nagu seda on muudetud otsusega nr 1/2008, A2 lisa nõuetele vastavaid, artiklis 38 osutatud tollitõkendeid ja artiklis 82 osutatud erilisi tõkendeid võib kasutada kuni varude ammendumiseni või kuni 1. maini 2019, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.

II PEATÜKK

II PEATÜKK

Üldtagatis ja tagatise esitamise nõudest loobumine

Üldtagatis ja tagatise esitamise nõudest loobumine

Artikkel 74

Tollivõla limiit

1.   Kui artiklis 75 ei ole sätestatud teisiti, võrdub üldtagatise summa tagatistolliasutuse poolt kindlaksmääratud tollivõla limiidiga.

2.   Üldtagatise tollivõla limiit vastab võla summale, mis võib tasumisele kuuluda kauba ühistransiidiprotseduurile suunamise ja kõnealuse protseduuri lõpetamise hetke vahelisel ajal seoses iga ühistransiitveoga, mille kohta tagatis on esitatud.

Selle arvutamisel võetakse arvesse tagatistolliasutuse asukohariigis samasse liiki kuuluva kauba suhtes kohaldatavaid kõrgeimaid võlamäärasid ja konventsiooni alusel veetavat liidu kaupa käsitatakse liiduvälise kaubana.

Kui tagatistolliasutusel ei ole vajalikku teavet tollivõla limiidi kindlaksmääramiseks, määratakse selleks summaks 10 000 eurot iga transiitveo kohta.

3.   Tagatistolliasutus määrab tollivõla limiidi koostöös loa omanikuga. Tollivõla limiidi fikseerimisel määrab tagatistolliasutus selle summa kindlaks eelneva 12 kuu jooksul ühistransiidiprotseduurile suunatud kaupa käsitleva teabe ja kavandatavate toimingute eeldatava mahu põhjal, nagu seda on näidanud eelkõige oma äri- ja raamatupidamisdokumentides loa omanik.

4.   Tagatistolliasutus vaatab tollivõla limiidi omal algatusel või protseduuri pidaja taotlusel läbi ja muudab seda vajaduse korral.

5.   Iga protseduuri pidaja tagab, et summa, mis tuleb maksta või mida võib olla vaja maksta, ei ületa tollivõla limiiti.

Kõnealune isik teavitab tagatistolliasutust, kui tollivõla limiit ei ole tema toimingute katmiseks enam piisav.

6.   Ühistransiidiprotseduurile suunatud kauba puhul tasumisele kuuluda võivat võlasummat hõlmava tollivõla limiidi kontrollimine tagatakse iga ühistransiitveo korral artikli 4 lõikes 1 osutatud elektroonilise süsteemi abil kauba ühistransiidiprotseduurile suunamise ajal.

Artikkel 75

Üldtagatise tase

1.   Protseduuri pidajal võib lubada kasutada üldtagatise vähendatud tagatissummat või saada vabastus tagatise esitamisest.

2.   Üldtagatise summat võib vähendada:

| a) | 50 %ni artikli 74 kohaselt kindlaks määratud tollivõla limiidist, kui täidetud on järgmised tingimused:






  i) | taotleja peab raamatupidamissüsteemi, mis on kooskõlas selle konventsiooniosalise üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega, kus raamatupidamisarvestust peetakse, lubab teha auditipõhiseid tollikontrolle ja peab andmete registrit, mis tagab kontrolljälje alates andmete arvestusse sisestamise hetkest; |
| --- | --- | --- |

a)

50 %ni artikli 74 kohaselt kindlaks määratud tollivõla limiidist, kui täidetud on järgmised tingimused:

i)

taotleja peab raamatupidamissüsteemi, mis on kooskõlas selle konventsiooniosalise üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega, kus raamatupidamisarvestust peetakse, lubab teha auditipõhiseid tollikontrolle ja peab andmete registrit, mis tagab kontrolljälje alates andmete arvestusse sisestamise hetkest;

| ii) | taotleja halduskorraldus vastab ettevõtte liigile ja suurusele ning on sobiv kaubavoogude haldamiseks; samuti on tal olemas sisekontroll, mille abil saab vältida, avastada ja parandada vigasid ning vältida ja avastada ebaseaduslikke või ebaregulaarseid tehinguid; |
| --- | --- |

ii)

taotleja halduskorraldus vastab ettevõtte liigile ja suurusele ning on sobiv kaubavoogude haldamiseks; samuti on tal olemas sisekontroll, mille abil saab vältida, avastada ja parandada vigasid ning vältida ja avastada ebaseaduslikke või ebaregulaarseid tehinguid;

| iii) | taotleja suhtes ei kohaldata pankrotimenetlust; |
| --- | --- |

iii)

taotleja suhtes ei kohaldata pankrotimenetlust;

| iv) | taotluse esitamisele eelneva viimase kolme aasta jooksul on taotleja täitnud oma finantskohustused seoses kauba impordilt või ekspordilt või sellega seoses kogutava võla tasumisega; |
| --- | --- |

iv)

taotluse esitamisele eelneva viimase kolme aasta jooksul on taotleja täitnud oma finantskohustused seoses kauba impordilt või ekspordilt või sellega seoses kogutava võla tasumisega;

| v) | taotleja tõendab taotluse esitamisele eelneva kolme aasta kohta olemas olevate andmete ja teabe alusel, et tal on piisav finantssuutlikkus täita oma kohustusi seoses ettevõtluse liigi ja mahuga, sh seda, et tal ei ole negatiivset netovara, välja arvatud juhul, kui seda on võimalik katta; |
| --- | --- |

v)

taotleja tõendab taotluse esitamisele eelneva kolme aasta kohta olemas olevate andmete ja teabe alusel, et tal on piisav finantssuutlikkus täita oma kohustusi seoses ettevõtluse liigi ja mahuga, sh seda, et tal ei ole negatiivset netovara, välja arvatud juhul, kui seda on võimalik katta;

| vi) | taotleja suudab tõendada, et tal on piisavad finantsvahendid, et täita oma kohustusi seoses tollivõla limiidiga, mida tagatis ei kata; |
| --- | --- |

vi)

taotleja suudab tõendada, et tal on piisavad finantsvahendid, et täita oma kohustusi seoses tollivõla limiidiga, mida tagatis ei kata;

| b) | 30 %ni artikli 74 kohaselt kindlaks määratud tollivõla limiidist, kui täidetud on järgmised tingimused:






  i) | taotlejal on raamatupidamissüsteem, mis on kooskõlas selle konventsiooniosalise üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega, kus raamatupidamisarvestust peetakse, lubab teha auditipõhiseid tollikontrolle ja peab andmete registrit, mis tagab kontrolljälje alates andmete arvestusse sisestamise hetkest; |
| --- | --- | --- |

b)

30 %ni artikli 74 kohaselt kindlaks määratud tollivõla limiidist, kui täidetud on järgmised tingimused:

i)

taotlejal on raamatupidamissüsteem, mis on kooskõlas selle konventsiooniosalise üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega, kus raamatupidamisarvestust peetakse, lubab teha auditipõhiseid tollikontrolle ja peab andmete registrit, mis tagab kontrolljälje alates andmete arvestusse sisestamise hetkest;

| ii) | taotleja halduskorraldus vastab ettevõtte liigile ja suurusele ning on sobiv kaubavoogude haldamiseks; samuti on tal olemas sisekontroll, mille abil saab vältida, avastada ja parandada vigasid ning vältida ja avastada ebaseaduslikke või ebaregulaarseid tehinguid; |
| --- | --- |

ii)

taotleja halduskorraldus vastab ettevõtte liigile ja suurusele ning on sobiv kaubavoogude haldamiseks; samuti on tal olemas sisekontroll, mille abil saab vältida, avastada ja parandada vigasid ning vältida ja avastada ebaseaduslikke või ebaregulaarseid tehinguid;

| iii) | taotleja tagab, et asjaomased töötajad on teadlikud vajadusest teavitada tolliasutusi kohe, kui ilmnevad raskused seoses tollieeskirjade järgimisega, ja kehtestab protseduurid, mille abil tolliasutusi sellistest juhtudest teavitada; |
| --- | --- |

iii)

taotleja tagab, et asjaomased töötajad on teadlikud vajadusest teavitada tolliasutusi kohe, kui ilmnevad raskused seoses tollieeskirjade järgimisega, ja kehtestab protseduurid, mille abil tolliasutusi sellistest juhtudest teavitada;

| iv) | taotleja suhtes ei kohaldata pankrotimenetlust; |
| --- | --- |

iv)

taotleja suhtes ei kohaldata pankrotimenetlust;

| v) | taotluse esitamisele eelneva viimase kolme aasta jooksul on taotleja täitnud oma finantskohustused seoses kauba impordilt või ekspordilt või sellega seoses kogutava võla tasumisega; |
| --- | --- |

v)

taotluse esitamisele eelneva viimase kolme aasta jooksul on taotleja täitnud oma finantskohustused seoses kauba impordilt või ekspordilt või sellega seoses kogutava võla tasumisega;

| vi) | taotleja tõendab taotluse esitamisele eelneva kolme aasta kohta olemas olevate andmete ja teabe alusel, et tal on piisav finantssuutlikkus täita oma kohustusi seoses ettevõtluse liigi ja mahuga, sh seda, et tal ei ole negatiivset netovara, välja arvatud juhul, kui seda on võimalik katta; |
| --- | --- |

vi)

taotleja tõendab taotluse esitamisele eelneva kolme aasta kohta olemas olevate andmete ja teabe alusel, et tal on piisav finantssuutlikkus täita oma kohustusi seoses ettevõtluse liigi ja mahuga, sh seda, et tal ei ole negatiivset netovara, välja arvatud juhul, kui seda on võimalik katta;

| vii) | taotleja suudab tõendada, et tal on piisavad finantsvahendid, et täita oma kohustusi seoses tollivõla limiidi selle osaga, mida tagatis ei kata; |
| --- | --- |

vii)

taotleja suudab tõendada, et tal on piisavad finantsvahendid, et täita oma kohustusi seoses tollivõla limiidi selle osaga, mida tagatis ei kata;

| c) | 0 %ni artikli 74 kohaselt kindlaks määratud tollivõla limiidist, kui täidetud on järgmised tingimused:






  i) | taotlejal on raamatupidamissüsteem, mis on kooskõlas selle konventsiooniosalise üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega, kus raamatupidamisarvestust peetakse, lubab teha auditipõhiseid tollikontrolle ja peab andmete registrit, mis tagab kontrolljälje alates andmete arvestusse sisestamise hetkest; |
| --- | --- | --- |

c)

0 %ni artikli 74 kohaselt kindlaks määratud tollivõla limiidist, kui täidetud on järgmised tingimused:

i)

taotlejal on raamatupidamissüsteem, mis on kooskõlas selle konventsiooniosalise üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega, kus raamatupidamisarvestust peetakse, lubab teha auditipõhiseid tollikontrolle ja peab andmete registrit, mis tagab kontrolljälje alates andmete arvestusse sisestamise hetkest;

| ii) | taotleja võimaldab tollile füüsilise juurdepääsu oma arvestussüsteemidele ning vajaduse korral oma äri- ja veoandmetele; |
| --- | --- |

ii)

taotleja võimaldab tollile füüsilise juurdepääsu oma arvestussüsteemidele ning vajaduse korral oma äri- ja veoandmetele;

| iii) | taotlejal on logistiline süsteem, kus kaup identifitseeritakse kui osalisriigis vabas ringluses olev kaup või kolmanda riigi kaup ja vajaduse korral märgitakse selle asukoht; |
| --- | --- |

iii)

taotlejal on logistiline süsteem, kus kaup identifitseeritakse kui osalisriigis vabas ringluses olev kaup või kolmanda riigi kaup ja vajaduse korral märgitakse selle asukoht;

| iv) | taotleja halduskorraldus vastab ettevõtte liigile ja suurusele ning on sobiv kaubavoogude haldamiseks; samuti on tal olemas sisekontroll, mille abil saab vältida, avastada ja parandada vigasid ning vältida ja avastada ebaseaduslikke või ebaregulaarseid tehinguid; |
| --- | --- |

iv)

taotleja halduskorraldus vastab ettevõtte liigile ja suurusele ning on sobiv kaubavoogude haldamiseks; samuti on tal olemas sisekontroll, mille abil saab vältida, avastada ja parandada vigasid ning vältida ja avastada ebaseaduslikke või ebaregulaarseid tehinguid;

| v) | vajaduse korral kohaldab taotleja nõuetekohast korda kaubanduspoliitika meetmete või põllumajandustoodetega kauplemisega seotud litsentside ja lubade käsitlemiseks; |
| --- | --- |

v)

vajaduse korral kohaldab taotleja nõuetekohast korda kaubanduspoliitika meetmete või põllumajandustoodetega kauplemisega seotud litsentside ja lubade käsitlemiseks;

| vi) | taotleja on kehtestanud rahuldava andmete ja teabe arhiveerimise ning andmete kaotsimineku ärahoidmise korra; |
| --- | --- |

vi)

taotleja on kehtestanud rahuldava andmete ja teabe arhiveerimise ning andmete kaotsimineku ärahoidmise korra;

| vii) | taotleja tagab, et asjaomased töötajad on teadlikud vajadusest teavitada tolliasutusi kohe, kui ilmnevad raskused seoses tollieeskirjade järgimisega, ja kehtestab protseduurid, mille abil tolliasutusi sellistest juhtudest teavitada; |
| --- | --- |

vii)

taotleja tagab, et asjaomased töötajad on teadlikud vajadusest teavitada tolliasutusi kohe, kui ilmnevad raskused seoses tollieeskirjade järgimisega, ja kehtestab protseduurid, mille abil tolliasutusi sellistest juhtudest teavitada;

| viii) | taotlejal on sobivaid andmeturbemeetmed oma arvutisüsteemi kaitsmiseks ebaseaduslike sissetungide eest ja oma süsteemide turvalisuse tagamiseks; |
| --- | --- |

viii)

taotlejal on sobivaid andmeturbemeetmed oma arvutisüsteemi kaitsmiseks ebaseaduslike sissetungide eest ja oma süsteemide turvalisuse tagamiseks;

| ix) | taotleja suhtes ei kohaldata pankrotimenetlust; |
| --- | --- |

ix)

taotleja suhtes ei kohaldata pankrotimenetlust;

| x) | taotluse esitamisele eelneva viimase kolme aasta jooksul on taotleja täitnud oma finantskohustused seoses kauba impordilt või ekspordilt või sellega seoses kogutava võla tasumisega; |
| --- | --- |

x)

taotluse esitamisele eelneva viimase kolme aasta jooksul on taotleja täitnud oma finantskohustused seoses kauba impordilt või ekspordilt või sellega seoses kogutava võla tasumisega;

| xi) | taotleja tõendab taotluse esitamisele eelneva kolme aasta kohta olemas olevate andmete ja teabe alusel, et tal on piisav finantssuutlikkus täita oma kohustusi seoses ettevõtluse liigi ja mahuga, sh seda, et tal ei ole negatiivset netovara, välja arvatud juhul, kui seda on võimalik katta; |
| --- | --- |

xi)

taotleja tõendab taotluse esitamisele eelneva kolme aasta kohta olemas olevate andmete ja teabe alusel, et tal on piisav finantssuutlikkus täita oma kohustusi seoses ettevõtluse liigi ja mahuga, sh seda, et tal ei ole negatiivset netovara, välja arvatud juhul, kui seda on võimalik katta;

| xii) | taotleja suudab tõendada, et tal on piisavad finantsvahendid, et täita oma kohustusi seoses tollivõla limiidi selle osaga, mida tagatis ei kata. |
| --- | --- |

xii)

taotleja suudab tõendada, et tal on piisavad finantsvahendid, et täita oma kohustusi seoses tollivõla limiidi selle osaga, mida tagatis ei kata.

Artikkel 76

Üldtagatise kasutamise ja tagatise esitamisest vabastamise meetodid

Tagatistolliasutus edastab protseduuri pidajale järgmise teabe:

| a) | tagatise viitenumber; |
| --- | --- |

a)

tagatise viitenumber;

| b) | tagatise viitenumbriga seotud juurdepääsukood. |
| --- | --- |

b)

tagatise viitenumbriga seotud juurdepääsukood.

Tagatise esitanud isiku taotlusel määrab tagatistolliasutus selle tagatise jaoks ühe või mitu täiendavat juurdepääsukoodi, mida kõnealune isik või tema esindajad saavad kasutada.

Artikkel 77

Üldtagatise või üldtagatise vähendatud tagatissumma (sh tagatise esitamisest vabastamise) kasutamise ajutine keeld

Üldtagatise või üldtagatise vähendatud tagatissumma (sh tagatise esitamisest vabastamise) kasutamise võib ajutiselt keelata järgmistel juhtudel:

| a) | eriasjaolud; |
| --- | --- |

a)

eriasjaolud;

| b) | kaup, mille puhul on tõendatud tagatise kasutamist hõlmav ulatuslik pettus. |
| --- | --- |

b)

kaup, mille puhul on tõendatud tagatise kasutamist hõlmav ulatuslik pettus.

Eriasjaolusid, ulatuslikku pettust ning üldtagatise ja üldtagatise vähendatud tagatissumma (sh tagatise esitamisest vabastamise) kasutamise ajutise keelu menetluseeskirju on käsitletud I lisas.

Artikkel 78

Tagatisdokument

1.   Üldtagatis esitatakse käendaja kohustuse vormis, kasutades III liite C4 lisas sätestatud vormi. Seda kohustust tõendavat dokumenti hoiab tagatise kehtivusajal enda käes tagatistolliasutus.

2.   Artikli 20 lõiget 2 ja artiklit 22 kohaldatakse mutatis mutandis.

Artikkel 79

Üldtagatise sertifikaadid või tagatise esitamisest vabastamise sertifikaadid

1.   Loa alusel väljastab tagatistolliasutus protseduuri pidajale ühe või mitu üldtagatise sertifikaati, mis on koostatud III liite C5 lisas sätestatud vormi kasutades, või ühe või mitu tagatise esitamisest vabastamise sertifikaati, mis on koostatud III liite C6 lisas sätestatud vormi kasutades, et protseduuri pidajal oleks võimalik artikli 26 lõike 1 punktis b sätestatud juhtudel üldtagatise olemasolu või tagatise esitamisest vabastamist tõendada.

2.   Sertifikaadi kehtivusaeg on kuni kaks aastat. Tagatistolliasutus võib kõnealust tähtaega üks kord pikendada kuni kahe aasta võrra.

Artikkel 80

Üldtagatise kasutamise loaga või käendaja kohustusega seotud kehtetuks tunnistamine ja tühistamine

1.   Üldtagatise kasutamise loaga või käendaja kohustusega seotud kehtetuks tunnistamise ja tühistamise suhtes kohaldatakse artikli 23 lõikeid 1 ja 2 mutatis mutandis.

2.   Tagatistolliasutus kannab artiklis 9 osutatud süsteemi üldtagatise kasutamise või tagatise esitamisest vabastamise loa kehtetuks tunnistamise tolliasutuse poolt ning kuupäeva, mil jõustub tagatistolliasutuse poolne käendaja kohustuse kehtetuks tunnistamine, või kuupäeva, mil jõustub käendaja enda poolne kohustuse tühistamine.

3.   Alates lõikes 1 osutatud kehtetuks tunnistamise või tühistamise jõustumise kuupäevast ei tohi kauba suhtes ühistransiidiprotseduuri kohaldamisel enam kasutada ühtki artikli 26 lõike 1 punkti b alusel välja antud üldtagatise sertifikaati või tagatise esitamisest vabastamise sertifikaati ja protseduuri pidaja peab need viivitamata tagatistolliasutusele tagastama.

Iga riik edastab komisjonile tunnused, mille järgi on võimalik tuvastada kehtima jäänud, kuid veel tagastamata, või varastatud, kaotatud või võltsitud sertifikaatidena deklareeritud sertifikaate. Komisjon teavitab teisi riike.

III PEATÜKK

III PEATÜKK

Eriliste tõkendite kasutamine

Eriliste tõkendite kasutamine

Artikkel 81

Eriliste tõkendite kasutamise luba

1.   Artikli 55 punkti b kohased load kasutada erilisi tõkendeid ühistransiidiprotseduuriks kasutatavatel transpordivahenditel, konteineritel või pakenditel antakse siis, kui toll kiidab heaks loataotluses esitatud tõkendid.

2.   Toll aktsepteerib loa andmisel teise riigi tolliasutuse heakskiidetud erilisi tõkendeid, välja arvatud juhul, kui tollil on teave selle kohta, et mõni konkreetne tõkend ei sobi tolliprotseduuride jaoks.

Artikkel 82

Eriliste tõkendite kasutamisega seotud formaalsused

1.   Erilised tõkendid peavad vastama artikli 38 lõikes 1 sätestatud nõuetele.

Kui tõkendid on pädeva asutuse poolt sertifitseeritud vastavalt rahvusvahelisele standardile ISO 17712:2013 „Kaubakonteinerid – mehaanilised tõkendid“, peetakse kõnealuseid nõudeid nende tõkendite puhul täidetuks.

Konteinervedude korral kasutatakse võimalikult suures ulatuses kõrge turvatasemega tõkendeid.

2.   Eriline tõkend peab olema varustatud ühega järgmistest märgetest:

| a) | artikli 55 punkti b kohaselt tõkendi kasutamiseks volitatud isiku nimi; |
| --- | --- |

a)

artikli 55 punkti b kohaselt tõkendi kasutamiseks volitatud isiku nimi;

| b) | vastav lühend või kood, mille alusel lähteriigi tolliasutus saab asjaomase isiku kindlaks teha. |
| --- | --- |

b)

vastav lühend või kood, mille alusel lähteriigi tolliasutus saab asjaomase isiku kindlaks teha.

3.   Protseduuri pidaja märgib eriliste tõkendite arvu ja individuaalsed tunnused transiidideklaratsiooni ja paigaldab tõkendid hiljemalt siis, kui kaup vabastatakse ühistransiidiprotseduuri jaoks.

4.   Käesoleva liite II lisa (mida on muudetud otsusega nr 1/2008) nõuetele vastavaid erilisi tõkendeid võib kasutada kuni varude ammendumiseni või kuni 1. maini 2019, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.

Artikkel 83

Eriliste tõkendite kasutamise tollijärelevalve

Toll võtab järgmised meetmed:

| a) | teavitab komisjoni ja muude konventsiooniosaliste tolliasutusi kasutatavatest erilistest tõkenditest ning nendest erilistest tõkenditest, mida ta on otsustanud eeskirjade eiramise või tehniliste puuduste tõttu mitte heaks kiita; |
| --- | --- |

a)

teavitab komisjoni ja muude konventsiooniosaliste tolliasutusi kasutatavatest erilistest tõkenditest ning nendest erilistest tõkenditest, mida ta on otsustanud eeskirjade eiramise või tehniliste puuduste tõttu mitte heaks kiita;

| b) | kontrollib enda poolt heakskiidetud ja kasutusel olevaid tollitõkendeid, kui ta saab teavet selle kohta, et teine tolliasutus on otsustanud seda konkreetset liiki tollitõkendit mitte heaks kiita; |
| --- | --- |

b)

kontrollib enda poolt heakskiidetud ja kasutusel olevaid tollitõkendeid, kui ta saab teavet selle kohta, et teine tolliasutus on otsustanud seda konkreetset liiki tollitõkendit mitte heaks kiita;

| c) | korraldab vastastikuse konsultatsiooni, et jõuda ühise hinnanguni; |
| --- | --- |

c)

korraldab vastastikuse konsultatsiooni, et jõuda ühise hinnanguni;

| d) | teostab järelevalvet eriliste tõkendite kasutamise üle isikute poolt, kellele on selleks luba antud vastavalt artiklile 81. |
| --- | --- |

d)

teostab järelevalvet eriliste tõkendite kasutamise üle isikute poolt, kellele on selleks luba antud vastavalt artiklile 81.

Vajaduse korral võivad konventsiooniosalised vastastikusel kokkuleppel luua ühtse numeratsioonisüsteemi ning määrata kindlaks ühtsete turvaelementide ja ühtse tehnoloogia kasutamise.

IV PEATÜKK

IV PEATÜKK

Volitatud kaubasaatja staatus

Volitatud kaubasaatja staatus

Artikkel 84

Ühistransiidiprotseduurile kauba suunamiseks volitatud kaubasaatja staatuse andmine

Artikli 55 punktis c osutatud volitatud kaubasaatja staatus antakse ainult taotlejatele, kellel on luba esitada üldtagatis või kasutada artikli 55 punktis a osutatud tagatise esitamisest loobumist.

Artikkel 85

Volitatud kaubasaatja staatuse loa sisu

Kõnealuses loas täpsustatakse eelkõige:

| a) | lähtetolliasutus või -asutused, kes vastutavad kavandatavate ühistransiitvedude eest; |
| --- | --- |

a)

lähtetolliasutus või -asutused, kes vastutavad kavandatavate ühistransiitvedude eest;

| b) | tähtaeg, mille jooksul tolliasutusel on võimalik pärast volitatud kaubasaatja deklaratsiooni esitamist vajadusel teha kauba vabastamisele eelnev kontroll; |
| --- | --- |

b)

tähtaeg, mille jooksul tolliasutusel on võimalik pärast volitatud kaubasaatja deklaratsiooni esitamist vajadusel teha kauba vabastamisele eelnev kontroll;

| c) | kasutatavad identifitseerimismeetmed, mille puhul võib toll ette näha, et transpordivahenditele või pakkeüksustele tuleb paigaldada erilised tõkendid, mille puhul pädev asutus on kinnitanud, et need vastavad artiklis 82 sätestatud nõuetele, ja mille paigaldamine on volitatud kaubasaatja ülesanne; |
| --- | --- |

c)

kasutatavad identifitseerimismeetmed, mille puhul võib toll ette näha, et transpordivahenditele või pakkeüksustele tuleb paigaldada erilised tõkendid, mille puhul pädev asutus on kinnitanud, et need vastavad artiklis 82 sätestatud nõuetele, ja mille paigaldamine on volitatud kaubasaatja ülesanne;

| d) | keelatud kaubakategooriad või kauba liikumised; |
| --- | --- |

d)

keelatud kaubakategooriad või kauba liikumised;

| e) | tegevus- ja kontrollimeetmed, mida volitatud kaubasaatja peab järgima; vajaduse korral eritingimused seoses lähtetolliasutus(t)e väljaspool tavalist tööaega sooritatud transiiditoimingutega. |
| --- | --- |

e)

tegevus- ja kontrollimeetmed, mida volitatud kaubasaatja peab järgima; vajaduse korral eritingimused seoses lähtetolliasutus(t)e väljaspool tavalist tööaega sooritatud transiiditoimingutega.

Artikkel 86

Kauba suunamine ühistransiidiprotseduurile volitatud kaubasaatja poolt

1.   Kui volitatud kaubasaatja kavatseb suunata kauba ühistransiidiprotseduurile, esitab ta lähtetolliasutusele transiidideklaratsiooni. Volitatud kaubasaatja ei või ühistransiitvedu alustada enne artikli 55 punktis c osutatud loas kindlaks määratud tähtaja möödumist.

2.   Volitatud kaubasaatja sisestab elektroonilisse transiidisüsteemi järgmise teabe:

| a) | marsruut, kui see on artikli 33 lõike 2 kohaselt ette nähtud; |
| --- | --- |

a)

marsruut, kui see on artikli 33 lõike 2 kohaselt ette nähtud;

| b) | artikli 34 kohaselt kehtestatud tähtaeg, mille jooksul tuleb kaup esitada sihttolliasutusele; |
| --- | --- |

b)

artikli 34 kohaselt kehtestatud tähtaeg, mille jooksul tuleb kaup esitada sihttolliasutusele;

| c) | tõkendite arv ja individuaalsed tunnused, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

c)

tõkendite arv ja individuaalsed tunnused, kui see on asjakohane.

3.   Volitatud kaubasaatja trükib transiidi saatedokumendi alles pärast seda, kui on saanud lähtetolliasutuselt teate kauba ühistransiidiprotseduuri jaoks vabastamise kohta.

V PEATÜKK

V PEATÜKK

Volitatud kaubasaaja staatus

Volitatud kaubasaaja staatus

Artikkel 87

Ühistransiidiprotseduuri alusel liikuva kauba saamiseks volitatud kaubasaaja staatuse andmine

Artikli 55 punktis d osutatud volitatud kaubasaaja staatus antakse üksnes taotlejatele, kes deklareerivad, et saavad ühistransiidiprotseduurile suunatud kaupa regulaarselt.

Artikkel 88

Formaalsused seoses ühistransiidiprotseduuri alusel veetava kaubaga, mille võtab vastu volitatud kaubasaaja

1.   Kui kaup jõuab artikli 55 punktis d osutatud loas kindlaksmääratud kohta, siis volitatud kaubasaaja:

| a) | teatab viivitamata sihttolliasutusele kauba saabumisest ja teavitab tolliasutust kõigist eeskirjade eiramistest ja juhtumitest, mis veo käigus toimusid; |
| --- | --- |

a)

teatab viivitamata sihttolliasutusele kauba saabumisest ja teavitab tolliasutust kõigist eeskirjade eiramistest ja juhtumitest, mis veo käigus toimusid;

| b) | laadib kauba maha alles pärast seda, kui on saanud sihttolliasutuselt selleks loa; |
| --- | --- |

b)

laadib kauba maha alles pärast seda, kui on saanud sihttolliasutuselt selleks loa;

| c) | märgib pärast mahalaadimist viivitamata oma arvestusdokumentidesse kontrollitulemused ja mahalaadimisega seotud muu asjakohase teabe; |
| --- | --- |

c)

märgib pärast mahalaadimist viivitamata oma arvestusdokumentidesse kontrollitulemused ja mahalaadimisega seotud muu asjakohase teabe;

| d) | annab sihttolliasutusele teada kauba kontrolli tulemustest ning teavitab tolliasutust eeskirjade eiramistest hiljemalt kolmandal päeval pärast päeva, mil ta sai loa kauba mahalaadimiseks. |
| --- | --- |

d)

annab sihttolliasutusele teada kauba kontrolli tulemustest ning teavitab tolliasutust eeskirjade eiramistest hiljemalt kolmandal päeval pärast päeva, mil ta sai loa kauba mahalaadimiseks.

2.   Kui sihttolliasutusele on teatatud kauba saabumisest volitatud kaubasaaja valdustesse, teavitab ta kauba saabumisest lähtetolliasutust.

3.   Kui sihttolliasutusele on esitatud lõike 1 punktis d osutatud kauba kontrolli tulemused, edastab ta kõnealused tulemused lähtetolliasutusele hiljemalt kuuendal päeval pärast seda, kui kaup anti üle volitatud kaubasaajale.

Artikkel 89

Loa sisu

1.   Kõnealuses loas täpsustatakse eelkõige:

| a) | sihttolliasutus või -asutused, kes vastutavad volitatud kaubasaaja poolt vastu võetava kauba eest; |
| --- | --- |

a)

sihttolliasutus või -asutused, kes vastutavad volitatud kaubasaaja poolt vastu võetava kauba eest;

| b) | tähtaeg, mille jooksul volitatud kaubasaaja peab sihttolliasutuselt saama loa kauba mahalaadimiseks; |
| --- | --- |

b)

tähtaeg, mille jooksul volitatud kaubasaaja peab sihttolliasutuselt saama loa kauba mahalaadimiseks;

| c) | keelatud kaubakategooriad või kauba liikumised; |
| --- | --- |

c)

keelatud kaubakategooriad või kauba liikumised;

| d) | tegevus- ja kontrollimeetmed, mida volitatud kaubasaatja peab järgima. Vajaduse korral eritingimused seoses sihttolliasutus(t)e väljaspool tavalist tööaega sooritatud transiiditoimingutega. |
| --- | --- |

d)

tegevus- ja kontrollimeetmed, mida volitatud kaubasaatja peab järgima. Vajaduse korral eritingimused seoses sihttolliasutus(t)e väljaspool tavalist tööaega sooritatud transiiditoimingutega.

2.   Toll täpsustab loas, kas sihttolliasutus peab võtma meetmeid enne seda, kui volitatud kaubasaaja võib saadud kaupa käsutama asuda.

Artikkel 90

Volitatud kaubasaaja poolt vastu võetud kauba ühistransiidiprotseduuri lõpp

1.   Protseduuri pidaja kohustusi peetakse täidetuks ning ühistransiidiprotseduuri peetakse artikli 48 lõike 1 kohaselt lõppenuks, kui kaup on puutumatul kujul esitatud artikli 55 punktis d osutatud volitatud kaubasaajale loas kindlaksmääratud kohas artikli 34 kohaselt ettenähtud tähtaja jooksul.

2.   Vedaja taotluse alusel väljastab volitatud kaubasaaja tõendi, millega tõendatakse kauba saabumist käesoleva liite artikli 55 punktis d osutatud loas kindlaksmääratud kohta ning mis sisaldab viidet ühistransiitveo tolli viitenumbrile. Tõendi väljastamiseks kasutatakse III liite B10 lisas esitatud vormi.

VI PEATÜKK

VI PEATÜKK

Raudteed pidi veetava kauba puhul kohaldatav paberipõhine ühistransiidiprotseduur

Raudteed pidi veetava kauba puhul kohaldatav paberipõhine ühistransiidiprotseduur

1. osa

1. osa

Raudteed pidi veetava kauba puhul kohaldatava paberipõhise ühistransiidiprotseduuriga seotud üldsätted

Raudteed pidi veetava kauba puhul kohaldatava paberipõhise ühistransiidiprotseduuriga seotud üldsätted

Artikkel 91

CIM-saatelehe kasutamine transiidideklaratsioonina raudteed pidi veetava kauba puhul kohaldataval paberipõhisel ühistransiidiprotseduuril

CIM-saatelehte käsitatakse raudteed pidi veetava kauba puhul kohaldataval paberipõhisel ühistransiidiprotseduuril transiidideklaratsioonina, kui seda kasutatakse volitatud raudteeveo-ettevõtjate omavahelises koostöös teostatavate vedude korral.

Artikkel 92

Volitatud raudteeveo-ettevõtjate raamatupidamisosakonnad ja tollikontroll

1.   Volitatud raudteeveo-ettevõtjad hoiavad oma arvestust raamatupidamisosakondades ja kasutavad eeskirjade eiramise uurimiseks ühiselt kokkulepitud süsteemi, mida nendes osakondades rakendatakse.

2.   Selle riigi tollil, kus volitatud raudteeveo-ettevõtja on asutatud, on juurdepääs selle ettevõtja raamatupidamisosakonna andmetele.

3.   Tollikontrolli eesmärgil teeb volitatud raudteeveo-ettevõtja sihtriigis kõik raudteed pidi veetava kauba puhul kohaldataval paberipõhisel ühistransiidiprotseduuril transiidideklaratsioonina kasutatud CIM-saatelehed sihtriigi tollile kättesaadavaks vastavalt temaga vastastikusel kokkuleppel määratletud sätetele.

Artikkel 93

Raudteed pidi veetava kauba paberipõhise ühistransiidiprotseduuri pidaja ja tema kohustused

1.   Raudteed pidi veetava kauba paberipõhise ühistransiidiprotseduuri pidaja on üks järgmistest isikutest:

| a) | osalisriigis asutatud volitatud raudteeveo-ettevõtja, kes võtab kauba vedada CIM-saatelehe alusel, mida kasutatakse transiidideklaratsioonina raudteed pidi veetava kauba puhul kohaldataval paberipõhisel ühistransiidiprotseduuril, ja kes täidab CIM-saatelehe lahtri 58b, märgistades kastikese „jah“ ja sisestades Rahvusvahelise Raudteeliidu (UIC) koodi; |
| --- | --- |

a)

osalisriigis asutatud volitatud raudteeveo-ettevõtja, kes võtab kauba vedada CIM-saatelehe alusel, mida kasutatakse transiidideklaratsioonina raudteed pidi veetava kauba puhul kohaldataval paberipõhisel ühistransiidiprotseduuril, ja kes täidab CIM-saatelehe lahtri 58b, märgistades kastikese „jah“ ja sisestades Rahvusvahelise Raudteeliidu (UIC) koodi;

| b) | kui vedu algab väljaspool konventsiooniosaliste tolliterritooriumi ja kaup siseneb sellele tolliterritooriumile, siis mis tahes muu osalisriigis asutatud volitatud raudteeveo-ettevõtja, kelle nimel kolmanda riigi raudteeveo-ettevõtja on täitnud lahtri 58b. |
| --- | --- |

b)

kui vedu algab väljaspool konventsiooniosaliste tolliterritooriumi ja kaup siseneb sellele tolliterritooriumile, siis mis tahes muu osalisriigis asutatud volitatud raudteeveo-ettevõtja, kelle nimel kolmanda riigi raudteeveo-ettevõtja on täitnud lahtri 58b.

2.   Kõnealuse protseduuri pidaja võtab endale selgesõnaliselt vastutuse, et paberipõhises ühistransiidiprotseduuris osalevad järgnevad või asendavad raudteeveo-ettevõtjad vastavad samuti raudteed pidi veetava kauba puhul kohaldatava paberipõhise ühistransiidiprotseduuri nõuetele.

Artikkel 94

Volitatud raudteeveo-ettevõtjate kohustused

1.   Erinevad raudteeveo-ettevõtjad võtavad üksteise järel kauba üle ja veavad seda asjaomase riigi piires ning kaasatud volitatud raudteeveo-ettevõtjad vastutavad solidaarselt tolli ees võimaliku võla korral.

2.   Olenemata artiklis 8 osutatud protseduuri pidaja kohustustest vastutavad teised raudteeveo-ettevõtjad, kes võtavad veo käigus kauba üle ja kes on märgitud CIM-saatelehe lahtrisse 57, raudteed pidi veetava kaubaga seotud paberipõhise ühistransiidiprotseduuri nõuetekohase kohaldamise eest.

3.   Volitatud raudteeveo-ettevõtjad rakendavad omavahelises koostöös ühiselt kokkulepitud süsteemi, et kontrollida ja uurida eeskirjade eiramist ja kauba vedamist, ning vastutavad järgmise eest:

| a) | veokulude eraldi arveldamine teabe alusel, mis peab olema kättesaadav raudteed pidi veetava kauba puhul iga paberipõhise ühistransiitveo kohta ja iga riigi asjaomase sõltumatu volitatud raudteeveo-ettevõtja puhul iga kuu kohta; |
| --- | --- |

a)

veokulude eraldi arveldamine teabe alusel, mis peab olema kättesaadav raudteed pidi veetava kauba puhul iga paberipõhise ühistransiitveo kohta ja iga riigi asjaomase sõltumatu volitatud raudteeveo-ettevõtja puhul iga kuu kohta;

| b) | veokulude jaotumine nende riikide vahel, mille territooriumile raudteed pidi veetav kaup paberipõhise ühistransiitveo käigus siseneb; |
| --- | --- |

b)

veokulude jaotumine nende riikide vahel, mille territooriumile raudteed pidi veetav kaup paberipõhise ühistransiitveo käigus siseneb;

| c) | oma osa tasumine kuludest, mida iga koostööd tegev volitatud raudteeveo-ettevõtja on kandnud. |
| --- | --- |

c)

oma osa tasumine kuludest, mida iga koostööd tegev volitatud raudteeveo-ettevõtja on kandnud.

Artikkel 95

Silt

Volitatud raudteeveo-ettevõtjad tagavad, et raudteed pidi veetava kauba puhul kohaldatava paberipõhise ühistransiidiprotseduuri alusel veetavat kaupa oleks võimalik identifitseerida siltide abil, millel on III liite B11 lisas esitatud näidisele vastav piktogramm.

Need sildid kinnitatakse või trükitakse otse CIM-saatelehele ja vastavale raudteevagunile, kui see on täis laaditud, või muudel juhtudel pakendile või pakenditele.

Esimeses lõigus nimetatud sildi võib asendada templiga, millel on kujutatud III liite B11 lisas esitatud piktogramm.

Artikkel 96

Veolepingu muutmine

Kui veolepingut muudetakse nii, et:

| a) | vedu, mis pidi lõppema väljaspool konventsiooniosalise tolliterritooriumi, lõpeb selle konventsiooniosalise tolliterritooriumil, või |
| --- | --- |

a)

vedu, mis pidi lõppema väljaspool konventsiooniosalise tolliterritooriumi, lõpeb selle konventsiooniosalise tolliterritooriumil, või

| b) | vedu, mis pidi lõppema konventsiooniosalise tolliterritooriumil, lõpeb väljaspool selle konventsiooniosalise tolliterritooriumi, |
| --- | --- |

b)

vedu, mis pidi lõppema konventsiooniosalise tolliterritooriumil, lõpeb väljaspool selle konventsiooniosalise tolliterritooriumi,

võib volitatud raudteeveo-ettevõtja täita muudetud lepingut üksnes lähtetolliasutuse eelneval nõusolekul.

Kõikidel muudel juhtudel võivad volitatud raudteeveo-ettevõtjad muudetud lepingut täita. Nad teatavad muudatusest viivitamata lähtetolliasutusele.

2. osa

2. osa

Kauba liikumine konventsiooniosaliste vahel

Kauba liikumine konventsiooniosaliste vahel

Artikkel 97

CIM-saatelehe kasutamine

1.   CIM-saateleht esitatakse lähtetolliasutusele veo puhul, mille suhtes kohaldatakse raudteed pidi veetava kauba puhul kohaldatavat paberipõhist ühistransiidiprotseduuri ning mis algab ja peab lõppema konventsiooniosaliste territooriumil.

2.   Lähtetolliasutus märgib CIM-saatelehe eksemplaride 1, 2 ja 3 tolli täidetavasse lahtrisse selgelt järgmise tähise:

| a) | koodi „T1“, kui kaup liigub protseduuri T1 alusel; |
| --- | --- |

a)

koodi „T1“, kui kaup liigub protseduuri T1 alusel;

| b) | vastavalt asjaoludele koodi „T2“ või „T2F“, kui kaup liigub protseduuri T2 alusel, juhul kui selle koodi märkimine on liidu õigusnormide järgi kohustuslik. |
| --- | --- |

b)

vastavalt asjaoludele koodi „T2“ või „T2F“, kui kaup liigub protseduuri T2 alusel, juhul kui selle koodi märkimine on liidu õigusnormide järgi kohustuslik.

Koodi „T2“ või „T2F“ kinnituseks tuleb lisada lähtetolliasutuse ametlik tempel.

3.   Kauba suhtes, mis liigub kahe liidus asuva punkti vahel, läbides ühe või mitme ühistransiidiprotseduuri riigi territooriumi, ning kauba suhtes, mis liigub liidust ühistransiidiprotseduuri riiki, kohaldatakse alates lähtejaamast kuni sihtjaamani vastavalt iga liidu liikmesriigi poolt kindlaks määratud eeskirjadele kogu teekonna ulatuses protseduuri T2, ilma et lähtetolliasutusele tuleks esitada selle kauba CIM-saateleht, välja arvatud lõikes 2 osutatud juhtudel.

Kui kaup liigub kahe liidus asuva punkti vahel, läbides ühe või mitme ühistransiidiprotseduuri riigi territooriumi, ei ole artiklis 95 osutatud silte vaja kinnitada.

4.   Kaupa, mille vedu algab ühistransiidiprotseduuri riigis, loetakse protseduuri T1 alusel veetavaks. Kui aga kaup liigub protseduuri T2 alusel vastavalt konventsiooni artikli 2 lõike 3 punktile b, märgib lähtetolliasutus CIM-saatelehe 3. eksemplarile, et kaupa, millele see dokument viitab, veetakse protseduuri T2 alusel. Sellisel juhul märgitakse tolli poolt täidetavasse lahtrisse selgelt vastavalt asjaoludele kood „T2“ või „T2F“, lähtetolliasutuse tempel ning pädeva ametiisiku allkiri. Kui kaupa veetakse protseduuri T1 alusel, ei ole vaja koodi „T1“ dokumenti märkida.

5.   Kõik CIM-saatelehe eksemplarid tagastatakse asjaomasele isikule.

6.   Iga ühistransiidiprotseduuri riik võib sätestada, et protseduuri T1 alusel veetavat kaupa veetakse kõnealuse protseduuri alusel, ilma et lähtetolliasutusele tuleks esitada CIM-saateleht.

7.   Lõigetes 2, 3 ja 5 kirjeldatud kauba puhul on sihttolliasutus sihtjaamas pädev tolliasutus. Kui aga kaup lubatakse vabasse ringlusse või suunatakse mõnele teisele tolliprotseduurile vahejaamas, on sihttolliasutuseks kõnealuses jaamas pädev tolliasutus.

Artikkel 98

Identifitseerimismeetmed

Üldjuhul ning kui volitatud raudteeveo-ettevõtjad on rakendanud identifitseerimismeetmeid, ei paigalda lähtetolliasutus kaupa sisaldavatele transpordivahenditele või pakkeüksustele tõkendeid, v.a juhul, kui kõnealune tolliasutus otsustab teisiti.

Artikkel 99

Formaalsused vahetolliasutuses

Raudteed pidi veetava kaubaga seotud paberipõhise ühistransiidiprotseduuri kohaldamisel ei ole lähtetolliasutuses vaja täita tolliformaalsusi.

Artikkel 100

Formaalsused sihttolliasutuses

1.   Kui raudteed pidi veetava kaubaga seotud paberipõhisele ühistransiidiprotseduurile suunatud kaup saabub sihttolliasutusse, esitab volitatud raudteeveo-ettevõtja tolliasutusele järgmise:

| a) | kaup; |
| --- | --- |

a)

kaup;

| b) | CIM-saatelehe eksemplarid 2 ja 3. |
| --- | --- |

b)

CIM-saatelehe eksemplarid 2 ja 3.

Sihttolliasutus tagastab CIM-saatelehe eksemplari 2 volitatud raudteeveo-ettevõtjale pärast selle tembeldamist ja jätab CIM-saatelehe eksemplari 3 endale.

2.   Sihttolliasutuseks on sihtjaamas pädev tolliasutus.

Kui aga kaup lubatakse vabasse ringlusse või suunatakse mõnele teisele tolliprotseduurile vahejaamas, on sihttolliasutuseks kõnealuses jaamas pädev tolliasutus.

3.   Artikli 97 lõikes 3 osutatud juhtudel ei ole sihttolliasutuses vaja täita tolliformaalsusi.

3. osa

3. osa

Kauba liikumine kolmandatesse riikidesse või kolmandatest riikidest

Kauba liikumine kolmandatesse riikidesse või kolmandatest riikidest

Artikkel 101

Kauba liikumine kolmandatesse riikidesse

1.   Artikleid 97 ja 98 kohaldatakse vedude suhtes, mis algavad mõne konventsiooniosalise territooriumil ja peavad lõppema mõnes kolmandas riigis.

2.   Sihttolliasutus on tolliasutus, kes on pädev piirijaamas, mille kaudu kaup raudteed pidi veetava kauba puhul kohaldatava paberipõhise ühistransiidiprotseduuri alusel konventsiooniosalise territooriumilt välja viiakse.

3.   Kõnealuses sihttolliasutuses ei ole vaja täita tolliformaalsusi.

Artikkel 102

Kauba liikumine kolmandatest riikidest

1.   Veo korral, mis algab mõne konventsiooniosalise territooriumil ja peab lõppema mõnes kolmandas riigis, on lähtetolliasutus tolliasutus, kes on pädev piirijaamas, mille kaudu kaup raudteed pidi veetava kauba puhul kohaldatava paberipõhise ühistransiidiprotseduuri alusel konventsiooniosalise territooriumile tuuakse.

Kõnealuses sihttolliasutuses ei ole vaja täita tolliformaalsusi.

2.   Sihttolliasutuseks on sihtjaamas pädev tolliasutus. Kui aga kaup lubatakse vabasse ringlusse või suunatakse mõnele teisele tolliprotseduurile vahejaamas, on sihttolliasutuseks kõnealuses jaamas pädev tolliasutus.

Artiklis 100 sätestatud tolliformaalsused täidetakse kõnealuses tolliasutuses.

Artikkel 103

Kauba liikumine läbi konventsiooniosaliste territooriumi

1.   Kui vedu algab kolmandas riigis ja peab seal ka lõppema, on lähte- ja sihttolliasutused vastavalt artikli 101 lõikes 2 ning artikli 102 lõikes 1 osutatud tolliasutused.

2.   Lähte- ja sihttolliasutuses ei ole vaja täita tolliformaalsusi.

Artikkel 104

Kauba tollistaatus

Kaupa, mida veetakse artikli 102 lõike 1 või artikli 103 lõike 1 alusel, loetakse protseduuri T1 alusel veetavaks, välja arvatud juhul, kui vastavalt II liite sätetele tõendatakse, et sellel kaubal on liidu kauba tollistaatus.

4. osa

4. osa

Muud sätted

Muud sätted

Artikkel 105

Lastinimekirjad

1.   Kui CIM-saateleht sisaldab rohkem kui ühte vagunit või konteinerit, võib kasutada III liite B4 lisas sätestatud vormis esitatud lastinimekirju.

Lastinimekiri sisaldab CIM-saatelehega hõlmatud vaguni numbrit või vajaduse korral kaupa sisaldava konteineri numbrit.

2.   Konventsiooniosaliste territooriumilt alguse saavate vedude puhul, mis hõlmavad nii protseduuri T1 kui ka T2 alusel veetavaid kaupu, kasutatakse eraldi lastinimekirju.

Mõlemat liiki kaubaga seotud lastinimekirjade järjekorranumber märgitakse CIM-saatelehele kauba kirjelduse jaoks ettenähtud lahtrisse.

3.   CIM-saatelehele lisatud lastinimekirjad moodustavad selle lahutamatu osa ja neil on samasugune õiguslik toime.

4.   Lastinimekirjade originaalide ehtsust kinnitatakse lähtejaama templiga.

Artikkel 106

Standardprotseduuride ja paberipõhiste protseduuride ulatus raudtee- ja maanteetranspordi ühendvedude puhul

1.   Kombineeritud raudtee- ja maanteevedude korral ei välista artiklite 91–105 sätted II jaotises sätestatud protseduuride kasutamist. Sellest olenemata kohaldatakse artikleid 92 ja 95.

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel tehakse CIM-saatelehe koostamisel lisadokumentide kirjeldamiseks ettenähtud lahtrisse selge märge kasutatud transiidideklaratsiooni või transiidideklaratsioonide kohta.

Selles viites täpsustatakse transiidideklaratsiooni liik, lähtetolliasutus ning iga kasutatud transiidideklaratsiooni kuupäev ja registreerimisnumber.

Lisaks kinnitab raudteeveo-ettevõtja, kes on pädev ühistransiitveo viimases raudteejaamas, CIM-saatelehe eksemplari 2 ehtsust. Raudteeveo-ettevõtja kinnitab CIM-saatelehe pärast seda, kui ta on kindlaks teinud, et kauba vedu toimub viidatud transiidideklaratsiooni või -deklaratsioonide alusel.

3.   Kui raudtee võtab ühe või mitme deklaratsiooni alusel ja II jaotises sätestatud protseduuri kohaselt liikuva kauba kombineeritud raudtee- ja maanteeveo vastu raudteeterminalis ning kaup laaditakse vagunitele, võtavad raudteeveo-ettevõtjad vastutuse tollimaksude ja teiste maksude tasumise eest raudteeveo jooksul toimunud eeskirjade rikkumise või eiramise korral, kui puudub tagatis, mis kehtiks riigis, kus eeskirjade rikkumine või eiramine aset leidis või loetakse aset leidnuks, ning kui neid summasid ei ole võimalik protseduuri pidajalt sisse nõuda.

Artikkel 107

Volitatud kaubasaatja ja volitatud kaubasaaja

1.   Kui kauba puhul, mille artikli 55 punktis c osutatud volitatud kaubasaatja suunab raudteed pidi veetava kauba puhul kohaldatavale paberipõhisele ühistransiidiprotseduurile, ei ole vaja lähtetolliasutusele esitada transiidideklaratsioonina CIM-saatelehte ega kaupa, võtab lähtetolliasutus vajalikud meetmed selle tagamiseks, et CIM-saatelehe eksemplaridele 1, 2 ja 3 oleks vastavalt märgitud tähis „T1“, „T2“ või „T2F“.

2.   Kui kaup saabub artikli 55 punktis d osutatud volitatud kaubasaaja asukohta, võib toll erandina artiklist 88 ette näha, et raudtee- või muu veoettevõtja toimetaks CIM-saatelehe eksemplarid 2 ja 3 otse sihttolliasutusele.

VII PEATÜKK

VII PEATÜKK

Õhuteed pidi veetava kauba paberipõhine ühistransiidiprotseduur ja õhuteed pidi veetava kauba elektroonilise manifesti põhine ühistransiidiprotseduur

Õhuteed pidi veetava kauba paberipõhine ühistransiidiprotseduur ja õhuteed pidi veetava kauba elektroonilise manifesti põhine ühistransiidiprotseduur

Artikkel 108

Manifesti kasutamine transiidideklaratsioonina õhuteed pidi veetava kauba puhul kohaldatava paberipõhise ühistransiidiprotseduuri korral

1.   Lennuettevõtjale võidakse anda luba kasutada transiidideklaratsioonina kaubamanifesti, kui selle sisu vastab Chicagos 7. detsembril 1944 sõlmitud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 9. lisa 3. liites esitatud vormile.

2.   Artikli 55 punktis e osutatud, õhuteed pidi veetava kauba puhul kohaldatava paberipõhise ühistransiidiprotseduuri kasutamise loas määratakse kindlaks manifesti vorm ning ühistransiitvedude lähte- ja sihtlennujaam. Artikli 55 punkti e kohaselt selleks protseduuriks loa saanud lennuettevõtja saadab loa kinnitatud koopia iga asjaomase lennujaama pädevale tolliasutusele.

3.   Kui transiitvedu hõlmab kaupa, mis liigub erikorraga maksuterritooriumi ja liidu tolliterritooriumi muu osa vahel, mis ei ole erikorraga maksuterritoorium, üheaegselt nii protseduuri T1 kui ka protseduuri T2 alusel, loetletakse need kaubad eraldi manifestides.

Artikkel 109

Lennuettevõtja täidetavad formaalsused

1.   Lennuettevõtja kannab manifestile järgmise teabe:

| a) | koodi „T1“, kui kaup liigub protseduuri T1 alusel; |
| --- | --- |

a)

koodi „T1“, kui kaup liigub protseduuri T1 alusel;

| b) | vastavalt asjaoludele koodi „T2“ või „T2F“, kui kaup liigub protseduuri T2 alusel, juhul kui selle koodi märkimine on liidu õigusnormide järgi kohustuslik; |
| --- | --- |

b)

vastavalt asjaoludele koodi „T2“ või „T2F“, kui kaup liigub protseduuri T2 alusel, juhul kui selle koodi märkimine on liidu õigusnormide järgi kohustuslik;

| c) | kõnealust kaupa vedava lennuettevõtja nimi; |
| --- | --- |

c)

kõnealust kaupa vedava lennuettevõtja nimi;

| d) | lennu number; |
| --- | --- |

d)

lennu number;

| e) | lennu kuupäev; |
| --- | --- |

e)

lennu kuupäev;

| f) | lähte- ja sihtlennujaam. |
| --- | --- |

f)

lähte- ja sihtlennujaam.

2.   Lisaks lõikega 1 nõutavale teabele kannab lennuettevõtja manifestile iga kaubasaadetise kohta järgmise teabe:

| a) | lennuveokirja number; |
| --- | --- |

a)

lennuveokirja number;

| b) | pakkeüksuste arv; |
| --- | --- |

b)

pakkeüksuste arv;

| c) | kauba kaubanduslik kirjeldus, mis sisaldab kauba identifitseerimiseks vajalikke üksikasju; |
| --- | --- |

c)

kauba kaubanduslik kirjeldus, mis sisaldab kauba identifitseerimiseks vajalikke üksikasju;

| d) | brutomass. |
| --- | --- |

d)

brutomass.

3.   Grupisaadetiste puhul asendatakse kauba kirjeldus vajaduse korral märkega „Koondsaadetis“, mida võib lühendada. Sel juhul sisaldavad manifestis märgitud kaubasaadetisi käsitlevad lennuveokirjad kauba kaubanduslikku kirjeldust, mis sisaldab kauba identifitseerimiseks vajalikke üksikasju. Kõnealused lennuveokirjad lisatakse manifestile.

4.   Lennuettevõtja kinnitab manifesti kuupäeva ja allkirjaga.

5.   Manifest esitatakse vähemalt kahes eksemplaris lähtelennujaama pädevale tolliasutusele, kes jätab ühe eksemplari endale.

6.   Üks manifesti eksemplar esitatakse sihtlennujaama pädevale tolliasutusele.

Artikkel 110

Õhuteed pidi veetava kauba puhul paberipõhise transiidideklaratsioonina kasutatavate manifestide loetelu kontrollimine

1.   Kord kuus kinnitab iga sihtlennujaama pädev tolliasutus lennuettevõtjate koostatud ja nimetatud tolliasutusele eelmisel kuul esitatud manifestide loetelu ning edastab selle iga lähtelennujaama tolliasutusele.

2.   Loetelu sisaldab iga manifesti kohta järgmist teavet:

| a) | manifesti number; |
| --- | --- |

a)

manifesti number;

| b) | kood, mille alusel kasutatakse manifesti transiidideklaratsioonina vastavalt artikli 109 lõike 1 punktidele a ja b; |
| --- | --- |

b)

kood, mille alusel kasutatakse manifesti transiidideklaratsioonina vastavalt artikli 109 lõike 1 punktidele a ja b;

| c) | kaupa vedanud lennuettevõtja nimi; |
| --- | --- |

c)

kaupa vedanud lennuettevõtja nimi;

| d) | lennu number ning |
| --- | --- |

d)

lennu number ning

| e) | lennu kuupäev. |
| --- | --- |

e)

lennu kuupäev.

3.   Artikli 55 punktis e osutatud, õhuteed pidi veetava kauba puhul kohaldatava paberipõhise ühistransiidiprotseduuri kasutamise lubadega võib ka ette näha, et lennuettevõtjad võivad käesoleva artikli lõikes 1 osutatud loetelu iga lähtelennujaama tolliasutusele ise edastada.

4.   Kui seoses kõnealuses loendis nimetatud manifestidele märgitud teabega ilmneb eeskirjade eiramine, teatab sihtlennujaama pädev tolliasutus sellest lähtelennujaama pädevale tolliasutusele ja loa andnud pädevale tolliasutusele, viidates eelkõige kõnealust kaupa hõlmavatele lennuveokirjadele.

Artikkel 111

Elektroonilise manifesti kasutamine transiidideklaratsioonina õhuteed pidi veetava kauba puhul kohaldatava paberipõhise ühistransiidiprotseduuri korral

1.   Lennuettevõtja edastab lähtelennujaamas koostatud manifesti sihtlennujaamale, kasutades teabevahetuseks ettenähtud elektroonilist süsteemi.

2.   Lennuettevõtja sisestab manifesti asjaomaste kaubaartiklite juurde järgmised koodid:

| a) | „T1“, kui kaup liigub protseduuri T1 alusel; |
| --- | --- |

a)

„T1“, kui kaup liigub protseduuri T1 alusel;

| b) | vastavalt asjaoludele koodi „T2“ või „T2F“, kui kaup liigub protseduuri T2 alusel, juhul kui selle koodi märkimine on liidu õigusnormide järgi kohustuslik; |
| --- | --- |

b)

vastavalt asjaoludele koodi „T2“ või „T2F“, kui kaup liigub protseduuri T2 alusel, juhul kui selle koodi märkimine on liidu õigusnormide järgi kohustuslik;

| c) | „TD“ kauba korral, mis juba liigub mõne transiidiprotseduuri alusel. Sellistel juhtudel märgib lennuettevõtja vastavale lennuveokirjale koodi „TD“ ja viite kasutatud protseduurile, transiidideklaratsiooni või ümberlaadimisdokumendi numbri ja kuupäeva või väljastava asutuse nime; |
| --- | --- |

c)

„TD“ kauba korral, mis juba liigub mõne transiidiprotseduuri alusel. Sellistel juhtudel märgib lennuettevõtja vastavale lennuveokirjale koodi „TD“ ja viite kasutatud protseduurile, transiidideklaratsiooni või ümberlaadimisdokumendi numbri ja kuupäeva või väljastava asutuse nime;

| d) | vastavalt asjaoludele „C“ (vastab tähisele „T2L“) või „F“ (vastab tähisele „T2LF“), kui tegemist on liidu kaubaga, mille suhtes ei kohaldata transiidiprotseduuri; |
| --- | --- |

d)

vastavalt asjaoludele „C“ (vastab tähisele „T2L“) või „F“ (vastab tähisele „T2LF“), kui tegemist on liidu kaubaga, mille suhtes ei kohaldata transiidiprotseduuri;

| e) | „X“ eksporditava liidu kauba puhul, mille suhtes ei kohaldata transiidiprotseduuri. |
| --- | --- |

e)

„X“ eksporditava liidu kauba puhul, mille suhtes ei kohaldata transiidiprotseduuri.

3.   Manifest peab sisaldama ka artikli 109 lõike 1 punktides c–f ja lõikes 2 sätestatud teavet.

4.   Ühistransiidiprotseduur loetakse lõppenuks, kui sihtlennujaama pädevale tolliasutusele on tehtud kättesaadavaks teabevahetuseks ettenähtud elektroonilise süsteemi abil edastatud manifest ja kaup on talle esitatud.

5.   Lennuettevõtja peetav arvestus, mis võimaldab pädevatel tolliasutustel teha tõhusat kontrolli, sisaldab vähemalt lõigetes 2 ja 3 osutatud teavet.

Vajaduse korral edastab sihtlennujaama pädev tolliasutus lähtelennujaama pädevale tolliasutusele kontrollimiseks teabevahetuseks ettenähtud elektroonilise süsteemi abil saadud manifesti asjakohased üksikasjad.

6.   Lennuettevõtja teatab pädevatele tolliasutustele kõikidest õigusrikkumistest ja eeskirjade eiramistest.

7.   Sihtlennujaama pädev tolliasutus teatab lähtelennujaama pädevale tolliasutusele ja loa väljastanud pädevale tolliasutusele esimesel võimalusel kõikidest õigusrikkumistest ja eeskirjade eiramistest.

IV JAOTIS

VÕLG JA SELLE SISSENÕUDMINE

VÕLG JA SELLE SISSENÕUDMINE

I PEATÜKK

I PEATÜKK

Võlg ja võlgnik

Võlg ja võlgnik

Artikkel 112

Võla tekkimine

1.   Võlg artikli 3 punkti l tähenduses tekib järgmistel juhtudel:

| a) | kui kaup viiakse ühistransiidiprotseduuri ajal tollijärelevalve alt välja; |
| --- | --- |

a)

kui kaup viiakse ühistransiidiprotseduuri ajal tollijärelevalve alt välja;

| b) | kui jäetakse täitmata mõni kauba ühistransiidiprotseduurile suunamisel või ühistransiidiprotseduuri kasutamisel ette nähtud tingimus. |
| --- | --- |

b)

kui jäetakse täitmata mõni kauba ühistransiidiprotseduurile suunamisel või ühistransiidiprotseduuri kasutamisel ette nähtud tingimus.

2.   Võlg lõpeb kõigil järgmistel juhtudel:

| a) | kui võlg tekkis lõike 1 punkti a või b alusel ja kui täidetud on järgmised tingimused:






  i) | võla tekkimiseni viinud kohustuse täitmata jätmisel puudus tegelik mõju protseduuri käigule ja tegemist ei olnud pettusekatsega; |
| --- | --- | --- |

a)

kui võlg tekkis lõike 1 punkti a või b alusel ja kui täidetud on järgmised tingimused:

i)

võla tekkimiseni viinud kohustuse täitmata jätmisel puudus tegelik mõju protseduuri käigule ja tegemist ei olnud pettusekatsega;

| ii) | kõik kauba olukorra normaliseerimiseks vajalikud formaalsused täidetakse tagantjärele; |
| --- | --- |

ii)

kõik kauba olukorra normaliseerimiseks vajalikud formaalsused täidetakse tagantjärele;

| b) | kui kauba tollijärelevalve alt väljaviimine ühistransiidiprotseduuri ajal või mõne kauba ühistransiidiprotseduurile suunamisel või ühistransiidiprotseduuri kasutamisel ette nähtud tingimuse täitmata jätmine tuleneb sellest, et kõnealune kaup on oma liigi tõttu või ettenägematutest asjaoludest või vääramatust jõust tingituna või tolli korralduse tagajärjel täielikult hävinud või pöördumatult kahjustatud.
  Kaup loetakse pöördumatult kahjustatuks, kui keegi ei saa seda enam kasutada. |
| --- | --- |

b)

kui kauba tollijärelevalve alt väljaviimine ühistransiidiprotseduuri ajal või mõne kauba ühistransiidiprotseduurile suunamisel või ühistransiidiprotseduuri kasutamisel ette nähtud tingimuse täitmata jätmine tuleneb sellest, et kõnealune kaup on oma liigi tõttu või ettenägematutest asjaoludest või vääramatust jõust tingituna või tolli korralduse tagajärjel täielikult hävinud või pöördumatult kahjustatud.

Kaup loetakse pöördumatult kahjustatuks, kui keegi ei saa seda enam kasutada.

3.   Võlg tekkib hetkel, kui:

| a) | kaup viidi ühistransiidiprotseduuri ajal tollijärelevalve alt välja, või hetkel, kui ühistransiidiprotseduuri kasutamise tingimusi ei täidetud või nende täitmine lõpetati; |
| --- | --- |

a)

kaup viidi ühistransiidiprotseduuri ajal tollijärelevalve alt välja, või hetkel, kui ühistransiidiprotseduuri kasutamise tingimusi ei täidetud või nende täitmine lõpetati;

| b) | aktsepteeriti tollideklaratsioon kauba suunamiseks ühistransiidiprotseduurile, kui hiljem tehakse kindlaks, et tegelikult ei täidetud mõnda tingimust, mille täitmine on kauba nimetatud protseduurile suunamise eelduseks. |
| --- | --- |

b)

aktsepteeriti tollideklaratsioon kauba suunamiseks ühistransiidiprotseduurile, kui hiljem tehakse kindlaks, et tegelikult ei täidetud mõnda tingimust, mille täitmine on kauba nimetatud protseduurile suunamise eelduseks.

Artikkel 113

Võlgniku identifitseerimine

1.   Võlgnik on iga järgmine isik:

| a) | isik, kes pidi täitma kauba ühistransiidiprotseduurile suunamisel või ühistransiidiprotseduuri kasutamisel ette nähtud tingimusi; |
| --- | --- |

a)

isik, kes pidi täitma kauba ühistransiidiprotseduurile suunamisel või ühistransiidiprotseduuri kasutamisel ette nähtud tingimusi;

| b) | iga isik, kes teadis või oleks ilmselt pidanud teadma, et konventsiooni kohane tingimus ei olnud täidetud, ja kes tegutses isiku nimel, kes pidi selle tingimuse täitma, või kes osales tegevuses, mis viis selle tingimuse täitmata jätmiseni; |
| --- | --- |

b)

iga isik, kes teadis või oleks ilmselt pidanud teadma, et konventsiooni kohane tingimus ei olnud täidetud, ja kes tegutses isiku nimel, kes pidi selle tingimuse täitma, või kes osales tegevuses, mis viis selle tingimuse täitmata jätmiseni;

| c) | iga isik, kes omandas asjaomase kauba või kes seda valdas ja kes kauba omandamise või saamise ajal teadis või oleks ilmselt pidanud teadma, et konventsiooni või tollialaste õigusaktide kohane tingimus ei ole täidetud; |
| --- | --- |

c)

iga isik, kes omandas asjaomase kauba või kes seda valdas ja kes kauba omandamise või saamise ajal teadis või oleks ilmselt pidanud teadma, et konventsiooni või tollialaste õigusaktide kohane tingimus ei ole täidetud;

| d) | protseduuri pidaja. |
| --- | --- |

d)

protseduuri pidaja.

2.   Artikli 112 lõike 1 punktis b nimetatud juhul on võlgnik isik, kes peab täitma kauba ühistransiidiprotseduurile suunamisel või ühistransiidiprotseduuri kasutamisel ette nähtud tingimusi.

3.   Kui on koostatud tollideklaratsioon kauba suunamiseks ühistransiidiprotseduurile ja kui tollile on antud tollialaste õigusaktidega nõutav teave kauba kõnealusele tolliprotseduurile suunamise tingimuste kohta, millest tulenevalt võlg tekkis, on võlgnik ka isik, kes esitas tollideklaratsiooni koostamiseks vajaliku teabe ja kes teadis või oleks ilmselt pidanud teadma, et asjaomane teave oli vale.

4.   Kui ühe võlasumma tasumise eest vastutab mitu isikut, vastutavad nad selle summa tasumise eest solidaarselt.

Artikkel 114

Võla tekkimise koht

1.   Võlg tekib:

| a) | kohas, kus ilmnevad asjaolud, mis toovad kaasa võla tekkimise; |
| --- | --- |

a)

kohas, kus ilmnevad asjaolud, mis toovad kaasa võla tekkimise;

| b) | kui kõnealust kohta ei ole võimalik määrata, tekib võlg kohas, kus toll otsustab, et kaup on olukorras, mis toob kaasa võla tekkimise. |
| --- | --- |

b)

kui kõnealust kohta ei ole võimalik määrata, tekib võlg kohas, kus toll otsustab, et kaup on olukorras, mis toob kaasa võla tekkimise.

2.   Kui kaup suunati ühistransiidiprotseduurile, mida ei lõpetatud, ja võla tekkimise kohta ei ole käesoleva artikli lõike 1 punktide a ja b põhjal võimalik kindlaks määrata järgmise tähtaja jooksul:

| a) | seitse kuud pärast viimast kuupäeva, millal kaup oleks tulnud esitada sihttolliasutusele, välja arvatud juhul, kui enne kõnealuse tähtaja lõppemist saadeti artiklis 50 osutatud võla sissenõudmise ülekandmise taotlus asutusele, kes vastutab selle koha eest, kus lähteriigi tolliasutuse käsutuses oleva tõendusmaterjali kohaselt toimusid võla tekitanud sündmused, mistõttu pikendatakse kõnealust tähtaega maksimaalselt ühe kuu võrra; |
| --- | --- |

a)

seitse kuud pärast viimast kuupäeva, millal kaup oleks tulnud esitada sihttolliasutusele, välja arvatud juhul, kui enne kõnealuse tähtaja lõppemist saadeti artiklis 50 osutatud võla sissenõudmise ülekandmise taotlus asutusele, kes vastutab selle koha eest, kus lähteriigi tolliasutuse käsutuses oleva tõendusmaterjali kohaselt toimusid võla tekitanud sündmused, mistõttu pikendatakse kõnealust tähtaega maksimaalselt ühe kuu võrra;

| b) | üks kuu pärast artikli 49 lõikes 4 osutatud tähtaja lõppemist, mille jooksul protseduuri pidaja peab vastama protseduuri lõpetamiseks vajalikule teabenõudele, kui lähteriigi tolliasutus ei ole teatanud kauba saabumisest ja kui protseduuri pidaja ei ole esitanud piisavat või üldse mingit teavet; |
| --- | --- |

b)

üks kuu pärast artikli 49 lõikes 4 osutatud tähtaja lõppemist, mille jooksul protseduuri pidaja peab vastama protseduuri lõpetamiseks vajalikule teabenõudele, kui lähteriigi tolliasutus ei ole teatanud kauba saabumisest ja kui protseduuri pidaja ei ole esitanud piisavat või üldse mingit teavet;

tekkib võlg kas riigis, kus asub viimane vahetolliasutus, kes teavitab lähtetolliasutust piiriületusest, või kui see pole võimalik, siis lähtetolliasutuse riigis.

3.   Artikli 116 lõikes 1 osutatud tolliasutuseks on selle riigi asutus, kus võlg tekkis või kus seda loetakse tekkinuks vastavalt käesolevale artiklile.

Artikkel 115

Taotlus võla sissenõudmise ülekandmiseks

1.   Kui võlast teatanud pädevad asutused saavad tõendeid, mis on seotud võla tekkimise põhjustanud sündmuste toimumise kohaga, peatavad kõnealused asutused sissenõudmismenetluse ja saadavad selle koha pädevatele asutustele viivitamata ja igal juhul ettenähtud tähtaja jooksul kõik vajalikud dokumendid, sh tõendusmaterjali tõestatud koopia.

2.   Kõnealuse koha pädevad asutused kinnitavad taotluse kättesaamist ja teavitavad võlast teatanud pädevaid asutusi sellest, kas nad on võla sissenõudmiseks pädevad. Kui vastust ei ole 28 päeva jooksul tulnud, jätkavad võlast teatanud pädevad asutused viivitamata oma algatatud sissenõudmismenetlust.

II PEATÜKK

II PEATÜKK

Menetlus võlgniku või käendaja vastu

Menetlus võlgniku või käendaja vastu

Artikkel 116

Menetlus võlgniku vastu

1.   Pädev tolliasutus algatab sissenõudmismenetluse niipea, kui tal on võimalik:

| a) | võlasumma välja arvutada ja |
| --- | --- |

a)

võlasumma välja arvutada ja

| b) | määrata kindlaks võlgnik. |
| --- | --- |

b)

määrata kindlaks võlgnik.

2.   Kõnealune tolliasutus teatab võlgnikule võla summa, järgides osalisriikides kehtivaid meetodeid ja kohustuslikke tähtaegasid.

3.   Võlgnik tasub iga võla, millest on kooskõlas lõikega 2 teatatud, järgides asjaomastes osalisriikides kehtivaid meetodeid ja kohustuslikke tähtaegasid.

Artikkel 117

Menetlus käendaja vastu

1.   Arvestades lõike 4 sätteid, kestab käendaja vastutus senikaua, kuni võlg ära makstakse.

2.   Kui ühistransiidiprotseduuri ei ole lõpetatud, peab lähteriigi toll üheksa kuu jooksul alates kuupäevast, millal kaup oleks tulnud sihttolliasutusele esitada, käendajale teatama, et protseduuri ei ole lõpetatud.

3.   Kui ühistransiidiprotseduuri ei ole lõpetatud, teatab artikli 114 kohaselt kindlaks määratud tolliasutus kolme aasta jooksul alates transiidideklaratsiooni aktsepteerimise kuupäevast käendajale, et temalt nõutakse või võidakse nõuda võla tasumist, mille eest ta kõnealuse ühistransiitveo puhul vastutab, teatades talle tolli viitenumbri ja transiidideklaratsiooni kuupäeva, lähtetolliasutuse nime, protseduuri pidaja nime ja asjaomase summa.

4.   Kui lõigetes 2 ja 3 sätestatud teadet nimetatud tähtaja jooksul käendajale ei saadeta, vabaneb käendaja oma kohustustest.

5.   Kui saadetakse üks nimetatud teadetest, teatatakse käendajale võla tasumisest või protseduuri lõpetamisest.

Artikkel 118

Andmevahetus ja koostöö võla sissenõudmisel

Ilma et see piiraks konventsiooni artikli 13a kohaldamist, abistavad riigid üksteist võlgade sissenõudmiseks pädevate asutuste määramisel vastavalt artiklile 114.

Need asutused teavitavad lähtetolliasutust ja tagatistolliasutust kõikidest võlgadest, mis on tekkinud seoses lähtetolliasutuse aktsepteeritud transiidideklaratsioonidega, ning meetmetest, mida on võlgniku suhtes võetud võla sissenõudmiseks. Lisaks teavitavad nad lähtetolliasutust tollimaksude ja teiste maksude sissenõudmisest, et nimetatud asutus saaks transiitveo lõpetada.“

I lisa asendatakse järgmisega:

„I LISA

ARTIKLI 77 KOHALDAMINE

Üldtagatise vähendatud tagatissumma või üldtagatise kasutamise ajutine keeld

1.   Olukorrad, kus võib ajutiselt keelata üldtagatise vähendatud tagatissumma või üldtagatise kasutamise:

| 1.1 | Üldtagatise vähendatud tagatissumma kasutamise ajutine keeld
  Artikli 77 punktis a osutatud erandlikud asjaolud tähendavad olukorda, kus suurel hulgal juhtudel, mis hõlmavad rohkem kui üht protseduuri pidajat ja ohustavad protseduuri tõrgeteta toimimist, on kindlaks tehtud, et artikli 65 või 80 kohaldamisest olenemata ei ole artikli 75 punktides a ja b osutatud üldtagatis või üldtagatise vähendatud tagatissumma enam piisav selleks, et tasuda ettenähtud tähtaja jooksul võlg, mis tekib siis, kui mõni kaubaliik viiakse ühistransiidiprotseduuri ajal tollijärelevalve alt välja. |
| --- | --- |

1.1

Üldtagatise vähendatud tagatissumma kasutamise ajutine keeld

Artikli 77 punktis a osutatud erandlikud asjaolud tähendavad olukorda, kus suurel hulgal juhtudel, mis hõlmavad rohkem kui üht protseduuri pidajat ja ohustavad protseduuri tõrgeteta toimimist, on kindlaks tehtud, et artikli 65 või 80 kohaldamisest olenemata ei ole artikli 75 punktides a ja b osutatud üldtagatis või üldtagatise vähendatud tagatissumma enam piisav selleks, et tasuda ettenähtud tähtaja jooksul võlg, mis tekib siis, kui mõni kaubaliik viiakse ühistransiidiprotseduuri ajal tollijärelevalve alt välja.

| 1.2 | Üldtagatise kasutamise ajutine keeld
  Artikli 77 punktis b osutatud ulatuslik pettus tähendab olukorda, kus on kindlaks tehtud, et artikli 65 või 80 kohaldamisest olenemata ei ole artikli 75 punktides a ja b osutatud üldtagatis või üldtagatis enam piisav selleks, et tasuda ettenähtud tähtaja jooksul võlg, mis tekib siis, kui mõni kaubaliik viiakse ühistransiidiprotseduuri ajal tollijärelevalve alt välja. Sel puhul tuleb arvesse võtta protseduuri ajal tollijärelevalve alt välja viidava kauba mahtu ja väljaviimise asjaolusid, eelkõige juhul, kui see on tingitud rahvusvahelisest organiseeritud kuritegevusest. |
| --- | --- |

1.2

Üldtagatise kasutamise ajutine keeld

Artikli 77 punktis b osutatud ulatuslik pettus tähendab olukorda, kus on kindlaks tehtud, et artikli 65 või 80 kohaldamisest olenemata ei ole artikli 75 punktides a ja b osutatud üldtagatis või üldtagatis enam piisav selleks, et tasuda ettenähtud tähtaja jooksul võlg, mis tekib siis, kui mõni kaubaliik viiakse ühistransiidiprotseduuri ajal tollijärelevalve alt välja. Sel puhul tuleb arvesse võtta protseduuri ajal tollijärelevalve alt välja viidava kauba mahtu ja väljaviimise asjaolusid, eelkõige juhul, kui see on tingitud rahvusvahelisest organiseeritud kuritegevusest.

2.   Üldtagatise vähendatud tagatissumma või üldtagatise kasutamise ajutist keeldu käsitlev otsustamismenetlus

2.1   Ühiskomitee otsus, millega keelatakse artikli 77 punkti a või b alusel ajutiselt üldtagatise või üldtagatise vähendatud tagatissumma kasutamine (edaspidi „otsus“), võetakse vastu järgmise menetluse teel.

| 2.1.1 | Otsuse võib teha ühe või mitme konventsiooniosalise taotlusel. |
| --- | --- |

2.1.1

Otsuse võib teha ühe või mitme konventsiooniosalise taotlusel.

| 2.1.2 | Kui selline taotlus esitatakse, teatavad konventsiooniosalised üksteisele enda poolt tuvastatud asjaoludest ja kontrollivad, kas punktis 1.1 või 1.2 kindlaks määratud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

2.1.2

Kui selline taotlus esitatakse, teatavad konventsiooniosalised üksteisele enda poolt tuvastatud asjaoludest ja kontrollivad, kas punktis 1.1 või 1.2 kindlaks määratud tingimused on täidetud.

2.2   Kui konventsiooniosalised leiavad, et need tingimused on täidetud, esitatavad nad ühiskomiteele otsuse eelnõu, et komitee võtaks selle punktis 2.3 kirjeldatud kirjaliku menetluse teel vastu.

2.3   Ühiskomitee eesistujaks olev konventsiooniosaline saadab otsuse eelnõu teistele konventsiooniosalistele.

Kui ühiskomitee eesistujaks olev konventsiooniosaline ei ole kolmekümne päeva jooksul alates otsuse eelnõu saatmisest teistelt konventsiooniosalistelt mingeid kirjalikke vastuväiteid saanud, võetakse otsus vastu. Ühiskomitee eesistujaks olev konventsiooniosaline teavitab teisi konventsiooniosalisi otsuse vastuvõtmisest.

Kui mõni konventsiooniosaline esitab ettenähtud tähtaja jooksul ühiskomitee eesistujaks olevale konventsiooniosalisele vastuväiteid, teatab viimane sellest teistele konventsiooniosalistele.

2.4   Kõik konventsiooniosalised tagavad otsuse avaldamise.

2.5   Otsus kehtib kaksteist kuud. Ühiskomitee võib siiski otsustada seda ajavahemikku pikendada või otsuse kehtetuks tunnistada, kui konventsiooniosalised on teinud uue kontrolli.

3.   Meetmed üldtagatise kasutamise keelust tulenevate finantstagajärgede leevendamiseks

Kui üldtagatise kasutamine on artikli 77 kohaselt ajutiselt keelatud, võivad üldtagatist kasutavad isikud taotleda luba üksiktagatise kasutamiseks. Sellisel juhul kohaldatakse järgmisi tingimusi:

| — | üksiktagatis vormistatakse spetsiaalse tagatisdokumendina, mis hõlmab ainult otsuses nimetatud kaubaliike; |
| --- | --- |

—

üksiktagatis vormistatakse spetsiaalse tagatisdokumendina, mis hõlmab ainult otsuses nimetatud kaubaliike;

| — | üksiktagatist võib kasutada ainult tagatisdokumendis kindlaks määratud lähtetolliasutuses; |
| --- | --- |

—

üksiktagatist võib kasutada ainult tagatisdokumendis kindlaks määratud lähtetolliasutuses;

| — | üksiktagatist võib kasutada mitme korraga või järgemööda toimuva veo puhul, kui summad, mis on seotud käsilolevate vedudega, mille puhul protseduur ei ole veel lõpetatud, ei ületa üksiktagatise tollivõla limiiti. Sellisel juhul määrab tagatistolliasutus protseduuri pidajale iga tagatise jaoks ühe esialgse juurdepääsukoodi. Protseduuri pidaja võib määrata selle tagatise jaoks ühe või mitu juurdepääsukoodi, mida hakkab kasutama ta ise või hakkavad kasutama tema esindajad; |
| --- | --- |

—

üksiktagatist võib kasutada mitme korraga või järgemööda toimuva veo puhul, kui summad, mis on seotud käsilolevate vedudega, mille puhul protseduur ei ole veel lõpetatud, ei ületa üksiktagatise tollivõla limiiti. Sellisel juhul määrab tagatistolliasutus protseduuri pidajale iga tagatise jaoks ühe esialgse juurdepääsukoodi. Protseduuri pidaja võib määrata selle tagatise jaoks ühe või mitu juurdepääsukoodi, mida hakkab kasutama ta ise või hakkavad kasutama tema esindajad;

| — | iga kord, kui lõpetatakse üksiktagatisega hõlmatud ühistransiitveo protseduur, vabastatakse sellele veole vastav summa, mille võib järgmise veo puhul maksimaalse tagatissumma ulatuses uuesti kasutusele võtta. |
| --- | --- |

—

iga kord, kui lõpetatakse üksiktagatisega hõlmatud ühistransiitveo protseduur, vabastatakse sellele veole vastav summa, mille võib järgmise veo puhul maksimaalse tagatissumma ulatuses uuesti kasutusele võtta.

4.   Erandid otsusest, millega ajutiselt keelatakse üldtagatise või üldtagatise vähendatud tagatissumma kasutamine

4.1   Protseduuri pidajatel võib lubada kasutada üldtagatist või üldtagatise vähendatud tagatissummat selleks, et rakendada ühistransiidiprotseduuri kauba puhul, mille suhtes kehtib kõnealuste tagatiste kasutamist keelav otsus, kui nad suudavad tõestada, et kõnealuse kaubaliigiga seoses ei ole nende tehtud ühistransiitvedude käigus otsuse tegemisele eelnenud kahe aasta jooksul tekkinud ühtki võlga või kui sellel ajavahemikul on tekkinud võlgu, siis on võlgnik või käendaja need ettenähtud tähtaja jooksul täielikult tasunud.

Ajutiselt keelatud üldtagatise kasutusloa saamiseks peab protseduuri pidaja täitma ka artikli 75 lõike 2 punktis b sätestatud tingimused.

4.2   Punktis 4.1 osutatud erandite tegemise taotluste ja lubade suhtes kohaldatakse artikleid 59–72 mutatis mutandis.

4.3   Pädev asutus kannab erandi lubamisel üldtagatise sertifikaadi lahtrisse 8 järgmise teksti:

| „— | PIIRAMATU KASUTAMINE – 99209““. |
| --- | --- |

„—

II lisa asendatakse järgmisega:

„II LISA

TALITLUSPIDEVUSE PROTSEDUUR ÜHISTRANSIIDI KORRAL

I OSA

I PEATÜKK

Üldsätted

1.   Käesolevas lisas esitatakse protseduuri pidajate, sh volitatud kaubasaatjate jaoks konkreetsed sätted I liite artikli 26 lõike 1 kohase talitluspidevuse protseduuri kasutamiseks juhul, kui esineb järgmiste süsteemide ajutine rike:

| — | elektrooniline transiidisüsteem; |
| --- | --- |

—

elektrooniline transiidisüsteem;

| — | arvutipõhine süsteem, mida protseduuri pidajad kasutavad ühistransiidideklaratsiooni esitamiseks elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil, või |
| --- | --- |

—

arvutipõhine süsteem, mida protseduuri pidajad kasutavad ühistransiidideklaratsiooni esitamiseks elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil, või

| — | elektrooniline ühendus elektroonilise transiidisüsteemi ja selle arvutipõhise süsteemi vahel, mida protseduuri pidajad kasutavad ühistransiidideklaratsiooni esitamiseks elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil; |
| --- | --- |

—

elektrooniline ühendus elektroonilise transiidisüsteemi ja selle arvutipõhise süsteemi vahel, mida protseduuri pidajad kasutavad ühistransiidideklaratsiooni esitamiseks elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil;

2.   Transiidideklaratsioonid

| 2.1 | Talitluspidevuse protseduuri puhul kasutatav transiidideklaratsioon peab olema kõigile transiitveoga seotud osalistele teada, et vältida probleeme vahe- ja sihttolliasutuses ning volitatud kaubasaaja juurde jõudmisel. Sel põhjusel võib kasutada üksnes järgmisi dokumente:






  — | ühtne haldusdokument (SAD) või |
| --- | --- | --- |

2.1

—

ühtne haldusdokument (SAD) või

| — | ettevõtja arvutipõhisest süsteemist tavalisele paberile välja trükitud SAD, nagu on ette nähtud III liite B6 lisas, või |
| --- | --- |

—

ettevõtja arvutipõhisest süsteemist tavalisele paberile välja trükitud SAD, nagu on ette nähtud III liite B6 lisas, või

| — | transiidi saatedokument (TAD), millele on vajaduse korral lisatud kaubanimekiri. |
| --- | --- |

—

transiidi saatedokument (TAD), millele on vajaduse korral lisatud kaubanimekiri.

| 2.2 | Transiidideklaratsioonile võib lisada ühe või mitu lisalehte, mis vastavad 20. mail 1987 Interlakenis sõlmitud kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise konventsiooni (SAD-konventsioon) I lisa 3. liites esitatud näidisele. Need lisalehed on deklaratsiooni lahutamatu osa. Lisalehtede asemel võib kirjaliku transiidideklaratsiooni kirjeldava osana kasutada III liite B5 lisale vastavaid III liite B4 lisas esitatud vormis esitatud lastinimekirju, mis moodustavad deklaratsiooni lahutamatu osa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Käesoleva lisa punkti 2.1 rakendamisel täidetakse transiidideklaratsioon vastavalt III liite B6 lisale. |
| --- | --- |

2.3

II PEATÜKK

Rakenduseeskirjad

3.   Elektroonilist transiidisüsteemi ei saa kasutada

| 3.1 | Eeskirju kohaldatakse järgmiselt:






  — | lähtetolliasutusele esitatava transiidideklaratsiooni koostamiseks kasutatakse SADi eksemplare 1, 4 ja 5 vastavalt SAD-konventsioonile või kahte TADi eksemplari, millele on vajaduse korral lisatud kaubanimekiri vastavalt III liite A3, A4, A5 ja A6 lisale; |
| --- | --- | --- |

3.1

—

lähtetolliasutusele esitatava transiidideklaratsiooni koostamiseks kasutatakse SADi eksemplare 1, 4 ja 5 vastavalt SAD-konventsioonile või kahte TADi eksemplari, millele on vajaduse korral lisatud kaubanimekiri vastavalt III liite A3, A4, A5 ja A6 lisale;

| — | transiidideklaratsioon registreeritakse lahtris C, kasutades numeratsiooni, mis erineb elektroonilise transiidisüsteemi omast; |
| --- | --- |

—

transiidideklaratsioon registreeritakse lahtris C, kasutades numeratsiooni, mis erineb elektroonilise transiidisüsteemi omast;

| — | talitluspidevuse protseduuri kasutamine märgitakse III liite B7 lisas esitatud vormidele vastava templiga SADi lahtrisse A või TADi puhul tolli viitenumbri ja vöötkoodi asemele; |
| --- | --- |

—

talitluspidevuse protseduuri kasutamine märgitakse III liite B7 lisas esitatud vormidele vastava templiga SADi lahtrisse A või TADi puhul tolli viitenumbri ja vöötkoodi asemele;

| — | volitatud kaubasaatja täidab kõik deklaratsiooni kannete tegemise ning käesoleva lisa punktides 22–25 sätestatud eripitsati kasutamisega seotud kohustused ja tingimused, kasutades vastavalt lahtreid C ja D; |
| --- | --- |

—

volitatud kaubasaatja täidab kõik deklaratsiooni kannete tegemise ning käesoleva lisa punktides 22–25 sätestatud eripitsati kasutamisega seotud kohustused ja tingimused, kasutades vastavalt lahtreid C ja D;

| — | transiidideklaratsiooni kinnitab templiga tavapärase korra kasutamisel lähtetolliasutus või I liite artikli 84 kohaldamisel volitatud kaubasaatja. |
| --- | --- |

—

transiidideklaratsiooni kinnitab templiga tavapärase korra kasutamisel lähtetolliasutus või I liite artikli 84 kohaldamisel volitatud kaubasaatja.

| 3.2 | Kui tehakse otsus kasutada talitluspidevuse protseduuri, eemaldatakse elektroonilisest transiidisüsteemist sellesse transiidiandmed kandnud isiku esitatud teabe alusel mis tahes transiidiandmed, mille puhul transiitveole on määratud kohalik viitenumber või tolli viitenumber. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Toll kontrollib talitluspidevuse protseduuri kasutamist, et vältida selle kuritarvitamist. |
| --- | --- |

3.3

4.   Ei saa kasutada arvutipõhist süsteemi, mille abil protseduuri pidajad esitavad elektrooniliste andmetöötlusvahendite või kõnealuse arvutipõhise süsteemi ja elektroonilise transiidisüsteemi vahelise elektroonilise ühenduse kaudu ühise transiidideklaratsiooni andmeid

Kohaldatakse käesoleva lisa punkti 3 sätteid.

Protseduuri pidaja teatab tollile, kui tema arvutipõhist süsteemi või kõnealuse arvutipõhise süsteemi ja elektroonilise transiidisüsteemi vahelist elektroonilist ühendust saab jälle kasutada.

5.   Ei saa kasutada volitatud kaubasaatja arvutipõhist süsteemi või kõnealuse arvutipõhise süsteemi ja elektroonilise transiidisüsteemi vahelist elektroonilist ühendust

Kui volitatud kaubasaatja arvutipõhist süsteemi või kõnealuse arvutipõhise süsteemi ja elektroonilise transiidisüsteemi vahelist elektroonilist ühendust ei saa kasutada, kohaldatakse järgmist korda:

| — | kohaldatakse käesoleva lisa punkti 4 sätteid; |
| --- | --- |

—

kohaldatakse käesoleva lisa punkti 4 sätteid;

| — | kui volitatud kaubasaatja teeb aastas üle 2 % oma deklaratsioonidest talitluspidevuse protseduuri alusel, vaadatakse luba üle, et kontrollida, kas tingimused on endiselt täidetud. |
| --- | --- |

—

kui volitatud kaubasaatja teeb aastas üle 2 % oma deklaratsioonidest talitluspidevuse protseduuri alusel, vaadatakse luba üle, et kontrollida, kas tingimused on endiselt täidetud.

6.   Andmete kogumine tolliasutuses

Käesoleva lisa punktides 4 ja 5 sätestatud juhtudel võib tolliasutus lubada protseduuri pidajal esitada lähtetolliasutuses transiidideklaratsiooni ühes eksemplaris (kasutades SADi või TADi), et seda töödeldaks elektroonilise transiidisüsteemi abil.

III PEATÜKK

Protseduuri käik

7.   Käendaja üksiktagatise esitamine

Kui tagatistolliasutus ei ole transiitveo lähtetolliasutus, jätab tagatistolliasutus endale koopia käendaja võetud kohustust tõendavast dokumendist. Protseduuri pidaja saadab dokumendi originaali lähtetolliasutusele, kus see säilitatakse. Lähtetolliasutus võib vajaduse korral nõuda dokumendi tõlget asjaomase riigi ametlikku keelde või ühte ametlikest keeltest.

8.   Transiidideklaratsiooni allkirjastamine ja protseduuri pidaja kohustus

Transiidideklaratsiooni allkirjastamisega võtab protseduuri pidaja vastutuse:

| — | deklaratsioonis esitatud teabe täpsuse eest; |
| --- | --- |

—

deklaratsioonis esitatud teabe täpsuse eest;

| — | esitatud dokumentide õigsuse eest; |
| --- | --- |

—

esitatud dokumentide õigsuse eest;

| — | kõikide selliste kohustuste täitmise eest, mis on seotud kauba suunamisega transiidiprotseduurile. |
| --- | --- |

—

kõikide selliste kohustuste täitmise eest, mis on seotud kauba suunamisega transiidiprotseduurile.

9.   Identifitseerimismeetmed

I liite artikli 36 lõike 7 kohaldamisel lisab lähtetolliasutus transiidideklaratsiooni lahtrisse „D. Kontroll lähtetolliasutuses“ pealkirja „Paigaldatud tõkendid“ alla järgmise märkuse:

| „— | Loobutud – 99201“. |
| --- | --- |

„—

10.   Andmete kandmine transiidideklaratsiooni ja kauba vabastamine

| — | Lähtetolliasutus kannab transiidideklaratsiooni eksemplaridele kontrollitulemusi käsitlevad andmed. |
| --- | --- |

—

Lähtetolliasutus kannab transiidideklaratsiooni eksemplaridele kontrollitulemusi käsitlevad andmed.

| — | Kui kontrollitulemused vastavad deklaratsioonile, vabastab lähtetolliasutus kauba ja märgib vabastamise kuupäeva transiidideklaratsiooni eksemplaridele. |
| --- | --- |

—

Kui kontrollitulemused vastavad deklaratsioonile, vabastab lähtetolliasutus kauba ja märgib vabastamise kuupäeva transiidideklaratsiooni eksemplaridele.

11.   Transiidiprotseduuri rakendamisel veetakse kaupa SADi eksemplaride 4 ja 5 alusel või lähtetolliasutuse poolt protseduuri pidajale tagastatud TADi eksemplari alusel. SADi eksemplar 1 ja TADi eksemplar jäävad lähtetolliasutusse.

12.   Vahetolliasutus

| 12.1 | Vedaja esitab III liite B8 lisas sätestatud vormi alusel transiiditeatise kõigile vahetolliasutustele ja viimased säilitavad selle. Transiiditeatise asemel võib vahetolliasutustele säilitamiseks esitada SADi eksemplari 4 fotokoopia või TADi eksemplari fotokoopia. |
| --- | --- |

12.1

Vedaja esitab III liite B8 lisas sätestatud vormi alusel transiiditeatise kõigile vahetolliasutustele ja viimased säilitavad selle. Transiiditeatise asemel võib vahetolliasutustele säilitamiseks esitada SADi eksemplari 4 fotokoopia või TADi eksemplari fotokoopia.

| 12.2 | Kui kaupa veetakse muu kui deklareeritud vahetolliasutuse kaudu, teavitab tegelik vahetolliasutus lähtetolliasutust. |
| --- | --- |

12.2

Kui kaupa veetakse muu kui deklareeritud vahetolliasutuse kaudu, teavitab tegelik vahetolliasutus lähtetolliasutust.

13.   Esitamine sihttolliasutuses

| 13.1 | Sihttolliasutus registreerib transiidideklaratsiooni eksemplarid ning märgib neile saabumiskuupäeva ja üksikasjad kontrolli kohta. |
| --- | --- |

13.1

Sihttolliasutus registreerib transiidideklaratsiooni eksemplarid ning märgib neile saabumiskuupäeva ja üksikasjad kontrolli kohta.

| 13.2 | Transiitvedu võib lõppeda ka tolliasutuses, mis ei ole transiidideklaratsioonil märgitud tolliasutus. Sel juhul on kõnealune tolliasutus tegelik sihttolliasutus.
  Kui tegelik sihttolliasutus kuulub sellise konventsiooniosalise jurisdiktsiooni alla, kuhu deklaratsioonil märgitud tolliasutus ei kuulu, teeb tegelik sihttolliasutus transiidideklaratsiooni lahtrisse „I. Sihttolliasutuse tollikontroll“ lisaks oma tavapärastele märkustele ühe järgmistest märkustest:






  „— | Erinevused: tolliasutus, kus kaup esitati ... (tolliasutuse viitenumber) – 99203“. |
| --- | --- | --- |

13.2

Transiitvedu võib lõppeda ka tolliasutuses, mis ei ole transiidideklaratsioonil märgitud tolliasutus. Sel juhul on kõnealune tolliasutus tegelik sihttolliasutus.

Kui tegelik sihttolliasutus kuulub sellise konventsiooniosalise jurisdiktsiooni alla, kuhu deklaratsioonil märgitud tolliasutus ei kuulu, teeb tegelik sihttolliasutus transiidideklaratsiooni lahtrisse „I. Sihttolliasutuse tollikontroll“ lisaks oma tavapärastele märkustele ühe järgmistest märkustest:

„—

Erinevused: tolliasutus, kus kaup esitati ... (tolliasutuse viitenumber) – 99203“.

| 13.3 | Kui kohaldatakse käesoleva lisa punkti 13.2 teist lõiku ning kui transiidideklaratsioonile on tehtud järgmises taandes esitatud märkus, hoiab tegelik sihttolliasutus kaupa oma järelevalve all ega luba seda viia mujale kui ainult selle konventsiooniosalise territooriumile, kelle jurisdiktsiooni alla lähtetolliasutus kuulub, välja arvatud juhul, kui viimane seda konkreetselt lubab:






  „— | liidu territooriumilt väljumine on aluseks piirangutele või maksudele vastavalt määrusele/direktiivile/otsusele nr ... – 99204“. |
| --- | --- | --- |

13.3

Kui kohaldatakse käesoleva lisa punkti 13.2 teist lõiku ning kui transiidideklaratsioonile on tehtud järgmises taandes esitatud märkus, hoiab tegelik sihttolliasutus kaupa oma järelevalve all ega luba seda viia mujale kui ainult selle konventsiooniosalise territooriumile, kelle jurisdiktsiooni alla lähtetolliasutus kuulub, välja arvatud juhul, kui viimane seda konkreetselt lubab:

„—

liidu territooriumilt väljumine on aluseks piirangutele või maksudele vastavalt määrusele/direktiivile/otsusele nr ... – 99204“.

14.   Saabumistõend

Saabumistõendi võib täita SADi eksemplari 5 tagakülje alumises osas asuval väljal või III liite B10 lisas esitatud vormil.

15.   SADi eksemplari 5 või TADi eksemplari tagastamine

Konventsiooniosalise sihtriigi pädev tolliasutus tagastab SADi eksemplari 5 konventsiooniosalise lähteriigi tolliasutusele viivitamata ning hiljemalt kaheksa päeva jooksul pärast veo lõppemist. Kui kasutatakse TADi, tagastatakse esitatud TADi eksemplar samadel tingimustel nagu eksemplar 5.

16.   Protseduuri pidaja teavitamine ja protseduuri lõppemise alternatiivsed tõendid

Kui käesoleva lisa punktis 15 osutatud eksemplare ei ole konventsiooniosalise lähteriigi tollile tagastatud 30 päeva jooksul alates kuupäevast, mil kaup oleks tulnud sihttolliasutusele esitada, teavitab kõnealune tolliasutus protseduuri pidajat ja palub tal tõendada, et protseduur on nõuetekohaselt lõppenud.

17.   Päringuprotseduur

| 17.1 | Kui lähtetolliasutus ei ole saanud tõendit protseduuri nõuetekohase lõppemise kohta 60 päeva jooksul alates kuupäevast, mil kaup oleks tulnud sihttolliasutusele esitada, esitab konventsiooniosalise lähteriigi toll kohe päringu, et saada vajalikku teavet protseduuri lõpetamiseks. Kui päringuprotseduuri käigus tehakse kindlaks, et ühistransiidiprotseduuri ei saa lõpetada, selgitab konventsiooniosalise lähteriigi toll välja, kas on tekkinud võlg.
  Kui on tekkinud võlg, peab konventsiooniosalise lähteriigi toll võtma järgmised meetmed:






  — | tuvastama võlgniku, |
| --- | --- | --- |

17.1

Kui lähtetolliasutus ei ole saanud tõendit protseduuri nõuetekohase lõppemise kohta 60 päeva jooksul alates kuupäevast, mil kaup oleks tulnud sihttolliasutusele esitada, esitab konventsiooniosalise lähteriigi toll kohe päringu, et saada vajalikku teavet protseduuri lõpetamiseks. Kui päringuprotseduuri käigus tehakse kindlaks, et ühistransiidiprotseduuri ei saa lõpetada, selgitab konventsiooniosalise lähteriigi toll välja, kas on tekkinud võlg.

Kui on tekkinud võlg, peab konventsiooniosalise lähteriigi toll võtma järgmised meetmed:

—

tuvastama võlgniku,

| — | määrama kindlaks tolliasutused, kes vastutavad võlast teatamise eest. |
| --- | --- |

—

määrama kindlaks tolliasutused, kes vastutavad võlast teatamise eest.

| 17.2 | Kui konventsiooniosalise lähteriigi tollile antakse enne nimetatud tähtaegade möödumist teada, et ühistransiidiprotseduur ei ole nõuetekohaselt lõppenud, või toll kahtlustab, et see on nii, edastab ta päringu viivitamata. |
| --- | --- |

17.2

Kui konventsiooniosalise lähteriigi tollile antakse enne nimetatud tähtaegade möödumist teada, et ühistransiidiprotseduur ei ole nõuetekohaselt lõppenud, või toll kahtlustab, et see on nii, edastab ta päringu viivitamata.

| 17.3 | Päringuprotseduur tuleb algatada ka siis, kui tagantjärele selgub, et ühistransiidiprotseduuri lõppemise tõend oli võltsitud ning päringuprotseduuri on vaja käesoleva lisa punktis 17.1 ette nähtud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

17.3

Päringuprotseduur tuleb algatada ka siis, kui tagantjärele selgub, et ühistransiidiprotseduuri lõppemise tõend oli võltsitud ning päringuprotseduuri on vaja käesoleva lisa punktis 17.1 ette nähtud eesmärkide saavutamiseks.

18.   Tagatis – Tollivõla limiit

| 18.1 | I liite artikli 74 kohaldamisel tagab protseduuri pidaja, et kõnealune summa ei oleks suurem kui tollivõla limiit, võttes arvesse ka mis tahes vedusid, mille puhul protseduur ei ole veel lõppenud. |
| --- | --- |

18.1

I liite artikli 74 kohaldamisel tagab protseduuri pidaja, et kõnealune summa ei oleks suurem kui tollivõla limiit, võttes arvesse ka mis tahes vedusid, mille puhul protseduur ei ole veel lõppenud.

| 18.2 | Kui tollivõla limiit langeb alla taseme, mida on vaja protseduuri pidaja transiitvedude hõlmamiseks, teavitab protseduuri pidaja sellest tagatistolliasutust. |
| --- | --- |

18.2

Kui tollivõla limiit langeb alla taseme, mida on vaja protseduuri pidaja transiitvedude hõlmamiseks, teavitab protseduuri pidaja sellest tagatistolliasutust.

19.   Üldtagatise sertifikaadid, tagatisest vabastamise sertifikaadid ja üksiktagatise maksekviitungid

| 19.1 | Lähtetolliasutusele esitatakse järgmised dokumendid:






  — | üldtagatise sertifikaat III liite C5 lisas sätestatud vormil; |
| --- | --- | --- |

19.1

Lähtetolliasutusele esitatakse järgmised dokumendid:

—

üldtagatise sertifikaat III liite C5 lisas sätestatud vormil;

| — | tagatise esitamisest loobumise sertifikaadid III liite C6 lisas sätestatud vormil; |
| --- | --- |

—

tagatise esitamisest loobumise sertifikaadid III liite C6 lisas sätestatud vormil;

| — | üksiktagatise maksekviitung III liite C3 lisas sätestatud vormil; |
| --- | --- |

—

üksiktagatise maksekviitung III liite C3 lisas sätestatud vormil;

| — | sertifikaatide ja maksekviitungi andmed märgitakse transiidideklaratsiooni. |
| --- | --- |

—

sertifikaatide ja maksekviitungi andmed märgitakse transiidideklaratsiooni.

20.   Spetsiaalsed lastinimekirjad

| 20.1 | Tolliasutus võib aktsepteerida transiidideklaratsiooni, millele on lisatud lastinimekirjad, mis ei vasta kõigile III liite B5 lisas sätestatud nõuetele.
  Kõnealuseid nimekirju võib kasutada üksnes siis, kui:






  — | neid annavad välja äriühingud, kelle raamatupidamine toimub elektroonilise andmetöötlussüsteemi abil; |
| --- | --- | --- |

20.1

Tolliasutus võib aktsepteerida transiidideklaratsiooni, millele on lisatud lastinimekirjad, mis ei vasta kõigile III liite B5 lisas sätestatud nõuetele.

Kõnealuseid nimekirju võib kasutada üksnes siis, kui:

—

neid annavad välja äriühingud, kelle raamatupidamine toimub elektroonilise andmetöötlussüsteemi abil;

| — | need on koostatud ja täidetud sellisel viisil, et tolliasutus saab neid hõlpsasti kasutada; |
| --- | --- |

—

need on koostatud ja täidetud sellisel viisil, et tolliasutus saab neid hõlpsasti kasutada;

| — | need sisaldavad iga kaubanimetuse kohta III liite B5 lisas ette nähtud andmeid. |
| --- | --- |

—

need sisaldavad iga kaubanimetuse kohta III liite B5 lisas ette nähtud andmeid.

| 20.2 | Lastinimekirjana käesoleva lisa punkti 20.1 tähenduses võib lubada kasutada ka lähetus-/ekspordiformaalsuste täitmiseks koostatud kirjeldavaid kaubanimekirju, isegi kui need on välja andnud äriühingud, kelle raamatupidamine ei toimu elektroonilise andmetöötlussüsteemi abil. |
| --- | --- |

20.2

Lastinimekirjana käesoleva lisa punkti 20.1 tähenduses võib lubada kasutada ka lähetus-/ekspordiformaalsuste täitmiseks koostatud kirjeldavaid kaubanimekirju, isegi kui need on välja andnud äriühingud, kelle raamatupidamine ei toimu elektroonilise andmetöötlussüsteemi abil.

| 20.3 | Protseduuri pidaja, kes kasutab raamatupidamiseks elektroonilist andmetöötlussüsteemi ja kes juba kasutab spetsiaalseid lastinimekirju, võib neid kasutada ka üksnes üht liiki kaupu hõlmavate ühistransiitvedude puhul, kui selline vajadus tuleneb protseduuri pidaja süsteemist. |
| --- | --- |

20.3

Protseduuri pidaja, kes kasutab raamatupidamiseks elektroonilist andmetöötlussüsteemi ja kes juba kasutab spetsiaalseid lastinimekirju, võib neid kasutada ka üksnes üht liiki kaupu hõlmavate ühistransiitvedude puhul, kui selline vajadus tuleneb protseduuri pidaja süsteemist.

21.   Eriliste tõkendite kasutamine

Protseduuri pidaja märgib transiidideklaratsiooni lahtri „D. Kontroll lähtetolliasutuses“ pealkirja „Paigaldatud tõkendid“ alla kasutatud tõkendite arvu ja individuaalsed tunnused.

22.   Volitatud kaubasaatja – Eelnev kinnitamine ja formaalsused kauba lähetamisel

| 22.1 | Käesoleva lisa punktide 3 ja 5 kohaselt sätestatakse loas, et transiidideklaratsiooni vormi lahtrisse „C. Lähtetolliasutuse märkmed“:






  — | lisatakse eelnevalt lähtetolliasutuse tempel ning nimetatud asutuse ametniku allkiri või |
| --- | --- | --- |

22.1

Käesoleva lisa punktide 3 ja 5 kohaselt sätestatakse loas, et transiidideklaratsiooni vormi lahtrisse „C. Lähtetolliasutuse märkmed“:

—

lisatakse eelnevalt lähtetolliasutuse tempel ning nimetatud asutuse ametniku allkiri või

| — | volitatud kaubasaatja paneb pädeva asutuse kinnitatud ja III liite B9 lisas esitatud vormi alusel templi eritempliga. Selle templi jäljendi võib eelnevalt vormile trükkida, kui seda teeb selleks volitatud trükikoda. |
| --- | --- |

—

volitatud kaubasaatja paneb pädeva asutuse kinnitatud ja III liite B9 lisas esitatud vormi alusel templi eritempliga. Selle templi jäljendi võib eelnevalt vormile trükkida, kui seda teeb selleks volitatud trükikoda.

Volitatud kaubasaatja märgib sellesse lahtrisse kauba lähetamise kuupäeva ja nummerdab transiidideklaratsiooni loas ette nähtud korra kohaselt.

| 22.2 | Toll võib nõuda, et kasutataks vorme, millel on identifitseerimiseks vajalik eristusmärk. |
| --- | --- |

22.2

Toll võib nõuda, et kasutataks vorme, millel on identifitseerimiseks vajalik eristusmärk.

23.   Volitatud kaubasaatja – Templi säilitamise meetmed

Volitatud kaubasaatja võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada eritempli ja/või lähtetolliasutuse templi jäljendiga või kõnealuse eritempli jäljendiga vormide säilitamine.

Ta teatab tollile eelmise lõigu kohaselt võetud turvameetmetest.

| 23.1 | Kui mõni isik kuritarvitab vorme, millele lähtetolliasutus on eelnevalt löönud templi jäljendi või eritempli jäljendi, on volitatud kaubasaatja kohustatud tasuma kõik kõnealuses riigis kohaldatavad, nimetatud vormide alusel veetava kaubaga seotud tolli- ja muud maksud, kui ta ei suuda talle loa andnud tolliasutusele tõendada kõikide punktis 23 nõutud meetmete võtmist; see ei takista kriminaalõiguslike meetmete rakendamist. |
| --- | --- |

23.1

Kui mõni isik kuritarvitab vorme, millele lähtetolliasutus on eelnevalt löönud templi jäljendi või eritempli jäljendi, on volitatud kaubasaatja kohustatud tasuma kõik kõnealuses riigis kohaldatavad, nimetatud vormide alusel veetava kaubaga seotud tolli- ja muud maksud, kui ta ei suuda talle loa andnud tolliasutusele tõendada kõikide punktis 23 nõutud meetmete võtmist; see ei takista kriminaalõiguslike meetmete rakendamist.

24.   Volitatud kaubasaatja – Deklaratsiooni kantav teave

| 24.1 | Hiljemalt kauba lähetamise ajal täidab volitatud kaubasaatja transiidideklaratsiooni ning märgib vajaduse korral lahtrisse 44 I liite artikli 33 lõikega 2 ette nähtud marsruudi ja lahtrisse „D. Kontroll lähtetolliasutuses“ I liite artikliga 34 ette nähtud tähtaja, mille jooksul kaup tuleb sihttolliasutuses esitada, kohaldatavad identifitseerimismeetmed ning järgmise märkuse:






  „— | Volitatud kaubasaatja – 99206“. |
| --- | --- | --- |

24.1

Hiljemalt kauba lähetamise ajal täidab volitatud kaubasaatja transiidideklaratsiooni ning märgib vajaduse korral lahtrisse 44 I liite artikli 33 lõikega 2 ette nähtud marsruudi ja lahtrisse „D. Kontroll lähtetolliasutuses“ I liite artikliga 34 ette nähtud tähtaja, mille jooksul kaup tuleb sihttolliasutuses esitada, kohaldatavad identifitseerimismeetmed ning järgmise märkuse:

„—

Volitatud kaubasaatja – 99206“.

| 24.2 | Kui konventsiooniosalise lähteriigi pädev asutus kontrollib kaubasaadetist enne selle lähetamist, tehakse selle kohta märge transiidideklaratsiooni lahtrisse „D. Kontroll lähtetolliasutuses“. |
| --- | --- |

24.2

Kui konventsiooniosalise lähteriigi pädev asutus kontrollib kaubasaadetist enne selle lähetamist, tehakse selle kohta märge transiidideklaratsiooni lahtrisse „D. Kontroll lähtetolliasutuses“.

| 24.3 | Pärast kauba lähetamist saadetakse SADi eksemplar 1 või TADi eksemplar viivitamata lähtetolliasutusele loas ette nähtud korra kohaselt. Ülejäänud eksemplarid lisatakse kaubale käesoleva lisa punkti 11 kohaselt. |
| --- | --- |

24.3

Pärast kauba lähetamist saadetakse SADi eksemplar 1 või TADi eksemplar viivitamata lähtetolliasutusele loas ette nähtud korra kohaselt. Ülejäänud eksemplarid lisatakse kaubale käesoleva lisa punkti 11 kohaselt.

25.   Volitatud kaubasaatja – Allkirjanõudest loobumine

| 25.1 | Volitatud kaubasaatjal võib lubada jätta allkirjastamata transiidideklaratsioonid, millel on käesoleva lisa II osa II peatükis esitatud eritempel ja mis on esitatud elektroonilise andmetöötlussüsteemi abil. Allkirjastamata jätmise luba antakse siis, kui volitatud kaubasaatja on eelnevalt esitanud tolliasutusele kirjaliku dokumendi, millega ta kohustub olema kõnealust eritemplit kandvate transiidideklaratsioonide alusel toimuvate vedude puhul protseduuri pidaja. |
| --- | --- |

25.1

Volitatud kaubasaatjal võib lubada jätta allkirjastamata transiidideklaratsioonid, millel on käesoleva lisa II osa II peatükis esitatud eritempel ja mis on esitatud elektroonilise andmetöötlussüsteemi abil. Allkirjastamata jätmise luba antakse siis, kui volitatud kaubasaatja on eelnevalt esitanud tolliasutusele kirjaliku dokumendi, millega ta kohustub olema kõnealust eritemplit kandvate transiidideklaratsioonide alusel toimuvate vedude puhul protseduuri pidaja.

| 25.2 | Käesoleva lisa punkti 25.1 kohaselt koostatud transiidideklaratsiooni lahtrisse, mis on ette nähtud protseduuri pidaja allkirja jaoks, lisatakse järgmine märkus:






  „— | Allkirjanõudest loobutud – 99207“. |
| --- | --- | --- |

25.2

Käesoleva lisa punkti 25.1 kohaselt koostatud transiidideklaratsiooni lahtrisse, mis on ette nähtud protseduuri pidaja allkirja jaoks, lisatakse järgmine märkus:

„—

Allkirjanõudest loobutud – 99207“.

26.   Volitatud kaubasaaja – Kohustused

| 26.1 | Kui kaup jõuab loas kindlaksmääratud kohta, teavitab volitatud kaubasaaja sellest sihttolliasutust viivitamata. Ta märgib kaubasaadetisega kaasas olnud SADi eksemplaridel 4 ja 5 või TADi eksemplaril ära saabumiskuupäeva ja kõikide tõkendite seisundi ja muud ebareeglipärasused ning esitab need dokumendid sihttolliasutusele loas ette nähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

26.1

Kui kaup jõuab loas kindlaksmääratud kohta, teavitab volitatud kaubasaaja sellest sihttolliasutust viivitamata. Ta märgib kaubasaadetisega kaasas olnud SADi eksemplaridel 4 ja 5 või TADi eksemplaril ära saabumiskuupäeva ja kõikide tõkendite seisundi ja muud ebareeglipärasused ning esitab need dokumendid sihttolliasutusele loas ette nähtud korra kohaselt.

| 26.2 | Sihttolliasutus teeb SADi eksemplaridesse 4 ja 5 või TADi eksemplari käesoleva lisa punktis 13 ette nähtud kanded.“ |
| --- | --- |

26.2

Sihttolliasutus teeb SADi eksemplaridesse 4 ja 5 või TADi eksemplari käesoleva lisa punktis 13 ette nähtud kanded.“

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

1

(2)  EÜ-EFTA ühistransiidi ühiskomitee otsus nr 1/2008, millega muudetakse 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri konventsiooni (ELT L 274, 15.10.2008, lk 1).

2

---

C LISA

Konventsiooni II liidet muudetakse järgmiselt.

| 1. | II liite pealkiri asendatakse järgmisega:

  „LIIDU KAUBA TOLLISTAATUS JA EUROT KÄSITLEVAD SÄTTED“. |
| --- | --- |

1.

II liite pealkiri asendatakse järgmisega:

„LIIDU KAUBA TOLLISTAATUS JA EUROT KÄSITLEVAD SÄTTED“.

| 2. | Artiklis 1 asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatuse“ sõnadega „liidu kauba tollistaatuse“. |
| --- | --- |

2.

Artiklis 1 asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatuse“ sõnadega „liidu kauba tollistaatuse“.

| 3. | I jaotise pealkiri asendatakse järgmisega:

  „LIIDU KAUBA TOLLISTAATUS“. |
| --- | --- |

3.

I jaotise pealkiri asendatakse järgmisega:

„LIIDU KAUBA TOLLISTAATUS“.

| 4. | Artikli 2 lõikes 1 asendatakse sõnad „ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“. |
| --- | --- |

4.

Artikli 2 lõikes 1 asendatakse sõnad „ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“.

| 5. | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 2a
  Liidu kauba tollistaatuse eeldus

  1.   Raudteed pidi veetav liidu kauba tollistaatusega kaup võib kahe liidu tolliterritooriumil asuva punkti vahel liikuda, ilma et kauba suhtes kohaldataks tolliprotseduuri ja ilma et kauba tollistaatus muutuks, järgmistel juhtudel:






  — | kauba vedu toimub üheainsa liikmesriigis välja antud veodokumendi alusel; |
| --- | --- | --- |

5.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 2a

Liidu kauba tollistaatuse eeldus

1.   Raudteed pidi veetav liidu kauba tollistaatusega kaup võib kahe liidu tolliterritooriumil asuva punkti vahel liikuda, ilma et kauba suhtes kohaldataks tolliprotseduuri ja ilma et kauba tollistaatus muutuks, järgmistel juhtudel:

—

kauba vedu toimub üheainsa liikmesriigis välja antud veodokumendi alusel;

| — | kõnealusel veodokumendil on järgmine märge: „T2-Corridor“; |
| --- | --- |

—

kõnealusel veodokumendil on järgmine märge: „T2-Corridor“;

| — | transiiti läbi ühistransiidiprotseduuri riigi jälgitakse kõnealuse ühistransiidiprotseduuri riigi elektroonilise süsteemi abil; |
| --- | --- |

—

transiiti läbi ühistransiidiprotseduuri riigi jälgitakse kõnealuse ühistransiidiprotseduuri riigi elektroonilise süsteemi abil;

| — | asjaomane raudteeveo-ettevõtja on saanud ühistransiidiprotseduuri riigilt, mille territooriumi läbitakse, loa kasutada protseduuri „T2-Corridor“. |
| --- | --- |

—

asjaomane raudteeveo-ettevõtja on saanud ühistransiidiprotseduuri riigilt, mille territooriumi läbitakse, loa kasutada protseduuri „T2-Corridor“.

2.   Ühistransiidiprotseduuri riik annab konventsiooni artiklis 14 osutatud ühiskomiteele või komitee poolt kõnealuse artikli lõike 5 alusel loodud töörühmale teavet elektroonilise seiresüsteemi üksikasjade kohta ning raudteeveo-ettevõtjate kohta, kellel on luba kasutada käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud protseduuri.“

| 6. | II peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Liidu kauba tollistaatuse tõendamine“. |
| --- | --- |

6.

II peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

„Liidu kauba tollistaatuse tõendamine“.

| 7. | Artiklis 3 asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatuse“ sõnadega „liidu kauba tollistaatuse“. |
| --- | --- |

7.

Artiklis 3 asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatuse“ sõnadega „liidu kauba tollistaatuse“.

| 8. | Artikli 4 lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“. |
| --- | --- |

8.

Artikli 4 lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“.

| 9. | Artikli 5 lõikes 1 asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“. |
| --- | --- |

9.

Artikli 5 lõikes 1 asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“.

| 10. | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõikes 1 asendatakse sõnad „täidetakse vormil“ sõnadega „esitatakse, kasutades vormi“. |
| --- | --- | --- |

10.

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõikes 1 asendatakse sõnad „täidetakse vormil“ sõnadega „esitatakse, kasutades vormi“.

| b) | Lõikes 3 asendatakse sõnad „III liites“ sõnadega „III liite B4 lisas“. |
| --- | --- |

b)

Lõikes 3 asendatakse sõnad „III liites“ sõnadega „III liite B4 lisas“.

| c) | Lõikes 4 asendatakse sõnad „III liitele“ sõnadega „III liite B5 lisale“. |
| --- | --- |

c)

Lõikes 4 asendatakse sõnad „III liitele“ sõnadega „III liite B5 lisale“.

| 11. | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]. |
| --- | --- |

11.

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni].

| 12. | Artikli 8 pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Dokumendi T2L väljastamine“. |
| --- | --- |

12.

Artikli 8 pealkiri asendatakse järgmisega:

„Dokumendi T2L väljastamine“.

| 13. | Artikli 8 lõikes 1 asendatakse sõna „koostatakse“ sõnaga „esitatakse“. |
| --- | --- |

13.

Artikli 8 lõikes 1 asendatakse sõna „koostatakse“ sõnaga „esitatakse“.

| 14. | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõikes 1 asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatus“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“. |
| --- | --- | --- |

14.

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõikes 1 asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatus“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“.

| b) | Lõikes 4 lisatakse sõnade „annab [tema taotluse korral] pädev asutus kinnituse“ järele sõnad „kui kauba väärtus ületab 15 000 eurot“. |
| --- | --- |

b)

Lõikes 4 lisatakse sõnade „annab [tema taotluse korral] pädev asutus kinnituse“ järele sõnad „kui kauba väärtus ületab 15 000 eurot“.

| c) | Lõikes 5 asendatakse sõnad „ainult ühenduse kaupa“ sõnadega „ainult liidu kaupa“. |
| --- | --- |

c)

Lõikes 5 asendatakse sõnad „ainult ühenduse kaupa“ sõnadega „ainult liidu kaupa“.

| 15. | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõikes 1 asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“. |
| --- | --- | --- |

15.

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõikes 1 asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“.

| b) | Lõike 2 teise lõigu punkti f esimeses taandes asendatakse sõnad „kaubad, mille ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kaubad, mille tollistaatust“. |
| --- | --- |

b)

Lõike 2 teise lõigu punkti f esimeses taandes asendatakse sõnad „kaubad, mille ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kaubad, mille tollistaatust“.

| 16. | Artiklis 11 asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“. |
| --- | --- |

16.

Artiklis 11 asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“.

| 17. | Artiklit 12 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõikes 1 asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatuse“ sõnadega „liidu kauba tollistaatuse“. |
| --- | --- | --- |

17.

Artiklit 12 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõikes 1 asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatuse“ sõnadega „liidu kauba tollistaatuse“.

| b) | Lõikes 2 asendatakse sõnad „ühenduse kaupa“ sõnadega „liidu kaupa“. |
| --- | --- |

b)

Lõikes 2 asendatakse sõnad „ühenduse kaupa“ sõnadega „liidu kaupa“.

| 18. | Artiklit 13 muudetakse järgmiselt.






  a) | Pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Reisijatega kaasas olev kaup“. |
| --- | --- | --- |

18.

Artiklit 13 muudetakse järgmiselt.

a)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„Reisijatega kaasas olev kaup“.

| b) | Sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Kui reisijatega kaasas või nende pagasis oleva liidu kauba tollistaatust tuleb tõendada, loetakse see kaup juhul, kui see ei ole mõeldud kaubanduslikel eesmärkidel kasutamiseks, liidu kauba tollistaatusega kaubaks:“. |
| --- | --- |

b)

Sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Kui reisijatega kaasas või nende pagasis oleva liidu kauba tollistaatust tuleb tõendada, loetakse see kaup juhul, kui see ei ole mõeldud kaubanduslikel eesmärkidel kasutamiseks, liidu kauba tollistaatusega kaubaks:“.

| c) | Punktis a asendatakse sõnad „ühenduse kaubana“ sõnadega „liidu kauba tollistaatusega kaubana“. |
| --- | --- |

c)

Punktis a asendatakse sõnad „ühenduse kaubana“ sõnadega „liidu kauba tollistaatusega kaubana“.

| 19. | 4. jao pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Volitatud väljastaja esitatud liidu kauba tollistaatuse tõend“. |
| --- | --- |

19.

4. jao pealkiri asendatakse järgmisega:

„Volitatud väljastaja esitatud liidu kauba tollistaatuse tõend“.

| 20. | Artiklit 14 muudetakse järgmiselt.






  a) | Pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Volitatud väljastaja“. |
| --- | --- | --- |

20.

Artiklit 14 muudetakse järgmiselt.

a)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„Volitatud väljastaja“.

| b) | Lõikes 1 asendatakse sõna „kaubasaatja“ sõnaga „väljastaja“ ning sõnad „kauba ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“. |
| --- | --- |

b)

Lõikes 1 asendatakse sõna „kaubasaatja“ sõnaga „väljastaja“ ning sõnad „kauba ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“.

| 21. | Artiklit 15 muudetakse järgmiselt.






  a) | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]. |
| --- | --- | --- |

21.

Artiklit 15 muudetakse järgmiselt.

a)

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni].

| b). | Punktis d asendatakse sõna „kaubasaatja“ sõnaga „väljastaja“. |
| --- | --- |

b).

Punktis d asendatakse sõna „kaubasaatja“ sõnaga „väljastaja“.

| 22. | Artiklit 16 muudetakse järgmiselt.






  a) | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]. |
| --- | --- | --- |

22.

Artiklit 16 muudetakse järgmiselt.

a)

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni].

| b) | Lõike 1 punktis b ning lõigetes 2 ja 3 asendatakse sõna „kaubasaatja“ sõnaga „väljastaja“. |
| --- | --- |

b)

Lõike 1 punktis b ning lõigetes 2 ja 3 asendatakse sõna „kaubasaatja“ sõnaga „väljastaja“.

| c). | Lõikes 4 asendatakse sõnad „volitatud kaubasaatja“ sõnadega „volitatud väljastaja“ ning teisest lausest jäetakse välja märk „-“ ja number „99206“. |
| --- | --- |

c).

Lõikes 4 asendatakse sõnad „volitatud kaubasaatja“ sõnadega „volitatud väljastaja“ ning teisest lausest jäetakse välja märk „-“ ja number „99206“.

| 23. | Artiklit 17 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõikes 1 asendatakse sõna „kaubasaatjal“ sõnaga „väljastajal“ ja sõna „kaubasaatja“ sõnaga „väljastaja“ ning [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]. |
| --- | --- | --- |

23.

Artiklit 17 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõikes 1 asendatakse sõna „kaubasaatjal“ sõnaga „väljastajal“ ja sõna „kaubasaatja“ sõnaga „väljastaja“ ning [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni].

| b) | Lõikes 2 [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni] ning asendatakse sõna „kaubasaatja“ sõnaga „väljastaja“ ja jäetakse välja viide „– 99207“. |
| --- | --- |

b)

Lõikes 2 [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni] ning asendatakse sõna „kaubasaatja“ sõnaga „väljastaja“ ja jäetakse välja viide „– 99207“.

| 24. | Artiklit 18 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõikes 1 [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni] asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“. |
| --- | --- | --- |

24.

Artiklit 18 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõikes 1 [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni] asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“.

| b) | Lõikes 3 asendatakse sõnad „60 päeva“ sõnadega „45 päeva“. |
| --- | --- |

b)

Lõikes 3 asendatakse sõnad „60 päeva“ sõnadega „45 päeva“.

| 25. | Artiklis 19 asendatakse sõna „kaubasaatja“ sõnaga „väljastaja“ ning sõnad „kaks aastat“ sõnadega „kolm aastat“. |
| --- | --- |

25.

Artiklis 19 asendatakse sõna „kaubasaatja“ sõnaga „väljastaja“ ning sõnad „kaks aastat“ sõnadega „kolm aastat“.

| 26. | Artiklit 20 muudetakse järgmiselt.






  a) | Pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Volitatud väljastaja kontrollimine“. |
| --- | --- | --- |

26.

Artiklit 20 muudetakse järgmiselt.

a)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„Volitatud väljastaja kontrollimine“.

| b) | Sõna „kaubasaatjat“ asendatakse sõnaga „väljastajat“ ja sõna „kaubasaatjad“ sõnaga „väljastajad“. |
| --- | --- |

b)

Sõna „kaubasaatjat“ asendatakse sõnaga „väljastajat“ ja sõna „kaubasaatjad“ sõnaga „väljastajad“.

| 27. | Artiklis 21 asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatuse“ sõnadega „liidu kauba tollistaatuse“. |
| --- | --- |

27.

Artiklis 21 asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatuse“ sõnadega „liidu kauba tollistaatuse“.

---

D LISA

Konventsiooni III liidet muudetakse järgmiselt.

| 1. | I jaotise pealkiri asendatakse järgmisega:

  „TRANSIIDIDEKLARATSIOON JA ELEKTROONILISTE ANDMETÖÖTLUSVAHENDITE PUHUL KASUTATAVAD VORMID“. |
| --- | --- |

1.

I jaotise pealkiri asendatakse järgmisega:

„TRANSIIDIDEKLARATSIOON JA ELEKTROONILISTE ANDMETÖÖTLUSVAHENDITE PUHUL KASUTATAVAD VORMID“.

| 2. | Artiklis 3 asendatakse sõnad „vastab [A3 lisas] esitatud näidisele ja juhistele“ sõnadega „esitatakse [A3 lisas] sätestatud vormi kasutades“. |
| --- | --- |

2.

Artiklis 3 asendatakse sõnad „vastab [A3 lisas] esitatud näidisele ja juhistele“ sõnadega „esitatakse [A3 lisas] sätestatud vormi kasutades“.

| 3. | Artiklis 4 asendatakse sõnad „vastab [A5 lisas] esitatud näidisele ja juhistele“ sõnadega „esitatakse [A5 lisas] sätestatud vormi kasutades“. |
| --- | --- |

3.

Artiklis 4 asendatakse sõnad „vastab [A5 lisas] esitatud näidisele ja juhistele“ sõnadega „esitatakse [A5 lisas] sätestatud vormi kasutades“.

| 4. | II jaotise pealkiri asendatakse järgmisega:

  „VORMID, MIDA KASUTATAKSE:






  — | LIIDU KAUBA TOLLISTAATUSE TÕENDAMISEKS, |
| --- | --- | --- |

4.

II jaotise pealkiri asendatakse järgmisega:

„VORMID, MIDA KASUTATAKSE:

—

LIIDU KAUBA TOLLISTAATUSE TÕENDAMISEKS,

| — | REISIJA TRANSIIDIDEKLARATSIOONIKS, |
| --- | --- |

—

REISIJA TRANSIIDIDEKLARATSIOONIKS,

| — | TRANSIIDI TALITLUSPIDEVUSE PROTSEDUURI KORRAL“. |
| --- | --- |

—

TRANSIIDI TALITLUSPIDEVUSE PROTSEDUURI KORRAL“.

| 5. | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „Vormid, mida kasutatakse liidu kauba tollistaatust tõendavate dokumentidena, esitatakse SAD-konventsiooni I lisa 1. kuni 4. liites sätestatud vorme kasutades.“ |
| --- | --- |

5.

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„Vormid, mida kasutatakse liidu kauba tollistaatust tõendavate dokumentidena, esitatakse SAD-konventsiooni I lisa 1. kuni 4. liites sätestatud vorme kasutades.“

| 6. | Artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „Vormid, mida kasutatakse transiidi talitluspidevuse protseduuri kohaldamise korral transiidideklaratsioonina või reisija transiidideklaratsioonina, esitatakse SAD-konventsiooni I lisa 1. liites sätestatud vorme kasutades.“ |
| --- | --- |

6.

Artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„Vormid, mida kasutatakse transiidi talitluspidevuse protseduuri kohaldamise korral transiidideklaratsioonina või reisija transiidideklaratsioonina, esitatakse SAD-konventsiooni I lisa 1. liites sätestatud vorme kasutades.“

| 7. | Artikli 5 lõike 4 punktis a asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“. |
| --- | --- |

7.

Artikli 5 lõike 4 punktis a asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“.

| 8. | Artikli 5 lõike 4 punktis b asendatakse sõna „asendustoimingu“ sõnadega „transiidi talitluspidevuse protseduuri“. |
| --- | --- |

8.

Artikli 5 lõike 4 punktis b asendatakse sõna „asendustoimingu“ sõnadega „transiidi talitluspidevuse protseduuri“.

| 9. | Artikli 6 lõikes 2 asendatakse sõnad „ÜHENDUSE TRANSIIT“ sõnadega „LIIDU TRANSIIT“. |
| --- | --- |

9.

Artikli 6 lõikes 2 asendatakse sõnad „ÜHENDUSE TRANSIIT“ sõnadega „LIIDU TRANSIIT“.

| 10. | Artikli 7 lõikes 1 asendatakse sõnad „vastab [B4 lisas] esitatud näidisele“ sõnadega „esitatakse [B4 lisas] sätestatud vormi kasutades“. |
| --- | --- |

10.

Artikli 7 lõikes 1 asendatakse sõnad „vastab [B4 lisas] esitatud näidisele“ sõnadega „esitatakse [B4 lisas] sätestatud vormi kasutades“.

| 11. | Artikli 8 lõikes 1 asendatakse sõnad „vastab [käesoleva liite B8 lisas] esitatud näidisele“ sõnadega „esitatakse [käesoleva liite B8 lisas] sätestatud vormi kasutades“. |
| --- | --- |

11.

Artikli 8 lõikes 1 asendatakse sõnad „vastab [käesoleva liite B8 lisas] esitatud näidisele“ sõnadega „esitatakse [käesoleva liite B8 lisas] sätestatud vormi kasutades“.

| 12. | Artiklist 8 jäetakse välja lõiked 2 ja 3. |
| --- | --- |

12.

Artiklist 8 jäetakse välja lõiked 2 ja 3.

| 13. | Artikli 9 lõikes 1 asendatakse sõnad „vastab [B10 lisas] esitatud“ sõnadega „esitatakse [B10 lisas] sätestatud vormi kasutades“. |
| --- | --- |

13.

Artikli 9 lõikes 1 asendatakse sõnad „vastab [B10 lisas] esitatud“ sõnadega „esitatakse [B10 lisas] sätestatud vormi kasutades“.

| 14. | Artiklist 9 jäetakse välja lõiked 2 ja 3. |
| --- | --- |

14.

Artiklist 9 jäetakse välja lõiked 2 ja 3.

---

E LISA

III liite A1 lisa muudatused

Konventsiooni III liite A1 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I jaotist muudetakse järgmiselt.






  a) | Esimeses ja viiendas lõigus asendatakse sõna „transiidideklaratsioon“ sõnaga „EDI-transiidideklaratsioon“. |
| --- | --- | --- |

1)

I jaotist muudetakse järgmiselt.

a)

Esimeses ja viiendas lõigus asendatakse sõna „transiidideklaratsioon“ sõnaga „EDI-transiidideklaratsioon“.

| b) | Neljandas lõigus asendatakse sõna „printsipaalile“ sõnadega „protseduuri pidajale“. |
| --- | --- |

b)

Neljandas lõigus asendatakse sõna „printsipaalile“ sõnadega „protseduuri pidajale“.

| 2) | II jaotise II peatükki muudetakse järgmiselt.






  a) | Punkti A kohandatakse järgmiselt:






  i) | sõnad „RISKIKAUBA KOODID“ jäetakse välja; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

II jaotise II peatükki muudetakse järgmiselt.

a)

Punkti A kohandatakse järgmiselt:

i)

sõnad „RISKIKAUBA KOODID“ jäetakse välja;

| ii) | sõna „PRINTSIPAAL“ asendatakse sõnadega „PROTSEDUURI PIDAJA“; |
| --- | --- |

ii)

sõna „PRINTSIPAAL“ asendatakse sõnadega „PROTSEDUURI PIDAJA“;

| iii) | sõnad „PAIGALDATUD TÕKENDID“ asendatakse sõnadega „TEAVE TÕKENDITE KOHTA“; |
| --- | --- |

iii)

sõnad „PAIGALDATUD TÕKENDID“ asendatakse sõnadega „TEAVE TÕKENDITE KOHTA“;

| iv) | andmerühmas „TAGATIS“ asendatakse sõnad „KEHTIVUSPIIRANG EÜ“ sõnadega „KEHTIVUSPIIRANG EL“ ning sõnad „KEHTIVUSPIIRANG EÜ-VÄLINE“ sõnadega „KEHTIVUSPIIRANG ELi VÄLINE“. |
| --- | --- |

iv)

andmerühmas „TAGATIS“ asendatakse sõnad „KEHTIVUSPIIRANG EÜ“ sõnadega „KEHTIVUSPIIRANG EL“ ning sõnad „KEHTIVUSPIIRANG EÜ-VÄLINE“ sõnadega „KEHTIVUSPIIRANG ELi VÄLINE“.

| b) | Punkti B andmerühma „TRANSIITVEDU“ muudetakse järgmiselt:






  i) | atribuudis „Deklaratsiooni liik (lahter 1)“ asendatakse sõnad „artiklis 23“ sõnadega „artiklis 28“ ning jäetakse välja viimane lause „Atribuut on kohustuslik.“; |
| --- | --- | --- |

b)

Punkti B andmerühma „TRANSIITVEDU“ muudetakse järgmiselt:

i)

atribuudis „Deklaratsiooni liik (lahter 1)“ asendatakse sõnad „artiklis 23“ sõnadega „artiklis 28“ ning jäetakse välja viimane lause „Atribuut on kohustuslik.“;

| ii) | atribuuti „Transpordivahend lähetamisel. Identifitseerimisandmed (lahter 18)“ muudetakse järgmiselt:






  1) | esimeses lõigus asendatakse sõna „lähtepunktis“ sõnaga „lähtetolliasutuses“; |
| --- | --- | --- |

ii)

atribuuti „Transpordivahend lähetamisel. Identifitseerimisandmed (lahter 18)“ muudetakse järgmiselt:

1)

esimeses lõigus asendatakse sõna „lähtepunktis“ sõnaga „lähtetolliasutuses“;

| 2) | teises lõigus asendatakse sõna „printsipaalil“ sõnadega „protseduuri pidajal“; |
| --- | --- |

2)

teises lõigus asendatakse sõna „printsipaalil“ sõnadega „protseduuri pidajal“;

| iii) | atribuuti „Transpordivahend lähetamisel. Riik (lahter 18)“ muudetakse järgmiselt:






  1) | teises lõigus asendatakse sõnad „lähtepunktis“ sõnadega „lähtetolliasutuses“; |
| --- | --- | --- |

iii)

atribuuti „Transpordivahend lähetamisel. Riik (lahter 18)“ muudetakse järgmiselt:

1)

teises lõigus asendatakse sõnad „lähtepunktis“ sõnadega „lähtetolliasutuses“;

| 2) | kolmandas lõigus asendatakse sõna „printsipaalil“ sõnadega „protseduuri pidajal“; |
| --- | --- |

2)

kolmandas lõigus asendatakse sõna „printsipaalil“ sõnadega „protseduuri pidajal“;

| iv) | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]; |
| --- | --- |

iv)

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni];

| v) | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]; |
| --- | --- |

v)

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni];

| vi) | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]; |
| --- | --- |

vi)

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni];

| vii) | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]. |
| --- | --- |

vii)

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni].

| c) | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]. |
| --- | --- |

c)

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni].

| d) | Punktis B muudetakse andmerühma „KAUBANIMETUS“ järgmiselt:






  i) | atribuudi „Kauba kood (lahter 33)“ teises lõigus jäetakse välja esimene „-“ märk, sõna „või“ ja teine taane ning neljandas lõigus asendatakse sõnad „EFTA riigis“ sõnadega „ühistransiidiprotseduuri riigis“; |
| --- | --- | --- |

d)

Punktis B muudetakse andmerühma „KAUBANIMETUS“ järgmiselt:

i)

atribuudi „Kauba kood (lahter 33)“ teises lõigus jäetakse välja esimene „-“ märk, sõna „või“ ja teine taane ning neljandas lõigus asendatakse sõnad „EFTA riigis“ sõnadega „ühistransiidiprotseduuri riigis“;

| ii) | alamrühma „SGI-KOODID (lahter 31) pealkiri ja tekst jäetakse välja“; |
| --- | --- |

ii)

alamrühma „SGI-KOODID (lahter 31) pealkiri ja tekst jäetakse välja“;

| iii) | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]; |
| --- | --- |

iii)

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni];

| iv) | alamrühma „VIITED EELNEVALE HALDUSTOIMINGULE (lahter 40)“ esimeses lõigus asendatakse sõna „tollikäitlusviisile“ sõnaga „tolliprotseduurile“ ning teises lõigus asendatakse sõna [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni] ja sõnad „EFTA riik“ sõnaga „ühistransiidiprotseduuri riik“; |
| --- | --- |

iv)

alamrühma „VIITED EELNEVALE HALDUSTOIMINGULE (lahter 40)“ esimeses lõigus asendatakse sõna „tollikäitlusviisile“ sõnaga „tolliprotseduurile“ ning teises lõigus asendatakse sõna [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni] ja sõnad „EFTA riik“ sõnaga „ühistransiidiprotseduuri riik“;

| v) | alamrühma „ESITATUD DOKUMENDID/SERTIFIKAADID (lahter 44)“ esimeses lõigus jäetakse sõnad „T5 kontrolleksemplaride registreerimisnumbrid“ välja; |
| --- | --- |

v)

alamrühma „ESITATUD DOKUMENDID/SERTIFIKAADID (lahter 44)“ esimeses lõigus jäetakse sõnad „T5 kontrolleksemplaride registreerimisnumbrid“ välja;

| vi) | alamrühmas „ERITEAVE (lahter 44)“ asendatakse atribuudis „Eksport EÜst (lahter 44)“ pealkiri sõnadega „Eksport EList (lahter 44)“ ning tekstisasendatakse sõna „EÜ“ sõnaga „EL“; |
| --- | --- |

vi)

alamrühmas „ERITEAVE (lahter 44)“ asendatakse atribuudis „Eksport EÜst (lahter 44)“ pealkiri sõnadega „Eksport EList (lahter 44)“ ning tekstisasendatakse sõna „EÜ“ sõnaga „EL“;

| vii) | alamrühmas „ERITEAVE (lahter 44)“ asendatakse atribuudis „Eksport riigist (lahter 44)“ sõna „EÜ“ sõnaga „liit“. |
| --- | --- |

vii)

alamrühmas „ERITEAVE (lahter 44)“ asendatakse atribuudis „Eksport riigist (lahter 44)“ sõna „EÜ“ sõnaga „liit“.

| e) | Punkti B andmerühma „PRINTSIPAAL (lahter 50)“ pealkiri asendatakse järgmisega: „PROTSEDUURI PIDAJA (lahter 50)“. |
| --- | --- |

e)

Punkti B andmerühma „PRINTSIPAAL (lahter 50)“ pealkiri asendatakse järgmisega: „PROTSEDUURI PIDAJA (lahter 50)“.

| f) | Punkti B andmerühma „ESINDAJA (lahter 50)“ esimeses lõigus asendatakse sõna „printsipaalil“ sõnadega „protseduuri pidajal“. |
| --- | --- |

f)

Punkti B andmerühma „ESINDAJA (lahter 50)“ esimeses lõigus asendatakse sõna „printsipaalil“ sõnadega „protseduuri pidajal“.

| g) | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]. |
| --- | --- |

g)

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni].

| h) | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]. |
| --- | --- |

h)

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni].

| i) | Punkti B andmerühma „PAIGALDATUD TÕKENDID (lahter D)“ esimeses lõigus asendatakse sõna „printsipaalile“ sõnadega „protseduuri pidajale“. |
| --- | --- |

i)

Punkti B andmerühma „PAIGALDATUD TÕKENDID (lahter D)“ esimeses lõigus asendatakse sõna „printsipaalile“ sõnadega „protseduuri pidajale“.

| j) | Punkti B andmerühma „TAGATIS“ muudetakse järgmiselt:






  i) | alamrühmas „TAGATISE VIIDE“ asendatakse atribuudis „GRN (lahter 52)“ sõnad „arvutipõhises transiidisüsteemis“ sõnadega „elektroonilises transiidisüsteemis“; |
| --- | --- | --- |

j)

Punkti B andmerühma „TAGATIS“ muudetakse järgmiselt:

i)

alamrühmas „TAGATISE VIIDE“ asendatakse atribuudis „GRN (lahter 52)“ sõnad „arvutipõhises transiidisüsteemis“ sõnadega „elektroonilises transiidisüsteemis“;

| ii) | alamrühma „TAGATISE VIIDE“ atribuudis „Juurdepääsukood“ asendatakse sõna „printsipaal“ sõnadega „protseduuri pidaja“; |
| --- | --- |

ii)

alamrühma „TAGATISE VIIDE“ atribuudis „Juurdepääsukood“ asendatakse sõna „printsipaal“ sõnadega „protseduuri pidaja“;

| iii) | alamrühm „KEHTIVUSPIIRANG EÜ“ asendatakse alamrühmaga „KEHTIVUSPIIRANG EL“; |
| --- | --- |

iii)

alamrühm „KEHTIVUSPIIRANG EÜ“ asendatakse alamrühmaga „KEHTIVUSPIIRANG EL“;

| iv) | alamrühma „KEHTIVUSPIIRANG EÜ“ atribuut „Ei kehti EÜ puhul (lahter 52)“ asendatakse sõnadega: „Ei kehti ELi puhul (lahter 52);“ |
| --- | --- |

iv)

alamrühma „KEHTIVUSPIIRANG EÜ“ atribuut „Ei kehti EÜ puhul (lahter 52)“ asendatakse sõnadega: „Ei kehti ELi puhul (lahter 52);“

| v) | alamrühm „KEHTIVUSPIIRANG EÜ-VÄLINE“ asendatakse alamrühmaga „KEHTIVUSPIIRANG ELi VÄLINE“; |
| --- | --- |

v)

alamrühm „KEHTIVUSPIIRANG EÜ-VÄLINE“ asendatakse alamrühmaga „KEHTIVUSPIIRANG ELi VÄLINE“;

| vi) | alamrühmas „KEHTIVUSPIIRANG EÜ-VÄLINE“ asendatakse sõna „ühendus“ sõnaga „liit“. |
| --- | --- |

vi)

alamrühmas „KEHTIVUSPIIRANG EÜ-VÄLINE“ asendatakse sõna „ühendus“ sõnaga „liit“.

III liite A2 lisa muudatused

Konventsiooni III liite A2 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Punkt 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

1.

Punkt 4 jäetakse välja.

| 2. | Punkti 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | koodi T2 all asendatakse sõnad „ühenduse kaupa“ sõnadega „liidu kaupa“; |
| --- | --- | --- |

2.

Punkti 6 muudetakse järgmiselt:

a)

koodi T2 all asendatakse sõnad „ühenduse kaupa“ sõnadega „liidu kaupa“;

| b) | koodi T2F all asendatakse sõnad „ühenduse kaupa“ sõnadega „liidu kaupa“, sõnad „ühenduse tolliterritooriumi“ sõnadega „liidu tolliterritooriumi“ ja sõnad „ühenduse käibemaksueeskirju“ sõnadega „liidu käibemaksueeskirju“; |
| --- | --- |

b)

koodi T2F all asendatakse sõnad „ühenduse kaupa“ sõnadega „liidu kaupa“, sõnad „ühenduse tolliterritooriumi“ sõnadega „liidu tolliterritooriumi“ ja sõnad „ühenduse käibemaksueeskirju“ sõnadega „liidu käibemaksueeskirju“;

| c) | koodi T2CIM all asendatakse sõnad „ühenduse staatusega kaup“ sõnadega „liidu kaup“ ja sõnad „või TR-saatelehe“ jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

koodi T2CIM all asendatakse sõnad „ühenduse staatusega kaup“ sõnadega „liidu kaup“ ja sõnad „või TR-saatelehe“ jäetakse välja;

| d) | koodi T2TIR all asendatakse sõnad „ühenduse staatusega kaup“ sõnadega „liidu kaup“; |
| --- | --- |

d)

koodi T2TIR all asendatakse sõnad „ühenduse staatusega kaup“ sõnadega „liidu kaup“;

| e) | koodi T2ATA all asendatakse sõnad „ühenduse staatusega kaup“ sõnadega „liidu kaup“; |
| --- | --- |

e)

koodi T2ATA all asendatakse sõnad „ühenduse staatusega kaup“ sõnadega „liidu kaup“;

| f) | koodi T2L all asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“; |
| --- | --- |

f)

koodi T2L all asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“;

| g) | koodi T2LF all asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“, sõnad „ühenduse tolliterritooriumi“ sõnadega „liidu tolliterritooriumi“ ja sõnad „ühenduse käibemaksueeskirju“ sõnadega „liidu käibemaksueeskirju“; |
| --- | --- |

g)

koodi T2LF all asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“, sõnad „ühenduse tolliterritooriumi“ sõnadega „liidu tolliterritooriumi“ ja sõnad „ühenduse käibemaksueeskirju“ sõnadega „liidu käibemaksueeskirju“;

| h) | koodi T1 all asendatakse sõnad „ühendusevälist kaupa“ sõnadega „liiduvälist kaupa“. |
| --- | --- |

h)

koodi T1 all asendatakse sõnad „ühendusevälist kaupa“ sõnadega „liiduvälist kaupa“.

| 3. | Punkti 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | 12. real asendatakse sõnad „CIM-saateleht (raudtee) 720“ sõnadega „SMGS-saateleht (raudtee) 722“; |
| --- | --- | --- |

3.

Punkti 7 muudetakse järgmiselt:

a)

12. real asendatakse sõnad „CIM-saateleht (raudtee) 720“ sõnadega „SMGS-saateleht (raudtee) 722“;

| b) | 13. real jäetakse välja sõnad „SMGS-saateleht 722“; |
| --- | --- |

b)

13. real jäetakse välja sõnad „SMGS-saateleht 722“;

| c) | 24. real jäetakse välja sõnad „Kontrolleksemplar T5 823“; |
| --- | --- |

c)

24. real jäetakse välja sõnad „Kontrolleksemplar T5 823“;

| d) | 33. real asendatakse sõnad „Päritolusertifikaat GSP“ sõnadega „Päritolusertifikaadi vorm A (GSP)“; |
| --- | --- |

d)

33. real asendatakse sõnad „Päritolusertifikaat GSP“ sõnadega „Päritolusertifikaadi vorm A (GSP)“;

| e) | 39. real asendatakse sõnad „EUR 1 päritolusertifikaat“ sõnadega „Liikumissertifikaat EUR.1“. |
| --- | --- |

e)

39. real asendatakse sõnad „EUR 1 päritolusertifikaat“ sõnadega „Liikumissertifikaat EUR.1“.

| 4. | Punkti 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | DG0 all asendatakse sõnad „EFTA riigist“ sõnadega „ühistransiidiprotseduuri riigist“ ja sõna „EÜst“ asendatakse sõnaga „liidust“; |
| --- | --- | --- |

4.

Punkti 9 muudetakse järgmiselt:

a)

DG0 all asendatakse sõnad „EFTA riigist“ sõnadega „ühistransiidiprotseduuri riigist“ ja sõna „EÜst“ asendatakse sõnaga „liidust“;

| b) | DG1 all asendatakse sõnad „EFTA riigist“ sõnadega „ühistransiidiprotseduuri riigist“ ja sõna „EÜst“ asendatakse sõnaga „liidust“. |
| --- | --- |

b)

DG1 all asendatakse sõnad „EFTA riigist“ sõnadega „ühistransiidiprotseduuri riigist“ ja sõna „EÜst“ asendatakse sõnaga „liidust“.

| 5. | Punkti 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]; |
| --- | --- | --- |

5.

Punkti 10 muudetakse järgmiselt:

a)

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni];

| b) | veeru „Olukord“ 9. real asendatakse sõnad „I liite IV lisa“ sõnadega „I liite I lisa“; |
| --- | --- |

b)

veeru „Olukord“ 9. real asendatakse sõnad „I liite IV lisa“ sõnadega „I liite I lisa“;

| c) | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]. |
| --- | --- |

c)

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni].

| 6. | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]. |
| --- | --- |

6.

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni].

III liite A4 lisa muudatused

Konventsiooni III liite A4 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Esimeses lõigus asendatakse sõnad „võib kasutada rohelist“ sõnadega „võib kasutada rohelist värvi“. |
| --- | --- |

1.

Esimeses lõigus asendatakse sõnad „võib kasutada rohelist“ sõnadega „võib kasutada rohelist värvi“.

| 2. | Teises lõigus asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:

  „Transiidi saatedokument trükitakse transiidideklaratsiooni andmete põhjal, mida protseduuri pidaja vajaduse korral muudab ja/või lähtetolliasutus kontrollib, ning see täidetakse järgmist teavet kasutades.“ |
| --- | --- |

2.

Teises lõigus asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:

„Transiidi saatedokument trükitakse transiidideklaratsiooni andmete põhjal, mida protseduuri pidaja vajaduse korral muudab ja/või lähtetolliasutus kontrollib, ning see täidetakse järgmist teavet kasutades.“

| 3. | Punkti 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | Päises asendatakse sõnad „MRN (liikumise viitenumber)“ sõnadega „MRN (tolli viitenumber)“; |
| --- | --- | --- |

3.

Punkti 1 muudetakse järgmiselt:

a)

Päises asendatakse sõnad „MRN (liikumise viitenumber)“ sõnadega „MRN (tolli viitenumber)“;

| b) | kolmandas lõigus asendatakse sõnad „pädeva asutuse“ sõnaga „tolliasutuse“. |
| --- | --- |

b)

kolmandas lõigus asendatakse sõnad „pädeva asutuse“ sõnaga „tolliasutuse“.

| 4. | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]. |
| --- | --- |

4.

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni].

| 5. | Punkti 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | fraas „kui kasutatakse asendustoimingut“ asendatakse fraasiga „kui kasutatakse transiidi talitluspidevuse protseduuri“; |
| --- | --- | --- |

5.

Punkti 3 muudetakse järgmiselt:

a)

fraas „kui kasutatakse asendustoimingut“ asendatakse fraasiga „kui kasutatakse transiidi talitluspidevuse protseduuri“;

| b) | lisatakse viimase lõiguna järgmine lause:

  „Kõiki viiteid printsipaalile käsitatakse viidetena protseduuri pidajale.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse viimase lõiguna järgmine lause:

„Kõiki viiteid printsipaalile käsitatakse viidetena protseduuri pidajale.“

| 6. | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]. |
| --- | --- |

6.

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni].

| 7. | Punkti 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]; |
| --- | --- | --- |

7.

Punkti 6 muudetakse järgmiselt:

a)

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni];

| b) | neljas lõik asendatakse järgmisega:

  „Olenevalt olukorrast on vahetolliasutusel või sihttolliasutusel kohustus transiidi saatedokumendile lisatud andmed arvutisüsteemi kanda. Andmed võib sisestada ka volitatud kaubasaaja.“; |
| --- | --- |

b)

neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Olenevalt olukorrast on vahetolliasutusel või sihttolliasutusel kohustus transiidi saatedokumendile lisatud andmed arvutisüsteemi kanda. Andmed võib sisestada ka volitatud kaubasaaja.“;

| c) | alapealkirja „Lahter 55: Ümberlaadimine“ teise osa viies lõik asendatakse järgmisega:

  „Kui kaupa veetakse maanteesõidukitega transporditavates konteinerites, võivad tolliasutused lubada protseduuri pidajal lahtri 18 tühjaks jätta, kui lähtepunktis ei ole transiidideklaratsiooni täitmisel logistilistel põhjustel võimalik esitada transpordivahendi andmeid ja riikkondsust ning kui liikmesriigid suudavad tagada, et nõuetekohane teave transpordivahendi kohta kantakse hiljem lahtrisse 55.“ |
| --- | --- |

c)

alapealkirja „Lahter 55: Ümberlaadimine“ teise osa viies lõik asendatakse järgmisega:

„Kui kaupa veetakse maanteesõidukitega transporditavates konteinerites, võivad tolliasutused lubada protseduuri pidajal lahtri 18 tühjaks jätta, kui lähtepunktis ei ole transiidideklaratsiooni täitmisel logistilistel põhjustel võimalik esitada transpordivahendi andmeid ja riikkondsust ning kui liikmesriigid suudavad tagada, et nõuetekohane teave transpordivahendi kohta kantakse hiljem lahtrisse 55.“

III liite A6 lisa muudatused

Konventsiooni III liite A6 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]. |
| --- | --- |

1.

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni].

| 2. | Punktis 4 asendatakse sõnad „MRN – lisas A4 määratletud liikumise viitenumber“ sõnadega „MRN – tolli viitenumber“. |
| --- | --- |

2.

Punktis 4 asendatakse sõnad „MRN – lisas A4 määratletud liikumise viitenumber“ sõnadega „MRN – tolli viitenumber“.

III liite B1 lisa muudatused

Konventsiooni III liite B1 lisa muudetakse järgmiselt.

Pealkirja „Lahter 33: Kauba kood“ alapealkirja „Esimene osa“ all olev teine lause asendatakse järgmisega:

„Liidus tuleb siiski märkida kombineeritud nomenklatuuri kaheksakohaline kood, kui see on liidu õigusnormiga ette nähtud.“

III liite B2 lisa muudatused

Konventsiooni III liite B2 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Lisa B2 pealkiri asendatakse järgmisega:

  „SELGITAVAD MÄRKUSED LIIDU KAUBA TOLLISTAATUST TÕENDAVATE DOKUMENTIDE VORMIDE TÄITMISE KOHTA“. |
| --- | --- |

1.

Lisa B2 pealkiri asendatakse järgmisega:

„SELGITAVAD MÄRKUSED LIIDU KAUBA TOLLISTAATUST TÕENDAVATE DOKUMENTIDE VORMIDE TÄITMISE KOHTA“.

| 2. | A osa „Üldsätted“ muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis 1 asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“; |
| --- | --- | --- |

2.

A osa „Üldsätted“ muudetakse järgmiselt:

a)

punktis 1 asendatakse sõnad „kauba ühenduse staatust“ sõnadega „liidu kauba tollistaatust“;

| b) | punktis 4 asendatakse sõnad „uue deklaratsiooni esitamist“ sõnadega „uue vormi esitamist“. |
| --- | --- |

b)

punktis 4 asendatakse sõnad „uue deklaratsiooni esitamist“ sõnadega „uue vormi esitamist“.

| 3. | B osa „Eri lahtritesse sisestatavad andmed“ muudetakse järgmiselt:






  a) | lahtris 33 s asendatakse sõnad „EFTA riigis“ sõnadega „ühistransiidiprotseduuri riigis“; |
| --- | --- | --- |

3.

B osa „Eri lahtritesse sisestatavad andmed“ muudetakse järgmiselt:

a)

lahtris 33 s asendatakse sõnad „EFTA riigis“ sõnadega „ühistransiidiprotseduuri riigis“;

| b) | lahtrites 38 ja 44 asendatakse sõnad „EFTA riigis“ sõnadega „ühistransiidiprotseduuri riigis“; |
| --- | --- |

b)

lahtrites 38 ja 44 asendatakse sõnad „EFTA riigis“ sõnadega „ühistransiidiprotseduuri riigis“;

III liite B3 lisa muudatused

Konventsiooni III liite lisa B3 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Lisa B3 pealkiri asendatakse järgmisega:

  „LIIDU KAUBA TOLLISTAATUST TÕENDAVATE DOKUMENTIDE VORMIDES KASUTATAVAD KOODID“. |
| --- | --- |

1.

Lisa B3 pealkiri asendatakse järgmisega:

„LIIDU KAUBA TOLLISTAATUST TÕENDAVATE DOKUMENTIDE VORMIDES KASUTATAVAD KOODID“.

| 2. | A osas asendatakse „Eri lahtritesse sisestatavad andmed“, lahter 33: „Kauba kood“, „Esimene osa“ all teine lause järgmisega:

  „Liidus tuleb siiski märkida kombineeritud nomenklatuuri kaheksakohaline kood, kui see on liidu õigusnormiga ette nähtud.“ |
| --- | --- |

2.

A osas asendatakse „Eri lahtritesse sisestatavad andmed“, lahter 33: „Kauba kood“, „Esimene osa“ all teine lause järgmisega:

„Liidus tuleb siiski märkida kombineeritud nomenklatuuri kaheksakohaline kood, kui see on liidu õigusnormiga ette nähtud.“

III liite B5 lisa muudatused

Konventsiooni III liite lisa B5 muudetakse järgmiselt.

| 1. | II jaotises asendatakse punkti 1.1 esimese osa sõnad „märgib printsipaal“ sõnadega „märgib protseduuri pidaja“ ning [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]. |
| --- | --- |

1.

II jaotises asendatakse punkti 1.1 esimese osa sõnad „märgib printsipaal“ sõnadega „märgib protseduuri pidaja“ ning [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni].

| 2. | III jaotist muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis 3 asendatakse fraas „nendega seotud vormidega“ fraasiga „nendega seotud transiidideklaratsiooni koopiatega“; |
| --- | --- | --- |

2.

III jaotist muudetakse järgmiselt:

a)

punktis 3 asendatakse fraas „nendega seotud vormidega“ fraasiga „nendega seotud transiidideklaratsiooni koopiatega“;

| b) | punkt 4 asendatakse järgmisega:

  „Kui transiidideklaratsioon registreeritakse, antakse lastinimekirjale sellega seonduva transiidideklaratsiooni vormidega sama registreerimisnumber. Number kantakse sinna kas templiga, millel on kirjas lähtetolliasutuse nimi, või käsitsi. Viimasel juhul peab selle kinnitama lähtetolliasutuse ametliku templiga.
  Lähtetolliasutuse ametniku allkiri ei ole kohustuslik.“; |
| --- | --- |

b)

punkt 4 asendatakse järgmisega:

„Kui transiidideklaratsioon registreeritakse, antakse lastinimekirjale sellega seonduva transiidideklaratsiooni vormidega sama registreerimisnumber. Number kantakse sinna kas templiga, millel on kirjas lähtetolliasutuse nimi, või käsitsi. Viimasel juhul peab selle kinnitama lähtetolliasutuse ametliku templiga.

Lähtetolliasutuse ametniku allkiri ei ole kohustuslik.“;

| c) | punktis 5 asendatakse sõna „printsipaali“ sõnadega „protseduuri pidaja“. |
| --- | --- |

c)

punktis 5 asendatakse sõna „printsipaali“ sõnadega „protseduuri pidaja“.

III liite B6 lisa muudatused

Konventsiooni III liite B6 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | I jaotist muudetakse järgmiselt:






  a) | teises lõigus asendatakse sõna „printsipaal“ sõnadega „protseduuri pidaja“; |
| --- | --- | --- |

1.

I jaotist muudetakse järgmiselt:

a)

teises lõigus asendatakse sõna „printsipaal“ sõnadega „protseduuri pidaja“;

| b) | kolmandas lõigus asendatakse sõna „printsipaal“ sõnadega „protseduuri pidaja“. |
| --- | --- |

b)

kolmandas lõigus asendatakse sõna „printsipaal“ sõnadega „protseduuri pidaja“.

| 2. | II jaotise I osa „Formaalsused lähteriigis“ muudetakse järgmiselt:






  a) | lahtrit 1 „Deklaratsioon“ muudetakse järgmiselt:






  i) | punktis 3 asendatakse sõnad „artiklis 24“ sõnadega „artiklis 28“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

II jaotise I osa „Formaalsused lähteriigis“ muudetakse järgmiselt:

a)

lahtrit 1 „Deklaratsioon“ muudetakse järgmiselt:

i)

punktis 3 asendatakse sõnad „artiklis 24“ sõnadega „artiklis 28“;

| ii) | punkti 3 järele lisatakse järgmine tekst:






  „T1 | Liidu kauba tollistaatuseta kaup, mis suunatakse ühistransiidiprotseduurile. |
| --- | --- | --- |
| T2 | Liidu kauba tollistaatusega kaup, mis suunatakse ühistransiidiprotseduurile. |
| T2F | Liidu kauba tollistaatusega kaup, mis liigub liidu tolliterritooriumi sellise osa, kus ei kehti nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (*1) ega nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ (*2) sätted, ja mõne ühistransiidiprotseduuri riigi vahel. |

ii)

punkti 3 järele lisatakse järgmine tekst:

„T1

Liidu kauba tollistaatuseta kaup, mis suunatakse ühistransiidiprotseduurile.

T2

Liidu kauba tollistaatusega kaup, mis suunatakse ühistransiidiprotseduurile.

T2F

Liidu kauba tollistaatusega kaup, mis liigub liidu tolliterritooriumi sellise osa, kus ei kehti nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (*1) ega nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ (*2) sätted, ja mõne ühistransiidiprotseduuri riigi vahel.

(*1)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1)."

(*2)  Nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/118/EÜ, mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ (ELT L 9, 14.1.2009, lk 12).“;"

| b) | lahtris 18 asendatakse „Transpordivahend lähetamisel. Identifitseerimisandmed ja riik“ all esimeses osas [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni] ningteises osas sõna „printsipaalil“ sõnadega „protseduuri pidajal“; |
| --- | --- |

b)

lahtris 18 asendatakse „Transpordivahend lähetamisel. Identifitseerimisandmed ja riik“ all esimeses osas [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni] ningteises osas sõna „printsipaalil“ sõnadega „protseduuri pidajal“;

| c) | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]; |
| --- | --- |

c)

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni];

| d) | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]; |
| --- | --- |

d)

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni];

| e) | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]; |
| --- | --- |

e)

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni];

| f) | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]; |
| --- | --- |

f)

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni];

| g) | lahtris 33 „Kauba kood“ all asendatakse esimeses osas teine taane järgmisega: „– konventsioonis on täpsustatud, et selle kasutamine on kohustuslik.“ ning kolmandas osas asendatakse sõnad „EFTA riigis“ sõnadega „ühistransiidiprotseduuri riigis“; |
| --- | --- |

g)

lahtris 33 „Kauba kood“ all asendatakse esimeses osas teine taane järgmisega: „– konventsioonis on täpsustatud, et selle kasutamine on kohustuslik.“ ning kolmandas osas asendatakse sõnad „EFTA riigis“ sõnadega „ühistransiidiprotseduuri riigis“;

| h) | lahtris 40: „Ülddeklaratsioon/Eelnev dokument“ asendatakse sõna „tollikäitlusviisile“ sõnaga „tolliprotseduurile“; |
| --- | --- |

h)

lahtris 40: „Ülddeklaratsioon/Eelnev dokument“ asendatakse sõna „tollikäitlusviisile“ sõnaga „tolliprotseduurile“;

| i) | lahtris 44: „Eriteave/Esitatud dokumendid/Sertifikaadid ja load“ all olev tekst asendatakse järgmisega:

  „Märkida lähte-/ekspordiriigis kohaldatavate erieeskirjade alusel nõutavad üksikasjad ja deklaratsioonile lisatud dokumentide viitenumbrid või mis tahes täiendav viide, mida peetakse deklaratsiooniga või sellega hõlmatud kaubaga seoses vajalikuks (nt ekspordilitsentsi või -loa number, veterinaar- ja fütosanitaareeskirjade alusel nõutavad andmed, veokirja number jne). Osa „Eriteabe kood (MS)“ ei täideta.“; |
| --- | --- |

i)

lahtris 44: „Eriteave/Esitatud dokumendid/Sertifikaadid ja load“ all olev tekst asendatakse järgmisega:

„Märkida lähte-/ekspordiriigis kohaldatavate erieeskirjade alusel nõutavad üksikasjad ja deklaratsioonile lisatud dokumentide viitenumbrid või mis tahes täiendav viide, mida peetakse deklaratsiooniga või sellega hõlmatud kaubaga seoses vajalikuks (nt ekspordilitsentsi või -loa number, veterinaar- ja fütosanitaareeskirjade alusel nõutavad andmed, veokirja number jne). Osa „Eriteabe kood (MS)“ ei täideta.“;

| j) | lahtris 50: „Printsipaal ja volitatud esindaja, koht, kuupäev ja allkiri“ all esimeses lõigus asendatakse sõna „printsipaali“ sõnadega „protseduuri pidaja“ ning teises lõigus asendatakse sõna „arvutisüsteemide“ sõnadega „elektroonilise transiidisüsteemi“ ja [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]; |
| --- | --- |

j)

lahtris 50: „Printsipaal ja volitatud esindaja, koht, kuupäev ja allkiri“ all esimeses lõigus asendatakse sõna „printsipaali“ sõnadega „protseduuri pidaja“ ning teises lõigus asendatakse sõna „arvutisüsteemide“ sõnadega „elektroonilise transiidisüsteemi“ ja [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni];

| k) | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]; |
| --- | --- |

k)

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni];

| l) | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]; |
| --- | --- |

l)

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni];

| m) | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]. |
| --- | --- |

m)

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni].

| 3. | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]. |
| --- | --- |

3.

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni].

| 4. | III jaotise tabelis veerust „Koodid“ jäetakse välja kirje „Ettenähtud teekonnast loobutud – 99205“ ning samuti jäetakse välja kõik vastavad keeleversioonid keeleviidete ja nende koodide tabelist. |
| --- | --- |

4.

III jaotise tabelis veerust „Koodid“ jäetakse välja kirje „Ettenähtud teekonnast loobutud – 99205“ ning samuti jäetakse välja kõik vastavad keeleversioonid keeleviidete ja nende koodide tabelist.

III liite B11 lisa muudatused

Konventsiooni III liite B11 lisa muudetakse järgmiselt.

Sõnad „Värvid: must rohelisel taustal“ jäetakse välja.

III liite C7 lisa muudatused

Konventsiooni III liite C7 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Punktis 1.2.2 asendatakse sõna „printsipaal“ sõnadega „protseduuri pidaja“. |
| --- | --- |

1.

Punktis 1.2.2 asendatakse sõna „printsipaal“ sõnadega „protseduuri pidaja“.

| 2. | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]. |
| --- | --- |

2.

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni].

| 3. | Punktis 2.1 asendatakse sõna „printsipaal“ sõnadega „protseduuri pidaja“ ja sõna „printsipaalil“ sõnadega „protseduuri pidajal“. |
| --- | --- |

3.

Punktis 2.1 asendatakse sõna „printsipaal“ sõnadega „protseduuri pidaja“ ja sõna „printsipaalil“ sõnadega „protseduuri pidajal“.

| 4. | Punktis 2.2 asendatakse sõna „printsipaal“ sõnadega „protseduuri pidaja“. |
| --- | --- |

4.

Punktis 2.2 asendatakse sõna „printsipaal“ sõnadega „protseduuri pidaja“.

| 5. | [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni]. |
| --- | --- |

5.

[muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni].

| 6. | Punktis 2.3 asendatakse [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni] ning sõna „printsipaali“ asendatakse sõnadega „protseduuri pidaja“. |
| --- | --- |

6.

Punktis 2.3 asendatakse [muudatus ei puuduta eestikeelset versiooni] ning sõna „printsipaali“ asendatakse sõnadega „protseduuri pidaja“.

---

(*1)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

(*2)  Nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/118/EÜ, mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ (ELT L 9, 14.1.2009, lk 12).“;“

---

F LISA

Konventsiooni III liite B7–B10 ja C1–C6 lisad asendatakse järgmiste lisadega:

„B7 LISA

TALITLUSPIDEVUSE PROTSEDUURI PUHUL KASUTATAVATE TEMPLITE NÄIDISED

1.   Tempel nr 1

| NCTSi ASENDUSTOIMING

  LIIDU TRANSIIDIPROTSEDUUR/ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR

  SÜSTEEMIS ANDMED PUUDUVAD


  ALGATATUD


  (Kuupäev/kellaaeg) |
| --- |

NCTSi ASENDUSTOIMING

LIIDU TRANSIIDIPROTSEDUUR/ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR

SÜSTEEMIS ANDMED PUUDUVAD

ALGATATUD

(Kuupäev/kellaaeg)

(mõõtmed: 26 × 59 mm)

2.   Tempel nr 2

| TALITLUSPIDEVUSE PROTSEDUUR

  LIIDU TRANSIIDIPROTSEDUUR/ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR

  SÜSTEEMIS ANDMED PUUDUVAD


  ALGATATUD


  (Kuupäev/kellaaeg) |
| --- |

TALITLUSPIDEVUSE PROTSEDUUR

LIIDU TRANSIIDIPROTSEDUUR/ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR

SÜSTEEMIS ANDMED PUUDUVAD

ALGATATUD

(Kuupäev/kellaaeg)

(mõõtmed: 26 × 59 mm)

„B8 LISA

TC 10 – TRANSIIDITEATIS

Image 1

TC 10 – TRANSIIDITEATIS

Transpordivahendi tunnusandmed

TRANSIIDIDEKLARATSIOON

EELDATAVA LÄHTETOLLIASUTUSE VIITENUMBER

Liik (T1, T2 või T2F) ja number

Lähtetolliasutuse viitenumber

AMETLIKUKS KASUTAMISEKS

Transiidi kuupäev

(Allkiri)

Ametlik tempel

„B9 LISA

VOLITATUD KAUBASAATJA ERITEMPLI NÄIDIS

| 1 | 2 |
| --- | --- |
| 3 | 4 |
| 5 | 6 |

1

2

3

4

5

6

(mõõtmed: 55 × 25 mm)

| 1. | Vapp või muud riiki iseloomustavad tähised või tähed |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lähtetolliasutuse viitenumber |
| --- | --- |

2.

| 3. | Deklaratsiooni number |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kuupäev |
| --- | --- |

4.

| 5. | Volitatud kaubasaatja |
| --- | --- |

5.

| 6. | Loa number |
| --- | --- |

6.

„B10 LISA

TC 11 – SAABUMISTÕEND

Image 2

TC 11 – SAABUMISTÕEND

Sihttolliasutus (koht, nimi ja viitenumber)

kinnitab käesolevaga, et transiidideklaratsioon T1, T2, T2F (1),

registreeritud (pp/kk/aa) numbri all (MRN) (2)

lähtetolliasutuses (koht, nimi ja viitenumber),

on esitatud.

Official stamp

(Koht) (kuupäev) (pp/kk/aa)

(Allkiri)

(1) Mittevajalik läbi kriipsutada.

(2) Elektroonilise transiidisüsteemi ajutise rikke korral sisestada talitluspidevuse kava raames kasutatav number.

„C1 LISA

KÄENDAJA KOHUSTUS – ÜKSIKTAGATIS

I.   Käendaja kohustus

| 1. | Allakirjutanu (1) ...
  ...
  kelle elukoht või registrijärgne asukoht on (2),
  ...
  ...
  tagab käesolevaga solidaarselt
  ...
  kui tagatistolliasutuse ees
  kuni ...suuruse summa ulatuses
  Euroopa Liidu (kuhu kuuluvad Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Kreeka Vabariik, Horvaatia Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik) ning endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Serbia Vabariigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Türgi Vabariigi (3), Andorra Vürstiriigi ja San Marino Vabariigi (4) kasuks mis tahes summa, mille eest kõnealuse tagatise andnud isik (5)

  ...
  võib olla eelnimetatud riikide ees vastutav või saada vastutavaks seoses tolli- ja muudest maksudest tulenevate võlgadega (6), mida kohaldatakse allpool kirjeldatud kauba suhtes, mis on hõlmatud järgmiste tollitoimingutega (7):
  ...
  ...
  Kauba kirjeldus:
  ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

1.

...

kelle elukoht või registrijärgne asukoht on (2),

...

...

tagab käesolevaga solidaarselt

...

kui tagatistolliasutuse ees

kuni ...suuruse summa ulatuses

Euroopa Liidu (kuhu kuuluvad Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Kreeka Vabariik, Horvaatia Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik) ning endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Serbia Vabariigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Türgi Vabariigi (3), Andorra Vürstiriigi ja San Marino Vabariigi (4) kasuks mis tahes summa, mille eest kõnealuse tagatise andnud isik (5)

...

võib olla eelnimetatud riikide ees vastutav või saada vastutavaks seoses tolli- ja muudest maksudest tulenevate võlgadega (6), mida kohaldatakse allpool kirjeldatud kauba suhtes, mis on hõlmatud järgmiste tollitoimingutega (7):

...

...

Kauba kirjeldus:

...

...

...

...

| 2. | Allakirjutanu kohustub punktis 1 loetletud riikide pädevate asutuste esimese kirjaliku nõude korral tasuma nõutavad summad, ilma et makse tegemist saaks nõude esitamise kuupäevast alates rohkem kui 30 päeva võrra edasi lükata, välja arvatud juhul, kui tema või mõni teine asjaomane isik tõendab enne kõnealuse tähtaja möödumist tolliasutusele nõuetekohaselt, et muu eriprotseduur kui lõppkasutusprotseduur on lõpetatud, lõppkasutus- või ajutise ladustamise protseduurile suunatud kaupade tollijärelevalve on nõuetekohaselt lõpetatud või muude protseduuride kui eriprotseduuride ja ajutise ladustamise protseduuri puhul on kaubaga seotud olukord lahendatud.
  Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul pikendada alates maksenõude esitamise kuupäevast lubatavat 30-päevast tähtaega, mille jooksul kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja eelkõige intressid arvutatakse nii, et need võrduksid asjaomase riigi raha- või finantsturul samadel tingimustel tasutava määraga. |
| --- | --- |

2.

Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul pikendada alates maksenõude esitamise kuupäevast lubatavat 30-päevast tähtaega, mille jooksul kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja eelkõige intressid arvutatakse nii, et need võrduksid asjaomase riigi raha- või finantsturul samadel tingimustel tasutava määraga.

| 3. | Käesolev kohustus hakkab kehtima päeval, mil tagatistolliasutus selle aktsepteerib. Allakirjutanu vastutab kõigi võlgade tasumise eest, mis tulenevad käesoleva kohustusega hõlmatud tollitoimingutest, mida alustati enne tagatise tühistamist või kehtetuks tunnistamist, isegi juhul, kui maksenõue on esitatud pärast kõnealust kuupäeva. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Allakirjutanu teatab käesoleva kohustuse raames oma ametliku asukoha kõikides punktis 1 loetletud riikides (8):






  Riik | Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

4.

Riik

Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress

Allakirjutanu kinnitab, et kogu kirjavahetus, kõik teadaanded ja kõik tema võetud kohustusega seotud formaalsused ja protseduurid, mis on adresseeritud või kirjalikult esitatud ühte tema ametlikest asukohtadest, loetakse talle nõuetekohaselt kättetoimetatuks.

Allakirjutanu tunnistab nende kohtute pädevust, kelle tööpiirkonnas on tema ametlikud asukohad.

Allakirjutanu kohustub mitte muutma oma ametlikke asukohti; kui ta peab seda siiski tegema, teatab ta sellest enne tagatistolliasutusele.

(Koht) ...(kuupäev) ...

...

(Allkiri) (9)

II.   Tagatistolliasutuse aktsept

Tagatistolliasutus: ...

...

...

Käendaja kohustus, mis hõlmab ...(kuupäev) tollideklaratsiooni/ajutise ladustamise deklaratsiooni

nr ... (10) alusel toimuvat tollitoimingut, aktsepteeriti ...(kuupäev).

...

(Tempel ja allkiri)

„C2 LISA

KÄENDAJA KOHUSTUS – MAKSEKVIITUNGINA ESITATAV ÜKSIKTAGATIS

I.   Käendaja kohustus

| 1. | Allakirjutanu (11)

  ...
  ...
  kelle elukoht või registrijärgne asukoht on (12)

  ...
  ...
  tagab käesolevaga solidaarselt
  ...
  kui tagatistolliasutuse ees Euroopa Liidu (kuhu kuuluvad Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Kreeka Vabariik, Horvaatia Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik) ning endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Serbia Vabariigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Türgi Vabariigi, Andorra Vürstiriigi ja San Marino Vabariigi (13) kasuks mis tahes summad, mille eest protseduuri pidaja võib olla eespool nimetatud riikide ees vastutav või saada vastutavaks seoses tolli- ja muudest maksudest tuleneva võlaga, mida kohaldatakse liidu transiidiprotseduurile või ühistransiidiprotseduurile suunatud kauba suhtes ning mille puhul allakirjutanu on kohustunud välja andma üksiktagatise maksekviitungeid kuni 10 000 euro väärtuses maksekviitungi kohta. |
| --- | --- |

1.

...

...

kelle elukoht või registrijärgne asukoht on (12)

...

...

tagab käesolevaga solidaarselt

...

kui tagatistolliasutuse ees Euroopa Liidu (kuhu kuuluvad Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Kreeka Vabariik, Horvaatia Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik) ning endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Serbia Vabariigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Türgi Vabariigi, Andorra Vürstiriigi ja San Marino Vabariigi (13) kasuks mis tahes summad, mille eest protseduuri pidaja võib olla eespool nimetatud riikide ees vastutav või saada vastutavaks seoses tolli- ja muudest maksudest tuleneva võlaga, mida kohaldatakse liidu transiidiprotseduurile või ühistransiidiprotseduurile suunatud kauba suhtes ning mille puhul allakirjutanu on kohustunud välja andma üksiktagatise maksekviitungeid kuni 10 000 euro väärtuses maksekviitungi kohta.

| 2. | Allakirjutanu kohustub punktis 1 loetletud riikide pädevate asutuste esimese kirjaliku nõude korral tasuma nõutavad summad kuni 10 000 euro ulatuses maksekviitungi kohta, ilma et makse tegemist saaks nõude esitamise kuupäevast alates rohkem kui 30 päeva võrra edasi lükata, välja arvatud juhul, kui tema või mõni teine asjaomane isik esitab enne kõnealuse tähtaja möödumist pädevatele asutustele tõendi kõnealuse transiitveo lõpetamise kohta.
  Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul pikendada alates maksenõude esitamise kuupäevast lubatavat 30-päevast tähtaega, mille jooksul kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja eelkõige intressid arvutatakse nii, et need võrduksid asjaomase riigi raha- või finantsturul samadel tingimustel tasutava määraga. |
| --- | --- |

2.

Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul pikendada alates maksenõude esitamise kuupäevast lubatavat 30-päevast tähtaega, mille jooksul kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja eelkõige intressid arvutatakse nii, et need võrduksid asjaomase riigi raha- või finantsturul samadel tingimustel tasutava määraga.

| 3. | Käesolev kohustus hakkab kehtima päeval, mil tagatistolliasutus selle aktsepteerib. Allakirjutanu vastutab kõigi võlgade tasumise eest, mis tulenevad käesoleva kohustusega hõlmatud liidu transiitveost/ühistransiitveost, mida alustati enne tagatise tühistamist või kehtetuks tunnistamist, isegi juhul, kui maksenõue on esitatud pärast kõnealust kuupäeva. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Allakirjutanu teatab käesoleva kohustuse raames oma ametliku asukoha (14) kõikides punktis 1 loetletud riikides:






  Riik | Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

4.

Riik

Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress

Allakirjutanu kinnitab, et kogu kirjavahetus, kõik teadaanded ja kõik tema võetud kohustusega seotud formaalsused ja protseduurid, mis on adresseeritud või kirjalikult esitatud ühte tema ametlikest asukohtadest, loetakse talle nõuetekohaselt kättetoimetatuks.

Allakirjutanu tunnistab nende kohtute pädevust, kelle tööpiirkonnas on tema ametlikud asukohad.

Allakirjutanu kohustub mitte muutma oma ametlikke asukohti; kui ta peab seda siiski tegema, siis teatab ta sellest enne tagatistolliasutusele.

(Koht) ...

(kuupäev) ...

...

(Allkiri) (15)

II.   Tagatistolliasutuse aktsept

Tagatistolliasutus:

...

...

Käendaja võetud kohustus aktsepteeriti ...

...(kuupäev)

...

(Tempel ja allkiri)

„C3 LISA

ÜKSIKTAGATISE MAKSEKVIITUNG

Image 3

(Esikülg)

TC32 – ÜKSIKTAGATISE MAKSEKVIITUNG A 000 000

Väljaandja

(üksikisiku või äriühingu nimi ja aadress)

(käendaja võetud kohustus on aktsepteeritud (kuupäev) tagatistolli-asutuses.)

Käesolev maksekviitung, mis on välja antud (kuupäev), kehtib summale kuni 10 000 eurot liidu/ühistransiitveo puhul, mis algab hiljemalt ja mille puhul protseduuri pidaja on

(üksikisiku või äriühingu nimi ja aadress)

(Protseduuri pidaja allkiri) (*)

(*) Allkiri on vabatahtlik

(käendaja allkiri ja tempel)

(Tagakülg)

Täidab lähtetolliasutus

Transiitvedu toimub deklaratsiooni T1, T2, T2F (*) alusel,

mis on registreeritud (kuupäev) numbri all

järgmises tolliasutuses

(ametlik tempel)

(*) Mittevajalik läbi kriipsutada.

(allkiri)

Maksekviitungi tehnilised nõuded

Maksekviitung trükitakse puitmassi jääkideta kirjapaberile, mis kaalub vähemalt 55 g/m 2. Paberile trükitakse punast värvi giljoššmustriga taust, mis toob esile kõik mehhaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud. Kasutatav paber peab olema valge.

Vormide mõõdud on 148 × 105 millimeetrit.

Maksekviitungi vormidel peab olema trükikoja nimi ja aadress või tähis, mille järgi on võimalik seda kindlaks määrata, ning tunnusnumber.

„C4 LISA

KÄENDUSDOKUMENT – ÜLDTAGATIS

I.   Käendaja kohustus

| 1. | Allakirjutanu (16)

  ...
  ...
  kelle elukoht või registrijärgne asukoht on (17)

  ...
  ...
  tagab käesolevaga solidaarselt
  ...
  kui tagatistolliasutuse ees kuni ...
  suuruse maksimumsumma ulatuses Euroopa Liidu (kuhu kuuluvad Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Iirimaa, Kreeka Vabariik, Horvaatia Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik) ning endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Islandi Vabariigi, Serbia Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Türgi Vabariigi (18), Andorra Vürstiriigi ja San Marino Vabariigi (19)

  kasuks mis tahes summa, mille eest kõnealuse tagatise andnud isik (20) ...võib olla eelnimetatud riikide ees vastutav või saada vastutavaks seoses tolli- ja muudest maksudest tulenevate tekkinud või tekkida võivate võlgadega (21), mida kohaldatakse punktides 1a ja/või 1b osutatud tollitoimingutega hõlmatud kauba suhtes.
  Tagatise maksimumsumma on:
  ...






  a) | 100/50/30 % (22) tollivõla limiidist, mis vastab tekkida võivale tollivõlale ja muudele maksudele ning mis on võrdne punktis 1a loetletud summade kogusummaga,
  ning
  ... |
| --- | --- | --- |

1.

...

...

kelle elukoht või registrijärgne asukoht on (17)

...

...

tagab käesolevaga solidaarselt

...

kui tagatistolliasutuse ees kuni ...

suuruse maksimumsumma ulatuses Euroopa Liidu (kuhu kuuluvad Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Iirimaa, Kreeka Vabariik, Horvaatia Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik) ning endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Islandi Vabariigi, Serbia Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Türgi Vabariigi (18), Andorra Vürstiriigi ja San Marino Vabariigi (19)

kasuks mis tahes summa, mille eest kõnealuse tagatise andnud isik (20) ...võib olla eelnimetatud riikide ees vastutav või saada vastutavaks seoses tolli- ja muudest maksudest tulenevate tekkinud või tekkida võivate võlgadega (21), mida kohaldatakse punktides 1a ja/või 1b osutatud tollitoimingutega hõlmatud kauba suhtes.

Tagatise maksimumsumma on:

...

a)

100/50/30 % (22) tollivõla limiidist, mis vastab tekkida võivale tollivõlale ja muudele maksudele ning mis on võrdne punktis 1a loetletud summade kogusummaga,

ning

...

| b) | 100/30 % (22) tollivõla limiidist, mis vastab tekkinud tollivõlale ja muudele maksudele ning mis on võrdne punktis 1b loetletud summade kogusummaga. |
| --- | --- |

b)

100/30 % (22) tollivõla limiidist, mis vastab tekkinud tollivõlale ja muudele maksudele ning mis on võrdne punktis 1b loetletud summade kogusummaga.

| 1a. | Tollivõla limiit, mis vastab tekkida võivale tollivõlale ja vajaduse korral muudele maksudele, on iga allpool loetletud toimingu (23) puhul järgmine:






  a) | ajutine ladustamine – ...; |
| --- | --- | --- |

1a.

a)

ajutine ladustamine – ...;

| b) | liidu transiidiprotseduur/ühistransiidiprotseduur – ...; |
| --- | --- |

b)

liidu transiidiprotseduur/ühistransiidiprotseduur – ...;

| c) | tolliladustamisprotseduur – ...; |
| --- | --- |

c)

tolliladustamisprotseduur – ...;

| d) | ajutine import täieliku vabastamisega imporditollimaksust – ...; |
| --- | --- |

d)

ajutine import täieliku vabastamisega imporditollimaksust – ...;

| e) | seestöötlemisprotseduur – ...; |
| --- | --- |

e)

seestöötlemisprotseduur – ...;

| f) | lõppkasutusprotseduur – ...; |
| --- | --- |

f)

lõppkasutusprotseduur – ...;

| g) | muul juhul märkida muu toimingu liik – .... |
| --- | --- |

g)

muul juhul märkida muu toimingu liik – ....

| 1b. | Tollivõla limiit, mis vastab tekkinud tollivõlale ja vajaduse korral muudele maksudele on iga allpool loetletud toimingu (24) puhul järgmine:






  a) | vabasse ringlusse lubamine tavapärase tollideklaratsiooni alusel ilma tasumise edasilükkamiseta – ...; |
| --- | --- | --- |

1b.

a)

vabasse ringlusse lubamine tavapärase tollideklaratsiooni alusel ilma tasumise edasilükkamiseta – ...;

| b) | vabasse ringlusse lubamine tavapärase tollideklaratsiooni alusel tasumise edasilükkamisega – ...; |
| --- | --- |

b)

vabasse ringlusse lubamine tavapärase tollideklaratsiooni alusel tasumise edasilükkamisega – ...;

| c) | vabasse ringlusse lubamine tollideklaratsiooni alusel, mis on esitatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artiklile 166 – ...; |
| --- | --- |

c)

vabasse ringlusse lubamine tollideklaratsiooni alusel, mis on esitatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artiklile 166 – ...;

| d) | vabasse ringlusse lubamine tollideklaratsiooni alusel, mis on esitatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artiklile 182 – ...; |
| --- | --- |

d)

vabasse ringlusse lubamine tollideklaratsiooni alusel, mis on esitatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artiklile 182 – ...;

| e) | ajutine import osalise vabastamisega imporditollimaksust – ...; |
| --- | --- |

e)

ajutine import osalise vabastamisega imporditollimaksust – ...;

| f) | lõppkasutusprotseduur – ... (24); |
| --- | --- |

f)

lõppkasutusprotseduur – ... (24);

| g) | muul juhul märkida muu toimingu liik – .... |
| --- | --- |

g)

muul juhul märkida muu toimingu liik – ....

| 2. | Allakirjutanu kohustub punktis 1 loetletud riikide pädevate asutuste esimese kirjaliku nõude korral tasuma nõutavad summad kuni eespool nimetatud maksimumsumma ulatuses, ilma et makse tegemist saaks nõude esitamise kuupäevast alates rohkem kui 30 päeva võrra edasi lükata, välja arvatud juhul, kui tema või mõni teine asjaomane isik tõendab enne kõnealuse tähtaja möödumist tolliasutusele nõuetekohaselt, et muu eriprotseduur kui lõppkasutusprotseduur on lõpetatud, lõppkasutus- või ajutise ladustamise protseduurile suunatud kaupade tollijärelevalve on nõuetekohaselt lõpetatud või muude protseduuride kui eriprotseduuride puhul on kaubaga seotud olukord lahendatud.
  Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul pikendada alates maksenõude esitamise kuupäevast lubatavat 30-päevast tähtaega, mille jooksul kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja eelkõige intressid arvutatakse nii, et need võrduksid asjaomase riigi raha- või finantsturul samadel tingimustel tasutava määraga.
  Seda summat ei tohi vähendada käesoleva kohustuse alusel juba makstud summade võrra, välja arvatud juhul, kui allakirjutanult nõutakse sellise võla tasumist, mis tuleneb tollitoimingust, mida alustati enne eelneva maksenõude kättesaamist või 30 päeva jooksul alates selle kättesaamisest. |
| --- | --- |

2.

Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul pikendada alates maksenõude esitamise kuupäevast lubatavat 30-päevast tähtaega, mille jooksul kõnealune isik peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja eelkõige intressid arvutatakse nii, et need võrduksid asjaomase riigi raha- või finantsturul samadel tingimustel tasutava määraga.

Seda summat ei tohi vähendada käesoleva kohustuse alusel juba makstud summade võrra, välja arvatud juhul, kui allakirjutanult nõutakse sellise võla tasumist, mis tuleneb tollitoimingust, mida alustati enne eelneva maksenõude kättesaamist või 30 päeva jooksul alates selle kättesaamisest.

| 3. | Käesolev kohustus hakkab kehtima päeval, mil tagatistolliasutus selle aktsepteerib. Allakirjutanu vastutab kõigi võlgade tasumise eest, mis tulenevad käesoleva kohustusega hõlmatud tollitoimingutest, mida alustati enne tagatise tühistamist või kehtetuks tunnistamist, isegi juhul, kui maksenõue on esitatud pärast kõnealust kuupäeva. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Allakirjutanu teatab käesoleva kohustuse raames oma ametliku asukoha (25) kõikides punktis 1 loetletud riikides:






  Riik | Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

4.

Riik

Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress

Allakirjutanu kinnitab, et kogu kirjavahetus, kõik teadaanded ja kõik tema võetud kohustusega seotud formaalsused ja protseduurid, mis on adresseeritud või kirjalikult esitatud ühte tema ametlikest asukohtadest, loetakse talle nõuetekohaselt kättetoimetatuks.

Allakirjutanu tunnistab nende kohtute pädevust, kelle tööpiirkonnas on tema ametlikud asukohad.

Allakirjutanu kohustub mitte muutma oma ametlikke asukohti; kui ta peab seda siiski tegema, siis teatab ta sellest enne tagatistolliasutusele.

(Koht) ...

(kuupäev) ...

...

(Allkiri) (26)

II.   Tagatistolliasutuse aktsept

Tagatistolliasutus:

...

Käendaja võetud kohustus aktsepteeriti

...

...(kuupäev)

(Tempel ja allkiri)

„C6 LISA

TAGATISEST VABASTAMISE SERTIFIKAAT

TC33 – TAGATISEST VABASTAMISE SERTIFIKAAT

Esikülg

| 1. | Kehtiv kuni |
| --- | --- |

1.

Kehtiv kuni

Päev

Kuu

Aasta

| 2. | Number |
| --- | --- |

2.

Number

| 3. | Protseduuri pidaja (perekonna- ja eesnimi või ärinimi, täielik aadress ja riik) |
| --- | --- |

3.

Protseduuri pidaja (perekonna- ja eesnimi või ärinimi, täielik aadress ja riik)

| 4. | Käendaja (perekonna- ja eesnimi või ärinimi, täielik aadress ja riik) |
| --- | --- |

4.

Käendaja (perekonna- ja eesnimi või ärinimi, täielik aadress ja riik)

| 5. | Tagatistolliasutus (viitenumber) |
| --- | --- |

5.

Tagatistolliasutus (viitenumber)

| 6. | Tollivõla limiit
  Rahaühiku kood |
| --- | --- |

6.

Tollivõla limiit

Rahaühiku kood

Numbritega:

Sõnadega:

| 7. | Tagatistolliasutus tõendab, et allnimetatud protseduuri pidaja on esitanud üldtagatise, mis kehtib liidu transiitvedude/ühistransiitvedude puhul, kui need läbivad järgmisi tolliterritooriume, mille nime ei ole maha tõmmatud:
  EUROOPA LIIT, ISLAND, ENDINE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIK, NORRA, SERBIA, ŠVEITS, TÜRGI, ANDORRA (*1), SAN MARINO (*1) |
| --- | --- |

7.

Tagatistolliasutus tõendab, et allnimetatud protseduuri pidaja on esitanud üldtagatise, mis kehtib liidu transiitvedude/ühistransiitvedude puhul, kui need läbivad järgmisi tolliterritooriume, mille nime ei ole maha tõmmatud:

EUROOPA LIIT, ISLAND, ENDINE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIK, NORRA, SERBIA, ŠVEITS, TÜRGI, ANDORRA (*1), SAN MARINO (*1)

| 8. | Märkused |
| --- | --- |

8.

Märkused

| 9. | Kehtivustähtaega on pikendatud kuni
  pp/kk/aa (kaasa arvatud) |
| --- | --- |

9.

Kehtivustähtaega on pikendatud kuni

pp/kk/aa (kaasa arvatud)

Koostatud

...

...

(koht)

(kuupäev)

(Tagatistolliasutuse allkiri ja tempel)

Koostatud

...

...

(koht)

(kuupäev)

(Tagatistolliasutuse allkiri ja tempel)

Tagakülg

| 9. | Liidu transiidideklaratsioonidele/ühistransiidideklaratsioonidele protseduuri pidaja nimel alla kirjutama volitatud isikud














  11. | Volitatud isiku perekonna- ja eesnimi ning allkirjanäidis |
| --- | --- | --- |

9.

11.

Volitatud isiku perekonna- ja eesnimi ning allkirjanäidis

| 12. | Protseduuri pidaja allkiri (*2) |
| --- | --- |

12.

Protseduuri pidaja allkiri (*2)

| 11. | Volitatud isiku perekonna- ja eesnimi ning allkirjanäidis |
| --- | --- |

11.

Volitatud isiku perekonna- ja eesnimi ning allkirjanäidis

| 12. | Protseduuri pidaja allkiri (*2) |
| --- | --- |

12.

Protseduuri pidaja allkiri (*2)

„C6 LISA

TAGATISEST VABASTAMISE SERTIFIKAAT

TC33 – TAGATISEST VABASTAMISE SERTIFIKAAT

Esikülg

| 1. | Kehtiv kuni |
| --- | --- |

1.

Kehtiv kuni

Päev

Kuu

Aasta

| 2. | Number |
| --- | --- |

2.

Number

| 3. | Protseduuri pidaja (perekonna- ja eesnimi või ärinimi, täielik aadress ja riik) |
| --- | --- |

3.

Protseduuri pidaja (perekonna- ja eesnimi või ärinimi, täielik aadress ja riik)

| 4. | Tagatistolliasutus (viitenumber) |
| --- | --- |

4.

Tagatistolliasutus (viitenumber)

| 5. | Tollivõla limiit
  Rahaühiku kood |
| --- | --- |

5.

Tollivõla limiit

Rahaühiku kood

Numbritega:

Sõnadega:

| 6. | Tagatistolliasutus tõendab, et allnimetatud protseduuri pidajale on antud tagatisest vabastamise sertifikaat, mis kehtib liidu transiitvedude/ühistransiitvedude puhul, kui need läbivad järgmisi tolliterritooriume, mille nime ei ole maha tõmmatud:
  EUROOPA LIIT, ISLAND, ENDINE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIK, NORRA, SERBIA, ŠVEITS, TÜRGI, ANDORRA (*3), SAN MARINO (*3) |
| --- | --- |

6.

Tagatistolliasutus tõendab, et allnimetatud protseduuri pidajale on antud tagatisest vabastamise sertifikaat, mis kehtib liidu transiitvedude/ühistransiitvedude puhul, kui need läbivad järgmisi tolliterritooriume, mille nime ei ole maha tõmmatud:

EUROOPA LIIT, ISLAND, ENDINE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIK, NORRA, SERBIA, ŠVEITS, TÜRGI, ANDORRA (*3), SAN MARINO (*3)

| 7. | Märkused |
| --- | --- |

7.

Märkused

| 8. | Kehtivustähtaega on pikendatud kuni
  pp/kk/aa
  (kaasa arvatud) |
| --- | --- |

8.

Kehtivustähtaega on pikendatud kuni

pp/kk/aa

(kaasa arvatud)

Koostatud

...

...

(koht)

(kuupäev)

(Tagatistolliasutuse allkiri ja tempel)

Koostatud

...

...

(koht)

(kuupäev)

(Tagatistolliasutuse allkiri ja tempel)

Tagakülg

| 9. | Liidu transiidideklaratsioonidele/ühistransiidideklaratsioonidele protseduuri pidaja nimel alla kirjutama volitatud isikud














  10. | Volitatud isiku perekonna- ja eesnimi ning allkirjanäidis |
| --- | --- | --- |

9.

10.

Volitatud isiku perekonna- ja eesnimi ning allkirjanäidis

| 11. | Protseduuri pidaja allkiri (*4) |
| --- | --- |

11.

Protseduuri pidaja allkiri (*4)

| 10. | Volitatud isiku perekonna- ja eesnimi ning allkirjanäidis |
| --- | --- |

10.

Volitatud isiku perekonna- ja eesnimi ning allkirjanäidis

| 11. | Protseduuri pidaja allkiri (*4) |
| --- | --- |

11.

Protseduuri pidaja allkiri (*4)

---

(1)  Perekonna- ja eesnimi või ärinimi

1

(2)  Täielik aadress

2

(3)  Läbi kriipsutada selle riigi nimi/nende riikide nimed, kelle territooriumil tagatist ei saa kasutada.

3

(4)  Viited Andorra Vürstiriigile ja San Marino Vabariigile kehtivad ainult liidu transiitvedude puhul.

4

(5)  Tagatise andnud isiku perekonna- ja eesnimi või ärinimi ja täielik aadress.

5

(6)  Kohaldatakse kauba impordi või ekspordiga seotud muude sissenõutavate maksude suhtes, kui tagatist kasutatakse kaupade suunamiseks liidu transiidiprotseduurile/ühistransiidiprotseduurile või kui tagatist saab kasutada rohkem kui ühes liikmesriigis.

6

(7)  Märkida üks järgmistest tollitoimingutest:

7

| a) | ajutine ladustamine, |
| --- | --- |

a)

ajutine ladustamine,

| b) | liidu transiidiprotseduur/ühistransiidiprotseduur, |
| --- | --- |

b)

liidu transiidiprotseduur/ühistransiidiprotseduur,

| c) | tolliladustamisprotseduur, |
| --- | --- |

c)

tolliladustamisprotseduur,

| d) | ajutine import täieliku vabastamisega imporditollimaksust, |
| --- | --- |

d)

ajutine import täieliku vabastamisega imporditollimaksust,

| e) | seestöötlemisprotseduur, |
| --- | --- |

e)

seestöötlemisprotseduur,

| f) | lõppkasutusprotseduur, |
| --- | --- |

f)

lõppkasutusprotseduur,

| g) | vabasse ringlusse lubamine tavapärase tollideklaratsiooni alusel ilma tasumise edasilükkamiseta, |
| --- | --- |

g)

vabasse ringlusse lubamine tavapärase tollideklaratsiooni alusel ilma tasumise edasilükkamiseta,

| h) | vabasse ringlusse lubamine tavapärase tollideklaratsiooni alusel tasumise edasilükkamisega, |
| --- | --- |

h)

vabasse ringlusse lubamine tavapärase tollideklaratsiooni alusel tasumise edasilükkamisega,

| i) | vabasse ringlusse lubamine tollideklaratsiooni alusel, mis on esitatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, artiklile 166 (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1), |
| --- | --- |

i)

vabasse ringlusse lubamine tollideklaratsiooni alusel, mis on esitatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, artiklile 166 (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1),

| j) | vabasse ringlusse lubamine tollideklaratsiooni alusel, mis on esitatud vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artiklile 182, |
| --- | --- |

j)

vabasse ringlusse lubamine tollideklaratsiooni alusel, mis on esitatud vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artiklile 182,

| k) | ajutine import osalise vabastamisega imporditollimaksust, |
| --- | --- |

k)

ajutine import osalise vabastamisega imporditollimaksust,

| l) | muul juhul märkida toimingu liik. |
| --- | --- |

l)

muul juhul märkida toimingu liik.

(8)  Kui mõne riigi õiguses ei ole ametliku asukoha valimise võimalust ette nähtud, määrab käendaja endale selles riigis esindaja, kellel on õigus vastu võtta käendajale adresseeritud kirjavahetust, ning punkti 4 teises lõigus sätestatud kinnitus ja neljandas lõigus sätestatud kohustus tuleb sellega vastavusse viia. Tagatisega seotud vaidluste lahendamine kuulub nende riikide kohtute pädevusse, kelle tööpiirkonnas on käendaja või esindaja ametlik asukoht.

8

(9)  Allakirjutaja peab kirjutama oma allkirja ette käsitsi järgmised sõnad: „Tagatis hõlmab ... (summa)“; summa kirjutatakse sõnadega.

9

(10)  Täidab tolliasutus, kes suunas kauba tolliprotseduurile või ajutisele ladustamisele.

10

(11)  Perekonna- ja eesnimi või ärinimi

11

(12)  Täielik aadress

12

(13)  Viited Andorra Vürstiriigile ja San Marino Vabariigile kehtivad ainult liidu transiitvedude puhul.

13

(14)  Kui mõne riigi õiguses ei ole ametliku asukoha valimise võimalust ette nähtud, määrab käendaja endale selles riigis esindaja, kellel on õigus vastu võtta käendajale adresseeritud kirjavahetust, ning punkti 4 teises lõigus sätestatud kinnitus ja neljandas lõigus sätestatud kohustus tuleb sellega vastavusse viia. Tagatisega seotud vaidluste lahendamine kuulub nende riikide kohtute pädevusse, kelle tööpiirkonnas on käendaja või esindaja ametlik asukoht.

14

(15)  Allakirjutaja peab kirjutama oma allkirja ette käsitsi järgmised sõnad: „Kehtiv maksekviitung“.

15

(16)  Perekonna- ja eesnimi või ärinimi

16

(17)  Täielik aadress

17

(18)  Läbi kriipsutada selle riigi nimi/nende riikide nimed, kelle territooriumil tagatist ei saa kasutada.

18

(19)  Viited Andorra Vürstiriigile ja San Marino Vabariigile kehtivad ainult liidu transiitvedude puhul.

19

(20)  Tagatise andnud isiku perekonna- ja eesnimi või ärinimi ja täielik aadress.

20

(21)  Kohaldatakse kauba impordi või ekspordiga seotud muude sissenõutavate maksude suhtes, kui tagatist kasutatakse kaupade suunamiseks liidu transiidiprotseduurile/ühistransiidiprotseduurile või kui tagatist saab kasutada rohkem kui ühes liikmesriigis või konventsiooni osalisriigis.

21

(22)  Mittevajalik läbi kriipsutada.

22

(23)  Kõiki protseduure peale ühistransiidiprotseduuri kohaldatakse üksnes liidus.

23

(24)  Nende summade puhul, mis deklareeriti tollideklaratsioonis lõppkasutusprotseduuriga seoses.

24

(25)  Kui mõne riigi õiguses ei ole ametliku asukoha valimise võimalust ette nähtud, määrab käendaja endale selles riigis esindaja, kellel on õigus vastu võtta käendajale adresseeritud kirjavahetust, ning punkti 4 neljandas lõigus sätestatud kinnitus ja neljandas lõigus sätestatud kohustus tuleb sellega vastavusse viia. Tagatisega seotud vaidluste lahendamine kuulub nende riikide kohtute pädevusse, kelle tööpiirkonnas on käendaja või esindaja ametlik asukoht.

25

(26)  Allakirjutaja peab kirjutama oma allkirja ette käsitsi järgmised sõnad: „Tagatis hõlmab ... (summa)“; summa kirjutatakse sõnadega.

26

(*1)  Üksnes liidu transiitvedude puhul

*1

(*2)  Kui protseduuri pidaja on juriidiline isik, peab lahtris 12 nimetatud allakirjutanu lisama allkirjale oma perekonnanime, eesnime ja ametinimetuse.

*2

(*3)  Üksnes liidu transiitvedude puhul

*3

(*4)  Kui protseduuri pidaja on juriidiline isik, peab lahtris 11 nimetaud allakirjutanu lisama allkirjale oma perekonnanime, eesnime ja ametinimetuse.

*4

---

G LISA

Konventsiooni IV liidet ja IV liite lisasid muudetakse järgmiselt.

| 1. | IV liite teksti muudetakse järgmiselt:






  a) | artikli 3 punktis a asendatakse viide „artikli 3 lõige 1“ viitega „artikli 3 punkt 1“; |
| --- | --- | --- |

1.

IV liite teksti muudetakse järgmiselt:

a)

artikli 3 punktis a asendatakse viide „artikli 3 lõige 1“ viitega „artikli 3 punkt 1“;

| b) | artikli 4 lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „Teabenõude esitamiseks kasutatakse käesoleva liite II lisas sätestatud vormi.“; |
| --- | --- |

b)

artikli 4 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„Teabenõude esitamiseks kasutatakse käesoleva liite II lisas sätestatud vormi.“;

| c) | artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „Teatamistaotluse esitamiseks kasutatakse käesoleva liite III lisas sätestatud vormi.“; |
| --- | --- |

c)

artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„Teatamistaotluse esitamiseks kasutatakse käesoleva liite III lisas sätestatud vormi.“;

| d) | artikli 13 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „Kaitsemeetmete taotluse esitamiseks kasutatakse käesoleva liite IV lisas sätestatud vormi.“ |
| --- | --- |

d)

artikli 13 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„Kaitsemeetmete taotluse esitamiseks kasutatakse käesoleva liite IV lisas sätestatud vormi.“

| 2. | IV liite I lisa teksti muudetakse järgmiselt:






  a) | artiklis 4 asendatakse sõnad „teleksi teel“ sõnadega „e-posti teel“; |
| --- | --- | --- |

2.

IV liite I lisa teksti muudetakse järgmiselt:

a)

artiklis 4 asendatakse sõnad „teleksi teel“ sõnadega „e-posti teel“;

| b) | artikli 5 lõike 2 kolmandas lõigus asendatakse sõnad „teleksi teel“ sõnadega „e-posti teel“; |
| --- | --- |

b)

artikli 5 lõike 2 kolmandas lõigus asendatakse sõnad „teleksi teel“ sõnadega „e-posti teel“;

| c) | artiklis 7 asendatakse sõnad „teleksi teel“ sõnadega „e-posti teel“; |
| --- | --- |

c)

artiklis 7 asendatakse sõnad „teleksi teel“ sõnadega „e-posti teel“;

| d) | artikli 8 esimeses lõigus asendatakse sõnad „näidise kohaselt“ sõnadega „sätestatud vormi kasutades“; |
| --- | --- |

d)

artikli 8 esimeses lõigus asendatakse sõnad „näidise kohaselt“ sõnadega „sätestatud vormi kasutades“;

| e) | artikli 11 lõikes 1 asendatakse sõnad „näidise kohaselt“ sõnadega „sätestatud vormi kasutades“; |
| --- | --- |

e)

artikli 11 lõikes 1 asendatakse sõnad „näidise kohaselt“ sõnadega „sätestatud vormi kasutades“;

| f) | artiklis 14 asendatakse sõnad „teleksi teel“ sõnadega „e-posti teel“; |
| --- | --- |

f)

artiklis 14 asendatakse sõnad „teleksi teel“ sõnadega „e-posti teel“;

| g) | artikli 15 kolmandas lõigus asendatakse sõnad „teleksi või faksi teel“ sõnadega „e-posti teel“; |
| --- | --- |

g)

artikli 15 kolmandas lõigus asendatakse sõnad „teleksi või faksi teel“ sõnadega „e-posti teel“;

| h) | artiklis 16 asendatakse sõnad „teleksi teel“ sõnadega „e-posti teel“; |
| --- | --- |

h)

artiklis 16 asendatakse sõnad „teleksi teel“ sõnadega „e-posti teel“;

| i) | artikli 17 lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõnad „teleksi teel“ sõnadega „e-posti teel“. |
| --- | --- |

i)

artikli 17 lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõnad „teleksi teel“ sõnadega „e-posti teel“.

| 3. | IV liite II, III ja IV lisas asendatakse sõna „teleksi“ teksti „(Taotluse esitanud asutuse nimi, aadress, telefon, teleks ja pangakontode numbrid jne)“ järel sõnaga „e-post“. |
| --- | --- |

3.

IV liite II, III ja IV lisas asendatakse sõna „teleksi“ teksti „(Taotluse esitanud asutuse nimi, aadress, telefon, teleks ja pangakontode numbrid jne)“ järel sõnaga „e-post“.

---