# Eiropas Savienības L 171/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 171 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 29. jūnijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 171

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 29. jūnijs

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1011 (2016. gada 8. jūnijs) par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1012 (2016. gada 8. jūnijs) par zootehniskajiem un ģenealoģiskajiem nosacījumiem dzīvnieku audzēšanai, tīršķirnes vaislas dzīvnieku, krustojuma vaislas cūku un to reproduktīvo produktu tirdzniecībai Savienībā un ievešanai tajā, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 652/2014, Padomes Direktīvas 89/608/EEK un 90/425/EEK un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku audzēšanas jomā (Dzīvnieku audzēšanas regula) (
  1
  ) | 66 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1013 (2016. gada 8. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 184/2005 par Kopienas statistiku attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (
  1
  ) | 144 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1014 (2016. gada 8. jūnijs), ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza attiecībā uz atbrīvojumiem preču dīleriem (
  1
  ) | 153 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1011 (2016. gada 8. jūnijs) par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (
  1
  )

1

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1012 (2016. gada 8. jūnijs) par zootehniskajiem un ģenealoģiskajiem nosacījumiem dzīvnieku audzēšanai, tīršķirnes vaislas dzīvnieku, krustojuma vaislas cūku un to reproduktīvo produktu tirdzniecībai Savienībā un ievešanai tajā, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 652/2014, Padomes Direktīvas 89/608/EEK un 90/425/EEK un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku audzēšanas jomā (Dzīvnieku audzēšanas regula) (
  1
  )

1

66

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1013 (2016. gada 8. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 184/2005 par Kopienas statistiku attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (
  1
  )

1

144

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1014 (2016. gada 8. jūnijs), ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza attiecībā uz atbrīvojumiem preču dīleriem (
  1
  )

1

153

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 29.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 171/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 171/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2016/1011

(2016. gada 8. jūnijs)

par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Daudzu finanšu instrumentu un finanšu līgumu cenu noteikšana ir atkarīga no etalonu precizitātes un integritātes. Nopietni manipulāciju gadījumi ar procentu likmju etaloniem, piemēram, ar LIBOR un EURIBOR, kā arī pieņēmumi par manipulācijām ar enerģijas, naftas un ārvalstu valūtas etaloniem liecina, ka etaloni var būt pakļauti interešu konfliktam. Rīcības brīvības izmantošana un vājš pārvaldības režīms palielina neaizsargātību pret manipulācijām. Nepietiekama to indeksu precizitāte un integritāte, kurus izmanto kā etalonus, vai šaubas par šo indeksu precizitāti un integritāti var apdraudēt uzticēšanos tirgum, radīt zaudējumus patērētājiem un ieguldītājiem un izkropļot reālo ekonomiku. Tādēļ ir nepieciešams nodrošināt etalonu un etalonu noteikšanas procesa precizitāti, stabilitāti un integritāti. |
| --- | --- |

(1)

Daudzu finanšu instrumentu un finanšu līgumu cenu noteikšana ir atkarīga no etalonu precizitātes un integritātes. Nopietni manipulāciju gadījumi ar procentu likmju etaloniem, piemēram, ar LIBOR un EURIBOR, kā arī pieņēmumi par manipulācijām ar enerģijas, naftas un ārvalstu valūtas etaloniem liecina, ka etaloni var būt pakļauti interešu konfliktam. Rīcības brīvības izmantošana un vājš pārvaldības režīms palielina neaizsargātību pret manipulācijām. Nepietiekama to indeksu precizitāte un integritāte, kurus izmanto kā etalonus, vai šaubas par šo indeksu precizitāti un integritāti var apdraudēt uzticēšanos tirgum, radīt zaudējumus patērētājiem un ieguldītājiem un izkropļot reālo ekonomiku. Tādēļ ir nepieciešams nodrošināt etalonu un etalonu noteikšanas procesa precizitāti, stabilitāti un integritāti.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/65/ES (4) ir ietvertas konkrētas prasības attiecībā uz to etalonu drošumu, kurus izmanto, lai noteiktu cenu biržā kotētam finanšu instrumentam. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/71/EK (5) ir ietvertas konkrētas prasības attiecībā uz etaloniem, kurus izmanto emitenti. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/65/EK (6) ir ietvertas konkrētas prasības attiecībā uz to, kā pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu fondi (PVKIU) izmanto etalonus. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1227/2011 (7) ir ietverti konkrēti noteikumi, kas aizliedz manipulēt ar etaloniem, kurus izmanto vairumtirdzniecības energoproduktiem. Tomēr minētie leģislatīvie akti attiecas tikai uz dažiem konkrētu etalonu aspektiem, un tie nedz novērš visa veida neaizsargātību visu etalonu izstrādē, nedz arī aptver visus finanšu etalonu izmantošanas veidus finanšu nozarē. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/65/ES (4) ir ietvertas konkrētas prasības attiecībā uz to etalonu drošumu, kurus izmanto, lai noteiktu cenu biržā kotētam finanšu instrumentam. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/71/EK (5) ir ietvertas konkrētas prasības attiecībā uz etaloniem, kurus izmanto emitenti. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/65/EK (6) ir ietvertas konkrētas prasības attiecībā uz to, kā pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu fondi (PVKIU) izmanto etalonus. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1227/2011 (7) ir ietverti konkrēti noteikumi, kas aizliedz manipulēt ar etaloniem, kurus izmanto vairumtirdzniecības energoproduktiem. Tomēr minētie leģislatīvie akti attiecas tikai uz dažiem konkrētu etalonu aspektiem, un tie nedz novērš visa veida neaizsargātību visu etalonu izstrādē, nedz arī aptver visus finanšu etalonu izmantošanas veidus finanšu nozarē.

| (3) | Etaloni ir būtiski, lai noteiktu pārrobežu darījumu cenas un līdz ar to lai sekmētu iekšējā tirgus efektīvu darbību attiecībā uz daudziem un dažādiem finanšu instrumentiem un pakalpojumiem. Daudzi etaloni, kas tiek izmantoti kā atsauces likmes finanšu līgumos, jo īpaši hipotēkās, tiek izstrādāti vienā dalībvalstī, bet tos izmanto kredītiestādes un patērētāji citās dalībvalstīs. Turklāt šādas kredītiestādes riska ierobežošanai vai minēto finanšu līgumu finansēšanai bieži meklē finansējumu pārrobežu starpbanku tirgū. Tikai dažas dalībvalstis ir pieņēmušas valsts noteikumus par etaloniem, bet to attiecīgajā tiesiskajā regulējumā jau parādās atšķirības attiecībā uz tādiem aspektiem kā, piemēram, piemērošanas joma. Turklāt Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija (IOSCO) 2013. gada 17. jūlijā vienojās par principiem finanšu etalonu jomā (“IOSCO principi finanšu etalonu jomā”), 2012. gada 5. oktobrī vienojās par principiem naftas cenu ziņošanas aģentūrām (“IOSCO PRA principi”) (kopā “IOSCO principi”), un, tā kā minētie principi nodrošina zināmu elastību attiecībā uz to konkrēto piemērošanas jomu un īstenošanas līdzekļiem, dalībvalstis, ļoti iespējams, valsts līmenī pieņems noteikumus, ar kuriem šādus principus īstenos atšķirīgā veidā. |
| --- | --- |

(3)

Etaloni ir būtiski, lai noteiktu pārrobežu darījumu cenas un līdz ar to lai sekmētu iekšējā tirgus efektīvu darbību attiecībā uz daudziem un dažādiem finanšu instrumentiem un pakalpojumiem. Daudzi etaloni, kas tiek izmantoti kā atsauces likmes finanšu līgumos, jo īpaši hipotēkās, tiek izstrādāti vienā dalībvalstī, bet tos izmanto kredītiestādes un patērētāji citās dalībvalstīs. Turklāt šādas kredītiestādes riska ierobežošanai vai minēto finanšu līgumu finansēšanai bieži meklē finansējumu pārrobežu starpbanku tirgū. Tikai dažas dalībvalstis ir pieņēmušas valsts noteikumus par etaloniem, bet to attiecīgajā tiesiskajā regulējumā jau parādās atšķirības attiecībā uz tādiem aspektiem kā, piemēram, piemērošanas joma. Turklāt Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija (IOSCO) 2013. gada 17. jūlijā vienojās par principiem finanšu etalonu jomā (“IOSCO principi finanšu etalonu jomā”), 2012. gada 5. oktobrī vienojās par principiem naftas cenu ziņošanas aģentūrām (“IOSCO PRA principi”) (kopā “IOSCO principi”), un, tā kā minētie principi nodrošina zināmu elastību attiecībā uz to konkrēto piemērošanas jomu un īstenošanas līdzekļiem, dalībvalstis, ļoti iespējams, valsts līmenī pieņems noteikumus, ar kuriem šādus principus īstenos atšķirīgā veidā.

| (4) | Minētās atšķirīgās pieejas izraisītu iekšējā tirgus sadrumstalotību, jo etalonu administratoriem un lietotājiem dažādās dalībvalstīs būtu jāievēro atšķirīgi noteikumi. Tādējādi vienā dalībvalstī izstrādātus etalonus varētu nebūt iespējams lietot citās dalībvalstīs. Tādēļ, nepastāvot saskaņotam satvaram, lai nodrošinātu Savienībā finanšu instrumentos un finanšu līgumos izmantoto etalonu precizitāti un integritāti vai lai novērtētu ieguldījumu fondu darbību, ir ļoti iespējams, ka atšķirības dalībvalstu tiesību aktos radīs šķēršļus iekšējā tirgus vienmērīgai darbībai etalonu izstrādes nolūkā. |
| --- | --- |

(4)

Minētās atšķirīgās pieejas izraisītu iekšējā tirgus sadrumstalotību, jo etalonu administratoriem un lietotājiem dažādās dalībvalstīs būtu jāievēro atšķirīgi noteikumi. Tādējādi vienā dalībvalstī izstrādātus etalonus varētu nebūt iespējams lietot citās dalībvalstīs. Tādēļ, nepastāvot saskaņotam satvaram, lai nodrošinātu Savienībā finanšu instrumentos un finanšu līgumos izmantoto etalonu precizitāti un integritāti vai lai novērtētu ieguldījumu fondu darbību, ir ļoti iespējams, ka atšķirības dalībvalstu tiesību aktos radīs šķēršļus iekšējā tirgus vienmērīgai darbībai etalonu izstrādes nolūkā.

| (5) | Savienības noteikumos par patērētāju tiesību aizsardzību nav ietverts īpašais jautājums par atbilstīgu informēšanu par etaloniem finanšu līgumos. Ir ļoti iespējams, ka, ņemot vērā patērētāju sūdzības un tiesas prāvas par etalonu izmantošanu vairākās dalībvalstīs, valsts līmenī saistībā ar leģitīmām bažām par patērētāju aizsardzību tiks pieņemti atšķirīgi pasākumi, kā rezultātā ar patērētāju aizsardzības dažādo līmeni saistītu atšķirīgu konkurences nosacījumu dēļ varētu veidoties iekšējā tirgus sadrumstalotība. |
| --- | --- |

(5)

Savienības noteikumos par patērētāju tiesību aizsardzību nav ietverts īpašais jautājums par atbilstīgu informēšanu par etaloniem finanšu līgumos. Ir ļoti iespējams, ka, ņemot vērā patērētāju sūdzības un tiesas prāvas par etalonu izmantošanu vairākās dalībvalstīs, valsts līmenī saistībā ar leģitīmām bažām par patērētāju aizsardzību tiks pieņemti atšķirīgi pasākumi, kā rezultātā ar patērētāju aizsardzības dažādo līmeni saistītu atšķirīgu konkurences nosacījumu dēļ varētu veidoties iekšējā tirgus sadrumstalotība.

| (6) | Tādēļ, lai nodrošinātu iekšējā tirgus pienācīgu darbību un uzlabotu tā darbības nosacījumus, īpaši attiecībā uz finanšu tirgiem, kā arī lai nodrošinātu patērētāju un ieguldītāju augstu aizsardzības līmeni, Savienības līmenī būtu jānosaka regulatīvs etalonu satvars. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ, lai nodrošinātu iekšējā tirgus pienācīgu darbību un uzlabotu tā darbības nosacījumus, īpaši attiecībā uz finanšu tirgiem, kā arī lai nodrošinātu patērētāju un ieguldītāju augstu aizsardzības līmeni, Savienības līmenī būtu jānosaka regulatīvs etalonu satvars.

| (7) | Ir atbilstīgi un nepieciešams, ka minētais satvars ir regulas veidā, lai nodrošinātu, ka noteikumi, ar kuriem tieši uzliek pienākumus personām, kas ir iesaistītas etalonu izstrādē, etalonu izstrādei nepieciešamo datu sniegšanā un šo etalonu izmantošanā, tiek piemēroti visā Savienībā vienādi. Tā kā etalonu izstrādes tiesiskajā regulējumā noteikti ir jāietver pasākumi, kas precizē prasības attiecībā uz šādiem ar etalonu izstrādi saistītiem aspektiem, pat nelielas atšķirības pieejā, ko izmanto attiecībā uz kādu no minētajiem aspektiem, varētu radīt būtiskus šķēršļus etalonu pārrobežu piemērošanā. Tādēļ tādas regulas izmantošanai, kas ir tieši piemērojama, būtu jāsamazina iespēja, ka valsts līmenī tiek veikti atšķirīgi pasākumi, un būtu jānodrošina konsekventa pieeja un lielāka tiesiskā noteiktība, un jānovērš būtisku šķēršļu rašanās etalonu pārrobežu piemērošanā. |
| --- | --- |

(7)

Ir atbilstīgi un nepieciešams, ka minētais satvars ir regulas veidā, lai nodrošinātu, ka noteikumi, ar kuriem tieši uzliek pienākumus personām, kas ir iesaistītas etalonu izstrādē, etalonu izstrādei nepieciešamo datu sniegšanā un šo etalonu izmantošanā, tiek piemēroti visā Savienībā vienādi. Tā kā etalonu izstrādes tiesiskajā regulējumā noteikti ir jāietver pasākumi, kas precizē prasības attiecībā uz šādiem ar etalonu izstrādi saistītiem aspektiem, pat nelielas atšķirības pieejā, ko izmanto attiecībā uz kādu no minētajiem aspektiem, varētu radīt būtiskus šķēršļus etalonu pārrobežu piemērošanā. Tādēļ tādas regulas izmantošanai, kas ir tieši piemērojama, būtu jāsamazina iespēja, ka valsts līmenī tiek veikti atšķirīgi pasākumi, un būtu jānodrošina konsekventa pieeja un lielāka tiesiskā noteiktība, un jānovērš būtisku šķēršļu rašanās etalonu pārrobežu piemērošanā.

| (8) | Šīs regulas piemērošanas jomai vajadzētu būt tik plašai, cik tas ir nepieciešams, lai radītu preventīvu regulatīvu satvaru. Etalonu izstrāde paredz rīcības brīvību to noteikšanā un līdz ar to ir pakļauta konkrētu veidu interešu konfliktiem, un līdz ar to pastāv iespējas manipulēt ar minētajiem etaloniem un stimuli šādām manipulācijām. Šādi riska faktori ir kopīgi visiem etaloniem, un attiecībā uz tiem visiem būtu jāpiemēro atbilstīgas pārvaldības un kontroles prasības. Tomēr riska pakāpe ir dažāda, tāpēc izraudzītajai pieejai vajadzētu būt īpaši pielāgotai konkrētajiem apstākļiem. Tā kā etalona neaizsargātība un nozīme laika gaitā mainās, šīs regulas piemērošanas jomas ierobežošana līdz pašlaik nozīmīgiem vai neaizsargātiem indeksiem nevērstos pret riskiem, ko nākotnē var radīt jebkurš etalons. Jo īpaši etaloni, kurus pašlaik plaši neizmanto, varētu tikt plašāk izmantoti nākotnē, un līdz ar to pat nelielām manipulācijām ar tiem varētu būt būtiska ietekme. |
| --- | --- |

(8)

Šīs regulas piemērošanas jomai vajadzētu būt tik plašai, cik tas ir nepieciešams, lai radītu preventīvu regulatīvu satvaru. Etalonu izstrāde paredz rīcības brīvību to noteikšanā un līdz ar to ir pakļauta konkrētu veidu interešu konfliktiem, un līdz ar to pastāv iespējas manipulēt ar minētajiem etaloniem un stimuli šādām manipulācijām. Šādi riska faktori ir kopīgi visiem etaloniem, un attiecībā uz tiem visiem būtu jāpiemēro atbilstīgas pārvaldības un kontroles prasības. Tomēr riska pakāpe ir dažāda, tāpēc izraudzītajai pieejai vajadzētu būt īpaši pielāgotai konkrētajiem apstākļiem. Tā kā etalona neaizsargātība un nozīme laika gaitā mainās, šīs regulas piemērošanas jomas ierobežošana līdz pašlaik nozīmīgiem vai neaizsargātiem indeksiem nevērstos pret riskiem, ko nākotnē var radīt jebkurš etalons. Jo īpaši etaloni, kurus pašlaik plaši neizmanto, varētu tikt plašāk izmantoti nākotnē, un līdz ar to pat nelielām manipulācijām ar tiem varētu būt būtiska ietekme.

| (9) | Šīs regulas piemērošanas jomas noteicošajam faktoram vajadzētu būt tam, vai etalona izejas vērtība nosaka finanšu instrumenta vai finanšu līguma vērtību vai mēra ieguldījumu fonda darbības rezultātus. Tādēļ regulas piemērošanas jomai nevajadzētu būt atkarīgai no ievades datu rakstura. Līdz ar to būtu jāietver etaloni, kas tiek aprēķināti, izmantojot ekonomiskus ievades datus, piemēram, akciju cenas, un ar ekonomiku nesaistītus skaitļus vai vērtības, piemēram, laikapstākļu parametrus. Šajā regulā paredzētajā satvarā būtu jāiekļauj etaloni, kas ir pakļauti minētajiem riskiem, taču tam arī būtu jāatzīst daudzo etalonu pastāvēšana un to dažādā ietekme uz finanšu stabilitāti un reālo ekonomiku. Šai regulai arī būtu jānodrošina samērīga atbildes reakcija uz riskiem, ko rada dažādi etaloni. Tādēļ šai regulai būtu jāietver visi etaloni, kurus izmanto, lai noteiktu cenu regulētās tirdzniecības vietās kotētiem vai tirgotiem finanšu instrumentiem. |
| --- | --- |

(9)

Šīs regulas piemērošanas jomas noteicošajam faktoram vajadzētu būt tam, vai etalona izejas vērtība nosaka finanšu instrumenta vai finanšu līguma vērtību vai mēra ieguldījumu fonda darbības rezultātus. Tādēļ regulas piemērošanas jomai nevajadzētu būt atkarīgai no ievades datu rakstura. Līdz ar to būtu jāietver etaloni, kas tiek aprēķināti, izmantojot ekonomiskus ievades datus, piemēram, akciju cenas, un ar ekonomiku nesaistītus skaitļus vai vērtības, piemēram, laikapstākļu parametrus. Šajā regulā paredzētajā satvarā būtu jāiekļauj etaloni, kas ir pakļauti minētajiem riskiem, taču tam arī būtu jāatzīst daudzo etalonu pastāvēšana un to dažādā ietekme uz finanšu stabilitāti un reālo ekonomiku. Šai regulai arī būtu jānodrošina samērīga atbildes reakcija uz riskiem, ko rada dažādi etaloni. Tādēļ šai regulai būtu jāietver visi etaloni, kurus izmanto, lai noteiktu cenu regulētās tirdzniecības vietās kotētiem vai tirgotiem finanšu instrumentiem.

| (10) | Liels skaits patērētāju ir noslēguši tādus finanšu līgumus – jo īpaši ar hipotēkām nodrošinātus patēriņa kredītlīgumus –, kuros kā atsauce izmantoti etaloni, kas ir pakļauti tiem pašiem riskiem. Tādēļ šai regulai būtu jāietver Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2008/48/EK (8) un 2014/17/ES (9) definētie kredītlīgumi. |
| --- | --- |

(10)

Liels skaits patērētāju ir noslēguši tādus finanšu līgumus – jo īpaši ar hipotēkām nodrošinātus patēriņa kredītlīgumus –, kuros kā atsauce izmantoti etaloni, kas ir pakļauti tiem pašiem riskiem. Tādēļ šai regulai būtu jāietver Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2008/48/EK (8) un 2014/17/ES (9) definētie kredītlīgumi.

| (11) | Daudzi ieguldījumu indeksi ir saistīti ar būtiskiem interešu konfliktiem, un šos indeksus izmanto fondu, piemēram, PVKIU, darbības rezultātu mērīšanai. Dažus no minētajiem etaloniem publicē, bet citus dara pieejamus par brīvu vai par maksu sabiedrībai vai kādai tās daļai, un manipulācijas ar tiem var negatīvi ietekmēt ieguldītājus. Tādēļ šajā regulā būtu jāiekļauj indeksi vai atsauces likmes, kuras izmanto ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai. |
| --- | --- |

(11)

Daudzi ieguldījumu indeksi ir saistīti ar būtiskiem interešu konfliktiem, un šos indeksus izmanto fondu, piemēram, PVKIU, darbības rezultātu mērīšanai. Dažus no minētajiem etaloniem publicē, bet citus dara pieejamus par brīvu vai par maksu sabiedrībai vai kādai tās daļai, un manipulācijas ar tiem var negatīvi ietekmēt ieguldītājus. Tādēļ šajā regulā būtu jāiekļauj indeksi vai atsauces likmes, kuras izmanto ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai.

| (12) | Visi datu sniedzēji, kas nodrošina ievades datus etaloniem, var izmantot rīcības brīvību un ir iespējami pakļauti interešu konfliktiem, un līdz ar to pastāv risks, ka tie var būt manipulāciju avots. Datu sniegšana etalona noteikšanas vajadzībām ir brīvprātīga darbība. Ja saistībā ar kādu iniciatīvu datu sniedzējiem ir būtiski jāmaina savi darījumdarbības modeļi, viņi varētu pārtraukt datu sniegšanu. Tomēr attiecībā uz vienībām, kas jau ir pakļautas regulēšanai un uzraudzībai, nav sagaidāms, ka prasības nodrošināt labu pārvaldību un kontroles sistēmas radīs būtiskas izmaksas vai nesamērīgu administratīvo slogu. Tādēļ šī regula nosaka konkrētus pienākumus uzraudzītiem datu sniedzējiem. Ja etalonu nosaka, pamatojoties uz viegli pieejamiem datiem, šādi datu avoti nebūtu jāuzskata par datu sniedzēju. |
| --- | --- |

(12)

Visi datu sniedzēji, kas nodrošina ievades datus etaloniem, var izmantot rīcības brīvību un ir iespējami pakļauti interešu konfliktiem, un līdz ar to pastāv risks, ka tie var būt manipulāciju avots. Datu sniegšana etalona noteikšanas vajadzībām ir brīvprātīga darbība. Ja saistībā ar kādu iniciatīvu datu sniedzējiem ir būtiski jāmaina savi darījumdarbības modeļi, viņi varētu pārtraukt datu sniegšanu. Tomēr attiecībā uz vienībām, kas jau ir pakļautas regulēšanai un uzraudzībai, nav sagaidāms, ka prasības nodrošināt labu pārvaldību un kontroles sistēmas radīs būtiskas izmaksas vai nesamērīgu administratīvo slogu. Tādēļ šī regula nosaka konkrētus pienākumus uzraudzītiem datu sniedzējiem. Ja etalonu nosaka, pamatojoties uz viegli pieejamiem datiem, šādi datu avoti nebūtu jāuzskata par datu sniedzēju.

| (13) | Finanšu etalonus izmanto ne tikai finanšu instrumentu emitēšanā un izstrādē un finanšu līgumu sagatavošanā. Finanšu nozare izmanto etalonus arī ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanā, lai izsekotu peļņai, noteiktu portfeļa aktīvu sadalījumu vai aprēķinātu maksu par gūtajiem rezultātiem. Konkrētu etalonu kā atsauci finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai lai izvērtētu ieguldījumu fondu darbības rezultātus var izmantot tiešā veidā vai arī netiešā veidā etalonu kombinācijā. Pēdējā no minētajiem gadījumiem par izmantošanu uzskata arī tā svēruma noteikšanu un pārskatīšanu, kuru indeksiem piešķir indeksu kombinācijā, lai noteiktu finanšu instrumenta vai finanšu līguma izmaksu vai vērtību vai izmērītu ieguldījuma fonda darbības rezultātus, jo šāda darbība, pretēji etalonu izstrādei, neparedz rīcības brīvību. Tādu finanšu instrumentu turēšanu, kuros ir atsauce uz konkrētu etalonu, neuzskata par etalona izmantošanu. |
| --- | --- |

(13)

Finanšu etalonus izmanto ne tikai finanšu instrumentu emitēšanā un izstrādē un finanšu līgumu sagatavošanā. Finanšu nozare izmanto etalonus arī ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanā, lai izsekotu peļņai, noteiktu portfeļa aktīvu sadalījumu vai aprēķinātu maksu par gūtajiem rezultātiem. Konkrētu etalonu kā atsauci finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai lai izvērtētu ieguldījumu fondu darbības rezultātus var izmantot tiešā veidā vai arī netiešā veidā etalonu kombinācijā. Pēdējā no minētajiem gadījumiem par izmantošanu uzskata arī tā svēruma noteikšanu un pārskatīšanu, kuru indeksiem piešķir indeksu kombinācijā, lai noteiktu finanšu instrumenta vai finanšu līguma izmaksu vai vērtību vai izmērītu ieguldījuma fonda darbības rezultātus, jo šāda darbība, pretēji etalonu izstrādei, neparedz rīcības brīvību. Tādu finanšu instrumentu turēšanu, kuros ir atsauce uz konkrētu etalonu, neuzskata par etalona izmantošanu.

| (14) | Centrālās bankas jau atbilst principiem, standartiem un procedūrām, kas nodrošina to darbības integritāti un neatkarību. Tādēļ nav nepieciešams šo regulu piemērot centrālajām bankām. Ja centrālās bankas izstrādā etalonus, jo īpaši gadījumos, kad tie ir paredzēti darījumu veikšanai, tās ir atbildīgas par atbilstīgu iekšējo procedūru noteikšanu, lai nodrošinātu šo etalonu pareizību, drošumu un neatkarību, jo īpaši attiecībā uz pārvaldības un aprēķinu metodoloģijas pārredzamību. |
| --- | --- |

(14)

Centrālās bankas jau atbilst principiem, standartiem un procedūrām, kas nodrošina to darbības integritāti un neatkarību. Tādēļ nav nepieciešams šo regulu piemērot centrālajām bankām. Ja centrālās bankas izstrādā etalonus, jo īpaši gadījumos, kad tie ir paredzēti darījumu veikšanai, tās ir atbildīgas par atbilstīgu iekšējo procedūru noteikšanu, lai nodrošinātu šo etalonu pareizību, drošumu un neatkarību, jo īpaši attiecībā uz pārvaldības un aprēķinu metodoloģijas pārredzamību.

| (15) | Turklāt šī regula nebūtu jāpiemēro arī publiskām iestādēm, tostarp valstu statistikas iestādēm, ja tās sniedz etalonu izstrādei nepieciešamos datus, izstrādā etalonus vai arī tām ir kontrole pār etalonu izstrādi valsts politikas īstenošanas nolūkā, tostarp saistībā ar pasākumiem nodarbinātības, saimnieciskās darbības un inflācijas jomā. |
| --- | --- |

(15)

Turklāt šī regula nebūtu jāpiemēro arī publiskām iestādēm, tostarp valstu statistikas iestādēm, ja tās sniedz etalonu izstrādei nepieciešamos datus, izstrādā etalonus vai arī tām ir kontrole pār etalonu izstrādi valsts politikas īstenošanas nolūkā, tostarp saistībā ar pasākumiem nodarbinātības, saimnieciskās darbības un inflācijas jomā.

| (16) | Administrators ir fiziska vai juridiska persona, kurai ir kontrole pār etalona izstrādi un kura jo īpaši pārvalda šā etalona noteikšanas kārtību, vāc un analizē ievades datus, nosaka etalonu un to publicē. Administratoram būtu jāspēj vienu vai vairākas no minētajām funkcijām, tostarp etalona publicēšanu vai aprēķināšanu vai citus attiecīgus ar etalona izstrādi saistītus pakalpojumus un darbības uzticēt kādai trešai personai kā ārpakalpojumu. Tomēr, ja persona tikai publicē etalonu vai atsaucas uz to minētās personas žurnālistikas darbībā, taču nekontrolē šā etalona izstrādi, šai personai nebūtu jāpiemēro prasības, kuras ar šo regulu noteiktas administratoriem. |
| --- | --- |

(16)

Administrators ir fiziska vai juridiska persona, kurai ir kontrole pār etalona izstrādi un kura jo īpaši pārvalda šā etalona noteikšanas kārtību, vāc un analizē ievades datus, nosaka etalonu un to publicē. Administratoram būtu jāspēj vienu vai vairākas no minētajām funkcijām, tostarp etalona publicēšanu vai aprēķināšanu vai citus attiecīgus ar etalona izstrādi saistītus pakalpojumus un darbības uzticēt kādai trešai personai kā ārpakalpojumu. Tomēr, ja persona tikai publicē etalonu vai atsaucas uz to minētās personas žurnālistikas darbībā, taču nekontrolē šā etalona izstrādi, šai personai nebūtu jāpiemēro prasības, kuras ar šo regulu noteiktas administratoriem.

| (17) | Indeksu aprēķina, izmantojot formulu vai citu metodoloģiju, kas balstās uz pamatā esošām vērtībām. Šīs formulas izveidē, aprēķinu veikšanā un ievades datu noteikšanā pastāv zināma rīcības brīvība, kas rada manipulēšanas risku. Tāpēc šai regulai būtu jāattiecas uz visiem etaloniem, kam piemīt minētā rīcības brīvības iezīme. |
| --- | --- |

(17)

Indeksu aprēķina, izmantojot formulu vai citu metodoloģiju, kas balstās uz pamatā esošām vērtībām. Šīs formulas izveidē, aprēķinu veikšanā un ievades datu noteikšanā pastāv zināma rīcības brīvība, kas rada manipulēšanas risku. Tāpēc šai regulai būtu jāattiecas uz visiem etaloniem, kam piemīt minētā rīcības brīvības iezīme.

| (18) | Tomēr, ja kā atsauci finanšu instrumentā izmanto tikai vienu cenu vai vērtību, piemēram, gadījumos, kad viena vērtspapīra cena ir atsauces cena iespējas līgumam vai regulētā tirgū tirgotam nākotnes līgumam, nav nedz aprēķinu, nedz ievades datu, nedz rīcības brīvības. Tādēļ, piemērojot šo regulu, tikai uz vienu cenu vai vienu vērtību balstītas atsauces cenas nebūtu uzskatāmas par etaloniem. |
| --- | --- |

(18)

Tomēr, ja kā atsauci finanšu instrumentā izmanto tikai vienu cenu vai vērtību, piemēram, gadījumos, kad viena vērtspapīra cena ir atsauces cena iespējas līgumam vai regulētā tirgū tirgotam nākotnes līgumam, nav nedz aprēķinu, nedz ievades datu, nedz rīcības brīvības. Tādēļ, piemērojot šo regulu, tikai uz vienu cenu vai vienu vērtību balstītas atsauces cenas nebūtu uzskatāmas par etaloniem.

| (19) | Atsauces cenas vai norēķinu cenas, kuras nosaka centrālie darījumu partneri (CCP), nebūtu jāuzskata par etaloniem, jo tās tiek izmantotas, lai noteiktu norēķinus, rezerves un riska pārvaldību, un līdz ar to tās neietekmē saistībā ar finanšu instrumentu maksājamo summu vai finanšu instrumenta vērtību. |
| --- | --- |

(19)

Atsauces cenas vai norēķinu cenas, kuras nosaka centrālie darījumu partneri (CCP), nebūtu jāuzskata par etaloniem, jo tās tiek izmantotas, lai noteiktu norēķinus, rezerves un riska pārvaldību, un līdz ar to tās neietekmē saistībā ar finanšu instrumentu maksājamo summu vai finanšu instrumenta vērtību.

| (20) | Aizņēmuma likmju nodrošināšana, ko veic kreditori, piemērojot šo regulu, nebūtu jāuzskata par etalona izstrādi. Kreditora nodrošināto aizņēmuma likmi vai nu nosaka ar iekšēju lēmumu, vai arī aprēķina kā cenu starpību vai kā uzcenojumu virs indeksa (piemēram, EURIBOR). Pirmajā gadījumā šo regulu nepiemēro kreditora darbībai attiecībā uz finanšu līgumiem, ko minētais kreditors noslēdzis ar saviem klientiem, savukārt pēdējā gadījumā kreditors uzskatāms tikai par etalona lietotāju. |
| --- | --- |

(20)

Aizņēmuma likmju nodrošināšana, ko veic kreditori, piemērojot šo regulu, nebūtu jāuzskata par etalona izstrādi. Kreditora nodrošināto aizņēmuma likmi vai nu nosaka ar iekšēju lēmumu, vai arī aprēķina kā cenu starpību vai kā uzcenojumu virs indeksa (piemēram, EURIBOR). Pirmajā gadījumā šo regulu nepiemēro kreditora darbībai attiecībā uz finanšu līgumiem, ko minētais kreditors noslēdzis ar saviem klientiem, savukārt pēdējā gadījumā kreditors uzskatāms tikai par etalona lietotāju.

| (21) | Lai nodrošinātu etalonu integritāti, būtu jāparedz, ka etalonu administratori īsteno pienācīgu pārvaldības kārtību, lai kontrolētu interešu konfliktus un saglabātu uzticēšanos etalonu integritātei. Pat ja etaloni tiek efektīvi pārvaldīti, lielākā daļa administratoru ir pakļauta dažiem interešu konfliktiem, un tiem varētu nākties izdarīt vērtējumus un pieņemt lēmumus, kas skar dažādas ieinteresēto personu grupas. Tāpēc ir svarīgi, lai administratoriem būtu funkcija, kas tiek īstenota, ievērojot integritāti, uzraudzīt to pārvaldības pasākumu īstenošanu un efektivitāti, kuriem jānodrošina efektīva uzraudzība. |
| --- | --- |

(21)

Lai nodrošinātu etalonu integritāti, būtu jāparedz, ka etalonu administratori īsteno pienācīgu pārvaldības kārtību, lai kontrolētu interešu konfliktus un saglabātu uzticēšanos etalonu integritātei. Pat ja etaloni tiek efektīvi pārvaldīti, lielākā daļa administratoru ir pakļauta dažiem interešu konfliktiem, un tiem varētu nākties izdarīt vērtējumus un pieņemt lēmumus, kas skar dažādas ieinteresēto personu grupas. Tāpēc ir svarīgi, lai administratoriem būtu funkcija, kas tiek īstenota, ievērojot integritāti, uzraudzīt to pārvaldības pasākumu īstenošanu un efektivitāti, kuriem jānodrošina efektīva uzraudzība.

| (22) | Manipulēšana ar etaloniem vai to nedrošums var nodarīt kaitējumu ieguldītājiem un patērētājiem. Tādēļ ar šo regulu būtu jānosaka satvars administratoru un datu sniedzēju veiktajai informācijas glabāšanai, kā arī pārredzamības nodrošināšanai attiecībā uz etalona mērķi un metodoloģiju, lai tādējādi atvieglotu jebkādu iespējamo sūdzību efektīvāku un taisnīgāku izskatīšanu saskaņā ar attiecīgās valsts vai Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(22)

Manipulēšana ar etaloniem vai to nedrošums var nodarīt kaitējumu ieguldītājiem un patērētājiem. Tādēļ ar šo regulu būtu jānosaka satvars administratoru un datu sniedzēju veiktajai informācijas glabāšanai, kā arī pārredzamības nodrošināšanai attiecībā uz etalona mērķi un metodoloģiju, lai tādējādi atvieglotu jebkādu iespējamo sūdzību efektīvāku un taisnīgāku izskatīšanu saskaņā ar attiecīgās valsts vai Savienības tiesību aktiem.

| (23) | Revīzijas veikšanai un efektīvai šīs regulas īstenošanas nodrošināšanai ir nepieciešama ex post analīze un pierādījumi. Tādēļ šajā regulā būtu jāparedz, ka etalonu administratori pietiekami ilgu laikposmu pienācīgi glabā informāciju, kas attiecas uz konkrētā etalona aprēķināšanu. Realitāte, ko paredzēts mērīt ar etalonu, un vide, kurā tā tiek mērīta, ļoti iespējams, laika gaitā mainīsies. Tādēļ etalonu izstrādes process un tā metodoloģija būtu periodiski jāpārskata, lai konstatētu trūkumus un iespējamos uzlabojumus. Trūkumi etalonu izstrādē var ietekmēt daudzas ieinteresētās personas, un tās var palīdzēt konstatēt šādus trūkumus. Tādēļ šajā regulā būtu jānosaka satvars tam, kā etalona administratori izveido mehānismu sūdzību izskatīšanai, lai ieinteresētās personas varētu informēt etalona administratoru par sūdzībām, un lai nodrošinātu, ka etalona administrators objektīvi izvērtē ikvienas sūdzības pamatotību. |
| --- | --- |

(23)

Revīzijas veikšanai un efektīvai šīs regulas īstenošanas nodrošināšanai ir nepieciešama ex post analīze un pierādījumi. Tādēļ šajā regulā būtu jāparedz, ka etalonu administratori pietiekami ilgu laikposmu pienācīgi glabā informāciju, kas attiecas uz konkrētā etalona aprēķināšanu. Realitāte, ko paredzēts mērīt ar etalonu, un vide, kurā tā tiek mērīta, ļoti iespējams, laika gaitā mainīsies. Tādēļ etalonu izstrādes process un tā metodoloģija būtu periodiski jāpārskata, lai konstatētu trūkumus un iespējamos uzlabojumus. Trūkumi etalonu izstrādē var ietekmēt daudzas ieinteresētās personas, un tās var palīdzēt konstatēt šādus trūkumus. Tādēļ šajā regulā būtu jānosaka satvars tam, kā etalona administratori izveido mehānismu sūdzību izskatīšanai, lai ieinteresētās personas varētu informēt etalona administratoru par sūdzībām, un lai nodrošinātu, ka etalona administrators objektīvi izvērtē ikvienas sūdzības pamatotību.

| (24) | Etalonu izstrāde bieži vien ir saistīta ar svarīgu funkciju, piemēram, etalona aprēķināšanas, ievades datu vākšanas un etalona izplatīšanas, uzticēšanu ārpakalpojumu sniedzējiem. Lai nodrošinātu pārvaldības pasākumu efektivitāti, ir jānodrošina, ka šāda ārpakalpojumu izmantošana neatbrīvo etalona administratorus no to saistībām un pienākumiem un ka to veic tādā veidā, kas netraucē nedz administratoru spēju izpildīt minētās saistības vai pienākumus, nedz attiecīgās kompetentās iestādes spēju tos uzraudzīt. |
| --- | --- |

(24)

Etalonu izstrāde bieži vien ir saistīta ar svarīgu funkciju, piemēram, etalona aprēķināšanas, ievades datu vākšanas un etalona izplatīšanas, uzticēšanu ārpakalpojumu sniedzējiem. Lai nodrošinātu pārvaldības pasākumu efektivitāti, ir jānodrošina, ka šāda ārpakalpojumu izmantošana neatbrīvo etalona administratorus no to saistībām un pienākumiem un ka to veic tādā veidā, kas netraucē nedz administratoru spēju izpildīt minētās saistības vai pienākumus, nedz attiecīgās kompetentās iestādes spēju tos uzraudzīt.

| (25) | Etalona administrators ir ievades datu centrālais saņēmējs un spēj konsekventi novērtēt šo ievades datu integritāti un precizitāti. Tādēļ šajā regulā prasīts, lai administrators veiktu konkrētus pasākumus, ja administrators uzskata, ka ievades dati reprezentatīvi neatspoguļo tirgu vai ekonomisko realitāti, kuru paredzēts mērīt ar attiecīgo etalonu, ietverot pasākumus, lai mainītu ievades datus, datu sniedzējus vai metodoloģiju, vai pārtrauc attiecīgā etalona izstrādi. Turklāt administratoram, ja iespējams, kā daļu no tā kontroles regulējuma būtu jānosaka pasākumi ievades datu uzraudzībai pirms etalona publicēšanas un ievades datu validēšanai pēc tā publicēšanas, tostarp attiecīgā gadījumā salīdzinot minētos datus ar vēsturiskajām attīstības tendencēm. |
| --- | --- |

(25)

Etalona administrators ir ievades datu centrālais saņēmējs un spēj konsekventi novērtēt šo ievades datu integritāti un precizitāti. Tādēļ šajā regulā prasīts, lai administrators veiktu konkrētus pasākumus, ja administrators uzskata, ka ievades dati reprezentatīvi neatspoguļo tirgu vai ekonomisko realitāti, kuru paredzēts mērīt ar attiecīgo etalonu, ietverot pasākumus, lai mainītu ievades datus, datu sniedzējus vai metodoloģiju, vai pārtrauc attiecīgā etalona izstrādi. Turklāt administratoram, ja iespējams, kā daļu no tā kontroles regulējuma būtu jānosaka pasākumi ievades datu uzraudzībai pirms etalona publicēšanas un ievades datu validēšanai pēc tā publicēšanas, tostarp attiecīgā gadījumā salīdzinot minētos datus ar vēsturiskajām attīstības tendencēm.

| (26) | Jebkāda iespējama rīcības brīvības izmantošana ievades datu sniegšanā rada iespēju manipulēt ar etalonu. Ja ievades dati ir uz darījumiem balstīti dati, rīcības brīvība ir mazāka un līdz ar to ir mazākas iespējas manipulēt ar šiem datiem. Tādēļ parasti etalonu administratoriem pēc iespējas būtu jāizmanto faktisko darījumu ievades dati, bet gadījumos, kad darījumu dati nav pietiekami vai piemēroti attiecīgā etalona integritātes un precizitātes nodrošināšanai, var izmantot citus datus. |
| --- | --- |

(26)

Jebkāda iespējama rīcības brīvības izmantošana ievades datu sniegšanā rada iespēju manipulēt ar etalonu. Ja ievades dati ir uz darījumiem balstīti dati, rīcības brīvība ir mazāka un līdz ar to ir mazākas iespējas manipulēt ar šiem datiem. Tādēļ parasti etalonu administratoriem pēc iespējas būtu jāizmanto faktisko darījumu ievades dati, bet gadījumos, kad darījumu dati nav pietiekami vai piemēroti attiecīgā etalona integritātes un precizitātes nodrošināšanai, var izmantot citus datus.

| (27) | Tāda etalona precizitāte un drošums, ar kuru ir paredzēts mērīt ekonomisko realitāti, ir atkarīga no izmantotās metodoloģijas un ievades datiem. Tādēļ ir jāpieņem pārredzama metodoloģija, kas nodrošina etalona drošumu un precizitāti. Šāda pārredzamība nozīmē nevis konkrēta etalona noteikšanai izmantotās formulas publicēšanu, bet gan elementu atklāšanu tādā mērā, kas būtu pietiekams, lai ļautu ieinteresētajām personām saprast, kā attiecīgais etalons ir iegūts, un novērtēt tā reprezentativitāti, būtiskumu un atbilstību paredzētajai izmantošanai. |
| --- | --- |

(27)

Tāda etalona precizitāte un drošums, ar kuru ir paredzēts mērīt ekonomisko realitāti, ir atkarīga no izmantotās metodoloģijas un ievades datiem. Tādēļ ir jāpieņem pārredzama metodoloģija, kas nodrošina etalona drošumu un precizitāti. Šāda pārredzamība nozīmē nevis konkrēta etalona noteikšanai izmantotās formulas publicēšanu, bet gan elementu atklāšanu tādā mērā, kas būtu pietiekams, lai ļautu ieinteresētajām personām saprast, kā attiecīgais etalons ir iegūts, un novērtēt tā reprezentativitāti, būtiskumu un atbilstību paredzētajai izmantošanai.

| (28) | Varētu kļūt nepieciešams šo metodoloģiju mainīt, lai nodrošinātu etalona precizitātes nepārtrauktību, taču jebkādas izmaiņas metodoloģijā ietekmē etalona lietotājus un attiecīgās ieinteresētās personas. Tādēļ ir jāprecizē procedūras, kas jāievēro, mainot etalona noteikšanas metodoloģiju, tostarp vajadzību apspriesties, lai lietotāji un ieinteresētās personas varētu veikt vajadzīgās ar minētajām izmaiņām saistītās darbības vai paziņot administratoram, ja tiem rodas bažas par minētajām izmaiņām. |
| --- | --- |

(28)

Varētu kļūt nepieciešams šo metodoloģiju mainīt, lai nodrošinātu etalona precizitātes nepārtrauktību, taču jebkādas izmaiņas metodoloģijā ietekmē etalona lietotājus un attiecīgās ieinteresētās personas. Tādēļ ir jāprecizē procedūras, kas jāievēro, mainot etalona noteikšanas metodoloģiju, tostarp vajadzību apspriesties, lai lietotāji un ieinteresētās personas varētu veikt vajadzīgās ar minētajām izmaiņām saistītās darbības vai paziņot administratoram, ja tiem rodas bažas par minētajām izmaiņām.

| (29) | Administratora darbinieki var konstatēt iespējamus šīs regulas pārkāpumus vai iespējamus trūkumus, kas varētu novest pie manipulācijām vai manipulāciju mēģinājuma. Tādēļ ar šo regulu būtu jāievieš satvars, kas darbiniekiem ļauj administratorus konfidenciāli brīdināt par iespējamiem šīs regulas pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(29)

Administratora darbinieki var konstatēt iespējamus šīs regulas pārkāpumus vai iespējamus trūkumus, kas varētu novest pie manipulācijām vai manipulāciju mēģinājuma. Tādēļ ar šo regulu būtu jāievieš satvars, kas darbiniekiem ļauj administratorus konfidenciāli brīdināt par iespējamiem šīs regulas pārkāpumiem.

| (30) | Etalonu integritāte un precizitāte ir atkarīga no datu sniedzēju sniegto ievades datu integritātes un precizitātes. Ir svarīgi, lai tiktu skaidri noteikti datu sniedzēju pienākumi attiecībā uz šādiem ievades datiem, lai uz minētajiem pienākumiem varētu paļauties un lai minētie pienākumi atbilstu etalona administratora veiktajām kontrolēm un izmantotajai metodoloģijai. Tādēļ etalona administratoram būtu jāizstrādā rīcības kodekss, kurā būtu precizētas minētās prasības un datu sniedzēju pienākumi attiecībā uz ievades datu sniegšanu. Administratoram būtu jāpārliecinās, ka datu sniedzēji ievēro minēto rīcības kodeksu. Ja datu sniedzēji atrodas trešās valstīs, administratoram par to būtu jāpārliecinās, ciktāl iespējams. |
| --- | --- |

(30)

Etalonu integritāte un precizitāte ir atkarīga no datu sniedzēju sniegto ievades datu integritātes un precizitātes. Ir svarīgi, lai tiktu skaidri noteikti datu sniedzēju pienākumi attiecībā uz šādiem ievades datiem, lai uz minētajiem pienākumiem varētu paļauties un lai minētie pienākumi atbilstu etalona administratora veiktajām kontrolēm un izmantotajai metodoloģijai. Tādēļ etalona administratoram būtu jāizstrādā rīcības kodekss, kurā būtu precizētas minētās prasības un datu sniedzēju pienākumi attiecībā uz ievades datu sniegšanu. Administratoram būtu jāpārliecinās, ka datu sniedzēji ievēro minēto rīcības kodeksu. Ja datu sniedzēji atrodas trešās valstīs, administratoram par to būtu jāpārliecinās, ciktāl iespējams.

| (31) | Datu sniedzēji, nosakot ievades datus, var būt pakļauti interešu konfliktam un var izmantot rīcības brīvību. Tādēļ ir nepieciešams, lai datu sniedzējiem piemērotu pārvaldības noteikumus nolūkā nodrošināt minēto konfliktu pārvaldību un to, ka ievades dati ir precīzi, atbilst administratora prasībām un tos var pārbaudīt. |
| --- | --- |

(31)

Datu sniedzēji, nosakot ievades datus, var būt pakļauti interešu konfliktam un var izmantot rīcības brīvību. Tādēļ ir nepieciešams, lai datu sniedzējiem piemērotu pārvaldības noteikumus nolūkā nodrošināt minēto konfliktu pārvaldību un to, ka ievades dati ir precīzi, atbilst administratora prasībām un tos var pārbaudīt.

| (32) | Daudzi etaloni tiek noteikti ar formulas palīdzību, izmantojot ievades datus, kurus sniedz šādas vienības: tirdzniecības vieta, apstiprināta publicēšanas struktūra, konsolidētu datu lentes nodrošinātājs, apstiprināts ziņošanas mehānisms, enerģijas birža vai emisiju kvotu izsoles platforma. Dažos gadījumos attiecīgo datu vākšana ir uzticēta ārpakalpojumu sniedzējam, kas visus datus saņem tieši no minētajām vienībām. Minētajos gadījumos spēkā esošais regulējums un uzraudzība nodrošina ievades datu integritāti un pārredzamību un paredz prasības attiecībā uz pārvaldību un procedūras ziņošanai par pārkāpumiem. Tādēļ minētie etaloni ir mazāk neaizsargāti pret manipulācijām, tiem piemēro neatkarīgu pārbaudi un attiecīgie administratori ir attiecīgi atbrīvoti no dažiem šajā regulā noteiktajiem pienākumiem. |
| --- | --- |

(32)

Daudzi etaloni tiek noteikti ar formulas palīdzību, izmantojot ievades datus, kurus sniedz šādas vienības: tirdzniecības vieta, apstiprināta publicēšanas struktūra, konsolidētu datu lentes nodrošinātājs, apstiprināts ziņošanas mehānisms, enerģijas birža vai emisiju kvotu izsoles platforma. Dažos gadījumos attiecīgo datu vākšana ir uzticēta ārpakalpojumu sniedzējam, kas visus datus saņem tieši no minētajām vienībām. Minētajos gadījumos spēkā esošais regulējums un uzraudzība nodrošina ievades datu integritāti un pārredzamību un paredz prasības attiecībā uz pārvaldību un procedūras ziņošanai par pārkāpumiem. Tādēļ minētie etaloni ir mazāk neaizsargāti pret manipulācijām, tiem piemēro neatkarīgu pārbaudi un attiecīgie administratori ir attiecīgi atbrīvoti no dažiem šajā regulā noteiktajiem pienākumiem.

| (33) | Dažādu etalonu veidu un dažādu etalonu nozaru iezīmes, neaizsargātība un riski atšķiras. Šīs regulas noteikumi būtu sīkāk jāprecizē attiecībā uz konkrētu etalonu nozarēm un veidiem. Procentu likmju etaloniem ir būtiska nozīme monetārās politikas transmisijā, tāpēc nepieciešams šajā regulā paredzēt īpašus noteikumus attiecībā uz šādiem etaloniem. |
| --- | --- |

(33)

Dažādu etalonu veidu un dažādu etalonu nozaru iezīmes, neaizsargātība un riski atšķiras. Šīs regulas noteikumi būtu sīkāk jāprecizē attiecībā uz konkrētu etalonu nozarēm un veidiem. Procentu likmju etaloniem ir būtiska nozīme monetārās politikas transmisijā, tāpēc nepieciešams šajā regulā paredzēt īpašus noteikumus attiecībā uz šādiem etaloniem.

| (34) | Fiziskajiem preču tirgiem piemīt unikālas iezīmes, kas būtu jāņem vērā. Preču etaloni tiek plaši izmantoti, un tiem var būt specifiskas iezīmes atkarībā no konkrētās nozares, tāpēc nepieciešams šajā regulā paredzēt īpašus noteikumus attiecībā uz šādiem etaloniem. Konkrēti preču etaloni ir atbrīvoti no šīs regulas piemērošanas, tomēr būtu nepieciešams, lai tie ievēro attiecīgos IOSCO principus. Preču etaloni var kļūt par kritiski svarīgiem etaloniem, jo režīms neaprobežojas tikai ar etaloniem, kas pamatojas uz tādu datu sniedzēju iesniegtiem datiem, kuri lielākoties ir uzraudzītās vienības. Šīs regulas prasības par obligātu datu sniegšanu un kolēģijām nepiemēro preču etaloniem, uz kuriem attiecas II pielikums. |
| --- | --- |

(34)

Fiziskajiem preču tirgiem piemīt unikālas iezīmes, kas būtu jāņem vērā. Preču etaloni tiek plaši izmantoti, un tiem var būt specifiskas iezīmes atkarībā no konkrētās nozares, tāpēc nepieciešams šajā regulā paredzēt īpašus noteikumus attiecībā uz šādiem etaloniem. Konkrēti preču etaloni ir atbrīvoti no šīs regulas piemērošanas, tomēr būtu nepieciešams, lai tie ievēro attiecīgos IOSCO principus. Preču etaloni var kļūt par kritiski svarīgiem etaloniem, jo režīms neaprobežojas tikai ar etaloniem, kas pamatojas uz tādu datu sniedzēju iesniegtiem datiem, kuri lielākoties ir uzraudzītās vienības. Šīs regulas prasības par obligātu datu sniegšanu un kolēģijām nepiemēro preču etaloniem, uz kuriem attiecas II pielikums.

| (35) | Kritiski svarīgu etalonu trūkumi var ietekmēt tirgus integritāti, finanšu stabilitāti, patērētājus, reālo ekonomiku vai mājsaimniecību un uzņēmumu finansēšanu dalībvalstīs. Kritiski svarīga etalona trūkumu potenciāli destabilizējošā ietekme varētu izpausties vienā vai vairākās dalībvalstīs. Tādēļ šajā regulā būtu jāparedz procedūra, lai noteiktu etalonus, kas būtu jāuzskata par kritiski svarīgiem etaloniem, un papildu prasību piemērošana, lai nodrošinātu šādu etalonu integritāti un stabilitāti. |
| --- | --- |

(35)

Kritiski svarīgu etalonu trūkumi var ietekmēt tirgus integritāti, finanšu stabilitāti, patērētājus, reālo ekonomiku vai mājsaimniecību un uzņēmumu finansēšanu dalībvalstīs. Kritiski svarīga etalona trūkumu potenciāli destabilizējošā ietekme varētu izpausties vienā vai vairākās dalībvalstīs. Tādēļ šajā regulā būtu jāparedz procedūra, lai noteiktu etalonus, kas būtu jāuzskata par kritiski svarīgiem etaloniem, un papildu prasību piemērošana, lai nodrošinātu šādu etalonu integritāti un stabilitāti.

| (36) | Kritiski svarīgus etalonus var noteikt, izmantojot kvantitatīvu kritēriju vai kvantitatīvu un kvalitatīvu kritēriju kombināciju. Turklāt gadījumos, kad etalons neatbilst attiecīgajai kvantitatīvajai robežvērtībai, to tomēr var atzīt par kritiski svarīgu, ja šim etalonam nav vai ir ļoti maz uz tirgus izpēti balstītu aizstājēju un ja tā pastāvēšana un precizitāte ir ļoti svarīga tirgus integritātei, finanšu stabilitātei vai patērētāju aizsardzībai vienā vai vairākās dalībvalstīs, un ja attiecīgās kompetentās iestādes piekrīt tam, ka šāds etalons būtu jāatzīst par kritiski svarīgu. Attiecīgo kompetento iestāžu domstarpību gadījumā svarīgāks ir administratora kompetentās iestādes lēmums par to, vai etalons būtu atzīstams par kritiski svarīgu. Šādos gadījumos Eiropas Vērtspapīru un tirgus iestādei (EVTI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (10) būtu jāspēj publicēt atzinumu par administratora kompetentās iestādes veikto izvērtējumu. Turklāt arī kompetentā iestāde, pamatojoties uz konkrētiem kvalitatīviem kritērijiem, var atzīt etalonu par kritiski svarīgu, ja šajā dalībvalstī atrodas etalona administrators un lielākā daļa šā etalona izstrādei nepieciešamo datu sniedzēju. Visi kritiski svarīgie etaloni būtu jāiekļauj sarakstā, kas izveidots ar Komisijas īstenošanas aktu, un šis saraksts būtu regulāri jāpārskata un jāatjaunina. |
| --- | --- |

(36)

Kritiski svarīgus etalonus var noteikt, izmantojot kvantitatīvu kritēriju vai kvantitatīvu un kvalitatīvu kritēriju kombināciju. Turklāt gadījumos, kad etalons neatbilst attiecīgajai kvantitatīvajai robežvērtībai, to tomēr var atzīt par kritiski svarīgu, ja šim etalonam nav vai ir ļoti maz uz tirgus izpēti balstītu aizstājēju un ja tā pastāvēšana un precizitāte ir ļoti svarīga tirgus integritātei, finanšu stabilitātei vai patērētāju aizsardzībai vienā vai vairākās dalībvalstīs, un ja attiecīgās kompetentās iestādes piekrīt tam, ka šāds etalons būtu jāatzīst par kritiski svarīgu. Attiecīgo kompetento iestāžu domstarpību gadījumā svarīgāks ir administratora kompetentās iestādes lēmums par to, vai etalons būtu atzīstams par kritiski svarīgu. Šādos gadījumos Eiropas Vērtspapīru un tirgus iestādei (EVTI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (10) būtu jāspēj publicēt atzinumu par administratora kompetentās iestādes veikto izvērtējumu. Turklāt arī kompetentā iestāde, pamatojoties uz konkrētiem kvalitatīviem kritērijiem, var atzīt etalonu par kritiski svarīgu, ja šajā dalībvalstī atrodas etalona administrators un lielākā daļa šā etalona izstrādei nepieciešamo datu sniedzēju. Visi kritiski svarīgie etaloni būtu jāiekļauj sarakstā, kas izveidots ar Komisijas īstenošanas aktu, un šis saraksts būtu regulāri jāpārskata un jāatjaunina.

| (37) | Ja administrators pārtrauc kritiski svarīga etalona pārvaldību, attiecīgie finanšu līgumi vai finanšu instrumenti var tikt atzīti par spēkā neesošiem, var rasties zaudējumi patērētājiem un ieguldītājiem un ietekmēta finanšu stabilitāte. Tādēļ, lai saglabātu šādu etalonu, ir jāparedz attiecīgās kompetentās iestādes pilnvaras pieprasīt attiecīgā kritiski svarīgā etalona obligātu pārvaldību. Etalona administratora maksātnespējas procedūras gadījumā kompetentajai iestādei būtu jāsniedz izvērtējums attiecīgajai tiesu iestādei par to, vai kritiski svarīgo etalonu ir iespējams nodot citam administratoram – ja ir iespējams, tad kā to izdarīt, – vai arī tā izstrāde būtu jāpārtrauc. |
| --- | --- |

(37)

Ja administrators pārtrauc kritiski svarīga etalona pārvaldību, attiecīgie finanšu līgumi vai finanšu instrumenti var tikt atzīti par spēkā neesošiem, var rasties zaudējumi patērētājiem un ieguldītājiem un ietekmēta finanšu stabilitāte. Tādēļ, lai saglabātu šādu etalonu, ir jāparedz attiecīgās kompetentās iestādes pilnvaras pieprasīt attiecīgā kritiski svarīgā etalona obligātu pārvaldību. Etalona administratora maksātnespējas procedūras gadījumā kompetentajai iestādei būtu jāsniedz izvērtējums attiecīgajai tiesu iestādei par to, vai kritiski svarīgo etalonu ir iespējams nodot citam administratoram – ja ir iespējams, tad kā to izdarīt, – vai arī tā izstrāde būtu jāpārtrauc.

| (38) | Neskarot Savienības konkurences tiesību aktu piemērošanu un dalībvalstu spēju veikt pasākumus, lai atvieglotu atbilstības nodrošināšanu tiem, ir jāparedz, ka kritiski svarīgu etalonu, tostarp kritiski svarīgu preču etalonu, administratori veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka etalonu izstrādes licences un informācija par šiem etaloniem visiem lietotājiem tiek sniegta godīgi, saprātīgi, pārredzami un bez diskriminācijas. |
| --- | --- |

(38)

Neskarot Savienības konkurences tiesību aktu piemērošanu un dalībvalstu spēju veikt pasākumus, lai atvieglotu atbilstības nodrošināšanu tiem, ir jāparedz, ka kritiski svarīgu etalonu, tostarp kritiski svarīgu preču etalonu, administratori veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka etalonu izstrādes licences un informācija par šiem etaloniem visiem lietotājiem tiek sniegta godīgi, saprātīgi, pārredzami un bez diskriminācijas.

| (39) | Datu sniedzēji, kas pārtrauc ievades datu sniegšanu kritiski svarīgiem etaloniem, var apdraudēt šādu etalonu ticamību, jo tādējādi tiktu mazināta šādu etalonu spēja izmērīt pamatā esošo tirgu vai ekonomisko realitāti. Tādēļ, lai saglabātu attiecīgā etalona ticamību, ir jāparedz attiecīgās kompetentās iestādes pilnvaras pieprasīt uzraudzītajām vienībām sniegt datus kritiski svarīgu etalonu izstrādei. Nosakot obligātu ievades datu sniegšanu, nav paredzēts uzlikt uzraudzītajām vienībām pienākumu iesaistīties vai apņemties iesaistīties darījumos. |
| --- | --- |

(39)

Datu sniedzēji, kas pārtrauc ievades datu sniegšanu kritiski svarīgiem etaloniem, var apdraudēt šādu etalonu ticamību, jo tādējādi tiktu mazināta šādu etalonu spēja izmērīt pamatā esošo tirgu vai ekonomisko realitāti. Tādēļ, lai saglabātu attiecīgā etalona ticamību, ir jāparedz attiecīgās kompetentās iestādes pilnvaras pieprasīt uzraudzītajām vienībām sniegt datus kritiski svarīgu etalonu izstrādei. Nosakot obligātu ievades datu sniegšanu, nav paredzēts uzlikt uzraudzītajām vienībām pienākumu iesaistīties vai apņemties iesaistīties darījumos.

| (40) | Tā kā pastāv daudz dažāda veida un lieluma etaloni, ir svarīgi šajā regulā ieviest proporcionalitāti un novērst pārmērīga administratīvā sloga uzlikšanu to etalonu administratoriem, kuru sniegšanas pārtraukšana mazākā mērā apdraud finanšu sistēmu kopumā. Tāpēc papildus režīmam, kas paredzēts kritiski svarīgiem etaloniem, būtu jāievieš divi atsevišķi režīmi: viens nozīmīgiem etaloniem un otrs maznozīmīgiem etaloniem. |
| --- | --- |

(40)

Tā kā pastāv daudz dažāda veida un lieluma etaloni, ir svarīgi šajā regulā ieviest proporcionalitāti un novērst pārmērīga administratīvā sloga uzlikšanu to etalonu administratoriem, kuru sniegšanas pārtraukšana mazākā mērā apdraud finanšu sistēmu kopumā. Tāpēc papildus režīmam, kas paredzēts kritiski svarīgiem etaloniem, būtu jāievieš divi atsevišķi režīmi: viens nozīmīgiem etaloniem un otrs maznozīmīgiem etaloniem.

| (41) | Nozīmīgu etalonu administratoriem būtu jāspēj izvēlēties nepiemērot ierobežotu skaitu sīki izstrādātu šīs regulas prasību. Tomēr valstu kompetentajām iestādēm būtu jāsaglabā tiesības pieprasīt minēto prasību piemērošanu, pamatojoties uz šajā regulā noteiktiem kritērijiem. Deleģētajos aktos un īstenošanas aktos, ko piemēro nozīmīgu etalonu administratoriem, būtu pienācīgi jāņem vērā proporcionalitātes princips un mērķis izvairīties no administratīvā sloga, kad tas ir iespējams. |
| --- | --- |

(41)

Nozīmīgu etalonu administratoriem būtu jāspēj izvēlēties nepiemērot ierobežotu skaitu sīki izstrādātu šīs regulas prasību. Tomēr valstu kompetentajām iestādēm būtu jāsaglabā tiesības pieprasīt minēto prasību piemērošanu, pamatojoties uz šajā regulā noteiktiem kritērijiem. Deleģētajos aktos un īstenošanas aktos, ko piemēro nozīmīgu etalonu administratoriem, būtu pienācīgi jāņem vērā proporcionalitātes princips un mērķis izvairīties no administratīvā sloga, kad tas ir iespējams.

| (42) | Maznozīmīgu etalonu administratoriem piemēro mazāk detalizētu režīmu, saskaņā ar kuru administratoriem būtu jāspēj izvēlēties nepiemērot dažas šīs regulas prasības. Šādā gadījumā attiecīgajam administratoram atbilstības paziņojumā, kas būtu jāpublicē un jāiesniedz administratora kompetentajai iestādei, būtu jāpaskaidro, kāpēc ir atbilstīgi to nedarīt. Minētajai kompetentajai iestādei būtu jāpārskata atbilstības paziņojums un būtu jāspēj pieprasīt papildu informāciju vai pieprasīt izmaiņas, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai. Lai gan maznozīmīgi etaloni joprojām varētu būt neaizsargāti pret manipulācijām, tie ir vieglāk aizstājami, un tāpēc to pārredzamībai lietotājiem vajadzētu būt galvenajam instrumentam, ko tirgus dalībnieki izmanto, lai izdarītu uz informāciju balstītu izvēli attiecībā uz etaloniem, kurus tie uzskata par piemērotiem lietošanai. Šā iemesla dēļ II sadaļā minētie deleģētie akti nebūtu jāpiemēro maznozīmīgu etalonu administratoriem. |
| --- | --- |

(42)

Maznozīmīgu etalonu administratoriem piemēro mazāk detalizētu režīmu, saskaņā ar kuru administratoriem būtu jāspēj izvēlēties nepiemērot dažas šīs regulas prasības. Šādā gadījumā attiecīgajam administratoram atbilstības paziņojumā, kas būtu jāpublicē un jāiesniedz administratora kompetentajai iestādei, būtu jāpaskaidro, kāpēc ir atbilstīgi to nedarīt. Minētajai kompetentajai iestādei būtu jāpārskata atbilstības paziņojums un būtu jāspēj pieprasīt papildu informāciju vai pieprasīt izmaiņas, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai. Lai gan maznozīmīgi etaloni joprojām varētu būt neaizsargāti pret manipulācijām, tie ir vieglāk aizstājami, un tāpēc to pārredzamībai lietotājiem vajadzētu būt galvenajam instrumentam, ko tirgus dalībnieki izmanto, lai izdarītu uz informāciju balstītu izvēli attiecībā uz etaloniem, kurus tie uzskata par piemērotiem lietošanai. Šā iemesla dēļ II sadaļā minētie deleģētie akti nebūtu jāpiemēro maznozīmīgu etalonu administratoriem.

| (43) | Lai etalonu lietotāji izdarītu atbilstīgu etalonu izvēli un izprastu ar tiem saistītos riskus, viņiem ir jāzina, ko paredzēts mērīt ar attiecīgo etalonu, un tā jutīgums pret manipulācijām. Tādēļ attiecīgā etalona administratoram būtu jāpublicē paziņojums par etalonu, precizējot minētos elementus. Lai nodrošinātu vienotu piemērošanu un to, ka paziņojumi par etaloniem ir pietiekami izsmeļoši, bet vienlaikus galvenā uzmanība tajos tiek veltīta lietotājiem nepieciešamās pamatinformācijas sniegšanai viegli pieejamā veidā, EVTI būtu sīkāk jāprecizē paziņojuma par etalonu saturs, atbilstīgi nošķirot dažādos etalonu veidus, to īpašās iezīmes un to administratorus. |
| --- | --- |

(43)

Lai etalonu lietotāji izdarītu atbilstīgu etalonu izvēli un izprastu ar tiem saistītos riskus, viņiem ir jāzina, ko paredzēts mērīt ar attiecīgo etalonu, un tā jutīgums pret manipulācijām. Tādēļ attiecīgā etalona administratoram būtu jāpublicē paziņojums par etalonu, precizējot minētos elementus. Lai nodrošinātu vienotu piemērošanu un to, ka paziņojumi par etaloniem ir pietiekami izsmeļoši, bet vienlaikus galvenā uzmanība tajos tiek veltīta lietotājiem nepieciešamās pamatinformācijas sniegšanai viegli pieejamā veidā, EVTI būtu sīkāk jāprecizē paziņojuma par etalonu saturs, atbilstīgi nošķirot dažādos etalonu veidus, to īpašās iezīmes un to administratorus.

| (44) | Šajā regulā būtu jāņem vērā IOSCO principi, kas ir vispārējs standarts regulatīvām prasībām, kuras piemēro etaloniem. Lai nodrošinātu ieguldītāju aizsardzību, par vispārēju principu būtu jānosaka tas, ka uzraudzība un regulējums trešā valstī ir līdzvērtīgi Savienībā veiktajai etalonu uzraudzībai un regulējumam. Tādēļ etalonus, kas izstrādāti attiecīgajā trešā valstī, var izmantot uzraudzītās vienības Savienībā, ja Komisija ir pieņēmusi labvēlīgu lēmumu par trešās valsts režīma līdzvērtīgumu. Šādos apstākļos kompetentajām iestādēm būtu jāvienojas par sadarbības kārtību ar uzraudzības iestādēm trešās valstīs. EVTI būtu jākoordinē šādas sadarbības kārtības izstrāde un no trešām valstīm saņemtās informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm. Tomēr, lai izvairītos no nelabvēlīgas ietekmes, kas rastos, ja trešā valstī izstrādātu etalonu izmantošana Savienībā pēkšņi tiktu pārtraukta, šajā regulā ir paredzēti arī daži citi mehānismi (proti, atzīšana un apstiprināšana), saskaņā ar kuriem trešās valsts etalonus var izmantot uzraudzītās vienības, kas atrodas Savienībā. |
| --- | --- |

(44)

Šajā regulā būtu jāņem vērā IOSCO principi, kas ir vispārējs standarts regulatīvām prasībām, kuras piemēro etaloniem. Lai nodrošinātu ieguldītāju aizsardzību, par vispārēju principu būtu jānosaka tas, ka uzraudzība un regulējums trešā valstī ir līdzvērtīgi Savienībā veiktajai etalonu uzraudzībai un regulējumam. Tādēļ etalonus, kas izstrādāti attiecīgajā trešā valstī, var izmantot uzraudzītās vienības Savienībā, ja Komisija ir pieņēmusi labvēlīgu lēmumu par trešās valsts režīma līdzvērtīgumu. Šādos apstākļos kompetentajām iestādēm būtu jāvienojas par sadarbības kārtību ar uzraudzības iestādēm trešās valstīs. EVTI būtu jākoordinē šādas sadarbības kārtības izstrāde un no trešām valstīm saņemtās informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm. Tomēr, lai izvairītos no nelabvēlīgas ietekmes, kas rastos, ja trešā valstī izstrādātu etalonu izmantošana Savienībā pēkšņi tiktu pārtraukta, šajā regulā ir paredzēti arī daži citi mehānismi (proti, atzīšana un apstiprināšana), saskaņā ar kuriem trešās valsts etalonus var izmantot uzraudzītās vienības, kas atrodas Savienībā.

| (45) | Ar šo regulu tiek ieviesta arī procedūra, saskaņā ar kuru atsauces dalībvalsts kompetentā iestāde atzīst administratorus, kas atrodas trešā valstī. Būtu jāatzīst tie administratori, kas atbilst šīs regulas prasībām. Atzīstot IOSCO principu kā vispārēja etalonu sniegšanas standarta lomu, būtu jāparedz, ka atsauces dalībvalsts kompetentā iestāde administratoriem var piešķirt atzīšanu, pamatojoties uz to, ka tie piemēro IOSCO principus. Lai to darītu, kompetentajai iestādei būtu jāizvērtē, kā konkrētais administrators piemēro IOSCO principus, un jānosaka, vai attiecīgajam administratoram šāda piemērošana ir līdzvērtīga šajā regulā noteikto dažādo prasību ievērošanai, ņemot vērā atzīšanas režīma īpašās iezīmes salīdzinājumā ar līdzvērtīguma režīmu. |
| --- | --- |

(45)

Ar šo regulu tiek ieviesta arī procedūra, saskaņā ar kuru atsauces dalībvalsts kompetentā iestāde atzīst administratorus, kas atrodas trešā valstī. Būtu jāatzīst tie administratori, kas atbilst šīs regulas prasībām. Atzīstot IOSCO principu kā vispārēja etalonu sniegšanas standarta lomu, būtu jāparedz, ka atsauces dalībvalsts kompetentā iestāde administratoriem var piešķirt atzīšanu, pamatojoties uz to, ka tie piemēro IOSCO principus. Lai to darītu, kompetentajai iestādei būtu jāizvērtē, kā konkrētais administrators piemēro IOSCO principus, un jānosaka, vai attiecīgajam administratoram šāda piemērošana ir līdzvērtīga šajā regulā noteikto dažādo prasību ievērošanai, ņemot vērā atzīšanas režīma īpašās iezīmes salīdzinājumā ar līdzvērtīguma režīmu.

| (46) | Ar šo regulu tiek ieviests arī apstiprināšanas režīms, kas, ievērojot dažus nosacījumus, ļauj administratoriem vai uzraudzītajām vienībām, kuras atrodas Savienībā, apstiprināt trešā valstī izstrādātus etalonus, lai izmantotu šādus etalonus Savienībā. Šajā nolūkā kompetentajai iestādei būtu jāizvērtē, vai apstiprināmā etalona izstrādē atbilstība IOSCO principiem būtu līdzvērtīga šīs regulas noteikumu ievērošanai, ņemot vērā apstiprināšanas režīma īpašās iezīmes salīdzinājumā ar attiecīgo līdzvērtīguma režīmu. Administratoriem vai uzraudzītajām vienībām, kas ir apstiprinājušas trešā valstī izstrādātu etalonu, vajadzētu būt pilnībā atbildīgām par šādiem apstiprinātiem etaloniem un par šajā regulā minēto attiecīgo nosacījumu ievērošanu. |
| --- | --- |

(46)

Ar šo regulu tiek ieviests arī apstiprināšanas režīms, kas, ievērojot dažus nosacījumus, ļauj administratoriem vai uzraudzītajām vienībām, kuras atrodas Savienībā, apstiprināt trešā valstī izstrādātus etalonus, lai izmantotu šādus etalonus Savienībā. Šajā nolūkā kompetentajai iestādei būtu jāizvērtē, vai apstiprināmā etalona izstrādē atbilstība IOSCO principiem būtu līdzvērtīga šīs regulas noteikumu ievērošanai, ņemot vērā apstiprināšanas režīma īpašās iezīmes salīdzinājumā ar attiecīgo līdzvērtīguma režīmu. Administratoriem vai uzraudzītajām vienībām, kas ir apstiprinājušas trešā valstī izstrādātu etalonu, vajadzētu būt pilnībā atbildīgām par šādiem apstiprinātiem etaloniem un par šajā regulā minēto attiecīgo nosacījumu ievērošanu.

| (47) | Visi etalonu administratori spēj izmantot rīcības brīvību, ir potenciāli pakļauti interešu konfliktiem, un pastāv risks, ka tiem ir neatbilstīgas pārvaldības un kontroles sistēmas. Tā kā administratori kontrolē etalonu noteikšanas procesu, prasība apstiprināt vai reģistrēt, kā arī uzraudzīt administratorus ir visefektīvākais veids, kā nodrošināt etalonu integritāti. |
| --- | --- |

(47)

Visi etalonu administratori spēj izmantot rīcības brīvību, ir potenciāli pakļauti interešu konfliktiem, un pastāv risks, ka tiem ir neatbilstīgas pārvaldības un kontroles sistēmas. Tā kā administratori kontrolē etalonu noteikšanas procesu, prasība apstiprināt vai reģistrēt, kā arī uzraudzīt administratorus ir visefektīvākais veids, kā nodrošināt etalonu integritāti.

| (48) | Atļauja attiecīgajam administratoram būtu jāpiešķir un tas būtu jāuzrauga tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā šis administrators atrodas. Piemērojot šo regulu, kompetentajai iestādei būtu jāreģistrē un jāuzrauga vienības, kuras jau tiek uzraudzītas un kuras izstrādā finanšu etalonus, kas nav kritiski svarīgi etaloni. Attiecīgajai kompetentajai iestādei būtu arī jāreģistrē un jāuzrauga vienības, kuras izstrādā tikai indeksus, kuri tiek kvalificēti kā maznozīmīgi etaloni. Atļaujas piešķiršanai un reģistrācijai vajadzētu būt atsevišķām procedūrām, jo atļaujas piešķiršanas gadījumā ir nepieciešams plašāks administratora pieteikuma izvērtējums. Tam, vai administratoram ir piešķirta atļauja vai arī tas ir reģistrēts, nebūtu jāietekmē šā administratora uzraudzība, ko veic attiecīgās kompetentās iestādes. Turklāt, lai atvieglotu šīs regulas piemērošanu sākotnējā posmā, būtu jāievieš pārejas režīms, saskaņā ar kuru varētu reģistrēt personas, kas izstrādā etalonus, kuri nav kritiski svarīgi un netiek plaši izmantoti vienā vai vairākās dalībvalstīs. EVTI būtu Savienības līmenī jāuztur reģistrs, kurā ietverta informācija par administratoriem, kam piešķirta atļauja vai kas ir reģistrēti, par etaloniem un par administratoriem, kuri izstrādā minētos etalonus atbilstīgi pozitīvam lēmumam saskaņā ar līdzvērtīguma režīmu vai atzīšanas režīmu, par Savienības administratoriem vai uzraudzītām vienībām, kas apstiprinājušas trešā valstī izstrādātus etalonus, un par jebkuriem šādiem apstiprinātiem etaloniem un to administratoriem, kuri atrodas trešā valstī. |
| --- | --- |

(48)

Atļauja attiecīgajam administratoram būtu jāpiešķir un tas būtu jāuzrauga tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā šis administrators atrodas. Piemērojot šo regulu, kompetentajai iestādei būtu jāreģistrē un jāuzrauga vienības, kuras jau tiek uzraudzītas un kuras izstrādā finanšu etalonus, kas nav kritiski svarīgi etaloni. Attiecīgajai kompetentajai iestādei būtu arī jāreģistrē un jāuzrauga vienības, kuras izstrādā tikai indeksus, kuri tiek kvalificēti kā maznozīmīgi etaloni. Atļaujas piešķiršanai un reģistrācijai vajadzētu būt atsevišķām procedūrām, jo atļaujas piešķiršanas gadījumā ir nepieciešams plašāks administratora pieteikuma izvērtējums. Tam, vai administratoram ir piešķirta atļauja vai arī tas ir reģistrēts, nebūtu jāietekmē šā administratora uzraudzība, ko veic attiecīgās kompetentās iestādes. Turklāt, lai atvieglotu šīs regulas piemērošanu sākotnējā posmā, būtu jāievieš pārejas režīms, saskaņā ar kuru varētu reģistrēt personas, kas izstrādā etalonus, kuri nav kritiski svarīgi un netiek plaši izmantoti vienā vai vairākās dalībvalstīs. EVTI būtu Savienības līmenī jāuztur reģistrs, kurā ietverta informācija par administratoriem, kam piešķirta atļauja vai kas ir reģistrēti, par etaloniem un par administratoriem, kuri izstrādā minētos etalonus atbilstīgi pozitīvam lēmumam saskaņā ar līdzvērtīguma režīmu vai atzīšanas režīmu, par Savienības administratoriem vai uzraudzītām vienībām, kas apstiprinājušas trešā valstī izstrādātus etalonus, un par jebkuriem šādiem apstiprinātiem etaloniem un to administratoriem, kuri atrodas trešā valstī.

| (49) | Zināmos apstākļos persona var nodrošināt indeksu, bet var neapzināties, ka attiecīgais indekss tiek izmantots kā atsauce finanšu instrumentā, finanšu līgumā vai ieguldījumu fondā. Tas jo īpaši ir gadījums, kad lietotāji un etalona administrators atrodas atšķirīgās dalībvalstīs. Tādēļ ir jāpalielina pārredzamības līmenis attiecībā uz to, tieši kāds etalons tiek izmantots. Šādu pārredzamību var panākt, uzlabojot Savienības tiesību aktos prasīto prospektu vai svarīgāko informācijas dokumentu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 596/2014 (11) prasīto paziņojumu saturu. |
| --- | --- |

(49)

Zināmos apstākļos persona var nodrošināt indeksu, bet var neapzināties, ka attiecīgais indekss tiek izmantots kā atsauce finanšu instrumentā, finanšu līgumā vai ieguldījumu fondā. Tas jo īpaši ir gadījums, kad lietotāji un etalona administrators atrodas atšķirīgās dalībvalstīs. Tādēļ ir jāpalielina pārredzamības līmenis attiecībā uz to, tieši kāds etalons tiek izmantots. Šādu pārredzamību var panākt, uzlabojot Savienības tiesību aktos prasīto prospektu vai svarīgāko informācijas dokumentu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 596/2014 (11) prasīto paziņojumu saturu.

| (50) | Uzraudzības efektivitāti garantē dalībvalstu kompetento iestāžu rīcībā esošie efektīvie instrumenti, pilnvaras un resursi. Tādēļ šajā regulā jo īpaši būtu jāparedz minimāls uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaru kopums, kas būtu jāuztic dalībvalstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Izmantojot savas pilnvaras saskaņā ar šo regulu, kompetentajām iestādēm un EVTI būtu jārīkojas objektīvi un taisnīgi un jāsaglabā autonomija lēmumu pieņemšanā. |
| --- | --- |

(50)

Uzraudzības efektivitāti garantē dalībvalstu kompetento iestāžu rīcībā esošie efektīvie instrumenti, pilnvaras un resursi. Tādēļ šajā regulā jo īpaši būtu jāparedz minimāls uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaru kopums, kas būtu jāuztic dalībvalstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Izmantojot savas pilnvaras saskaņā ar šo regulu, kompetentajām iestādēm un EVTI būtu jārīkojas objektīvi un taisnīgi un jāsaglabā autonomija lēmumu pieņemšanā.

| (51) | Lai konstatētu šīs regulas pārkāpumus, ir nepieciešams, lai kompetentajām iestādēm saskaņā ar valsts tiesību aktiem būtu piekļuve juridisko personu telpām nolūkā konfiscēt dokumentus. Piekļuve šādām telpām ir nepieciešama gadījumos, kad ir pamatotas aizdomas, ka pastāv ar pārbaudes vai izmeklēšanas priekšmetu saistīti dokumenti un cita veida informācija, kas varētu būt svarīga, lai pierādītu šīs regulas pārkāpumu. Turklāt piekļuve šādām telpām ir nepieciešama, ja persona, kurai jau ir iesniegts informācijas pieprasījums, nesniedz prasīto informāciju vai ir pamats uzskatīt, ka pieprasījuma iesniegšanas gadījumā to neizpildītu vai ka dokumenti vai informācija, uz ko attiecas informācijas pieprasījums, varētu tikt pārvietoti, laboti vai iznīcināti. Ja no attiecīgās dalībvalsts tiesu iestādes ir nepieciešams saņemt iepriekšēju atļauju saskaņā ar valsts tiesību aktiem, šāda piekļuve telpām būtu jāizmanto pēc tam, kad ir iegūta iepriekšēja tiesu iestādes atļauja. |
| --- | --- |

(51)

Lai konstatētu šīs regulas pārkāpumus, ir nepieciešams, lai kompetentajām iestādēm saskaņā ar valsts tiesību aktiem būtu piekļuve juridisko personu telpām nolūkā konfiscēt dokumentus. Piekļuve šādām telpām ir nepieciešama gadījumos, kad ir pamatotas aizdomas, ka pastāv ar pārbaudes vai izmeklēšanas priekšmetu saistīti dokumenti un cita veida informācija, kas varētu būt svarīga, lai pierādītu šīs regulas pārkāpumu. Turklāt piekļuve šādām telpām ir nepieciešama, ja persona, kurai jau ir iesniegts informācijas pieprasījums, nesniedz prasīto informāciju vai ir pamats uzskatīt, ka pieprasījuma iesniegšanas gadījumā to neizpildītu vai ka dokumenti vai informācija, uz ko attiecas informācijas pieprasījums, varētu tikt pārvietoti, laboti vai iznīcināti. Ja no attiecīgās dalībvalsts tiesu iestādes ir nepieciešams saņemt iepriekšēju atļauju saskaņā ar valsts tiesību aktiem, šāda piekļuve telpām būtu jāizmanto pēc tam, kad ir iegūta iepriekšēja tiesu iestādes atļauja.

| (52) | Esošie telefonsarunu ieraksti un reģistrētās datu plūsmas no uzraudzītajām vienībām var būt izšķiroši svarīgs un reizēm vienīgais pierādījums, lai konstatētu un pierādītu šīs regulas pārkāpumus, jo īpaši pārvaldības un kontroles prasību neievērošanu. Šādi dati un ieraksti var palīdzēt pārbaudīt par ievades datu iesniegšanu atbildīgās personas un par iesniegšanas apstiprināšanu atbildīgo personu identitāti, kā arī to, vai tiek ievērota darbinieku organizatoriskā nodalīšana. Tādēļ būtu jāparedz iespēja kompetentajām iestādēm pieprasīt uzraudzīto vienību rīcībā esošos telefonsarunu ierakstus, elektronisko saraksti un reģistrēto datu plūsmu, ja pastāv pamatotas aizdomas, ka šādi ieraksti vai dati, kas attiecas uz pārbaudes vai izmeklēšanas tematiku, varētu būt svarīgi, lai pierādītu šīs regulas pārkāpumu. |
| --- | --- |

(52)

Esošie telefonsarunu ieraksti un reģistrētās datu plūsmas no uzraudzītajām vienībām var būt izšķiroši svarīgs un reizēm vienīgais pierādījums, lai konstatētu un pierādītu šīs regulas pārkāpumus, jo īpaši pārvaldības un kontroles prasību neievērošanu. Šādi dati un ieraksti var palīdzēt pārbaudīt par ievades datu iesniegšanu atbildīgās personas un par iesniegšanas apstiprināšanu atbildīgo personu identitāti, kā arī to, vai tiek ievērota darbinieku organizatoriskā nodalīšana. Tādēļ būtu jāparedz iespēja kompetentajām iestādēm pieprasīt uzraudzīto vienību rīcībā esošos telefonsarunu ierakstus, elektronisko saraksti un reģistrēto datu plūsmu, ja pastāv pamatotas aizdomas, ka šādi ieraksti vai dati, kas attiecas uz pārbaudes vai izmeklēšanas tematiku, varētu būt svarīgi, lai pierādītu šīs regulas pārkāpumu.

| (53) | Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, personas datu aizsardzību, vārda un informācijas brīvību, brīvību veikt darījumdarbību, tiesības uz īpašumu, patērētāju tiesību aizsardzību, efektīvu tiesisko aizsardzību un tiesības uz aizstāvību. Tādēļ šī regula būtu jāinterpretē un jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem. |
| --- | --- |

(53)

Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, personas datu aizsardzību, vārda un informācijas brīvību, brīvību veikt darījumdarbību, tiesības uz īpašumu, patērētāju tiesību aizsardzību, efektīvu tiesisko aizsardzību un tiesības uz aizstāvību. Tādēļ šī regula būtu jāinterpretē un jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem.

| (54) | Būtu pilnībā jāievēro attiecīgo personu tiesības uz aizstāvību. Jo īpaši personām, pret kurām ir uzsākta tiesvedība, būtu jānodrošina piekļuve konstatējumiem, uz kuriem balstās attiecīgais kompetento iestāžu lēmums, un šīm personām būtu jānodrošina tiesības tikt uzklausītām. |
| --- | --- |

(54)

Būtu pilnībā jāievēro attiecīgo personu tiesības uz aizstāvību. Jo īpaši personām, pret kurām ir uzsākta tiesvedība, būtu jānodrošina piekļuve konstatējumiem, uz kuriem balstās attiecīgais kompetento iestāžu lēmums, un šīm personām būtu jānodrošina tiesības tikt uzklausītām.

| (55) | Pārredzamība attiecībā uz etaloniem ir nepieciešama ar finanšu tirgu stabilitāti un ieguldītāju aizsardzību saistītu apsvērumu dēļ. Jebkādai informācijas apmaiņai vai pārsūtīšanai starp kompetentajām iestādēm būtu jānotiek saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 95/46/EK (12) noteikumiem par personas datu pārsūtīšanu. EVTI veiktajai informācijas apmaiņai vai nosūtīšanai būtu jānotiek saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (13) noteikumiem par personas datu nosūtīšanu. |
| --- | --- |

(55)

Pārredzamība attiecībā uz etaloniem ir nepieciešama ar finanšu tirgu stabilitāti un ieguldītāju aizsardzību saistītu apsvērumu dēļ. Jebkādai informācijas apmaiņai vai pārsūtīšanai starp kompetentajām iestādēm būtu jānotiek saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 95/46/EK (12) noteikumiem par personas datu pārsūtīšanu. EVTI veiktajai informācijas apmaiņai vai nosūtīšanai būtu jānotiek saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (13) noteikumiem par personas datu nosūtīšanu.

| (56) | Ņemot vērā principus, kas izklāstīti Komisijas 2010. gada 8. decembra paziņojumā par sankciju režīmu pastiprināšanu finanšu pakalpojumu nozarē un Savienības tiesību aktos, kuri pieņemti, ņemot vērā minēto paziņojumu, dalībvalstīm, lai nodrošinātu kopēju pieeju un atturēšanas efektu, būtu jāparedz noteikumi par administratīviem sodiem un citiem administratīviem pasākumiem, tostarp naudas sodiem, ko piemēro šīs regulas noteikumu pārkāpšanas gadījumā, un būtu jānodrošina šo noteikumu īstenošana. Minētajiem administratīvajiem sodiem un citiem administratīvajiem pasākumiem vajadzētu būt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem. |
| --- | --- |

(56)

Ņemot vērā principus, kas izklāstīti Komisijas 2010. gada 8. decembra paziņojumā par sankciju režīmu pastiprināšanu finanšu pakalpojumu nozarē un Savienības tiesību aktos, kuri pieņemti, ņemot vērā minēto paziņojumu, dalībvalstīm, lai nodrošinātu kopēju pieeju un atturēšanas efektu, būtu jāparedz noteikumi par administratīviem sodiem un citiem administratīviem pasākumiem, tostarp naudas sodiem, ko piemēro šīs regulas noteikumu pārkāpšanas gadījumā, un būtu jānodrošina šo noteikumu īstenošana. Minētajiem administratīvajiem sodiem un citiem administratīvajiem pasākumiem vajadzētu būt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem.

| (57) | Administratīvie sodi un citi administratīvie pasākumi, ko piemēro konkrētos gadījumos, būtu jānosaka, ņemot vērā tādus faktorus kā jebkāda konstatētā finansiālā labuma atmaksa, pārkāpuma smaguma pakāpe un ilgums, jebkādi atbildību pastiprinoši vai mīkstinoši faktori, nepieciešamība, lai administratīvam naudas sodam būtu atturoša ietekme, un attiecīgā gadījumā jāietver sankcijas mīkstināšana apmaiņā pret sadarbību ar kompetento iestādi. Jo īpaši par ļoti smagiem pārkāpumiem konkrētā gadījumā uzliekamā administratīvā naudas soda faktiskajai summai būtu jāspēj sasniegt šajā regulā noteikto maksimālo apmēru vai lielāko apmēru, kāds noteikts valsts tiesību aktos, savukārt mazāk smagu pārkāpumu vai izlīguma gadījumos būtu jāspēj piemērot administratīvo naudas sodu, kura summa ir ievērojami mazāka par maksimālo apmēru. Būtu jāparedz, ka kompetentā iestāde var uz laiku noteikt aizliegumu etalona administratoriem vai datu sniedzējiem veikt pārvaldības funkcijas. |
| --- | --- |

(57)

Administratīvie sodi un citi administratīvie pasākumi, ko piemēro konkrētos gadījumos, būtu jānosaka, ņemot vērā tādus faktorus kā jebkāda konstatētā finansiālā labuma atmaksa, pārkāpuma smaguma pakāpe un ilgums, jebkādi atbildību pastiprinoši vai mīkstinoši faktori, nepieciešamība, lai administratīvam naudas sodam būtu atturoša ietekme, un attiecīgā gadījumā jāietver sankcijas mīkstināšana apmaiņā pret sadarbību ar kompetento iestādi. Jo īpaši par ļoti smagiem pārkāpumiem konkrētā gadījumā uzliekamā administratīvā naudas soda faktiskajai summai būtu jāspēj sasniegt šajā regulā noteikto maksimālo apmēru vai lielāko apmēru, kāds noteikts valsts tiesību aktos, savukārt mazāk smagu pārkāpumu vai izlīguma gadījumos būtu jāspēj piemērot administratīvo naudas sodu, kura summa ir ievērojami mazāka par maksimālo apmēru. Būtu jāparedz, ka kompetentā iestāde var uz laiku noteikt aizliegumu etalona administratoriem vai datu sniedzējiem veikt pārvaldības funkcijas.

| (58) | Šai regulai nebūtu jāierobežo dalībvalstu spēja noteikt lielākus administratīvos sodus, un tai nevajadzētu skart nekādus dalībvalstu tiesību aktu noteikumus par kriminālsodiem. |
| --- | --- |

(58)

Šai regulai nebūtu jāierobežo dalībvalstu spēja noteikt lielākus administratīvos sodus, un tai nevajadzētu skart nekādus dalībvalstu tiesību aktu noteikumus par kriminālsodiem.

| (59) | Lai gan nekas neliedz dalībvalstīm par vienu un to pašu pārkāpumu paredzēt noteikumus par administratīviem sodiem un kriminālsodiem, nevajadzētu prasīt dalībvalstīm paredzēt noteikumus par administratīviem sodiem par tādiem šīs regulas pārkāpumiem, uz kuriem attiecas valsts krimināltiesības. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem dalībvalstīm par vienu un to pašu pārkāpumu nav jāpiemēro gan administratīvais sods, gan kriminālsods, taču būtu jāparedz iespēja, ka tās to var darīt, ja to pieļauj attiecīgie valsts tiesību akti. Tomēr kriminālsodu saglabāšanai administratīvo sodu vietā par šīs regulas pārkāpumiem nevajadzētu mazināt vai citādi nelabvēlīgi ietekmēt kompetento iestāžu spēju sadarboties, savlaicīgu informācijas pieejamību un savlaicīgu tās apmaiņu ar kompetentajām iestādēm citās dalībvalstīs, piemērojot šo regulu, tostarp pēc tam, kad attiecīgie pārkāpumi nodoti kompetentajām tiesu iestādēm kriminālvajāšanai. |
| --- | --- |

(59)

Lai gan nekas neliedz dalībvalstīm par vienu un to pašu pārkāpumu paredzēt noteikumus par administratīviem sodiem un kriminālsodiem, nevajadzētu prasīt dalībvalstīm paredzēt noteikumus par administratīviem sodiem par tādiem šīs regulas pārkāpumiem, uz kuriem attiecas valsts krimināltiesības. Saskaņā ar valsts tiesību aktiem dalībvalstīm par vienu un to pašu pārkāpumu nav jāpiemēro gan administratīvais sods, gan kriminālsods, taču būtu jāparedz iespēja, ka tās to var darīt, ja to pieļauj attiecīgie valsts tiesību akti. Tomēr kriminālsodu saglabāšanai administratīvo sodu vietā par šīs regulas pārkāpumiem nevajadzētu mazināt vai citādi nelabvēlīgi ietekmēt kompetento iestāžu spēju sadarboties, savlaicīgu informācijas pieejamību un savlaicīgu tās apmaiņu ar kompetentajām iestādēm citās dalībvalstīs, piemērojot šo regulu, tostarp pēc tam, kad attiecīgie pārkāpumi nodoti kompetentajām tiesu iestādēm kriminālvajāšanai.

| (60) | Būtu jāpastiprina noteikumi par informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un to savstarpējās palīdzības sniegšanas un sadarbības pienākumi. Ņemot vērā augošo pārrobežu aktivitāti, kompetentajām iestādēm būtu savstarpēji jāsniedz attiecīgā informācija, kas nepieciešama to uzdevumu izpildei, lai nodrošinātu šīs regulas faktisku piemērošanu, tostarp situācijās, kad pārkāpums vai aizdomas par pārkāpumu var būt svarīgas iestādēm divās vai vairākās dalībvalstīs. Apmainoties ar informāciju, būtu stingri jāievēro dienesta noslēpums, lai nodrošinātu netraucētu minētās informācijas nodošanu un privātpersonu tiesību aizsardzību. |
| --- | --- |

(60)

Būtu jāpastiprina noteikumi par informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un to savstarpējās palīdzības sniegšanas un sadarbības pienākumi. Ņemot vērā augošo pārrobežu aktivitāti, kompetentajām iestādēm būtu savstarpēji jāsniedz attiecīgā informācija, kas nepieciešama to uzdevumu izpildei, lai nodrošinātu šīs regulas faktisku piemērošanu, tostarp situācijās, kad pārkāpums vai aizdomas par pārkāpumu var būt svarīgas iestādēm divās vai vairākās dalībvalstīs. Apmainoties ar informāciju, būtu stingri jāievēro dienesta noslēpums, lai nodrošinātu netraucētu minētās informācijas nodošanu un privātpersonu tiesību aizsardzību.

| (61) | Lai nodrošinātu, ka kompetento iestāžu pieņemtajiem lēmumiem piemērot administratīvu sodu vai citu administratīvu pasākumu ir atturoša ietekme uz sabiedrību kopumā, tie būtu jāpublicē. Lēmumu par administratīvo sodu vai citu administratīvo pasākumu piemērošanu publicēšana ir arī svarīgs kompetento iestāžu instruments, lai informētu tirgus dalībniekus par to, kāda veida rīcība tiek uzskatīta par šīs regulas pārkāpumu, un lai veicinātu labu rīcību tirgus dalībnieku vidū. Ja pastāv risks, ka šāda publicēšana var radīt nesamērīgus zaudējumus iesaistītajām personām vai apdraudēt finanšu tirgu stabilitāti vai notiekošu izmeklēšanu, kompetentajai iestādei administratīvais sods vai cits administratīvs pasākums būtu vai nu jāpublicē, ievērojot anonimitāti, vai to publicēšana jāatliek. Turklāt būtu jāparedz, ka kompetentās iestādes var izvēlēties iespēju nepublicēt lēmumu piemērot administratīvos sodus vai citus administratīvos pasākumus gadījumos, kad anonīma vai atlikta publicēšana tiek uzskatīta par nepietiekamu, lai nodrošinātu to, ka netiek apdraudēta finanšu tirgu stabilitāte. Kompetentajām iestādēm arī netiek prasīts publicēt administratīvos sodus vai citus administratīvus pasākumus, kuri tiek uzskatīti par mazsvarīgiem, ja to publicēšana būtu nesamērīga. |
| --- | --- |

(61)

Lai nodrošinātu, ka kompetento iestāžu pieņemtajiem lēmumiem piemērot administratīvu sodu vai citu administratīvu pasākumu ir atturoša ietekme uz sabiedrību kopumā, tie būtu jāpublicē. Lēmumu par administratīvo sodu vai citu administratīvo pasākumu piemērošanu publicēšana ir arī svarīgs kompetento iestāžu instruments, lai informētu tirgus dalībniekus par to, kāda veida rīcība tiek uzskatīta par šīs regulas pārkāpumu, un lai veicinātu labu rīcību tirgus dalībnieku vidū. Ja pastāv risks, ka šāda publicēšana var radīt nesamērīgus zaudējumus iesaistītajām personām vai apdraudēt finanšu tirgu stabilitāti vai notiekošu izmeklēšanu, kompetentajai iestādei administratīvais sods vai cits administratīvs pasākums būtu vai nu jāpublicē, ievērojot anonimitāti, vai to publicēšana jāatliek. Turklāt būtu jāparedz, ka kompetentās iestādes var izvēlēties iespēju nepublicēt lēmumu piemērot administratīvos sodus vai citus administratīvos pasākumus gadījumos, kad anonīma vai atlikta publicēšana tiek uzskatīta par nepietiekamu, lai nodrošinātu to, ka netiek apdraudēta finanšu tirgu stabilitāte. Kompetentajām iestādēm arī netiek prasīts publicēt administratīvos sodus vai citus administratīvus pasākumus, kuri tiek uzskatīti par mazsvarīgiem, ja to publicēšana būtu nesamērīga.

| (62) | Ar kritiski svarīgiem etaloniem var būt saistīti datu sniedzēji, administratori un lietotāji vairāk nekā vienā dalībvalstī. Līdz ar to šāda etalona sniegšanas pārtraukšanai vai jebkādiem citiem notikumiem, kuri var būtiski apdraudēt tā integritāti, varētu būt ietekme vairāk nekā vienā dalībvalstī, kas nozīmē to, ka šāda etalona uzraudzība, ko veic tikai tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā atrodas etalona administrators, nebūs efektīva un lietderīga kritiski svarīgā etalona radīto risku novēršanas ziņā. Šādos gadījumos, lai nodrošinātu efektīvu uzraudzības informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un to darbību un uzraudzības pasākumu koordinēšanu, būtu jāizveido kolēģijas, kurās ietilpst kompetentās iestādes un EVTI. Kolēģiju darbībai būtu jāveicina šīs regulas noteikumu saskaņota piemērošana un uzraudzības prakses konverģence. Administratora kompetentajai iestādei būtu jāizstrādā rakstiska kārtība attiecībā uz informācijas apmaiņu, lēmumu pieņemšanas procesu, kurā varētu ietvert noteikumus par balsošanas procedūru, jebkādu sadarbību datu obligātas sniegšanas pasākumu nolūkā un gadījumiem, kad kompetentās iestādes savstarpēji apspriežas. EVTI juridiski saistoša starpniecība ir būtisks elements, lai nodrošinātu koordināciju, uzraudzības saskaņotību un uzraudzības prakses konverģenci. |
| --- | --- |

(62)

Ar kritiski svarīgiem etaloniem var būt saistīti datu sniedzēji, administratori un lietotāji vairāk nekā vienā dalībvalstī. Līdz ar to šāda etalona sniegšanas pārtraukšanai vai jebkādiem citiem notikumiem, kuri var būtiski apdraudēt tā integritāti, varētu būt ietekme vairāk nekā vienā dalībvalstī, kas nozīmē to, ka šāda etalona uzraudzība, ko veic tikai tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā atrodas etalona administrators, nebūs efektīva un lietderīga kritiski svarīgā etalona radīto risku novēršanas ziņā. Šādos gadījumos, lai nodrošinātu efektīvu uzraudzības informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un to darbību un uzraudzības pasākumu koordinēšanu, būtu jāizveido kolēģijas, kurās ietilpst kompetentās iestādes un EVTI. Kolēģiju darbībai būtu jāveicina šīs regulas noteikumu saskaņota piemērošana un uzraudzības prakses konverģence. Administratora kompetentajai iestādei būtu jāizstrādā rakstiska kārtība attiecībā uz informācijas apmaiņu, lēmumu pieņemšanas procesu, kurā varētu ietvert noteikumus par balsošanas procedūru, jebkādu sadarbību datu obligātas sniegšanas pasākumu nolūkā un gadījumiem, kad kompetentās iestādes savstarpēji apspriežas. EVTI juridiski saistoša starpniecība ir būtisks elements, lai nodrošinātu koordināciju, uzraudzības saskaņotību un uzraudzības prakses konverģenci.

| (63) | Etalonus kā atsauci var izmantot ilgtermiņa finanšu instrumentos un finanšu līgumos. Konkrētos gadījumos pastāv risks, ka šādu etalonu izstrāde var tikt aizliegta līdz ar šīs regulas stāšanos spēkā, jo to iezīmes nav iespējams pielāgot tā, lai tie atbilstu šīs regulas prasībām. Tajā pašā laikā, aizliedzot šāda etalona turpmāku izstrādi, varētu tikt pārtraukta vai traucēta finanšu instrumentu vai finanšu līgumu darbība, tādējādi kaitējot ieguldītājiem. Tādēļ ir jāparedz noteikumi, kas ļauj turpināt šādu etalonu izstrādi pārejas laikā. |
| --- | --- |

(63)

Etalonus kā atsauci var izmantot ilgtermiņa finanšu instrumentos un finanšu līgumos. Konkrētos gadījumos pastāv risks, ka šādu etalonu izstrāde var tikt aizliegta līdz ar šīs regulas stāšanos spēkā, jo to iezīmes nav iespējams pielāgot tā, lai tie atbilstu šīs regulas prasībām. Tajā pašā laikā, aizliedzot šāda etalona turpmāku izstrādi, varētu tikt pārtraukta vai traucēta finanšu instrumentu vai finanšu līgumu darbība, tādējādi kaitējot ieguldītājiem. Tādēļ ir jāparedz noteikumi, kas ļauj turpināt šādu etalonu izstrādi pārejas laikā.

| (64) | Gadījumos, kad šī regula attiecas vai var attiekties uz uzraudzītajām vienībām un tirgiem, uz kuriem attiecas Regula (ES) Nr. 1227/2011, EVTI būtu jāapspriežas ar Energoregulatoru sadarbības aģentūru (ACER), lai izmantotu tās ekspertu zināšanas enerģijas tirgu jomā un mazinātu jebkādu divkāršu regulējumu. |
| --- | --- |

(64)

Gadījumos, kad šī regula attiecas vai var attiekties uz uzraudzītajām vienībām un tirgiem, uz kuriem attiecas Regula (ES) Nr. 1227/2011, EVTI būtu jāapspriežas ar Energoregulatoru sadarbības aģentūru (ACER), lai izmantotu tās ekspertu zināšanas enerģijas tirgu jomā un mazinātu jebkādu divkāršu regulējumu.

| (65) | Lai sīkāk precizētu šīs regulas tehniskos elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz definīciju tehnisko elementu precizēšanu; attiecībā uz to finanšu instrumentu nominālo summu, atvasināto instrumentu nosacīto summu un ieguldījumu fondu tīrās aktīvu vērtības aprēķināšanu, kuros kā atsauce izmantots etalons, – lai noteiktu, vai šāds etalons ir nozīmīgs –, attiecībā uz kritiski svarīgu un nozīmīgu etalonu robežvērtības noteikšanas aprēķinu pārskatīšanu; attiecībā uz trešā valstī izstrādāta etalona vai etalonu grupas apstiprināšanas objektīvo iemeslu noteikšanu; attiecībā uz to elementu noteikšanu, kas nepieciešami, lai izvērtētu, vai ir pamats uzskatīt, ka pastāvošā etalona sniegšanas pārtraukšana vai izmaiņas tajā var radīt nepārvaramas varas gadījumu, traucēt jebkāda tāda finanšu līguma vai finanšu instrumenta, vai jebkura ieguldījumu fonda noteikumu īstenošanu, kurā kā atsauce izmantots šāda etalons, vai kā citādi pārkāpt šāda finanšu līguma vai finanšu instrumenta nosacījumus, un attiecībā uz 24 mēnešu laikposma, kas paredzēts konkrētu administratoru reģistrācijai apstiprināšanas vietā, pagarināšanu. Pieņemot minētos aktus, Komisijai būtu jāņem vērā tirgus vai tehnoloģiju attīstība un uzraudzības prakses starptautiskā konverģence etalonu jomā, jo īpaši IOSCO darbs. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un ka minētā apspriešanās notiek saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (14). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(65)

Lai sīkāk precizētu šīs regulas tehniskos elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz definīciju tehnisko elementu precizēšanu; attiecībā uz to finanšu instrumentu nominālo summu, atvasināto instrumentu nosacīto summu un ieguldījumu fondu tīrās aktīvu vērtības aprēķināšanu, kuros kā atsauce izmantots etalons, – lai noteiktu, vai šāds etalons ir nozīmīgs –, attiecībā uz kritiski svarīgu un nozīmīgu etalonu robežvērtības noteikšanas aprēķinu pārskatīšanu; attiecībā uz trešā valstī izstrādāta etalona vai etalonu grupas apstiprināšanas objektīvo iemeslu noteikšanu; attiecībā uz to elementu noteikšanu, kas nepieciešami, lai izvērtētu, vai ir pamats uzskatīt, ka pastāvošā etalona sniegšanas pārtraukšana vai izmaiņas tajā var radīt nepārvaramas varas gadījumu, traucēt jebkāda tāda finanšu līguma vai finanšu instrumenta, vai jebkura ieguldījumu fonda noteikumu īstenošanu, kurā kā atsauce izmantots šāda etalons, vai kā citādi pārkāpt šāda finanšu līguma vai finanšu instrumenta nosacījumus, un attiecībā uz 24 mēnešu laikposma, kas paredzēts konkrētu administratoru reģistrācijai apstiprināšanas vietā, pagarināšanu. Pieņemot minētos aktus, Komisijai būtu jāņem vērā tirgus vai tehnoloģiju attīstība un uzraudzības prakses starptautiskā konverģence etalonu jomā, jo īpaši IOSCO darbs. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un ka minētā apspriešanās notiek saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (14). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (66) | Tehniskajiem standartiem būtu jānodrošina tas, ka tiek konsekventi saskaņotas prasības attiecībā uz to indeksu sniegšanu un izstrādi, kurus izmanto kā etalonus, un ka visā Savienībā tiek pienācīgi aizsargāti ieguldītāji un patērētāji. Tā kā EVTI ir iestāde ar augsti specializētu kompetenci, būtu efektīvi un lietderīgi tai uzticēt iesniegšanai Komisijai izstrādāt ar politikas izvēlēm nesaistītu regulatīvu tehnisko standartu projektu. Komisijai, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu un atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantam, būtu jāpieņem EVTI izstrādātais projekts regulatīviem tehniskajiem standartiem attiecībā uz uzraudzības pienākuma īstenošanas procedūru un tā iezīmēm; attiecībā uz to, kā nodrošināt ievades datu atbilstību un pārbaudāmību, kā arī datu sniedzēja iekšējās uzraudzības un pārbaudes procedūrām; attiecībā uz informāciju, ko administrators sniedz par etalona izstrādei izmantotajiem datiem un metodoloģiju; attiecībā uz rīcības kodeksa elementiem; attiecībā uz sistēmām un kontrolei piemērojamām prasībām; attiecībā uz kritērijiem, kuri kompetentajām iestādēm būtu jāņem vērā, pieņemot lēmumu par konkrētu papildu prasību piemērošanu; attiecībā uz paziņojuma par etalonu saturu un gadījumiem, kādos šāds paziņojums ir jāatjaunina; attiecībā uz kompetento iestāžu un EVTI sadarbības kārtības minimālo saturu; attiecībā uz trešās valsts administratora atzīšanas pieteikuma formu un saturu un kopā ar pieteikumu iesniedzamās informācijas izklāstu; un attiecībā uz informāciju, kas jāsniedz apstiprināšanas un reģistrēšanas pieteikumā. |
| --- | --- |

(66)

Tehniskajiem standartiem būtu jānodrošina tas, ka tiek konsekventi saskaņotas prasības attiecībā uz to indeksu sniegšanu un izstrādi, kurus izmanto kā etalonus, un ka visā Savienībā tiek pienācīgi aizsargāti ieguldītāji un patērētāji. Tā kā EVTI ir iestāde ar augsti specializētu kompetenci, būtu efektīvi un lietderīgi tai uzticēt iesniegšanai Komisijai izstrādāt ar politikas izvēlēm nesaistītu regulatīvu tehnisko standartu projektu. Komisijai, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu un atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantam, būtu jāpieņem EVTI izstrādātais projekts regulatīviem tehniskajiem standartiem attiecībā uz uzraudzības pienākuma īstenošanas procedūru un tā iezīmēm; attiecībā uz to, kā nodrošināt ievades datu atbilstību un pārbaudāmību, kā arī datu sniedzēja iekšējās uzraudzības un pārbaudes procedūrām; attiecībā uz informāciju, ko administrators sniedz par etalona izstrādei izmantotajiem datiem un metodoloģiju; attiecībā uz rīcības kodeksa elementiem; attiecībā uz sistēmām un kontrolei piemērojamām prasībām; attiecībā uz kritērijiem, kuri kompetentajām iestādēm būtu jāņem vērā, pieņemot lēmumu par konkrētu papildu prasību piemērošanu; attiecībā uz paziņojuma par etalonu saturu un gadījumiem, kādos šāds paziņojums ir jāatjaunina; attiecībā uz kompetento iestāžu un EVTI sadarbības kārtības minimālo saturu; attiecībā uz trešās valsts administratora atzīšanas pieteikuma formu un saturu un kopā ar pieteikumu iesniedzamās informācijas izklāstu; un attiecībā uz informāciju, kas jāsniedz apstiprināšanas un reģistrēšanas pieteikumā.

| (67) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai, lai izveidotu un pārskatītu to publisko iestāžu sarakstu Savienībā, lai izveidotu un pārskatītu kritiski svarīgu etalonu sarakstu un lai pilnīga vai daļēja līdzvērtīguma noteikšanas nolūkā noteiktu tā tiesiskā regulējuma līdzvērtīgumu, kuru piemēro trešo valstu etalonu izstrādātājiem. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (15). |
| --- | --- |

(67)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai, lai izveidotu un pārskatītu to publisko iestāžu sarakstu Savienībā, lai izveidotu un pārskatītu kritiski svarīgu etalonu sarakstu un lai pilnīga vai daļēja līdzvērtīguma noteikšanas nolūkā noteiktu tā tiesiskā regulējuma līdzvērtīgumu, kuru piemēro trešo valstu etalonu izstrādātājiem. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (15).

| (68) | Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai arī, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar LESD 291. pantu un atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantam, pieņemt EVTI izstrādātos īstenošanas tehniskos standartus, ar kuriem nosaka paraugus paziņojumiem par atbilstību un procedūras un veidlapas informācijas apmaiņai starp kompetentajām iestādēm un EVTI. |
| --- | --- |

(68)

Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai arī, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar LESD 291. pantu un atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantam, pieņemt EVTI izstrādātos īstenošanas tehniskos standartus, ar kuriem nosaka paraugus paziņojumiem par atbilstību un procedūras un veidlapas informācijas apmaiņai starp kompetentajām iestādēm un EVTI.

| (69) | Tā kā šīs regulas mērķus, proti, noteikt konsekventu un efektīvu režīmu, lai novērstu etalonu radīto neaizsargātību, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo ar etaloniem saistīto problēmu vispārējo ietekmi var pilnībā saprast tikai visas Savienības kontekstā, bet šīs regulas mēroga un ietekmes dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(69)

Tā kā šīs regulas mērķus, proti, noteikt konsekventu un efektīvu režīmu, lai novērstu etalonu radīto neaizsargātību, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo ar etaloniem saistīto problēmu vispārējo ietekmi var pilnībā saprast tikai visas Savienības kontekstā, bet šīs regulas mēroga un ietekmes dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (70) | Ņemot vērā to, ka steidzami nepieciešams atjaunot uzticēšanos etaloniem un veicināt godīgus un pārredzamus finanšu tirgus, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas. |
| --- | --- |

(70)

Ņemot vērā to, ka steidzami nepieciešams atjaunot uzticēšanos etaloniem un veicināt godīgus un pārredzamus finanšu tirgus, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas.

| (71) | Patērētāji spēj noslēgt finanšu līgumus, jo īpaši hipotēkas un patēriņa kredītlīgumus, kuros ir atsauce uz etalonu, taču nevienlīdzīgā ietekme sarunās par vienošanās panākšanu un standarta nosacījumu izmantošana nozīmē to, ka viņiem var būt ierobežota izvēle attiecībā uz izmantojamo etalonu. Tādēļ ir jānodrošina, lai kreditori vai kredīta starpnieki patērētājiem sniedz vismaz atbilstīgu informāciju. Tādēļ minētajā nolūkā būtu attiecīgi jāgroza Direktīvas 2008/48/EK un 2014/17/ES. |
| --- | --- |

(71)

Patērētāji spēj noslēgt finanšu līgumus, jo īpaši hipotēkas un patēriņa kredītlīgumus, kuros ir atsauce uz etalonu, taču nevienlīdzīgā ietekme sarunās par vienošanās panākšanu un standarta nosacījumu izmantošana nozīmē to, ka viņiem var būt ierobežota izvēle attiecībā uz izmantojamo etalonu. Tādēļ ir jānodrošina, lai kreditori vai kredīta starpnieki patērētājiem sniedz vismaz atbilstīgu informāciju. Tādēļ minētajā nolūkā būtu attiecīgi jāgroza Direktīvas 2008/48/EK un 2014/17/ES.

| (72) | Regulā (ES) Nr. 596/2014 noteikta prasība personām, kas veic pārvaldības pienākumus, kā arī ar tiem cieši saistītām personām paziņot emitentam vai kompetentajai iestādei par katru darījumu, ko tās veikušas uz sava rēķina attiecībā uz finanšu instrumentiem, kuri paši ir saistīti ar to emitenta akcijām un parāda instrumentiem. Tomēr ir dažādi finanšu instrumenti, kas ir saistīti ar konkrēta emitenta akcijām un parāda instrumentiem. Šādi finanšu instrumenti ietver vienības kolektīvu ieguldījumu uzņēmumos, strukturētus produktus vai finanšu instrumentus, kas ietver atvasinātu instrumentu, kurš rada pakļautību riskam, kas saistīts ar emitenta emitēto akciju vai parāda instrumentu darbības rezultātiem. Par ikvienu darījumu ar šādiem finanšu instrumentiem, kurš pārsniedz de minimis robežvērtību, būtu jāziņo emitentam un kompetentajai iestādei. Izņēmums būtu jāpiemēro gadījumos, kad vai nu saistītais finanšu instruments rada tādu pakļautību ar emitenta akcijām vai parāda instrumentiem saistītam riskam, kura ir 20 % vai mazāka, vai arī persona, kas veic pārvaldības pienākumus vai ir cieši saistīta ar tiem, nezināja un nevarēja zināt attiecīgā finanšu instrumenta ieguldījumu struktūru. Tādēļ būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 596/2014, |
| --- | --- |

(72)

Regulā (ES) Nr. 596/2014 noteikta prasība personām, kas veic pārvaldības pienākumus, kā arī ar tiem cieši saistītām personām paziņot emitentam vai kompetentajai iestādei par katru darījumu, ko tās veikušas uz sava rēķina attiecībā uz finanšu instrumentiem, kuri paši ir saistīti ar to emitenta akcijām un parāda instrumentiem. Tomēr ir dažādi finanšu instrumenti, kas ir saistīti ar konkrēta emitenta akcijām un parāda instrumentiem. Šādi finanšu instrumenti ietver vienības kolektīvu ieguldījumu uzņēmumos, strukturētus produktus vai finanšu instrumentus, kas ietver atvasinātu instrumentu, kurš rada pakļautību riskam, kas saistīts ar emitenta emitēto akciju vai parāda instrumentu darbības rezultātiem. Par ikvienu darījumu ar šādiem finanšu instrumentiem, kurš pārsniedz de minimis robežvērtību, būtu jāziņo emitentam un kompetentajai iestādei. Izņēmums būtu jāpiemēro gadījumos, kad vai nu saistītais finanšu instruments rada tādu pakļautību ar emitenta akcijām vai parāda instrumentiem saistītam riskam, kura ir 20 % vai mazāka, vai arī persona, kas veic pārvaldības pienākumus vai ir cieši saistīta ar tiem, nezināja un nevarēja zināt attiecīgā finanšu instrumenta ieguldījumu struktūru. Tādēļ būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 596/2014,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I SADAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu ievieš vienotu satvaru, lai nodrošinātu to indeksu precizitāti un integritāti, kurus izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai Savienībā. Līdz ar to šī regula veicina iekšējā tirgus pienācīgu darbību, vienlaikus nodrošinot augstu aizsardzības līmeni patērētājiem un ieguldītājiem.

2. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro etalonu izstrādei, etalona izstrādei nepieciešamo ievades datu sniegšanai un etalona izmantošanai Savienības teritorijā.

2.   Šo regulu nepiemēro:

| a) | centrālajai bankai; |
| --- | --- |

a)

centrālajai bankai;

| b) | publiskai iestādei, ja tā sniedz datus etalonu izstrādei, izstrādā etalonus vai kontrolē to izstrādi publiskas politikas nolūkā, tostarp saistībā ar pasākumiem nodarbinātības, saimnieciskās darbības un inflācijas jomā; |
| --- | --- |

b)

publiskai iestādei, ja tā sniedz datus etalonu izstrādei, izstrādā etalonus vai kontrolē to izstrādi publiskas politikas nolūkā, tostarp saistībā ar pasākumiem nodarbinātības, saimnieciskās darbības un inflācijas jomā;

| c) | centrālajam darījumu partnerim (CCP), ja tas sniedz atsauces cenas vai norēķinu cenas, kuras izmanto CCP riska pārvaldības un norēķinu nolūkā; |
| --- | --- |

c)

centrālajam darījumu partnerim (CCP), ja tas sniedz atsauces cenas vai norēķinu cenas, kuras izmanto CCP riska pārvaldības un norēķinu nolūkā;

| d) | Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C iedaļā uzskaitīto finanšu līgumu vienoto atsauces cenu noteikšanai; |
| --- | --- |

d)

Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C iedaļā uzskaitīto finanšu līgumu vienoto atsauces cenu noteikšanai;

| e) | presei, citiem plašsaziņas līdzekļiem un žurnālistiem, ja tie etalonu tikai publicē vai tikai atsaucas uz to saistībā ar savu darbību žurnālistikas jomā, nekontrolējot šā etalona izstrādi; |
| --- | --- |

e)

presei, citiem plašsaziņas līdzekļiem un žurnālistiem, ja tie etalonu tikai publicē vai tikai atsaucas uz to saistībā ar savu darbību žurnālistikas jomā, nekontrolējot šā etalona izstrādi;

| f) | fiziskai vai juridiskai personai, kas piešķir vai apsola piešķirt kredītu minētās personas ar tirdzniecību saistītās darbības, darījumdarbības vai profesionālās darbības gaitā, ja minētā persona publicē vai sabiedrībai dara pieejamu savas mainīgās vai fiksētās aizņēmuma likmes, kuras noteiktas ar iekšējiem lēmumiem un kuras piemēro tikai finanšu līgumiem, ko minētā persona ar attiecīgajiem klientiem noslēgusi tai pašā grupā; |
| --- | --- |

f)

fiziskai vai juridiskai personai, kas piešķir vai apsola piešķirt kredītu minētās personas ar tirdzniecību saistītās darbības, darījumdarbības vai profesionālās darbības gaitā, ja minētā persona publicē vai sabiedrībai dara pieejamu savas mainīgās vai fiksētās aizņēmuma likmes, kuras noteiktas ar iekšējiem lēmumiem un kuras piemēro tikai finanšu līgumiem, ko minētā persona ar attiecīgajiem klientiem noslēgusi tai pašā grupā;

| g) | preču etalonam, kas pamatojas uz tādu datu sniedzēju iesniegtiem datiem, kuru lielākā daļa nav uzraudzītās vienības, un uz ko attiecas abi turpmāk minētie nosacījumi:






  i) | etalons ir izmantots kā atsauce finanšu instrumentos, par kuriem tirdzniecības atļaujas pieprasījums ir iesniegts tikai vienā Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 24. apakšpunktā definētā tirdzniecības vietā vai kuri tiek tirgoti tikai vienā šādā tirdzniecības vietā; |
| --- | --- | --- |

g)

preču etalonam, kas pamatojas uz tādu datu sniedzēju iesniegtiem datiem, kuru lielākā daļa nav uzraudzītās vienības, un uz ko attiecas abi turpmāk minētie nosacījumi:

i)

etalons ir izmantots kā atsauce finanšu instrumentos, par kuriem tirdzniecības atļaujas pieprasījums ir iesniegts tikai vienā Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 24. apakšpunktā definētā tirdzniecības vietā vai kuri tiek tirgoti tikai vienā šādā tirdzniecības vietā;

| ii) | finanšu instrumentu, kuros kā atsauce izmantots etalons, kopējā nominālā vērtība nepārsniedz EUR 100 miljonus; |
| --- | --- |

ii)

finanšu instrumentu, kuros kā atsauce izmantots etalons, kopējā nominālā vērtība nepārsniedz EUR 100 miljonus;

| h) | indeksa sniedzējam attiecībā uz tā izstrādātu indeksu, ja šis indeksa sniedzējs neapzinās un nav pamata pieņēmumam, ka tam būtu vajadzējis apzināties, ka minēto indeksu izmanto 3. panta 1. punkta 3. apakšpunktā minētajiem nolūkiem. |
| --- | --- |

h)

indeksa sniedzējam attiecībā uz tā izstrādātu indeksu, ja šis indeksa sniedzējs neapzinās un nav pamata pieņēmumam, ka tam būtu vajadzējis apzināties, ka minēto indeksu izmanto 3. panta 1. punkta 3. apakšpunktā minētajiem nolūkiem.

3. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā izmanto šādas definīcijas:

| 1) | “indekss” ir jebkurš skaitlis:






  a) | kuru publicē vai dara pieejamu sabiedrībai; |
| --- | --- | --- |

1)

“indekss” ir jebkurš skaitlis:

a)

kuru publicē vai dara pieejamu sabiedrībai;

| b) | kuru regulāri nosaka:






  i) | daļēji vai pilnībā, izmantojot formulu vai citu aprēķinu metodi vai veicot izvērtējumu; un |
| --- | --- | --- |

b)

kuru regulāri nosaka:

i)

daļēji vai pilnībā, izmantojot formulu vai citu aprēķinu metodi vai veicot izvērtējumu; un

| ii) | pamatojoties uz viena vai vairāku pamatā esošo aktīvu vērtību vai cenām, tostarp aplēstajām cenām, faktiskajām vai aplēstajām procentu likmēm, kotāciju un saistošo kotāciju vai citām vērtībām vai apsekojumiem; |
| --- | --- |

ii)

pamatojoties uz viena vai vairāku pamatā esošo aktīvu vērtību vai cenām, tostarp aplēstajām cenām, faktiskajām vai aplēstajām procentu likmēm, kotāciju un saistošo kotāciju vai citām vērtībām vai apsekojumiem;

| 2) | “indeksa sniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona, kurai ir kontrole pār indeksa izstrādi; |
| --- | --- |

2)

“indeksa sniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona, kurai ir kontrole pār indeksa izstrādi;

| 3) | “etalons” ir jebkurš indekss, kuru izmanto kā atsauci, nosakot summu, kas jāmaksā saistībā ar finanšu instrumentu vai finanšu līgumu, vai nosakot finanšu instrumenta vērtību, vai indekss, ko izmanto, lai izmērītu ieguldījumu fonda darbības rezultātus, nolūkā izsekot šāda indeksa nestajai peļņai vai noteikt portfeļa aktīvu sadalījumu, vai aprēķināt atlīdzību par darbības rezultātiem; |
| --- | --- |

3)

“etalons” ir jebkurš indekss, kuru izmanto kā atsauci, nosakot summu, kas jāmaksā saistībā ar finanšu instrumentu vai finanšu līgumu, vai nosakot finanšu instrumenta vērtību, vai indekss, ko izmanto, lai izmērītu ieguldījumu fonda darbības rezultātus, nolūkā izsekot šāda indeksa nestajai peļņai vai noteikt portfeļa aktīvu sadalījumu, vai aprēķināt atlīdzību par darbības rezultātiem;

| 4) | “etalonu grupa” ir etalonu grupa, ko izstrādā viens administrators un ko nosaka, pamatojoties uz līdzīga rakstura ievades datiem, un kas nodrošina vienādas vai līdzīgas tirgus vai ekonomiskās realitātes konkrētus mērījumus; |
| --- | --- |

4)

“etalonu grupa” ir etalonu grupa, ko izstrādā viens administrators un ko nosaka, pamatojoties uz līdzīga rakstura ievades datiem, un kas nodrošina vienādas vai līdzīgas tirgus vai ekonomiskās realitātes konkrētus mērījumus;

| 5) | “etalona izstrāde” ir:






  a) | etalona noteikšanai nepieciešamo pasākumu pārvaldība; |
| --- | --- | --- |

5)

“etalona izstrāde” ir:

a)

etalona noteikšanai nepieciešamo pasākumu pārvaldība;

| b) | etalona noteikšanas vajadzībām nepieciešamo ievades datu vākšana, analīze vai apstrāde; un |
| --- | --- |

b)

etalona noteikšanas vajadzībām nepieciešamo ievades datu vākšana, analīze vai apstrāde; un

| c) | etalona noteikšana, izmantojot formulu vai citu aprēķinu metodi vai novērtējot šim nolūkam sniegtos ievades datus; |
| --- | --- |

c)

etalona noteikšana, izmantojot formulu vai citu aprēķinu metodi vai novērtējot šim nolūkam sniegtos ievades datus;

| 6) | “administrators” ir fiziska vai juridiska persona, kurai ir kontrole pār etalona izstrādi; |
| --- | --- |

6)

“administrators” ir fiziska vai juridiska persona, kurai ir kontrole pār etalona izstrādi;

| 7) | “etalona izmantošana” ir:






  a) | tāda finanšu instrumenta emitēšana, kurā kā atsauce izmantots indekss vai indeksu kombinācija; |
| --- | --- | --- |

7)

“etalona izmantošana” ir:

a)

tāda finanšu instrumenta emitēšana, kurā kā atsauce izmantots indekss vai indeksu kombinācija;

| b) | saistībā ar finanšu instrumentu vai finanšu līgumu maksājamās summas noteikšana, par atsauci izmantojot indeksu vai indeksu kombināciju; |
| --- | --- |

b)

saistībā ar finanšu instrumentu vai finanšu līgumu maksājamās summas noteikšana, par atsauci izmantojot indeksu vai indeksu kombināciju;

| c) | dalība līgumslēdzējas puses statusā finanšu līgumā, kurā kā atsauce izmantots indekss vai indeksu kombinācija; |
| --- | --- |

c)

dalība līgumslēdzējas puses statusā finanšu līgumā, kurā kā atsauce izmantots indekss vai indeksu kombinācija;

| d) | Direktīvas 2008/48/EK 3. panta j) punktā definētās aizņēmuma likmes noteikšana, kura aprēķināta kā starpība vai uzcenojums virs indeksa vai indeksu kombinācijas un kuru kā atsauci izmanto tikai attiecīgā kreditora noslēgtā finanšu līgumā; |
| --- | --- |

d)

Direktīvas 2008/48/EK 3. panta j) punktā definētās aizņēmuma likmes noteikšana, kura aprēķināta kā starpība vai uzcenojums virs indeksa vai indeksu kombinācijas un kuru kā atsauci izmanto tikai attiecīgā kreditora noslēgtā finanšu līgumā;

| e) | ieguldījumu fonda darbības rezultātu mērīšana, izmantojot indeksu vai indeksu kombināciju, lai izsekotu šāda indeksa vai indeksu kombinācijas nestajai peļņai, noteiktu portfeļa aktīvu sadalījumu vai aprēķinātu atlīdzību par darbības rezultātiem; |
| --- | --- |

e)

ieguldījumu fonda darbības rezultātu mērīšana, izmantojot indeksu vai indeksu kombināciju, lai izsekotu šāda indeksa vai indeksu kombinācijas nestajai peļņai, noteiktu portfeļa aktīvu sadalījumu vai aprēķinātu atlīdzību par darbības rezultātiem;

| 8) | “ievades datu sniegšana” ir tādu ievades datu sniegšana, kuri nav gatavā formā pieejami administratoram vai citai personai, kas tos nodod administratoram, kuri ir nepieciešami etalona noteikšanai un kurus sniedz šādā nolūkā; |
| --- | --- |

8)

“ievades datu sniegšana” ir tādu ievades datu sniegšana, kuri nav gatavā formā pieejami administratoram vai citai personai, kas tos nodod administratoram, kuri ir nepieciešami etalona noteikšanai un kurus sniedz šādā nolūkā;

| 9) | “datu sniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona, kas sniedz ievades datus; |
| --- | --- |

9)

“datu sniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona, kas sniedz ievades datus;

| 10) | “uzraudzīts datu sniedzējs” ir uzraudzīta vienība, kas sniedz ievades datus administratoram, kurš atrodas Savienībā; |
| --- | --- |

10)

“uzraudzīts datu sniedzējs” ir uzraudzīta vienība, kas sniedz ievades datus administratoram, kurš atrodas Savienībā;

| 11) | “iesniedzējs” ir fiziska persona, ko ievades datu sniegšanas nolūkā nodarbina datu sniedzējs; |
| --- | --- |

11)

“iesniedzējs” ir fiziska persona, ko ievades datu sniegšanas nolūkā nodarbina datu sniedzējs;

| 12) | “vērtētājs” ir preču etalona administratora darbinieks vai jebkura cita fiziska persona, kā pakalpojumi ir nodoti administratora rīcībā vai administratora kontrolē un kas atbild par metodoloģijas vai vērtējuma piemērošanu ievades datiem un citai informācijai, lai iegūtu konkrētas preces cenas izšķirošu izvērtējumu; |
| --- | --- |

12)

“vērtētājs” ir preču etalona administratora darbinieks vai jebkura cita fiziska persona, kā pakalpojumi ir nodoti administratora rīcībā vai administratora kontrolē un kas atbild par metodoloģijas vai vērtējuma piemērošanu ievades datiem un citai informācijai, lai iegūtu konkrētas preces cenas izšķirošu izvērtējumu;

| 13) | “eksperta vērtējums” ir administratora vai datu sniedzēja īstenota rīcības brīvība attiecībā uz datu izmantošanu etalona noteikšanā, tostarp no iepriekšējiem vai saistītiem darījumiem iegūto vērtību ekstrapolēšanā, vērtību koriģēšanā attiecībā uz faktoriem, kas var ietekmēt datu kvalitāti, piemēram, notikumiem tirgū vai tam, ka pasliktinās pircēja vai pārdevēja kredītkvalitāte, un lielākas nozīmes piešķiršanā uzņēmuma pirkšanas vai pārdošanas piedāvājumiem nekā konkrētajam noslēgtajam darījumam; |
| --- | --- |

13)

“eksperta vērtējums” ir administratora vai datu sniedzēja īstenota rīcības brīvība attiecībā uz datu izmantošanu etalona noteikšanā, tostarp no iepriekšējiem vai saistītiem darījumiem iegūto vērtību ekstrapolēšanā, vērtību koriģēšanā attiecībā uz faktoriem, kas var ietekmēt datu kvalitāti, piemēram, notikumiem tirgū vai tam, ka pasliktinās pircēja vai pārdevēja kredītkvalitāte, un lielākas nozīmes piešķiršanā uzņēmuma pirkšanas vai pārdošanas piedāvājumiem nekā konkrētajam noslēgtajam darījumam;

| 14) | “ievades dati” ir dati, kas ir saistīti ar viena vai vairāku pamatā esošu aktīvu vērtību vai cenām, tostarp aplēstām cenām, kotāciju, saistošo kotāciju vai citām vērtībām, kuras administrators izmanto etalona noteikšanā; |
| --- | --- |

14)

“ievades dati” ir dati, kas ir saistīti ar viena vai vairāku pamatā esošu aktīvu vērtību vai cenām, tostarp aplēstām cenām, kotāciju, saistošo kotāciju vai citām vērtībām, kuras administrators izmanto etalona noteikšanā;

| 15) | “darījumu dati” ir konstatējamas cenas, likmes, indeksi vai vērtības, kas atspoguļo darījumus starp nesaistītiem darījumu partneriem aktīvā tirgū, kurā darbojas konkurences piedāvājuma un pieprasījuma spēki; |
| --- | --- |

15)

“darījumu dati” ir konstatējamas cenas, likmes, indeksi vai vērtības, kas atspoguļo darījumus starp nesaistītiem darījumu partneriem aktīvā tirgū, kurā darbojas konkurences piedāvājuma un pieprasījuma spēki;

| 16) | “finanšu instruments” ir jebkurš Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C iedaļā uzskaitītais instruments, par kuru ir iesniegts pieprasījums atļaut to tirgot tirdzniecības vietā, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 24. apakšpunktā, vai kuru tirgo tirdzniecības vietā, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 24. apakšpunktā, vai ar sistēmiska internalizētāja starpniecību, kā definēts minētās direktīvas 4. panta 1. punkta 20. apakšpunktā; |
| --- | --- |

16)

“finanšu instruments” ir jebkurš Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C iedaļā uzskaitītais instruments, par kuru ir iesniegts pieprasījums atļaut to tirgot tirdzniecības vietā, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 24. apakšpunktā, vai kuru tirgo tirdzniecības vietā, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 24. apakšpunktā, vai ar sistēmiska internalizētāja starpniecību, kā definēts minētās direktīvas 4. panta 1. punkta 20. apakšpunktā;

| 17) | “uzraudzītā vienība” ir jebkura no turpmāk norādītajām:






  a) | kredītiestāde, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (16) 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā; |
| --- | --- | --- |

17)

“uzraudzītā vienība” ir jebkura no turpmāk norādītajām:

a)

kredītiestāde, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (16) 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā;

| b) | ieguldījumu brokeru sabiedrība, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

ieguldījumu brokeru sabiedrība, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā;

| c) | apdrošināšanas sabiedrība, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/138/EK (17) 13. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

c)

apdrošināšanas sabiedrība, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/138/EK (17) 13. panta 1. punktā;

| d) | pārapdrošinašanas sabiedrība, kā definēts Direktīvas 2009/138/EK 13. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

d)

pārapdrošinašanas sabiedrība, kā definēts Direktīvas 2009/138/EK 13. panta 4. punktā;

| e) | PVKIU, kā definēts Direktīvas 2009/65/EK 1. panta 2. punktā, vai atbilstīgā gadījumā PVKIU pārvaldības sabiedrība, kā definēts minētās direktīvas 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

e)

PVKIU, kā definēts Direktīvas 2009/65/EK 1. panta 2. punktā, vai atbilstīgā gadījumā PVKIU pārvaldības sabiedrība, kā definēts minētās direktīvas 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā;

| f) | alternatīvo ieguldījumu fonda pārvaldnieks vai AIFP, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/61/ES (18) 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

f)

alternatīvo ieguldījumu fonda pārvaldnieks vai AIFP, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/61/ES (18) 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā;

| g) | papildpensijas kapitāla uzkrāšanas iestāde, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/41/EK (19) 6. panta a) punktā; |
| --- | --- |

g)

papildpensijas kapitāla uzkrāšanas iestāde, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/41/EK (19) 6. panta a) punktā;

| h) | kreditors, kā definēts Direktīvas 2008/48/EK 3. panta b) punktā attiecībā uz kredītlīgumiem, kā definēts minētās direktīvas 3. panta c) punktā; |
| --- | --- |

h)

kreditors, kā definēts Direktīvas 2008/48/EK 3. panta b) punktā attiecībā uz kredītlīgumiem, kā definēts minētās direktīvas 3. panta c) punktā;

| i) | iestāde, kas nav kredītiestāde, kā definēts Direktīvas 2014/17/ES 4. panta 10. punktā, attiecībā uz minētās direktīvas 4. panta 3. punktā definētajiem kredītlīgumiem; |
| --- | --- |

i)

iestāde, kas nav kredītiestāde, kā definēts Direktīvas 2014/17/ES 4. panta 10. punktā, attiecībā uz minētās direktīvas 4. panta 3. punktā definētajiem kredītlīgumiem;

| j) | tirgus operators, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 18. apakšpunktā; |
| --- | --- |

j)

tirgus operators, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 18. apakšpunktā;

| k) | CCP, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 648/2012 (20) 2. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

k)

CCP, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 648/2012 (20) 2. panta 1. punktā;

| l) | darījumu reģistrs, kā definēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

l)

darījumu reģistrs, kā definēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 2. punktā;

| m) | administrators; |
| --- | --- |

m)

administrators;

| 18) | “finanšu līgums” ir:






  a) | jebkurš Direktīvas 2008/48/EK 3. panta c) punktā definēts kredītlīgums; |
| --- | --- | --- |

18)

“finanšu līgums” ir:

a)

jebkurš Direktīvas 2008/48/EK 3. panta c) punktā definēts kredītlīgums;

| b) | jebkurš Direktīvas 2014/17/ES 4. panta 3. punktā definēts kredītlīgums; |
| --- | --- |

b)

jebkurš Direktīvas 2014/17/ES 4. panta 3. punktā definēts kredītlīgums;

| 19) | “ieguldījumu fonds” ir AIF, kā definēts Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā, vai PVKIU, kā definēts Direktīvas 2009/65/EK 1. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

19)

“ieguldījumu fonds” ir AIF, kā definēts Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā, vai PVKIU, kā definēts Direktīvas 2009/65/EK 1. panta 2. punktā;

| 20) | “vadības struktūra” ir administratora vai citas uzraudzītās vienības struktūra vai struktūras, kuras ir izraudzītas saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ir pilnvarotas noteikt administratora vai citas uzraudzītās vienības stratēģiju, mērķus un vispārējo virzību, uzrauga vadības lēmumu pieņemšanu un kurās darbojas personas, kas faktiski vada attiecīgā administratora vai citas uzraudzītās vienības darbību; |
| --- | --- |

20)

“vadības struktūra” ir administratora vai citas uzraudzītās vienības struktūra vai struktūras, kuras ir izraudzītas saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ir pilnvarotas noteikt administratora vai citas uzraudzītās vienības stratēģiju, mērķus un vispārējo virzību, uzrauga vadības lēmumu pieņemšanu un kurās darbojas personas, kas faktiski vada attiecīgā administratora vai citas uzraudzītās vienības darbību;

| 21) | “patērētājs” ir fiziska persona, kas finanšu līgumos, uz kuriem attiecas šī regula, darbojas nolūkos, kas nav saistīti ar šīs personas arodu, nodarbošanos vai profesiju; |
| --- | --- |

21)

“patērētājs” ir fiziska persona, kas finanšu līgumos, uz kuriem attiecas šī regula, darbojas nolūkos, kas nav saistīti ar šīs personas arodu, nodarbošanos vai profesiju;

| 22) | “procentu likmju etalons” ir etalons, ko nosaka šā punkta 1. apakšpunkta b) punkta ii) apakšpunkta piemērošanas nolūkā, pamatojoties uz likmi, ar kādu bankas naudas tirgū var izsniegt aizdevumus citām bankām vai aģentiem, kas nav bankas, vai saņemt no tiem aizdevumus; |
| --- | --- |

22)

“procentu likmju etalons” ir etalons, ko nosaka šā punkta 1. apakšpunkta b) punkta ii) apakšpunkta piemērošanas nolūkā, pamatojoties uz likmi, ar kādu bankas naudas tirgū var izsniegt aizdevumus citām bankām vai aģentiem, kas nav bankas, vai saņemt no tiem aizdevumus;

| 23) | “preču etalons” ir etalons, ja pamatā esošie aktīvi šā punkta 1. apakšpunkta b) punkta ii) apakšpunkta piemērošanas nolūkā ir prece Komisijas Regulas (EK) Nr. 1287/2006 (21) 2. panta 1. punkta nozīmē, izņemot Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C iedaļas 11. punktā minētās emisiju kvotas; |
| --- | --- |

23)

“preču etalons” ir etalons, ja pamatā esošie aktīvi šā punkta 1. apakšpunkta b) punkta ii) apakšpunkta piemērošanas nolūkā ir prece Komisijas Regulas (EK) Nr. 1287/2006 (21) 2. panta 1. punkta nozīmē, izņemot Direktīvas 2014/65/ES I pielikuma C iedaļas 11. punktā minētās emisiju kvotas;

| 24) | “regulētu datu etalons” ir etalons, ko nosaka, piemērojot formulu, kurā izmanto:






  a) | ievades datus, kas pilnībā un tieši iegūti no:






  i) | tirdzniecības vietas, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 24. apakšpunktā, vai tirdzniecības vieta trešā valstī, attiecībā uz kuru Komisija ir pieņēmusi īstenošanas lēmumu, ar ko nosaka, ka minētās valsts tiesiskais un uzraudzības regulējums tiek uzskatīts par līdzvērtīgu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 (22) 28. panta 4. punkta nozīmē, vai regulēts tirgus, ko uzskata par līdzvērtīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 2.a pantu, bet katrā gadījumā tikai saistībā ar datiem, kas attiecas uz darījumiem ar finanšu instrumentiem; |
| --- | --- | --- | --- |

24)

“regulētu datu etalons” ir etalons, ko nosaka, piemērojot formulu, kurā izmanto:

a)

ievades datus, kas pilnībā un tieši iegūti no:

i)

tirdzniecības vietas, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 24. apakšpunktā, vai tirdzniecības vieta trešā valstī, attiecībā uz kuru Komisija ir pieņēmusi īstenošanas lēmumu, ar ko nosaka, ka minētās valsts tiesiskais un uzraudzības regulējums tiek uzskatīts par līdzvērtīgu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 600/2014 (22) 28. panta 4. punkta nozīmē, vai regulēts tirgus, ko uzskata par līdzvērtīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 2.a pantu, bet katrā gadījumā tikai saistībā ar datiem, kas attiecas uz darījumiem ar finanšu instrumentiem;

| ii) | apstiprinātas publicēšanas struktūras, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 52. apakšpunktā, vai konsolidētu datu lentes nodrošinātāja, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 53. apakšpunktā, saskaņā ar obligāto prasību nodrošināt pēctirdzniecības pārredzamību, taču tikai saistībā ar darījumu datiem, kas attiecas uz tirdzniecības vietā tirgotiem finanšu instrumentiem; |
| --- | --- |

ii)

apstiprinātas publicēšanas struktūras, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 52. apakšpunktā, vai konsolidētu datu lentes nodrošinātāja, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 53. apakšpunktā, saskaņā ar obligāto prasību nodrošināt pēctirdzniecības pārredzamību, taču tikai saistībā ar darījumu datiem, kas attiecas uz tirdzniecības vietā tirgotiem finanšu instrumentiem;

| iii) | apstiprinātas ziņošanas sistēmas, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 54. apakšpunktā, taču tikai saistībā ar darījumu datiem, kas attiecas uz tirdzniecības vietā tirgotiem finanšu instrumentiem un kas ir jāatklāj saskaņā ar obligāto prasību nodrošināt pēctirdzniecības pārredzamību; |
| --- | --- |

iii)

apstiprinātas ziņošanas sistēmas, kā definēts Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 54. apakšpunktā, taču tikai saistībā ar darījumu datiem, kas attiecas uz tirdzniecības vietā tirgotiem finanšu instrumentiem un kas ir jāatklāj saskaņā ar obligāto prasību nodrošināt pēctirdzniecības pārredzamību;

| iv) | elektronenerģijas biržas, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/72/EK (23) 37. panta 1. punkta j) apakšpunktā; |
| --- | --- |

iv)

elektronenerģijas biržas, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/72/EK (23) 37. panta 1. punkta j) apakšpunktā;

| v) | dabasgāzes biržas, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/73/EK (24) 41. panta 1. punkta j) apakšpunktā; |
| --- | --- |

v)

dabasgāzes biržas, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/73/EK (24) 41. panta 1. punkta j) apakšpunktā;

| vi) | izsoles platformas, kas minētas Komisijas Regulas (ES) Nr. 1031/2010 (25) 26. vai 30. pantā; |
| --- | --- |

vi)

izsoles platformas, kas minētas Komisijas Regulas (ES) Nr. 1031/2010 (25) 26. vai 30. pantā;

| vii) | pakalpojumu sniedzēja, kam etalona administrators kā ārpakalpojumu ir uzticējis datu vākšanu saskaņā ar 10. pantu, ar noteikumu, ka šis pakalpojumu sniedzējs attiecīgos datus pilnībā un tieši saņem no šā apakšpunkta i) līdz vi) punktā minētas vienības; |
| --- | --- |

vii)

pakalpojumu sniedzēja, kam etalona administrators kā ārpakalpojumu ir uzticējis datu vākšanu saskaņā ar 10. pantu, ar noteikumu, ka šis pakalpojumu sniedzējs attiecīgos datus pilnībā un tieši saņem no šā apakšpunkta i) līdz vi) punktā minētas vienības;

| b) | ieguldījumu fondu tīrās aktīvu vērtības; |
| --- | --- |

b)

ieguldījumu fondu tīrās aktīvu vērtības;

| 25) | “kritiski svarīgs etalons” ir etalons, kas nav regulētu datu etalons un kas atbilst jebkuram no 20. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, un kas ietverts sarakstā, kuru Komisija izveidojusi, ievērojot minēto pantu; |
| --- | --- |

25)

“kritiski svarīgs etalons” ir etalons, kas nav regulētu datu etalons un kas atbilst jebkuram no 20. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, un kas ietverts sarakstā, kuru Komisija izveidojusi, ievērojot minēto pantu;

| 26) | “nozīmīgs etalons” ir etalons, kas atbilst 24. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

26)

“nozīmīgs etalons” ir etalons, kas atbilst 24. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem;

| 27) | “maznozīmīgs etalons” ir etalons, kas neatbilst 20. panta 1. punktā un 24. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

27)

“maznozīmīgs etalons” ir etalons, kas neatbilst 20. panta 1. punktā un 24. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem;

| 28) | “atrodas” attiecībā uz juridisku personu nozīmē valsti, kurā ir šīs personas juridiskā adrese vai cita oficiāla adrese, un attiecībā uz fizisku personu – valsti, kurā šī persona ir rezidents nodokļu vajadzībām; |
| --- | --- |

28)

“atrodas” attiecībā uz juridisku personu nozīmē valsti, kurā ir šīs personas juridiskā adrese vai cita oficiāla adrese, un attiecībā uz fizisku personu – valsti, kurā šī persona ir rezidents nodokļu vajadzībām;

| 29) | “publiska iestāde” ir:






  a) | jebkura valdība vai cita publiskās pārvaldes iestāde, tostarp vienības, kuru pienākumos ietilpst publiskā parāda pārvaldība vai kuras iesaistās šādā pārvaldībā; |
| --- | --- | --- |

29)

“publiska iestāde” ir:

a)

jebkura valdība vai cita publiskās pārvaldes iestāde, tostarp vienības, kuru pienākumos ietilpst publiskā parāda pārvaldība vai kuras iesaistās šādā pārvaldībā;

| b) | jebkura vienība vai persona, kura vai nu veic publiskās pārvaldes funkcijas saskaņā ar valsts tiesību aktiem, vai kurai ir publiski pienākumi vai funkcijas, vai kura sniedz sabiedriskus pakalpojumus, tostarp īsteno pasākumus nodarbinātības, saimnieciskās darbības un inflācijas jomā, šā apakšpunkta a) punktā minētas vienības kontrolē. |
| --- | --- |

b)

jebkura vienība vai persona, kura vai nu veic publiskās pārvaldes funkcijas saskaņā ar valsts tiesību aktiem, vai kurai ir publiski pienākumi vai funkcijas, vai kura sniedz sabiedriskus pakalpojumus, tostarp īsteno pasākumus nodarbinātības, saimnieciskās darbības un inflācijas jomā, šā apakšpunkta a) punktā minētas vienības kontrolē.

2.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 49. pantu, lai sīkāk precizētu šā panta 1. punktā iekļauto definīciju tehniskos elementus, jo īpaši precizējot, ko nozīmē vārdi “dara pieejamu sabiedrībai” indeksa definīcijā.

Attiecīgā gadījumā Komisija ņem vērā tirgus vai tehnoloģiju attīstību un uzraudzības prakses starptautisko konverģenci etalonu jomā.

3.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai izveidotu un pārskatītu to Savienībā atrodošos publisko iestāžu sarakstu, kuras atbilst šā panta 1. punkta 29. apakšpunktā iekļautajai definīcijai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 50. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Attiecīgā gadījumā Komisija ņem vērā tirgus vai tehnoloģiju attīstību un uzraudzības prakses starptautisko konverģenci etalonu jomā.

II SADAĻA

ETALONU INTEGRITĀTE UN UZTICAMĪBA

1. NODAĻA

Administratoru veiktā pārvaldība un kontrole

4. pants

Prasības attiecībā uz pārvaldību un interešu konfliktu

1.   Administratoram ir stingra pārvaldības kārtība, kas ietver skaidru organizatorisko struktūru ar labi definētu, pārredzamu un konsekventu lomu un pienākumiem visām etalona izstrādē iesaistītajām personām.

Administrators veic visus atbilstīgos pasākumus, lai konstatētu un novērstu vai pārvaldītu interešu konfliktus, kas rodas starp pašu administratoru, tostarp tā vadītājiem, darbiniekiem vai jebkuru ar administratoru kontroles dēļ tieši vai netieši saistītu personu, un datu sniedzējiem vai lietotājiem, un lai nodrošinātu, ka gadījumos, kad etalona noteikšanas procesā ir nepieciešams vērtējums vai rīcības brīvība, tas tiek nodrošināts neatkarīgi un godīgi.

2.   Etalona izstrādi darbības līmenī nodala no jebkuras citas administratora darbības, kas var radīt faktisku vai potenciālu interešu konfliktu.

3.   Ja administratorā rodas interešu konflikts saistībā ar tā īpašumtiesību struktūru, akciju kontrolpaketēm vai citām darbībām, ko veic jebkura vienība, kurai pieder administrators vai kura to kontrolē, vai vienība, kura pieder administratoram vai kādai ar administratoru saistītai vienībai vai atrodas administratora vai ar administratoru saistītas vienības kontrolē, un ja šo konfliktu nav iespējams pienācīgi mazināt, attiecīgā kompetentā iestāde var administratoram pieprasīt noteikt neatkarīgu uzraudzības pienākumu, kura veikšanā būtu samērīgi pārstāvētas ieinteresētās personas, tostarp lietotāji un datu sniedzēji.

4.   Ja šādu interešu konfliktu nav iespējams pienācīgi pārvaldīt, attiecīgā kompetentā iestāde var administratoram pieprasīt vai nu pārtraukt tās darbības vai attiecības, kuras rada interešu konfliktu, vai arī pārtraukt etalona izstrādi.

5.   Administrators publicē vai atklāj etalona lietotājiem un attiecīgajai kompetentajai iestādei, kā arī attiecīgā gadījumā datu sniedzējiem informāciju par visiem esošajiem vai potenciālajiem interešu konfliktiem, tostarp tiem, ko rada administratora īpašumtiesības vai kontrole.

6.   Administrators izstrādā un īsteno atbilstīgas politikas nostādnes un procedūras, kā arī efektīvus organizatoriskos pasākumus interešu konfliktu konstatēšanai, izpaušanai, novēršanai, pārvaldībai un mazināšanai, lai aizsargātu etalona noteikšanas integritāti un neatkarību. Šādas politikas nostādnes un procedūras tiek regulāri pārskatītas un atjauninātas. Izstrādājot un īstenojot minētās politikas nostādnes un procedūras, ņem vērā interešu konfliktus, rīcības brīvības pakāpi etalona noteikšanas procesā un etalona radītos riskus un:

| a) | nodrošina administratoram sniegtās vai administratora sagatavotās informācijas konfidencialitāti, ievērojot informācijas izpaušanas un pārredzamības pienākumus saskaņā ar šo regulu; un |
| --- | --- |

a)

nodrošina administratoram sniegtās vai administratora sagatavotās informācijas konfidencialitāti, ievērojot informācijas izpaušanas un pārredzamības pienākumus saskaņā ar šo regulu; un

| b) | jo īpaši mazina tādus interešu konfliktus, ko rada administratora īpašumtiesības vai kontrole, vai citas intereses administratora grupā, vai ko rada citas personas, kuras var ietekmēt vai kontrolēt administratoru attiecībā uz etalona noteikšanu. |
| --- | --- |

b)

jo īpaši mazina tādus interešu konfliktus, ko rada administratora īpašumtiesības vai kontrole, vai citas intereses administratora grupā, vai ko rada citas personas, kuras var ietekmēt vai kontrolēt administratoru attiecībā uz etalona noteikšanu.

7.   Administratori nodrošina, ka to darbinieki un visas pārējās fiziskās personas, kuru pakalpojumi ir nodoti to rīcībā vai kontrolē un kuras ir tieši iesaistītas etalona izstrādē, atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | tām ir nepieciešamās prasmes, zināšanas un pieredze tām uzticēto uzdevumu veikšanai, un tās ir pakļautas efektīvai pārvaldībai un uzraudzībai; |
| --- | --- |

a)

tām ir nepieciešamās prasmes, zināšanas un pieredze tām uzticēto uzdevumu veikšanai, un tās ir pakļautas efektīvai pārvaldībai un uzraudzībai;

| b) | tās nav pakļautas pārmērīgai ietekmei vai interešu konfliktiem, un minēto personu atalgojums un darba rezultātu novērtēšana nerada interešu konfliktus vai kā citādi neapdraud etalona noteikšanas procesa integritāti; |
| --- | --- |

b)

tās nav pakļautas pārmērīgai ietekmei vai interešu konfliktiem, un minēto personu atalgojums un darba rezultātu novērtēšana nerada interešu konfliktus vai kā citādi neapdraud etalona noteikšanas procesa integritāti;

| c) | tām nav nekādu interešu vai darījumu attiecību, kas kompromitē attiecīgā administratora darbību; |
| --- | --- |

c)

tām nav nekādu interešu vai darījumu attiecību, kas kompromitē attiecīgā administratora darbību;

| d) | tām ir aizliegts piedalīties etalona noteikšanā, iesaistoties solīšanā, piedāvājumu izteikšanā un darījumos personiski vai tirgus dalībnieku vārdā, izņemot gadījumus, kad šāda līdzdalība ir skaidri noteikta etalona izstrādes metodoloģijā un tai piemēro konkrētus metodoloģijas noteikumus; un |
| --- | --- |

d)

tām ir aizliegts piedalīties etalona noteikšanā, iesaistoties solīšanā, piedāvājumu izteikšanā un darījumos personiski vai tirgus dalībnieku vārdā, izņemot gadījumus, kad šāda līdzdalība ir skaidri noteikta etalona izstrādes metodoloģijā un tai piemēro konkrētus metodoloģijas noteikumus; un

| e) | tām piemēro efektīvas procedūras, lai kontrolētu informācijas apmaiņu ar citiem darbiniekiem, kas iesaistīti darbībās, kuras var radīt interešu konflikta risku, vai ar trešām personām, ja šāda informācija var ietekmēt etalonu. |
| --- | --- |

e)

tām piemēro efektīvas procedūras, lai kontrolētu informācijas apmaiņu ar citiem darbiniekiem, kas iesaistīti darbībās, kuras var radīt interešu konflikta risku, vai ar trešām personām, ja šāda informācija var ietekmēt etalonu.

8.   Administrators izstrādā īpašas iekšējās kontroles procedūras, lai nodrošinātu tā darbinieka vai personas integritāti un uzticamību, kura nosaka etalonu, tostarp procedūru, saskaņā ar kuru vadība iekšēji apstiprina etalonu pirms tā izplatīšanas.

5. pants

Prasības attiecībā uz uzraudzības pienākumu

1.   Administratori izveido un uztur pastāvīgu efektīvu uzraudzības pienākumu, lai nodrošinātu, ka tiek uzraudzīti visi to etalonu izstrādes aspekti.

2.   Administratori attiecībā uz savu uzraudzības pienākumu izstrādā un ievēro stingras procedūras, ko tie dara pieejamas minētajām kompetentajām iestādēm.

3.   Uzraudzības pienākums tiek veikts, ievērojot integritāti, un tas ietver šādus uzdevumus, ko administrators pielāgo, pamatojoties uz etalona sarežģītību, izmantošanu un neaizsargātību:

| a) | etalona definīcijas un metodoloģijas pārskatīšana vismaz reizi gadā; |
| --- | --- |

a)

etalona definīcijas un metodoloģijas pārskatīšana vismaz reizi gadā;

| b) | jebkādu etalona metodoloģijas izmaiņu uzraudzīšana un pieprasīšana, lai administrators apspriestos par šādām izmaiņām; |
| --- | --- |

b)

jebkādu etalona metodoloģijas izmaiņu uzraudzīšana un pieprasīšana, lai administrators apspriestos par šādām izmaiņām;

| c) | administratora kontroles regulējuma, etalona pārvaldības un izmantošanas un gadījumos, kad etalona izstrāde balstās uz datu sniedzēju iesniegtiem datiem, 15. pantā minētā rīcības kodeksa uzraudzīšana; |
| --- | --- |

c)

administratora kontroles regulējuma, etalona pārvaldības un izmantošanas un gadījumos, kad etalona izstrāde balstās uz datu sniedzēju iesniegtiem datiem, 15. pantā minētā rīcības kodeksa uzraudzīšana;

| d) | etalona pārtraukšanas procedūru pārskatīšana un apstiprināšana, tostarp jebkāda apspriešanās par pārtraukšanu; |
| --- | --- |

d)

etalona pārtraukšanas procedūru pārskatīšana un apstiprināšana, tostarp jebkāda apspriešanās par pārtraukšanu;

| e) | jebkādu etalona izstrādē iesaistīto trešo personu, tostarp aprēķināšanas vai izplatīšanas veicēju, uzraudzīšana; |
| --- | --- |

e)

jebkādu etalona izstrādē iesaistīto trešo personu, tostarp aprēķināšanas vai izplatīšanas veicēju, uzraudzīšana;

| f) | iekšējo un ārējo revīziju vai pārskatīšanu izvērtēšana un konstatēto korektīvo pasākumu īstenošanas uzraudzīšana; |
| --- | --- |

f)

iekšējo un ārējo revīziju vai pārskatīšanu izvērtēšana un konstatēto korektīvo pasākumu īstenošanas uzraudzīšana;

| g) | ja etalons balstās uz datu sniedzēju iesniegtiem ievades datiem – ievades datu, datu sniedzēju un administratora darbību uzraudzīšana gadījumos, kad tiek apšaubīti vai validēti sniegtie ievades dati; |
| --- | --- |

g)

ja etalons balstās uz datu sniedzēju iesniegtiem ievades datiem – ievades datu, datu sniedzēju un administratora darbību uzraudzīšana gadījumos, kad tiek apšaubīti vai validēti sniegtie ievades dati;

| h) | ja etalons balstās uz datu sniedzēju iesniegtiem ievades datiem – efektīvu pasākumu veikšana attiecībā uz jebkādiem 15. pantā minētā rīcības kodeksa pārkāpumiem; un |
| --- | --- |

h)

ja etalons balstās uz datu sniedzēju iesniegtiem ievades datiem – efektīvu pasākumu veikšana attiecībā uz jebkādiem 15. pantā minētā rīcības kodeksa pārkāpumiem; un

| i) | ziņošana attiecīgajām kompetentajām iestādēm par jebkādiem datu sniedzēju izdarītiem pārkāpumiem, ja etalons balstās uz datu sniedzēju iesniegtiem ievades datiem, un par jebkādiem administratoru izdarītiem pārkāpumiem, kas kļūst zināmi, pildot uzraudzības pienākumu, un par jebkādiem anomāliem vai aizdomīgiem ievades datiem. |
| --- | --- |

i)

ziņošana attiecīgajām kompetentajām iestādēm par jebkādiem datu sniedzēju izdarītiem pārkāpumiem, ja etalons balstās uz datu sniedzēju iesniegtiem ievades datiem, un par jebkādiem administratoru izdarītiem pārkāpumiem, kas kļūst zināmi, pildot uzraudzības pienākumu, un par jebkādiem anomāliem vai aizdomīgiem ievades datiem.

4.   Uzraudzības pienākumu veic vai nu atsevišķa komiteja, vai arī to veic, izmantojot citu atbilstīgu pārvaldības mehānismu.

5.   Lai precizētu ar uzraudzības pienākumu saistītās procedūras un tā iezīmes, tostarp tā sastāvu un tā vietu administratora organizatoriskajā struktūrā, nolūkā nodrošināt tā integritāti un nepieļaut interešu konfliktus, EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu. Konkrēti, EVTI izstrādā 4. punktā minēto atbilstīgo pārvaldības mehānismu neizsmeļošu sarakstu.

EVTI nošķir šajā regulā izklāstītos dažādos etalonu veidus un nozares un ņem vērā administratoru īpašumtiesību un kontroles struktūras atšķirības, etalona izstrādes raksturu, mērogu un sarežģītību, kā arī tā risku un ietekmi, tostarp ņemot vērā uzraudzības prakses starptautisko konverģenci attiecībā uz etalona pārvaldības prasībām. Tomēr EVTI izstrādātais regulatīvo tehnisko standartu projekts neattiecas uz maznozīmīgu etalonu administratoriem vai netiek tiem piemērots.

EVTI šo regulatīvo tehnisko standartu projektu iesniedz Komisijai līdz 2017. gada 1. aprīlim.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā noteikto procedūru.

6.   EVTI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 16. pantu var izdot maznozīmīgu etalonu administratoriem paredzētas pamatnostādnes, lai precizētu šā panta 5. punktā minētos elementus.

6. pants

Prasības attiecībā uz kontroles regulējumu

1.   Administratoram ir kontroles regulējums, kas nodrošina, ka tā etalonu izstrādā un publicē vai dara pieejamu saskaņā ar šo regulu.

2.   Kontroles regulējums ir samērīgs ar konstatētā interešu konflikta apmēru, rīcības brīvības pakāpi etalona izstrādē un etalona ievades datu raksturu.

3.   Kontroles regulējums ietver:

| a) | darbības riska pārvaldību; |
| --- | --- |

a)

darbības riska pārvaldību;

| b) | atbilstīgus un efektīvus darbības nepārtrauktības un negadījuma seku novēršanas plānus; |
| --- | --- |

b)

atbilstīgus un efektīvus darbības nepārtrauktības un negadījuma seku novēršanas plānus;

| c) | ārkārtas apstākļu procedūras, ko izmanto etalona izstrādes procesa pārtraukšanas gadījumā. |
| --- | --- |

c)

ārkārtas apstākļu procedūras, ko izmanto etalona izstrādes procesa pārtraukšanas gadījumā.

4.   Administrators nosaka pasākumus:

| a) | lai nodrošinātu, ka datu sniedzēji ievēro 15. pantā minēto rīcības kodeksu un ievades datiem piemērojamos standartus; |
| --- | --- |

a)

lai nodrošinātu, ka datu sniedzēji ievēro 15. pantā minēto rīcības kodeksu un ievades datiem piemērojamos standartus;

| b) | ievades datu uzraudzībai, tostarp, ja iespējams, ievades datu uzraudzībai pirms etalona publicēšanas un ievades datu validēšanai pēc tā publicēšanas, lai konstatētu kļūdas un anomālijas. |
| --- | --- |

b)

ievades datu uzraudzībai, tostarp, ja iespējams, ievades datu uzraudzībai pirms etalona publicēšanas un ievades datu validēšanai pēc tā publicēšanas, lai konstatētu kļūdas un anomālijas.

5.   Kontroles regulējumu dokumentē, pārskata un vajadzības gadījumā atjaunina, kā arī dara pieejamu attiecīgajai kompetentajai iestādei un pēc pieprasījuma lietotājiem.

7. pants

Prasības attiecībā uz pārskatatbildības regulējumu

1.   Administratoram ir pārskatatbildības regulējums, kas ietver informācijas glabāšanu, revīziju un pārskatīšanu, kā arī sūdzību izskatīšanu un kas ļauj pierādīt šīs regulas prasību ievērošanu.

2.   Administrators izveido iekšēju funkciju, paredzot nepieciešamo spēju pārbaudīt, vai administrators ievēro etalona metodoloģiju un šo regulu, un ziņot par to.

3.   Attiecībā uz kritiski svarīgiem etaloniem administrators izraugās neatkarīgu ārēju revidentu, kas vismaz reizi gadā pārbauda, vai administrators ievēro etalona metodoloģiju un šo regulu, un ziņo par to.

4.   Pēc attiecīgās kompetentās iestādes pieprasījuma administrators sniedz attiecīgajai kompetentajai iestādei detalizētu informāciju par 2. punktā paredzētajām pārbaudēm un ziņošanu. Pēc attiecīgās kompetentās iestādes vai jebkura etalona lietotāja pieprasījuma administrators publicē detalizētu informāciju par 3. punktā paredzētajām revīzijām.

8. pants

Prasības attiecībā uz informācijas glabāšanu

1.   Administrators glabā informāciju par:

| a) | visiem ievades datiem, tostarp par šādu datu izmantošanu; |
| --- | --- |

a)

visiem ievades datiem, tostarp par šādu datu izmantošanu;

| b) | etalona noteikšanai izmantoto metodoloģiju; |
| --- | --- |

b)

etalona noteikšanai izmantoto metodoloģiju;

| c) | visiem gadījumiem, kad administrators un attiecīgā gadījumā vērtētāji etalonu noteikšanā izdarījuši vērtējumu vai izmantojuši rīcības brīvību, tostarp par minētā vērtējuma izdarīšanas vai rīcības brīvības izmantošanas pamatojumu; |
| --- | --- |

c)

visiem gadījumiem, kad administrators un attiecīgā gadījumā vērtētāji etalonu noteikšanā izdarījuši vērtējumu vai izmantojuši rīcības brīvību, tostarp par minētā vērtējuma izdarīšanas vai rīcības brīvības izmantošanas pamatojumu;

| d) | visiem gadījumiem, kad nav ņemti vērā ievades dati, jo īpaši tad, ja šie dati atbilda etalona noteikšanas metodoloģijas prasībām, un par šādas vērā neņemšanas pamatojumu; |
| --- | --- |

d)

visiem gadījumiem, kad nav ņemti vērā ievades dati, jo īpaši tad, ja šie dati atbilda etalona noteikšanas metodoloģijas prasībām, un par šādas vērā neņemšanas pamatojumu;

| e) | citām izmaiņām vai novirzēm no standarta procedūrām un metodoloģijas, tostarp par tām, kas notikušas tirgus spriedzes vai tirgus darbības traucējumu laikposmos; |
| --- | --- |

e)

citām izmaiņām vai novirzēm no standarta procedūrām un metodoloģijas, tostarp par tām, kas notikušas tirgus spriedzes vai tirgus darbības traucējumu laikposmos;

| f) | to iesniedzēju un fizisko personu identitāti, kuras administratori nodarbina etalonu noteikšanai; |
| --- | --- |

f)

to iesniedzēju un fizisko personu identitāti, kuras administratori nodarbina etalonu noteikšanai;

| g) | visiem dokumentiem, kas attiecas uz sūdzībām, tostarp dokumentiem, kurus iesnieguši sūdzības iesniedzēji; un |
| --- | --- |

g)

visiem dokumentiem, kas attiecas uz sūdzībām, tostarp dokumentiem, kurus iesnieguši sūdzības iesniedzēji; un

| h) | telefonsarunām vai elektronisko saziņu, kas attiecas uz konkrēto etalonu, starp jebkuru administratora nodarbinātu personu un etalona izstrādei nepieciešamo datu sniedzējiem vai iesniedzējiem. |
| --- | --- |

h)

telefonsarunām vai elektronisko saziņu, kas attiecas uz konkrēto etalonu, starp jebkuru administratora nodarbinātu personu un etalona izstrādei nepieciešamo datu sniedzējiem vai iesniedzējiem.

2.   Administrators glabā 1. punktā izklāstīto informāciju vismaz piecus gadus tādā formātā, kas ļauj atkārtot un pilnībā izprast etalona noteikšanu, kā arī ļauj pārbaudīt vai izvērtēt ievades datus, aprēķinus, vērtējumus un rīcības brīvību. Panta 1. punkta h) apakšpunktā minēto telefonsarunu ierakstus vai elektronisko saziņu pēc pieprasījuma sniedz attiecīgajā sarunā vai saziņā iesaistītajām personām un glabā trīs gadus.

9. pants

Sūdzību izskatīšanas mehānisms

1.   Administrators ievieš un publicē rakstiskas procedūras, ko izmanto, lai saņemtu sūdzības, tostarp attiecībā uz administratora veikto aprēķināšanu, izskatītu šīs sūdzības un saglabātu informāciju par administratora veikto etalona noteikšanas procesu.

2.   Šāds sūdzību izskatīšanas mehānisms nodrošina, ka:

| a) | administrators dara pieejamu sūdzību izskatīšanas politiku, saskaņā ar kuru var iesniegt sūdzības par to, vai konkrēta etalona noteikšana reprezentatīvi atspoguļo tirgus vērtību, par ierosinātajām izmaiņām etalona noteikšanas procesā, par metodoloģijas izmantošanu konkrēta etalona noteikšanā un par citiem lēmumiem attiecībā uz etalona noteikšanas procesu; |
| --- | --- |

a)

administrators dara pieejamu sūdzību izskatīšanas politiku, saskaņā ar kuru var iesniegt sūdzības par to, vai konkrēta etalona noteikšana reprezentatīvi atspoguļo tirgus vērtību, par ierosinātajām izmaiņām etalona noteikšanas procesā, par metodoloģijas izmantošanu konkrēta etalona noteikšanā un par citiem lēmumiem attiecībā uz etalona noteikšanas procesu;

| b) | sūdzības tiek izskatītas savlaicīgi un taisnīgi un izskatīšanas rezultāti saprātīgā laikposmā tiek paziņoti sūdzības iesniedzējam, ja vien šāda paziņošana nav pretrunā publiskās politikas mērķiem vai Regulai (ES) Nr. 596/2014; un |
| --- | --- |

b)

sūdzības tiek izskatītas savlaicīgi un taisnīgi un izskatīšanas rezultāti saprātīgā laikposmā tiek paziņoti sūdzības iesniedzējam, ja vien šāda paziņošana nav pretrunā publiskās politikas mērķiem vai Regulai (ES) Nr. 596/2014; un

| c) | sūdzību izskatīšana notiek neatkarīgi no jebkura darbinieka, kas var būt saistīts vai, iespējams, bijis saistīts ar attiecīgās sūdzības priekšmetu. |
| --- | --- |

c)

sūdzību izskatīšana notiek neatkarīgi no jebkura darbinieka, kas var būt saistīts vai, iespējams, bijis saistīts ar attiecīgās sūdzības priekšmetu.

10. pants

Ārpakalpojumu izmantošana

1.   Administrators neizmanto ārpakalpojumus attiecībā uz tā uzdevumiem etalona izstrādē tādā veidā, kas būtiski vājina administratora īstenoto kontroli pār etalona izstrādi vai attiecīgās kompetentās iestādes spēju uzraudzīt šo etalonu.

2.   Ja administrators ar etalona izstrādi saistītās funkcijas vai jebkādus attiecīgos pakalpojumus un darbības uztic ārpakalpojumu sniedzējam, administrators saglabā pilnīgu atbildību par visu administratora pienākumu izpildi saskaņā ar šo regulu.

3.   Ārpakalpojumu izmantošanas gadījumā administrators nodrošina, ka tiek ievēroti šādi nosacījumi:

| a) | pakalpojumu sniedzējam ir nepieciešamā spēja, prasme un visas tiesību aktos prasītās atļaujas, lai uzticami un profesionāli veiktu uzticētās funkcijas, pakalpojumus vai darbības; |
| --- | --- |

a)

pakalpojumu sniedzējam ir nepieciešamā spēja, prasme un visas tiesību aktos prasītās atļaujas, lai uzticami un profesionāli veiktu uzticētās funkcijas, pakalpojumus vai darbības;

| b) | administrators attiecīgajām kompetentajām iestādēm dara pieejamu informāciju par tā pakalpojumu sniedzēja identitāti un uzdevumiem, kurš piedalās etalona noteikšanas procesā; |
| --- | --- |

b)

administrators attiecīgajām kompetentajām iestādēm dara pieejamu informāciju par tā pakalpojumu sniedzēja identitāti un uzdevumiem, kurš piedalās etalona noteikšanas procesā;

| c) | administrators atbilstīgi rīkojas, ja tiek atklāts, ka pakalpojumu sniedzējs tam uzticētos uzdevumus nespēj veikt efektīvi un saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un regulatīvajām prasībām; |
| --- | --- |

c)

administrators atbilstīgi rīkojas, ja tiek atklāts, ka pakalpojumu sniedzējs tam uzticētos uzdevumus nespēj veikt efektīvi un saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un regulatīvajām prasībām;

| d) | administrators uztur nepieciešamo kompetenci, lai efektīvi uzraudzītu ārpakalpojumu sniedzējam uzticētos uzdevumus un pārvaldītu ar ārpakalpojumu izmantošanu saistītos riskus; |
| --- | --- |

d)

administrators uztur nepieciešamo kompetenci, lai efektīvi uzraudzītu ārpakalpojumu sniedzējam uzticētos uzdevumus un pārvaldītu ar ārpakalpojumu izmantošanu saistītos riskus;

| e) | pakalpojuma sniedzējs informē administratoru par jebkādām izmaiņām, kas var būtiski ietekmēt tā spēju efektīvi un atbilstīgi piemērojamiem tiesību aktiem un regulatīvajām prasībām veikt tam uzticētos uzdevumus; |
| --- | --- |

e)

pakalpojuma sniedzējs informē administratoru par jebkādām izmaiņām, kas var būtiski ietekmēt tā spēju efektīvi un atbilstīgi piemērojamiem tiesību aktiem un regulatīvajām prasībām veikt tam uzticētos uzdevumus;

| f) | pakalpojumu sniedzējs sadarbojas ar attiecīgo kompetento iestādi saistībā ar ārpakalpojumu sniedzējam uzticētajām darbībām, administratoram un attiecīgajai kompetentajai iestādei ir faktiski pieejami ar ārpakalpojumu sniedzējam uzticētajām darbībām saistītie dati, kā arī tiem ir pieejamas telpas, kurās pakalpojumu sniedzējs veic savu darbību, un attiecīgā kompetentā iestāde var izmantot minētās piekļuves tiesības; |
| --- | --- |

f)

pakalpojumu sniedzējs sadarbojas ar attiecīgo kompetento iestādi saistībā ar ārpakalpojumu sniedzējam uzticētajām darbībām, administratoram un attiecīgajai kompetentajai iestādei ir faktiski pieejami ar ārpakalpojumu sniedzējam uzticētajām darbībām saistītie dati, kā arī tiem ir pieejamas telpas, kurās pakalpojumu sniedzējs veic savu darbību, un attiecīgā kompetentā iestāde var izmantot minētās piekļuves tiesības;

| g) | vajadzības gadījumā administrators spēj izbeigt vienošanās ar ārpakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

g)

vajadzības gadījumā administrators spēj izbeigt vienošanās ar ārpakalpojumu sniedzējiem;

| h) | administrators veic saprātīgus pasākumus, tostarp sagatavo plānus rīcībai ārkārtas apstākļos, lai nepieļautu pārmērīgu darbības risku, kas saistīts ar pakalpojumu sniedzēja līdzdalību etalona noteikšanas procesā. |
| --- | --- |

h)

administrators veic saprātīgus pasākumus, tostarp sagatavo plānus rīcībai ārkārtas apstākļos, lai nepieļautu pārmērīgu darbības risku, kas saistīts ar pakalpojumu sniedzēja līdzdalību etalona noteikšanas procesā.

2. NODAĻA

Ievades dati, metodoloģija un ziņošana par pārkāpumiem

11. pants

Ievades dati

1.   Attiecībā uz etalonu izstrādē izmantotajiem ievades datiem piemēro šādas prasības:

| a) | ievades dati ir pietiekami, lai precīzi un ticami atspoguļotu tirgus vai ekonomisko realitāti, ko ir paredzēts mērīt ar attiecīgo etalonu.
  Ievades dati ir darījumu dati, ja tie ir pieejami un piemēroti. Ja darījumu dati nav pietiekami vai nav piemēroti, lai precīzi un ticami atspoguļotu tirgus vai ekonomisko realitāti, ko paredzēts mērīt ar attiecīgo etalonu, var izmantot ievades datus, kas nav darījumu dati, tostarp vērtspapīra vai preces cenu aplēses, kotāciju un saistošo kotāciju vai citas vērtības; |
| --- | --- |

a)

ievades dati ir pietiekami, lai precīzi un ticami atspoguļotu tirgus vai ekonomisko realitāti, ko ir paredzēts mērīt ar attiecīgo etalonu.

Ievades dati ir darījumu dati, ja tie ir pieejami un piemēroti. Ja darījumu dati nav pietiekami vai nav piemēroti, lai precīzi un ticami atspoguļotu tirgus vai ekonomisko realitāti, ko paredzēts mērīt ar attiecīgo etalonu, var izmantot ievades datus, kas nav darījumu dati, tostarp vērtspapīra vai preces cenu aplēses, kotāciju un saistošo kotāciju vai citas vērtības;

| b) | šā punkta a) apakšpunktā minētie ievades dati ir pārbaudāmi; |
| --- | --- |

b)

šā punkta a) apakšpunktā minētie ievades dati ir pārbaudāmi;

| c) | administrators izstrādā un publicē skaidras pamatnostādnes par ievades datu veidiem, dažādo ievades datu veidu izmantošanas prioritātes secību un ekspertu vērtējuma veikšanu, lai nodrošinātu atbilstību a) apakšpunktam un attiecīgajai metodoloģijai; |
| --- | --- |

c)

administrators izstrādā un publicē skaidras pamatnostādnes par ievades datu veidiem, dažādo ievades datu veidu izmantošanas prioritātes secību un ekspertu vērtējuma veikšanu, lai nodrošinātu atbilstību a) apakšpunktam un attiecīgajai metodoloģijai;

| d) | ja etalons balstās uz datu sniedzēja iesniegtiem ievades datiem, administrators attiecīgā gadījumā iegūst ievades datus no uzticama un reprezentatīva datu sniedzēju paneļa vai izlases, lai nodrošinātu, ka etalons, kurš iegūts, izmantojot šos datus, ir ticams un atspoguļo tirgus vai ekonomisko realitāti, ko paredzēts mērīt ar šo etalonu; |
| --- | --- |

d)

ja etalons balstās uz datu sniedzēja iesniegtiem ievades datiem, administrators attiecīgā gadījumā iegūst ievades datus no uzticama un reprezentatīva datu sniedzēju paneļa vai izlases, lai nodrošinātu, ka etalons, kurš iegūts, izmantojot šos datus, ir ticams un atspoguļo tirgus vai ekonomisko realitāti, ko paredzēts mērīt ar šo etalonu;

| e) | administrators neizmanto datu sniedzēja sniegtus ievades datus, ja administratoram ir jebkāda norāde, ka datu sniedzējs neievēro 15. pantā minēto rīcības kodeksu, un šādā gadījumā tas iegūst reprezentatīvus publiski pieejamus datus. |
| --- | --- |

e)

administrators neizmanto datu sniedzēja sniegtus ievades datus, ja administratoram ir jebkāda norāde, ka datu sniedzējs neievēro 15. pantā minēto rīcības kodeksu, un šādā gadījumā tas iegūst reprezentatīvus publiski pieejamus datus.

2.   Administratori nodrošina, ka to kontroles pasākumi attiecībā uz ievades datiem ietver:

| a) | kritērijus, pēc kuriem nosaka, kas var iesniegt ievades datus administratoram, un datu sniedzēju atlases procedūru; |
| --- | --- |

a)

kritērijus, pēc kuriem nosaka, kas var iesniegt ievades datus administratoram, un datu sniedzēju atlases procedūru;

| b) | procedūru datu sniedzēja ievades datu izvērtēšanai un attiecīgā gadījumā aizliegumam datu sniedzējam turpmāk sniegt ievades datus vai citu sankciju piemērošanai datu sniedzējam par attiecīgo noteikumu neievērošanu; un |
| --- | --- |

b)

procedūru datu sniedzēja ievades datu izvērtēšanai un attiecīgā gadījumā aizliegumam datu sniedzējam turpmāk sniegt ievades datus vai citu sankciju piemērošanai datu sniedzējam par attiecīgo noteikumu neievērošanu; un

| c) | procedūru ievades datu validēšanai, tostarp tos salīdzinot ar citiem rādītājiem vai datiem, lai nodrošinātu to integritāti un precizitāti. |
| --- | --- |

c)

procedūru ievades datu validēšanai, tostarp tos salīdzinot ar citiem rādītājiem vai datiem, lai nodrošinātu to integritāti un precizitāti.

3.   Ja etalona ievades datus sniedz finanšu pakalpojumu uzņēmumu tirdzniecības un korporatīvo finanšu jomas darbinieki, proti, datu sniedzēja vai jebkuras ar to saistītas vienības departaments, nodaļa, grupa vai personāls, kas nodarbojas ar cenu noteikšanu, tirdzniecību, pārdošanu, tirgvedību, reklamēšanu, klientu meklēšanu tiešā veidā, strukturēšanu vai starpniecību, administrators:

| a) | no citiem avotiem iegūst datus, kas apstiprina minētos ievades datus; un |
| --- | --- |

a)

no citiem avotiem iegūst datus, kas apstiprina minētos ievades datus; un

| b) | nodrošina, ka datu sniedzējiem ir atbilstīgas iekšējās uzraudzības un pārbaudes procedūras. |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka datu sniedzējiem ir atbilstīgas iekšējās uzraudzības un pārbaudes procedūras.

4.   Ja administrators uzskata, ka ievades dati reprezentatīvi neatspoguļo tirgu vai ekonomisko realitāti, kuru paredzēts mērīt ar etalonu, minētais administrators vai nu saprātīgā laikposmā maina ievades datus, datu sniedzējus vai metodoloģiju, lai nodrošinātu, ka ievades dati atspoguļo šādu tirgu vai ekonomisko realitāti, vai pārtrauc attiecīgā etalona izstrādi.

5.   Lai nodrošinātu ievades datu integritāti un precizitāti, EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai sīkāk precizētu, kā nodrošināt to, lai ievades dati būtu atbilstīgi un pārbaudāmi, kā prasīts 1. punkta a) un b) apakšpunktā, kā arī datu iesniedzēja iekšējās uzraudzības un pārbaudes procedūras, kuru esamība administratoram jānodrošina, ievērojot 3. punkta b) apakšpunktu. Tomēr EVTI izstrādāts regulatīvo tehnisko standartu projekts neattiecas uz maznozīmīgu etalonu administratoriem vai netiek tiem piemērots.

EVTI ņem vērā šajā regulā izklāstītos dažādos etalonu veidus un nozares, ievades datu raksturu, pamatā esošā tirgus vai ekonomiskās realitātes iezīmes un proporcionalitātes principu, etalonu neaizsargātību pret manipulācijām, kā arī uzraudzības prakses starptautisko konverģenci etalonu jomā.

EVTI šo regulatīvo tehnisko standartu projektu iesniedz Komisijai līdz 2017. gada 1. aprīlim.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā noteikto procedūru.

6.   EVTI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 16. pantu var pieņemt maznozīmīgu etalonu administratoriem paredzētas pamatnostādnes, lai precizētu šā panta 5. punktā minētos elementus.

12. pants

Metodoloģija

1.   Etalona noteikšanai administrators izmanto metodoloģiju, kas:

| a) | ir noturīga un droša; |
| --- | --- |

a)

ir noturīga un droša;

| b) | ietver skaidrus noteikumus par to, kā un kādos gadījumos attiecīgā etalona noteikšanā var izmantot rīcības brīvību; |
| --- | --- |

b)

ietver skaidrus noteikumus par to, kā un kādos gadījumos attiecīgā etalona noteikšanā var izmantot rīcības brīvību;

| c) | ir precīza, nepārtraukta un derīga pārbaudei, tostarp attiecīgā gadījumā atpakaļejošai pārbaudei, izmantojot pieejamos darījumu datus; |
| --- | --- |

c)

ir precīza, nepārtraukta un derīga pārbaudei, tostarp attiecīgā gadījumā atpakaļejošai pārbaudei, izmantojot pieejamos darījumu datus;

| d) | ir elastīga un nodrošina, ka etalonu var aprēķināt visplašākajā iespējamo apstākļu klāstā, neapdraudot tā integritāti; |
| --- | --- |

d)

ir elastīga un nodrošina, ka etalonu var aprēķināt visplašākajā iespējamo apstākļu klāstā, neapdraudot tā integritāti;

| e) | ir izsekojama un pārbaudāma. |
| --- | --- |

e)

ir izsekojama un pārbaudāma.

2.   Izstrādājot etalonu noteikšanas metodoloģiju, etalona administrators:

| a) | ņem vērā tādus faktorus kā tirgus lielums un parastā likviditāte, tirdzniecības pārredzamība un tirgus dalībnieku pozīcijas, tirgus koncentrācija, tirgus dinamika un jebkuras izlases spēja reprezentatīvi atspoguļot tirgu vai ekonomisko realitāti, ko paredzēts mērīt ar attiecīgo etalonu; |
| --- | --- |

a)

ņem vērā tādus faktorus kā tirgus lielums un parastā likviditāte, tirdzniecības pārredzamība un tirgus dalībnieku pozīcijas, tirgus koncentrācija, tirgus dinamika un jebkuras izlases spēja reprezentatīvi atspoguļot tirgu vai ekonomisko realitāti, ko paredzēts mērīt ar attiecīgo etalonu;

| b) | nosaka, kas ir aktīvs tirgus saistībā ar attiecīgo etalonu; un |
| --- | --- |

b)

nosaka, kas ir aktīvs tirgus saistībā ar attiecīgo etalonu; un

| c) | nosaka dažādiem ievades datu veidiem piešķirto prioritāti. |
| --- | --- |

c)

nosaka dažādiem ievades datu veidiem piešķirto prioritāti.

3.   Administrators ievieš un publicē skaidru kārtību, ar kuras palīdzību nosaka apstākļus, kādos ievades datu kvantitāte vai kvalitāte neatbilst standartiem, kas nepieciešami metodoloģijai, lai precīzi un ticami noteiktu etalonu, un kurā aprakstīts, vai un kā šādos apstākļos tiks aprēķināts attiecīgais etalons.

13. pants

Metodoloģijas pārredzamība

1.   Administrators izstrādā etalona datus un metodoloģiju, rīkojas ar tiem un tos pārvalda pārredzamā veidā. Minētajā nolūkā administrators publicē vai dara pieejamu šādu informāciju:

| a) | metodoloģijas pamatelementi, kurus administrators izmanto attiecībā uz ikvienu izstrādātu un publicētu etalonu vai attiecīgā gadījumā attiecībā uz katru sniegtu un publicētu etalonu grupu; |
| --- | --- |

a)

metodoloģijas pamatelementi, kurus administrators izmanto attiecībā uz ikvienu izstrādātu un publicētu etalonu vai attiecīgā gadījumā attiecībā uz katru sniegtu un publicētu etalonu grupu;

| b) | sīkas ziņas par konkrētās metodoloģijas iekšējo pārskatīšanu un apstiprināšanu, kā arī šādas pārskatīšanas biežumu; |
| --- | --- |

b)

sīkas ziņas par konkrētās metodoloģijas iekšējo pārskatīšanu un apstiprināšanu, kā arī šādas pārskatīšanas biežumu;

| c) | procedūras, ko izmanto, lai apspriestos par jebkādām ierosinātām būtiskām izmaiņām administratora metodoloģijā un šādu izmaiņu pamatojumu, tostarp būtisku izmaiņu definīciju un apstākļus, kādos administratoram par šādām izmaiņām jāinformē lietotāji. |
| --- | --- |

c)

procedūras, ko izmanto, lai apspriestos par jebkādām ierosinātām būtiskām izmaiņām administratora metodoloģijā un šādu izmaiņu pamatojumu, tostarp būtisku izmaiņu definīciju un apstākļus, kādos administratoram par šādām izmaiņām jāinformē lietotāji.

2.   Šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minētās procedūras paredz:

| a) | iepriekšēju paziņošanu pēc skaidri noteikta grafika, kura sniedz iespēju analizēt un komentēt šādu ierosināto būtisko izmaiņu ietekmi; un |
| --- | --- |

a)

iepriekšēju paziņošanu pēc skaidri noteikta grafika, kura sniedz iespēju analizēt un komentēt šādu ierosināto būtisko izmaiņu ietekmi; un

| b) | šā punkta a) apakšpunktā minēto komentāru sniegšanu un administratora atbildi uz minētajiem komentāriem, kas jādara pieejami pēc katras apspriešanās, izņemot gadījumus, kad komentāru sniedzējs pieprasījis konfidencialitāti. |
| --- | --- |

b)

šā punkta a) apakšpunktā minēto komentāru sniegšanu un administratora atbildi uz minētajiem komentāriem, kas jādara pieejami pēc katras apspriešanās, izņemot gadījumus, kad komentāru sniedzējs pieprasījis konfidencialitāti.

3.   EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, lai sīkāk precizētu informāciju, ko administrators sniedz atbilstīgi 1. un 2. punktā noteiktajām prasībām, nošķirot dažādus šajā regulā minētos etalonu veidus un nozares, kā izklāstīts šajā regulā. EVTI ņem vērā nepieciešamību atklāt tos metodoloģijas elementus, kuri sniedz pietiekami detalizētu informāciju, lai lietotāji varētu saprast, kā etalons tiek izstrādāts, un izvērtēt tā reprezentativitāti, tā būtiskumu konkrētiem lietotājiem un tā piemērotību izmantošanai par atsauci finanšu instrumentos un finanšu līgumos, kā arī ņem vērā proporcionalitātes principu. Tomēr EVTI izstrādāts regulatīvo tehnisko standartu projekts neattiecas uz maznozīmīgu etalonu administratoriem vai netiek tiem piemērots.

EVTI šo regulatīvo tehnisko standartu projektu iesniedz Komisijai līdz 2017. gada 1. aprīlim.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.

4.   EVTI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 16. pantu var pieņemt maznozīmīgu etalonu administratoriem paredzētas pamatnostādnes, lai sīkāk precizētu šā panta 3. punktā minētos elementus.

14. pants

Ziņošana par pārkāpumiem

1.   Administrators ievieš ievades datu integritātes nodrošināšanai piemērotas sistēmas un efektīvu kontroli, lai spētu konstatēt jebkādu rīcību, kas var būt saistīta ar etalona manipulācijām vai šādu manipulāciju mēģinājumu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 596/2014, un ziņo par to kompetentajai iestādei.

2.   Administrators uzrauga ievades datus un datu sniedzējus, lai varētu informēt savu kompetento iestādi un sniegt visu attiecīgo informāciju, ja administratoram ir aizdomas, ka attiecībā uz etalonu ir veikta jebkāda rīcība, kas var būt saistīta ar etalona manipulācijām vai šādu manipulāciju mēģinājumu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 596/2014, tostarp slepena vienošanās to darīt.

Administratora kompetentā iestāde attiecīgā gadījumā nodod šādu informāciju attiecīgajai iestādei saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 596/2014.

3.   Administratoriem ir procedūras to vadītājiem, darbiniekiem un visām citām fiziskām personām, kuru pakalpojumi tiek nodoti to rīcībā vai kontrolē, lai savas struktūras iekšienē ziņotu par šīs regulas pārkāpumiem.

3. NODAĻA

Rīcības kodekss un prasības datu sniedzējiem

15. pants

Rīcības kodekss

1.   Ja etalons balstās uz datu sniedzēju sniegtiem ievades datiem, tā administrators izstrādā rīcības kodeksu attiecībā uz katru etalonu, skaidri precizējot datu sniedzēju pienākumus attiecībā uz ievades datu sniegšanu, un nodrošina, ka šāds rīcības kodekss atbilst šai regulai. Administrators pastāvīgi un vismaz reizi gadā, kā arī rīcības kodeksa izmaiņu gadījumā pārliecinās par to, ka datu sniedzēji ievēro rīcības kodeksu.

2.   Rīcības kodekss ietver vismaz šādus elementus:

| a) | sniedzamo ievades datu skaidrs apraksts un prasības, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu, ka ievades dati tiek sniegti saskaņā ar 11. un 14. pantu; |
| --- | --- |

a)

sniedzamo ievades datu skaidrs apraksts un prasības, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu, ka ievades dati tiek sniegti saskaņā ar 11. un 14. pantu;

| b) | to personu noteikšana, kuras var sniegt ievades datus administratoram, un procedūras datu sniedzēja un jebkura iesniedzēja identitātes pārbaudīšanai, kā arī atļaujas piešķiršana iesniedzējiem sniegt ievades datus datu sniedzēja vārdā; |
| --- | --- |

b)

to personu noteikšana, kuras var sniegt ievades datus administratoram, un procedūras datu sniedzēja un jebkura iesniedzēja identitātes pārbaudīšanai, kā arī atļaujas piešķiršana iesniedzējiem sniegt ievades datus datu sniedzēja vārdā;

| c) | politikas nostādnes, lai nodrošinātu, ka datu sniedzēji sniedz visus attiecīgos ievades datus; |
| --- | --- |

c)

politikas nostādnes, lai nodrošinātu, ka datu sniedzēji sniedz visus attiecīgos ievades datus;

| d) | sistēmas un kontroles pasākumi, kas datu sniedzējam jāievieš, tostarp:






  i) | procedūras ievades datu sniegšanai, paredzot arī prasību datu sniedzējiem precizēt, vai ievades dati ir darījumu dati un vai tie atbilst administratora prasībām; |
| --- | --- | --- |

d)

sistēmas un kontroles pasākumi, kas datu sniedzējam jāievieš, tostarp:

i)

procedūras ievades datu sniegšanai, paredzot arī prasību datu sniedzējiem precizēt, vai ievades dati ir darījumu dati un vai tie atbilst administratora prasībām;

| ii) | politikas nostādnes par rīcības brīvības izmantošanu ievades datu sniegšanā; |
| --- | --- |

ii)

politikas nostādnes par rīcības brīvības izmantošanu ievades datu sniegšanā;

| iii) | jebkura prasība validēt ievades datus pirms to iesniegšanas administratoram; |
| --- | --- |

iii)

jebkura prasība validēt ievades datus pirms to iesniegšanas administratoram;

| iv) | informācijas glabāšanas politika; |
| --- | --- |

iv)

informācijas glabāšanas politika;

| v) | prasības attiecībā uz ziņošanu par aizdomīgiem ievades datiem; |
| --- | --- |

v)

prasības attiecībā uz ziņošanu par aizdomīgiem ievades datiem;

| vi) | prasības attiecībā uz interešu konfliktu pārvaldību. |
| --- | --- |

vi)

prasības attiecībā uz interešu konfliktu pārvaldību.

3.   Administratori var izstrādāt vienotu rīcības kodeksu katrai to etalonu grupai, kurus tie izstrādā.

4.   Ja attiecīgā kompetentā iestāde, izmantojot savas 41. pantā minētās pilnvaras, konstatē rīcības kodeksa elementus, kas neatbilst šai regulai, tā par to informē attiecīgo administratoru. Administrators 30 darbdienās no dienas, kad saņemts šāds paziņojums, pielāgo rīcības kodeksu, lai nodrošinātu tā atbilstību šai regulai.

5.   Piecpadsmit darbdienās no tā lēmuma piemērošanas dienas, ar kuru kritiski svarīgu etalonu iekļauj 20. panta 1. punktā minētajā sarakstā, minētā kritiski svarīgā etalona administrators par rīcības kodeksu paziņo attiecīgajai kompetentajai iestādei. Attiecīgā kompetentā iestāde 30 darbdienās pārbauda, vai rīcības kodeksa saturs atbilst šīs regulas prasībām. Ja attiecīgā kompetentā iestāde konstatē elementus, kuri neatbilst šīs regulas prasībām, piemēro šā panta 4. punktu.

6.   EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai sīkāk precizētu 2. punktā minētos rīcības kodeksa elementus attiecībā uz dažādiem etalonu veidiem un lai ņemtu vērā etalonu un finanšu tirgu attīstību, EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu.

EVTI ņem vērā etalonu un datu sniedzēju atšķirīgās iezīmes, jo īpaši ievades datu un metodoloģijas atšķirības, ievades datu manipulāciju risku un uzraudzības prakses starptautisko konverģenci etalonu jomā.

EVTI šo regulatīvo tehnisko standartu projektu iesniedz Komisijai līdz 2017. gada 1. aprīlim.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā noteikto procedūru.

16. pants

Prasības uzraudzītiem datu sniedzējiem attiecībā uz pārvaldību un kontroli

1.   Uzraudzītam datu sniedzējam attiecībā uz pārvaldību un kontroli piemēro šādas prasības:

| a) | uzraudzītais datu sniedzējs nodrošina, ka ievades datu sniegšanu neietekmē nekādi esošie vai potenciālie interešu konflikti un ka nepieciešamības izmantot rīcības brīvību gadījumā tas tiek darīts neatkarīgi un godīgi, pamatojoties uz attiecīgo informāciju un saskaņā ar 15. pantā minēto rīcības kodeksu; |
| --- | --- |

a)

uzraudzītais datu sniedzējs nodrošina, ka ievades datu sniegšanu neietekmē nekādi esošie vai potenciālie interešu konflikti un ka nepieciešamības izmantot rīcības brīvību gadījumā tas tiek darīts neatkarīgi un godīgi, pamatojoties uz attiecīgo informāciju un saskaņā ar 15. pantā minēto rīcības kodeksu;

| b) | uzraudzītajam datu sniedzējam ir kontroles regulējums, kas nodrošina ievades datu integritāti, precizitāti un ticamību un to, ka ievades dati tiek sniegti saskaņā ar šo regulu un 15. pantā minēto rīcības kodeksu. |
| --- | --- |

b)

uzraudzītajam datu sniedzējam ir kontroles regulējums, kas nodrošina ievades datu integritāti, precizitāti un ticamību un to, ka ievades dati tiek sniegti saskaņā ar šo regulu un 15. pantā minēto rīcības kodeksu.

2.   Lai nodrošinātu visu administratoram sniegto ievades datu integritāti un ticamību, uzraudzītam datu sniedzējam ir efektīvas sistēmas un kontrole, kas ietver:

| a) | kontroli attiecībā uz to, kas var iesniegt ievades datus administratoram, tostarp attiecīgā gadījumā procedūru apstiprināšanai, kuru veic fiziska persona, kas ieņem augstāku amatu nekā iesniedzējs; |
| --- | --- |

a)

kontroli attiecībā uz to, kas var iesniegt ievades datus administratoram, tostarp attiecīgā gadījumā procedūru apstiprināšanai, kuru veic fiziska persona, kas ieņem augstāku amatu nekā iesniedzējs;

| b) | iesniedzēju atbilstīgu apmācību, kas aptver vismaz šo regulu un Regulu (ES) Nr. 596/2014; |
| --- | --- |

b)

iesniedzēju atbilstīgu apmācību, kas aptver vismaz šo regulu un Regulu (ES) Nr. 596/2014;

| c) | interešu konfliktu pārvaldības pasākumus, tostarp attiecīgā gadījumā darbinieku organizatorisku nodalīšanu un apsvērumus par to, kā novērst atlīdzības politikas radītus stimulus manipulācijām ar etalonu; |
| --- | --- |

c)

interešu konfliktu pārvaldības pasākumus, tostarp attiecīgā gadījumā darbinieku organizatorisku nodalīšanu un apsvērumus par to, kā novērst atlīdzības politikas radītus stimulus manipulācijām ar etalonu;

| d) | ar ievades datu sniegšanu saistītās saziņas informācijas, visas informācijas, kas tiek izmantota, lai datu sniedzējs varētu veikt datu sniegšanu, un informācijas par visiem esošajiem vai potenciālajiem interešu konfliktiem, tostarp datu sniedzēja pakļautību finanšu instrumentiem, kuros kā atsauci izmanto etalonu, glabāšanu pienācīgā laikposmā; |
| --- | --- |

d)

ar ievades datu sniegšanu saistītās saziņas informācijas, visas informācijas, kas tiek izmantota, lai datu sniedzējs varētu veikt datu sniegšanu, un informācijas par visiem esošajiem vai potenciālajiem interešu konfliktiem, tostarp datu sniedzēja pakļautību finanšu instrumentiem, kuros kā atsauci izmanto etalonu, glabāšanu pienācīgā laikposmā;

| e) | informācijas par iekšējām un ārējām revīzijām glabāšanu. |
| --- | --- |

e)

informācijas par iekšējām un ārējām revīzijām glabāšanu.

3.   Ja ievades dati balstās uz eksperta vērtējumu, uzraudzītie datu sniedzēji papildus 2. punktā minētajām sistēmām un kontrolei izstrādā politikas nostādnes attiecībā uz jebkādu vērtējuma izdarīšanu vai rīcības brīvības izmantošanu un glabā informāciju par šāda vērtējuma izdarīšanas vai rīcības brīvības izmantošanas iemesliem. Ja tas ir samērīgi, uzraudzīti datu sniedzēji ņem vērā etalona un tā ievades datu raksturu.

4.   Uzraudzīts datu sniedzējs etalona izstrādes revīzijā un uzraudzībā pilnībā sadarbojas ar administratoru un attiecīgo kompetento iestādi un dara pieejamu informāciju un ierakstus, kurus tas glabā saskaņā ar 2. un 3. punktu.

5.   EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, lai sīkāk precizētu 1., 2. un 3. punktā izklāstītās prasības attiecībā uz pārvaldību, sistēmām un kontrolēm un politikas nostādnēm.

EVTI ņem vērā etalonu un uzraudzīto datu sniedzēju dažādās iezīmes, jo īpaši saistībā ar iesniegto ievades datu un izmantotās metodoloģijas atšķirībām, ievades datu manipulācijas risku, uzraudzīto datu sniedzēju veikto darbību raksturu un etalonu un finanšu tirgu attīstību, ņemot vērā uzraudzības prakses starptautisko konverģenci etalonu jomā. Tomēr EVTI izstrādātais regulatīvo tehnisko standartu projekts neattiecas uz maznozīmīgu etalonu uzraudzītiem datu sniedzējiem vai netiek tiem piemērots.

EVTI šo regulatīvo tehnisko standartu projektu iesniedz Komisijai līdz 2017. gada 1. aprīlim.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā noteikto procedūru.

6.   EVTI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 16. pantu var pieņemt maznozīmīgu etalonu uzraudzītiem datu sniedzējiem paredzētas pamatnostādnes, lai precizētu šā panta 5. punktā minētos elementus.

III SADAĻA

PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ DAŽĀDIEM ETALONU VEIDIEM

1. NODAĻA

Regulētu datu etaloni

17. pants

Regulētu datu etaloni

1.   Regulas 11. panta 1. punkta d) un e) apakšpunktu, 11. panta 2. un 3. punktu, 14. panta 1. un 2. punktu un 15. pantu, un 16. pantu nepiemēro regulētu datu etalonu izstrādei un datu sniegšanai etaloniem. Regulas 8. panta 1. punkta a) apakšpunktu nepiemēro tādu regulētu datu etalonu izstrādei, kuri atsaucas uz ievades datiem, kas sniegti pilnībā un tieši, kā precizēts 3. panta 1. punkta 24. apakšpunktā.

2.   Regulas 24. un 25. pantu vai 26. pantu attiecīgi piemēro tādu regulētu datu etalonu izstrādei un datu sniegšanai tiem, kurus tieši vai netieši kombinācijā ar citiem etaloniem izmanto kā atsauci tādos finanšu instrumentos vai finanšu līgumos vai tādu ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, kuru kopējā vērtība, pamatojoties uz visiem attiecīgā etalona beigu termiņiem vai darbības laikposmiem, nepārsniedz EUR 500 miljardus.

2. NODAĻA

Procentu likmju etaloni

18. pants

Procentu likmju etaloni

Regulas I pielikumā noteiktās īpašās prasības piemēro procentu likmju etalonu izstrādei un datu sniegšanai tiem, papildus II sadaļas prasībām vai aizstājot tās.

Regulas 24., 25. un 26. pantu nepiemēro procentu likmju etalonu izstrādei un datu sniegšanai tiem.

3. NODAĻA

Preču etaloni

19. pants

Preču etaloni

1.   Preču etalonu izstrādei un datu sniegšanai tiem piemēro II pielikumā noteiktās īpašās prasības, nevis II sadaļas prasības – izņemot 10. pantu, ja vien attiecīgais etalons nav uz regulētajiem datiem balstīts etalons vai ja tā pamatā nav dati, ko sniedz datu sniedzēji, kuri lielākoties ir uzraudzītas vienības.

Regulas 24., 25. un 26. pantu nepiemēro preču etalonu izstrādei un tiem vajadzīgo datu sniegšanai.

2.   Ja preču etalons ir kritiski svarīgs etalons un tā pamatā ir zelts, sudrabs vai platīns, piemēro II sadaļas prasības, nevis II pielikumu.

4. NODAĻA

Kritiski svarīgi etaloni

20. pants

Kritiski svarīgi etaloni

1.   Komisija pieņem īstenošanas aktus saskaņā ar 50. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, lai izveidotu un vismaz reizi divos gados pārskatītu tādu etalonu sarakstu, kurus izstrādā administratori, kas atrodas Savienībā, un kuri ir kritiski svarīgi etaloni, ar noteikumu, ka ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:

| a) | etalonu attiecīgā gadījumā tieši vai netieši kombinācijā ar citiem etaloniem izmanto kā atsauci tādos finanšu instrumentos vai finanšu līgumos vai tādu ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, kuru kopējā vērtība attiecīgā gadījumā, pamatojoties uz visiem attiecīgā etalona beigu termiņiem vai darbības laikposmiem, ir vismaz EUR 500 miljardi; |
| --- | --- |

a)

etalonu attiecīgā gadījumā tieši vai netieši kombinācijā ar citiem etaloniem izmanto kā atsauci tādos finanšu instrumentos vai finanšu līgumos vai tādu ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, kuru kopējā vērtība attiecīgā gadījumā, pamatojoties uz visiem attiecīgā etalona beigu termiņiem vai darbības laikposmiem, ir vismaz EUR 500 miljardi;

| b) | etalons balstās uz tādu datu sniedzēju sniegtiem datiem, kuru lielākā daļa atrodas vienā dalībvalstī, un kur tas ir atzīts par kritiski svarīgu minētajā dalībvalstī saskaņā ar šā panta 2., 3., 4. un 5. punktā noteikto procedūru; |
| --- | --- |

b)

etalons balstās uz tādu datu sniedzēju sniegtiem datiem, kuru lielākā daļa atrodas vienā dalībvalstī, un kur tas ir atzīts par kritiski svarīgu minētajā dalībvalstī saskaņā ar šā panta 2., 3., 4. un 5. punktā noteikto procedūru;

| c) | etalons atbilst visiem turpmāk norādītajiem kritērijiem:






  i) | etalonu tieši vai netieši kombinācijā ar citiem etaloniem izmanto kā atsauci tādos finanšu instrumentos vai finanšu līgumos vai tādu ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, kuru kopējā vērtība attiecīgā gadījumā, pamatojoties uz visiem attiecīgā etalona beigu termiņiem vai darbības laikposmiem, ir vismaz EUR 400 miljardi, taču nepārsniedz a) apakšpunktā minēto vērtību; |
| --- | --- | --- |

c)

etalons atbilst visiem turpmāk norādītajiem kritērijiem:

i)

etalonu tieši vai netieši kombinācijā ar citiem etaloniem izmanto kā atsauci tādos finanšu instrumentos vai finanšu līgumos vai tādu ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, kuru kopējā vērtība attiecīgā gadījumā, pamatojoties uz visiem attiecīgā etalona beigu termiņiem vai darbības laikposmiem, ir vismaz EUR 400 miljardi, taču nepārsniedz a) apakšpunktā minēto vērtību;

| ii) | etalonam nav vai ir ļoti maz piemērotu tirgus darbībā balstītu aizstājēju, |
| --- | --- |

ii)

etalonam nav vai ir ļoti maz piemērotu tirgus darbībā balstītu aizstājēju,

| iii) | ja etalona izstrādes pārtraukšana vai tā izstrāde, pamatojoties uz ievades datiem, kas vairs reprezentabli neatspoguļo pamatā esošo tirgus vai ekonomisko realitāti, vai pamatojoties uz nedrošiem ievades datiem, būtiski nelabvēlīgi ietekmētu tirgus integritāti, finanšu stabilitāti, patērētājus, reālo ekonomiku vai mājsaimniecību un uzņēmumu finansēšanu vienā vai vairākās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

iii)

ja etalona izstrādes pārtraukšana vai tā izstrāde, pamatojoties uz ievades datiem, kas vairs reprezentabli neatspoguļo pamatā esošo tirgus vai ekonomisko realitāti, vai pamatojoties uz nedrošiem ievades datiem, būtiski nelabvēlīgi ietekmētu tirgus integritāti, finanšu stabilitāti, patērētājus, reālo ekonomiku vai mājsaimniecību un uzņēmumu finansēšanu vienā vai vairākās dalībvalstīs.

Ja etalons atbilst c) apakšpunkta ii) un iii) punktā noteiktajiem kritērijiem, bet neatbilst c) apakšpunkta i) punktā minētajam kritērijam, attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes kopā ar tās dalībvalsts kompetento iestādi, kurā administrators veic uzņēmējdarbību, var vienoties, ka šāds etalons būtu jāatzīst par kritiski svarīgu etalonu saskaņā ar šo daļu. Katrā ziņā administratora kompetentā iestāde apspriežas ar attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Ja starp kompetentajām iestādēm rodas domstarpības, administratora kompetentā iestāde, ņemot vērā domstarpību iemeslus, izlemj, vai etalons būtu jāatzīst par kritiski svarīgu etalonu saskaņā ar šo daļu. Kompetentās iestādes vai – domstarpību gadījumā – administratora kompetentā iestāde nosūta izvērtējumu Komisijai. Komisija pēc izvērtējuma saņemšanas pieņem īstenošanu aktu saskaņā ar šo punktu. Domstarpību gadījumā administratora kompetentā iestāde turklāt nosūta savu izvērtējumu EVTI, kas var publicēt atzinumu.

2.   Ja 1. punkta b) apakšpunktā minētās dalībvalsts kompetentā iestāde uzskata, ka tās uzraudzībā esošs administrators izstrādā etalonu, kas būtu jāatzīst par kritiski svarīgu etalonu, tā par to informē EVTI un nosūta dokumentētu izvērtējumu.

3.   Piemērojot 2. punktu, kompetentā iestāde izvērtē, vai etalona vai tā izstrādes pārtraukšana, pamatojoties uz ievades datiem vai datu sniedzēju kolēģiju, kas vairs reprezentabli neatspoguļo pamatā esošo tirgu vai ekonomisko realitāti, būtiski nelabvēlīgi neietekmētu tirgus integritāti, finanšu stabilitāti, patērētājus, reālo ekonomiku vai mājsaimniecību un uzņēmumu finansēšanu tās dalībvalstī. Veicot izvērtēšanu, kompetentā iestāde ņem vērā:

| a) | to finanšu instrumentu un finanšu līgumu vērtību, kuros šis etalons izmantots kā atsauce, un ieguldījumu fondu vērtību, kuros šis etalons izmantots kā atsauce darbības rezultātu mērīšanai, attiecīgajā dalībvalstī, un to būtiskumu šajā dalībvalstī spēkā esošo finanšu instrumentu un finanšu līgumu kopējās vērtības ziņā; |
| --- | --- |

a)

to finanšu instrumentu un finanšu līgumu vērtību, kuros šis etalons izmantots kā atsauce, un ieguldījumu fondu vērtību, kuros šis etalons izmantots kā atsauce darbības rezultātu mērīšanai, attiecīgajā dalībvalstī, un to būtiskumu šajā dalībvalstī spēkā esošo finanšu instrumentu un finanšu līgumu kopējās vērtības ziņā;

| b) | to finanšu instrumentu un finanšu līgumu vērtību, kuros šis etalons izmantots kā atsauce, un ieguldījumu fondu vērtību, kuros šis etalons izmantots kā atsauce darbības rezultātu mērīšanai, attiecīgajā dalībvalstī un tā būtiskumu šīs dalībvalsts nacionālā kopprodukta ziņā; |
| --- | --- |

b)

to finanšu instrumentu un finanšu līgumu vērtību, kuros šis etalons izmantots kā atsauce, un ieguldījumu fondu vērtību, kuros šis etalons izmantots kā atsauce darbības rezultātu mērīšanai, attiecīgajā dalībvalstī un tā būtiskumu šīs dalībvalsts nacionālā kopprodukta ziņā;

| c) | jebkādus citus skaitļus, lai objektīvi izvērtētu etalona izstrādes neturpināšanas vai tā nedrošuma iespējamo ietekmi uz tirgu integritāti, finanšu stabilitāti, patērētājiem, reālo ekonomiku stabilitāti vai tās mājsaimniecību un uzņēmumu finansēšanu dalībvalstī. |
| --- | --- |

c)

jebkādus citus skaitļus, lai objektīvi izvērtētu etalona izstrādes neturpināšanas vai tā nedrošuma iespējamo ietekmi uz tirgu integritāti, finanšu stabilitāti, patērētājiem, reālo ekonomiku stabilitāti vai tās mājsaimniecību un uzņēmumu finansēšanu dalībvalstī.

Kompetentā iestāde vismaz reizi divos gados pārskata savu izvērtējumu attiecībā uz etalona kritisko svarīgumu un paziņo par jauno izvērtējumu EVTI un nosūta tai to.

4.   EVTI sešās nedēļās no 2. punktā minētā paziņojuma saņemšanas sniedz atzinumu par to, vai attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes sagatavotais izvērtējums atbilst 3. punkta prasībām, un nosūta šādu atzinumu Komisijai kopā ar kompetentās iestādes izvērtējumu.

5.   Komisija pēc 4. punktā minētā atzinuma saņemšanas pieņem īstenošanas aktus saskaņā ar 1. punktu.

6.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 49. pantu, lai:

| a) | precizētu, kā jānovērtē finanšu instrumentu, kas nav atvasinātie finanšu instrumenti, nominālā summa, atvasināto finanšu instrumentu nosacītā summa un ieguldījumu fondu tīrā aktīvu vērtība, tostarp gadījumos, kad ir netieša atsauce uz etalonu kombinācijā ar citiem etaloniem, – lai varētu veikt salīdzināšanu ar šā panta 1. punktā un 24. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajām robežvērtībām; |
| --- | --- |

a)

precizētu, kā jānovērtē finanšu instrumentu, kas nav atvasinātie finanšu instrumenti, nominālā summa, atvasināto finanšu instrumentu nosacītā summa un ieguldījumu fondu tīrā aktīvu vērtība, tostarp gadījumos, kad ir netieša atsauce uz etalonu kombinācijā ar citiem etaloniem, – lai varētu veikt salīdzināšanu ar šā panta 1. punktā un 24. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajām robežvērtībām;

| b) | pārskatītu šā panta 1. punktā minēto robežvērtību aprēķināšanas metodi, ņemot vērā tirgus, cenu un regulatīvās izmaiņas un lai pārskatītu to etalonu klasifikācijas atbilstību, uz kuriem ir atsauce tādos finanšu instrumentos, finanšu līgumos vai ieguldījumu fondos, kuru kopējā vērtība ir tuva minētajai robežvērtībai; šādu pārskatīšanu veic vismaz reizi divos gados, sākot no 2018. gada 1. janvāra; |
| --- | --- |

b)

pārskatītu šā panta 1. punktā minēto robežvērtību aprēķināšanas metodi, ņemot vērā tirgus, cenu un regulatīvās izmaiņas un lai pārskatītu to etalonu klasifikācijas atbilstību, uz kuriem ir atsauce tādos finanšu instrumentos, finanšu līgumos vai ieguldījumu fondos, kuru kopējā vērtība ir tuva minētajai robežvērtībai; šādu pārskatīšanu veic vismaz reizi divos gados, sākot no 2018. gada 1. janvāra;

| c) | precizētu to, kā tiek piemēroti šā panta 1. punkta c) apakšpunkta iii) punktā minētie kritēriji, ņemot vērā jebkādus datus, kas palīdz objektīvi izvērtēt etalona izstrādes sniegšanas pārtraukšanas vai tā nedrošuma iespējamo ietekmi uz tirgu integritāti, finanšu stabilitāti, patērētājiem, reālo ekonomiku vai mājsaimniecību un uzņēmumu finansēšanu vienā vai vairākās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

c)

precizētu to, kā tiek piemēroti šā panta 1. punkta c) apakšpunkta iii) punktā minētie kritēriji, ņemot vērā jebkādus datus, kas palīdz objektīvi izvērtēt etalona izstrādes sniegšanas pārtraukšanas vai tā nedrošuma iespējamo ietekmi uz tirgu integritāti, finanšu stabilitāti, patērētājiem, reālo ekonomiku vai mājsaimniecību un uzņēmumu finansēšanu vienā vai vairākās dalībvalstīs.

Attiecīgā gadījumā Komisija ņem vērā atbilstīgo tirgus vai tehnoloģiju attīstību.

21. pants

Kritiski svarīga etalona obligātā pārvaldība

1.   Ja kritiski svarīga etalona administrators plāno pārtraukt kritiski svarīgā etalona izstrādi, administrators:

| a) | nekavējoties par to paziņo savai kompetentajai iestādei; un |
| --- | --- |

a)

nekavējoties par to paziņo savai kompetentajai iestādei; un

| b) | četrās nedēļās no šādas paziņošanas iesniedz izvērtējumu par to, kā:






  i) | etalonu paredzēts nodot jaunam administratoram; vai |
| --- | --- | --- |

b)

četrās nedēļās no šādas paziņošanas iesniedz izvērtējumu par to, kā:

i)

etalonu paredzēts nodot jaunam administratoram; vai

| ii) | paredzēts pārtraukt tā izstrādi, ņemot vērā 28. panta 1. punktā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

ii)

paredzēts pārtraukt tā izstrādi, ņemot vērā 28. panta 1. punktā noteikto procedūru.

Pirmās daļas b) apakšpunktā minētajā laikposmā administrators nepārtrauc etalona izstrādi.

2.   Pēc tam, kad kompetentā iestāde no administratora ir saņēmusi 1. punktā minēto izvērtējumu, tā:

| a) | informē EVTI un attiecīgā gadījumā – kolēģiju, kas izveidota saskaņā ar 46. pantu; un |
| --- | --- |

a)

informē EVTI un attiecīgā gadījumā – kolēģiju, kas izveidota saskaņā ar 46. pantu; un

| b) | četrās nedēļās veic savu izvērtējumu par veidu, kādā etalons jānodod jaunam administratoram vai jāpārtrauc tā izstrāde, ņemot vērā procedūru, kas noteikta saskaņā ar 28. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

b)

četrās nedēļās veic savu izvērtējumu par veidu, kādā etalons jānodod jaunam administratoram vai jāpārtrauc tā izstrāde, ņemot vērā procedūru, kas noteikta saskaņā ar 28. panta 1. punktu.

Šā punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minētajā laikposmā administrators nepārtrauc etalona izstrādi bez kompetentās iestādes rakstveida piekrišanas.

3.   Pēc 2. punkta b) apakšpunktā minētā izvērtējuma pabeigšanas kompetentajai iestādei ir pilnvaras likt administratoram turpināt etalona publicēšanu līdz brīdim, kad:

| a) | etalona izstrāde ir nodota jaunam administratoram; |
| --- | --- |

a)

etalona izstrāde ir nodota jaunam administratoram;

| b) | etalona izstrādi var pārtraukt noteiktā kārtībā; vai |
| --- | --- |

b)

etalona izstrādi var pārtraukt noteiktā kārtībā; vai

| c) | etalons vairs nav kritiski svarīgs. |
| --- | --- |

c)

etalons vairs nav kritiski svarīgs.

Piemērojot pirmo daļu, laikposms, kurā kompetentā iestāde var uzdot administratoram turpināt etalona publicēšanu, nepārsniedz 12 mēnešus.

Kompetentā iestāde līdz minētā laikposma beigām pārskata savu lēmumu uzdot administratoram turpināt etalona publicēšanu un attiecīgā gadījumā var pagarināt minēto laikposmu par atbilstīgu laikposmu, kas nepārsniedz 12 mēnešus. Obligātās pārvaldības maksimālais laikposms kopumā nepārsniedz 24 mēnešus.

4.   Neskarot 1. punktu, gadījumos, kad kritiski svarīga etalona administratoram ir jāpārtrauc sava darbība maksātnespējas dēļ, kompetentā iestāde izvērtē to, vai kritiski svarīgo etalonu var nodot jaunam administratoram un kā tas darāms vai kā tā izstrādi var pārtraukt noteiktā kārtībā, ņemot vērā saskaņā ar 28. panta 1. punktu noteikto procedūru.

22. pants

Kritiski svarīgu etalonu administratoru ietekmes uz tirgu mazināšana

Neskarot Savienības konkurences tiesību piemērošanu, administrators, izstrādājot kritiski svarīgu etalonu, veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka ar etalonu saistītās licences un informācija tiek sniegta visiem lietotājiem godīgi, saprātīgi, pārredzami un bez diskriminācijas.

23. pants

Obligāta datu sniegšana kritiski svarīgam etalonam

1.   Šo pantu piemēro tādiem kritiski svarīgiem etaloniem, kuru pamatā ir dati, ko iesniedz datu sniedzēji, no kuriem lielākā daļa ir uzraudzītas vienības.

2.   Viena vai vairāku kritiski svarīgu etalonu administratori reizi divos gados iesniedz savai kompetentajai iestādei izvērtējumu par katra to izstrādātā kritiski svarīgā etalona spēju mērīt tam pamatā esošo tirgus vai ekonomisko realitāti.

3.   Ja kritiski svarīga etalona uzraudzīts datu sniedzējs ir paredzējis pārtraukt ievades datu sniegšanu, tas par to nekavējoties rakstveidā paziņo kritiski svarīgā etalona administratoram, kurš nevilcinoties par to informē savu kompetento iestādi. Ja uzraudzītais datu sniedzējs atrodas citā dalībvalstī, administratora kompetentā iestāde nekavējoties informē minētā datu sniedzēja kompetento iestādi. Etalona administrators pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā 14 dienās pēc iepriekšminētā paziņojuma saņemšanas, iesniedz savai kompetentajai iestādei izvērtējumu par to, kā varētu mainīties etalona spēja mērīt tam pamatā esošo tirgu vai ekonomisko realitāti.

4.   Saņemot no etalona administratora šā panta 2. un 3. punktā minēto izvērtējumu un pamatojoties uz šādu izvērtējumu, administratora kompetentā iestāde nevilcinoties informē EVTI un attiecīgā gadījumā – kolēģiju, kas izveidota saskaņā ar 46. pantu, un veic savu izvērtējumu par etalona spēju mērīt tam pamatā esošo tirgu un ekonomisko realitāti, ņemot vērā administratora procedūru etalona izstrādes pārtraukšanai saskaņā ar 28. panta 1. punktu.

5.   No dienas, kad administratora kompetentajai iestādei ir paziņots par datu sniedzēju nodomu pārtraukt ievades datu sniegšanu, līdz brīdim, kad tiek pabeigts 4. punktā minētais izvērtējums, tā var uzdot datu sniedzējiem, kuri snieguši paziņojumu saskaņā ar 3. punktu, turpināt sniegt ievades datus, bet ne ilgāk kā četras nedēļas, neuzliekot uzraudzītajām vienībām pienākumu veikt tirdzniecību vai apņemties veikt tirdzniecību.

6.   Ja kompetentā iestāde pēc 5. punktā precizētā laikposma un pamatojoties uz tās veikto izvērtējumu, kas minēts 4. punktā, uzskata, ka ir apdraudēta kritiski svarīga etalona reprezentativitāte, tai ir pilnvaras:

| a) | prasīt uzraudzītajām vienībām, kas izraudzītas saskaņā ar šā panta 7. punktu, tostarp vienībām, kuras vēl nav datu sniedzējas attiecīgajam kritiski svarīgajam etalonam, sniegt ievades datus administratoram saskaņā ar administratora metodoloģiju, 15. pantā minēto rīcības kodeksu un citiem noteikumiem. Šāda prasība ir spēkā atbilstīgu laikposmu, kas nepārsniedz 12 mēnešus no dienas, kad pieņemts sākotnējais lēmums prasīt datu obligātu sniegšanu, ievērojot 5. punktu, vai – tām vienībām, kuras vēl nav datu sniedzējas, – no dienas, kad saskaņā ar šo apakšpunktu tiek pieņemts lēmums prasīt obligātu datu sniegšanu; |
| --- | --- |

a)

prasīt uzraudzītajām vienībām, kas izraudzītas saskaņā ar šā panta 7. punktu, tostarp vienībām, kuras vēl nav datu sniedzējas attiecīgajam kritiski svarīgajam etalonam, sniegt ievades datus administratoram saskaņā ar administratora metodoloģiju, 15. pantā minēto rīcības kodeksu un citiem noteikumiem. Šāda prasība ir spēkā atbilstīgu laikposmu, kas nepārsniedz 12 mēnešus no dienas, kad pieņemts sākotnējais lēmums prasīt datu obligātu sniegšanu, ievērojot 5. punktu, vai – tām vienībām, kuras vēl nav datu sniedzējas, – no dienas, kad saskaņā ar šo apakšpunktu tiek pieņemts lēmums prasīt obligātu datu sniegšanu;

| b) | pagarināt datu obligātās sniegšanas laikposmu par atbilstīgu laikposmu, kas nepārsniedz 12 mēnešus, pēc jebkuru saskaņā ar šā punkta a) apakšpunktu pieņemtu pasākumu pārskatīšanas saskaņā ar 9. punktu; |
| --- | --- |

b)

pagarināt datu obligātās sniegšanas laikposmu par atbilstīgu laikposmu, kas nepārsniedz 12 mēnešus, pēc jebkuru saskaņā ar šā punkta a) apakšpunktu pieņemtu pasākumu pārskatīšanas saskaņā ar 9. punktu;

| c) | noteikt veidu un termiņu, kādā jāsniedz ievades dati, neuzliekot uzraudzītajām vienībām pienākumu veikt tirdzniecību vai apņemties veikt tirdzniecību; |
| --- | --- |

c)

noteikt veidu un termiņu, kādā jāsniedz ievades dati, neuzliekot uzraudzītajām vienībām pienākumu veikt tirdzniecību vai apņemties veikt tirdzniecību;

| d) | prasīt, lai administrators mainītu kritiski svarīgā etalona metodoloģiju, rīcības kodeksu, kas minēts 15. pantā, vai citus noteikumus. |
| --- | --- |

d)

prasīt, lai administrators mainītu kritiski svarīgā etalona metodoloģiju, rīcības kodeksu, kas minēts 15. pantā, vai citus noteikumus.

Saskaņā ar pirmās daļas a) un b) apakšpunktu datu obligātās sniegšanas maksimālais laikposms kopumā nepārsniedz 24 mēnešus.

7.   Piemērojot 6. punktu, uzraudzītās vienības, kurām paredzēts prasīt sniegt ievades datus, izraugās administratora kompetentā iestāde ciešā sadarbībā ar uzraudzīto vienību kompetentajām iestādēm, pamatojoties uz uzraudzītās vienības faktisko un iespējamo iesaisti tirgū, ko iecerēts mērīt ar etalonu.

8.   Tāda uzraudzītā datu sniedzēja kompetentā iestāde, kam prasīts sniegt datus etalonam, piemērojot saskaņā ar 6. punkta a), b) vai c) apakšpunktu pieņemtu pasākumu, šādu pasākumu izpildē sadarbojas ar administratora kompetento iestādi.

9.   Administratora kompetentā iestāde līdz 6. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minētā laikposma beigām pārskata saskaņā ar 6. punktu pieņemtos pasākumus. Tā atceļ jebkuru no tiem, ja uzskata, ka:

| a) | datu sniedzēji, visticamāk, turpinās sniegt ievades datus vismaz vienu gadu, ja pasākums tiktu atcelts, par ko liecina vismaz:






  i) | administratoram un kompetentajai iestādei adresēta datu sniedzēju rakstiska apņemšanās turpināt sniegt ievades datus kritiski svarīgajam etalonam vismaz vienu gadu, ja pasākums tiktu atcelts; |
| --- | --- | --- |

a)

datu sniedzēji, visticamāk, turpinās sniegt ievades datus vismaz vienu gadu, ja pasākums tiktu atcelts, par ko liecina vismaz:

i)

administratoram un kompetentajai iestādei adresēta datu sniedzēju rakstiska apņemšanās turpināt sniegt ievades datus kritiski svarīgajam etalonam vismaz vienu gadu, ja pasākums tiktu atcelts;

| ii) | administratora rakstisks ziņojums kompetentajai iestādei, kurā sniegti pierādījumi tā izvērtējumam, ka kritiski svarīga etalona nepārtrauktu dzīvotspēju var nodrošināt, ja datu obligāta sniegšana tiek atcelta; |
| --- | --- |

ii)

administratora rakstisks ziņojums kompetentajai iestādei, kurā sniegti pierādījumi tā izvērtējumam, ka kritiski svarīga etalona nepārtrauktu dzīvotspēju var nodrošināt, ja datu obligāta sniegšana tiek atcelta;

| b) | etalona izstrāde var turpināties, ja datu sniedzēji, kam uzdots sniegt ievades datus, pārtrauc sniegt datus; |
| --- | --- |

b)

etalona izstrāde var turpināties, ja datu sniedzēji, kam uzdots sniegt ievades datus, pārtrauc sniegt datus;

| c) | ir pieejams pieņemams aizstājējetalons un kritiski svarīgā etalona lietotāji var pārslēgties uz šo aizstājējetalonu ar minimālām izmaksām, ko apliecina vismaz administratora rakstisks ziņojums, kurā sīki izklāstīts, kā var pāriet uz aizstājējetalonu, kā arī lietotāju iespējas pāriet uz šo etalonu un ar to saistītās izmaksas; vai |
| --- | --- |

c)

ir pieejams pieņemams aizstājējetalons un kritiski svarīgā etalona lietotāji var pārslēgties uz šo aizstājējetalonu ar minimālām izmaksām, ko apliecina vismaz administratora rakstisks ziņojums, kurā sīki izklāstīts, kā var pāriet uz aizstājējetalonu, kā arī lietotāju iespējas pāriet uz šo etalonu un ar to saistītās izmaksas; vai

| d) | nav iespējams noteikt piemērotus alternatīvus datu sniedzējus un, attiecīgajām uzraudzītajām struktūrām pārtraucot sniegt datus, etalons būtu tā novājināts, ka būtu nepieciešams etalona izstrādi pārtraukt. |
| --- | --- |

d)

nav iespējams noteikt piemērotus alternatīvus datu sniedzējus un, attiecīgajām uzraudzītajām struktūrām pārtraucot sniegt datus, etalons būtu tā novājināts, ka būtu nepieciešams etalona izstrādi pārtraukt.

10.   Ja nākas pārtraukt kritiski svarīgā etalona izstrādi, katrs minētā etalona uzraudzītais datu sniedzējs turpina sniegt ievades datus laikposmā, ko nosaka kompetentā iestāde, bet kas nepārsniedz 6. punkta otrajā daļā noteikto maksimālo 24 mēnešu laikposmu.

11.   Ja kāds no datu sniedzējiem pārkāpj 6. punktā izklāstītās prasības, administrators par to ziņo attiecīgajai kompetentajai iestādei, tiklīdz tas ir pamatoti iespējams.

12.   Ja etalons atzīts par kritiski svarīgu saskaņā ar 20. panta 2., 3., 4. un 5. punktā noteikto procedūru, administratora kompetentā iestāde var uzdot sniegt ievades datus saskaņā ar šā panta 5. punktu un 6. punkta a), b) un c) apakšpunktu vienīgi uzraudzītajām struktūrām, kuras atrodas tās dalībvalstī.

5. NODAĻA

Nozīmīgi etaloni

24. pants

Nozīmīgi etaloni

1.   Etalons, kurš neatbilst kādam no 20. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, ir nozīmīgs, ja:

| a) | to tieši vai netieši kombinācijā ar citiem etaloniem izmanto kā atsauci tādos finanšu instrumentos vai finanšu līgumos vai tādu ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, kuru kopējā vidējā vērtība ir vismaz EUR 50 miljardi, kas noteikta, attiecīgā gadījumā ņemot vērā pilnu etalona beigu termiņu vai darbības laikposmu diapazonu – attiecīgā gadījumā sešu mēnešu laikposmā; vai |
| --- | --- |

a)

to tieši vai netieši kombinācijā ar citiem etaloniem izmanto kā atsauci tādos finanšu instrumentos vai finanšu līgumos vai tādu ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, kuru kopējā vidējā vērtība ir vismaz EUR 50 miljardi, kas noteikta, attiecīgā gadījumā ņemot vērā pilnu etalona beigu termiņu vai darbības laikposmu diapazonu – attiecīgā gadījumā sešu mēnešu laikposmā; vai

| b) | tam vispār nav vai ir ļoti maz atbilstīgu tirgus darbībā balstītu aizstājēju un ja etalonu vairs neizstrādātu vai izstrādātu, pamatojoties uz ievades datiem, kas vairs pilnībā reprezentabli neatspoguļo pamatā esošo tirgus vai ekonomisko realitāti, vai pamatojoties uz neuzticamiem ievades datiem, tas būtiski un nelabvēlīgi ietekmētu tirgus integritāti, finanšu stabilitāti, patērētājus, reālo ekonomiku vai mājsaimniecību vai uzņēmumu finanses vienā vai vairākās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

b)

tam vispār nav vai ir ļoti maz atbilstīgu tirgus darbībā balstītu aizstājēju un ja etalonu vairs neizstrādātu vai izstrādātu, pamatojoties uz ievades datiem, kas vairs pilnībā reprezentabli neatspoguļo pamatā esošo tirgus vai ekonomisko realitāti, vai pamatojoties uz neuzticamiem ievades datiem, tas būtiski un nelabvēlīgi ietekmētu tirgus integritāti, finanšu stabilitāti, patērētājus, reālo ekonomiku vai mājsaimniecību vai uzņēmumu finanses vienā vai vairākās dalībvalstīs.

2.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 49. pantu, lai pārskatītu metodi šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto robežvērtību aprēķināšanai, ņemot vērā tirgus, cenu un regulējuma attīstību, kā arī lai pārskatītu tādu etalonu klasifikācijas atbilstīgumu, kuri izmantoti kā atsauce finanšu līgumos, finanšu instrumentos vai ieguldījumu fondos, kuru kopējā vērtība ir tuva minētajai robežvērtībai. Šādu pārskatīšanu veic vismaz reizi divos gados no 2018. gada 1. janvāra.

3.   Administrators nekavējoties paziņo savai kompetentajai iestādei, ja tā nozīmīgs etalons vairs nesasniedz 1. punkta a) apakšpunktā minēto robežvērtību.

25. pants

Gadījumi, kad nozīmīgi etaloni atbrīvoti no īpašu prasību piemērošanas

1.   Administrators var nolemt nepiemērot attiecībā uz tā nozīmīgu etalonu 4. panta 2. punktu, 4. panta 7. punkta c), d) un e) apakšpunktu, 11. panta 3. punkta b) apakšpunktu vai 15. panta 2. punktu attiecībā uz tā nozīmīgu etalonu, ja minētais administrators uzskata, ka viena vai vairāku minēto noteikumu piemērošana būtu nesamērīga, ņemot vērā etalonu veidu vai ietekmi vai administratora lielumu.

2.   Ja administrators nolemj nepiemērot vienu vai vairākus no 1. punktā minētajiem noteikumiem, tas nekavējoties paziņo savai kompetentajai iestādei un sniedz tai visu vajadzīgo informāciju, kas apstiprina administratora izvērtējumu, ka viena vai vairāku no minētajiem noteikumiem piemērošana būtu nesamērīga, ņemot vērā etalonu veidu vai ietekmi vai administratora lielumu.

3.   Kompetentā iestāde var nolemt, ka nozīmīgu etalonu administratoram tomēr jāpiemēro viena vai vairākas prasības, kas izklāstītas 4. panta 2. punktā, 4. panta 7. punkta c), d) un e) apakšpunktā, 11. panta 3. punkta b) apakšpunktā un 15. panta 2. punktā, ja tā iestāde uzskata, ka tas būtu atbilstīgi, ņemot vērā etalonu veidu vai ietekmi vai administratora lielumu. Savā izvērtējumā kompetentā iestāde, pamatojoties uz administratora sniegto informāciju, ņem vērā šādus kritērijus:

| a) | etalona neaizsargātību pret manipulāciju; |
| --- | --- |

a)

etalona neaizsargātību pret manipulāciju;

| b) | ievades datu iezīmes; |
| --- | --- |

b)

ievades datu iezīmes;

| c) | interešu konfliktu līmeni; |
| --- | --- |

c)

interešu konfliktu līmeni;

| d) | administratora rīcības brīvības pakāpi; |
| --- | --- |

d)

administratora rīcības brīvības pakāpi;

| e) | etalona ietekmi uz tirgiem; |
| --- | --- |

e)

etalona ietekmi uz tirgiem;

| f) | etalona izstrādes iezīmes, mērogu un sarežģītību; |
| --- | --- |

f)

etalona izstrādes iezīmes, mērogu un sarežģītību;

| g) | etalona nozīmi finanšu stabilitātei; |
| --- | --- |

g)

etalona nozīmi finanšu stabilitātei;

| h) | to finanšu instrumentu, finanšu līgumu vai ieguldījumu fondu vērtību, kuros ir atsauce uz etalonu; |
| --- | --- |

h)

to finanšu instrumentu, finanšu līgumu vai ieguldījumu fondu vērtību, kuros ir atsauce uz etalonu;

| i) | administratora izmēru, organizatorisko formu vai struktūru. |
| --- | --- |

i)

administratora izmēru, organizatorisko formu vai struktūru.

4.   Kompetentā iestāde 30 dienās pēc paziņojuma saņemšanas no administratora saskaņā ar 2. punktu paziņo minētajam administratoram par savu lēmumu piemērot papildu prasības, ievērojot 3. punktu. Ja paziņojums kompetentajai iestādei sniegts atļaujas piešķiršanas vai reģistrācijas procedūras laikā, piemēro 34. pantā noteiktos termiņus.

5.   Īstenojot savas uzraudzības pilnvaras saskaņā ar 41. pantu, kompetentā iestāde regulāri pārskata, vai tās izvērtējums, ievērojot šā panta 3. punktu, joprojām ir derīgs.

6.   Ja kompetentā iestāde pamatoti konstatē, ka informācija, kas tai iesniegta, ievērojot šā panta 2. punktu, ir nepilnīga vai ka ir vajadzīga papildu informācija, šā panta 4. punktā minēto 30 dienu termiņu piemēro tikai no dienas, kad administrators ir sniedzis šādu papildu informāciju, ja vien nepiemēro 34. pantā minētos termiņus, ievērojot šā panta 4. punktu.

7.   Ja nozīmīga etalona administrators nepilda vienu vai vairākas no 4. panta 2. punktā, 4. panta 7. punkta c), d) un e) apakšpunktā, 11. panta 3. punkta b) apakšpunktā un 15. panta 2. punktā noteiktajām prasībām, tas publicē un uztur paziņojumu par atbilstību, kurā skaidri norādīts, kāpēc ir atbilstīgi, ka attiecīgais administrators neievēro minētos noteikumus.

8.   EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektu, lai izveidotu paraugu 7. punktā minētajam paziņojumam par atbilstību.

Pirmajā daļā minēto īstenošanas tehnisko standartu projektu EVTI iesniedz Komisijai līdz 2017. gada 1. aprīlim.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.

9.   EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai sīkāk precizētu 3. punktā minētos kritērijus.

Šo regulatīvo tehnisko standartu projektu EVTI iesniedz Komisijai līdz 2017. gada 1. aprīlim.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā noteikto procedūru.

6. NODAĻA

Maznozīmīgi etaloni

26. pants

Maznozīmīgi etaloni

1.   Administrators var nolemt nepiemērot attiecībā uz tā maznozīmīgu etalonu 4. panta 2. punktu, 4. panta 7. punkta c), d) un e) apakšpunktu, 4. panta 8. punktu, 5. panta 2. punktu, 5. panta 3. punktu, 5. panta 4. punktu, 6. panta 1. punktu, 6. panta 3. punktu, 6. panta 5. punktu, 7. panta 2. punktu, 11. panta 1. punkta b) apakšpunktu, 11. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktu, 11. panta 3. punktu, 13. panta 2. punktu, 14. panta 2. punktu, 15. panta 2. punktu, 16. panta 2. un 3. punktu.

2.   Administrators nekavējoties paziņo kompetentajai iestādei, kad administratora maznozīmīgs etalons pārsniedz 24. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto robežvērtību. Šādā gadījumā tas trīs mēnešos izpilda prasības, kas piemērojamas nozīmīgiem etaloniem.

3.   Ja maznozīmīga etalona administrators nolemj nepiemērot vienu vai vairākus no 1. punktā minētajiem noteikumiem, tas publicē un uztur paziņojumu par atbilstību, kurā skaidri norādīts, kāpēc ir atbilstīgi, ka minētais administrators neievēro attiecīgos noteikumus. Administrators iesniedz paziņojumu par atbilstību savai kompetentajai iestādei.

4.   Attiecīgā kompetentā iestāde izskata šā panta 3. punktā minēto paziņojumu par atbilstību. Kompetentā iestāde var arī pieprasīt no administratora papildu informāciju par tā maznozīmīgajiem etaloniem saskaņā ar 41. pantu un var pieprasīt izmaiņas, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai.

5.   EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektu, lai izveidotu paraugu 3. punktā minētajam paziņojumam par atbilstību.

Pirmajā daļā minēto īstenošanas tehnisko standartu projektu EVTI iesniedz Komisijai līdz 2017. gada 1. aprīlim.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.

IV SADAĻA

PĀRREDZAMĪBA UN PATĒRĒTĀJU AIZSARDZĪBA

27. pants

Paziņojums par etalonu

1.   Divās nedēļās pēc administratora iekļaušanas 36. pantā minētajā reģistrā administrators publicē paziņojumu par etalonu attiecībā uz katru etalonu vai attiecīgā gadījumā – attiecībā uz katru tādu etalonu grupu, kurus var izmantot Savienībā saskaņā ar 29. pantu, un nodrošina, ka attiecīgie paziņojumi ir vienlīdz viegli pieejami ikvienam.

Ja minētais administrators sāk izstrādāt jaunu etalonu vai etalonu grupu, kurus var izmantot Savienībā saskaņā ar 29. pantu, administrators divās nedēļās publicē paziņojumu par katru etalonu vai attiecīgā gadījumā – par katru etalonu grupu un nodrošina, ka attiecīgie paziņojumi ir vienlīdz viegli pieejami ikvienam.

Ja mainās informācija, kas sniedzama saskaņā ar šo pantu, un ne retāk kā reizi divos gados administrators pārskata un vajadzības gadījumā atjaunina paziņojumu par katru etalonu vai etalonu grupu.

Paziņojumā par etalonu:

| a) | skaidri un nepārprotami definē tirgu vai ekonomisko realitāti, ko mēra ar konkrēto etalonu, un apstākļus, kādos šādi mērījumi var kļūt neuzticami; |
| --- | --- |

a)

skaidri un nepārprotami definē tirgu vai ekonomisko realitāti, ko mēra ar konkrēto etalonu, un apstākļus, kādos šādi mērījumi var kļūt neuzticami;

| b) | nosaka tehniskās specifikācijas, kurās skaidri un nepārprotami norādīti tie etalona aprēķināšanas elementi, saistībā ar kuriem var izmantot rīcības brīvību, kritēriji, saskaņā ar kuriem šādu rīcības brīvību var izmantot, un to personu ieņemamo amatu, kas rīcības brīvību var izmantot, un norādīts arī tas, kā pēc tam šādu rīcības brīvību var novērtēt; |
| --- | --- |

b)

nosaka tehniskās specifikācijas, kurās skaidri un nepārprotami norādīti tie etalona aprēķināšanas elementi, saistībā ar kuriem var izmantot rīcības brīvību, kritēriji, saskaņā ar kuriem šādu rīcības brīvību var izmantot, un to personu ieņemamo amatu, kas rīcības brīvību var izmantot, un norādīts arī tas, kā pēc tam šādu rīcības brīvību var novērtēt;

| c) | norāda uz iespējamību, ka ir faktori (tostarp ārēji faktori, ko administrators nekontrolē), kuru dēļ etalonu var nākties mainīt vai pārtraukt tā izstrādi; un |
| --- | --- |

c)

norāda uz iespējamību, ka ir faktori (tostarp ārēji faktori, ko administrators nekontrolē), kuru dēļ etalonu var nākties mainīt vai pārtraukt tā izstrādi; un

| d) | norāda lietotājiem, ka izmaiņām etalonā vai tā izstrādes pārtraukšanai var būt ietekme uz finanšu līgumiem un finanšu instrumentiem, kuros etalonu izmanto kā atsauci, vai uz ieguldījumu fondu darbības rādītāju mērīšanu. |
| --- | --- |

d)

norāda lietotājiem, ka izmaiņām etalonā vai tā izstrādes pārtraukšanai var būt ietekme uz finanšu līgumiem un finanšu instrumentiem, kuros etalonu izmanto kā atsauci, vai uz ieguldījumu fondu darbības rādītāju mērīšanu.

2.   Paziņojumā par etalonu ir vismaz šāda informācija:

| a) | visu ar etalonu saistīto galveno terminu definīcijas; |
| --- | --- |

a)

visu ar etalonu saistīto galveno terminu definīcijas;

| b) | etalona metodoloģijas pieņemšanas pamatojums un metodoloģijas pārskatīšanas un apstiprināšanas procedūras; |
| --- | --- |

b)

etalona metodoloģijas pieņemšanas pamatojums un metodoloģijas pārskatīšanas un apstiprināšanas procedūras;

| c) | kritēriji un procedūras, kas izmantoti etalona noteikšanai, tostarp ievades datu apraksts, dažādu ievades datu prioritārā secība, etalona noteikšanai vajadzīgo datu minimums, modeļu vai ekstrapolācijas metožu izmantošana un procedūra etalona indeksa sastāvdaļu līdzsvara atjaunošanai; |
| --- | --- |

c)

kritēriji un procedūras, kas izmantoti etalona noteikšanai, tostarp ievades datu apraksts, dažādu ievades datu prioritārā secība, etalona noteikšanai vajadzīgo datu minimums, modeļu vai ekstrapolācijas metožu izmantošana un procedūra etalona indeksa sastāvdaļu līdzsvara atjaunošanai;

| d) | kontroles pasākumi un noteikumi, ar kuriem reglamentē to, kā administrators vai datu sniedzējs izmanto tiesības veikt savu vērtējumu vai rīcības brīvību, un ar kuriem nodrošina, ka šādas tiesības veikt savu vērtējumu vai rīcības brīvība izmantotas konsekventi; |
| --- | --- |

d)

kontroles pasākumi un noteikumi, ar kuriem reglamentē to, kā administrators vai datu sniedzējs izmanto tiesības veikt savu vērtējumu vai rīcības brīvību, un ar kuriem nodrošina, ka šādas tiesības veikt savu vērtējumu vai rīcības brīvība izmantotas konsekventi;

| e) | procedūras, ar kurām reglamentē etalona noteikšanu spriedzes laikposmos vai laikposmos, kad darījumu datu avoti var būt nepietiekami, neprecīzi vai neuzticami, un etalona iespējamie ierobežojumi šādos laikposmos; |
| --- | --- |

e)

procedūras, ar kurām reglamentē etalona noteikšanu spriedzes laikposmos vai laikposmos, kad darījumu datu avoti var būt nepietiekami, neprecīzi vai neuzticami, un etalona iespējamie ierobežojumi šādos laikposmos;

| f) | procedūras, saskaņā ar kurām novērš kļūdas ievades datos vai etalona noteikšanā, tostarp tad, ja nepieciešama etalona atkārtota noteikšana; un |
| --- | --- |

f)

procedūras, saskaņā ar kurām novērš kļūdas ievades datos vai etalona noteikšanā, tostarp tad, ja nepieciešama etalona atkārtota noteikšana; un

| g) | norādīti iespējamie etalona ierobežojumi, tostarp tā darbība nelikvīdos vai sadrumstalotos tirgos un iespējamā ievades koncentrācija. |
| --- | --- |

g)

norādīti iespējamie etalona ierobežojumi, tostarp tā darbība nelikvīdos vai sadrumstalotos tirgos un iespējamā ievades koncentrācija.

3.   EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai sīkāk precizētu paziņojuma par etalonu saturu un to, kādos gadījumos šāds paziņojums ir jāatjaunina.

EVTI nošķir šajā regulā izklāstītos dažādos etalonu veidus un nozares un ņem vērā proporcionalitātes principu.

EVTI šo regulatīvo tehnisko standartu projektu iesniedz Komisijai līdz 2017. gada 1. aprīlim.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā noteikto procedūru.

28. pants

Etalona izmaiņas un izstrādes pārtraukšana

1.   Līdz ar 27. pantā minēto paziņojumu par etalonu administrators publicē procedūru, saskaņā ar kuru administratoram ir jāveic attiecīgas darbības, ja tiek mainīts tāds etalons vai tiek pārtraukta tāda etalona izstrāde, kuru var izmantot Savienībā saskaņā ar 29. panta 1. punktu. Attiecīgā gadījumā procedūru var izstrādāt etalonu grupām, un to atjaunina un publicē ikreiz, kad tiek ieviestas būtiskas izmaiņas.

2.   Ja vien attiecīgā struktūra nav administrators, kā minēts 1. punktā, uzraudzītās vienības, kas izmanto etalonu, izstrādā un uztur spēkā stabilus rakstiskus plānus, kuros izklāsta darbības, ko tās veiktu, ja etalons būtiski mainītos vai to pārtrauktu izstrādāt. Ja iespējams, attiecīgos gadījumos šādos plānos norāda vienu vai vairākus alternatīvus etalonus, uz kuriem varētu atsaukties to etalonu vietā, kas vairs netiktu izstrādāti, un pamato, kādēļ šādi etaloni būtu piemērotas alternatīvas. Uzraudzītās vienības pēc pieprasījuma iesniedz attiecīgajai kompetentajai iestādei minētos plānus un to atjauninātās versijas un atspoguļo minētos plānus līgumattiecībās ar klientiem.

V SADAĻA

ETALONU IZMANTOŠANA SAVIENĪBĀ

29. pants

Etalona izmantošana

1.   Uzraudzītā vienība var izmantot Savienībā ikvienu etalonu vai etalonu grupu, ja etalonu izstrādā administrators, kurš atrodas Savienībā un ir iekļauts 36. pantā minētajā reģistrā, vai ja tas ir etalons, kas iekļauts 36. pantā minētajā reģistrā.

2.   Ja saskaņā ar Direktīvu 2003/71/EK vai Direktīvu 2009/65/EK publicējama prospekta priekšmets ir pārvedami vērtspapīri vai citi ieguldījumu produkti, kuros ir atsauce uz etalonu, tad emitents, piedāvātājs vai persona, kas iesniegusi pieprasījumu tirdzniecībai regulētā tirgū, nodrošina, lai prospektā būtu arī skaidra un nepārprotama informācija par to, vai etalonu izstrādā administrators, kurš iekļauts šīs regulas 36. pantā minētajā reģistrā.

30. pants

Līdzvērtīgums

1.   Lai etalonu vai etalonu grupu, ko izstrādā administrators, kurš atrodas trešā valstī, varētu izmantot Savienībā saskaņā ar 29. panta 1. punktu, etalonu un administratoru iekļauj 36. pantā minētajā reģistrā. Lai varētu iekļaut reģistrā, ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | Komisija ir pieņēmusi lēmumu par līdzvērtību saskaņā ar šā panta 2. vai 3. punktu; |
| --- | --- |

a)

Komisija ir pieņēmusi lēmumu par līdzvērtību saskaņā ar šā panta 2. vai 3. punktu;

| b) | administrators ir saņēmis atļauju vai ir reģistrēts attiecīgajā trešā valstī, kur tas arī tiek uzraudzīts; |
| --- | --- |

b)

administrators ir saņēmis atļauju vai ir reģistrēts attiecīgajā trešā valstī, kur tas arī tiek uzraudzīts;

| c) | administrators ir paziņojis EVTI savu piekrišanu tam, ka tā esošais vai topošais etalons, ko izmanto uzraudzītas vienības Savienībā, ir iesniedzis EVTI to etalonu sarakstu, kuru izmantošanai Savienībā tas piekrīt, un ir sniedzis EVTI informāciju par kompetento iestādi, kas atbildīga par attiecīgā administratora uzraudzību trešā valstī; un |
| --- | --- |

c)

administrators ir paziņojis EVTI savu piekrišanu tam, ka tā esošais vai topošais etalons, ko izmanto uzraudzītas vienības Savienībā, ir iesniedzis EVTI to etalonu sarakstu, kuru izmantošanai Savienībā tas piekrīt, un ir sniedzis EVTI informāciju par kompetento iestādi, kas atbildīga par attiecīgā administratora uzraudzību trešā valstī; un

| d) | darbojas šā panta 4. punktā minētās sadarbības sistēmas. |
| --- | --- |

d)

darbojas šā panta 4. punktā minētās sadarbības sistēmas.

2.   Komisija var pieņemt īstenošanas lēmumu, ar kuru konstatē, ka trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības prakse nodrošina, ka:

| a) | administratori, kas saņēmuši atļauju vai reģistrēti trešā valstī, atbilst saistošām prasībām, kuras līdzvērtīgas prasībām saskaņā ar šo regulu, jo īpaši ņemot vērā to, vai trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības prakse nodrošina atbilstību IOSCO principiem par finanšu etaloniem vai attiecīgā gadījumā – IOSCO principiem par naftas cenu ziņošanas aģentūrām; un |
| --- | --- |

a)

administratori, kas saņēmuši atļauju vai reģistrēti trešā valstī, atbilst saistošām prasībām, kuras līdzvērtīgas prasībām saskaņā ar šo regulu, jo īpaši ņemot vērā to, vai trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības prakse nodrošina atbilstību IOSCO principiem par finanšu etaloniem vai attiecīgā gadījumā – IOSCO principiem par naftas cenu ziņošanas aģentūrām; un

| b) | saistošās prasības attiecīgajā trešā valstī pastāvīgi tiek efektīvi uzraudzītas un tiek pastāvīgi nodrošināta to efektīva izpilde. |
| --- | --- |

b)

saistošās prasības attiecīgajā trešā valstī pastāvīgi tiek efektīvi uzraudzītas un tiek pastāvīgi nodrošināta to efektīva izpilde.

Šādu īstenošanas lēmumu pieņem saskaņā ar 50. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

3.   Komisija var arī pieņemt īstenošanas lēmumu, ar kuru konstatē, ka:

| a) | saistošās prasības, ko trešā valstī piemēro konkrētiem administratoriem vai konkrētiem etaloniem vai etalonu grupām, ir līdzvērtīgas prasībām saskaņā ar šo regulu, jo īpaši ņemot vērā to, vai trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības prakse nodrošina atbilstību IOSCO principiem par finanšu etaloniem vai attiecīgā gadījumā – IOSCO principiem par naftas cenu ziņošanas aģentūrām; un |
| --- | --- |

a)

saistošās prasības, ko trešā valstī piemēro konkrētiem administratoriem vai konkrētiem etaloniem vai etalonu grupām, ir līdzvērtīgas prasībām saskaņā ar šo regulu, jo īpaši ņemot vērā to, vai trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības prakse nodrošina atbilstību IOSCO principiem par finanšu etaloniem vai attiecīgā gadījumā – IOSCO principiem par naftas cenu ziņošanas aģentūrām; un

| b) | attiecīgajā trešā valstī pastāvīgi ir nodrošināta šādu konkrētu administratoru vai konkrētu etalonu vai etalonu grupu efektīva uzraudzība un attiecīgo saistošo prasību efektīva izpilde. |
| --- | --- |

b)

attiecīgajā trešā valstī pastāvīgi ir nodrošināta šādu konkrētu administratoru vai konkrētu etalonu vai etalonu grupu efektīva uzraudzība un attiecīgo saistošo prasību efektīva izpilde.

Šādu īstenošanas lēmumu pieņem saskaņā ar 50. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

4.   EVTI izveido sadarbības sistēmas ar kompetentajām iestādēm trešās valstīs, kuru tiesiskais regulējums un uzraudzības prakse saskaņā ar šā panta 2. vai 3. punktu ir atzīti par līdzvērtīgiem. Šādās sistēmās nosaka vismaz:

| a) | mehānismu, ko izmanto informācijas apmaiņai starp EVTI un attiecīgo trešo valstu kompetentajām iestādēm, tostarp piekļuvi visai tai attiecīgajai informācija par administratoru, kas saņēmis atļauju attiecīgajā trešā valstī, kuru pieprasa EVTI; |
| --- | --- |

a)

mehānismu, ko izmanto informācijas apmaiņai starp EVTI un attiecīgo trešo valstu kompetentajām iestādēm, tostarp piekļuvi visai tai attiecīgajai informācija par administratoru, kas saņēmis atļauju attiecīgajā trešā valstī, kuru pieprasa EVTI;

| b) | mehānismu, ko izmanto, lai nekavējoties informētu EVTI, ja trešās valsts kompetentā iestāde uzskata, ka administrators, kurš saņēmis atļauju attiecīgajā trešā valstī un kura uzraudzību tā nodrošina, šajā trešā valstī neievēro saņemtās atļaujas nosacījumus vai citus valsts tiesību aktus; |
| --- | --- |

b)

mehānismu, ko izmanto, lai nekavējoties informētu EVTI, ja trešās valsts kompetentā iestāde uzskata, ka administrators, kurš saņēmis atļauju attiecīgajā trešā valstī un kura uzraudzību tā nodrošina, šajā trešā valstī neievēro saņemtās atļaujas nosacījumus vai citus valsts tiesību aktus;

| c) | uzraudzības darbību koordinēšanas procedūras, tostarp pārbaudes uz vietas. |
| --- | --- |

c)

uzraudzības darbību koordinēšanas procedūras, tostarp pārbaudes uz vietas.

5.   EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai noteiktu 4. punktā minēto sadarbības sistēmu satura minimumu un tādējādi nodrošinātu, ka kompetentās iestādes un EVTI spēj īstenot visas savas uzraudzības pilnvaras saskaņā ar šo regulu.

Minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu EVTI iesniedz Komisijai līdz 2017. gada 1. aprīlim.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā.

31. pants

Reģistrācijas atsaukšana administratoram, kurš atrodas trešā valstī

1.   EVTI atceļ tāda administratora reģistrāciju, kurš atrodas trešā valstī, svītrojot administratoru no 36. pantā minētā reģistra, ja, ņemot vērā dokumentētus pierādījumus, ir labi pamatoti iemesli uzskatīt, ka administrators:

| a) | darbojas tādā veidā, kas nepārprotami kaitē to lietotāju interesēm, kuri izmanto administratora etalonus, vai kaitē pareizai tirgu darbībai; vai |
| --- | --- |

a)

darbojas tādā veidā, kas nepārprotami kaitē to lietotāju interesēm, kuri izmanto administratora etalonus, vai kaitē pareizai tirgu darbībai; vai

| b) | ir nopietni pārkāpis trešās valsts tiesību aktus vai citus noteikumus, kurus tam piemēro trešā valstī un uz kuriem pamatojoties Komisija ir pieņēmusi īstenošanas lēmumu saskaņā ar 30. panta 2. vai 3. punktu. |
| --- | --- |

b)

ir nopietni pārkāpis trešās valsts tiesību aktus vai citus noteikumus, kurus tam piemēro trešā valstī un uz kuriem pamatojoties Komisija ir pieņēmusi īstenošanas lēmumu saskaņā ar 30. panta 2. vai 3. punktu.

2.   EVTI pieņem lēmumu saskaņā ar 1. punktu tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | EVTI par to ir informējusi trešās valsts kompetento iestādi, bet kompetentā iestāde nav veikusi attiecīgus pasākumus, kas vajadzīgi ieguldītāju aizsardzībai un netraucētai tirgu darbībai Savienībā, vai arī kompetentajai iestādei nav izdevies pierādīt, ka attiecīgais administrators pilda prasības, kuras tam piemēro trešā valstī; |
| --- | --- |

a)

EVTI par to ir informējusi trešās valsts kompetento iestādi, bet kompetentā iestāde nav veikusi attiecīgus pasākumus, kas vajadzīgi ieguldītāju aizsardzībai un netraucētai tirgu darbībai Savienībā, vai arī kompetentajai iestādei nav izdevies pierādīt, ka attiecīgais administrators pilda prasības, kuras tam piemēro trešā valstī;

| b) | par savu nodomu svītrot administratoru no reģistra EVTI ir informējusi trešās valsts kompetento iestādi vismaz 30 dienas iepriekš. |
| --- | --- |

b)

par savu nodomu svītrot administratoru no reģistra EVTI ir informējusi trešās valsts kompetento iestādi vismaz 30 dienas iepriekš.

3.   EVTI nekavējoties informē pārējās kompetentās iestādes par ikvienu pasākumu, kas veikts saskaņā ar 1. punktu, un publicē savu lēmumu savā tīmekļa vietnē.

32. pants

Atzīšana, ko sniedz administratoram, kurš atrodas trešā valstī

1.   Kamēr saskaņā ar 30. panta 2. vai 3. punktu nav pieņemts lēmums par līdzvērtīgumu, etalonus, ko izstrādā administrators, kurš atrodas trešā valstī, var izmantot uzraudzītas vienības Savienībā ar noteikumu, ka attiecīgais administrators saskaņā ar šo pantu ir saņēmis iepriekšēju atzīšanu no administratora atsauces dalībvalsts kompetentās iestādes.

2.   Administrators, kurš atrodas trešā valstī un vēlas saņemt iepriekšēju atzīšanu, kā minēts šā panta 1. punktā, pilda šajā regulā noteiktās prasības, izņemot 11. panta 4. punktu un 16., 20., 21. un 23. pantu. Minēto nosacījumu administrators var izpildīt, attiecīgi piemērojot vai nu IOSCO principus par finanšu etaloniem, vai IOSCO principus par naftas cenu ziņošanas aģentūrām ar noteikumu, ka šāda piemērošana ir līdzvērtīga šajā regulā noteikto prasību izpildei, izņemot 11. panta 4. punktu un 16., 20., 21. un 23. pantu.

Lai noteiktu, vai ir izpildīts pirmajā daļā minētais nosacījums, un attiecīgi izvērtētu atbilstību IOSCO principiem par finanšu etaloniem vai IOSCO principiem par naftas cenu ziņošanas aģentūrām, atsauces dalībvalsts kompetentā iestāde var paļauties uz izvērtējumu, ko sniedzis neatkarīgs ārējais auditors, vai uz to, ka tās trešās valsts, kurā atrodas administrators, kompetentā iestāde ir administratoru sertificējusi, ja šajā trešā valstī ir nodrošināta attiecīgā administratora uzraudzība.

Ja administrators var pierādīt, ka izstrādā uz regulētajiem datiem balstītu etalonu vai preču etalonu, kura pamatā nav informācijas, kas saņemta no datu sniedzējiem, no kuriem lielākā daļa ir uzraudzītas vienības, tad administratoram nav pienākuma pildīt prasības, ko nepiemēro, izstrādājot uz regulētajiem datiem balstītus etalonus un preču etalonus, kā attiecīgi paredzēts 17. pantā un 19. panta 1. punktā.

3.   Administratoram, kurš atrodas trešā valstī un vēlas saņemt iepriekšēju atzīšanu, kā norādīts 1. punktā, ir likumīgais pārstāvis, kurš veic uzņēmējdarbību tā atsauces dalībvalstī. Likumīgais pārstāvis ir fiziska vai juridiska persona, kas atrodas Savienībā un kurš pēc tam, kad to nepārprotami iecēlis administrators, kurš atrodas trešā valstī, šāda administratora vārdā rīkojas Savienībā attiecībās ar iestādēm un jebkuru citu personu, pildot administratora pienākumus saskaņā ar šo regulu. Likumīgais pārstāvis kopā ar administratoru pilda uzraudzības funkciju saistībā ar etalonu izstrādi, ko administrators veic saskaņā ar šo regulu, un šajā ziņā likumīgais pārstāvis ir atbildīgs atsauces dalībvalsts kompetentajai iestādei.

4.   Atsauces dalībvalsti administratoram, kurš atrodas trešā valstī, nosaka šādi:

| a) | ja administrators ir tādas grupas dalībnieks, kuras sastāvā ir uzraudzīta vienība, kas atrodas Savienībā, tad atsauces dalībvalsts ir tā dalībvalsts, kurā atrodas uzraudzītā vienība. Šādu uzraudzīto vienību ieceļ par likumīgo pārstāvi 3. punkta piemērošanai; |
| --- | --- |

a)

ja administrators ir tādas grupas dalībnieks, kuras sastāvā ir uzraudzīta vienība, kas atrodas Savienībā, tad atsauces dalībvalsts ir tā dalībvalsts, kurā atrodas uzraudzītā vienība. Šādu uzraudzīto vienību ieceļ par likumīgo pārstāvi 3. punkta piemērošanai;

| b) | ja nav a) apakšpunktā minētais gadījums un administrators ir tādas grupas dalībnieks, kuras sastāvā ir vairākas uzraudzītās vienības, kas atrodas Savienībā, tad atsauces dalībvalsts ir tā dalībvalsts, kurā atrodas visvairāk uzraudzīto vienību, vai, ja ir vienāds skaits uzraudzīto vienību, atsauces dalībvalsts ir dalībvalsts, kurā finanšu instrumentiem, finanšu līgumiem vai ieguldījumu fondiem, kuros ir atsauce uz etalonu, ir augstākā vērtība. Vienu no uzraudzītajām vienībām, kas atrodas atsauces dalībvalstī, kura noteikta, ievērojot šo apakšpunktu, ieceļ par likumīgo pārstāvi 3. punkta piemērošanai; |
| --- | --- |

b)

ja nav a) apakšpunktā minētais gadījums un administrators ir tādas grupas dalībnieks, kuras sastāvā ir vairākas uzraudzītās vienības, kas atrodas Savienībā, tad atsauces dalībvalsts ir tā dalībvalsts, kurā atrodas visvairāk uzraudzīto vienību, vai, ja ir vienāds skaits uzraudzīto vienību, atsauces dalībvalsts ir dalībvalsts, kurā finanšu instrumentiem, finanšu līgumiem vai ieguldījumu fondiem, kuros ir atsauce uz etalonu, ir augstākā vērtība. Vienu no uzraudzītajām vienībām, kas atrodas atsauces dalībvalstī, kura noteikta, ievērojot šo apakšpunktu, ieceļ par likumīgo pārstāvi 3. punkta piemērošanai;

| c) | ja nav nedz šā punkta a), nedz b) apakšpunktā minētais gadījums un vienu vai vairākus etalonus, kurus izstrādā administrators, izmanto kā atsauci finanšu instrumentiem, ko vienā vai vairākās dalībvalstīs ir atļauts tirgot Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 24. apakšpunktā definētajā tirdzniecības vietā, tad atsauces dalībvalsts ir tā dalībvalsts, kurā finanšu instrumentu, kam kāds no minētajiem etaloniem ir izmantots kā atsauce, ir atļauts tirgot vai kurā tas šādā tirdzniecības vietā ir tirgots pirmo reizi un tiek tirgots joprojām. Ja attiecīgos finanšu instrumentus ir atļauts tirgot vai tie pirmo reizi ir tirgoti šādās tirdzniecības vietās vienlaikus vairākās dalībvalstīs un tur joprojām tiek tirgoti, tad atsauces dalībvalsts ir dalībvalsts, kurā finanšu instrumentiem, finanšu līgumiem vai ieguldījumu fondiem, kuros ir atsauce uz etalonu, ir augstākā vērtība; |
| --- | --- |

c)

ja nav nedz šā punkta a), nedz b) apakšpunktā minētais gadījums un vienu vai vairākus etalonus, kurus izstrādā administrators, izmanto kā atsauci finanšu instrumentiem, ko vienā vai vairākās dalībvalstīs ir atļauts tirgot Direktīvas 2014/65/ES 4. panta 1. punkta 24. apakšpunktā definētajā tirdzniecības vietā, tad atsauces dalībvalsts ir tā dalībvalsts, kurā finanšu instrumentu, kam kāds no minētajiem etaloniem ir izmantots kā atsauce, ir atļauts tirgot vai kurā tas šādā tirdzniecības vietā ir tirgots pirmo reizi un tiek tirgots joprojām. Ja attiecīgos finanšu instrumentus ir atļauts tirgot vai tie pirmo reizi ir tirgoti šādās tirdzniecības vietās vienlaikus vairākās dalībvalstīs un tur joprojām tiek tirgoti, tad atsauces dalībvalsts ir dalībvalsts, kurā finanšu instrumentiem, finanšu līgumiem vai ieguldījumu fondiem, kuros ir atsauce uz etalonu, ir augstākā vērtība;

| d) | ja tas nav a), b) un c) apakšpunktā minētais gadījums un vienu vai vairākus etalonus, kurus izstrādā administrators, kā atsauci izmanto uzraudzītas vienības vairākās dalībvalstīs, tad atsauces dalībvalsts ir tā dalībvalsts, kurā atrodas visvairāk šādu uzraudzīto vienību, vai, ja ir vienāds skaits uzraudzīto vienību – atsauces dalībvalsts ir dalībvalsts, kurā finanšu instrumentiem, finanšu līgumiem vai ieguldījumu fondiem, kuros ir atsauce uz etalonu, ir augstākā vērtība; |
| --- | --- |

d)

ja tas nav a), b) un c) apakšpunktā minētais gadījums un vienu vai vairākus etalonus, kurus izstrādā administrators, kā atsauci izmanto uzraudzītas vienības vairākās dalībvalstīs, tad atsauces dalībvalsts ir tā dalībvalsts, kurā atrodas visvairāk šādu uzraudzīto vienību, vai, ja ir vienāds skaits uzraudzīto vienību – atsauces dalībvalsts ir dalībvalsts, kurā finanšu instrumentiem, finanšu līgumiem vai ieguldījumu fondiem, kuros ir atsauce uz etalonu, ir augstākā vērtība;

| e) | ja tas nav a), b), c) un d) apakšpunktā minētais gadījums un ja administrators vienojoties ir piekritis, ka uzraudzīta vienība izmanto etalonu, kuru izstrādā attiecīgais administrators, tad atsauces dalībvalsts ir tā dalībvalsts, kurā atrodas šāda uzraudzītā vienība. |
| --- | --- |

e)

ja tas nav a), b), c) un d) apakšpunktā minētais gadījums un ja administrators vienojoties ir piekritis, ka uzraudzīta vienība izmanto etalonu, kuru izstrādā attiecīgais administrators, tad atsauces dalībvalsts ir tā dalībvalsts, kurā atrodas šāda uzraudzītā vienība.

5.   Administrators, kurš atrodas trešā valstī un vēlas saņemt iepriekšēju atzīšanu, kā norādīts 1. punktā, pieteikumu par atzīšanu iesniedz savas atsauces dalībvalsts kompetentajai iestādei. Pieteikumā administrators sniedz visu kompetentajai iestādei vajadzīgo informāciju, kas ļauj tai pārliecināties, ka atzīšanas brīdī administrators ir veicis visus nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu 2. punktā minētās prasības, un sniedz sarakstu ar tā esošajiem vai topošajiem etaloniem, ko var izmantot Savienībā, un attiecīgā gadījumā norāda kompetento iestādi, kas ir atbildīga par tā uzraudzību trešā valstī.

Deviņdesmit darbdienās pēc šā punkta pirmajā daļā minētā pieteikuma saņemšanas kompetentā iestāde pārliecinās, vai ir izpildīti 2., 3. un 4. punktā izklāstītie nosacījumi.

Ja kompetentā iestāde uzskata, ka 2., 3. un 4. punktā izklāstītie nosacījumi nav izpildīti, tā noraida pieteikumu par atzīšanu un sniedz minētā noraidījuma iemeslus. Turklāt – atzīšanu nesniedz, ja nav izpildīti šādi papildu nosacījumi:

| a) | ja administrators, kas atrodas trešā valstī, tiek uzraudzīts, tad starp atsauces dalībvalsts kompetento iestādi un tās trešās valsts kompetento iestādi, kurā atrodas administrators, pastāv atbilstīga sadarbības sistēma, kura atbilst regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas pieņemti saskaņā ar 30. panta 5. punktu, un kura nodrošina efektīvu informācijas apmaiņu, kas ļauj kompetentajai iestādei veikt savus pienākumus saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

a)

ja administrators, kas atrodas trešā valstī, tiek uzraudzīts, tad starp atsauces dalībvalsts kompetento iestādi un tās trešās valsts kompetento iestādi, kurā atrodas administrators, pastāv atbilstīga sadarbības sistēma, kura atbilst regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas pieņemti saskaņā ar 30. panta 5. punktu, un kura nodrošina efektīvu informācijas apmaiņu, kas ļauj kompetentajai iestādei veikt savus pienākumus saskaņā ar šo regulu;

| b) | nedz tās trešās valsts normatīvie vai administratīvie akti, kurā atrodas administrators, nedz attiecīgā gadījumā – minētās trešās valsts uzraudzības iestādes uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaru ierobežojumi nekavē kompetento iestādi efektīvi īstenot uzraudzības pienākumus saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

b)

nedz tās trešās valsts normatīvie vai administratīvie akti, kurā atrodas administrators, nedz attiecīgā gadījumā – minētās trešās valsts uzraudzības iestādes uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaru ierobežojumi nekavē kompetento iestādi efektīvi īstenot uzraudzības pienākumus saskaņā ar šo regulu.

6.   Ja atsauces dalībvalsts kompetentā iestāde uzskata, ka administrators, kas atrodas trešā valstī, izstrādā etalonu, kurš atbilst nosacījumiem attiecībā uz nozīmīgu vai maznozīmīgu etalonu, kā noteikts attiecīgi 24. un 26. pantā, tas par to bez nevajadzīgas kavēšanās paziņo EVTI. Tas pamato šādu vērtējumu ar informāciju, ko administrators sniedzis attiecīgajā pieteikumā par atzīšanu.

Vienā mēnesī pēc pirmajā daļā minētā paziņojuma saņemšanas EVTI sniedz kompetentajai iestādei ieteikumu attiecībā uz etalona veida noteikšanu un tā izstrādei piemērojamām prasībām, kā noteikts 24., 25. un 26. pantā. Ieteikumā jo īpaši var norādīt, vai EVTI, pamatojoties uz informāciju, ko administrators sniedzis pieteikumā par atzīšanu, uzskata, ka ir izpildīti nosacījumi šāda veida noteikšanai.

Šā panta 5. punktā minētā laikposma skaitīšanu aptur no dienas, kurā EVTI ir saņēmusi paziņojumu, līdz tam brīdim, kad EVTI sniedz ieteikumu saskaņā ar šo punktu.

Ja pretēji otrajā daļā minētajam EVTI ieteikumam atsauces dalībvalsts kompetentā iestāde tomēr ierosina sniegt atzīšanu, tā par to informē EVTI, norādot savu pamatojumu. EVTI publicē informāciju, ka kompetentā iestāde neievēro vai ka tā gatavojas ievērot EVTI ieteikumu. EVTI, izskatot katru gadījumu atsevišķi, var arī nolemt publicēt iemeslus, ko kompetentā iestāde sniegusi kā pamatojumu minētā ieteikuma neievērošanai. Attiecīgā kompetentā iestāde saņem iepriekšēju paziņojumu par šādu publicēšanu.

7.   Atsauces dalībvalsts kompetentā iestāde piecās darbdienās paziņo EVTI par lēmumu atzīt administratoru, kas atrodas trešā valstī, un iesniedz to etalonu sarakstu, kurus izstrādā attiecīgais administrators un kurus var izmantot Savienībā, un attiecīgā gadījumā norāda kompetento iestādi, kas atbildīga par administratora uzraudzību trešā valstī.

8.   Atsauces dalībvalsts kompetentā iestāde aptur vai attiecīgā gadījumā atsauc atzīšanu, kas sniegta saskaņā ar 5. punktu, ja, ņemot vērā dokumentētus pierādījumus, tai ir labi pamatoti iemesli uzskatīt, ka administratora rīcība nepārprotami kaitē to lietotāju interesēm, kuri izmanto administratora izstrādātos etalonus, vai kaitē tirgu netraucētai darbībai vai ka administrators ir rupji pārkāpis attiecīgās prasības, kas noteiktas šajā regulā, vai sniedzis nepatiesas ziņas, vai izmantojis citus nelikumīgus līdzekļus, lai saņemtu atzīšanu.

9.   EVTI var izstrādāt regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai noteiktu 5. punktā minētā pieteikuma formu un saturu un jo īpaši to, kā sniedzama 6. punktā pieprasītā informācija.

Ja šāds regulatīvo tehnisko standartu projekts ir izstrādāts, EVTI to iesniedz Komisijai.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā noteikto procedūru.

33. pants

Trešā valstī izstrādātu etalonu apstiprināšana

1.   Administrators, kas atrodas Savienībā un ir saņēmis atļauju vai ir reģistrēts saskaņā ar 34. pantu, vai jebkura cita uzraudzīta vienība, kas atrodas Savienībā un kam ir skaidri un precīzi noteikta loma trešās valsts administratora kontroles vai pārskatatbildības regulējumā, kas spēj efektīvi uzraudzīt etalona izstrādi, var iesniegt attiecīgajai kompetentajai iestādei pieteikumu apstiprināt trešā valstī izstrādātu etalonu vai etalonu grupu izmantošanai Savienībā ar noteikumu, ka ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | administrators vai cita uzraudzītā vienība, kas sniedz apstiprinājumu, ir pārbaudījusi un jebkurā brīdī var savai kompetentajai iestādei apliecināt, ka apstiprināmā etalona vai etalonu grupas izstrāde obligātā vai brīvprātīgā kārtā atbilst prasībām, kuras ir vismaz tikpat stingras kā šīs regulas prasības; |
| --- | --- |

a)

administrators vai cita uzraudzītā vienība, kas sniedz apstiprinājumu, ir pārbaudījusi un jebkurā brīdī var savai kompetentajai iestādei apliecināt, ka apstiprināmā etalona vai etalonu grupas izstrāde obligātā vai brīvprātīgā kārtā atbilst prasībām, kuras ir vismaz tikpat stingras kā šīs regulas prasības;

| b) | administratoram vai citai uzraudzītajai vienībai, kas sniedz apstiprinājumu, ir vajadzīgās specializētās zināšanas, lai varētu efektīvi novērot etalona izstrādes darbību trešā valstī un pārvaldīt ar to saistītos riskus; |
| --- | --- |

b)

administratoram vai citai uzraudzītajai vienībai, kas sniedz apstiprinājumu, ir vajadzīgās specializētās zināšanas, lai varētu efektīvi novērot etalona izstrādes darbību trešā valstī un pārvaldīt ar to saistītos riskus;

| c) | ir objektīvs iemesls etalonu vai etalonu grupu izstrādāt trešā valstī un apstiprināt minēto etalonu vai etalonu grupu izmantošanai Savienībā. |
| --- | --- |

c)

ir objektīvs iemesls etalonu vai etalonu grupu izstrādāt trešā valstī un apstiprināt minēto etalonu vai etalonu grupu izmantošanai Savienībā.

Piemērojot a) apakšpunktu, kompetentā iestāde, vērtējot, vai apstiprināmā etalona vai etalonu grupas izstrāde atbilst prasībām, kas ir vismaz tikpat stingras kā šīs regulas prasības, var ņemt vērā to, vai etalona vai etalonu grupas izstrādes atbilstība attiecīgā gadījumā IOSCO principiem par finanšu etaloniem vai IOSCO principiem par naftas cenu ziņošanas aģentūrām būtu līdzvērtīga atbilstībai šīs regulas prasībām.

2.   Administrators vai cita uzraudzītā vienība, kas iesniedz 1. punktā minēto apstiprināšanas pieteikumu, sniedz visu kompetentajai iestādei vajadzīgo informāciju, kas ļauj tai pārliecināties, ka pieteikuma iesniegšanas brīdī ir izpildīti visi minētajā punktā minētie nosacījumi.

3.   Attiecīgā kompetentā iestāde 90 darbdienās pēc 1. punktā minētā apstiprināšanas pieteikuma saņemšanas izskata pieteikumu un pieņem lēmumu to apstiprināt vai noraidīt. Kompetentā iestāde apstiprināto etalonu vai apstiprināto etalonu grupu paziņo EVTI.

4.   Apstiprināto etalonu vai apstiprināto etalonu grupu uzskata par tādu etalonu vai etalonu grupu, ko izstrādā administrators vai cita uzraudzītā vienība, kura sniedz apstiprinājumu. Administrators vai cita uzraudzītā vienība, kas sniedz apstiprinājumu, neizmanto apstiprinājumu, lai izvairītos no šīs regulas prasībām.

5.   Administrators vai cita uzraudzītā vienība, kas apstiprinājusi trešā valstī izstrādātu etalonu vai etalonu grupu, arī turpmāk ir pilnībā atbildīga par šādu etalonu vai etalonu grupu un par atbilstību pienākumiem saskaņā ar šo regulu.

6.   Ja kompetentajai iestādei, kura atbildīga par administratoru vai citu uzraudzīto vienību, kas sniedz apstiprinājumu, ir labi pamatoti iemesli uzskatīt, ka vairs netiek pildīti saskaņā ar šā panta 1. punktu noteiktie nosacījumi, tai ir pilnvaras pieprasīt, lai administrators vai cita uzraudzītā vienība, kas sniegusi apstiprinājumu, to pārtrauktu, un tā par to informē EVTI. Apstiprinājuma pārtraukšanas gadījumā piemēro 28. pantu.

7.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 49. pantu attiecībā uz pasākumiem, lai noteiktu nosacījumus, saskaņā ar kuriem attiecīgās kompetentās iestādes var novērtēt, vai ir objektīvs iemesls izstrādāt etalonu vai etalonu grupu trešā valstī un apstiprināt tos izmantošanai Savienībā. Komisija ņem vērā tādus elementus kā, piemēram, to pamatā esošo tirgu vai ekonomiskās realitātes īpašās iezīmes, ko cenšas izmērīt ar attiecīgo etalonu, nepieciešamību nodrošināt etalona izstrādi šāda tirgus vai ekonomiskās realitātes tuvumā, nepieciešamību nodrošināt etalona izstrādi datu sniedzēju tuvumā, ievades datu faktisko pieejamību, ņemot vērā laika joslu atšķirības, kā arī etalona izstrādei vajadzīgās īpašās prasmes.

VI SADAĻA

ATĻAUJAS PIEŠĶIRŠANA ADMINISTRATORIEM, ADMINISTRATORU REĢISTRĀCIJA UN TO UZRAUDZĪBA

1. NODAĻA

Atļaujas piešķiršana un reģistrācija

34. pants

Atļaujas piešķiršana administratoram un administratora reģistrācija

1.   Fiziska vai juridiska persona, kas atrodas Savienībā un vēlas darboties kā administrators, vēršas pie kompetentās iestādes, kura saskaņā ar šīs regulas 40. pantu ir izraudzīta dalībvalstī, kurā atrodas minētā persona, un iesniedz pieteikumu, lai saņemtu:

| a) | atļauju, ja tā izstrādā vai ir iecerējusi izstrādāt indeksus, kurus izmanto vai kurus iecerēts izmantot kā etalonus šīs regulas nozīmē; |
| --- | --- |

a)

atļauju, ja tā izstrādā vai ir iecerējusi izstrādāt indeksus, kurus izmanto vai kurus iecerēts izmantot kā etalonus šīs regulas nozīmē;

| b) | reģistrāciju, ja tā ir uzraudzīta vienība, kas nav administrators, un izstrādā vai ir iecerējusi izstrādāt indeksus, kurus izmanto vai kurus ir iecerēts izmantot kā etalonus šīs regulas nozīmē, ar nosacījumu, ka nozares disciplīna, ko piemēro šai uzraudzītajai vienībai, neliedz tai veikt etalona izstrādes darbību un neviens no izstrādātajiem indeksiem nekvalificētos kā kritiski svarīgs etalons; vai |
| --- | --- |

b)

reģistrāciju, ja tā ir uzraudzīta vienība, kas nav administrators, un izstrādā vai ir iecerējusi izstrādāt indeksus, kurus izmanto vai kurus ir iecerēts izmantot kā etalonus šīs regulas nozīmē, ar nosacījumu, ka nozares disciplīna, ko piemēro šai uzraudzītajai vienībai, neliedz tai veikt etalona izstrādes darbību un neviens no izstrādātajiem indeksiem nekvalificētos kā kritiski svarīgs etalons; vai

| c) | reģistrāciju, ja tā izstrādā vai ir iecerējusi izstrādāt tikai tādus indeksus, kas kvalificētos kā maznozīmīgi etaloni. |
| --- | --- |

c)

reģistrāciju, ja tā izstrādā vai ir iecerējusi izstrādāt tikai tādus indeksus, kas kvalificētos kā maznozīmīgi etaloni.

2.   Administrators, kas saņēmis atļauju vai reģistrāciju, vienmēr nodrošina šajā regulā noteikto nosacījumu izpildi un jebkuru būtisku izmaiņu gadījumā informē par to kompetento iestādi.

3.   Pieteikumu, kas minēts 1. punktā, iesniedz 30 darbdienās pēc tam, kad uzraudzītā vienība ir panākusi vienošanos, saskaņā ar kuru pieteikuma iesniedzēja izstrādāto indeksu var izmantot kā atsauci finanšu instrumentā vai finanšu līgumā vai lai izmērītu ieguldījumu fonda darbības rādītājus.

4.   Pieteikumā administrators sniedz visu kompetentajai iestādei vajadzīgo informāciju, kas ļauj tai pārliecināties, ka atļaujas vai reģistrācijas saņemšanas brīdī pieteikuma iesniedzējs ir veicis visus nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu šajā regulā noteiktās prasības.

5.   Attiecīgā kompetentā iestāde 15 darbdienās pēc pieteikuma saņemšanas izvērtē, vai pieteikums ir pilnīgs, un par to attiecīgi informē pieteikuma iesniedzēju. Ja pieteikums ir nepilnīgs, pieteikuma iesniedzējs sniedz papildu informāciju, ko pieprasījusi attiecīgā kompetentā iestāde. Šajā punktā minēto termiņu piemēro no dienas, kad pieteikuma iesniedzējs ir sniedzis šādu papildu informāciju.

6.   Attiecīgā kompetentā iestāde:

| a) | izskata pieteikumu atļaujas saņemšanai un pieņem lēmumu piešķirt atļauju vai noraidīt pieteikumu atļaujas saņemšanai četros mēnešos pēc pilnīga pieteikuma saņemšanas; |
| --- | --- |

a)

izskata pieteikumu atļaujas saņemšanai un pieņem lēmumu piešķirt atļauju vai noraidīt pieteikumu atļaujas saņemšanai četros mēnešos pēc pilnīga pieteikuma saņemšanas;

| b) | izskata reģistrācijas pieteikumu un pieņem lēmumu reģistrēt iesniedzēju vai atteikt pieteikuma iesniedzēja reģistrāciju 45 darbdienās pēc pilnīga reģistrācijas pieteikuma saņemšanas. |
| --- | --- |

b)

izskata reģistrācijas pieteikumu un pieņem lēmumu reģistrēt iesniedzēju vai atteikt pieteikuma iesniedzēja reģistrāciju 45 darbdienās pēc pilnīga reģistrācijas pieteikuma saņemšanas.

Kompetentā iestāde piecās darbdienās pēc pirmajā daļā minētā lēmuma pieņemšanas paziņo par to pieteikuma iesniedzējam. Ja kompetentā iestāde atsakās piešķirt atļauju vai reģistrāciju pieteikuma iesniedzējam, tā sniedz sava lēmuma pamatojumu.

7.   Kompetentā iestāde informē EVTI par ikvienu lēmumu piešķirt pieteikuma iesniedzējam atļauju vai reģistrāciju piecās darbdienās pēc minētā lēmuma pieņemšanas.

8.   EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, lai sīkāk precizētu informāciju, kas jāsniedz pieteikumā par atļaujas saņemšanu un reģistrācijas pieteikumā, un šajā nolūkā EVTI ņem vērā, ka atļaujas piešķiršana un reģistrācijas procedūra ir divi atšķirīgi procesi un ka atļaujas piešķiršanas gadījumā ir pamatīgāk jāizvērtē administratora pieteikums, un EVTI ņem vērā proporcionalitātes principu un to, kādas pēc būtības ir uzraudzītās vienības, kas iesniedz pieteikumu reģistrācijai saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu, kā arī izmaksas, ko sedz pieteikuma iesniedzēji un kompetentās iestādes.

EVTI šo regulatīvo tehnisko standartu projektu EVTI iesniedz Komisijai līdz 2017. gada 1. aprīlim.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā noteikto procedūru.

35. pants

Atļaujas vai reģistrācijas atsaukšana vai apturēšana

1.   Kompetentā iestāde var atsaukt vai apturēt administratoram piešķirto atļauju vai reģistrāciju, ja administrators:

| a) | nepārprotami atsakās no atļaujas vai reģistrācijas vai iepriekšējos 12 mēnešos nav izstrādājis nevienu etalonu; |
| --- | --- |

a)

nepārprotami atsakās no atļaujas vai reģistrācijas vai iepriekšējos 12 mēnešos nav izstrādājis nevienu etalonu;

| b) | ir saņēmis atļauju vai reģistrāciju vai apstiprinājis etalonu, sniedzot nepatiesas ziņas vai ar citiem nelikumīgiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

b)

ir saņēmis atļauju vai reģistrāciju vai apstiprinājis etalonu, sniedzot nepatiesas ziņas vai ar citiem nelikumīgiem līdzekļiem;

| c) | vairs neatbilst nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tam piešķirta atļauja vai reģistrācija; vai |
| --- | --- |

c)

vairs neatbilst nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tam piešķirta atļauja vai reģistrācija; vai

| d) | ir nopietni vai vairākas reizes pārkāpis šīs regulas noteikumus. |
| --- | --- |

d)

ir nopietni vai vairākas reizes pārkāpis šīs regulas noteikumus.

2.   Kompetentā iestāde paziņo savu lēmumu EVTI piecās darbdienās pēc minētā lēmuma pieņemšanas.

EVTI nevilcinoties atjaunina 36. pantā paredzēto reģistru.

3.   Pēc tam, kad ir pieņemts lēmums apturēt administratoram piešķirto atļauju vai reģistrāciju, un ja etalona izstrādes pārtraukšana nozīmētu, ka deleģētā akta nozīmē, kas pieņemts, ievērojot 51. panta 6. punktu, ir radušies nepārvaramas varas apstākļi vai ka tiek grauti vai kā citādi pārkāpti tāda finanšu līguma vai finanšu instrumenta, vai jebkura ieguldījumu fonda noteikumi, kuros ir atsauce uz attiecīgo etalonu, attiecīgā kompetentā iestāde dalībvalstī, kurā atrodas administrators, var atļaut attiecīgā etalona izstrādi līdz brīdim, kad tiek atsaukts lēmums par apturēšanu. Uzraudzītajām vienībām ir atļauts minētajā laikposmā izmantot šādu etalonu tikai tiem finanšu līgumiem, finanšu instrumentiem un ieguldījumu fondiem, kuros jau ir atsauce uz šo etalonu.

4.   Tiklīdz ir pieņemts lēmums atsaukt administratoram piešķirto atļauju vai reģistrāciju, piemēro 28. panta 2. punktu.

36. pants

Administratoru un etalonu reģistrs

1.   EVTI izveido un uztur publisku reģistru, kurā iekļauta šāda informācija:

| a) | identificēti administratori, kuri saņēmuši atļauju vai reģistrāciju, ievērojot 34. pantu, un kompetentās iestādes, kas atbildīgas par attiecīgā administratora uzraudzību; |
| --- | --- |

a)

identificēti administratori, kuri saņēmuši atļauju vai reģistrāciju, ievērojot 34. pantu, un kompetentās iestādes, kas atbildīgas par attiecīgā administratora uzraudzību;

| b) | identificēti administratori, kuri atbilst 30. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, 30. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētais etalonu saraksts un trešās valsts kompetentās iestādes, kas atbildīgas par attiecīgā administratora uzraudzību; |
| --- | --- |

b)

identificēti administratori, kuri atbilst 30. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, 30. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētais etalonu saraksts un trešās valsts kompetentās iestādes, kas atbildīgas par attiecīgā administratora uzraudzību;

| c) | identificēti administratori, kuri saņēmuši atzīšanu saskaņā ar 32. pantu, 32. panta 7. punktā minētais etalonu saraksts un attiecīgā gadījumā – trešās valsts kompetentās iestādes, kas atbildīgas par attiecīgā administratora uzraudzību; |
| --- | --- |

c)

identificēti administratori, kuri saņēmuši atzīšanu saskaņā ar 32. pantu, 32. panta 7. punktā minētais etalonu saraksts un attiecīgā gadījumā – trešās valsts kompetentās iestādes, kas atbildīgas par attiecīgā administratora uzraudzību;

| d) | iekļauti etaloni un identificēti to administratori, kas apstiprināti saskaņā ar 33. pantā noteikto procedūru, un identificēti administratori, kuri snieguši apstiprinājumu, vai uzraudzītās vienības, kas sniegušas apstiprinājumu. |
| --- | --- |

d)

iekļauti etaloni un identificēti to administratori, kas apstiprināti saskaņā ar 33. pantā noteikto procedūru, un identificēti administratori, kuri snieguši apstiprinājumu, vai uzraudzītās vienības, kas sniegušas apstiprinājumu.

2.   Šā panta 1. punktā minētais reģistrs ir publiski pieejams EVTI tīmekļa vietnē, un vajadzības gadījumā tas tiek nekavējoties atjaunināts.

2. NODAĻA

Sadarbība uzraudzības jomā

37. pants

Uzdevumu deleģēšana starp kompetentajām iestādēm

1.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 28. pantu kompetentā iestāde savus pienākumus, kas tai uzticēti saskaņā ar šo regulu, var deleģēt citas dalībvalsts kompetentajai iestādei ar tās iepriekšēju piekrišanu.

Kompetentās iestādes paziņo EVTI par ierosināto deleģēšanu 60 dienas, pirms šāds deleģējums stājas spēkā.

2.   Dažus no pienākumiem, kas tai uzticēti saskaņā ar šo regulu, kompetentā iestāde var deleģēt EVTI, ja EVTI tam piekrīt.

3.   EVTI paziņo dalībvalstīm par ierosināto deleģēšanu septiņās dienās. Sīkāku informāciju par saskaņoto deleģēšanu EVTI publicē piecās darbdienās pēc paziņošanas.

38. pants

No citas dalībvalsts saņemtas informācijas atklāšana

Kompetentā iestāde var atklāt no citas kompetentās iestādes saņemtu informāciju vienīgi tad, ja:

| a) | tā ir saņēmusi minētās kompetentās iestādes rakstisku piekrišanu un ja informāciju atklāj vienīgi tādā nolūkā, kādā minētā kompetentā iestāde devusi savu piekrišanu; vai |
| --- | --- |

a)

tā ir saņēmusi minētās kompetentās iestādes rakstisku piekrišanu un ja informāciju atklāj vienīgi tādā nolūkā, kādā minētā kompetentā iestāde devusi savu piekrišanu; vai

| b) | šāda izpaušana ir nepieciešama tiesvedībai. |
| --- | --- |

b)

šāda izpaušana ir nepieciešama tiesvedībai.

39. pants

Sadarbība saistībā ar pārbaudēm uz vietas un izmeklēšanu

1.   Kompetentā iestāde var lūgt citas kompetentās iestādes palīdzību attiecībā uz pārbaužu veikšanu uz vietas vai izmeklēšanu. Kompetentā iestāde, kura saņem lūgumu, sadarbojas tiktāl, ciktāl tas ir iespējams un ciktāl tas ir atbilstīgi.

2.   Kompetentā iestāde, kas iesniedz 1. punktā minēto lūgumu, par to informē EVTI. Ja izmeklēšanai vai pārbaudei ir pārrobežu ietekme, kompetentās iestādes var lūgt, lai EVTI koordinē pārbaudi uz vietas vai izmeklēšanu.

3.   Ja kompetentā iestāde saņem citas kompetentās iestādes pieprasījumu veikt pārbaudi uz vietas vai izmeklēšanu, tā var:

| a) | pati veikt šādu pārbaudi uz vietas vai izmeklēšanu; |
| --- | --- |

a)

pati veikt šādu pārbaudi uz vietas vai izmeklēšanu;

| b) | ļaut kompetentajai iestāde, kura iesniegusi pieprasījumu, piedalīties pārbaudē uz vietas vai izmeklēšanā; |
| --- | --- |

b)

ļaut kompetentajai iestāde, kura iesniegusi pieprasījumu, piedalīties pārbaudē uz vietas vai izmeklēšanā;

| c) | iecelt revidentus vai ekspertus, lai tie palīdzētu veikt vai veiktu pārbaudi uz vietas vai izmeklēšanu. |
| --- | --- |

c)

iecelt revidentus vai ekspertus, lai tie palīdzētu veikt vai veiktu pārbaudi uz vietas vai izmeklēšanu.

3. NODAĻA

Kompetento iestāžu loma

40. pants

Kompetentās iestādes

1.   Katra dalībvalsts izraugās administratoriem un uzraudzītajām vienībām attiecīgu kompetento iestādi, kas ir atbildīga par šajā regulā noteikto pienākumu veikšanu, un par to informē Komisiju un EVTI.

2.   Ja dalībvalsts izraugās vairāk nekā vienu kompetento iestādi, tā skaidri nosaka šo iestāžu attiecīgās lomas un izraugās vienu iestādi, kas ir atbildīga par sadarbības koordinēšanu un informācijas apmaiņu ar Komisiju, EVTI un citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

3.   EVTI savā tīmekļa vietnē publicē saskaņā ar 1. un 2. punktu izraudzīto kompetento iestāžu sarakstu.

41. pants

Kompetento iestāžu pilnvaras

1.   Lai veiktu savus pienākumus saskaņā ar šo regulu, kompetentajām iestādēm saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir vismaz šādas uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras:

| a) | piekļūt jebkuram dokumentam un citiem jebkāda formāta datiem un saņemt vai izgatavot to kopiju; |
| --- | --- |

a)

piekļūt jebkuram dokumentam un citiem jebkāda formāta datiem un saņemt vai izgatavot to kopiju;

| b) | lūgt vai pieprasīt informāciju no jebkuras personas, kas iesaistīta etalona izstrādes un tam vajadzīgo datu sniegšanas procesā, tostarp no jebkura pakalpojumu sniedzēja, kam etalona izstrādē veicamās funkcijas, pakalpojumi vai darbības uzticētas kā ārpakalpojums, kā paredzēts 10. pantā, kā arī no šo personu vadītājiem un vajadzības gadījumā uzaicināt attiecīgo personu uz pārrunām un to izjautāt, lai iegūtu informāciju; |
| --- | --- |

b)

lūgt vai pieprasīt informāciju no jebkuras personas, kas iesaistīta etalona izstrādes un tam vajadzīgo datu sniegšanas procesā, tostarp no jebkura pakalpojumu sniedzēja, kam etalona izstrādē veicamās funkcijas, pakalpojumi vai darbības uzticētas kā ārpakalpojums, kā paredzēts 10. pantā, kā arī no šo personu vadītājiem un vajadzības gadījumā uzaicināt attiecīgo personu uz pārrunām un to izjautāt, lai iegūtu informāciju;

| c) | saistībā ar preču etaloniem pieprasīt informāciju no datu sniedzējiem saistītos tūlītēju darījumu tirgos, attiecīgā gadījumā piemērojot standartizētu formātu un ziņojumus par darījumiem, un tieši piekļūt tirgotāju sistēmām; |
| --- | --- |

c)

saistībā ar preču etaloniem pieprasīt informāciju no datu sniedzējiem saistītos tūlītēju darījumu tirgos, attiecīgā gadījumā piemērojot standartizētu formātu un ziņojumus par darījumiem, un tieši piekļūt tirgotāju sistēmām;

| d) | veikt pārbaudi uz vietas vai izmeklēšanu jebkurā vietā, kas nav fizisku personu privātās dzīvesvietas; |
| --- | --- |

d)

veikt pārbaudi uz vietas vai izmeklēšanu jebkurā vietā, kas nav fizisku personu privātās dzīvesvietas;

| e) | neskarot Regulu (ES) Nr. 596/2014, iekļūt juridisku personu telpās, lai izņemtu dokumentus un citus jebkāda formāta datus, ja ir pamatotas aizdomas, ka dokumenti un citi dati, kas saistīti ar pārbaudes vai izmeklēšanas priekšmetu, var būt svarīgi, lai pierādītu šīs regulas pārkāpumu. Ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem vispirms ir jāsaņem atļauja no attiecīgās dalībvalsts tiesu iestādes, šīs pilnvaras izmanto tikai pēc tam, kad šāda atļauja ir iegūta; |
| --- | --- |

e)

neskarot Regulu (ES) Nr. 596/2014, iekļūt juridisku personu telpās, lai izņemtu dokumentus un citus jebkāda formāta datus, ja ir pamatotas aizdomas, ka dokumenti un citi dati, kas saistīti ar pārbaudes vai izmeklēšanas priekšmetu, var būt svarīgi, lai pierādītu šīs regulas pārkāpumu. Ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem vispirms ir jāsaņem atļauja no attiecīgās dalībvalsts tiesu iestādes, šīs pilnvaras izmanto tikai pēc tam, kad šāda atļauja ir iegūta;

| f) | pieprasīt esošos telefonsarunu un elektronisko sakaru vai citu datplūsmu ierakstus, kuri ir uzraudzīto vienību rīcībā; |
| --- | --- |

f)

pieprasīt esošos telefonsarunu un elektronisko sakaru vai citu datplūsmu ierakstus, kuri ir uzraudzīto vienību rīcībā;

| g) | pieprasīt aktīvu iesaldēšanu vai sekvestru, vai abus; |
| --- | --- |

g)

pieprasīt aktīvu iesaldēšanu vai sekvestru, vai abus;

| h) | pieprasīt uz laiku apturēt visas darbības, kuras kompetentā iestāde uzskata par pretējām šai regulai; |
| --- | --- |

h)

pieprasīt uz laiku apturēt visas darbības, kuras kompetentā iestāde uzskata par pretējām šai regulai;

| i) | noteikt pagaidu aizliegumu veikt profesionālo darbību; |
| --- | --- |

i)

noteikt pagaidu aizliegumu veikt profesionālo darbību;

| j) | veikt visus vajadzīgos pasākumus, kas nodrošina, ka sabiedrība ir pareizi informēta par etalona izstrādi, tostarp arī pieprasīt, lai attiecīgais administrators vai persona, kas publicējusi vai izplatījusi etalonu vai veikusi abas minētās darbības, publicētu koriģējošu paziņojumu par datiem, kas etalonam sniegti iepriekš, vai par etalona rādītājiem. |
| --- | --- |

j)

veikt visus vajadzīgos pasākumus, kas nodrošina, ka sabiedrība ir pareizi informēta par etalona izstrādi, tostarp arī pieprasīt, lai attiecīgais administrators vai persona, kas publicējusi vai izplatījusi etalonu vai veikusi abas minētās darbības, publicētu koriģējošu paziņojumu par datiem, kas etalonam sniegti iepriekš, vai par etalona rādītājiem.

2.   Kompetentās iestādes īsteno savas funkcijas un pilnvaras, kas minētas šā panta 1. punktā, un 42. pantā minētās pilnvaras piemērot sankcijas saskaņā ar savas valsts tiesisko regulējumu jebkurā no turpmāk minētajiem veidiem:

| a) | tieši; |
| --- | --- |

a)

tieši;

| b) | sadarbībā ar citām iestādēm vai tirgus uzņēmumiem; |
| --- | --- |

b)

sadarbībā ar citām iestādēm vai tirgus uzņēmumiem;

| c) | uzņemoties pilnu atbildību, deleģējot savas pilnvaras kādai citai iestādei vai tirgus uzņēmumam; |
| --- | --- |

c)

uzņemoties pilnu atbildību, deleģējot savas pilnvaras kādai citai iestādei vai tirgus uzņēmumam;

| d) | vēršoties kompetentajās tiesu iestādēs. |
| --- | --- |

d)

vēršoties kompetentajās tiesu iestādēs.

Minēto pilnvaru īstenošanai kompetentajām iestādēm ir atbilstīgi un efektīvi aizsardzības mehānismi, kas nodrošina tiesības uz aizstāvību un pamattiesības.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek veikti atbilstīgi pasākumi, lai kompetentajām iestādēm būtu visas uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras, kas tām vajadzīgas pienākumu izpildei.

4.   Ja administrators vai kāda cita uzraudzītā vienība sniedz kompetentajai iestādei informāciju saskaņā ar 1. punktu, neuzskata, ka tā ir pārkāpusi kādu no ierobežojumiem, kas attiecībā uz informācijas atklāšanu noteikts ar jebkuru līgumisko normatīvo vai administratīvo aktu.

42. pants

Administratīvi sodi un citi administratīvi pasākumi

1.   Neskarot kompetento iestāžu uzraudzības pilnvaras saskaņā ar 41. pantu un dalībvalstu tiesības paredzēt un piemērot kriminālsodus, dalībvalstis saskaņā ar valsts tiesību aktiem nosaka, ka kompetentajām iestādēm ir pilnvaras piemērot atbilstīgus administratīvus sodus vai citus administratīvus pasākumus vismaz saistībā ar šādiem pārkāpumiem:

| a) | jebkāds 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 16., 21., 23., 24., 25., 26., 27., 28., 29. un 34. panta pārkāpums, ja minētie panti jāpiemēro; un |
| --- | --- |

a)

jebkāds 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 16., 21., 23., 24., 25., 26., 27., 28., 29. un 34. panta pārkāpums, ja minētie panti jāpiemēro; un

| b) | jebkāda nesadarbošanās vai nepakļaušanās izmeklēšanas vai pārbaudes procesā vai attiecībā uz pieprasījumu, uz ko attiecas 41. pants. |
| --- | --- |

b)

jebkāda nesadarbošanās vai nepakļaušanās izmeklēšanas vai pārbaudes procesā vai attiecībā uz pieprasījumu, uz ko attiecas 41. pants.

Minētie administratīvie sodi un citi administratīvie pasākumi ir iedarbīgi, samērīgi un atturoši.

2.   Kāda no 1. punktā minēto pārkāpumu gadījumā dalībvalstis saskaņā ar valsts tiesību aktiem pilnvaro kompetentās iestādes piemērot vismaz šādus administratīvos sodus un citus administratīvos pasākumus:

| a) | izdot rīkojumu, ar kuru par pārkāpumu atbildīgajam administratoram vai uzraudzītajai vienībai pieprasa izbeigt šādu rīcību un nepieļaut tās atkārtošanos; |
| --- | --- |

a)

izdot rīkojumu, ar kuru par pārkāpumu atbildīgajam administratoram vai uzraudzītajai vienībai pieprasa izbeigt šādu rīcību un nepieļaut tās atkārtošanos;

| b) | nodrošināt, ka tiek atdota pārkāpuma rezultātā gūtā peļņa vai novērstie zaudējumi, ja tos var noteikt; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt, ka tiek atdota pārkāpuma rezultātā gūtā peļņa vai novērstie zaudējumi, ja tos var noteikt;

| c) | publicēt brīdinājumu, kurā norādīts par pārkāpumu atbildīgais administrators vai uzraudzītā vienība un pārkāpuma būtība; |
| --- | --- |

c)

publicēt brīdinājumu, kurā norādīts par pārkāpumu atbildīgais administrators vai uzraudzītā vienība un pārkāpuma būtība;

| d) | atsaukt vai apturēt administratoram piešķirto atļauju vai reģistrāciju; |
| --- | --- |

d)

atsaukt vai apturēt administratoram piešķirto atļauju vai reģistrāciju;

| e) | provizoriski aizliegt ikvienai fiziskai personai, kuru uzskata par vainīgu šādā pārkāpumā, pildīt vadības funkcijas administratorā vai uzraudzītā datu sniedzējā; |
| --- | --- |

e)

provizoriski aizliegt ikvienai fiziskai personai, kuru uzskata par vainīgu šādā pārkāpumā, pildīt vadības funkcijas administratorā vai uzraudzītā datu sniedzējā;

| f) | noteikt administratīvā naudas soda maksimālo summu, kas ir vismaz trīs reizes lielāka par pārkāpuma rezultātā gūtās peļņas vai novērsto zaudējumu summu, ja to var aprēķināt; |
| --- | --- |

f)

noteikt administratīvā naudas soda maksimālo summu, kas ir vismaz trīs reizes lielāka par pārkāpuma rezultātā gūtās peļņas vai novērsto zaudējumu summu, ja to var aprēķināt;

| g) | noteikt fiziskai personai administratīvā naudas soda maksimālo summu vismaz šādā apmērā:






  i) | ja ir pārkāpts 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10. pants, 11. panta 1. punkta a), b), c) un e) apakšpunkts, 11. panta 2. un 3. punkts un 12., 13., 14., 15., 16., 21., 23., 24., 25., 26., 27., 28., 29. un 34. pants – EUR 500 000 vai dalībvalstīs, kuru valūta nav euro, – atbilstīga summa valsts valūtā, kas konvertēta 2016. gada 30. jūnijā; vai |
| --- | --- | --- |

g)

noteikt fiziskai personai administratīvā naudas soda maksimālo summu vismaz šādā apmērā:

i)

ja ir pārkāpts 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10. pants, 11. panta 1. punkta a), b), c) un e) apakšpunkts, 11. panta 2. un 3. punkts un 12., 13., 14., 15., 16., 21., 23., 24., 25., 26., 27., 28., 29. un 34. pants – EUR 500 000 vai dalībvalstīs, kuru valūta nav euro, – atbilstīga summa valsts valūtā, kas konvertēta 2016. gada 30. jūnijā; vai

| ii) | ja ir pārkāpts 11. panta 1. punkta d) apakšpunkts vai 11. panta 4. punkts – EUR 100 000 vai dalībvalstīs, kuru valūta nav euro, – atbilstīga summa valsts valūtā, kas konvertēta 2016. gada 30. jūnijā; |
| --- | --- |

ii)

ja ir pārkāpts 11. panta 1. punkta d) apakšpunkts vai 11. panta 4. punkts – EUR 100 000 vai dalībvalstīs, kuru valūta nav euro, – atbilstīga summa valsts valūtā, kas konvertēta 2016. gada 30. jūnijā;

| h) | noteikt juridiskai personai administratīvā naudas soda maksimālo summu vismaz šādā apmērā:






  i) | ja ir pārkāpts 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10. pants, 11. panta 1. punkta a), b), c) un e) apakšpunkts, 11. panta 2. un 3. punkts un 12., 13., 14., 15., 16., 21., 23., 24., 25., 26., 27., 28., 29. un 34. pants – EUR 1 000 000 vai dalībvalstīs, kuru valūta nav euro, – atbilstīga summa valsts valūtā, kas konvertēta 2016. gada 30. jūnijā, vai 10 % no gada kopējā apgrozījuma summas saskaņā ar jaunāko vadības struktūras apstiprināto pārskatu, kas ir pieejams, atkarībā no tā, kura summa ir lielāka; vai |
| --- | --- | --- |

h)

noteikt juridiskai personai administratīvā naudas soda maksimālo summu vismaz šādā apmērā:

i)

ja ir pārkāpts 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10. pants, 11. panta 1. punkta a), b), c) un e) apakšpunkts, 11. panta 2. un 3. punkts un 12., 13., 14., 15., 16., 21., 23., 24., 25., 26., 27., 28., 29. un 34. pants – EUR 1 000 000 vai dalībvalstīs, kuru valūta nav euro, – atbilstīga summa valsts valūtā, kas konvertēta 2016. gada 30. jūnijā, vai 10 % no gada kopējā apgrozījuma summas saskaņā ar jaunāko vadības struktūras apstiprināto pārskatu, kas ir pieejams, atkarībā no tā, kura summa ir lielāka; vai

| ii) | ja ir pārkāpts 11. panta 1. punkta d) apakšpunkts vai 11. panta 4. punkts – EUR 250 000 vai dalībvalstīs, kuru valūta nav euro, – atbilstīga summa valsts valūtā, kas konvertēta 2016. gada 30. jūnijā, vai 2 % no gada kopējā apgrozījuma summas saskaņā ar jaunāko vadības struktūras apstiprināto pārskatu, kas ir pieejams, atkarībā no tā, kura summa ir lielāka |
| --- | --- |

ii)

ja ir pārkāpts 11. panta 1. punkta d) apakšpunkts vai 11. panta 4. punkts – EUR 250 000 vai dalībvalstīs, kuru valūta nav euro, – atbilstīga summa valsts valūtā, kas konvertēta 2016. gada 30. jūnijā, vai 2 % no gada kopējā apgrozījuma summas saskaņā ar jaunāko vadības struktūras apstiprināto pārskatu, kas ir pieejams, atkarībā no tā, kura summa ir lielāka

Piemērojot h) apakšpunkta i) un ii) punktu, ja juridiskā persona ir mātesuzņēmums vai mātesuzņēmuma meitasuzņēmums, kuram ir jāsagatavo konsolidētie finanšu pārskati saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/34/ES (26), tad attiecīgais gada kopējais apgrozījums vai tam atbilstīgs ienākumu veids, kas bankām ir noteikts Padomes Direktīvā 86/635/EEK (27) un kas apdrošināšanas sabiedrībām ir noteikts Padomes Direktīvā 91/674/EEK (28), ir gada kopējais apgrozījums saskaņā ar jaunāko galvenā mātesuzņēmuma vadības struktūras apstiprināto pārskatu, kurš ir pieejams, un, ja attiecīgā persona ir asociācija, tad tie ir 10 % no tās locekļu kopējā apgrozījuma.

3.   Dalībvalstis līdz 2018. gada 1. janvārim paziņo Komisijai un EVTI par noteikumiem, ko tās pieņēmušas attiecībā uz 1. un 2. punkta prasībām.

Dalībvalstis var nolemt, ka nepieņems noteikumus par administratīviem sodiem, kā paredzēts 1. punktā, ja par minētajā punktā minētajiem pārkāpumiem to valsts tiesību aktos ir noteikts kriminālsods. Minētajā gadījumā dalībvalstis, sniedzot šā punkta pirmajā daļā minēto paziņojumu, vienlaikus informē Komisiju un EVTI arī par attiecīgajiem krimināltiesību noteikumiem.

Dalībvalstis nekavējoties ziņo Komisijai un EVTI ikreiz, kad attiecīgie noteikumi tiek grozīti.

4.   Papildus 1. punktā minētajām pilnvarām dalībvalstis saskaņā ar valsts tiesību aktiem var piešķirt kompetentajām iestādēm arī citas pilnvaras piemērot sankcijas un var noteikt sankcijas tādā apmērā, kas pārsniedz 2. punktā noteikto līmeni.

43. pants

Uzraudzības pilnvaru īstenošana un sankciju piemērošana

1.   Dalībvalstis nodrošina, lai, nosakot administratīvo sodu un citu administratīvo pasākumu veidu un apmēru, kompetentās iestādes ņemtu vērā visus attiecīgos apstākļus, tostarp attiecīgā gadījumā:

| a) | pārkāpuma smagumu un ilgumu; |
| --- | --- |

a)

pārkāpuma smagumu un ilgumu;

| b) | to, cik lielā mērā etalons ir kritiski svarīgs finanšu stabilitātei un reālajai ekonomikai; |
| --- | --- |

b)

to, cik lielā mērā etalons ir kritiski svarīgs finanšu stabilitātei un reālajai ekonomikai;

| c) | atbildīgās personas atbildības pakāpi; |
| --- | --- |

c)

atbildīgās personas atbildības pakāpi;

| d) | atbildīgās personas finansiālo stāvokli, ko jo īpaši apliecina atbildīgās juridiskās personas gada kopējais apgrozījums vai atbildīgās fiziskās personas gada ienākumi; |
| --- | --- |

d)

atbildīgās personas finansiālo stāvokli, ko jo īpaši apliecina atbildīgās juridiskās personas gada kopējais apgrozījums vai atbildīgās fiziskās personas gada ienākumi;

| e) | to, cik liela ir atbildīgās personas gūtā peļņa vai novērstie zaudējumi, ja to var noteikt; |
| --- | --- |

e)

to, cik liela ir atbildīgās personas gūtā peļņa vai novērstie zaudējumi, ja to var noteikt;

| f) | to, cik lielā mērā atbildīgā persona sadarbojas ar kompetento iestādi, neskarot vajadzību nodrošināt minētās personas gūtās peļņas vai novērsto zaudējumu atdošanu; |
| --- | --- |

f)

to, cik lielā mērā atbildīgā persona sadarbojas ar kompetento iestādi, neskarot vajadzību nodrošināt minētās personas gūtās peļņas vai novērsto zaudējumu atdošanu;

| g) | attiecīgās personas iepriekš izdarītos pārkāpumus; |
| --- | --- |

g)

attiecīgās personas iepriekš izdarītos pārkāpumus;

| h) | pasākumus, kurus atbildīgā persona ir veikusi pēc pārkāpuma, lai nepieļautu pārkāpuma atkārtošanos. |
| --- | --- |

h)

pasākumus, kurus atbildīgā persona ir veikusi pēc pārkāpuma, lai nepieļautu pārkāpuma atkārtošanos.

2.   Īstenojot savas pilnvaras piemērot administratīvos sodus un citus administratīvos pasākumus saskaņā ar 42. pantu, kompetentās iestādes cieši sadarbojas, lai panāktu, ka uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras un administratīvie sodi un citi administratīvie pasākumi nodrošina vēlamos rezultātus saskaņā ar šo regulu. Lai nepieļautu dublēšanos un pārklāšanos, tās arī koordinē savu rīcību, īstenojot uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras un piemērojot administratīvos sodus, tostarp naudas sodus, un citus administratīvos pasākumus pārrobežu lietās.

44. pants

Pienākums sadarboties

1.   Ja dalībvalstis saskaņā ar 42. pantu izvēlējušās piemērot kriminālsodus par minētajā pantā minēto noteikumu pārkāpumiem, tās nodrošina, ka ir veikti atbilstīgi pasākumi, lai kompetentajām iestādēm būtu visas sadarbībai ar attiecīgās dalībvalsts jurisdikcijā esošajām tiesu iestādēm vajadzīgās pilnvaras, kas ļauj kompetentajām iestādēm saņemt konkrētu informāciju saistībā ar krimināllietas izmeklēšanu vai kriminālprocesu, kurš uzsākts par iespējamiem šīs regulas pārkāpumiem. Minētās kompetentās iestādes sniedz minēto informāciju citām kompetentajām iestādēm un EVTI, lai tās varētu pildīt savu pienākumu sadarboties savstarpēji un ar EVTI, piemērojot šo regulu.

2.   Kompetentās iestādes sniedz palīdzību citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Tās jo īpaši apmainās ar informāciju un sadarbojas, īstenojot izmeklēšanas vai uzraudzības darbības. Kompetentās iestādes var sadarboties ar citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm arī saistībā ar naudas sodu piedziņas atvieglošanu.

45. pants

Lēmumu publicēšana

1.   Ievērojot 2. punktu, kompetentās iestādes publicē savā oficiālajā tīmekļa vietnē jebkuru lēmumu piemērot administratīvu sodu vai citu administratīvu pasākumu saistībā ar šīs regulas pārkāpumu uzreiz pēc tam, kad par šo lēmumu ir informēta persona, uz kuru minētais lēmums attiecas. Šāda publicēšana ietver vismaz informāciju par pārkāpuma veidu un raksturu un to personu identitāti, uz kurām lēmums attiecas.

Pirmā daļa neattiecas uz lēmumiem, ar kuriem piemēro pasākumus, kam ir izmeklēšanas raksturs.

2.   Ja kompetentā iestāde, katrā atsevišķā gadījumā izvērtējot, cik samērīgi būtu publicēt juridiskas personas identitāti vai fiziskas personas datus, uzskata, ka būtu nesamērīgi publicēt šādus datus, vai ja šāda publicēšana kaitētu finanšu tirgu stabilitātei vai notiekošam izmeklēšanas procesam, tā veic jebkuru no šādām darbībām:

| a) | atliek lēmuma publicēšanu līdz laikam, kad vairs nepastāv minētās atlikšanas iemesli; |
| --- | --- |

a)

atliek lēmuma publicēšanu līdz laikam, kad vairs nepastāv minētās atlikšanas iemesli;

| b) | publicē lēmumu anonīmi saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ja šāda anonīma publicēšana nodrošina attiecīgo personas datu efektīvu aizsardzību; |
| --- | --- |

b)

publicē lēmumu anonīmi saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ja šāda anonīma publicēšana nodrošina attiecīgo personas datu efektīvu aizsardzību;

| c) | vispār nepublicē lēmumu, ja kompetentā iestāde uzskata, ka publicēšana saskaņā ar a) vai b) apakšpunktu būs nepietiekama, lai nodrošinātu:






  i) | ka netiek apdraudēta finanšu tirgu stabilitāte; vai |
| --- | --- | --- |

c)

vispār nepublicē lēmumu, ja kompetentā iestāde uzskata, ka publicēšana saskaņā ar a) vai b) apakšpunktu būs nepietiekama, lai nodrošinātu:

i)

ka netiek apdraudēta finanšu tirgu stabilitāte; vai

| ii) | šādu lēmumu publicēšanas samērīgumu attiecībā uz pasākumiem, kuri tiek uzskatīti par maznozīmīgiem. |
| --- | --- |

ii)

šādu lēmumu publicēšanas samērīgumu attiecībā uz pasākumiem, kuri tiek uzskatīti par maznozīmīgiem.

Ja kompetentā iestāde nolemj publicēt lēmumu anonīmi, kā minēts pirmās daļas b) apakšpunktā, tā var atlikt attiecīgo datu publicēšanu uz samērīgu laikposmu, ja paredzams, ka minētajā laikposmā pārstās pastāvēt iemesli anonīmai publicēšanai.

3.   Ja lēmumu var pārsūdzēt valsts tiesu, administratīvā vai citā iestādē, kompetentā iestāde savā oficiālajā tīmekļa vietnē nekavējoties publicē arī šādu informāciju un visu turpmāko informāciju par šādas pārsūdzības rezultātu. Publicē arī jebkuru lēmumu, ar ko tiek anulēts iepriekš pieņemts lēmums piemērot sankciju vai pasākumu.

4.   Kompetentā iestāde nodrošina, lai jebkurš lēmums, ko publicē saskaņā ar šo pantu, ir pieejams tās oficiālajā tīmekļa vietnē vismaz piecus gadus pēc tā publicēšanas. Publikācijā iekļautos personas datus kompetentā iestāde savā oficiālajā tīmekļa vietnē glabā tikai tik ilgi, cik nepieciešams saskaņā ar piemērojamiem datu aizsardzības noteikumiem.

5.   Dalībvalstis ik gadu sniedz EVTI kopsavilkuma informāciju par administratīviem sodiem un citiem administratīviem pasākumiem, kas piemēroti, ievērojot 42. pantu. Minētais pienākums neattiecas uz izmeklēšanas rakstura darbībām. Minēto informāciju EVTI publicē savā gada pārskatā.

Ja dalībvalstis saskaņā ar 42. pantu izvēlas noteikt kriminālsodus par minētajā pantā minēto noteikumu pārkāpumiem, to kompetentās iestādes ik gadu sniedz EVTI anonimizētu kopsavilkuma informāciju par ierosināto krimināllietu izmeklēšanu un par kriminālsoda piemērošanu. Datus par piemērotajiem kriminālsodiem EVTI publicē savā gada pārskatā.

46. pants

Kolēģijas

1.   Kompetentā iestāde izveido kolēģiju 30 darbdienās pēc tam, kad etalons, kas minēts 20. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktā, ir iekļauts kritiski svarīgu etalonu sarakstā, izņemot etalonus, kuru datu sniedzēji ir lielākoties neuzraudzītās vienības.

2.   Kolēģijas sastāvā ir administratora kompetentā iestāde, EVTI un uzraudzīto datu sniedzēju kompetentās iestādes.

3.   Citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir tiesības būt par kolēģijas locekļiem, ja attiecīgā kritiski svarīgā etalona izstrādes pārtraukšana būtiski nelabvēlīgi ietekmētu tirgus integritāti, finanšu stabilitāti, patērētājus, reālo ekonomiku vai mājsaimniecību vai uzņēmumu finansēšanu minētajās dalībvalstīs.

Ja kompetentā iestāde vēlas kļūt par kolēģijas locekli saskaņā ar šā punkta pirmo daļu, tā iesniedz administratora kompetentajai iestādei pieprasījumu, kurā apliecina, ka šā punkta pirmās daļas prasības ir izpildītas. Administratora attiecīgā kompetentā iestāde izskata pieprasījumu un 20 darbdienās pēc pieprasījuma saņemšanas paziņo pieprasījumu iesniegušajai iestādei lēmumu par to, vai uzskata minētās prasības par izpildītām. Ja administratora kompetentā iestāde uzskata, ka minētās prasības nav izpildītas, iestāde, kura iesniegusi pieprasījumu, var vērsties pie EVTI saskaņā ar 9. punktu.

4.   EVTI saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 21. pantu palīdz veicināt un uzraudzīt šajā pantā minēto kolēģiju efektīvu, lietderīgu un konsekventu darbību. Tāpēc EVTI attiecīgi piedalās un minētajā nolūkā tiek uzskatīta par kompetento iestādi.

Rīkojoties saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 17. panta 6. punktu attiecībā uz kritiski svarīgu etalonu, EVTI nodrošina pienācīgu informācijas apmaiņu un sadarbību ar pārējiem kolēģijas locekļiem.

5.   Administratora kompetentā iestāde vada kolēģijas sanāksmes, koordinē kolēģijas darbības un nodrošina efektīvu informācijas apmaiņu starp kolēģijas locekļiem.

Ja administrators izstrādā vairāk nekā vienu kritiski svarīgu etalonu, minētā administratora kompetentā iestāde var izveidot vienotu kolēģiju visiem etaloniem, kurus izstrādā minētais administrators.

6.   Administratora kompetentā iestāde izstrādā rakstisku kārtību kolēģijai attiecībā uz šādiem jautājumiem:

| a) | informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm; |
| --- | --- |

a)

informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm;

| b) | kompetento iestāžu savstarpēju lēmumu pieņemšanas process un laikposms, kādā katrs lēmums jāpieņem; |
| --- | --- |

b)

kompetento iestāžu savstarpēju lēmumu pieņemšanas process un laikposms, kādā katrs lēmums jāpieņem;

| c) | gadījumi, kad kompetentajām iestādēm ir jāapspriežas; |
| --- | --- |

c)

gadījumi, kad kompetentajām iestādēm ir jāapspriežas;

| d) | sadarbība, kas jānodrošina saskaņā ar 23. panta 7. un 8. punktu. |
| --- | --- |

d)

sadarbība, kas jānodrošina saskaņā ar 23. panta 7. un 8. punktu.

7.   Administratora kompetentā iestāde pienācīgi ņem vērā jebkuru EVTI sniegto ieteikumu par rakstisko kārtību saskaņā ar 6. punktu, pirms piekrīt tās galīgajai redakcijai. Rakstisko kārtību izklāsta vienā dokumentā, pilnīgi izklāstot iemeslus jebkādām būtiskām atkāpēm no EVTI ieteikuma. Administratora kompetentā iestāde nosūta rakstisko kārtību kolēģijas locekļiem un EVTI.

8.   Pirms 23. panta 6., 7. un 9. punktā un 34., 35. un 42. pantā minēto pasākumu īstenošanas administratora kompetentā iestāde apspriežas ar kolēģijas locekļiem. Kolēģijas locekļi, nepārkāpjot savas pilnvaras, dara visu iespējamo, lai panāktu vienošanos laikposmā, kas norādīts šā panta 6. punktā minētās rakstiskās kārtības dokumentā.

Jebkurā administratora kompetentās iestādes lēmumā īstenot šādus pasākumus ņem vērā ietekmi uz citām attiecīgajām dalībvalstīm, jo īpaši iespējamo ietekmi uz to finanšu sistēmu stabilitāti.

Attiecībā uz lēmumu atsaukt administratoram piešķirto atļauju vai reģistrāciju saskaņā ar 35. pantu, ja etalona izstrādes pārtraukšana nozīmētu, ka jebkura tāda deleģēta akta nozīmē, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar 51. panta 6. punktu, ir radušies nepārvaramas varas apstākļi vai ka tiek grauti vai kā citādi pārkāpti tāda finanšu līguma vai finanšu instrumenta, vai jebkura ieguldījumu fonda noteikumi, kuros ir atsauce uz attiecīgo etalonu Savienībā, kolēģijā ietilpstošās kompetentās iestādes izskata, vai ir jāīsteno pasākumi šajā punktā minētās ietekmes mazināšanai, tostarp:

| a) | jāmaina attiecīgais rīcības kodekss, kas minēts 15. pantā, metodoloģija vai citi etalona noteikumi; |
| --- | --- |

a)

jāmaina attiecīgais rīcības kodekss, kas minēts 15. pantā, metodoloģija vai citi etalona noteikumi;

| b) | jānosaka pārejas laiks, kurā piemēro 28. panta 2. punktā paredzētās procedūras. |
| --- | --- |

b)

jānosaka pārejas laiks, kurā piemēro 28. panta 2. punktā paredzētās procedūras.

9.   Ja nav panākta vienošanās starp kolēģijas locekļiem, kompetentās iestādes var vērsties pie EVTI šādos gadījumos:

| a) | ja kompetentā iestāde nav paziņojusi būtiski svarīgu informāciju; |
| --- | --- |

a)

ja kompetentā iestāde nav paziņojusi būtiski svarīgu informāciju;

| b) | ja administratora kompetentā iestāde pēc pieprasījuma saņemšanas saskaņā ar 3. punktu ir paziņojusi pieprasījumu iesniegušajai iestādei, ka minētā punkta prasības nav izpildītas, vai ja tā saprātīgā laikposmā nav pieņēmusi lēmumu par šādu pieprasījumu; |
| --- | --- |

b)

ja administratora kompetentā iestāde pēc pieprasījuma saņemšanas saskaņā ar 3. punktu ir paziņojusi pieprasījumu iesniegušajai iestādei, ka minētā punkta prasības nav izpildītas, vai ja tā saprātīgā laikposmā nav pieņēmusi lēmumu par šādu pieprasījumu;

| c) | ja kompetentās iestādes nav spējušas panākt vienošanos par 6. punktā minētajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

c)

ja kompetentās iestādes nav spējušas panākt vienošanos par 6. punktā minētajiem jautājumiem;

| d) | ja ir domstarpības par pasākumiem, kas jāīsteno saskaņā ar 34., 35. un 42. pantu; |
| --- | --- |

d)

ja ir domstarpības par pasākumiem, kas jāīsteno saskaņā ar 34., 35. un 42. pantu;

| e) | ja ir domstarpības par pasākumiem, kas jāīsteno saskaņā ar 23. panta 6. punktu; |
| --- | --- |

e)

ja ir domstarpības par pasākumiem, kas jāīsteno saskaņā ar 23. panta 6. punktu;

| f) | ja ir domstarpības par pasākumiem, kas jāīsteno saskaņā ar šā panta 8. punkta trešo daļu. |
| --- | --- |

f)

ja ir domstarpības par pasākumiem, kas jāīsteno saskaņā ar šā panta 8. punkta trešo daļu.

10.   Ja kādā no 9. punkta a), b), c), d) un f) apakšpunktā minētajiem gadījumiem 30 dienās pēc vēršanās pie EVTI jautājums nav atrisināts, administratora kompetentā iestāde pieņem galīgo lēmumu un sava lēmuma izsmeļošu pamatojumu rakstiski izklāsta minētajā punktā minētajām kompetentajām iestādēm un EVTI.

Šīs regulas 34. panta 6. punkta a) apakšpunktā minētā laikposma skaitīšanu aptur no dienas, kad notikusi vēršanās pie EVTI, kamēr nav pieņemts lēmums saskaņā ar šā punkta pirmo daļu.

Ja EVTI uzskata, ka administratora kompetentā iestāde kādu no šā panta 8. punktā minētajiem pasākumiem īstenojusi, iespējams, neatbilstīgi Savienības tiesību aktiem, tā rīkojas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 17. pantu.

11.   Šā panta 9. punkta e) apakšpunktā minētajā situācijā un neskarot LESD 258. pantu, EVTI var rīkoties atbilstīgi pilnvarām, kas tai piešķirtas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantu.

Administratora kompetentā iestāde var izmantot 23. panta 6. punktā noteiktās pilnvaras līdz laikam, kamēr EVTI publicē savu lēmumu.

47. pants

Sadarbība ar EVTI

1.   Piemērojot šo regulu, kompetentās iestādes sadarbojas ar EVTI saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010.

2.   Kompetentās iestādes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 35. pantu nekavējoties sniedz EVTI visu informāciju, kas tai nepieciešama pienākumu izpildei.

3.   EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektu, lai noteiktu, kādā kārtībā un veidā notiek 2. punktā minētā informācijas apmaiņa.

EVTI pirmajā daļā minēto īstenošanas tehnisko standartu projektu iesniedz Komisijai līdz 2017. gada 1. aprīlim.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.

48. pants

Dienesta noslēpums

1.   Uz konfidenciālu informāciju, kas saņemta, ar ko veikta apmaiņa vai kas nosūtīta, ievērojot šo regulu, attiecas 2. punktā izklāstītie nosacījumi par dienesta noslēpumu.

2.   Dienesta noslēpuma ievērošanas pienākums attiecas uz visām personām, ko nodarbina vai ir nodarbinājusi kompetentā iestāde vai kāda cita iestāde vai tirgus uzņēmums, vai fiziska vai juridiska persona, kurai kompetentā iestāde ir deleģējusi savas pilnvaras, tostarp arī kompetentās iestādes nolīgtiem revidentiem un ekspertiem.

3.   Informāciju, uz kuru attiecas dienesta noslēpums, citām personām vai iestādēm drīkst izpaust tikai Savienības vai valsts tiesību aktos noteiktajā kārtībā.

4.   Visu informāciju, ar ko kompetentās iestādes apmainās saskaņā ar šo regulu un kas attiecas uz darījumu vai darbības apstākļiem un citiem ekonomiska vai personiska rakstura jautājumiem, uzskata par konfidenciālu, un tai piemēro dienesta noslēpuma prasības, ja vien kompetentā iestāde, sniedzot attiecīgo informāciju, nav atļāvusi to izpaust vai ja šāda izpaušana nav nepieciešama tiesvedībai.

VII SADAĻA

DELEĢĒTIE AKTI UN ĪSTENOŠANAS AKTI

49. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 3. panta 2. punktā, 20. panta 6. punktā, 24. panta 2. punktā, 33. panta 7. punktā, 51. panta 6. punktā un 54. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no 2016. gada 30. jūnija.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 3. panta 2. punktā, 20. panta 6. punktā, 24. panta 2. punktā, 33. panta 7. punktā, 51. panta 6. punktā un 54. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 3. panta 2. punktu, 20. panta 6. punktu, 24. panta 2. punktu, 33. panta 7. punktu, 51. panta 6. punktu un 54. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja trijos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par trīs mēnešiem.

50. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Eiropas Vērtspapīru komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu, ievērojot minētās regulas 8. panta noteikumus.

VIII SADAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

51. pants

Pārejas noteikumi

1.   Indeksa izstrādātājs, kurš izstrādā etalonu 2016. gada 30. jūnijā, iesniedz pieteikumu atļaujas saņemšanai vai reģistrācijai saskaņā ar 34. pantu līdz 2020. gada 1. janvārim.

2.   Tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā atrodas indeksa izstrādātājs, kas iesniedzis pieteikumu atļaujas saņemšanai saskaņā ar 34. pantu, līdz 2020. gada 1. janvārim ir pilnvarota pieņemt lēmumu reģistrēt minēto indeksa izstrādātāju kā administratoru, pat ja tas nav uzraudzīta vienība, saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

| a) | indeksa izstrādātājs neizstrādā kritiski svarīgu etalonu; |
| --- | --- |

a)

indeksa izstrādātājs neizstrādā kritiski svarīgu etalonu;

| b) | kompetentā iestāde pamatoti uzskata, ka indeksa izstrādātāja izstrādātais indekss vai indeksi netiek plaši izmantoti šīs regulas nozīmē nedz dalībvalstī, kur atrodas indeksa izstrādātājs, nedz arī citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

b)

kompetentā iestāde pamatoti uzskata, ka indeksa izstrādātāja izstrādātais indekss vai indeksi netiek plaši izmantoti šīs regulas nozīmē nedz dalībvalstī, kur atrodas indeksa izstrādātājs, nedz arī citās dalībvalstīs.

Par lēmumu, ko tā pieņēmusi saskaņā ar pirmo daļu, kompetentā iestāde paziņo EVTI.

Kompetentā iestāde glabā pierādījumus, kuri pamato iemeslus tās saskaņā ar pirmo daļu pieņemtajam lēmumam, tādā veidā, kas ļauj pilnībā saprast kompetentās iestādes vērtējumu, ka indeksa izstrādātāja izstrādātais indekss vai indeksi netiek plaši izmantoti, tostarp jebkādus tirgus datus, vērtējumu vai citu informāciju, kā arī informāciju, kas saņemta no indeksa izstrādātāja.

3.   Indeksa izstrādātājs var turpināt izstrādāt esošu etalonu, kuru var izmantot uzraudzītās vienības, līdz 2020. gada 1. janvārim vai, ja indeksa izstrādātājs iesniedzis pieteikumu atļaujas saņemšanai vai reģistrācijai saskaņā ar 1. punktu, ja vien attiecīgais atļaujas vai reģistrācijas pieteikums nav atteikts, un kamēr tas tiek atteikts.

4.   Ja esošais etalons neatbilst šīs regulas prasībām, bet etalona izstrādes pārtraukšana vai šīs regulas prasību izpildei nepieciešamās izmaiņas etalonā nozīmētu, ka ir radušies nepārvaramas varas apstākļi vai ka tiek grauti vai kā citādi pārkāpti tāda finanšu līguma vai finanšu instrumenta, vai ieguldījumu fonda noteikumi, kuri atsaucas uz minēto etalonu, etalona izmantošanu atļauj tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā indeksa izstrādātājs atrodas. Finanšu instrumentos, finanšu līgumos un ieguldījumu fondu darbības rezultātu novērtēšanā neiekļauj atsauci uz šādu esošo etalonu pēc 2020. gada 1. janvāra.

5.   Tādu etalonu, ko izstrādā administrators, kurš atrodas trešā valstī, un ko Savienībā jau izmanto kā atsauci finanšu instrumentos, finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu novērtēšanai, atļauj izmantot kā atsauci tikai tādos finanšu instrumentos, finanšu līgumos vai tādu ieguldījumu fondu darbības rezultātu novērtēšanai, kuros Savienībā jau ir atsauce uz šādu etalonu vai kuros atsauce uz šādu etalonu iekļauta pirms 2020. gada 1. janvāra, ja vien Komisija nav pieņēmusi lēmumu par līdzvērtīgumu, kā minēts 30. panta 2. vai 3. punktā, vai ja vien administrators nav atzīts, ievērojot 32. pantu, vai ja vien etalons nav apstiprināts, ievērojot 33. pantu.

6.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 49. pantu, lai noteiktu, kādiem nosacījumiem pastāvot, attiecīgās kompetentās iestādes var izvērtēt, vai etalona izstrādes pārtraukšana vai šīs regulas prasību izpildei nepieciešamās izmaiņas etalonā patiešām nozīmētu, ka ir radušies nepārvaramas varas apstākļi vai ka tiek grauti vai kā citādi pārkāpti tāda finanšu līguma vai finanšu instrumenta, vai ieguldījumu fonda noteikumi, kuros ir atsauce uz šādu etalonu.

52. pants

Prospektu un svarīgāko informatīvo dokumentu atjaunināšanas termiņš

Šīs regulas 29. panta 2. punkts neattiecas uz prospektiem, kas vēl nav publicēti, bet ir apstiprināti saskaņā ar Direktīvu 2003/71/EK pirms 2018. gada 1. janvāra. Ja prospekts ir apstiprināts saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK pirms 2018. gada 1. janvāra, šāda prospekta pamatā esošos dokumentus atjaunina, tiklīdz tas iespējams, bet ne vēlāk kā 12 mēnešos pēc minētās dienas.

53. pants

EVTI pārskati

1.   EVTI cenšas veidot kopēju Eiropas uzraudzības kultūru un konsekventu uzraudzības praksi un nodrošināt kompetento iestāžu konsekventu pieeju saistībā ar 32. un 33. panta piemērošanu. Minētajā nolūkā EVTI reizi divos gados pārskata atzīšanas, kas piešķirtas saskaņā ar 32. pantu un apstiprinājumus, kam piešķirtas atļaujas saskaņā ar 33. pantu.

EVTI katrai kompetentajai iestādei, kas atzinusi trešās valsts administratoru vai apstiprinājusi trešās valsts etalonu, sniedz atzinumu par to, kā minētā kompetentā iestāde piemēro attiecīgi 32. un 33. panta atbilstīgās prasības, kā arī jebkuru attiecīgo deleģēto aktu un regulatīvo vai īstenošanas tehnisko standartu, kas pieņemti, pamatojoties uz šo regulu, prasības.

2.   EVTI ir pilnvaras pieprasīt no kompetentās iestādes dokumentētus pierādījumus jebkuriem lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar 51. panta 2. punkta pirmo daļu, 24. panta 1. punktu un 25. panta 2. punktu.

54. pants

Pārskatīšana

1.   Līdz 2020. gada 1. janvārim Komisija veic pārskatīšanu un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šo regulu un jo īpaši par:

| a) | kritiski svarīgu etalona darbību un efektivitāti, obligātu pārvaldību un obligātu tam vajadzīgo datu sniegšanu saskaņā ar 20., 21. un 23. pantu un kritiski svarīga etalona definīciju, kas noteikta 3. panta 1. punkta 25. apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

kritiski svarīgu etalona darbību un efektivitāti, obligātu pārvaldību un obligātu tam vajadzīgo datu sniegšanu saskaņā ar 20., 21. un 23. pantu un kritiski svarīga etalona definīciju, kas noteikta 3. panta 1. punkta 25. apakšpunktā;

| b) | to, cik efektīva ir atļauju piešķiršana, reģistrācija un uzraudzība attiecībā uz administratoriem saskaņā ar VI sadaļu un attiecībā uz kolēģijām saskaņā ar 46. pantu un cik atbilstīga ir konkrētu etalonu uzraudzība, ko nodrošina Savienības struktūra; |
| --- | --- |

b)

to, cik efektīva ir atļauju piešķiršana, reģistrācija un uzraudzība attiecībā uz administratoriem saskaņā ar VI sadaļu un attiecībā uz kolēģijām saskaņā ar 46. pantu un cik atbilstīga ir konkrētu etalonu uzraudzība, ko nodrošina Savienības struktūra;

| c) | šīs regulas 19. panta 2. punkta darbību un efektivitāti, jo īpaši par tā piemērošanas jomu. |
| --- | --- |

c)

šīs regulas 19. panta 2. punkta darbību un efektivitāti, jo īpaši par tā piemērošanas jomu.

2.   Komisija pārskata to starptautisko principu attīstību, kas piemērojami etaloniem, kā arī trešo valstu tiesiskā regulējuma un uzraudzības prakses attiecībā uz etalonu izstrādi un iesniedz par to ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei reizi piecos gados pēc 2018. gada 1. janvāra. Šajā ziņojumā jo īpaši izvērtē, vai ir nepieciešams grozīt šo regulu, un attiecīgā gadījumā tam pievieno tiesību akta priekšlikumu.

3.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 49. pantu, lai par 24 mēnešiem pagarinātu 51. panta 2. punktā noteikto 42 mēnešu termiņu, ja šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais ziņojums liecina, ka 51. panta 2. punkta pārejas noteikumi par reģistrāciju negrauj kopēju Eiropas uzraudzības kultūru un neliedz kompetentajām iestādēm iespēju īstenot konsekventu uzraudzības praksi un konsekventu pieeju.

55. pants

Paziņojums par etaloniem, kurus izmanto kā atsauci, un par to administratoriem

Ja etalonu izmanto kā atsauci finanšu instrumentā, uz kuru attiecas Regulas (ES) Nr. 596/2014 4. panta 1. punkts, tad minētās regulas 4. panta 1. punktā noteiktajā paziņojumā norāda etalona, uz kuru atsaucas, nosaukumu un tā administratoru.

56. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 596/2014

Regulu (ES) Nr. 596/2014 groza šādi:

| 1) | regulas 19. pantu groza šādi:






  a) | iekļauj šādu punktu:

  “1.a   Šā panta 1. punktā minētais ziņošanas pienākums neattiecas uz darījumiem, kurus veic ar finanšu instrumentiem, kas saistīti ar minētajā punktā minētā emitenta akcijām vai parāda instrumentiem, ja darījuma brīdī ir spēkā jebkurš no šādiem nosacījumiem:






  a) | finanšu instruments ir tāda kolektīvu ieguldījumu uzņēmuma daļa vai akcija, kurā ar emitenta akcijām vai parāda instrumentiem saistīto riska darījumu īpatsvars nepārsniedz 20 % no visiem šā kolektīvu ieguldījumu uzņēmuma aktīviem; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

regulas 19. pantu groza šādi:

a)

iekļauj šādu punktu:

“1.a   Šā panta 1. punktā minētais ziņošanas pienākums neattiecas uz darījumiem, kurus veic ar finanšu instrumentiem, kas saistīti ar minētajā punktā minētā emitenta akcijām vai parāda instrumentiem, ja darījuma brīdī ir spēkā jebkurš no šādiem nosacījumiem:

a)

finanšu instruments ir tāda kolektīvu ieguldījumu uzņēmuma daļa vai akcija, kurā ar emitenta akcijām vai parāda instrumentiem saistīto riska darījumu īpatsvars nepārsniedz 20 % no visiem šā kolektīvu ieguldījumu uzņēmuma aktīviem;

| b) | finanšu instruments ļauj veikt riska darījumus ar aktīvu portfeli, kurā ar emitenta akcijām vai parāda instrumentiem saistīto riska darījumu īpatsvars nepārsniedz 20 % no attiecīgā portfeļa aktīviem; |
| --- | --- |

b)

finanšu instruments ļauj veikt riska darījumus ar aktīvu portfeli, kurā ar emitenta akcijām vai parāda instrumentiem saistīto riska darījumu īpatsvars nepārsniedz 20 % no attiecīgā portfeļa aktīviem;

| c) | finanšu instruments ir kolektīvu ieguldījumu uzņēmuma daļa vai akcija vai ļauj veikt riska darījumus ar aktīvu portfeli, un persona, kas veic pārvaldības pienākumus, vai ar šādu personu cieši saistīta persona nezina un nevarēja zināt ieguldījuma sastāvu vai ar emitenta akcijām vai parāda instrumentiem saistīto riska darījumu īpatsvaru attiecīgā kolektīvu ieguldījumu uzņēmuma vai aktīvu portfeļa kontekstā, turklāt minētajai personai nav pamata uzskatīt, ka emitenta aktīvi vai parāda instrumenti pārsniedz a) vai b) apakšpunktā noteiktās robežvērtības. |
| --- | --- |

c)

finanšu instruments ir kolektīvu ieguldījumu uzņēmuma daļa vai akcija vai ļauj veikt riska darījumus ar aktīvu portfeli, un persona, kas veic pārvaldības pienākumus, vai ar šādu personu cieši saistīta persona nezina un nevarēja zināt ieguldījuma sastāvu vai ar emitenta akcijām vai parāda instrumentiem saistīto riska darījumu īpatsvaru attiecīgā kolektīvu ieguldījumu uzņēmuma vai aktīvu portfeļa kontekstā, turklāt minētajai personai nav pamata uzskatīt, ka emitenta aktīvi vai parāda instrumenti pārsniedz a) vai b) apakšpunktā noteiktās robežvērtības.

Ja ir pieejama informācija par kolektīvu ieguldījumu uzņēmuma ieguldījumu sastāvu vai ar aktīvu portfeli saistīto riska darījumu īpatsvaru, tad persona, kas veic pārvaldības pienākumus, vai ar šādu personu cieši saistīta persona dara visu saprātīgi iespējamo, lai šādu informāciju lietderīgi izmantotu.”;

| b) | 7. punktā pēc otrās daļas iekļauj šādu daļu:
  “Piemērojot b) apakšpunktu, nav jāziņo par darījumiem ar emitenta akcijām vai parāda instrumentiem vai ar atvasinātajiem vai citiem saistītajiem finanšu instrumentiem, ja attiecīgo darījumu veicis tāda kolektīvu ieguldījumu uzņēmuma pārvaldnieks, kurā ieguldījusi persona, kas veic pārvaldības pienākumus, vai ar šādu personu cieši saistīta persona, un ja attiecīgais kolektīvu ieguldījumu uzņēmuma pārvaldnieks rīkojas tikai pēc saviem ieskatiem, kas izslēdz to, ka pārvaldnieks tieši vai netieši saņemtu jebkādus norādījumus vai ieteikumus attiecībā uz portfeļa sastāvu no šā kolektīvu ieguldījumu uzņēmuma ieguldītājiem.”; |
| --- | --- |

b)

7. punktā pēc otrās daļas iekļauj šādu daļu:

“Piemērojot b) apakšpunktu, nav jāziņo par darījumiem ar emitenta akcijām vai parāda instrumentiem vai ar atvasinātajiem vai citiem saistītajiem finanšu instrumentiem, ja attiecīgo darījumu veicis tāda kolektīvu ieguldījumu uzņēmuma pārvaldnieks, kurā ieguldījusi persona, kas veic pārvaldības pienākumus, vai ar šādu personu cieši saistīta persona, un ja attiecīgais kolektīvu ieguldījumu uzņēmuma pārvaldnieks rīkojas tikai pēc saviem ieskatiem, kas izslēdz to, ka pārvaldnieks tieši vai netieši saņemtu jebkādus norādījumus vai ieteikumus attiecībā uz portfeļa sastāvu no šā kolektīvu ieguldījumu uzņēmuma ieguldītājiem.”;

| 2) | regulas 35. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. un 3. punktā frāzi “un 19. panta 13. un 14. punktā” aizstāj ar “19. panta 13. un 14. punktā un 38. pantā”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 35. pantu groza šādi:

a)

panta 2. un 3. punktā frāzi “un 19. panta 13. un 14. punktā” aizstāj ar “19. panta 13. un 14. punktā un 38. pantā”;

| b) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   Deleģēts akts, kas pieņemts saskaņā ar 6. panta 5. vai 6. punktu, 12. panta 5. punktu, 17. panta 2. punkta trešo daļu, 17. panta 3. punktu, 19. panta 13. vai 14. punktu vai 38. pantu, stājas spēkā tikai tad, ja trijos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par trim mēnešiem.”; |
| --- | --- |

b)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Deleģēts akts, kas pieņemts saskaņā ar 6. panta 5. vai 6. punktu, 12. panta 5. punktu, 17. panta 2. punkta trešo daļu, 17. panta 3. punktu, 19. panta 13. vai 14. punktu vai 38. pantu, stājas spēkā tikai tad, ja trijos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par trim mēnešiem.”;

| 3) | regulas 38. pantā iekļauj šādas daļas:
  “Komisija pēc apspriešanās ar EVTI līdz 2019. gada 3. jūlijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par to robežvērtību līmeni, kas 19. panta 1.a punkta a) un b) apakšpunktā ir noteiktas attiecībā uz pārvaldnieku veiktajiem darījumiem gadījumos, kad emitenta akcijas vai parāda instrumenti ir daļa no kolektīvu ieguldījumu uzņēmuma vai ļauj veikt riska darījumus ar aktīvu portfeli, un šajā ziņojumā Komisija izvērtē, vai attiecīgais līmenis ir atbilstīgs vai arī tas būtu jāpielāgo.
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 35. pantu, lai pielāgotu 19. panta 1.a punkta a) un b) apakšpunktā noteiktās robežvērtības, ja tā minētajā ziņojumā konstatē, ka minētās robežvērtības būtu jāpielāgo.” |
| --- | --- |

3)

regulas 38. pantā iekļauj šādas daļas:

“Komisija pēc apspriešanās ar EVTI līdz 2019. gada 3. jūlijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par to robežvērtību līmeni, kas 19. panta 1.a punkta a) un b) apakšpunktā ir noteiktas attiecībā uz pārvaldnieku veiktajiem darījumiem gadījumos, kad emitenta akcijas vai parāda instrumenti ir daļa no kolektīvu ieguldījumu uzņēmuma vai ļauj veikt riska darījumus ar aktīvu portfeli, un šajā ziņojumā Komisija izvērtē, vai attiecīgais līmenis ir atbilstīgs vai arī tas būtu jāpielāgo.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 35. pantu, lai pielāgotu 19. panta 1.a punkta a) un b) apakšpunktā noteiktās robežvērtības, ja tā minētajā ziņojumā konstatē, ka minētās robežvērtības būtu jāpielāgo.”

57. pants

Grozījumi Direktīvā 2008/48/EK

Direktīvu 2008/48/EK groza šādi:

| 1) | direktīvas 5. panta 1. punktā pēc otrās daļas iekļauj šādu daļu:
  “Ja kredītlīgumā ir atsauce uz etalonu, kā tas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1011 (*1) 3. panta 1. punkta 3) apakšpunktā, kreditors vai attiecīgā gadījumā kredīta starpnieks etalona nosaukumu un šā etalona administratoru, kā arī informāciju par iespējamo ietekmi uz patērētāju sniedz atsevišķā dokumentā, ko var pievienot Eiropas patēriņa kredīta standartinformācijai kā pielikumu.

  (*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1011 (2016. gada 8. jūnijs) par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 171, 29.6.2016., 1. lpp.).”;" |
| --- | --- |

1)

direktīvas 5. panta 1. punktā pēc otrās daļas iekļauj šādu daļu:

“Ja kredītlīgumā ir atsauce uz etalonu, kā tas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1011 (*1) 3. panta 1. punkta 3) apakšpunktā, kreditors vai attiecīgā gadījumā kredīta starpnieks etalona nosaukumu un šā etalona administratoru, kā arī informāciju par iespējamo ietekmi uz patērētāju sniedz atsevišķā dokumentā, ko var pievienot Eiropas patēriņa kredīta standartinformācijai kā pielikumu.

*1

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1011 (2016. gada 8. jūnijs) par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 171, 29.6.2016., 1. lpp.).”;"

*1

| 2) | direktīvas 27. panta 1. punktā pēc otrās daļas iekļauj šādu daļu:
  “Līdz 2018. gada 1. jūlijam dalībvalstis pieņem un publicē, un paziņo Komisijai noteikumus, kas vajadzīgi, lai ievērotu 5. panta 1. punkta trešo daļu. Tās piemēro minētos noteikumus no 2018. gada 1. jūlija.” |
| --- | --- |

2)

direktīvas 27. panta 1. punktā pēc otrās daļas iekļauj šādu daļu:

“Līdz 2018. gada 1. jūlijam dalībvalstis pieņem un publicē, un paziņo Komisijai noteikumus, kas vajadzīgi, lai ievērotu 5. panta 1. punkta trešo daļu. Tās piemēro minētos noteikumus no 2018. gada 1. jūlija.”

58. pants

Grozījumi Direktīvā 2014/17/ES

Direktīvu 2014/17/ES groza šādi:

| 1) | direktīvas 13. panta 1. punkta otrajā daļā iekļauj šādu apakšpunktu:






  “ea) | ja līgumi, kuros ir atsauce uz etalonu, kā tas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1011 (*2) 3. panta 1. punkta 3) apakšpunktā, ir pieejami – etalona un to administratoru nosaukumi, kā arī informācija par iespējamo ietekmi uz patērētāju; |
| --- | --- | --- |

1)

direktīvas 13. panta 1. punkta otrajā daļā iekļauj šādu apakšpunktu:

“ea)

ja līgumi, kuros ir atsauce uz etalonu, kā tas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1011 (*2

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1011 (2016. gada 8. jūnijs) par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 171, 29.6.2016., 1. lpp.)”;"

*2

| 2) | direktīvas 42. panta 2. punktā pēc pirmās daļas iekļauj šādu daļu:
  “Līdz 2018. gada 1. jūlijam dalībvalstis pieņem un publicē, un paziņo Komisijai noteikumus, kas nepieciešami 13. panta 1. punkta otrās daļas ea) apakšpunkta izpildei. Tās piemēro minētos noteikumus no 2018. gada 1. jūlija.”; |
| --- | --- |

2)

direktīvas 42. panta 2. punktā pēc pirmās daļas iekļauj šādu daļu:

“Līdz 2018. gada 1. jūlijam dalībvalstis pieņem un publicē, un paziņo Komisijai noteikumus, kas nepieciešami 13. panta 1. punkta otrās daļas ea) apakšpunkta izpildei. Tās piemēro minētos noteikumus no 2018. gada 1. jūlija.”;

| 3) | direktīvas 43. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
  “Šīs direktīvas 13. panta 1. punkta otrās daļas ea) apakšpunktu nepiemēro kredītlīgumiem, kuri pastāv pirms 2018. gada 1. jūlija.” |
| --- | --- |

3)

direktīvas 43. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Šīs direktīvas 13. panta 1. punkta otrās daļas ea) apakšpunktu nepiemēro kredītlīgumiem, kuri pastāv pirms 2018. gada 1. jūlija.”

59. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2018. gada 1. janvāra.

Neatkarīgi no šā panta otrās daļas 3. panta 2. punktu, 5. panta 5. punktu, 11. panta 5. punktu, 13. panta 3. punktu, 15. panta 6. punktu, 16. panta 5. punktu, 20. pantu (izņemot 6. punkta b) apakšpunktu), 21. un 23. pantu, 25. panta 8. un 9. punktu, 26. panta 5. punktu, 27. panta 3. punktu, 30. panta 5. punktu, 32. panta 9. punktu, 33. panta 7. punktu, 34. panta 8. punktu, 46. pantu, 47. panta 3. punktu un 51. panta 6. punktu piemēro no 2016. gada 30. jūnija.

Neatkarīgi no šā panta otrās daļas 56. pantu piemēro no 2016. gada 3. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2016. gada 8. jūnijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A.G. KOENDERS

---

(1)  
  OV C 113, 15.4.2014., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 177, 11.6.2014., 42. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2016. gada 28. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2016. gada 17. maija lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/EK un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/71/EK (2003. gada 4. novembris) par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību, un par Direktīvas 2001/34/EK grozījumiem (OV L 345, 31.12.2003., 64. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1227/2011 (2011. gada 25. oktobris) par enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību (OV L 326, 8.12.2011., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/48/EK (2008. gada 23. aprīlis) par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 87/102/EEK (OV L 133, 22.5.2008., 66. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 60, 28.2.2014., 34. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 596/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) (OV L 173, 12.6.2014., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

13

(14)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/41/EK (2003. gada 3. jūnijs) par papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju darbību un uzraudzību (OV L 235, 23.9.2003., 10. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.).

20

(21)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1287/2006 (2006. gada 10. augusts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību pienākumu vest uzskaiti, darījumu pārskatu sniegšanu, tirgus pārskatāmību, finanšu instrumentu pielaidi tirdzniecībai un šajā direktīvā definētajiem terminiem (OV L 241, 2.9.2006., 1. lpp.).

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.).

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/72/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 55. lpp.).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.).

24

(25)  Komisijas Regula (ES) Nr. 1031/2010 (2010. gada 12. novembris) par siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu izsoļu laika grafiku, administrēšanu un citiem aspektiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā (OV L 302, 18.11.2010., 1. lpp.).

25

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.).

26

(27)  Padomes Direktīva 86/635/EEK (1986. gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.).

27

(28)  Padomes Direktīva 91/674/EEK (1991. gada 19. decembris) par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 374, 31.12.1991., 7. lpp.).

28

---

I PIELIKUMS

PROCENTU LIKMJU ETALONI

Precīzi un pietiekami dati

| 1. | Piemērojot 11. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu, ievades datu izmantošanas prioritārā secība parasti ir šāda:






  a) | datu sniedzēja darījumi pamatā esošajā tirgū, ko iecerēts mērīt ar attiecīgo etalonu, vai, ja ar šādiem darījumiem vien nepietiek, datu sniedzēja darījumi saistītajos tirgos, piemēram:






  — | starpbanku beznodrošinājuma noguldījumu tirgū, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

datu sniedzēja darījumi pamatā esošajā tirgū, ko iecerēts mērīt ar attiecīgo etalonu, vai, ja ar šādiem darījumiem vien nepietiek, datu sniedzēja darījumi saistītajos tirgos, piemēram:

—

starpbanku beznodrošinājuma noguldījumu tirgū,

| — | citos beznodrošinājuma noguldījumu tirgos, tostarp noguldījumu sertifikātu un komerciālo vērtspapīru tirgos, un |
| --- | --- |

—

citos beznodrošinājuma noguldījumu tirgos, tostarp noguldījumu sertifikātu un komerciālo vērtspapīru tirgos, un

| — | citos tirgos, piemēram, tādos tirgos kā uz nakti izsniegto kredītu indeksu mijmaiņas darījumi, līgumi par aktīvu pārdošanu ar atpirkšanu, biržā netirgoti ārvalstu valūtas nākotnes darījumi, standartizēti procentu likmes nākotnes līgumi un procentu likmju iespējas līgumi, ar noteikumu, ka minētie darījumi atbilst rīcības kodeksā noteiktajām prasībām attiecībā uz ievades datiem; |
| --- | --- |

—

citos tirgos, piemēram, tādos tirgos kā uz nakti izsniegto kredītu indeksu mijmaiņas darījumi, līgumi par aktīvu pārdošanu ar atpirkšanu, biržā netirgoti ārvalstu valūtas nākotnes darījumi, standartizēti procentu likmes nākotnes līgumi un procentu likmju iespējas līgumi, ar noteikumu, ka minētie darījumi atbilst rīcības kodeksā noteiktajām prasībām attiecībā uz ievades datiem;

| b) | datu sniedzēja novērojumi par trešās personas darījumiem a) apakšpunktā aprakstītajos tirgos; |
| --- | --- |

b)

datu sniedzēja novērojumi par trešās personas darījumiem a) apakšpunktā aprakstītajos tirgos;

| c) | saistošā kotācija; |
| --- | --- |

c)

saistošā kotācija;

| d) | indikatīvā kotācija vai ekspertu vērtējumi. |
| --- | --- |

d)

indikatīvā kotācija vai ekspertu vērtējumi.

| 2. | Piemērojot 11. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 11. panta 4. punktu, ievades datus var pielāgot.
  Jo īpaši ievades datus var pielāgot, piemērojot šādus kritērijus:






  a) | cik drīz pēc ievades datu sniegšanas ir veikts attiecīgais darījums un kāda ietekme ir bijusi notikumiem tirgū, kas risinājušies laikposmā starp darījuma slēgšanas un ievades datu sniegšanas brīdi; |
| --- | --- | --- |

2.

Jo īpaši ievades datus var pielāgot, piemērojot šādus kritērijus:

a)

cik drīz pēc ievades datu sniegšanas ir veikts attiecīgais darījums un kāda ietekme ir bijusi notikumiem tirgū, kas risinājušies laikposmā starp darījuma slēgšanas un ievades datu sniegšanas brīdi;

| b) | interpolācija vai ekstrapolācija, izmantojot darījumu datus; |
| --- | --- |

b)

interpolācija vai ekstrapolācija, izmantojot darījumu datus;

| c) | pielāgojumi, ko veic, lai atspoguļotu datu sniedzēju un citu tirgus dalībnieku kredītspējas izmaiņas. |
| --- | --- |

c)

pielāgojumi, ko veic, lai atspoguļotu datu sniedzēju un citu tirgus dalībnieku kredītspējas izmaiņas.

Uzraudzības funkcija

| 3. | Aizstājot 5. panta 4. un 5. punkta prasības, piemēro šādas prasības:






  a) | procentu likmju indeksa administrators ir izveidojis neatkarīgu uzraudzības komiteju. Informāciju par minētās komitejas sastāvu publisko, pievienojot deklarācijas par jebkādiem interešu konfliktiem un par kārtību, kādā ievēlē vai ieceļ tās locekļus; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

procentu likmju indeksa administrators ir izveidojis neatkarīgu uzraudzības komiteju. Informāciju par minētās komitejas sastāvu publisko, pievienojot deklarācijas par jebkādiem interešu konfliktiem un par kārtību, kādā ievēlē vai ieceļ tās locekļus;

| b) | uzraudzības komiteja rīko sanāksmi vismaz reizi četros mēnešos un protokolē katru šādu sanāksmi; |
| --- | --- |

b)

uzraudzības komiteja rīko sanāksmi vismaz reizi četros mēnešos un protokolē katru šādu sanāksmi;

| c) | uzraudzības komiteja darbojas, ievērojot integritāti, un pilda visus 5. panta 3. punktā noteiktos pienākumus. |
| --- | --- |

c)

uzraudzības komiteja darbojas, ievērojot integritāti, un pilda visus 5. panta 3. punktā noteiktos pienākumus.

Revīzija

| 4. | Procentu likmju etalona administrators izraugās neatkarīgu ārējo revidentu, kuram ir jāpārbauda un jāziņo, vai administrators pilda attiecīgā etalona metodoloģijas un šīs regulas noteikumus. Administratora ārēju revīziju pirmo reizi veic sešus mēnešus pēc rīcības kodeksa ieviešanas un turpmāk to veic reizi divos gados.
  Uzraudzības komiteja var pieprasīt veikt procentu likmju etalona datu sniedzēja ārēju revīziju, ja to neapmierina jebkādi tā rīcības aspekti. |
| --- | --- |

4.

Uzraudzības komiteja var pieprasīt veikt procentu likmju etalona datu sniedzēja ārēju revīziju, ja to neapmierina jebkādi tā rīcības aspekti.

Datu sniedzēju sistēmas un kontrole

| 5. | Papildus 16. pantā izklāstītajām prasībām, procentu likmju etalonu datu sniedzējiem piemēro šādas prasības. Regulas 16. panta 5. punktu nepiemēro. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Katra datu sniedzēja iesniedzējs un minētā iesniedzēja tiešie vadītāji rakstiski apliecina, ka ir iepazinušies ar rīcības kodeksu un to ievēros. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Datu sniedzēja sistēmas un kontrole ietver šādus elementus:






  a) | pienākumu izklāsts katrā uzņēmumā, tostarp nosakot arī iekšējo pakļautības un atbildības hierarhiju, kā arī norādot iesniedzēju un vadītāju atrašanās vietu un identificējot attiecīgās personas un viņu aizstājējus; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

pienākumu izklāsts katrā uzņēmumā, tostarp nosakot arī iekšējo pakļautības un atbildības hierarhiju, kā arī norādot iesniedzēju un vadītāju atrašanās vietu un identificējot attiecīgās personas un viņu aizstājējus;

| b) | iekšējā kārtība, kādā apstiprina iesniedzamos ievades datus; |
| --- | --- |

b)

iekšējā kārtība, kādā apstiprina iesniedzamos ievades datus;

| c) | disciplinārās procedūras, kuras īstenojamas gadījumos, kad ir konstatēts manipulācijas mēģinājums vai kad nav ziņots par notikušām manipulācijām vai manipulāciju mēģinājumu, par ko atbildīgas puses, kuras nav saistītas ar datu sniegšanas procesu; |
| --- | --- |

c)

disciplinārās procedūras, kuras īstenojamas gadījumos, kad ir konstatēts manipulācijas mēģinājums vai kad nav ziņots par notikušām manipulācijām vai manipulāciju mēģinājumu, par ko atbildīgas puses, kuras nav saistītas ar datu sniegšanas procesu;

| d) | efektīvas interešu konfliktu pārvaldības procedūras un pasākumi gan datu sniedzēju savstarpējās saziņas, gan datu sniedzēju un citu trešo personu saziņas kontrolei, lai nepieļautu nekādu neatbilstīgu ārēju ietekmi uz personām, kuras ir atbildīgas par likmju iesniegšanu. Iesniedzēji darba vietā ir fiziski nošķirti no procentu likmju atvasināto instrumentu tirgotājiem; |
| --- | --- |

d)

efektīvas interešu konfliktu pārvaldības procedūras un pasākumi gan datu sniedzēju savstarpējās saziņas, gan datu sniedzēju un citu trešo personu saziņas kontrolei, lai nepieļautu nekādu neatbilstīgu ārēju ietekmi uz personām, kuras ir atbildīgas par likmju iesniegšanu. Iesniedzēji darba vietā ir fiziski nošķirti no procentu likmju atvasināto instrumentu tirgotājiem;

| e) | efektīvas procedūras, ar ko nepieļauj vai kontrolē informācijas apmaiņu starp personām, kas iesaistītas darbībās, kurās ir interešu konflikta risks, ja šāda informācijas apmaiņa var kaitēt etalona vajadzībām iesniegtajiem datiem; |
| --- | --- |

e)

efektīvas procedūras, ar ko nepieļauj vai kontrolē informācijas apmaiņu starp personām, kas iesaistītas darbībās, kurās ir interešu konflikta risks, ja šāda informācijas apmaiņa var kaitēt etalona vajadzībām iesniegtajiem datiem;

| f) | noteikumi, kas nepieļauj nedz datu sniedzēju savstarpējas slepenas vienošanās, nedz arī slepenas vienošanās starp datu sniedzējiem un etalonu administratoriem; |
| --- | --- |

f)

noteikumi, kas nepieļauj nedz datu sniedzēju savstarpējas slepenas vienošanās, nedz arī slepenas vienošanās starp datu sniedzējiem un etalonu administratoriem;

| g) | pasākumi, ar ko nodrošina, ka neviena persona nevar neatbilstīgi ietekmēt to, kā ievades datu izstrādē iesaistītās personas veic attiecīgās darbības; |
| --- | --- |

g)

pasākumi, ar ko nodrošina, ka neviena persona nevar neatbilstīgi ietekmēt to, kā ievades datu izstrādē iesaistītās personas veic attiecīgās darbības;

| h) | likvidēta jebkāda tieša saikne starp ievades datu izstrādē iesaistīto personu atlīdzību un citā darbībā iesaistīto personu atlīdzību vai tās radītiem ieņēmumiem, ja saistībā ar šādām darbībām var rasties interešu konflikts; |
| --- | --- |

h)

likvidēta jebkāda tieša saikne starp ievades datu izstrādē iesaistīto personu atlīdzību un citā darbībā iesaistīto personu atlīdzību vai tās radītiem ieņēmumiem, ja saistībā ar šādām darbībām var rasties interešu konflikts;

| i) | kontroles pasākumi, ar ko konstatē, vai pēc ievades datu izstrādes ir veikti reversie darījumi. |
| --- | --- |

i)

kontroles pasākumi, ar ko konstatē, vai pēc ievades datu izstrādes ir veikti reversie darījumi.

| 8. | Procentu likmju etalona datu sniedzējs glabā izsmeļošu informāciju par:






  a) | visiem ar iesniegtajiem ievades datiem saistītajiem attiecīgajiem aspektiem; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

visiem ar iesniegtajiem ievades datiem saistītajiem attiecīgajiem aspektiem;

| b) | procesu, kas reglamentē ievades datu noteikšanu un ievades datu apstiprināšanu; |
| --- | --- |

b)

procesu, kas reglamentē ievades datu noteikšanu un ievades datu apstiprināšanu;

| c) | iesniedzēju identitāti un viņu pienākumiem; |
| --- | --- |

c)

iesniedzēju identitāti un viņu pienākumiem;

| d) | jebkādu saziņu starp iesniedzējiem un citām personām, tostarp iekšējiem un ārējiem tirgotājiem un brokeriem, saistībā ar iesniedzamo ievades datu noteikšanu; |
| --- | --- |

d)

jebkādu saziņu starp iesniedzējiem un citām personām, tostarp iekšējiem un ārējiem tirgotājiem un brokeriem, saistībā ar iesniedzamo ievades datu noteikšanu;

| e) | jebkādu iesniedzēju saziņu ar administratoru vai citu aprēķina veicēju; |
| --- | --- |

e)

jebkādu iesniedzēju saziņu ar administratoru vai citu aprēķina veicēju;

| f) | visiem jautājumiem, kas saņemti par ievades datiem, un atbildes uz minētajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

f)

visiem jautājumiem, kas saņemti par ievades datiem, un atbildes uz minētajiem jautājumiem;

| g) | ziņojumiem par jutīgumu, kas raksturo procentu likmju mijmaiņas darījumu tirdzniecības portfeļus un citus atvasināto finanšu instrumentu tirdzniecības portfeļus, kurus būtiski ietekmē starpbanku procentu likmju noteikšana attiecībā uz ievades datiem. |
| --- | --- |

g)

ziņojumiem par jutīgumu, kas raksturo procentu likmju mijmaiņas darījumu tirdzniecības portfeļus un citus atvasināto finanšu instrumentu tirdzniecības portfeļus, kurus būtiski ietekmē starpbanku procentu likmju noteikšana attiecībā uz ievades datiem.

| 9. | Informāciju saglabā datu nesējā, kas nodrošina, ka ar tajā uzglabāto informāciju turpmāk var iepazīties, izmantojot dokumentētus auditācijas pierakstus. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Procentu likmju etalona datu sniedzēja atbildīgais par atbilstību regulāri ziņo vadībai par visiem konstatētajiem faktiem, tostarp par reversajiem darījumiem. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Regulāri veic ievades datu un procedūru iekšējo pārskatīšanu. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Procentu likmju etalona datu sniedzēja sniegto ievades datu, kā arī rīcības kodeksa un šīs regulas noteikumu izpildes ārējo revīziju pirmo reizi veic sešus mēnešus pēc rīcības kodeksa ieviešanas un turpmāk – reizi divos gados. |
| --- | --- |

12.

---

II PIELIKUMS

PREČU ETALONI

Metodoloģija

| 1. | Preču etalona administrators oficiāli noformē, dokumentē un publicē ikvienu metodoloģiju, ko administrators izmanto etalona aprēķināšanai. Šādā metodoloģijā ir iekļauts un izklāstīts vismaz turpmāk norādītais:






  a) | visi kritēriji un procedūras, kuras izmanto, lai izstrādātu etalonu, tostarp informācija par to, kā administrators izmanto ievades datus, arī tādus kā konkrētais darījumu apjoms, noslēgtie un paziņotie darījumi, pirkšanas piedāvājumi, pārdošanas piedāvājumi un citi administratora izvērtējumā iekļautie tirgus dati vai izvērtēšanas laikposmi vai intervāli, kāpēc ir izmantota konkrētā atsauces vienība, kā administrators apkopo šādus ievades datus, pamatnostādnes, ar ko reglamentē to, kā vērtētāji pieņem savu lēmumu, un jebkāda cita informācija, piemēram, pieņēmumi, modeļi vai ekstrapolācija, kam izmanto apkopotos datus un ko ņem vērā, veicot izvērtējumu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

visi kritēriji un procedūras, kuras izmanto, lai izstrādātu etalonu, tostarp informācija par to, kā administrators izmanto ievades datus, arī tādus kā konkrētais darījumu apjoms, noslēgtie un paziņotie darījumi, pirkšanas piedāvājumi, pārdošanas piedāvājumi un citi administratora izvērtējumā iekļautie tirgus dati vai izvērtēšanas laikposmi vai intervāli, kāpēc ir izmantota konkrētā atsauces vienība, kā administrators apkopo šādus ievades datus, pamatnostādnes, ar ko reglamentē to, kā vērtētāji pieņem savu lēmumu, un jebkāda cita informācija, piemēram, pieņēmumi, modeļi vai ekstrapolācija, kam izmanto apkopotos datus un ko ņem vērā, veicot izvērtējumu;

| b) | procedūras un prakse, kas izstrādāta, lai nodrošinātu vērtētāju savstarpēju konsekvenci, tiem veicot savus vērtējumus; |
| --- | --- |

b)

procedūras un prakse, kas izstrādāta, lai nodrošinātu vērtētāju savstarpēju konsekvenci, tiem veicot savus vērtējumus;

| c) | katra tāda kritērija, ko izmanto etalona aprēķināšanai, relatīvo nozīmīgumu, jo īpaši norādot, kādi ievades dati šādi ir izmantoti un kāds kritērijs ir izmantots vērtējuma pamatojumā, lai nodrošinātu etalona aprēķināšanas kvalitāti un integritāti; |
| --- | --- |

c)

katra tāda kritērija, ko izmanto etalona aprēķināšanai, relatīvo nozīmīgumu, jo īpaši norādot, kādi ievades dati šādi ir izmantoti un kāds kritērijs ir izmantots vērtējuma pamatojumā, lai nodrošinātu etalona aprēķināšanas kvalitāti un integritāti;

| d) | kritēriji, pēc kuriem nosaka darījumu datu minimālo apjomu, kas nepieciešams konkrēta etalona aprēķināšanai. Ja šāda robežvērtība nav sniegta – paskaidro iemeslus, kāpēc minimālais apjoms nav noteikts, tostarp izklāstot procedūras, kas izmantojamas tad, ja darījumu datu nav; |
| --- | --- |

d)

kritēriji, pēc kuriem nosaka darījumu datu minimālo apjomu, kas nepieciešams konkrēta etalona aprēķināšanai. Ja šāda robežvērtība nav sniegta – paskaidro iemeslus, kāpēc minimālais apjoms nav noteikts, tostarp izklāstot procedūras, kas izmantojamas tad, ja darījumu datu nav;

| e) | kritēriji, kas attiecas uz izvērtēšanas laikposmiem, kad ir iesniegts mazāk datu, nekā metodoloģijā ieteiktā darījumu datu robežvērtība vai kā noteikts obligātajos administratora kvalitātes standartos, tostarp jebkādas alternatīvas vērtēšanas metodes, arī teorētiski aplēšu modeļi. Minētie kritēriji izskaidro procedūras, kas izmantojamas, ja darījumu datu nav; |
| --- | --- |

e)

kritēriji, kas attiecas uz izvērtēšanas laikposmiem, kad ir iesniegts mazāk datu, nekā metodoloģijā ieteiktā darījumu datu robežvērtība vai kā noteikts obligātajos administratora kvalitātes standartos, tostarp jebkādas alternatīvas vērtēšanas metodes, arī teorētiski aplēšu modeļi. Minētie kritēriji izskaidro procedūras, kas izmantojamas, ja darījumu datu nav;

| f) | kritēriji, ar ko nosaka ievades datu savlaicīgu sniegšanu un to, kā šādi ievades dati sniedzami – elektroniski, pa tālruni vai kā citādi; |
| --- | --- |

f)

kritēriji, ar ko nosaka ievades datu savlaicīgu sniegšanu un to, kā šādi ievades dati sniedzami – elektroniski, pa tālruni vai kā citādi;

| g) | kritēriji un procedūras attiecībā uz izvērtēšanas laikposmiem, kad viens vai vairāki datu sniedzēji nodrošina ievades datus tādā apjomā, kas ir būtiska daļa no visiem attiecīgajam etalonam vajadzīgajiem ievades datiem. Administrators minētajos kritērijos un procedūrās arī definē to, kas ir uzskatāms par būtisku daļu katra etalona aprēķināšanai; |
| --- | --- |

g)

kritēriji un procedūras attiecībā uz izvērtēšanas laikposmiem, kad viens vai vairāki datu sniedzēji nodrošina ievades datus tādā apjomā, kas ir būtiska daļa no visiem attiecīgajam etalonam vajadzīgajiem ievades datiem. Administrators minētajos kritērijos un procedūrās arī definē to, kas ir uzskatāms par būtisku daļu katra etalona aprēķināšanai;

| h) | kritēriji, saskaņā ar kuriem darījumu datus etalona aprēķināšanai var neizmantot. |
| --- | --- |

h)

kritēriji, saskaņā ar kuriem darījumu datus etalona aprēķināšanai var neizmantot.

| 2. | Preču etalona administrators publicē tās metodoloģijas pamatelementus, kuru administrators izmanto katram izstrādātajam un publicētajam preču etalonam vai attiecīgā gadījumā – katrai izstrādāto un publicēto etalonu grupai, vai arī nodrošina, ka attiecīgie metodoloģijas pamatelementi ir pieejami. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Līdz ar 2. punktā minēto metodoloģiju preču etalona administrators arī apraksta un publicē visu turpmāk minēto:






  a) | pamatojumu, ar kādu pieņemta konkrēta metodoloģija, ietverot visus cenu korekcijas paņēmienus un arī pamatojumu tam, kāpēc laikposms vai intervāls, kurā ievades dati tiek pieņemti, ir ticams fiziskā tirgus vērtību rādītājs; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

pamatojumu, ar kādu pieņemta konkrēta metodoloģija, ietverot visus cenu korekcijas paņēmienus un arī pamatojumu tam, kāpēc laikposms vai intervāls, kurā ievades dati tiek pieņemti, ir ticams fiziskā tirgus vērtību rādītājs;

| b) | konkrētas metodoloģijas iekšējās pārskatīšanas un apstiprināšanas procedūru, norādot arī to, cik bieži notiek šāda pārskatīšana; |
| --- | --- |

b)

konkrētas metodoloģijas iekšējās pārskatīšanas un apstiprināšanas procedūru, norādot arī to, cik bieži notiek šāda pārskatīšana;

| c) | konkrētas metodoloģijas ārējās pārbaudes procedūru, tostarp procedūras, ko īsteno, lai panāktu metodoloģijas pieņemšanu tirgū, šajā nolūkā apspriežoties ar lietotājiem par būtiskām izmaiņām attiecīgo etalonu aprēķināšanas procesos. |
| --- | --- |

c)

konkrētas metodoloģijas ārējās pārbaudes procedūru, tostarp procedūras, ko īsteno, lai panāktu metodoloģijas pieņemšanu tirgū, šajā nolūkā apspriežoties ar lietotājiem par būtiskām izmaiņām attiecīgo etalonu aprēķināšanas procesos.

Izmaiņas metodoloģijā

| 4. | Preču etalona administrators pieņem un dara lietotājiem zināmas sīki izstrādātas procedūras, saskaņā ar kurām īstenojams ierosinājums būtiski mainīt metodoloģiju, un šādu būtisku izmaiņu pamatojumu. Minētās procedūras ir saskaņā ar primāro mērķi, proti, administratora pienākumu nodrošināt sava etalona aprēķināšanas pastāvīgu integritāti un īstenot izmaiņas, kas nodrošina tā tirgus raitu darbību, uz kuru šādas izmaiņas attiecas. Šādas procedūras paredz, ka:






  a) | tiek sniegts iepriekšējs paziņojums konkrētā termiņā, kas dod lietotājiem pietiekami daudz iespēju analizēt un izteikt piezīmes par ierosināto izmaiņu ietekmi, ņemot vērā to, kā administrators ir aprēķinājis vispārējos apstākļus; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

tiek sniegts iepriekšējs paziņojums konkrētā termiņā, kas dod lietotājiem pietiekami daudz iespēju analizēt un izteikt piezīmes par ierosināto izmaiņu ietekmi, ņemot vērā to, kā administrators ir aprēķinājis vispārējos apstākļus;

| b) | lietotāji izsaka piezīmes un administrators uz tām atbild un ka pēc attiecīgā apspriešanās laikposma administratora atbildes ir pieejamas visiem tirgus lietotājiem, ja vien attiecīgo piezīmju autors nav pieprasījis ievērot konfidencialitāti. |
| --- | --- |

b)

lietotāji izsaka piezīmes un administrators uz tām atbild un ka pēc attiecīgā apspriešanās laikposma administratora atbildes ir pieejamas visiem tirgus lietotājiem, ja vien attiecīgo piezīmju autors nav pieprasījis ievērot konfidencialitāti.

| 5. | Preču etalona administrators regulāri pārskata savu metodoloģiju, lai nodrošinātu, ka tā ticami atspoguļo fizisko tirgu, kurš tiek novērtēts, un ietver kārtību, kā tiek ņemts vērā attiecīgo lietotāju viedoklis. |
| --- | --- |

5.

Etalonu aprēķināšanas kvalitāte un integritāte

| 6. | Preču etalona administrators:






  a) | sīki izklāsta kritērijus, pēc kuriem definē fizisko preci, kam piemēro konkrēto metodoloģiju; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

sīki izklāsta kritērijus, pēc kuriem definē fizisko preci, kam piemēro konkrēto metodoloģiju;

| b) | nosaka šādu ievades datu prioritāro secību, ja tas ir saskaņā ar tā metodoloģiju:






  i) | noslēgtie un paziņotie darījumi; |
| --- | --- | --- |

b)

nosaka šādu ievades datu prioritāro secību, ja tas ir saskaņā ar tā metodoloģiju:

i)

noslēgtie un paziņotie darījumi;

| ii) | pirkšanas piedāvājumi un pārdošanas piedāvājumi; |
| --- | --- |

ii)

pirkšanas piedāvājumi un pārdošanas piedāvājumi;

| iii) | cita informācija. |
| --- | --- |

iii)

cita informācija.

Ja noslēgtiem un paziņotiem darījumiem prioritāti nepiešķir, jābūt paskaidrotiem iemesliem, kā prasīts 7. punkta b) apakšpunktā;

| c) | veic pietiekami daudz pasākumu, kuru mērķis ir panākt, ka iesniegtie ievades dati, kas ņemti vērā etalona aprēķinā, ir labticīgi, proti, ka puses, kas iesniegušas ievades datus, ir veikušas vai ir gatavas veikt darījumus, kuri rada šādus ievades datus, un ka noslēgtie darījumi ir veikti neatkarīgi viens no otra, un īpašu uzmanību velta saistītu uzņēmumu savstarpējiem darījumiem; |
| --- | --- |

c)

veic pietiekami daudz pasākumu, kuru mērķis ir panākt, ka iesniegtie ievades dati, kas ņemti vērā etalona aprēķinā, ir labticīgi, proti, ka puses, kas iesniegušas ievades datus, ir veikušas vai ir gatavas veikt darījumus, kuri rada šādus ievades datus, un ka noslēgtie darījumi ir veikti neatkarīgi viens no otra, un īpašu uzmanību velta saistītu uzņēmumu savstarpējiem darījumiem;

| d) | izveido un izmanto procedūras, ar ko konstatē anomālus vai aizdomīgus darījumu datus, un glabā informāciju par lēmumiem neiekļaut darījumu datus administratora etalona aprēķināšanas procesā; |
| --- | --- |

d)

izveido un izmanto procedūras, ar ko konstatē anomālus vai aizdomīgus darījumu datus, un glabā informāciju par lēmumiem neiekļaut darījumu datus administratora etalona aprēķināšanas procesā;

| e) | mudina datu sniedzējus iesniegt visus ievades datus, kas ir to rīcībā un kas atbilst administratora kritērijiem minētajam aprēķinam. Ciktāl iespējams un ja tas ir samērīgi, administratori cenšas nodrošināt, lai iesniegtie ievades dati reprezentatīvi atspoguļotu datu sniedzēju faktiski noslēgtos darījumus; un |
| --- | --- |

e)

mudina datu sniedzējus iesniegt visus ievades datus, kas ir to rīcībā un kas atbilst administratora kritērijiem minētajam aprēķinam. Ciktāl iespējams un ja tas ir samērīgi, administratori cenšas nodrošināt, lai iesniegtie ievades dati reprezentatīvi atspoguļotu datu sniedzēju faktiski noslēgtos darījumus; un

| f) | izmanto attiecīgu pasākumu sistēmu, lai nodrošinātu, ka datu sniedzēji ievēro administratora piemērojamos ievades datu kvalitātes un integritātes standartus. |
| --- | --- |

f)

izmanto attiecīgu pasākumu sistēmu, lai nodrošinātu, ka datu sniedzēji ievēro administratora piemērojamos ievades datu kvalitātes un integritātes standartus.

| 7. | Ciktāl tas saprātīgi iespējams, neskarot plānoto etalona publicēšanu, preču etalona administrators par katru aprēķinu izklāsta un publicē šādu informāciju:






  a) | koncentrētu skaidrojumu, lai veicinātu etalona abonētāja vai kompetentās iestādes spēju saprast, kā ir veikts aprēķins, tostarp vismaz vērtējamā fiziskā tirgus lielumu un likviditāti (piemēram, iesniegto darījumu skaitu un apjomu), apjoma diapazonu un vidējo apjomu, cenu diapazonu un vidējo cenu, kā arī katra aprēķinā izmantoto ievades datu veida provizorisku procentuālo īpatsvaru; iekļauj jēdzienus, kuri attiecas uz cenu noteikšanas metodoloģiju, piemēram, uz darījumu balstīts, uz starpību balstīts, vai intrapolēts vai ekstrapolēts; un |
| --- | --- | --- |

7.

a)

koncentrētu skaidrojumu, lai veicinātu etalona abonētāja vai kompetentās iestādes spēju saprast, kā ir veikts aprēķins, tostarp vismaz vērtējamā fiziskā tirgus lielumu un likviditāti (piemēram, iesniegto darījumu skaitu un apjomu), apjoma diapazonu un vidējo apjomu, cenu diapazonu un vidējo cenu, kā arī katra aprēķinā izmantoto ievades datu veida provizorisku procentuālo īpatsvaru; iekļauj jēdzienus, kuri attiecas uz cenu noteikšanas metodoloģiju, piemēram, uz darījumu balstīts, uz starpību balstīts, vai intrapolēts vai ekstrapolēts; un

| b) | koncentrētu skaidrojumu par to, kādā apmērā un ar kādu pamatojumu attiecīgajam aprēķinam ir izmantots vērtējums, kurā nolemts neņemt vērā konkrētus datus, kas citādi atbilst attiecīgā aprēķina metodoloģijas prasībām, un kurā cenas balstās uz starpību vai intrapolāciju, ekstrapolāciju, vai kurā pārdošanas vai pirkšanas piedāvājumiem ir piešķirts lielāks svars nekā noslēgtajiem darījumiem. |
| --- | --- |

b)

koncentrētu skaidrojumu par to, kādā apmērā un ar kādu pamatojumu attiecīgajam aprēķinam ir izmantots vērtējums, kurā nolemts neņemt vērā konkrētus datus, kas citādi atbilst attiecīgā aprēķina metodoloģijas prasībām, un kurā cenas balstās uz starpību vai intrapolāciju, ekstrapolāciju, vai kurā pārdošanas vai pirkšanas piedāvājumiem ir piešķirts lielāks svars nekā noslēgtajiem darījumiem.

Ziņošanas procesa integritāte

| 8. | Preču etalona administrators:






  a) | precizē kritērijus, pēc kuriem nosaka, kurš var iesniegt administratoram ievades datus; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

precizē kritērijus, pēc kuriem nosaka, kurš var iesniegt administratoram ievades datus;

| b) | ir ieviesis kvalitātes kontroles procedūras, ar ko vērtē datu sniedzēja identitāti un visus tos datu iesniedzējus, kuri paziņo ievades datus, kā arī šādu iesniedzēju tiesības rīkoties datu sniedzēja vārdā, paziņojot ievades datus; |
| --- | --- |

b)

ir ieviesis kvalitātes kontroles procedūras, ar ko vērtē datu sniedzēja identitāti un visus tos datu iesniedzējus, kuri paziņo ievades datus, kā arī šādu iesniedzēju tiesības rīkoties datu sniedzēja vārdā, paziņojot ievades datus;

| c) | precizē kritērijus, ko piemēro datu sniedzēja darbiniekiem, kuriem ir atļauts datu sniedzēja vārdā iesniegt ievades datus administratoram; mudina datu sniedzējus nodrošināt, ka darījumu datus iesniedz to administratīvais un tehniskais personāls, un cenšas apstiprināt datus no citiem avotiem, ja darījumu datus saņem tieši no tirgotāja; un |
| --- | --- |

c)

precizē kritērijus, ko piemēro datu sniedzēja darbiniekiem, kuriem ir atļauts datu sniedzēja vārdā iesniegt ievades datus administratoram; mudina datu sniedzējus nodrošināt, ka darījumu datus iesniedz to administratīvais un tehniskais personāls, un cenšas apstiprināt datus no citiem avotiem, ja darījumu datus saņem tieši no tirgotāja; un

| d) | īsteno iekšējos kontroles pasākumus un rakstiskas procedūras, lai atklātu saziņu starp datu sniedzējiem un vērtētājiem gadījumos, kad aprēķināšanu cenšas ietekmēt kādas personas (datu sniedzēja, tā darbinieku vai kādas trešās personas) tirgus pozīcijas uzlabošanas nolūkā vai kad cenšas piespiest vērtētāju pārkāpt administratora noteikumus vai pamatnostādnes, vai lai identificētu datu sniedzējus, kuri mēdz sniegt anomālus vai aizdomīgus darījumu datus. Minētās procedūras, cik iespējams, ietver noteikumu, kas paredz, ka administrators var plašāk veikt izmeklēšanu datu sniedzēja uzņēmumā. Kontroles pasākumi ietver tirgus rādītāju savstarpēju salīdzināšanu iesniegtās informācijas validēšanas nolūkā. |
| --- | --- |

d)

īsteno iekšējos kontroles pasākumus un rakstiskas procedūras, lai atklātu saziņu starp datu sniedzējiem un vērtētājiem gadījumos, kad aprēķināšanu cenšas ietekmēt kādas personas (datu sniedzēja, tā darbinieku vai kādas trešās personas) tirgus pozīcijas uzlabošanas nolūkā vai kad cenšas piespiest vērtētāju pārkāpt administratora noteikumus vai pamatnostādnes, vai lai identificētu datu sniedzējus, kuri mēdz sniegt anomālus vai aizdomīgus darījumu datus. Minētās procedūras, cik iespējams, ietver noteikumu, kas paredz, ka administrators var plašāk veikt izmeklēšanu datu sniedzēja uzņēmumā. Kontroles pasākumi ietver tirgus rādītāju savstarpēju salīdzināšanu iesniegtās informācijas validēšanas nolūkā.

Vērtētāji

| 9. | Saistībā ar vērtētāja pienākumu preču etalona administrators:






  a) | pieņem un ir sīki izstrādājis iekšējos noteikumus un pamatnostādnes par vērtētāju atlasi, tostarp noteicis vērtētājiem vajadzīgā izglītības, pieredzes un prasmju līmeņa minimumu, kā arī vērtētāju kompetences periodiskas pārskatīšanas procesu; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

pieņem un ir sīki izstrādājis iekšējos noteikumus un pamatnostādnes par vērtētāju atlasi, tostarp noteicis vērtētājiem vajadzīgā izglītības, pieredzes un prasmju līmeņa minimumu, kā arī vērtētāju kompetences periodiskas pārskatīšanas procesu;

| b) | ir veicis pasākumus, kas nodrošina, ka aprēķinus var veikt konsekventi un regulāri; |
| --- | --- |

b)

ir veicis pasākumus, kas nodrošina, ka aprēķinus var veikt konsekventi un regulāri;

| c) | nodrošina, ka tam pastāvīgi ir vērtētāji, un plāno savu vērtētāju pēctecību, tā garantējot, ka aprēķini tiek veikti konsekventi un ka tos veic darbinieki ar vajadzīgo zināšanu līmeni; un |
| --- | --- |

c)

nodrošina, ka tam pastāvīgi ir vērtētāji, un plāno savu vērtētāju pēctecību, tā garantējot, ka aprēķini tiek veikti konsekventi un ka tos veic darbinieki ar vajadzīgo zināšanu līmeni; un

| d) | izveido iekšējās kontroles procedūras, kas nodrošina aprēķinu integritāti un ticamību. Saskaņā ar šādiem iekšējās kontroles pasākumiem un procedūrām prasa vismaz pastāvīgu vērtētāju uzraudzību, lai nodrošinātu, ka metodoloģija ir pareizi piemērota, un nosaka iekšējās apstiprināšanas procedūras, ko īsteno uzraudzītājs, pirms cenas tiek laistas izplatīšanai tirgū. |
| --- | --- |

d)

izveido iekšējās kontroles procedūras, kas nodrošina aprēķinu integritāti un ticamību. Saskaņā ar šādiem iekšējās kontroles pasākumiem un procedūrām prasa vismaz pastāvīgu vērtētāju uzraudzību, lai nodrošinātu, ka metodoloģija ir pareizi piemērota, un nosaka iekšējās apstiprināšanas procedūras, ko īsteno uzraudzītājs, pirms cenas tiek laistas izplatīšanai tirgū.

Revīzijas liecības

| 10. | Preču etalona administrators ir izstrādājis noteikumus un procedūras, kas ļauj dokumentēt vienlaicīgi svarīgu informāciju, tostarp:






  a) | visus ievades datus; |
| --- | --- | --- |

10.

a)

visus ievades datus;

| b) | lēmumus, ko pieņēmuši vērtētāji, aprēķinot katru etalonu; |
| --- | --- |

b)

lēmumus, ko pieņēmuši vērtētāji, aprēķinot katru etalonu;

| c) | vai aprēķinā nav ņemts vērā kāds darījums, kas citādi ir atbilstīgs šāda aprēķina attiecīgās metodoloģijas prasībām, un šādas rīcības pamatojumu; |
| --- | --- |

c)

vai aprēķinā nav ņemts vērā kāds darījums, kas citādi ir atbilstīgs šāda aprēķina attiecīgās metodoloģijas prasībām, un šādas rīcības pamatojumu;

| d) | katra vērtētāja identitāti un ikvienas tās personas identitāti, kas iesniegusi vai kā citādi sagatavojusi a), b) vai c) apakšpunktā minēto informāciju. |
| --- | --- |

d)

katra vērtētāja identitāti un ikvienas tās personas identitāti, kas iesniegusi vai kā citādi sagatavojusi a), b) vai c) apakšpunktā minēto informāciju.

| 11. | Preču etalona administrators ir pieņēmis noteikumus un procedūras, kas nodrošina, ka attiecīgās informācijas revīzijas liecības tiek glabātas vismaz piecus gadus, lai dokumentētu administratora īstenoto aprēķināšanas procesu. |
| --- | --- |

11.

Interešu konflikti

| 12. | Preču etalona administrators nosaka atbilstīgas politikas nostādnes un procedūras, ar ko konstatē, atklāj, pārvalda vai mazina un nepieļauj interešu konfliktus un ar ko nodrošina aprēķinu integritātes un neatkarības aizsardzību. Minētās politikas nostādnes un procedūras regulāri pārskata un atjaunina, un tās:






  a) | nodrošina, ka etalona aprēķinus neietekmē komerciālas vai personiskas darījumu attiecības vai intereses, kas jau izveidojušās vai varētu būt iespējamas starp administratoru vai tā filiālēm, darbiniekiem, klientiem, ikvienu tirgus dalībnieku vai ar tiem saistītajām personām; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

nodrošina, ka etalona aprēķinus neietekmē komerciālas vai personiskas darījumu attiecības vai intereses, kas jau izveidojušās vai varētu būt iespējamas starp administratoru vai tā filiālēm, darbiniekiem, klientiem, ikvienu tirgus dalībnieku vai ar tiem saistītajām personām;

| b) | nodrošina, ka administratora darbinieku personiskās intereses un darījumu attiecības nevar kaitēt administratora funkcijām, tostarp no darba brīvajā laikā, ceļojot, piekrītot izklaides iespējām vai pieņemot dāvanas un viesmīlību, ko piedāvā administratora klienti vai citi preču tirgus dalībnieki; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka administratora darbinieku personiskās intereses un darījumu attiecības nevar kaitēt administratora funkcijām, tostarp no darba brīvajā laikā, ceļojot, piekrītot izklaides iespējām vai pieņemot dāvanas un viesmīlību, ko piedāvā administratora klienti vai citi preču tirgus dalībnieki;

| c) | konfliktu konstatēšanas gadījumā nodrošina funkciju pienācīgu nodalīšanu administratora struktūrā ar uzraudzību, atlīdzību, sistēmu pieejamību un informācijas plūsmām; |
| --- | --- |

c)

konfliktu konstatēšanas gadījumā nodrošina funkciju pienācīgu nodalīšanu administratora struktūrā ar uzraudzību, atlīdzību, sistēmu pieejamību un informācijas plūsmām;

| d) | aizsargā administratora saņemtās vai sagatavotās informācijas konfidencialitāti, ievērojot administratoram noteiktos izpaušanas pienākumus; |
| --- | --- |

d)

aizsargā administratora saņemtās vai sagatavotās informācijas konfidencialitāti, ievērojot administratoram noteiktos izpaušanas pienākumus;

| e) | aizliedz administratora vadītājiem, vērtētājiem un citiem darbiniekiem piedalīties etalona aprēķināšanā, iesaistoties pirkšanas piedāvājumos, pārdošanas piedāvājumos un darījumos personiski vai tirgus dalībnieku vārdā; un |
| --- | --- |

e)

aizliedz administratora vadītājiem, vērtētājiem un citiem darbiniekiem piedalīties etalona aprēķināšanā, iesaistoties pirkšanas piedāvājumos, pārdošanas piedāvājumos un darījumos personiski vai tirgus dalībnieku vārdā; un

| f) | ļauj efektīvi risināt jebkādu konstatēto interešu konfliktu, kas varētu veidoties starp administratora etalona izstrādes darbību (tostarp visiem darbiniekiem, kas pilda etalona aprēķināšanas pienākumus vai kā citādi piedalās šo pienākumu izpildē) un citu administratora darbības veidu. |
| --- | --- |

f)

ļauj efektīvi risināt jebkādu konstatēto interešu konfliktu, kas varētu veidoties starp administratora etalona izstrādes darbību (tostarp visiem darbiniekiem, kas pilda etalona aprēķināšanas pienākumus vai kā citādi piedalās šo pienākumu izpildē) un citu administratora darbības veidu.

| 13. | Preču etalona administrators nodrošina, ka attiecībā uz pārējiem administratora darbības veidiem ir spēkā atbilstīgas procedūras un mehānismi, kuru mērķis ir līdz minimumam samazināt iespējamību, ka interešu konflikti varētu ietekmēt etalona aprēķinu integritāti. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Preču etalona administrators nodrošina, ka ir nodalījis pakļautību starp vadītājiem, vērtētājiem un pārējiem darbiniekiem un vadītāju pakļautību administratora augstākā līmeņa vadītājiem un administratora valdei un tā garantējis:






  a) | ka administrators var pienācīgi pildīt šīs regulas prasības; un |
| --- | --- | --- |

14.

a)

ka administrators var pienācīgi pildīt šīs regulas prasības; un

| b) | ka pienākumi ir precīzi noteikti un nav konfliktējoši un ka nerodas šķietama konflikta iespaids. |
| --- | --- |

b)

ka pienākumi ir precīzi noteikti un nav konfliktējoši un ka nerodas šķietama konflikta iespaids.

| 15. | Tiklīdz preču etalona administrators uzzina par interešu konfliktu, kas radies administratora īpašumtiesību dēļ, tas par to informē savus lietotājus. |
| --- | --- |

15.

Sūdzības

| 16. | Preču etalona administrators ir izstrādājis un publicē sūdzību izskatīšanas politiku, nosakot procedūras, saskaņā ar kurām tiek saņemti, izvērtēti un glabāti dati par sūdzībām, kas iesniegtas par administratora īstenoto aprēķināšanas procesu. Šādi sūdzību mehānismi garantē, ka:






  a) | administratora etalona abonenti var iesniegt sūdzību par to, vai konkrēta etalona aprēķins atspoguļo tirgus vērtību, par ierosinātajām etalona aprēķināšanas izmaiņām, metodoloģijas piemērošanu saistībā ar konkrēta etalona aprēķiniem un citiem redakcionāliem lēmumiem, kas saistīti ar etalona aprēķināšanas procesu; |
| --- | --- | --- |

16.

a)

administratora etalona abonenti var iesniegt sūdzību par to, vai konkrēta etalona aprēķins atspoguļo tirgus vērtību, par ierosinātajām etalona aprēķināšanas izmaiņām, metodoloģijas piemērošanu saistībā ar konkrēta etalona aprēķiniem un citiem redakcionāliem lēmumiem, kas saistīti ar etalona aprēķināšanas procesu;

| b) | ir konkrēts grafiks sūdzību izskatīšanai; |
| --- | --- |

b)

ir konkrēts grafiks sūdzību izskatīšanai;

| c) | oficiālas sūdzības, kas iesniegtas par administratoru un tā darbiniekiem, minētais administrators izskata laikus un godīgi; |
| --- | --- |

c)

oficiālas sūdzības, kas iesniegtas par administratoru un tā darbiniekiem, minētais administrators izskata laikus un godīgi;

| d) | izmeklēšanu veic neatkarīgi no darbiniekiem, kas varētu būt saistīti ar sūdzības priekšmetu; |
| --- | --- |

d)

izmeklēšanu veic neatkarīgi no darbiniekiem, kas varētu būt saistīti ar sūdzības priekšmetu;

| e) | administrators cenšas nevilcinoties pabeigt izmeklēšanu; |
| --- | --- |

e)

administrators cenšas nevilcinoties pabeigt izmeklēšanu;

| f) | administrators rakstiski un pieņemamā termiņā informē sūdzības iesniedzēju un jebkuru citu attiecīgo pusi par izmeklēšanas rezultātu; |
| --- | --- |

f)

administrators rakstiski un pieņemamā termiņā informē sūdzības iesniedzēju un jebkuru citu attiecīgo pusi par izmeklēšanas rezultātu;

| g) | sūdzības iesniedzējs ne vēlāk kā sešos mēnešos pēc sākotnējās sūdzības iesniegšanas dienas var vērsties pie neatkarīgas trešās personas, kuru izraudzījies administrators, ja sūdzības iesniedzējs nav apmierināts ar to, kā attiecīgais administrators ir izskatījis sūdzību, vai nav apmierināts ar administratora lēmumu; un |
| --- | --- |

g)

sūdzības iesniedzējs ne vēlāk kā sešos mēnešos pēc sākotnējās sūdzības iesniegšanas dienas var vērsties pie neatkarīgas trešās personas, kuru izraudzījies administrators, ja sūdzības iesniedzējs nav apmierināts ar to, kā attiecīgais administrators ir izskatījis sūdzību, vai nav apmierināts ar administratora lēmumu; un

| h) | ka visus dokumentus, kuri attiecas uz sūdzību, arī tos, kas saņemti no sūdzības iesniedzēja, un administratora paša reģistrētos datus, glabā vismaz piecus gadus. |
| --- | --- |

h)

ka visus dokumentus, kuri attiecas uz sūdzību, arī tos, kas saņemti no sūdzības iesniedzēja, un administratora paša reģistrētos datus, glabā vismaz piecus gadus.

| 17. | Domstarpības par nākamās dienas cenu noteikšanu, kuras nav oficiālas sūdzības, izšķir preču etalona administrators, īstenojot savas atbilstīgās standarta procedūras. Ja sūdzības rezultātā cena tiek mainīta, sīkas ziņas par minēto cenas izmaiņu pēc iespējas ātrāk paziņo tirgū. |
| --- | --- |

17.

Ārējā revīzija

| 18. | Preču etalona administrators izraugās neatkarīgu ārējo revidentu, kuram ir atbilstīga pieredze un kurš var veikt attiecīgu pārbaudi un ziņot par to, kā administrators ievēro paša noteiktos metodoloģijas kritērijus un pilda šīs regulas prasības. Revīziju veic katru gadu un revīzijas ziņojumu publicē trīs mēnešos pēc attiecīgās revīzijas, vajadzības gadījumā papildus veicot starpposma revīzijas. |
| --- | --- |

18.

---

| 29.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 171/66 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 171/66

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2016/1012

(2016. gada 8. jūnijs)

par zootehniskajiem un ģenealoģiskajiem nosacījumiem dzīvnieku audzēšanai, tīršķirnes vaislas dzīvnieku, krustojuma vaislas cūku un to reproduktīvo produktu tirdzniecībai Savienībā un ievešanai tajā, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 652/2014, Padomes Direktīvas 89/608/EEK un 90/425/EEK un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku audzēšanas jomā (“Dzīvnieku audzēšanas regula”)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. pantu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Liellopu, cūku, aitu, kazu un zirgu sugu dzīvnieku audzēšanai gan ekonomiskā, gan sociālā ziņā ir stratēģiska nozīme Savienības lauksaimniecībā un tā dod ieguldījumu Savienības kultūras mantojumā. Šī lauksaimnieciskā darbība, kas veicina Savienības nodrošinājumu ar pārtiku, ir ieņēmumu avots lauksaimnieku kopienai. Minēto sugu dzīvnieku audzēšanu vislabāk veicināt, atbalstot tīršķirnes vaislas dzīvnieku vai krustojuma vaislas cūku ar dokumentētu augstu ģenētisko kvalitāti izmantošanu. |
| --- | --- |

(1)

Liellopu, cūku, aitu, kazu un zirgu sugu dzīvnieku audzēšanai gan ekonomiskā, gan sociālā ziņā ir stratēģiska nozīme Savienības lauksaimniecībā un tā dod ieguldījumu Savienības kultūras mantojumā. Šī lauksaimnieciskā darbība, kas veicina Savienības nodrošinājumu ar pārtiku, ir ieņēmumu avots lauksaimnieku kopienai. Minēto sugu dzīvnieku audzēšanu vislabāk veicināt, atbalstot tīršķirnes vaislas dzīvnieku vai krustojuma vaislas cūku ar dokumentētu augstu ģenētisko kvalitāti izmantošanu.

| (2) | Attiecīgi savā lauksaimniecības politikā dalībvalstis ir konsekventi centušās, nosakot standartus, veicināt tādu lauksaimniecības dzīvnieku audzēšanu, kam piemīt konkrētas ģenētiskās īpašības, dažkārt to veicot ar publisko investīciju palīdzību. Minēto standartu atšķirības var radīt tehniskus šķēršļus vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu tirdzniecībai, kā arī tehniskus šķēršļus to ievešanai Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Attiecīgi savā lauksaimniecības politikā dalībvalstis ir konsekventi centušās, nosakot standartus, veicināt tādu lauksaimniecības dzīvnieku audzēšanu, kam piemīt konkrētas ģenētiskās īpašības, dažkārt to veicot ar publisko investīciju palīdzību. Minēto standartu atšķirības var radīt tehniskus šķēršļus vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu tirdzniecībai, kā arī tehniskus šķēršļus to ievešanai Savienībā.

| (3) | Tiesiskais regulējums Savienības tiesību aktiem par tīršķirnes vaislas dzīvnieku, kas pieder pie liellopu, cūku, aitu, kazu un zirgu sugām, un krustojuma vaislas cūku audzēšanu ir noteikts Padomes Direktīvās 88/661/EEK (3), 89/361/EEK (4), 90/427/EEK (5), 91/174/EEK (6), 94/28/EK (7) un 2009/157/EK (8). Minēto direktīvu mērķis bija Savienībā attīstīt lopkopību, vienlaikus reglamentējot vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu tirdzniecību Savienībā un ievešanu tajā, tādējādi saglabājot Savienības dzīvnieku audzēšanas nozares konkurētspēju. |
| --- | --- |

(3)

Tiesiskais regulējums Savienības tiesību aktiem par tīršķirnes vaislas dzīvnieku, kas pieder pie liellopu, cūku, aitu, kazu un zirgu sugām, un krustojuma vaislas cūku audzēšanu ir noteikts Padomes Direktīvās 88/661/EEK (3), 89/361/EEK (4), 90/427/EEK (5), 91/174/EEK (6), 94/28/EK (7) un 2009/157/EK (8). Minēto direktīvu mērķis bija Savienībā attīstīt lopkopību, vienlaikus reglamentējot vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu tirdzniecību Savienībā un ievešanu tajā, tādējādi saglabājot Savienības dzīvnieku audzēšanas nozares konkurētspēju.

| (4) | Padomes Direktīvas 87/328/EEK (9), 90/118/EEK (10) un 90/119/EEK (11) tika pieņemtas, lai nepieļautu, ka dalībvalstīs pastāv vai tās pieņem tādus valstu noteikumus par to, kā vaislas liellopus un vaislas cūkas atzīst vaislai, iegūst un izmanto to spermu, olšūnas un embrijus, kuri varētu radīt aizliegumus vai ierobežojumus tirdzniecībai neatkarīgi no tā, vai runa ir par lecināšanu, mākslīgo apsēklošanu, vai par spermas, olšūnu vai embriju savākšanu. |
| --- | --- |

(4)

Padomes Direktīvas 87/328/EEK (9), 90/118/EEK (10) un 90/119/EEK (11) tika pieņemtas, lai nepieļautu, ka dalībvalstīs pastāv vai tās pieņem tādus valstu noteikumus par to, kā vaislas liellopus un vaislas cūkas atzīst vaislai, iegūst un izmanto to spermu, olšūnas un embrijus, kuri varētu radīt aizliegumus vai ierobežojumus tirdzniecībai neatkarīgi no tā, vai runa ir par lecināšanu, mākslīgo apsēklošanu, vai par spermas, olšūnu vai embriju savākšanu.

| (5) | Pamatojoties uz Direktīvām 88/661/EEK, 89/361/EEK, 90/427/EEK, 91/174/EEK, 94/28/EK un 2009/157/EK, Komisija pēc apspriešanās ar dalībvalstīm Pastāvīgajā zootehnikas komitejā, kura izveidota saskaņā ar Padomes Lēmumu 77/505/EEK (12), pieņēma vairākus lēmumus, nosakot sugām specifiskus kritērijus, saskaņā ar kuriem apstiprināt vai atzīt audzētāju organizācijas un audzētāju apvienības, ierakstīt vaislas dzīvniekus liellopu, aitu, zirgu u. c. ciltsgrāmatās, atzīt aitu un kazu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekus vaislai un mākslīgajai apsēklošanai, veikt snieguma pārbaudes un ģenētisko izvērtēšanu liellopu, cūku, aitu un kazu sugu vaislas dzīvniekiem, kā arī iedibināt vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu tirdzniecībai paredzētus ģenētiskās izcelsmes vai zootehniskos sertifikātus. |
| --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz Direktīvām 88/661/EEK, 89/361/EEK, 90/427/EEK, 91/174/EEK, 94/28/EK un 2009/157/EK, Komisija pēc apspriešanās ar dalībvalstīm Pastāvīgajā zootehnikas komitejā, kura izveidota saskaņā ar Padomes Lēmumu 77/505/EEK (12), pieņēma vairākus lēmumus, nosakot sugām specifiskus kritērijus, saskaņā ar kuriem apstiprināt vai atzīt audzētāju organizācijas un audzētāju apvienības, ierakstīt vaislas dzīvniekus liellopu, aitu, zirgu u. c. ciltsgrāmatās, atzīt aitu un kazu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekus vaislai un mākslīgajai apsēklošanai, veikt snieguma pārbaudes un ģenētisko izvērtēšanu liellopu, cūku, aitu un kazu sugu vaislas dzīvniekiem, kā arī iedibināt vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu tirdzniecībai paredzētus ģenētiskās izcelsmes vai zootehniskos sertifikātus.

| (6) | Komisija izveidoja arī trešo valstu šķirnes dzīvnieku audzētāju institūciju sarakstu un ģenētiskās izcelsmes vai zootehnisko sertifikātu paraugus vaislas dzīvnieku, to spermas, olšūnu un embriju ievešanai Savienībā. |
| --- | --- |

(6)

Komisija izveidoja arī trešo valstu šķirnes dzīvnieku audzētāju institūciju sarakstu un ģenētiskās izcelsmes vai zootehnisko sertifikātu paraugus vaislas dzīvnieku, to spermas, olšūnu un embriju ievešanai Savienībā.

| (7) | Direktīvas 88/661/EEK, 89/361/EEK, 90/427/EEK, 91/174/EEK, 94/28/EK un 2009/157/EK pēc struktūras un satura ir ļoti līdzīgas. Vairākas no minētajām direktīvām laika gaitā ir grozītas. Lai Savienības tiesību aktus vienkāršotu un padarītu tos konsekventākus, pareizi būtu minētajās direktīvās iekļautos Savienības noteikumus racionalizēt. |
| --- | --- |

(7)

Direktīvas 88/661/EEK, 89/361/EEK, 90/427/EEK, 91/174/EEK, 94/28/EK un 2009/157/EK pēc struktūras un satura ir ļoti līdzīgas. Vairākas no minētajām direktīvām laika gaitā ir grozītas. Lai Savienības tiesību aktus vienkāršotu un padarītu tos konsekventākus, pareizi būtu minētajās direktīvās iekļautos Savienības noteikumus racionalizēt.

| (8) | Pēdējos divdesmit gados Komisijai bijis jāreaģē uz daudzām sūdzībām, ko audzētāji un operatori, kas īsteno audzēšanas programmas, ir iesnieguši par to, kā dažādās dalībvalstīs nacionālajā līmenī transponē un interpretē Savienības tiesību aktus par dzīvnieku audzēšanu. Lai nodrošinātu Savienības noteikumu par vaislas dzīvniekiem vienotu piemērošanu un tirdzniecībā ar vaislas dzīvniekiem un to reproduktīvajiem produktiem novērstu šķēršļus, kas izriet no minēto direktīvu atšķirīgās transponēšanas dalībvalstīs, zootehniskie un ģenealoģiskie nosacījumi, kuri reglamentē vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu tirdzniecību Savienībā un ievešanu tajā, būtu jānosaka ar regulu. |
| --- | --- |

(8)

Pēdējos divdesmit gados Komisijai bijis jāreaģē uz daudzām sūdzībām, ko audzētāji un operatori, kas īsteno audzēšanas programmas, ir iesnieguši par to, kā dažādās dalībvalstīs nacionālajā līmenī transponē un interpretē Savienības tiesību aktus par dzīvnieku audzēšanu. Lai nodrošinātu Savienības noteikumu par vaislas dzīvniekiem vienotu piemērošanu un tirdzniecībā ar vaislas dzīvniekiem un to reproduktīvajiem produktiem novērstu šķēršļus, kas izriet no minēto direktīvu atšķirīgās transponēšanas dalībvalstīs, zootehniskie un ģenealoģiskie nosacījumi, kuri reglamentē vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu tirdzniecību Savienībā un ievešanu tajā, būtu jānosaka ar regulu.

| (9) | Turklāt pieredze liecina, ka, lai būtu vieglāk piemērot minētajās direktīvās paredzētos noteikumus, ir precīzāk jāformulē vairāki minēto direktīvu noteikumi, kā arī jāizmanto konsekventāka terminoloģija, kas ir standartizēta visās dalībvalstīs. Savienības tiesību aktu skaidrības un konsekvences labad ir lietderīgi arī izstrādāt vairāk definīciju, tostarp jēdziena “šķirne” definīciju. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt pieredze liecina, ka, lai būtu vieglāk piemērot minētajās direktīvās paredzētos noteikumus, ir precīzāk jāformulē vairāki minēto direktīvu noteikumi, kā arī jāizmanto konsekventāka terminoloģija, kas ir standartizēta visās dalībvalstīs. Savienības tiesību aktu skaidrības un konsekvences labad ir lietderīgi arī izstrādāt vairāk definīciju, tostarp jēdziena “šķirne” definīciju.

| (10) | Tiecoties palielināt konkurētspēju dzīvnieku audzēšanas nozarē, nebūtu jāpieļauj tas, ka izzūd šķirnes, kuru īpašības ir pielāgotas konkrētiem biofizikāliem apstākļiem. Ja to populācijas lielums ir pārāk mazs, vietējās šķirnes varētu būt apdraudētas, jo mazināsies ģenētiskā daudzveidība. Dzīvnieku ģenētiskie resursi kā nozīmīga lauksaimniecības bioloģiskās daudzveidības daļa nodrošina būtisku pamatu lopkopības nozares ilgtspējīgai attīstībai un sniedz iespējas pielāgot dzīvniekus mainīgām vidēm, ražošanas nosacījumiem, kā arī tirgus un patērētāju prasībām. Ar Savienības tiesību aktiem par dzīvnieku audzēšanu tādējādi būtu jāsekmē dzīvnieku ģenētisko resursu saglabāšana, bioloģiskās daudzveidības aizsargāšana un tādu tipisku kvalitatīvu reģionālo produktu ražošana, kuru īpašības ir atkarīgas no vietējām mājdzīvnieku šķirnēm raksturīgām specifiskām pārmantotām īpašībām. Savienības tiesību aktiem būtu jāveicina arī dzīvotspējīgas audzēšanas programmas, ar kurām uzlabot šķirnes un jo īpaši apdraudētu šķirņu vai tādu vietēju šķirņu gadījumā, kas Savienībā nav bieži izplatītas, un veicināt šķirņu saglabāšanu un to, kā saglabāt ģenētisko daudzveidību šķirnēs un starp tām. |
| --- | --- |

(10)

Tiecoties palielināt konkurētspēju dzīvnieku audzēšanas nozarē, nebūtu jāpieļauj tas, ka izzūd šķirnes, kuru īpašības ir pielāgotas konkrētiem biofizikāliem apstākļiem. Ja to populācijas lielums ir pārāk mazs, vietējās šķirnes varētu būt apdraudētas, jo mazināsies ģenētiskā daudzveidība. Dzīvnieku ģenētiskie resursi kā nozīmīga lauksaimniecības bioloģiskās daudzveidības daļa nodrošina būtisku pamatu lopkopības nozares ilgtspējīgai attīstībai un sniedz iespējas pielāgot dzīvniekus mainīgām vidēm, ražošanas nosacījumiem, kā arī tirgus un patērētāju prasībām. Ar Savienības tiesību aktiem par dzīvnieku audzēšanu tādējādi būtu jāsekmē dzīvnieku ģenētisko resursu saglabāšana, bioloģiskās daudzveidības aizsargāšana un tādu tipisku kvalitatīvu reģionālo produktu ražošana, kuru īpašības ir atkarīgas no vietējām mājdzīvnieku šķirnēm raksturīgām specifiskām pārmantotām īpašībām. Savienības tiesību aktiem būtu jāveicina arī dzīvotspējīgas audzēšanas programmas, ar kurām uzlabot šķirnes un jo īpaši apdraudētu šķirņu vai tādu vietēju šķirņu gadījumā, kas Savienībā nav bieži izplatītas, un veicināt šķirņu saglabāšanu un to, kā saglabāt ģenētisko daudzveidību šķirnēs un starp tām.

| (11) | Ar selekciju un ciltsdarbu ir panākts ievērojams progress to īpašību pilnveidošanā, kuras saistītas ar lauksaimniecības dzīvnieku produktivitāti, kas samazina ražošanas izmaksas saimniecību līmenī. Tomēr dažos gadījumos tas ir bijis cēlonis nevēlamai blakusietekmei, radot sabiedrībā bažas par dzīvnieku labturību un ar vidi saistītiem jautājumiem. Genomikas piemērošanai un jaunāko informācijas tehnoloģiju, piemēram, “Precīzās lopkopības”, izmantošanai, kas dod iespēju reģistrēt lielo datu kopas par alternatīvajām pazīmēm, kuras tieši vai netieši ir saistītas ar dzīvnieku labturības un ilgtspējības jautājumiem, ir vērā ņemams potenciāls novērst bažas sabiedrībā un sasniegt ilgtspējīgas dzīvnieku audzēšanas mērķus attiecībā uz resursu augstāku efektivitāti un augstāku šķirnes īpašību stabilitāti un labāku dzīvnieku izturīgumu. Datu vākšanai par šīm alternatīvajām pazīmēm būtu jākļūst nozīmīgai saistībā ar audzēšanas programmām un tai būtu jāsniedz lielāka nozīme selekcijas mērķu definēšanā. Šajā sakarā apdraudēto šķirņu ģenētiskie resursi būtu jāuzskata par gēnu krātuvi, kas, iespējams, var palīdzēt sasniegt šos dzīvnieku labturības un ilgtspējības mērķus. |
| --- | --- |

(11)

Ar selekciju un ciltsdarbu ir panākts ievērojams progress to īpašību pilnveidošanā, kuras saistītas ar lauksaimniecības dzīvnieku produktivitāti, kas samazina ražošanas izmaksas saimniecību līmenī. Tomēr dažos gadījumos tas ir bijis cēlonis nevēlamai blakusietekmei, radot sabiedrībā bažas par dzīvnieku labturību un ar vidi saistītiem jautājumiem. Genomikas piemērošanai un jaunāko informācijas tehnoloģiju, piemēram, “Precīzās lopkopības”, izmantošanai, kas dod iespēju reģistrēt lielo datu kopas par alternatīvajām pazīmēm, kuras tieši vai netieši ir saistītas ar dzīvnieku labturības un ilgtspējības jautājumiem, ir vērā ņemams potenciāls novērst bažas sabiedrībā un sasniegt ilgtspējīgas dzīvnieku audzēšanas mērķus attiecībā uz resursu augstāku efektivitāti un augstāku šķirnes īpašību stabilitāti un labāku dzīvnieku izturīgumu. Datu vākšanai par šīm alternatīvajām pazīmēm būtu jākļūst nozīmīgai saistībā ar audzēšanas programmām un tai būtu jāsniedz lielāka nozīme selekcijas mērķu definēšanā. Šajā sakarā apdraudēto šķirņu ģenētiskie resursi būtu jāuzskata par gēnu krātuvi, kas, iespējams, var palīdzēt sasniegt šos dzīvnieku labturības un ilgtspējības mērķus.

| (12) | Šī regula būtu jāpiemēro liellopu, cūku, aitu, kazu un zirgu sugu vaislas dzīvniekiem un to reproduktīvajiem produktiem, ja minētos dzīvniekus vai no minētajiem reproduktīvajiem produktiem iegūtos pēcnācējus ir paredzēts kā tīršķirnes vaislas dzīvniekus ierakstīt ciltsgrāmatā vai kā krustojuma vaislas cūkas reģistrēt ciltsreģistrā, jo īpaši, lai tos laistu tirdzniecībā Savienībā, tostarp dalībvalstī, vai minētos dzīvniekus vai to reproduktīvos produktus ievestu Savienībā. |
| --- | --- |

(12)

Šī regula būtu jāpiemēro liellopu, cūku, aitu, kazu un zirgu sugu vaislas dzīvniekiem un to reproduktīvajiem produktiem, ja minētos dzīvniekus vai no minētajiem reproduktīvajiem produktiem iegūtos pēcnācējus ir paredzēts kā tīršķirnes vaislas dzīvniekus ierakstīt ciltsgrāmatā vai kā krustojuma vaislas cūkas reģistrēt ciltsreģistrā, jo īpaši, lai tos laistu tirdzniecībā Savienībā, tostarp dalībvalstī, vai minētos dzīvniekus vai to reproduktīvos produktus ievestu Savienībā.

| (13) | Nebūtu jāsaprot, ka termini “vaislas dzīvnieks” vai “tīršķirnes vaislas dzīvnieks” attiecas tikai uz dzīvniekiem, kuriem vēl piemīt reproduktīvā funkcija. Patiešām, kastrēto dzīvnieku ģenealoģiskie un zootehniskie ieraksti varētu būt noderīgi, lai novērtētu vaislas dzīvnieku populācijas ģenētisko kvalitāti un tādējādi nodrošinātu integritāti vaislas dzīvnieku vērtējumu tabulām, kuru pamatā ir minētie rezultāti. Atkarībā no audzēšanas programmas mērķiem datu trūkums vai zudums, kas rodas tāpēc, ka kastrētie dzīvnieki ir nepārprotami izslēgti no ierakstīšanas ciltsgrāmatā vai reģistrā, iespējams, varētu ietekmēt rezultātus to vaislas dzīvnieku ģenētiskās kvalitātes novērtēšanā, kuri ir ģenētiski saistīti ar minētajiem kastrētajiem dzīvniekiem. |
| --- | --- |

(13)

Nebūtu jāsaprot, ka termini “vaislas dzīvnieks” vai “tīršķirnes vaislas dzīvnieks” attiecas tikai uz dzīvniekiem, kuriem vēl piemīt reproduktīvā funkcija. Patiešām, kastrēto dzīvnieku ģenealoģiskie un zootehniskie ieraksti varētu būt noderīgi, lai novērtētu vaislas dzīvnieku populācijas ģenētisko kvalitāti un tādējādi nodrošinātu integritāti vaislas dzīvnieku vērtējumu tabulām, kuru pamatā ir minētie rezultāti. Atkarībā no audzēšanas programmas mērķiem datu trūkums vai zudums, kas rodas tāpēc, ka kastrētie dzīvnieki ir nepārprotami izslēgti no ierakstīšanas ciltsgrāmatā vai reģistrā, iespējams, varētu ietekmēt rezultātus to vaislas dzīvnieku ģenētiskās kvalitātes novērtēšanā, kuri ir ģenētiski saistīti ar minētajiem kastrētajiem dzīvniekiem.

| (14) | Šajā regulā paredzēto noteikumu par tīršķirnes vaislas dzīvniekiem mērķim vajadzētu būt nodrošināt piekļuvi tādai tirdzniecībai, kuras pamatā ir saskaņoti principi, ko piemēro šķirnes pārvaldošo šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību atzīšanai un to attiecīgo audzēšanas programmu apstiprināšanai. Ar šo regulu būtu arī jāparedz noteikumi, kas reglamentē tīršķirnes vaislas dzīvnieku ierakstīšanu ciltsgrāmatu pamatdaļā un pamatdaļas dažādās labvērtību klasēs, ja tādas pastāv. Ar to būtu jāparedz arī noteikumi par snieguma pārbaudi un ģenētisko izvērtēšanu un noteikumi par vaislas dzīvnieku atzīšanu vaislai, kā arī zootehnisko sertifikātu saturs. |
| --- | --- |

(14)

Šajā regulā paredzēto noteikumu par tīršķirnes vaislas dzīvniekiem mērķim vajadzētu būt nodrošināt piekļuvi tādai tirdzniecībai, kuras pamatā ir saskaņoti principi, ko piemēro šķirnes pārvaldošo šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību atzīšanai un to attiecīgo audzēšanas programmu apstiprināšanai. Ar šo regulu būtu arī jāparedz noteikumi, kas reglamentē tīršķirnes vaislas dzīvnieku ierakstīšanu ciltsgrāmatu pamatdaļā un pamatdaļas dažādās labvērtību klasēs, ja tādas pastāv. Ar to būtu jāparedz arī noteikumi par snieguma pārbaudi un ģenētisko izvērtēšanu un noteikumi par vaislas dzīvnieku atzīšanu vaislai, kā arī zootehnisko sertifikātu saturs.

| (15) | Tāpat arī šajā regulā paredzēto noteikumu par krustojuma vaislas cūkām mērķim vajadzētu būt nodrošināt piekļuvi tirdzniecībai, kuras pamatā ir saskaņoti principi, ko piemēro tādu krustojuma cūku audzētāju organizāciju atzīšanai, kuras pārvalda cūku sugas dažādas šķirnes, līnijas vai krustojumus, un to audzēšanas programmu apstiprināšanai. Ar šo regulu būtu arī jāparedz noteikumi, kas reglamentē krustojuma vaislas cūku reģistrēšanu ciltsreģistros. Ar to būtu jāparedz arī noteikumi par snieguma pārbaudi un ģenētisko izvērtēšanu un noteikumi par krustojuma vaislas cūku atzīšanu vaislai, kā arī zootehnisko sertifikātu saturs. |
| --- | --- |

(15)

Tāpat arī šajā regulā paredzēto noteikumu par krustojuma vaislas cūkām mērķim vajadzētu būt nodrošināt piekļuvi tirdzniecībai, kuras pamatā ir saskaņoti principi, ko piemēro tādu krustojuma cūku audzētāju organizāciju atzīšanai, kuras pārvalda cūku sugas dažādas šķirnes, līnijas vai krustojumus, un to audzēšanas programmu apstiprināšanai. Ar šo regulu būtu arī jāparedz noteikumi, kas reglamentē krustojuma vaislas cūku reģistrēšanu ciltsreģistros. Ar to būtu jāparedz arī noteikumi par snieguma pārbaudi un ģenētisko izvērtēšanu un noteikumi par krustojuma vaislas cūku atzīšanu vaislai, kā arī zootehnisko sertifikātu saturs.

| (16) | Nav lietderīgi šajā regulā apskatīt jautājumus, kas saistīti ar klonēšanu. |
| --- | --- |

(16)

Nav lietderīgi šajā regulā apskatīt jautājumus, kas saistīti ar klonēšanu.

| (17) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, nodrošināt saskaņotu pieeju vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu tirdzniecībai un ievešanai Savienībā, kā arī oficiālajām kontrolēm, kas nepieciešamas attiecībā uz šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju īstenotajām audzēšanas programmām, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet ietekmes, sarežģītības, pārrobežu un starptautiskā rakstura dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, nodrošināt saskaņotu pieeju vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu tirdzniecībai un ievešanai Savienībā, kā arī oficiālajām kontrolēm, kas nepieciešamas attiecībā uz šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju īstenotajām audzēšanas programmām, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet ietekmes, sarežģītības, pārrobežu un starptautiskā rakstura dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (18) | Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju sniegto pakalpojumu kvalitāte un tas, kādā veidā tās vērtē un klasificē vaislas dzīvniekus, ietekmē par minētajiem dzīvniekiem apkopotās vai noteiktās zootehniskās un ģenealoģiskās informācijas kvalitāti un precizitāti un to vērtību tirgū. Attiecīgi būtu jāizstrādā noteikumi par šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju atzīšanu un to audzēšanas programmu apstiprināšanu uz saskaņotu Savienības kritēriju pamata. Minētajiem noteikumiem būtu jāattiecas arī uz minēto organizāciju uzraudzību, ko īsteno dalībvalstu kompetentās iestādes, lai nodrošinātu, ka šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju iedibinātie noteikumi nenoved līdz audzēšanas programmu atšķirībām, tādējādi radot tehniskus šķēršļus tirdzniecībai Savienībā. |
| --- | --- |

(18)

Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju sniegto pakalpojumu kvalitāte un tas, kādā veidā tās vērtē un klasificē vaislas dzīvniekus, ietekmē par minētajiem dzīvniekiem apkopotās vai noteiktās zootehniskās un ģenealoģiskās informācijas kvalitāti un precizitāti un to vērtību tirgū. Attiecīgi būtu jāizstrādā noteikumi par šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju atzīšanu un to audzēšanas programmu apstiprināšanu uz saskaņotu Savienības kritēriju pamata. Minētajiem noteikumiem būtu jāattiecas arī uz minēto organizāciju uzraudzību, ko īsteno dalībvalstu kompetentās iestādes, lai nodrošinātu, ka šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju iedibinātie noteikumi nenoved līdz audzēšanas programmu atšķirībām, tādējādi radot tehniskus šķēršļus tirdzniecībai Savienībā.

| (19) | Šajā regulā būtu jāparedz līdzīgas procedūras kā tās, kas minētas Direktīvās 88/661/EEK, 89/361/EEK, 90/427/EEK, 91/174/EEK, 94/28/EK un 2009/157/EK attiecībā uz atzītu šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju norādīšanu sarakstos, tostarp sarakstu atjaunināšanu, nosūtīšanu un publicēšanu. |
| --- | --- |

(19)

Šajā regulā būtu jāparedz līdzīgas procedūras kā tās, kas minētas Direktīvās 88/661/EEK, 89/361/EEK, 90/427/EEK, 91/174/EEK, 94/28/EK un 2009/157/EK attiecībā uz atzītu šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju norādīšanu sarakstos, tostarp sarakstu atjaunināšanu, nosūtīšanu un publicēšanu.

| (20) | Tīršķirnes vaislas dzīvnieku audzēšanas programmas īsteno ar vispārējo mērķi ilgtspējīgā veidā uzlabot gan šķirnes dzīvnieku produktivitātes pazīmes, gan pazīmes, kas uz produktivitāti neattiecas, vai saglabāt šķirni. Minētajām audzēšanas programmām būtu jāattiecas uz pietiekami lielu tīršķirnes vaislas dzīvnieku skaitu, kurus tur audzētāji, kas ar audzēšanu un selekciju veicina un attīsta vēlamās pazīmes minētajos dzīvniekos vai garantē šķirnes saglabāšanu saskaņā ar mērķiem, kurus kopīgi pieņēmuši programmā iesaistītie audzētāji. Līdzīgi krustojuma vaislas cūku audzēšanas programmas tiek īstenotas ar nolūku vēlamās pazīmes attīstīt ar apzinātu krustošanu starp dažādām cūku šķirnēm, līnijām vai krustojumiem. Vaislas dzīvniekus (tīršķirnes vai krustojumus), kurus izmanto audzēšanas programmā, ieraksta ciltsgrāmatā vai reģistrā, iekļaujot informāciju par to priekštečiem, un atkarībā no audzēšanas programmā noteiktajiem ciltsdarba mērķiem pārbauda to sniegumu vai veic cita veida novērtējumu, kā rezultātā tiek reģistrēti dati par pazīmēm, kas saistītas ar minētās audzēšanas programmas mērķiem. Ja audzēšanas programmā ir norādīts, ģenētisko izvērtēšanu veic, lai novērtētu ciltsvērtību dzīvniekiem, kurus var atbilstoši klasificēt. Minētās ciltsvērtības un snieguma pārbaudes rezultāti, kā arī ģenealoģiskā informācija veido audzēšanas un selekcijas pamatu. |
| --- | --- |

(20)

Tīršķirnes vaislas dzīvnieku audzēšanas programmas īsteno ar vispārējo mērķi ilgtspējīgā veidā uzlabot gan šķirnes dzīvnieku produktivitātes pazīmes, gan pazīmes, kas uz produktivitāti neattiecas, vai saglabāt šķirni. Minētajām audzēšanas programmām būtu jāattiecas uz pietiekami lielu tīršķirnes vaislas dzīvnieku skaitu, kurus tur audzētāji, kas ar audzēšanu un selekciju veicina un attīsta vēlamās pazīmes minētajos dzīvniekos vai garantē šķirnes saglabāšanu saskaņā ar mērķiem, kurus kopīgi pieņēmuši programmā iesaistītie audzētāji. Līdzīgi krustojuma vaislas cūku audzēšanas programmas tiek īstenotas ar nolūku vēlamās pazīmes attīstīt ar apzinātu krustošanu starp dažādām cūku šķirnēm, līnijām vai krustojumiem. Vaislas dzīvniekus (tīršķirnes vai krustojumus), kurus izmanto audzēšanas programmā, ieraksta ciltsgrāmatā vai reģistrā, iekļaujot informāciju par to priekštečiem, un atkarībā no audzēšanas programmā noteiktajiem ciltsdarba mērķiem pārbauda to sniegumu vai veic cita veida novērtējumu, kā rezultātā tiek reģistrēti dati par pazīmēm, kas saistītas ar minētās audzēšanas programmas mērķiem. Ja audzēšanas programmā ir norādīts, ģenētisko izvērtēšanu veic, lai novērtētu ciltsvērtību dzīvniekiem, kurus var atbilstoši klasificēt. Minētās ciltsvērtības un snieguma pārbaudes rezultāti, kā arī ģenealoģiskā informācija veido audzēšanas un selekcijas pamatu.

| (21) | Tiesībām tikt atzītai par šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību vai krustojuma cūku audzētāju organizāciju, kura atbilst noteiktajiem kritērijiem, vajadzētu būt Savienības tiesību aktu pamatprincipam dzīvnieku audzēšanas un iekšējā tirgus jomā. Jau pastāvošas atzītas šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības saimnieciskās darbības aizsardzībai nevajadzētu būt par pamatu kompetentās iestādes atteikumam atzīt citu šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību, kas strādā ar to pašu šķirni, vai iekšējā tirgus principu neievērošanai. Tas pats attiecas uz tādas papildu audzēšanas programmas vai tādas pastāvošas audzēšanas programmas ģeogrāfiskās paplašināšanas apstiprināšanu, kura tiek īstenota attiecībā uz to pašu šķirni vai tādiem tās pašas šķirnes vaislas dzīvniekiem, ko var izraudzīties no tādas šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vaislas dzīvnieku populācijas, kura tai pašai šķirnei audzēšanas programmu jau īsteno. Tomēr, ja dalībvalstī viena vai vairākas atzītas šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības jau īsteno apstiprinātu konkrētas šķirnes audzēšanas programmu, būtu jāļauj minētās dalībvalsts kompetentajai iestādei dažos konkrētos gadījumos atteikt apstiprināt papildu audzēšanas programmu tai pašai šķirnei, pat ja minētā audzēšanas programma atbilst visām prasībām, kas nepieciešamas apstiprināšanai. Viens no atteikuma iemesliem varētu būt tas, ka papildu audzēšanas programmas apstiprināšana tai pašai šķirnei apdraudētu minētās šķirnes saglabāšanu vai minētās šķirnes ģenētiskās daudzveidības saglabāšanu minētajā dalībvalstī. Minētās šķirnes saglabāšanu jo īpaši varētu apdraudēt vaislas dzīvnieku populācijas sadrumstalošanās, kas, iespējams, novestu pie biežākas tuvradnieciskas krustošanas, biežāk konstatētiem ģenētiskiem defektiem, selekcijas potenciāla zuduma vai mazākām iespējām audzētājiem izmantot tīršķirnes vaislas dzīvniekus vai to reproduktīvos produktus. Cits atteikuma iemesls varētu būt saistīts ar definēto šķirnes īpašību vai minēto audzēšanas programmu galveno mērķu neatbilstībām. Neatkarīgi no audzēšanas programmas mērķa, proti, šķirnes saglabāšana vai šķirnes uzlabošana, patiešām būtu jāļauj kompetentajai iestādei atteikties apstiprināt papildu audzēšanas programmu tai pašai šķirnei, ja tāpēc, ka atšķiras divu audzēšanas programmu galvenie mērķi vai minētajās audzēšanas programmās definēto šķirnes īpašību būtiskās pazīmes, varētu zust efektivitāte attiecībā uz minēto mērķu ģenētisko aspektu sasniegšanu vai uz minētajām vai jebkurām saistītām pazīmēm vai ja dzīvnieku apmaiņa starp abām vaislas dzīvnieku populācijām varētu radīt risku, ka neradnieciskas selekcijas vai audzēšanas rezultātā minētās būtiskās pazīmes sākotnējā vaislas dzīvnieku populācijā izzūd. Visbeidzot, attiecībā uz apdraudētu šķirni vai vietēju šķirni, kas nav bieži sastopama vienā vai vairākās Savienības teritorijās, būtu jāļauj kompetentajai iestādei atteikt apstiprināt papildu audzēšanas programmu tai pašai šķirnei, kā pamatojumu norādot, ka papildu audzēšanas programma varētu kavēt jau pastāvošas audzēšanas programmas efektīvu īstenošanu, jo īpaši tāpēc, ka nenotiek zootehniskās un ģenealoģiskās informācijas koordinācija vai apmaiņa, kā rezultātā tiek zaudēti iespējami ieguvumi no apkopoto minētās šķirnes datu kopīgas izvērtēšanas. Ja audzēšanas programmas apstiprināšana tiek atteikta, kompetentajai iestādei vienmēr būtu jāsniedz pamatots paskaidrojums pieteikuma iesniedzējiem un jādod tiem tiesības atteikumu pārsūdzēt. |
| --- | --- |

(21)

Tiesībām tikt atzītai par šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību vai krustojuma cūku audzētāju organizāciju, kura atbilst noteiktajiem kritērijiem, vajadzētu būt Savienības tiesību aktu pamatprincipam dzīvnieku audzēšanas un iekšējā tirgus jomā. Jau pastāvošas atzītas šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības saimnieciskās darbības aizsardzībai nevajadzētu būt par pamatu kompetentās iestādes atteikumam atzīt citu šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību, kas strādā ar to pašu šķirni, vai iekšējā tirgus principu neievērošanai. Tas pats attiecas uz tādas papildu audzēšanas programmas vai tādas pastāvošas audzēšanas programmas ģeogrāfiskās paplašināšanas apstiprināšanu, kura tiek īstenota attiecībā uz to pašu šķirni vai tādiem tās pašas šķirnes vaislas dzīvniekiem, ko var izraudzīties no tādas šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vaislas dzīvnieku populācijas, kura tai pašai šķirnei audzēšanas programmu jau īsteno. Tomēr, ja dalībvalstī viena vai vairākas atzītas šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības jau īsteno apstiprinātu konkrētas šķirnes audzēšanas programmu, būtu jāļauj minētās dalībvalsts kompetentajai iestādei dažos konkrētos gadījumos atteikt apstiprināt papildu audzēšanas programmu tai pašai šķirnei, pat ja minētā audzēšanas programma atbilst visām prasībām, kas nepieciešamas apstiprināšanai. Viens no atteikuma iemesliem varētu būt tas, ka papildu audzēšanas programmas apstiprināšana tai pašai šķirnei apdraudētu minētās šķirnes saglabāšanu vai minētās šķirnes ģenētiskās daudzveidības saglabāšanu minētajā dalībvalstī. Minētās šķirnes saglabāšanu jo īpaši varētu apdraudēt vaislas dzīvnieku populācijas sadrumstalošanās, kas, iespējams, novestu pie biežākas tuvradnieciskas krustošanas, biežāk konstatētiem ģenētiskiem defektiem, selekcijas potenciāla zuduma vai mazākām iespējām audzētājiem izmantot tīršķirnes vaislas dzīvniekus vai to reproduktīvos produktus. Cits atteikuma iemesls varētu būt saistīts ar definēto šķirnes īpašību vai minēto audzēšanas programmu galveno mērķu neatbilstībām. Neatkarīgi no audzēšanas programmas mērķa, proti, šķirnes saglabāšana vai šķirnes uzlabošana, patiešām būtu jāļauj kompetentajai iestādei atteikties apstiprināt papildu audzēšanas programmu tai pašai šķirnei, ja tāpēc, ka atšķiras divu audzēšanas programmu galvenie mērķi vai minētajās audzēšanas programmās definēto šķirnes īpašību būtiskās pazīmes, varētu zust efektivitāte attiecībā uz minēto mērķu ģenētisko aspektu sasniegšanu vai uz minētajām vai jebkurām saistītām pazīmēm vai ja dzīvnieku apmaiņa starp abām vaislas dzīvnieku populācijām varētu radīt risku, ka neradnieciskas selekcijas vai audzēšanas rezultātā minētās būtiskās pazīmes sākotnējā vaislas dzīvnieku populācijā izzūd. Visbeidzot, attiecībā uz apdraudētu šķirni vai vietēju šķirni, kas nav bieži sastopama vienā vai vairākās Savienības teritorijās, būtu jāļauj kompetentajai iestādei atteikt apstiprināt papildu audzēšanas programmu tai pašai šķirnei, kā pamatojumu norādot, ka papildu audzēšanas programma varētu kavēt jau pastāvošas audzēšanas programmas efektīvu īstenošanu, jo īpaši tāpēc, ka nenotiek zootehniskās un ģenealoģiskās informācijas koordinācija vai apmaiņa, kā rezultātā tiek zaudēti iespējami ieguvumi no apkopoto minētās šķirnes datu kopīgas izvērtēšanas. Ja audzēšanas programmas apstiprināšana tiek atteikta, kompetentajai iestādei vienmēr būtu jāsniedz pamatots paskaidrojums pieteikuma iesniedzējiem un jādod tiem tiesības atteikumu pārsūdzēt.

| (22) | Audzētājiem vajadzētu būt tiesībām izstrādāt un īstenot audzēšanas programmu savām vajadzībām bez minētās audzēšanas programmas apstiprināšanas no kompetento iestāžu puses. Tomēr katrai dalībvalstij vai tās kompetentajām iestādēm būtu jāsaglabā iespēja minētās darbības regulēt, jo īpaši, tiklīdz šādas audzēšanas programmas rezultātā notiek darījumi ar vaislas dzīvniekiem vai to reproduktīvajiem produktiem vai tiek apdraudēta jau pastāvoša apstiprināta audzēšanas programma tai pašai šķirnei. |
| --- | --- |

(22)

Audzētājiem vajadzētu būt tiesībām izstrādāt un īstenot audzēšanas programmu savām vajadzībām bez minētās audzēšanas programmas apstiprināšanas no kompetento iestāžu puses. Tomēr katrai dalībvalstij vai tās kompetentajām iestādēm būtu jāsaglabā iespēja minētās darbības regulēt, jo īpaši, tiklīdz šādas audzēšanas programmas rezultātā notiek darījumi ar vaislas dzīvniekiem vai to reproduktīvajiem produktiem vai tiek apdraudēta jau pastāvoša apstiprināta audzēšanas programma tai pašai šķirnei.

| (23) | Ja audzēšanas programmas mērķis ir saglabāt šķirni, audzēšanas programmas prasības varētu papildināt ar in situ un ex situ saglabāšanas pasākumiem vai jebkuriem citiem instrumentiem šķirnes statusa uzraudzībai, kas nodrošinātu minētās šķirnes ilgtspējīgu saglabāšanu ilgtermiņā. Vajadzētu būt iespējai noteikt minētos pasākumus audzēšanas programmā. |
| --- | --- |

(23)

Ja audzēšanas programmas mērķis ir saglabāt šķirni, audzēšanas programmas prasības varētu papildināt ar in situ un ex situ saglabāšanas pasākumiem vai jebkuriem citiem instrumentiem šķirnes statusa uzraudzībai, kas nodrošinātu minētās šķirnes ilgtspējīgu saglabāšanu ilgtermiņā. Vajadzētu būt iespējai noteikt minētos pasākumus audzēšanas programmā.

| (24) | Audzētāju apvienības, audzētāju organizācijas, tostarp organizācijas, kuras ir privāti uzņēmumi, vai publiskas struktūras par šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām būtu jāatzīst tikai tad, ja tajās ir audzētāji, kas piedalās to audzēšanas programmās, un ja tās nodrošina, ka minētajiem audzētājiem ir brīva izvēle attiecībā uz savu vaislas dzīvnieku selekciju un audzēšanu, tiesības ierakstīt savās ciltsgrāmatās no minētajiem vaislas dzīvniekiem iegūtos pēcnācējus un iespēja būt minēto dzīvnieku īpašniekiem. |
| --- | --- |

(24)

Audzētāju apvienības, audzētāju organizācijas, tostarp organizācijas, kuras ir privāti uzņēmumi, vai publiskas struktūras par šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām būtu jāatzīst tikai tad, ja tajās ir audzētāji, kas piedalās to audzēšanas programmās, un ja tās nodrošina, ka minētajiem audzētājiem ir brīva izvēle attiecībā uz savu vaislas dzīvnieku selekciju un audzēšanu, tiesības ierakstīt savās ciltsgrāmatās no minētajiem vaislas dzīvniekiem iegūtos pēcnācējus un iespēja būt minēto dzīvnieku īpašniekiem.

| (25) | Pirms tiek īstenotas izmaiņas apstiprinātajā audzēšanas programmā, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībai vai krustojuma cūku audzētāju organizācijai minētās izmaiņas būtu jāiesniedz kompetentajai iestādei, kas atzinusi minēto šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību vai krustojuma cūku audzētāju organizāciju. Lai izvairītos no tā, ka kompetentajai iestādei un šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībai vai krustojuma cūku audzētāju organizācijai rodas nevajadzīgs administratīvais slogs, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībai vai krustojuma cūku audzētāju organizācijai būtu kompetentajai iestādei jāpaziņo tikai tās izmaiņas, kas, iespējams, būtiski skar audzēšanas programmu. Minētajām izmaiņām jo īpaši būtu jāattiecas uz ģeogrāfiskās teritorijas paplašināšanu, izmaiņām audzēšanas programmas mērķī vai tās selekcijas un audzēšanas mērķos, izmaiņām šķirnes īpašību raksturojumā vai uzdevumu deleģēšanā trešām personām, kā arī uz nozīmīgām izmaiņām ģenētiskās izcelsmes reģistrācijas sistēmā vai snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas metodikā un jebkurām citām izmaiņām, ko kompetentā iestāde uzskata par būtisku audzēšanas programmas grozīšanu. Neatkarīgi no pienākuma nozīmīgas izmaiņas iesniegt kompetentajai iestādei, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībai vai krustojuma cūku audzētāju organizācijai pēc kompetentās iestādes pieprasījuma būtu tai jāsniedz aktualizēta audzēšanas programmas versija. |
| --- | --- |

(25)

Pirms tiek īstenotas izmaiņas apstiprinātajā audzēšanas programmā, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībai vai krustojuma cūku audzētāju organizācijai minētās izmaiņas būtu jāiesniedz kompetentajai iestādei, kas atzinusi minēto šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību vai krustojuma cūku audzētāju organizāciju. Lai izvairītos no tā, ka kompetentajai iestādei un šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībai vai krustojuma cūku audzētāju organizācijai rodas nevajadzīgs administratīvais slogs, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībai vai krustojuma cūku audzētāju organizācijai būtu kompetentajai iestādei jāpaziņo tikai tās izmaiņas, kas, iespējams, būtiski skar audzēšanas programmu. Minētajām izmaiņām jo īpaši būtu jāattiecas uz ģeogrāfiskās teritorijas paplašināšanu, izmaiņām audzēšanas programmas mērķī vai tās selekcijas un audzēšanas mērķos, izmaiņām šķirnes īpašību raksturojumā vai uzdevumu deleģēšanā trešām personām, kā arī uz nozīmīgām izmaiņām ģenētiskās izcelsmes reģistrācijas sistēmā vai snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas metodikā un jebkurām citām izmaiņām, ko kompetentā iestāde uzskata par būtisku audzēšanas programmas grozīšanu. Neatkarīgi no pienākuma nozīmīgas izmaiņas iesniegt kompetentajai iestādei, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībai vai krustojuma cūku audzētāju organizācijai pēc kompetentās iestādes pieprasījuma būtu tai jāsniedz aktualizēta audzēšanas programmas versija.

| (26) | Ja ir atzīta nepieciešamība saglabāt vai veicināt šķirnes attīstību konkrētā teritorijā vai ja šķirne ir apdraudēta, būtu jānodrošina iespēja kompetentajai iestādei pašai kā pagaidu pasākumu īstenot minētās šķirnes audzēšanas programmu ar noteikumu, ka minētajai šķirnei patiešām nav audzēšanas programmas. Tomēr šāda iespēja kompetentajai iestādei, kas īsteno šādu audzēšanas programmu, vairs nebūtu jāpiešķir, ja audzēšanas programmu var nodot operatoram, kurš izpilda prasības, kas nepieciešamas audzēšanas programmas pareizai īstenošanai. |
| --- | --- |

(26)

Ja ir atzīta nepieciešamība saglabāt vai veicināt šķirnes attīstību konkrētā teritorijā vai ja šķirne ir apdraudēta, būtu jānodrošina iespēja kompetentajai iestādei pašai kā pagaidu pasākumu īstenot minētās šķirnes audzēšanas programmu ar noteikumu, ka minētajai šķirnei patiešām nav audzēšanas programmas. Tomēr šāda iespēja kompetentajai iestādei, kas īsteno šādu audzēšanas programmu, vairs nebūtu jāpiešķir, ja audzēšanas programmu var nodot operatoram, kurš izpilda prasības, kas nepieciešamas audzēšanas programmas pareizai īstenošanai.

| (27) | Tā kā apdraudētu šķirņu saglabāšanai nepieciešama tādu šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību izveidošana un atzīšana, kuru audzēšanas programmās izmanto ierobežota skaita vaislas dzīvniekus, vaislas dzīvnieku populācijas lielumu parasti nebūtu jāuzskata par būtisku prasību tādu šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību atzīšanai, kuras pārvalda apdraudētas šķirnes, vai minēto biedrību audzēšanas programmu apstiprināšanai, īpaši tādēļ, ka atzīšana notiek valsts līmenī. |
| --- | --- |

(27)

Tā kā apdraudētu šķirņu saglabāšanai nepieciešama tādu šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību izveidošana un atzīšana, kuru audzēšanas programmās izmanto ierobežota skaita vaislas dzīvniekus, vaislas dzīvnieku populācijas lielumu parasti nebūtu jāuzskata par būtisku prasību tādu šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību atzīšanai, kuras pārvalda apdraudētas šķirnes, vai minēto biedrību audzēšanas programmu apstiprināšanai, īpaši tādēļ, ka atzīšana notiek valsts līmenī.

| (28) | Lai ņemtu vērā apdraudēto šķirņu īpašo statusu, šajā regulā būtu jāparedz īpaši noteikumi, jo īpaši, tie par statusa paaugstināšanu no papilddaļas uz pamatdaļu un par atkāpēm no snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas. |
| --- | --- |

(28)

Lai ņemtu vērā apdraudēto šķirņu īpašo statusu, šajā regulā būtu jāparedz īpaši noteikumi, jo īpaši, tie par statusa paaugstināšanu no papilddaļas uz pamatdaļu un par atkāpēm no snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas.

| (29) | Savienība ir līgumslēdzēja puse Konvencijai par bioloģisko daudzveidību, kas apstiprināta ar Padomes Lēmumu 93/626/EKK (13) un kuras mērķi ir jo īpaši bioloģiskās daudzveidības saglabāšana, tās komponentu ilgtspējīga izmantošana un to ieguvumu taisnīga un godīga sadale, kas gūti no ģenētisko resursu izmantošanas. Minētā konvencija paredz, ka līgumslēdzējām pusēm ir suverēnas tiesības uz saviem bioloģiskajiem resursiem un ka tās ir atbildīgas par savas bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un savu bioloģisko resursu ilgtspējīgu izmantošanu. Savienība ir arī puse Konvencijas par bioloģisko daudzveidību Nagojas Protokolam par piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un to ieguvumu taisnīgu un godīgu sadali, kas gūti no šo resursu izmantošanas, kurš apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2014/283/ES (14). Tāpēc šajā regulā attiecīgā gadījumā būtu jāņem vērā Konvencija par bioloģisko daudzveidību, kā arī Nagojas protokols un tā būtu jāpiemēro, neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 511/2014 (15). |
| --- | --- |

(29)

Savienība ir līgumslēdzēja puse Konvencijai par bioloģisko daudzveidību, kas apstiprināta ar Padomes Lēmumu 93/626/EKK (13) un kuras mērķi ir jo īpaši bioloģiskās daudzveidības saglabāšana, tās komponentu ilgtspējīga izmantošana un to ieguvumu taisnīga un godīga sadale, kas gūti no ģenētisko resursu izmantošanas. Minētā konvencija paredz, ka līgumslēdzējām pusēm ir suverēnas tiesības uz saviem bioloģiskajiem resursiem un ka tās ir atbildīgas par savas bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un savu bioloģisko resursu ilgtspējīgu izmantošanu. Savienība ir arī puse Konvencijas par bioloģisko daudzveidību Nagojas Protokolam par piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un to ieguvumu taisnīgu un godīgu sadali, kas gūti no šo resursu izmantošanas, kurš apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2014/283/ES (14). Tāpēc šajā regulā attiecīgā gadījumā būtu jāņem vērā Konvencija par bioloģisko daudzveidību, kā arī Nagojas protokols un tā būtu jāpiemēro, neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 511/2014 (15).

| (30) | Vienā dalībvalstī atzītām šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām un krustojuma cūku audzētāju organizācijām vajadzētu būt iespējai savu apstiprināto audzēšanas programmu īstenot vienā vai vairākās citās dalībvalstīs, lai nodrošinātu, ka Savienībā iespējami labi tiek izmantoti ģenētiski augstvērtīgi vaislas dzīvnieki. Šajā nolūkā ar vienkāršotu paziņošanas procedūru būtu jānodrošina, ka citas valsts kompetentā iestāde ir informēta par nodomu īstenot pārrobežu darbības. Tomēr vaislas dzīvnieku sezonālai pārvietošanai dalībvalsts robežās, vai, ja tā notiek, aptverot vairākas dalībvalstis, nevajadzētu nozīmēt to, ka ģeogrāfiskā teritorija ir katrā ziņā jāpaplašina. |
| --- | --- |

(30)

Vienā dalībvalstī atzītām šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām un krustojuma cūku audzētāju organizācijām vajadzētu būt iespējai savu apstiprināto audzēšanas programmu īstenot vienā vai vairākās citās dalībvalstīs, lai nodrošinātu, ka Savienībā iespējami labi tiek izmantoti ģenētiski augstvērtīgi vaislas dzīvnieki. Šajā nolūkā ar vienkāršotu paziņošanas procedūru būtu jānodrošina, ka citas valsts kompetentā iestāde ir informēta par nodomu īstenot pārrobežu darbības. Tomēr vaislas dzīvnieku sezonālai pārvietošanai dalībvalsts robežās, vai, ja tā notiek, aptverot vairākas dalībvalstis, nevajadzētu nozīmēt to, ka ģeogrāfiskā teritorija ir katrā ziņā jāpaplašina.

| (31) | Būtu jāveicina pārrobežu sadarbība starp šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām un starp krustojuma cūku audzētāju organizācijām, kuras vēlas sadarboties, vienlaikus nodrošinot brīvu uzņēmējdarbību un likvidējot šķēršļus vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu brīvai apritei. |
| --- | --- |

(31)

Būtu jāveicina pārrobežu sadarbība starp šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām un starp krustojuma cūku audzētāju organizācijām, kuras vēlas sadarboties, vienlaikus nodrošinot brīvu uzņēmējdarbību un likvidējot šķēršļus vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu brīvai apritei.

| (32) | Ņemot vērā to, ka kompetentajai iestādei var nākties apstiprināt vairākas audzēšanas programmas, ko īsteno viena šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija, kuru tā ir atzinusi, un to, ka kompetentai iestādei varētu nākties apstiprināt tādu audzēšanas programmu paplašināšanu savās teritorijās, ko īsteno šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija, kura ir atzīta citā dalībvalstī, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas atzīšana būtu jānodala no tās audzēšanas programmu apstiprināšanas. Tomēr, ja tiek izvērtēts pieteikums par šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas atzīšanu, kompetentā iestāde būtu arī jānodrošina ar pieteikumu par vismaz vienas audzēšanas programmas apstiprināšanu. |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā to, ka kompetentajai iestādei var nākties apstiprināt vairākas audzēšanas programmas, ko īsteno viena šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija, kuru tā ir atzinusi, un to, ka kompetentai iestādei varētu nākties apstiprināt tādu audzēšanas programmu paplašināšanu savās teritorijās, ko īsteno šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija, kura ir atzīta citā dalībvalstī, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas atzīšana būtu jānodala no tās audzēšanas programmu apstiprināšanas. Tomēr, ja tiek izvērtēts pieteikums par šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas atzīšanu, kompetentā iestāde būtu arī jānodrošina ar pieteikumu par vismaz vienas audzēšanas programmas apstiprināšanu.

| (33) | Dažādas sūdzības, ko Komisijai nācies izskatīt iepriekšējos gados, liecina, ka šajā regulā būtu jāparedz skaidri noteikumi, kuri reglamentētu attiecības starp šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību, kas konkrētai pie zirgu sugām piederošu tīršķirnes vaislas dzīvnieku šķirnei izveido filiālciltsgrāmatu, un šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību, kas pretendē būt minētās šķirnes izcelsmes ciltsgrāmatas izveidotāja. |
| --- | --- |

(33)

Dažādas sūdzības, ko Komisijai nācies izskatīt iepriekšējos gados, liecina, ka šajā regulā būtu jāparedz skaidri noteikumi, kuri reglamentētu attiecības starp šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību, kas konkrētai pie zirgu sugām piederošu tīršķirnes vaislas dzīvnieku šķirnei izveido filiālciltsgrāmatu, un šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību, kas pretendē būt minētās šķirnes izcelsmes ciltsgrāmatas izveidotāja.

| (34) | Ir nepieciešams precizēt attiecības starp audzētājiem un šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām, jo īpaši lai nodrošinātu audzētāju tiesības iesaistīties audzēšanas programmā tajā ģeogrāfiskajā teritorijā, kurā tā ir apstiprināta un kurā dalība ir paredzēta, lai nodrošinātu minēto audzētāju tiesības būt par biedriem. Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām vajadzētu būt pieņemtiem noteikumiem, lai atrisinātu strīdus ar audzētājiem, kuri piedalās to audzēšanas programmās, un lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret minētajiem audzētājiem. Tām būtu arī jānosaka savas, kā arī to audzētāju tiesības un pienākumi, kuri piedalās biedrību audzēšanas programmās. |
| --- | --- |

(34)

Ir nepieciešams precizēt attiecības starp audzētājiem un šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām, jo īpaši lai nodrošinātu audzētāju tiesības iesaistīties audzēšanas programmā tajā ģeogrāfiskajā teritorijā, kurā tā ir apstiprināta un kurā dalība ir paredzēta, lai nodrošinātu minēto audzētāju tiesības būt par biedriem. Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām vajadzētu būt pieņemtiem noteikumiem, lai atrisinātu strīdus ar audzētājiem, kuri piedalās to audzēšanas programmās, un lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret minētajiem audzētājiem. Tām būtu arī jānosaka savas, kā arī to audzētāju tiesības un pienākumi, kuri piedalās biedrību audzēšanas programmās.

| (35) | Audzētājiem, kuru vaislas dzīvnieki sezonāli pārvietojas dalībvalsts robežās vai apgabalā, kas atrodas abpus valsts robežām, būtu vajadzīgas tiesības turpināt piedalīties audzēšanas programmā, kamēr vien viņu uzņēmuma galvenā mītne atrodas audzēšanas programmas ģeogrāfiskajā teritorijā. |
| --- | --- |

(35)

Audzētājiem, kuru vaislas dzīvnieki sezonāli pārvietojas dalībvalsts robežās vai apgabalā, kas atrodas abpus valsts robežām, būtu vajadzīgas tiesības turpināt piedalīties audzēšanas programmā, kamēr vien viņu uzņēmuma galvenā mītne atrodas audzēšanas programmas ģeogrāfiskajā teritorijā.

| (36) | Šajā regulā būtu jāņem vērā īpašā situācija, kas raksturīga krustojuma vaislas cūku nozarei. Lielākajai daļai privātiem uzņēmumiem krustojuma vaislas cūku nozarē ir slēgtas audzēšanas sistēmas, un tie savus vaislas dzīvniekus pārvalda paši. Tāpēc būtu jāparedz noteikums attiecībā uz vairākām atkāpēm minētajiem uzņēmumiem, jo īpaši attiecībā uz audzētāju piedalīšanos audzēšanas programmā un tiesībām krustojuma vaislas cūkas reģistrēt ciltsreģistros. |
| --- | --- |

(36)

Šajā regulā būtu jāņem vērā īpašā situācija, kas raksturīga krustojuma vaislas cūku nozarei. Lielākajai daļai privātiem uzņēmumiem krustojuma vaislas cūku nozarē ir slēgtas audzēšanas sistēmas, un tie savus vaislas dzīvniekus pārvalda paši. Tāpēc būtu jāparedz noteikums attiecībā uz vairākām atkāpēm minētajiem uzņēmumiem, jo īpaši attiecībā uz audzētāju piedalīšanos audzēšanas programmā un tiesībām krustojuma vaislas cūkas reģistrēt ciltsreģistros.

| (37) | Definīcija “krustojuma vaislas cūka” attiecas uz dzīvniekiem visos līmeņos audzēšanas un selekcijas piramīdā, kuru izmanto krustošanas optimizēšanai, kombinējot konkrētas to dažādu genotipu vērtīgās īpašības un izmantojot heterozes efektus. Atkarībā no audzēšanas un selekcijas piramīdas līmeņa termins “krustojuma vaislas cūka” attiecas uz šķirnēm, līnijām un krustojumiem. Tas nozīmē, ka ne visi dzīvnieki ir “hibrīdi” tradicionālā nozīmē. |
| --- | --- |

(37)

Definīcija “krustojuma vaislas cūka” attiecas uz dzīvniekiem visos līmeņos audzēšanas un selekcijas piramīdā, kuru izmanto krustošanas optimizēšanai, kombinējot konkrētas to dažādu genotipu vērtīgās īpašības un izmantojot heterozes efektus. Atkarībā no audzēšanas un selekcijas piramīdas līmeņa termins “krustojuma vaislas cūka” attiecas uz šķirnēm, līnijām un krustojumiem. Tas nozīmē, ka ne visi dzīvnieki ir “hibrīdi” tradicionālā nozīmē.

| (38) | Jo īpaši Direktīvas 90/427/EEK un – mazākā mērā – Direktīvas 89/361/EEK un Direktīvas 2009/157/EK piemērošanā gūtā pieredze liecina, ka ir nepieciešami precīzāki noteikumi, lai strīdus starp audzētājiem, no vienas puses, un šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām, no otras puses, izšķirtu rezultatīvi, pamatojoties uz skaidru reglamentu un noteiktām audzētāju tiesībām un pienākumiem. To vislabāk nodrošināt, ja strīdus izšķir tās dalībvalsts tiesību sistēmā, kurā tie rodas. |
| --- | --- |

(38)

Jo īpaši Direktīvas 90/427/EEK un – mazākā mērā – Direktīvas 89/361/EEK un Direktīvas 2009/157/EK piemērošanā gūtā pieredze liecina, ka ir nepieciešami precīzāki noteikumi, lai strīdus starp audzētājiem, no vienas puses, un šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām, no otras puses, izšķirtu rezultatīvi, pamatojoties uz skaidru reglamentu un noteiktām audzētāju tiesībām un pienākumiem. To vislabāk nodrošināt, ja strīdus izšķir tās dalībvalsts tiesību sistēmā, kurā tie rodas.

| (39) | Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām, kas izveido un uztur pie liellopu, cūku, aitu, kazu un zirgu sugām piederošu tīršķirnes vaislas dzīvnieku ciltsgrāmatas, kā arī krustojuma cūku audzētāju organizācijām, kas izveido un uztur krustojuma cūku ciltsreģistrus, kuri nav privāti uzņēmumi, kas darbojas slēgtās audzēšanas sistēmās, vaislas dzīvnieki savās ciltsgrāmatās būtu jāieraksta vai ciltsreģistros jāreģistrē bez jebkādas diskriminācijas uz dzīvnieku vai to īpašnieku izcelsmes dalībvalsts pamata un, ja tas paredzēts audzēšanas programmā, minētie dzīvnieki būtu jāklasificē pēc to labvērtības. |
| --- | --- |

(39)

Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām, kas izveido un uztur pie liellopu, cūku, aitu, kazu un zirgu sugām piederošu tīršķirnes vaislas dzīvnieku ciltsgrāmatas, kā arī krustojuma cūku audzētāju organizācijām, kas izveido un uztur krustojuma cūku ciltsreģistrus, kuri nav privāti uzņēmumi, kas darbojas slēgtās audzēšanas sistēmās, vaislas dzīvnieki savās ciltsgrāmatās būtu jāieraksta vai ciltsreģistros jāreģistrē bez jebkādas diskriminācijas uz dzīvnieku vai to īpašnieku izcelsmes dalībvalsts pamata un, ja tas paredzēts audzēšanas programmā, minētie dzīvnieki būtu jāklasificē pēc to labvērtības.

| (40) | Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām būtu jāļauj arī izveidot papilddaļas, kurās ierakstītu dzīvniekus, kuri neatbilst vecāku un attiecīgā gadījumā vecvecāku, kritērijiem, taču attiecībā uz kuriem šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības uzskata, ka tie atbilst attiecīgās šķirnes audzēšanas programmā noteiktajām šķirnes īpašībām, ar mērķi pēc tam minētos dzīvniekus krustot ar tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, kas pieder pie šķirnes, uz ko attiecas audzēšanas programma, lai to pēcnācējiem paaugstinātu statusu uz ciltsgrāmatas pamatdaļu. Īpaši noteikumi par minēto dzīvnieku pēcnācēju statusa paaugstināšanu uz ciltsgrāmatas pamatdaļu būtu jāparedz Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(40)

Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām būtu jāļauj arī izveidot papilddaļas, kurās ierakstītu dzīvniekus, kuri neatbilst vecāku un attiecīgā gadījumā vecvecāku, kritērijiem, taču attiecībā uz kuriem šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības uzskata, ka tie atbilst attiecīgās šķirnes audzēšanas programmā noteiktajām šķirnes īpašībām, ar mērķi pēc tam minētos dzīvniekus krustot ar tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, kas pieder pie šķirnes, uz ko attiecas audzēšanas programma, lai to pēcnācējiem paaugstinātu statusu uz ciltsgrāmatas pamatdaļu. Īpaši noteikumi par minēto dzīvnieku pēcnācēju statusa paaugstināšanu uz ciltsgrāmatas pamatdaļu būtu jāparedz Savienības līmenī.

| (41) | Pēcnācēju statusa paaugstināšana uz ciltsgrāmatu pamatdaļu būtu atļaujama tikai pa sievišķā dzimuma līniju, izņemot zirgu sugas. Tomēr attiecībā uz apdraudētām liellopu, cūku, aitu un kazu sugu šķirnēm un “izturīgo” aitu šķirnēm, kurām nav pietiekami daudz vīrišķā dzimuma reproduktīvu dzīvnieku, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atļaut šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām piemērot mazāk stingrus noteikumus par minēto papilddaļās ierakstīto dzīvnieku pēcnācēju statusa paaugstināšanu uz ciltsgrāmatas pamatdaļu, lai izvairītos no tā, ka minēto šķirņu ģenētiskā daudzveidība turpmāk pasliktinās. Tāpat īpaši noteikumi būtu jāparedz, lai dotu iespēju atjaunot šķirnes, kas ir izzudušas vai kurām nopietni draud izzušana. Dalībvalstīm, kas izmanto šādas atkāpes, būtu rūpīgi jāizvērtē minēto vaislas populāciju riska statuss un jānodrošina ģenētisko resursu droša pārvaldība. |
| --- | --- |

(41)

Pēcnācēju statusa paaugstināšana uz ciltsgrāmatu pamatdaļu būtu atļaujama tikai pa sievišķā dzimuma līniju, izņemot zirgu sugas. Tomēr attiecībā uz apdraudētām liellopu, cūku, aitu un kazu sugu šķirnēm un “izturīgo” aitu šķirnēm, kurām nav pietiekami daudz vīrišķā dzimuma reproduktīvu dzīvnieku, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atļaut šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām piemērot mazāk stingrus noteikumus par minēto papilddaļās ierakstīto dzīvnieku pēcnācēju statusa paaugstināšanu uz ciltsgrāmatas pamatdaļu, lai izvairītos no tā, ka minēto šķirņu ģenētiskā daudzveidība turpmāk pasliktinās. Tāpat īpaši noteikumi būtu jāparedz, lai dotu iespēju atjaunot šķirnes, kas ir izzudušas vai kurām nopietni draud izzušana. Dalībvalstīm, kas izmanto šādas atkāpes, būtu rūpīgi jāizvērtē minēto vaislas populāciju riska statuss un jānodrošina ģenētisko resursu droša pārvaldība.

| (42) | Ja ir nepieciešams izveidot jaunu šķirni, apvienojot īpašības no dažādu šķirņu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem vai savācot vienkopus dzīvniekus ar pietiekamu fizisku līdzību, kuri jau ir pavairojušies ar pietiekamu ģenētisko stabilitāti, lai tos uzskatītu par tādiem, kas veido jaunu šķirni, būtu jādod iespēja šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām izveidot minēto jauno šķirņu ciltsgrāmatas un īstenot to audzēšanas programmas. |
| --- | --- |

(42)

Ja ir nepieciešams izveidot jaunu šķirni, apvienojot īpašības no dažādu šķirņu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem vai savācot vienkopus dzīvniekus ar pietiekamu fizisku līdzību, kuri jau ir pavairojušies ar pietiekamu ģenētisko stabilitāti, lai tos uzskatītu par tādiem, kas veido jaunu šķirni, būtu jādod iespēja šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām izveidot minēto jauno šķirņu ciltsgrāmatas un īstenot to audzēšanas programmas.

| (43) | Šajā regulā nekam nebūtu jāliedz ciltsgrāmatas papilddaļā ierakstītus konkrētas šķirnes dzīvniekus uzskatīt par tādiem, kas atbilst to agrovides un klimata pasākumu darbības jomai, kuri minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1305/2013 (16) 28. pantā un līdz ar to tie ir tiesīgi pretendēt uz valsts vai reģionālo iestāžu atbalstu saskaņā ar to lauku attīstības programmām. |
| --- | --- |

(43)

Šajā regulā nekam nebūtu jāliedz ciltsgrāmatas papilddaļā ierakstītus konkrētas šķirnes dzīvniekus uzskatīt par tādiem, kas atbilst to agrovides un klimata pasākumu darbības jomai, kuri minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1305/2013 (16) 28. pantā un līdz ar to tie ir tiesīgi pretendēt uz valsts vai reģionālo iestāžu atbalstu saskaņā ar to lauku attīstības programmām.

| (44) | Attiecībā uz zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām būtu jāspēj savās audzēšanas programmās pieņemt noteikumus, kuri aizliedz vai ierobežo konkrētu reprodukcijas paņēmienu un konkrētu tīršķirnes vaislas dzīvnieku, arī to reproduktīvo produktu izmantošanu. Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām būtu, piemēram, jāvar pieprasīt, ka pēcnācējus iegūst tikai dabiskas pārošanās ceļā. Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām, kas izmanto šādu aizliegumu vai ierobežojumu, minētie noteikumi būtu jāparedz savā audzēšanas programmā atbilstoši noteikumiem, kurus pieņēmusi šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, kas uztur izcelsmes ciltsgrāmatu. |
| --- | --- |

(44)

Attiecībā uz zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām būtu jāspēj savās audzēšanas programmās pieņemt noteikumus, kuri aizliedz vai ierobežo konkrētu reprodukcijas paņēmienu un konkrētu tīršķirnes vaislas dzīvnieku, arī to reproduktīvo produktu izmantošanu. Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām būtu, piemēram, jāvar pieprasīt, ka pēcnācējus iegūst tikai dabiskas pārošanās ceļā. Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām, kas izmanto šādu aizliegumu vai ierobežojumu, minētie noteikumi būtu jāparedz savā audzēšanas programmā atbilstoši noteikumiem, kurus pieņēmusi šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, kas uztur izcelsmes ciltsgrāmatu.

| (45) | Ciltsgrāmatās ierakstītie tīršķirnes vaislas dzīvnieki būtu jāidentificē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (17). |
| --- | --- |

(45)

Ciltsgrāmatās ierakstītie tīršķirnes vaislas dzīvnieki būtu jāidentificē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 (17).

| (46) | Attiecībā uz zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem Regulā (ES) 2016/429 ir paredzēts, ka dzīvnieku veselības jomā kompetentās iestādes zirgu sugu dzīvniekiem izsniedz individuālu pastāvīgo identifikācijas dokumentu, ko tālāk jākonkretizē Komisijai, pieņemot deleģētos aktus. Lai zootehniskais sertifikāts satura un administratīvās procedūras ziņā pēc iespējas vairāk atbilstu minētajam individuālajam pastāvīgajam identifikācijas dokumentam, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu attiecībā uz zirgu sugu dzīvniekiem izsniedzamā individuālā pastāvīgā identifikācijas dokumenta formu un saturu. |
| --- | --- |

(46)

Attiecībā uz zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem Regulā (ES) 2016/429 ir paredzēts, ka dzīvnieku veselības jomā kompetentās iestādes zirgu sugu dzīvniekiem izsniedz individuālu pastāvīgo identifikācijas dokumentu, ko tālāk jākonkretizē Komisijai, pieņemot deleģētos aktus. Lai zootehniskais sertifikāts satura un administratīvās procedūras ziņā pēc iespējas vairāk atbilstu minētajam individuālajam pastāvīgajam identifikācijas dokumentam, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu attiecībā uz zirgu sugu dzīvniekiem izsniedzamā individuālā pastāvīgā identifikācijas dokumenta formu un saturu.

| (47) | Zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvnieku atbilstību dalībai sacensībās starptautiskā mērogā reglamentē starptautiski privāti līgumi. Ievērojot zirgaudzēšanas nozares starptautisko dimensiju, Komisijai, sagatavojot un izstrādājot attiecīgos deleģētos un īstenošanas aktus, minētie līgumi būtu jāņem vērā, lai saglabātu minēto zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvnieku atbilstību dalībai sacensībās starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

(47)

Zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvnieku atbilstību dalībai sacensībās starptautiskā mērogā reglamentē starptautiski privāti līgumi. Ievērojot zirgaudzēšanas nozares starptautisko dimensiju, Komisijai, sagatavojot un izstrādājot attiecīgos deleģētos un īstenošanas aktus, minētie līgumi būtu jāņem vērā, lai saglabātu minēto zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvnieku atbilstību dalībai sacensībās starptautiskā mērogā.

| (48) | Vaislas dzīvnieku atzīšana vaislai un jo īpaši lecināšanai vai mākslīgai reprodukcijai būtu jāreglamentē Savienības līmenī, lai novērstu šķēršļus tirdzniecībai, jo īpaši, ja šiem vaislas dzīvniekiem ir veikta snieguma pārbaude vai ģenētiska izvērtēšana saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti šajā regulā un jo īpaši III pielikumā. |
| --- | --- |

(48)

Vaislas dzīvnieku atzīšana vaislai un jo īpaši lecināšanai vai mākslīgai reprodukcijai būtu jāreglamentē Savienības līmenī, lai novērstu šķēršļus tirdzniecībai, jo īpaši, ja šiem vaislas dzīvniekiem ir veikta snieguma pārbaude vai ģenētiska izvērtēšana saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti šajā regulā un jo īpaši III pielikumā.

| (49) | Saprotams, ka dalībvalstīm vai to kompetentām iestādēm nebūtu jāizmanto šī regula, lai aizliegtu, ierobežotu vai kavētu tīršķirnes vaislas dzīvnieku vai to reproduktīvo produktu izmantošanu tādu dzīvnieku audzēšanai, kurus nav paredzēts kā vaislas dzīvniekus ierakstīt vai reģistrēt ciltsgrāmatā vai ciltsreģistrā. |
| --- | --- |

(49)

Saprotams, ka dalībvalstīm vai to kompetentām iestādēm nebūtu jāizmanto šī regula, lai aizliegtu, ierobežotu vai kavētu tīršķirnes vaislas dzīvnieku vai to reproduktīvo produktu izmantošanu tādu dzīvnieku audzēšanai, kurus nav paredzēts kā vaislas dzīvniekus ierakstīt vai reģistrēt ciltsgrāmatā vai ciltsreģistrā.

| (50) | Lai gan ir pieņemti Savienības līmeņa snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas noteikumi, saskaņā ar kuriem audzē pie liellopu, cūku, aitu un kazu sugām piederošus dzīvniekus, ko pārbauda pēc zināma skaita pazīmēm, tomēr uz zirgu dzimtas tīršķirnes vaislas dzīvnieku dažādām šķirnēm, izmantojumu un selekciju attiecas daudzas prasības, tāpēc tās līdz šim nav izdevies saskaņot. Tā vietā snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas noteikumi konkrētām šķirnēm patlaban ir paredzēti šķirnes izcelsmes ciltsgrāmatā. |
| --- | --- |

(50)

Lai gan ir pieņemti Savienības līmeņa snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas noteikumi, saskaņā ar kuriem audzē pie liellopu, cūku, aitu un kazu sugām piederošus dzīvniekus, ko pārbauda pēc zināma skaita pazīmēm, tomēr uz zirgu dzimtas tīršķirnes vaislas dzīvnieku dažādām šķirnēm, izmantojumu un selekciju attiecas daudzas prasības, tāpēc tās līdz šim nav izdevies saskaņot. Tā vietā snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas noteikumi konkrētām šķirnēm patlaban ir paredzēti šķirnes izcelsmes ciltsgrāmatā.

| (51) | Lai tiktu ņemta vērā tehniskā attīstība, zinātnes sasniegumi vai nepieciešamība saglabāt vērtīgus ģenētiskos resursus, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290.pantu attiecībā uz šīs regulas III pielikuma grozīšanu. Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu arī jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai, ļaujot tai paredzēt vienādus un sīkāk izstrādātus noteikumus par snieguma pārbaudi un ģenētisko izvērtēšanu liellopu, aitu un kazu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem. |
| --- | --- |

(51)

Lai tiktu ņemta vērā tehniskā attīstība, zinātnes sasniegumi vai nepieciešamība saglabāt vērtīgus ģenētiskos resursus, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290.pantu attiecībā uz šīs regulas III pielikuma grozīšanu. Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu arī jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai, ļaujot tai paredzēt vienādus un sīkāk izstrādātus noteikumus par snieguma pārbaudi un ģenētisko izvērtēšanu liellopu, aitu un kazu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem.

| (52) | Vajadzētu būt iespējai snieguma pārbaudi vai ģenētisko izvērtēšanu veikt šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību vai krustojuma cūku audzētāju organizāciju izraudzītai trešai personai vai publiskai struktūrai, tostarp iestādei, kas šo funkciju veic kā atsevišķu uzdevumu. Atļauju minētajai trešai personai varētu dot un minēto trešo personu varētu novērtēt kompetentā iestāde saistībā ar audzēšanas programmu apstiprināšanu. Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībai vai krustojuma cūku audzētāju organizācijai, kas snieguma pārbaudi vai ģenētisko izvērtēšanu nodod ārpakalpojumā, vajadzētu – ja vien attiecīgā dalībvalsts vai tās kompetentās iestādes nav lēmušas citādi – joprojām būt atbildīgai par to, ka tiek nodrošināta atbilstība prasībām, kas piemērojamas minētajām darbībām, un tai savā audzēšanas programmā būtu jānorāda izraudzītā trešā persona. |
| --- | --- |

(52)

Vajadzētu būt iespējai snieguma pārbaudi vai ģenētisko izvērtēšanu veikt šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību vai krustojuma cūku audzētāju organizāciju izraudzītai trešai personai vai publiskai struktūrai, tostarp iestādei, kas šo funkciju veic kā atsevišķu uzdevumu. Atļauju minētajai trešai personai varētu dot un minēto trešo personu varētu novērtēt kompetentā iestāde saistībā ar audzēšanas programmu apstiprināšanu. Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībai vai krustojuma cūku audzētāju organizācijai, kas snieguma pārbaudi vai ģenētisko izvērtēšanu nodod ārpakalpojumā, vajadzētu – ja vien attiecīgā dalībvalsts vai tās kompetentās iestādes nav lēmušas citādi – joprojām būt atbildīgai par to, ka tiek nodrošināta atbilstība prasībām, kas piemērojamas minētajām darbībām, un tai savā audzēšanas programmā būtu jānorāda izraudzītā trešā persona.

| (53) | Atkarībā inter alia no sugas vai šķirnes var būt nepieciešams saskaņot vai uzlabot to tīršķirnes vaislas dzīvnieku snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas metodes, kuras izmanto šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai to izraudzītās trešās personas. Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai, ļaujot tai izraudzīt Eiropas Savienības references centrus. Lai vajadzības gadījumā grozītu minēto references centru uzdevumus, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu. Minētajiem Eiropas Savienības references centriem vajadzētu būt tiesībām saņemt Savienības finansiālo atbalstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 652/2014 (18). Attiecībā uz liellopu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem minētos uzdevumus veic centrs “Interbull” – Starptautiskās Dzīvnieku pārraudzības komitejas (ICAR) pastāvīgā apakškomiteja, kas ir Eiropas Savienības references centrs, kurš izraudzīts ar Padomes Lēmumu 96/463/EK (19). |
| --- | --- |

(53)

Atkarībā inter alia no sugas vai šķirnes var būt nepieciešams saskaņot vai uzlabot to tīršķirnes vaislas dzīvnieku snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas metodes, kuras izmanto šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai to izraudzītās trešās personas. Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai, ļaujot tai izraudzīt Eiropas Savienības references centrus. Lai vajadzības gadījumā grozītu minēto references centru uzdevumus, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu. Minētajiem Eiropas Savienības references centriem vajadzētu būt tiesībām saņemt Savienības finansiālo atbalstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 652/2014 (18). Attiecībā uz liellopu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem minētos uzdevumus veic centrs “Interbull” – Starptautiskās Dzīvnieku pārraudzības komitejas (ICAR) pastāvīgā apakškomiteja, kas ir Eiropas Savienības references centrs, kurš izraudzīts ar Padomes Lēmumu 96/463/EK (19).

| (54) | Turklāt, lai sniegtu atbalstu, ja ir atzīta nepieciešamība, tādu šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību atzīšanai, kuras pārvalda apdraudētas šķirnes, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai, ļaujot tai izraudzīt Eiropas Savienības references centrus ar īpašu uzdevumu – veicināt tādu metožu izstrādi vai saskaņošanu, kuras izmanto minētās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības. Lai vajadzības gadījumā grozītu minēto centru uzdevumu, Komisijai būtu jādeleģē arī pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu. Komisijai, ieceļot minētos centrus un aprakstot to uzdevumus, būtu pienācīgi jāņem vērā darbības, ko veic Eiropas Reģionālais dzīvnieku ģenētisko resursu centrs (ERFP), kuru izveidoja saistībā ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) Vispārējo dzīvnieku ģenētisko resursu rīcības plānu Eiropā. Šo references centru izstrādātajām metodēm nevajadzētu būt saistošām. |
| --- | --- |

(54)

Turklāt, lai sniegtu atbalstu, ja ir atzīta nepieciešamība, tādu šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību atzīšanai, kuras pārvalda apdraudētas šķirnes, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai, ļaujot tai izraudzīt Eiropas Savienības references centrus ar īpašu uzdevumu – veicināt tādu metožu izstrādi vai saskaņošanu, kuras izmanto minētās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības. Lai vajadzības gadījumā grozītu minēto centru uzdevumu, Komisijai būtu jādeleģē arī pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu. Komisijai, ieceļot minētos centrus un aprakstot to uzdevumus, būtu pienācīgi jāņem vērā darbības, ko veic Eiropas Reģionālais dzīvnieku ģenētisko resursu centrs (ERFP), kuru izveidoja saistībā ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) Vispārējo dzīvnieku ģenētisko resursu rīcības plānu Eiropā. Šo references centru izstrādātajām metodēm nevajadzētu būt saistošām.

| (55) | Audzētājiem, kas piedalās audzēšanas programmā, vajadzētu būt tiesībām saņemt zootehniskos sertifikātus saviem vaislas dzīvniekiem, uz kuriem minētā audzēšanas programma attiecas, un minēto dzīvnieku reproduktīvajiem produktiem. Ja vaislas dzīvniekus vai to reproduktīvos produktus laiž tirdzniecībā vai ieved Savienībā, tiem vajadzētu būt līdzi zootehniskajiem sertifikātiem, lai minētos dzīvniekus vai no šiem reproduktīvajiem produktiem iegūtos pēcnācējus ierakstītu vai reģistrētu citās ciltsgrāmatās vai ciltsreģistros. Zootehniskajiem sertifikātiem būtu jāsniedz informācija audzētājam par iegūtā dzīvnieka ģenētisko kvalitāti un ģenētisko izcelsmi. Šādiem sertifikātiem, piemēram, vajadzētu būt izsniegtiem, ja nepieciešams vaislas dzīvniekus pavadīt izstāžu nolūkā vai ja vaislas dzīvniekus ievieto pārbaužu stacijās vai mākslīgās apsēklošanas centros. |
| --- | --- |

(55)

Audzētājiem, kas piedalās audzēšanas programmā, vajadzētu būt tiesībām saņemt zootehniskos sertifikātus saviem vaislas dzīvniekiem, uz kuriem minētā audzēšanas programma attiecas, un minēto dzīvnieku reproduktīvajiem produktiem. Ja vaislas dzīvniekus vai to reproduktīvos produktus laiž tirdzniecībā vai ieved Savienībā, tiem vajadzētu būt līdzi zootehniskajiem sertifikātiem, lai minētos dzīvniekus vai no šiem reproduktīvajiem produktiem iegūtos pēcnācējus ierakstītu vai reģistrētu citās ciltsgrāmatās vai ciltsreģistros. Zootehniskajiem sertifikātiem būtu jāsniedz informācija audzētājam par iegūtā dzīvnieka ģenētisko kvalitāti un ģenētisko izcelsmi. Šādiem sertifikātiem, piemēram, vajadzētu būt izsniegtiem, ja nepieciešams vaislas dzīvniekus pavadīt izstāžu nolūkā vai ja vaislas dzīvniekus ievieto pārbaužu stacijās vai mākslīgās apsēklošanas centros.

| (56) | Būtu jāsaprot, ka šī regula neaizliedz dalībvalstīm vai kompetentām iestādēm noteikt prasību pievienot informāciju par minētā dzīvnieka kvalitāti un ģenētisko izcelsmi, kad tirdzniecībā laiž liellopu, cūku, aitu, kazu un zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvnieku spermu, ko domāts izmantot mākslīgai apsēklošanai, lai audzētu dzīvniekus, kuriem nav paredzēts kļūt par tīršķirnes vaislas dzīvniekiem. Parasti, padarot vaislas dzīvnieku reproduktīvos produktus, un, jo īpaši, to spermu, un saistīto informāciju par zootehniskajiem sertifikātiem pieejamu arī operatoriem, kuri reproducē dzīvniekus bez nodoma to pēcnācējus ierakstīt ciltsgrāmatā, tiek cerēts uzlabot Savienības dzīvnieku audzēšanas nozares konkurētspēju. |
| --- | --- |

(56)

Būtu jāsaprot, ka šī regula neaizliedz dalībvalstīm vai kompetentām iestādēm noteikt prasību pievienot informāciju par minētā dzīvnieka kvalitāti un ģenētisko izcelsmi, kad tirdzniecībā laiž liellopu, cūku, aitu, kazu un zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvnieku spermu, ko domāts izmantot mākslīgai apsēklošanai, lai audzētu dzīvniekus, kuriem nav paredzēts kļūt par tīršķirnes vaislas dzīvniekiem. Parasti, padarot vaislas dzīvnieku reproduktīvos produktus, un, jo īpaši, to spermu, un saistīto informāciju par zootehniskajiem sertifikātiem pieejamu arī operatoriem, kuri reproducē dzīvniekus bez nodoma to pēcnācējus ierakstīt ciltsgrāmatā, tiek cerēts uzlabot Savienības dzīvnieku audzēšanas nozares konkurētspēju.

| (57) | Vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu ievešana Savienībā un eksports uz trešām valstīm Savienības lauksaimniecībai ir nozīmīgi. Tāpēc vaislas dzīvnieki un to reproduktīvie produkti būtu jāieved Savienībā ar nosacījumiem, kas ir ļoti tuvi pielīdzināmi noteikumiem, kurus piemēro tirdzniecībai Savienībā. Tomēr vaislas dzīvniekus un to reproduktīvos produktus Savienībā ciltsgrāmatas pamatdaļā vai ciltsreģistrā vajadzētu būt atļautam ierakstīt tikai tad, ja eksportētājā trešā valstī veikto kontroļu līmenis nodrošina tādu pašu ģenētiskās izcelsmes informācijas un snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas rezultātu noteiktību kā Savienībā un ja šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas, kas sniedz minēto informāciju un rezultātus, ir iekļautas Komisijas uzturētā sarakstā. Turklāt šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijām trešās valstīs būtu pēc savstarpējības principa jāpieņem vaislas dzīvnieki un to reproduktīvie produkti no attiecīgās Savienībā atzītās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas. |
| --- | --- |

(57)

Vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu ievešana Savienībā un eksports uz trešām valstīm Savienības lauksaimniecībai ir nozīmīgi. Tāpēc vaislas dzīvnieki un to reproduktīvie produkti būtu jāieved Savienībā ar nosacījumiem, kas ir ļoti tuvi pielīdzināmi noteikumiem, kurus piemēro tirdzniecībai Savienībā. Tomēr vaislas dzīvniekus un to reproduktīvos produktus Savienībā ciltsgrāmatas pamatdaļā vai ciltsreģistrā vajadzētu būt atļautam ierakstīt tikai tad, ja eksportētājā trešā valstī veikto kontroļu līmenis nodrošina tādu pašu ģenētiskās izcelsmes informācijas un snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas rezultātu noteiktību kā Savienībā un ja šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas, kas sniedz minēto informāciju un rezultātus, ir iekļautas Komisijas uzturētā sarakstā. Turklāt šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijām trešās valstīs būtu pēc savstarpējības principa jāpieņem vaislas dzīvnieki un to reproduktīvie produkti no attiecīgās Savienībā atzītās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas.

| (58) | Padomes Regula (EEK) Nr. 2658/87 (20) paredz, ka Komisija izveido preču nomenklatūru, proti, “kombinēto nomenklatūru” jeb saīsināti “KN”, kas vienlaikus atbilst prasībām, ko izvirza kopējais muitas tarifs, Kopienas ārējās tirdzniecības statistika un citas Savienības rīcībpolitikas attiecībā uz preču importu vai eksportu. Minētās regulas I pielikumā ir uzskaitīti pie liellopu, cūku, aitu, kazu un zirgu sugām piederošu tīršķirnes vaislas dzīvnieku un liellopu spermas KN kodi, un norādīts, ka tie ir atbrīvoti no parastām muitas likmēm. Minētajā gadījumā šiem dzīvniekiem un to reproduktīvajiem produktiem vajadzētu būt līdzi tādam zootehniskajam sertifikātam, kas pamatotu, ka tos kvalificē par tīršķirnes vaislas dzīvniekiem vai tīršķirnes vaislas dzīvnieku reproduktīvajiem produktiem. Tīršķirnes vaislas dzīvniekiem līdzi vajadzētu būt arī dokumentam, kurā norādīts, ka tos ierakstīs šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības uzturētā ciltsgrāmatā vai reģistrēs krustojuma cūku audzētāju organizācijas uzturētā ciltsreģistrā. |
| --- | --- |

(58)

Padomes Regula (EEK) Nr. 2658/87 (20) paredz, ka Komisija izveido preču nomenklatūru, proti, “kombinēto nomenklatūru” jeb saīsināti “KN”, kas vienlaikus atbilst prasībām, ko izvirza kopējais muitas tarifs, Kopienas ārējās tirdzniecības statistika un citas Savienības rīcībpolitikas attiecībā uz preču importu vai eksportu. Minētās regulas I pielikumā ir uzskaitīti pie liellopu, cūku, aitu, kazu un zirgu sugām piederošu tīršķirnes vaislas dzīvnieku un liellopu spermas KN kodi, un norādīts, ka tie ir atbrīvoti no parastām muitas likmēm. Minētajā gadījumā šiem dzīvniekiem un to reproduktīvajiem produktiem vajadzētu būt līdzi tādam zootehniskajam sertifikātam, kas pamatotu, ka tos kvalificē par tīršķirnes vaislas dzīvniekiem vai tīršķirnes vaislas dzīvnieku reproduktīvajiem produktiem. Tīršķirnes vaislas dzīvniekiem līdzi vajadzētu būt arī dokumentam, kurā norādīts, ka tos ierakstīs šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības uzturētā ciltsgrāmatā vai reģistrēs krustojuma cūku audzētāju organizācijas uzturētā ciltsreģistrā.

| (59) | Vaislas dzīvniekus un to reproduktīvos produktus ievedot Savienībā, tiem veic veterinārās pārbaudes saskaņā ar Padomes Direktīvām 91/496/EEK (21) un 97/78/EK (22). Tīršķirnes vaislas dzīvnieku gadījumā tiem būtu jāveic arī kontrolpārbaudes, kas nepieciešamas, lai tīršķirnes vaislas dzīvniekiem piemērotu atbrīvojumu no parastām muitas likmēm. |
| --- | --- |

(59)

Vaislas dzīvniekus un to reproduktīvos produktus ievedot Savienībā, tiem veic veterinārās pārbaudes saskaņā ar Padomes Direktīvām 91/496/EEK (21) un 97/78/EK (22). Tīršķirnes vaislas dzīvnieku gadījumā tiem būtu jāveic arī kontrolpārbaudes, kas nepieciešamas, lai tīršķirnes vaislas dzīvniekiem piemērotu atbrīvojumu no parastām muitas likmēm.

| (60) | Ir nepieciešams paredzēt noteikumus par oficiālām kontrolēm, ko veic, lai pārbaudītu atbilstību šajā regulā paredzētajiem noteikumiem, un par citām oficiālām darbībām, ko kompetentās iestādes veic atbilstoši šai regulai un kas ir pielāgotas dzīvnieku audzēšanas nozarei. Kompetentajām iestādēm būtu vajadzīga iespēja oficiāli kontrolēt visus operatorus, uz kuriem attiecas šī regula, un, jo īpaši, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības, krustojuma cūku audzētāju organizācijas, trešās personas, kas veic snieguma pārbaudi vai ģenētisko izvērtēšanu, audzētājus un, ja tie izsniedz zootehniskos sertifikātus, spermas savākšanas un uzglabāšanas centrus, embriju uzglabāšanas centrus un embriju ieguves vai sagatavošanas brigādes. |
| --- | --- |

(60)

Ir nepieciešams paredzēt noteikumus par oficiālām kontrolēm, ko veic, lai pārbaudītu atbilstību šajā regulā paredzētajiem noteikumiem, un par citām oficiālām darbībām, ko kompetentās iestādes veic atbilstoši šai regulai un kas ir pielāgotas dzīvnieku audzēšanas nozarei. Kompetentajām iestādēm būtu vajadzīga iespēja oficiāli kontrolēt visus operatorus, uz kuriem attiecas šī regula, un, jo īpaši, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības, krustojuma cūku audzētāju organizācijas, trešās personas, kas veic snieguma pārbaudi vai ģenētisko izvērtēšanu, audzētājus un, ja tie izsniedz zootehniskos sertifikātus, spermas savākšanas un uzglabāšanas centrus, embriju uzglabāšanas centrus un embriju ieguves vai sagatavošanas brigādes.

| (61) | Kompetentajām iestādēm būtu jāveic oficiālas kontroles, lai pārbaudītu atbilstību šajā regulā paredzētajiem noteikumiem un prasībām, kas noteiktas apstiprinātajā audzēšanas programmā. Minētajās kontrolēs varētu iekļaut snieguma pārbaudē lietotā aprīkojuma inspicēšanu vai zootehnisko un ģenealoģisko datu dokumentēšanai ieviesto procedūru pārbaudi, vai dokumentu vai tādu sistēmu izskatīšanu, kuras izmanto šādu par vaislas dzīvniekiem apkopotu datu uzglabāšanai un apstrādei. Minētajā izskatīšanā varētu ņemt vērā kvalitātes pārbaudes vai kontroles sistēmas, ar kurām nodrošina, ka dokumentētie dati ir precīzi, piemēram, vecāku pārbaudes, ko veic, lai pārbaudītu dzīvnieka ģenētisko izcelsmi. Kompetentās iestādes varētu veikt audzētāju, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību vai krustojuma cūku audzētāju organizāciju telpu un biroju un aprīkojuma oficiālas kontroles, kā arī vaislas dzīvnieku vai reproduktīvo produktu, kas savākti no vaislas dzīvniekiem, uz kuriem attiecas audzēšanas programma, oficiālas kontroles. |
| --- | --- |

(61)

Kompetentajām iestādēm būtu jāveic oficiālas kontroles, lai pārbaudītu atbilstību šajā regulā paredzētajiem noteikumiem un prasībām, kas noteiktas apstiprinātajā audzēšanas programmā. Minētajās kontrolēs varētu iekļaut snieguma pārbaudē lietotā aprīkojuma inspicēšanu vai zootehnisko un ģenealoģisko datu dokumentēšanai ieviesto procedūru pārbaudi, vai dokumentu vai tādu sistēmu izskatīšanu, kuras izmanto šādu par vaislas dzīvniekiem apkopotu datu uzglabāšanai un apstrādei. Minētajā izskatīšanā varētu ņemt vērā kvalitātes pārbaudes vai kontroles sistēmas, ar kurām nodrošina, ka dokumentētie dati ir precīzi, piemēram, vecāku pārbaudes, ko veic, lai pārbaudītu dzīvnieka ģenētisko izcelsmi. Kompetentās iestādes varētu veikt audzētāju, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību vai krustojuma cūku audzētāju organizāciju telpu un biroju un aprīkojuma oficiālas kontroles, kā arī vaislas dzīvnieku vai reproduktīvo produktu, kas savākti no vaislas dzīvniekiem, uz kuriem attiecas audzēšanas programma, oficiālas kontroles.

| (62) | Ja šajā regulā ir atsauce uz “citām oficiālām darbībām”, tā būtu jāsaprot kā atsauce uz šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju atzīšanu, audzēšanas programmu apstiprināšanu vai palīdzības sniegšanu citām dalībvalstīm un trešām valstīm. |
| --- | --- |

(62)

Ja šajā regulā ir atsauce uz “citām oficiālām darbībām”, tā būtu jāsaprot kā atsauce uz šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju atzīšanu, audzēšanas programmu apstiprināšanu vai palīdzības sniegšanu citām dalībvalstīm un trešām valstīm.

| (63) | Lai rezultatīvi piemērotu šajā regulā izklāstītos Savienības noteikumus par vaislas dzīvniekiem un to reproduktīvajiem produktiem, ir nepieciešams, ka dalībvalstu kompetentās iestādes savā starpā sadarbojas un vajadzības gadījumā sniedz administratīvo palīdzību. Attiecīgi šajā regulā būtu – veicot nepieciešamos pielāgojumus – jāparedz vispārīgi noteikumi par administratīvo palīdzību un sadarbību, kas būtu tādi paši kā noteikumi, kuri pašlaik ir paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 882/2004 (23) IV daļā. |
| --- | --- |

(63)

Lai rezultatīvi piemērotu šajā regulā izklāstītos Savienības noteikumus par vaislas dzīvniekiem un to reproduktīvajiem produktiem, ir nepieciešams, ka dalībvalstu kompetentās iestādes savā starpā sadarbojas un vajadzības gadījumā sniedz administratīvo palīdzību. Attiecīgi šajā regulā būtu – veicot nepieciešamos pielāgojumus – jāparedz vispārīgi noteikumi par administratīvo palīdzību un sadarbību, kas būtu tādi paši kā noteikumi, kuri pašlaik ir paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 882/2004 (23) IV daļā.

| (64) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai, lai, ja ir pierādījumi par plaši izplatītu un būtisku neatbilstību Savienības tiesību aktiem par dzīvnieku audzēšanu trešā valstī, pieņemtu īpašus pasākumus nolūkā ierobežot minētās neatbilstības ietekmi. |
| --- | --- |

(64)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai, lai, ja ir pierādījumi par plaši izplatītu un būtisku neatbilstību Savienības tiesību aktiem par dzīvnieku audzēšanu trešā valstī, pieņemtu īpašus pasākumus nolūkā ierobežot minētās neatbilstības ietekmi.

| (65) | Dalībvalstu kompetento iestāžu rīcībā vajadzētu arī būt pilnvarām, lai nodrošinātu to, ka tiek pildīti ar šo regulu noteiktie zootehniskie un ģenealoģiskie noteikumi par vaislas dzīvniekiem, tostarp pilnvarām apturēt audzēšanas programmas apstiprinājumu vai atsaukt šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas atzīšanu, ja tiek konstatēta neatbilstība šīs regulas noteikumiem. |
| --- | --- |

(65)

Dalībvalstu kompetento iestāžu rīcībā vajadzētu arī būt pilnvarām, lai nodrošinātu to, ka tiek pildīti ar šo regulu noteiktie zootehniskie un ģenealoģiskie noteikumi par vaislas dzīvniekiem, tostarp pilnvarām apturēt audzēšanas programmas apstiprinājumu vai atsaukt šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas atzīšanu, ja tiek konstatēta neatbilstība šīs regulas noteikumiem.

| (66) | Lai nodrošinātu šajā regulā noteikto noteikumu piemērošanu visās dalībvalstīs, Komisijai būtu jāveic attiecīgas kontroles dalībvalstīs, inter alia ņemot vērā dalībvalstu veikto oficiālo kontroļu rezultātus. |
| --- | --- |

(66)

Lai nodrošinātu šajā regulā noteikto noteikumu piemērošanu visās dalībvalstīs, Komisijai būtu jāveic attiecīgas kontroles dalībvalstīs, inter alia ņemot vērā dalībvalstu veikto oficiālo kontroļu rezultātus.

| (67) | Komisijai būtu jāveic attiecīgas kontroles trešās valstīs, lai varētu izveidot sarakstu ar šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijām trešās valstīs, no kurām būtu jāatļauj vaislas dzīvnieku un to spermas, olšūnu un embriju ievešana Savienībā, lai izstrādātu nosacījumus to ievešanai Savienībā un lai iegūtu zootehnisko un ģenealoģisko informāciju par līdzvērtības nolīgumu darbību. Komisijai būtu jāveic arī kontroles trešās valstīs, ja to prasa vairākkārt konstatēta vai jauna radusies problēma saistībā ar vaislas dzīvniekiem un to reproduktīvajiem produktiem. |
| --- | --- |

(67)

Komisijai būtu jāveic attiecīgas kontroles trešās valstīs, lai varētu izveidot sarakstu ar šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijām trešās valstīs, no kurām būtu jāatļauj vaislas dzīvnieku un to spermas, olšūnu un embriju ievešana Savienībā, lai izstrādātu nosacījumus to ievešanai Savienībā un lai iegūtu zootehnisko un ģenealoģisko informāciju par līdzvērtības nolīgumu darbību. Komisijai būtu jāveic arī kontroles trešās valstīs, ja to prasa vairākkārt konstatēta vai jauna radusies problēma saistībā ar vaislas dzīvniekiem un to reproduktīvajiem produktiem.

| (68) | Atbilstības pārbaudei ar šajā regulā paredzētajiem noteikumiem, veicot oficiālas kontroles, ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu, ka visā Savienībā šīs regulas mērķi tiek efektīvi sasniegti. Dalībvalsts kontroles sistēmas trūkumi atsevišķos gadījumos varētu būtiski traucēt minēto mērķu sasniegšanu un radīt situācijas, kad neatbilstība minētajiem noteikumiem kļūst plaši izplatīta. Tāpēc Komisijai būtu jāspēj reaģēt uz nopietniem dalībvalsts kontroles sistēmas trūkumiem, pieņemot pasākumus, kas piemērojami līdz attiecīgā dalībvalsts īsteno vajadzīgos pasākumus trūkumu novēršanai. Šādos pasākumos iekļauj aizliegumu veikt vaislas dzīvnieku vai to reproduktīvo produktu tirdzniecību vai ieviest īpašus nosacījumus šādai tirdzniecībai vai jebkurus citus pasākumus, ko Komisija uzskata par atbilstošiem, lai novērstu minēto plaša mēroga pārkāpumu. |
| --- | --- |

(68)

Atbilstības pārbaudei ar šajā regulā paredzētajiem noteikumiem, veicot oficiālas kontroles, ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu, ka visā Savienībā šīs regulas mērķi tiek efektīvi sasniegti. Dalībvalsts kontroles sistēmas trūkumi atsevišķos gadījumos varētu būtiski traucēt minēto mērķu sasniegšanu un radīt situācijas, kad neatbilstība minētajiem noteikumiem kļūst plaši izplatīta. Tāpēc Komisijai būtu jāspēj reaģēt uz nopietniem dalībvalsts kontroles sistēmas trūkumiem, pieņemot pasākumus, kas piemērojami līdz attiecīgā dalībvalsts īsteno vajadzīgos pasākumus trūkumu novēršanai. Šādos pasākumos iekļauj aizliegumu veikt vaislas dzīvnieku vai to reproduktīvo produktu tirdzniecību vai ieviest īpašus nosacījumus šādai tirdzniecībai vai jebkurus citus pasākumus, ko Komisija uzskata par atbilstošiem, lai novērstu minēto plaša mēroga pārkāpumu.

| (69) | Tā kā Direktīvas 88/661/EEK, 89/361/EEK, 90/427/EEK, 94/28/EK un 2009/157/EK paredzēts atcelt un aizstāt ar šo regulu, ir nepieciešams atcelt arī Komisijas aktus, kas pieņemti saskaņā ar minētajām direktīvām, un tos, ja nepieciešams, aizstāt ar deleģētajiem aktiem vai īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu piešķirtajām attiecīgajām pilnvarām. Tāpēc minētie Komisijas akti būtu jāatceļ un, ja nepieciešams, jāaizstāj. |
| --- | --- |

(69)

Tā kā Direktīvas 88/661/EEK, 89/361/EEK, 90/427/EEK, 94/28/EK un 2009/157/EK paredzēts atcelt un aizstāt ar šo regulu, ir nepieciešams atcelt arī Komisijas aktus, kas pieņemti saskaņā ar minētajām direktīvām, un tos, ja nepieciešams, aizstāt ar deleģētajiem aktiem vai īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu piešķirtajām attiecīgajām pilnvarām. Tāpēc minētie Komisijas akti būtu jāatceļ un, ja nepieciešams, jāaizstāj.

| (70) | Lai nodrošinātu pareizu šīs regulas piemērošanu un regulu papildinātu vai lai grozītu tās pielikumus, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz prasību noteikšanu snieguma pārbaudei un ģenētiskai izvērtēšanai, Eiropas Savienības references centru uzdevumiem un tiem izvirzāmām prasībām un zootehnisko sertifikātu saturam un formai. |
| --- | --- |

(70)

Lai nodrošinātu pareizu šīs regulas piemērošanu un regulu papildinātu vai lai grozītu tās pielikumus, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz prasību noteikšanu snieguma pārbaudei un ģenētiskai izvērtēšanai, Eiropas Savienības references centru uzdevumiem un tiem izvirzāmām prasībām un zootehnisko sertifikātu saturam un formai.

| (71) | Sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (24). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(71)

Sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (24). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (72) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas noteikumu īstenošanai attiecībā uz veidlapu paraugiem informācijai, kas dalībvalstīm jāsniedz sabiedrībai par atzītu šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju sarakstu, tīršķirnes vaislas dzīvnieku identitātes pārbaudes metodēm, snieguma pārbaudi un ģenētisko izvērtēšanu, Eiropas Savienības references centru izraudzīšanu, zirgu dzimtas individuālā pastāvīgā identifikācijas dokumenta veidlapu paraugiem, tādu zootehnisko sertifikātu paraugiem, kuriem jābūt līdzi vaislas dzīvniekiem un to reproduktīvajiem produktiem, trešās valstīs piemērotu līdzvērtības pasākumu atzīšanu, nopietniem trūkumiem dalībvalsts kontroles sistēmā un īpašu pasākumu noteikšanu attiecībā uz vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu ievešanu Savienībā, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (25). Ja Zootehnikas pastāvīgā komiteja atzinumu nesniedz, Komisija īstenošanas aktu nepieņem. |
| --- | --- |

(72)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas noteikumu īstenošanai attiecībā uz veidlapu paraugiem informācijai, kas dalībvalstīm jāsniedz sabiedrībai par atzītu šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju sarakstu, tīršķirnes vaislas dzīvnieku identitātes pārbaudes metodēm, snieguma pārbaudi un ģenētisko izvērtēšanu, Eiropas Savienības references centru izraudzīšanu, zirgu dzimtas individuālā pastāvīgā identifikācijas dokumenta veidlapu paraugiem, tādu zootehnisko sertifikātu paraugiem, kuriem jābūt līdzi vaislas dzīvniekiem un to reproduktīvajiem produktiem, trešās valstīs piemērotu līdzvērtības pasākumu atzīšanu, nopietniem trūkumiem dalībvalsts kontroles sistēmā un īpašu pasākumu noteikšanu attiecībā uz vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu ievešanu Savienībā, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (25). Ja Zootehnikas pastāvīgā komiteja atzinumu nesniedz, Komisija īstenošanas aktu nepieņem.

| (73) | Noteikumi, kas iekļauti Direktīvās 87/328/EEK, 88/661/EEK, 89/361/EEK, 90/118/EEK, 90/119/EEK, 90/427/EEK, 91/174/EEK, 94/28/EK un 2009/157/EK un Lēmumā 96/463/EK, ir jāaizstāj ar noteikumiem, kas iekļauti šajā regulā un Komisijas deleģētajos un īstenošanas aktos, kuri pieņemti saskaņā ar šo regulu piešķirtajām pilnvarām. Līdz ar to minētie tiesību akti attiecīgi būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(73)

Noteikumi, kas iekļauti Direktīvās 87/328/EEK, 88/661/EEK, 89/361/EEK, 90/118/EEK, 90/119/EEK, 90/427/EEK, 91/174/EEK, 94/28/EK un 2009/157/EK un Lēmumā 96/463/EK, ir jāaizstāj ar noteikumiem, kas iekļauti šajā regulā un Komisijas deleģētajos un īstenošanas aktos, kuri pieņemti saskaņā ar šo regulu piešķirtajām pilnvarām. Līdz ar to minētie tiesību akti attiecīgi būtu jāatceļ.

| (74) | Šādi Komisijas lēmumi attiecībā uz inter alia katrai sugai specifiskiem kritērijiem šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju apstiprināšanai vai atzīšanai, vaislas dzīvnieku ierakstīšanai ciltsgrāmatās, atzīšanai vaislai un mākslīgajai apsēklošanai, snieguma pārbaudei un ģenētiskai izvērtēšanai tika pieņemti saskaņā ar Direktīvām 88/661/EEK, 89/361/EEK, 90/427/EEK, 94/28/EK un 2009/157/EK: Komisijas Lēmumi 84/247/EEK (26), 84/419/EEK (27), 89/501/EEK (28), 89/502/EEK (29), 89/504/EEK (30), 89/505/EEK (31), 89/507/EEK (32), 90/254/EEK (33), 90/255/EEK (34), 90/256/EEK (35), 90/257/EEK (36), 92/353/EEK (37), 96/78/EK (38) un 2006/427/EK (39). Ar šo regulu būtu jāparedz noteikumi, kas aizstāj minētajos Komisijas lēmumos paredzētos noteikumus. |
| --- | --- |

(74)

Šādi Komisijas lēmumi attiecībā uz inter alia katrai sugai specifiskiem kritērijiem šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju apstiprināšanai vai atzīšanai, vaislas dzīvnieku ierakstīšanai ciltsgrāmatās, atzīšanai vaislai un mākslīgajai apsēklošanai, snieguma pārbaudei un ģenētiskai izvērtēšanai tika pieņemti saskaņā ar Direktīvām 88/661/EEK, 89/361/EEK, 90/427/EEK, 94/28/EK un 2009/157/EK: Komisijas Lēmumi 84/247/EEK (26), 84/419/EEK (27), 89/501/EEK (28), 89/502/EEK (29), 89/504/EEK (30), 89/505/EEK (31), 89/507/EEK (32), 90/254/EEK (33), 90/255/EEK (34), 90/256/EEK (35), 90/257/EEK (36), 92/353/EEK (37), 96/78/EK (38) un 2006/427/EK (39). Ar šo regulu būtu jāparedz noteikumi, kas aizstāj minētajos Komisijas lēmumos paredzētos noteikumus.

| (75) | Šajā regulā būtu jāiekļauj noteikumi, kas līdzīgi tiem, kuri paredzēti Komisijas Lēmumā 92/354/EEK (40). |
| --- | --- |

(75)

Šajā regulā būtu jāiekļauj noteikumi, kas līdzīgi tiem, kuri paredzēti Komisijas Lēmumā 92/354/EEK (40).

| (76) | Šādi Komisijas tiesību akti tika pieņemti saskaņā ar Direktīvām 88/661/EEK, 89/361/EEK, 90/427/EEK, 94/28/EK un 2009/157/EK: Komisijas Lēmumi 89/503/EEK (41), 89/506/EEK (42), 90/258/EEK (43), 96/79/EK (44), 96/509/EK (45), 96/510/EK (46) un 2005/379/EK (47), un Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/262 (48). Ar šo regulu būtu jāparedz noteikumi, kas aizstāj minētajos Komisijas tiesību aktos paredzētos noteikumus. |
| --- | --- |

(76)

Šādi Komisijas tiesību akti tika pieņemti saskaņā ar Direktīvām 88/661/EEK, 89/361/EEK, 90/427/EEK, 94/28/EK un 2009/157/EK: Komisijas Lēmumi 89/503/EEK (41), 89/506/EEK (42), 90/258/EEK (43), 96/79/EK (44), 96/509/EK (45), 96/510/EK (46) un 2005/379/EK (47), un Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/262 (48). Ar šo regulu būtu jāparedz noteikumi, kas aizstāj minētajos Komisijas tiesību aktos paredzētos noteikumus.

| (77) | Lai nodrošinātu juridisko skaidrību un novērstu dublēšanos, 74., 75. un 76. apsvērumā minētie Komisijas tiesību akti būtu jāatceļ no šīs regulas piemērošanas dienas. Turklāt Komisijai būtu vismaz 18 mēnešus pirms šīs regulas piemērošanas dienas jāpieņem īstenošanas akti, kas paredz veidlapu paraugus tādas informācijas sniegšanai, kas jāiekļauj atzītu šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju sarakstā un kas dalībvalstīm jāsniedz sabiedrībai, kā arī par vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu zootehnisko sertifikātu veidlapu paraugiem. Minētajiem īstenošanas aktiem vajadzētu būt piemērojamiem pirms šīs regulas piemērošanas dienas. |
| --- | --- |

(77)

Lai nodrošinātu juridisko skaidrību un novērstu dublēšanos, 74., 75. un 76. apsvērumā minētie Komisijas tiesību akti būtu jāatceļ no šīs regulas piemērošanas dienas. Turklāt Komisijai būtu vismaz 18 mēnešus pirms šīs regulas piemērošanas dienas jāpieņem īstenošanas akti, kas paredz veidlapu paraugus tādas informācijas sniegšanai, kas jāiekļauj atzītu šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju sarakstā un kas dalībvalstīm jāsniedz sabiedrībai, kā arī par vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu zootehnisko sertifikātu veidlapu paraugiem. Minētajiem īstenošanas aktiem vajadzētu būt piemērojamiem pirms šīs regulas piemērošanas dienas.

| (78) | Lai audzētāju organizācijām, ciltsdarba organizācijām, audzētāju apvienībām, privātiem uzņēmumiem vai citām organizācijām vai apvienībām, kas ir apstiprinātas vai atzītas ar vai bez laika ierobežojuma saskaņā ar aktiem, kas atcelti ar šo regulu, un minēto operatoru īstenotajām audzēšanas programmām nodrošinātu netraucētu pāreju, minētie operatori un to audzēšanas programmas būtu jāuzskata par atzītiem vai apstiprinātiem saskaņā ar šo regulu. Attiecīgi, uz minētajiem operatoriem nebūtu jāattiecina šajā regulā noteiktās atzīšanas, apstiprināšanas un paziņošanas procedūras ģeogrāfiskās teritorijas paplašināšanai uz citām dalībvalstīm, kaut arī pārējie šīs regulas noteikumi tiem būtu jāpiemēro. Dalībvalstīm, jo īpaši veicot uz risku balstītas oficiālas minēto operatoru kontroles, būtu jānodrošina, ka tie atbilst visiem šajā regulā paredzētajiem noteikumiem. Ja ir konstatēta neatbilstība, kompetentajām iestādēm būtu jānodrošina, ka minētie operatori veic nepieciešamos pasākumus minētās neatbilstības novēršanai, un vajadzības gadījumā būtu jāaptur vai jāatsauc minēto operatoru atzīšana vai to audzēšanas programmu apstiprinājums. |
| --- | --- |

(78)

Lai audzētāju organizācijām, ciltsdarba organizācijām, audzētāju apvienībām, privātiem uzņēmumiem vai citām organizācijām vai apvienībām, kas ir apstiprinātas vai atzītas ar vai bez laika ierobežojuma saskaņā ar aktiem, kas atcelti ar šo regulu, un minēto operatoru īstenotajām audzēšanas programmām nodrošinātu netraucētu pāreju, minētie operatori un to audzēšanas programmas būtu jāuzskata par atzītiem vai apstiprinātiem saskaņā ar šo regulu. Attiecīgi, uz minētajiem operatoriem nebūtu jāattiecina šajā regulā noteiktās atzīšanas, apstiprināšanas un paziņošanas procedūras ģeogrāfiskās teritorijas paplašināšanai uz citām dalībvalstīm, kaut arī pārējie šīs regulas noteikumi tiem būtu jāpiemēro. Dalībvalstīm, jo īpaši veicot uz risku balstītas oficiālas minēto operatoru kontroles, būtu jānodrošina, ka tie atbilst visiem šajā regulā paredzētajiem noteikumiem. Ja ir konstatēta neatbilstība, kompetentajām iestādēm būtu jānodrošina, ka minētie operatori veic nepieciešamos pasākumus minētās neatbilstības novēršanai, un vajadzības gadījumā būtu jāaptur vai jāatsauc minēto operatoru atzīšana vai to audzēšanas programmu apstiprinājums.

| (79) | Komisija nesen pieņēma priekšlikumu jaunai regulai par oficiālām kontrolēm un citām oficiālām darbībām. Ar minēto jauno regulu ir paredzēts atcelt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvu 89/608/EEK (49), Padomes Direktīvu 90/425/EEK (50) un Direktīvas 91/496/EEK un 97/78/EK. Tajā ar nepieciešamajiem pielāgojumiem ir arī paredzēts iekļaut atsevišķus Regulā (EK) Nr. 882/2004 un minētajās direktīvās izklāstītos noteikumus. Tomēr dzīvnieku audzēšanu nav paredzēts iekļaut minētās jaunās regulas darbības jomā. Juridiskās skaidrības un noteiktības labad un kamēr Direktīvas 89/608/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK un 97/78/EK ar minēto jauno regulu nav atceltas, ir nepieciešams svītrot norādi “zootehnisks” Direktīvās 89/608/EEK un 90/425/EEK, turpretim Direktīvās 91/496/EEK un 97/78/EK šāds grozījums nav vajadzīgs. Tādēļ Direktīvas 89/608/EEK un 90/425/EEK būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(79)

Komisija nesen pieņēma priekšlikumu jaunai regulai par oficiālām kontrolēm un citām oficiālām darbībām. Ar minēto jauno regulu ir paredzēts atcelt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvu 89/608/EEK (49), Padomes Direktīvu 90/425/EEK (50) un Direktīvas 91/496/EEK un 97/78/EK. Tajā ar nepieciešamajiem pielāgojumiem ir arī paredzēts iekļaut atsevišķus Regulā (EK) Nr. 882/2004 un minētajās direktīvās izklāstītos noteikumus. Tomēr dzīvnieku audzēšanu nav paredzēts iekļaut minētās jaunās regulas darbības jomā. Juridiskās skaidrības un noteiktības labad un kamēr Direktīvas 89/608/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK un 97/78/EK ar minēto jauno regulu nav atceltas, ir nepieciešams svītrot norādi “zootehnisks” Direktīvās 89/608/EEK un 90/425/EEK, turpretim Direktīvās 91/496/EEK un 97/78/EK šāds grozījums nav vajadzīgs. Tādēļ Direktīvas 89/608/EEK un 90/425/EEK būtu attiecīgi jāgroza.

| (80) | Līdz Regulas (ES) 2016/429 110. panta piemērošanas dienai šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām, kas īsteno apstiprinātas zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvnieku audzēšanas programmas, būtu jāspēj turpināt izsniegt identifikācijas dokumentus šiem tīršķirnes vaislas dzīvniekiem saskaņā ar Direktīvas 90/427/EEK 8. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(80)

Līdz Regulas (ES) 2016/429 110. panta piemērošanas dienai šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām, kas īsteno apstiprinātas zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvnieku audzēšanas programmas, būtu jāspēj turpināt izsniegt identifikācijas dokumentus šiem tīršķirnes vaislas dzīvniekiem saskaņā ar Direktīvas 90/427/EEK 8. panta 1. punktu.

| (81) | Šī regula būtu jāpiemēro no divdesmit astotā mēneša pirmās dienas pēc tās stāšanās spēkā, |
| --- | --- |

(81)

Šī regula būtu jāpiemēro no divdesmit astotā mēneša pirmās dienas pēc tās stāšanās spēkā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šī regula nosaka:

| a) | zootehniskos un ģenealoģiskos noteikumus vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu tirdzniecībai Savienībā un to ievešanai tajā; |
| --- | --- |

a)

zootehniskos un ģenealoģiskos noteikumus vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu tirdzniecībai Savienībā un to ievešanai tajā;

| b) | noteikumus par šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju atzīšanu un to audzēšanas programmu apstiprināšanu; |
| --- | --- |

b)

noteikumus par šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju atzīšanu un to audzēšanas programmu apstiprināšanu;

| c) | audzētāju, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju tiesības un pienākumus; |
| --- | --- |

c)

audzētāju, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju tiesības un pienākumus;

| d) | noteikumus par vaislas dzīvnieku ierakstīšanu ciltsgrāmatās un ciltsreģistros un vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu atzīšanu vaislai; |
| --- | --- |

d)

noteikumus par vaislas dzīvnieku ierakstīšanu ciltsgrāmatās un ciltsreģistros un vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu atzīšanu vaislai;

| e) | noteikumus par vaislas dzīvnieku snieguma pārbaudēm un ģenētisko izvērtēšanu; |
| --- | --- |

e)

noteikumus par vaislas dzīvnieku snieguma pārbaudēm un ģenētisko izvērtēšanu;

| f) | noteikumus par vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu zootehnisko sertifikātu izsniegšanu; |
| --- | --- |

f)

noteikumus par vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu zootehnisko sertifikātu izsniegšanu;

| g) | noteikumus par oficiālām kontrolēm, un, jo īpaši, tām, kas attiecas uz šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām un krustojuma cūku audzētāju organizācijām, un noteikumus par citu oficiālo darbību veikšanu; |
| --- | --- |

g)

noteikumus par oficiālām kontrolēm, un, jo īpaši, tām, kas attiecas uz šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām un krustojuma cūku audzētāju organizācijām, un noteikumus par citu oficiālo darbību veikšanu;

| h) | noteikumus par dalībvalstu administratīvo palīdzību un sadarbību, un noteikumus par izpildi tajās; |
| --- | --- |

h)

noteikumus par dalībvalstu administratīvo palīdzību un sadarbību, un noteikumus par izpildi tajās;

| i) | noteikumus par Komisijas kontroļu veikšanu dalībvalstīs un trešās valstīs. |
| --- | --- |

i)

noteikumus par Komisijas kontroļu veikšanu dalībvalstīs un trešās valstīs.

2.   Šo regulu piemēro vaislas dzīvniekiem un to reproduktīvajiem produktiem, ja minētos dzīvniekus vai no minētajiem reproduktīvajiem produktiem iegūtos pēcnācējus ir paredzēts kā tīršķirnes vaislas dzīvniekus ierakstīt ciltsgrāmatā vai kā krustojuma vaislas cūkas reģistrēt ciltsreģistrā.

3.   Šo regulu nepiemēro vaislas dzīvniekiem un to reproduktīvajiem produktiem, ja minētie dzīvnieki un to reproduktīvie produkti paredzēti tehniskiem vai zinātniskiem eksperimentiem kompetento iestāžu uzraudzībā.

4.   Regulas 9. panta 4. punktu, 13. pantu, 14. panta 3. un 4. punktu, 23. un 24. pantu, 28. panta 2. punktu un 36. panta 1. punktu nepiemēro privātiem uzņēmumiem, kas atzīti par krustojuma cūku audzētāju organizācijām, kuras darbojas slēgtās audzēšanas sistēmās.

5.   Šī regula neskar dalībvalstu tiesības veikt valsts pasākumus, ar kuriem reglamentē tādu audzēšanas programmu īstenošanu, kuras nav apstiprinātas saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “dzīvnieks” ir mājdzīvnieks, kas pieder pie:






  a) | liellopu sugām (Bos taurus, Bos indicus un Bubalus bubalis), |
| --- | --- | --- |

1)

“dzīvnieks” ir mājdzīvnieks, kas pieder pie:

a)

liellopu sugām (Bos taurus, Bos indicus un Bubalus bubalis),

Bos taurus

Bos indicus

Bubalus bubalis

| b) | cūku sugas (Sus scrofa), |
| --- | --- |

b)

cūku sugas (Sus scrofa),

Sus scrofa

| c) | aitu sugas (Ovis aries), |
| --- | --- |

c)

aitu sugas (Ovis aries),

Ovis aries

| d) | kazu sugas (Capra hircus), vai |
| --- | --- |

d)

kazu sugas (Capra hircus), vai

Capra hircus

| e) | zirgu sugām (Equus caballus un Equus asinus); |
| --- | --- |

e)

zirgu sugām (Equus caballus un Equus asinus);

Equus caballus

Equus asinus

| 2) | “šķirne” ir dzīvnieku populācija, kas ir pietiekami viendabīga, lai to par atšķirīgu no citiem tās pašas sugas dzīvniekiem uzskatītu viena vai vairākas audzētāju grupas, kuras ir vienojušās minētos dzīvniekus, norādot zināmos to priekštečus, ierakstīt ciltsgrāmatās, lai atražotu to iedzimtās īpašības, audzēšanas programmā izmantojot reprodukciju, apmaiņu un selekciju; |
| --- | --- |

2)

“šķirne” ir dzīvnieku populācija, kas ir pietiekami viendabīga, lai to par atšķirīgu no citiem tās pašas sugas dzīvniekiem uzskatītu viena vai vairākas audzētāju grupas, kuras ir vienojušās minētos dzīvniekus, norādot zināmos to priekštečus, ierakstīt ciltsgrāmatās, lai atražotu to iedzimtās īpašības, audzēšanas programmā izmantojot reprodukciju, apmaiņu un selekciju;

| 3) | “vaislas dzīvnieks” ir tīršķirnes vaislas dzīvnieks vai krustojuma vaislas cūka; |
| --- | --- |

3)

“vaislas dzīvnieks” ir tīršķirnes vaislas dzīvnieks vai krustojuma vaislas cūka;

| 4) | “reproduktīvie produkti” ir no vaislas dzīvniekiem mākslīgās reprodukcijas nolūkā savākta vai iegūta sperma, olšūnas vai embriji; |
| --- | --- |

4)

“reproduktīvie produkti” ir no vaislas dzīvniekiem mākslīgās reprodukcijas nolūkā savākta vai iegūta sperma, olšūnas vai embriji;

| 5) | “šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība” ir audzētāju apvienība, audzētāju organizācija vai publiska struktūra, kas nav kompetentās iestādes, kuru dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar 4. panta 3. punktu atzinusi nolūkam īstenot audzēšanas programmu ar tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, kuri ierakstīti vienā vai vairākās ciltsgrāmatās, ko minētā apvienība, organizācija vai struktūra uztur vai izveido; |
| --- | --- |

5)

“šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība” ir audzētāju apvienība, audzētāju organizācija vai publiska struktūra, kas nav kompetentās iestādes, kuru dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar 4. panta 3. punktu atzinusi nolūkam īstenot audzēšanas programmu ar tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, kuri ierakstīti vienā vai vairākās ciltsgrāmatās, ko minētā apvienība, organizācija vai struktūra uztur vai izveido;

| 6) | “krustojuma cūku audzētāju organizācija” ir audzētāju apvienība, audzētāju organizācija, privāts uzņēmums, kas darbojas slēgtā audzēšanas sistēmā, vai publiska struktūra, kas nav kompetentās iestādes, kuru dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar 4. panta 3. punktu atzinusi nolūkam īstenot audzēšanas programmu ar krustojuma vaislas cūkām, kuras reģistrētas vienā vai vairākos ciltsreģistros, ko minētā apvienība, organizācija, uzņēmums vai struktūra uztur vai izveido; |
| --- | --- |

6)

“krustojuma cūku audzētāju organizācija” ir audzētāju apvienība, audzētāju organizācija, privāts uzņēmums, kas darbojas slēgtā audzēšanas sistēmā, vai publiska struktūra, kas nav kompetentās iestādes, kuru dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar 4. panta 3. punktu atzinusi nolūkam īstenot audzēšanas programmu ar krustojuma vaislas cūkām, kuras reģistrētas vienā vai vairākos ciltsreģistros, ko minētā apvienība, organizācija, uzņēmums vai struktūra uztur vai izveido;

| 7) | “šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija” ir trešā valstī esoša audzētāju apvienība, audzētāju organizācija, privāts uzņēmums, lopkopības organizācija vai oficiāls dienests, ko attiecībā uz tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, kas pieder pie liellopu, cūku, aitu, kazu vai zirgu sugām, vai attiecībā uz krustojuma vaislas cūkām minētā trešā valsts akceptējusi saistībā ar vaislai paredzētu vaislas dzīvnieku ievešanu Savienībā; |
| --- | --- |

7)

“šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija” ir trešā valstī esoša audzētāju apvienība, audzētāju organizācija, privāts uzņēmums, lopkopības organizācija vai oficiāls dienests, ko attiecībā uz tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, kas pieder pie liellopu, cūku, aitu, kazu vai zirgu sugām, vai attiecībā uz krustojuma vaislas cūkām minētā trešā valsts akceptējusi saistībā ar vaislai paredzētu vaislas dzīvnieku ievešanu Savienībā;

| 8) | “kompetentās iestādes” ir dalībvalsts iestādes, kas, ievērojot šo regulu, ir atbildīgas par:






  a) | šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju atzīšanu un ar vaislas dzīvniekiem īstenoto audzēšanas programmu apstiprināšanu, |
| --- | --- | --- |

8)

“kompetentās iestādes” ir dalībvalsts iestādes, kas, ievērojot šo regulu, ir atbildīgas par:

a)

šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju atzīšanu un ar vaislas dzīvniekiem īstenoto audzēšanas programmu apstiprināšanu,

| b) | operatoru oficiālajām kontrolēm, |
| --- | --- |

b)

operatoru oficiālajām kontrolēm,

| c) | konstatētas neatbilstības gadījumā – palīdzības sniegšanu citām dalībvalstīm un trešām valstīm, |
| --- | --- |

c)

konstatētas neatbilstības gadījumā – palīdzības sniegšanu citām dalībvalstīm un trešām valstīm,

| d) | citām oficiālām darbībām, kas nav minētas a) un c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

d)

citām oficiālām darbībām, kas nav minētas a) un c) apakšpunktā;

| 9) | “tīršķirnes vaislas dzīvnieks” ir dzīvnieks, kas ir ierakstīts vai reģistrēts un atbilst ierakstīšanai ciltsgrāmatas pamatdaļā; |
| --- | --- |

9)

“tīršķirnes vaislas dzīvnieks” ir dzīvnieks, kas ir ierakstīts vai reģistrēts un atbilst ierakstīšanai ciltsgrāmatas pamatdaļā;

| 10) | “krustojuma vaislas cūka” ir cūku sugas dzīvnieks, kas reģistrēts ciltsreģistrā un iegūts, veicot apzinātu krustošanu, vai kas izmantots apzinātai krustošanai starp:






  a) | dažādu šķirņu vai līniju tīršķirnes vaislas cūkām, |
| --- | --- | --- |

10)

“krustojuma vaislas cūka” ir cūku sugas dzīvnieks, kas reģistrēts ciltsreģistrā un iegūts, veicot apzinātu krustošanu, vai kas izmantots apzinātai krustošanai starp:

a)

dažādu šķirņu vai līniju tīršķirnes vaislas cūkām,

| b) | vaislas cūkām, kas pašas ir dažādu šķirņu vai līniju krustojums (hibrīds), |
| --- | --- |

b)

vaislas cūkām, kas pašas ir dažādu šķirņu vai līniju krustojums (hibrīds),

| c) | vaislas cūkām, kas pieder vienai vai otrai a) vai b) apakšpunktā minētajai kategorijai; |
| --- | --- |

c)

vaislas cūkām, kas pieder vienai vai otrai a) vai b) apakšpunktā minētajai kategorijai;

| 11) | “līnija” ir ģenētiski stabila un vienveidīga konkrētas šķirnes tīršķirnes vaislas dzīvnieku apakšpopulācija; |
| --- | --- |

11)

“līnija” ir ģenētiski stabila un vienveidīga konkrētas šķirnes tīršķirnes vaislas dzīvnieku apakšpopulācija;

| 12) | “ciltsgrāmata” ir:






  a) | jebkura liellopu, cūku, aitu, kazu, zirgu ciltsgrāmata, datne vai cits datu nesējs, ko uztur šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība un kurā ir pamatdaļa un, ja šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība tā nolemj, viena vai vairākas papilddaļas tās pašas sugas dzīvniekiem, kuri neatbilst ierakstīšanai ciltsgrāmatas pamatdaļā, |
| --- | --- | --- |

12)

“ciltsgrāmata” ir:

a)

jebkura liellopu, cūku, aitu, kazu, zirgu ciltsgrāmata, datne vai cits datu nesējs, ko uztur šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība un kurā ir pamatdaļa un, ja šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība tā nolemj, viena vai vairākas papilddaļas tās pašas sugas dzīvniekiem, kuri neatbilst ierakstīšanai ciltsgrāmatas pamatdaļā,

| b) | attiecīgā gadījumā jebkura atbilstoša grāmata, ko uztur šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā jebkura atbilstoša grāmata, ko uztur šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija;

| 13) | “pamatdaļa” ir ciltsgrāmatas nodaļa, kurā tīršķirnes vaislas dzīvniekus ieraksta vai reģistrē – un tie atbilst ierakstīšanai –, norādot detalizētu informāciju par to priekštečiem un attiecīgā gadījumā to labvērtības; |
| --- | --- |

13)

“pamatdaļa” ir ciltsgrāmatas nodaļa, kurā tīršķirnes vaislas dzīvniekus ieraksta vai reģistrē – un tie atbilst ierakstīšanai –, norādot detalizētu informāciju par to priekštečiem un attiecīgā gadījumā to labvērtības;

| 14) | “klase” ir pamatdaļas horizontāla iedaļa, kurā tīršķirnes vaislas dzīvniekus ieraksta pēc to labvērtībām; |
| --- | --- |

14)

“klase” ir pamatdaļas horizontāla iedaļa, kurā tīršķirnes vaislas dzīvniekus ieraksta pēc to labvērtībām;

| 15) | “labvērtība” ir vaislas dzīvnieka kvantitatīvi raksturojama pārmantojama īpašība vai ģenētiska īpatnība; |
| --- | --- |

15)

“labvērtība” ir vaislas dzīvnieka kvantitatīvi raksturojama pārmantojama īpašība vai ģenētiska īpatnība;

| 16) | “ciltsvērtība” ir vērtējums par vaislas dzīvnieka genotipa paredzamo ietekmi uz konkrētu tā pēcnācēju īpašību; |
| --- | --- |

16)

“ciltsvērtība” ir vērtējums par vaislas dzīvnieka genotipa paredzamo ietekmi uz konkrētu tā pēcnācēju īpašību;

| 17) | “ciltsreģistrs” ir:






  a) | datne vai datu nesējs, kuru uztur krustojuma cūku audzētāju organizācija un kurā reģistrē krustojuma vaislas cūkas, minot detalizētu informāciju par to priekštečiem, |
| --- | --- | --- |

17)

“ciltsreģistrs” ir:

a)

datne vai datu nesējs, kuru uztur krustojuma cūku audzētāju organizācija un kurā reģistrē krustojuma vaislas cūkas, minot detalizētu informāciju par to priekštečiem,

| b) | attiecīgā gadījumā jebkurš atbilstošs reģistrs, ko uztur šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā jebkurš atbilstošs reģistrs, ko uztur šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija;

| 18) | “oficiālā kontrole” ir jebkāda veida kontrole, ko kompetentās iestādes veic, lai pārbaudītu atbilstību šajā regulā paredzētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

18)

“oficiālā kontrole” ir jebkāda veida kontrole, ko kompetentās iestādes veic, lai pārbaudītu atbilstību šajā regulā paredzētajiem noteikumiem;

| 19) | “citas oficiālas darbības” ir jebkura darbība, izņemot oficiāla kontrole, ko kompetentās iestādes veic saskaņā ar šo regulu, lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto noteikumu piemērošanu; |
| --- | --- |

19)

“citas oficiālas darbības” ir jebkura darbība, izņemot oficiāla kontrole, ko kompetentās iestādes veic saskaņā ar šo regulu, lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto noteikumu piemērošanu;

| 20) | “zootehniskais sertifikāts” ir izcelsmes sertifikāts, apliecinājums vai komerciāla dokumentācija, ko par vaislas dzīvniekiem vai to reproduktīvajiem produktiem izsniedz papīra vai elektroniskā formā un kurā sniegta informācija par vaislas dzīvnieku vai to reproduktīvo produktu ģenētisko izcelsmi, identifikāciju un – ja pieejams –, par snieguma pārbaudes vai ģenētiskās izvērtēšanas rezultātiem; |
| --- | --- |

20)

“zootehniskais sertifikāts” ir izcelsmes sertifikāts, apliecinājums vai komerciāla dokumentācija, ko par vaislas dzīvniekiem vai to reproduktīvajiem produktiem izsniedz papīra vai elektroniskā formā un kurā sniegta informācija par vaislas dzīvnieku vai to reproduktīvo produktu ģenētisko izcelsmi, identifikāciju un – ja pieejams –, par snieguma pārbaudes vai ģenētiskās izvērtēšanas rezultātiem;

| 21) | “ievešana Savienībā” ir darbība – izņemot tranzītu –, ar ko kādā no teritorijām, kas minētas VI pielikumā, no ārienes ieved vaislas dzīvniekus un to reproduktīvos produktus; |
| --- | --- |

21)

“ievešana Savienībā” ir darbība – izņemot tranzītu –, ar ko kādā no teritorijām, kas minētas VI pielikumā, no ārienes ieved vaislas dzīvniekus un to reproduktīvos produktus;

| 22) | “tirdzniecība” ir dzīvnieku vai to reproduktīvo produktu pirkšanas, pārdošanas, apmaiņas vai cita veida iegūšanas vai nodošanas darbība Savienībā, tostarp dalībvalstī; |
| --- | --- |

22)

“tirdzniecība” ir dzīvnieku vai to reproduktīvo produktu pirkšanas, pārdošanas, apmaiņas vai cita veida iegūšanas vai nodošanas darbība Savienībā, tostarp dalībvalstī;

| 23) | “operators” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, uz kuru attiecas šajā regulā paredzētie noteikumi, piemēram, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības, krustojuma cūku audzētāju organizācijas, trešās personas, kuras šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas izraudzījušās saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu, spermas savākšanas un uzglabāšanas centri, embriju uzglabāšanas centri, embriju ieguves vai sagatavošanas brigādes un audzētāji; |
| --- | --- |

23)

“operators” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, uz kuru attiecas šajā regulā paredzētie noteikumi, piemēram, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības, krustojuma cūku audzētāju organizācijas, trešās personas, kuras šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas izraudzījušās saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu, spermas savākšanas un uzglabāšanas centri, embriju uzglabāšanas centri, embriju ieguves vai sagatavošanas brigādes un audzētāji;

| 24) | “apdraudēta šķirne” ir vietēja šķirne, kuru dalībvalsts atzinusi par apdraudētu, kura ģenētiski ir pielāgojusies vienai vai vairākām tradicionālajām audzēšanas sistēmām vai vidēm minētajā dalībvalstī un kuras apdraudētības statusu zinātniski ir noteikusi iestāde, kam ir nepieciešamās prasmes un zināšanas apdraudēto šķirņu jomā; |
| --- | --- |

24)

“apdraudēta šķirne” ir vietēja šķirne, kuru dalībvalsts atzinusi par apdraudētu, kura ģenētiski ir pielāgojusies vienai vai vairākām tradicionālajām audzēšanas sistēmām vai vidēm minētajā dalībvalstī un kuras apdraudētības statusu zinātniski ir noteikusi iestāde, kam ir nepieciešamās prasmes un zināšanas apdraudēto šķirņu jomā;

| 25) | “privāts uzņēmums, kas darbojas slēgtā audzēšanas sistēmā” ir privāts uzņēmums, kuram ir audzēšanas programma, kurā vai nu nepiedalās audzētāji, vai arī piedalās ierobežots skaits audzētāju, kas ar minēto privāto uzņēmumu ir saistīti, apņemoties saņemt no tā krustojuma vaislas cūku piegādi vai tam piegādāt krustojuma vaislas cūkas; |
| --- | --- |

25)

“privāts uzņēmums, kas darbojas slēgtā audzēšanas sistēmā” ir privāts uzņēmums, kuram ir audzēšanas programma, kurā vai nu nepiedalās audzētāji, vai arī piedalās ierobežots skaits audzētāju, kas ar minēto privāto uzņēmumu ir saistīti, apņemoties saņemt no tā krustojuma vaislas cūku piegādi vai tam piegādāt krustojuma vaislas cūkas;

| 26) | “audzēšanas programma” ir sistemātisku darbību, tostarp vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu dokumentēšanas, selekcijas, audzēšanas un apmaiņas, kopums, kas ir izstrādāts un tiek īstenots, lai saglabātu vai uzlabotu vēlamās fenotipiskās un/vai genotipiskās īpašības vaislas dzīvnieku mērķpopulācijā. |
| --- | --- |

26)

“audzēšanas programma” ir sistemātisku darbību, tostarp vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu dokumentēšanas, selekcijas, audzēšanas un apmaiņas, kopums, kas ir izstrādāts un tiek īstenots, lai saglabātu vai uzlabotu vēlamās fenotipiskās un/vai genotipiskās īpašības vaislas dzīvnieku mērķpopulācijā.

3. pants

Vispārīgie zootehniskie un ģenealoģiskie nosacījumi vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu tirdzniecībai Savienībā un to ievešanai tajā

1.   Vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu tirdzniecību Savienībā un to ievešanu tajā neaizliedz, neierobežo vai nekavē zootehnisku vai ģenealoģisku iemeslu dēļ, ja vien tas neizriet no noteikumiem, kas paredzēti šajā regulā.

2.   Vaislas dzīvnieku audzētājus, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības, krustojuma cūku audzētāju organizācijas vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas nediskriminē uz to izcelsmes valsts vai uz vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu izcelsmes valsts pamata.

II NODAĻA

Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju atzīšana dalībvalstīs un audzēšanas programmu apstiprināšana

1. iedaļa

Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju atzīšana

4. pants

Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju atzīšana

1.   Attiecībā uz tīršķirnes vaislas dzīvniekiem – audzētāju apvienības, audzētāju organizācijas vai publiskas struktūras var iesniegt kompetentajām iestādēm pieteikumu par atzīšanu par šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību.

Attiecībā uz krustojuma vaislas cūkām – audzētāju apvienības, audzētāju organizācijas vai privāti uzņēmumi, kas darbojas slēgtā audzēšanas sistēmā, vai publiskas struktūras var iesniegt kompetentajām iestādēm pieteikumu par atzīšanu par krustojuma cūku audzētāju organizāciju.

2.   Šā panta 1. punktā minētos pieteikumus sagatavo rakstiski – vai nu papīra, vai elektroniskā formā.

3.   Kompetentās iestādes izvērtē 1. punktā minētos pieteikumus. Tās atzīst par šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību jebkuru 1. punkta pirmajā daļā minēto pieteikuma iesniedzēju un par krustojuma cūku audzētāju organizāciju – jebkuru 1. punkta otrajā daļā minēto pieteikuma iesniedzēju, kas atbilst šādām prasībām:

| a) | tās galvenā mītne atrodas tās dalībvalsts teritorijā, kur darbojas kompetentā iestāde; |
| --- | --- |

a)

tās galvenā mītne atrodas tās dalībvalsts teritorijā, kur darbojas kompetentā iestāde;

| b) | pieteikumā tā pierāda, ka attiecībā uz savām audzēšanas programmām, kuru apstiprināšanai tā vēlas pieteikties saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu, tā atbilst I pielikuma 1. daļas prasībām; |
| --- | --- |

b)

pieteikumā tā pierāda, ka attiecībā uz savām audzēšanas programmām, kuru apstiprināšanai tā vēlas pieteikties saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu, tā atbilst I pielikuma 1. daļas prasībām;

| c) | pieteikumā tā attiecībā uz katru plānoto audzēšanas programmu iekļauj audzēšanas programmas projekta versiju, kurā jāietver I pielikuma 2. daļā paredzētā informācija un turklāt, attiecībā uz zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, 3. daļā paredzētā informācija; |
| --- | --- |

c)

pieteikumā tā attiecībā uz katru plānoto audzēšanas programmu iekļauj audzēšanas programmas projekta versiju, kurā jāietver I pielikuma 2. daļā paredzētā informācija un turklāt, attiecībā uz zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, 3. daļā paredzētā informācija;

| d) | iesniedzot savu šā panta 1. punktā minēto pieteikumu, tā iesniedz pieteikumu, kurā lūdz apstiprināt vismaz vienu no minētajām plānotajām audzēšanas programmām, saskaņā ar 8. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

d)

iesniedzot savu šā panta 1. punktā minēto pieteikumu, tā iesniedz pieteikumu, kurā lūdz apstiprināt vismaz vienu no minētajām plānotajām audzēšanas programmām, saskaņā ar 8. panta 2. punktu.

5. pants

Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju atzīšanas atteikšana

1.   Piemērojot 4. panta 1. punktu, ja kompetentā iestāde ir nodomājusi atteikt atzīt pieteikuma iesniedzēju par šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību vai krustojuma cūku audzētāju organizāciju, tā minētajam pieteikuma iesniedzējam par to sniedz pamatotu paskaidrojumu. Minētajam pieteikuma iesniedzējam ir tiesības lūgt, lai kompetentā iestāde pārskatītu minēto nodomāto atteikumu 60 dienu laikā no pamatotā paskaidrojuma saņemšanas vai agrāk, ja valsts tiesību aktos ir noteikti īsāki termiņi.

2.   Ja pēc 1. punktā minētās pārskatīšanas kompetentā iestāde izlemj savu atteikumu apstiprināt, tā pieteikuma iesniedzējam 90 dienu laikā no viņa pārskatīšanas lūguma saņemšanas datuma vai agrāk, ja valsts tiesību aktos ir noteikti īsāki termiņi, sniedz pamatotu paskaidrojumu par savu lēmumu atteikt atzīšanu. Vienlaikus kompetentā iestāde informē Komisiju par savu lēmumu atteikt atzīšanu un par tās iemesliem šādai rīcībai.

6. pants

Grozītu audzēšanas programmu iesniegšana atteikuma gadījumā un šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību vai krustojuma cūku audzētāju organizāciju atzīšanas atsaukšana apstiprinātu audzēšanas programmu trūkuma dēļ

1.   Ja kompetentā iestāde, kura ir atzinusi šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību vai krustojuma cūku audzētāju organizāciju saskaņā ar 4. panta 3. punktu, atsakās apstiprināt audzēšanas programmu, ko šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija iesniegusi saskaņā ar 8. pantu, minētajai šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībai vai krustojuma cūku audzētāju organizācijai ir iespēja iesniegt grozītu audzēšanas programmas versiju sešu mēnešu laikā pēc atteikuma.

2.   Kompetentā iestāde atsauc šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas atzīšanu, ja līdz šā panta 1. punktā minētā laikposma beigām nav iesniegta grozīta audzēšanas programmas versija un ja minētajai šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībai vai krustojuma cūku audzētāju organizācijai nav citas audzēšanas programmas, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu.

7. pants

Atzīto šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju saraksti

1.   Dalībvalstis sagatavo un pastāvīgi atjaunina sarakstu ar šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām un krustojuma cūku audzētāju organizācijām, ko to kompetentās iestādes atzinušas saskaņā ar 4. panta 3. punktu un kam ir vismaz viena saskaņā ar 8. panta 3. punktu apstiprināta audzēšanas programma. Dalībvalstis minēto sarakstu dara publiski pieejamu.

2.   Šā panta 1. punktā minētajā sarakstā tiek norādīta šāda informācija:

| a) | šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas nosaukums, kontaktinformācija un, ja iespējams, tīmekļa vietne; |
| --- | --- |

a)

šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas nosaukums, kontaktinformācija un, ja iespējams, tīmekļa vietne;

| b) | katrai sarakstā iekļautajai šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībai vai krustojuma cūku audzētāju organizācijai:






  i) | attiecībā uz tīršķirnes vaislas dzīvniekiem – šķirnes nosaukums, vai attiecībā uz krustojuma vaislas cūkām – šķirne, līnija vai krustojums, uz ko attiecas katra no tās audzēšanas programmām, kuras apstiprinātas saskaņā ar 8. panta 3. punktu, un, ja šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība izmanto atkāpes, kas minētas 19. pantā vai II pielikuma 1. daļas III nodaļas 2. punktā, atsauce uz minētajām atkāpēm, |
| --- | --- | --- |

b)

katrai sarakstā iekļautajai šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībai vai krustojuma cūku audzētāju organizācijai:

i)

attiecībā uz tīršķirnes vaislas dzīvniekiem – šķirnes nosaukums, vai attiecībā uz krustojuma vaislas cūkām – šķirne, līnija vai krustojums, uz ko attiecas katra no tās audzēšanas programmām, kuras apstiprinātas saskaņā ar 8. panta 3. punktu, un, ja šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība izmanto atkāpes, kas minētas 19. pantā vai II pielikuma 1. daļas III nodaļas 2. punktā, atsauce uz minētajām atkāpēm,

| ii) | ģeogrāfiskā teritorija, kurā jāīsteno katra no tās audzēšanas programmām; |
| --- | --- |

ii)

ģeogrāfiskā teritorija, kurā jāīsteno katra no tās audzēšanas programmām;

| iii) | zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem attiecīgā gadījumā tās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības nosaukums un kontaktinformācija, kura uztur šķirnes izcelsmes ciltsgrāmatu, |
| --- | --- |

iii)

zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem attiecīgā gadījumā tās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības nosaukums un kontaktinformācija, kura uztur šķirnes izcelsmes ciltsgrāmatu,

| iv) | katrai no tās audzēšanas programmām, ja iespējams, norāde uz tīmekļa vietni, kurā ir pieejama informācija par minētajām audzēšanas programmām. |
| --- | --- |

iv)

katrai no tās audzēšanas programmām, ja iespējams, norāde uz tīmekļa vietni, kurā ir pieejama informācija par minētajām audzēšanas programmām.

3.   Dalībvalstis šā panta 2. punktā paredzētajā sarakstā iekļauj arī jebkuru kompetento iestādi, kas īsteno audzēšanas programmu saskaņā ar 38. pantu.

4.   Ja šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas atzīšana ir atsaukta saskaņā ar 47. panta 1. punkta trešās daļas e) apakšpunktu vai audzēšanas programmas apstiprinājums ir apturēts vai atsaukts saskaņā ar 47. panta 1. punkta trešās daļas d) apakšpunktu, dalībvalstis bez liekas kavēšanās norāda minēto apturēšanu vai atsaukumu šā panta 1. punktā minētajā sarakstā.

Ja 24 mēnešu laikposmā minētā atzīšana joprojām ir atsaukta vai minētais apstiprinājums joprojām ir apturēts vai atsaukts, dalībvalstis minēto šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību, krustojuma cūku audzētāju organizāciju vai audzēšanas programmu no 1. punktā minētā saraksta izslēdz pavisam.

5.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem paredz veidlapu paraugus tādas informācijas sniegšanai, kas jāiekļauj 1. punktā paredzētajā atzīto šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju sarakstā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 62. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

2. iedaļa

Audzēšanas programmu apstiprināšana

8. pants

Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju īstenoto audzēšanas programmu apstiprināšana

1.   Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija pieteikumus par audzēšanas programmu apstiprināšanu iesniedz kompetentajai iestādei, kura ir atzinusi šo šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību vai krustojuma cūku audzētāju organizāciju saskaņā ar 4. panta 3. punktu.

2.   Šā panta 1. punktā minētos pieteikumus sagatavo rakstiski – vai nu papīra, vai elektroniskā formā.

3.   Kompetentā iestāde, kas minēta 1. punktā, šādas audzēšanas programmas izvērtē un apstiprina ar noteikumu, ka:

| a) | tām ir viens vai vairāki no šādiem mērķiem:






  i) | attiecībā uz tīršķirnes vaislas dzīvniekiem:






  — | šķirnes uzlabošana, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

tām ir viens vai vairāki no šādiem mērķiem:

i)

attiecībā uz tīršķirnes vaislas dzīvniekiem:

—

šķirnes uzlabošana,

| — | šķirnes saglabāšana, |
| --- | --- |

—

šķirnes saglabāšana,

| — | jaunas šķirnes radīšana, |
| --- | --- |

—

jaunas šķirnes radīšana,

| — | šķirnes atjaunošana; |
| --- | --- |

—

šķirnes atjaunošana;

| ii) | attiecībā uz krustojuma vaislas cūkām:






  — | šķirnes, līnijas vai krustojuma uzlabošana, |
| --- | --- | --- |

ii)

attiecībā uz krustojuma vaislas cūkām:

—

šķirnes, līnijas vai krustojuma uzlabošana,

| — | jaunas šķirnes, līnijas vai krustojuma radīšana; |
| --- | --- |

—

jaunas šķirnes, līnijas vai krustojuma radīšana;

| b) | tajās detalizēti aprakstīti selekcijas un audzēšanas mērķi; |
| --- | --- |

b)

tajās detalizēti aprakstīti selekcijas un audzēšanas mērķi;

| c) | tās atbilst I pielikuma 2. daļā minētajām prasībām, bet attiecībā uz zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem arī I pielikuma 3. daļā minētajām prasībām. |
| --- | --- |

c)

tās atbilst I pielikuma 2. daļā minētajām prasībām, bet attiecībā uz zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem arī I pielikuma 3. daļā minētajām prasībām.

4.   Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas specifiskas tehniskās darbības, kas saistītas ar to audzēšanas programmu pārvaldīšanu, tostarp snieguma pārbaudi un ģenētisko izvērtēšanu, var nodot ārpakalpojumā trešai personai, ar noteikumu, ka:

| a) | šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības un krustojuma cūku audzētāju organizācijas saglabā atbildību pret kompetento iestādi attiecībā uz atbilstību I pielikuma 2. un 3. daļas prasībām; |
| --- | --- |

a)

šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības un krustojuma cūku audzētāju organizācijas saglabā atbildību pret kompetento iestādi attiecībā uz atbilstību I pielikuma 2. un 3. daļas prasībām;

| b) | starp šo trešo personu un to dzīvnieku audzētāju saimniecisko darbību, kuri piedalās audzēšanas programmā, nerodas interešu konflikts; |
| --- | --- |

b)

starp šo trešo personu un to dzīvnieku audzētāju saimniecisko darbību, kuri piedalās audzēšanas programmā, nerodas interešu konflikts;

| c) | minētā trešā persona atbilst visām prasībām, kas nepieciešamas, lai veiktu minētās darbības; |
| --- | --- |

c)

minētā trešā persona atbilst visām prasībām, kas nepieciešamas, lai veiktu minētās darbības;

| d) | minētās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības un krustojuma cūku audzētāju organizācijas 2. punktā minētajā pieteikumā norāda, kuras darbības tās plāno nodot ārpakalpojumā, norādot minēto trešo personu vārdu/nosaukumu un kontaktinformāciju. |
| --- | --- |

d)

minētās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības un krustojuma cūku audzētāju organizācijas 2. punktā minētajā pieteikumā norāda, kuras darbības tās plāno nodot ārpakalpojumā, norādot minēto trešo personu vārdu/nosaukumu un kontaktinformāciju.

5.   Ja vismaz 24 mēnešus nav neviena dzīvnieku audzētāja, kura saimniecība, kurā tas audzē savus vaislas dzīvniekus, atrastos konkrētajā ģeogrāfiskās teritorijas daļā un kurš piedalītos audzēšanas programmā, kas apstiprināta saskaņā ar 3. punktu, kompetentā iestāde, kas minēta 1. punktā, var pieprasīt, lai attiecīgā šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija pielāgo savas audzēšanas programmas ģeogrāfisko teritoriju tā, lai neiekļautu minēto konkrēto daļu.

9. pants

Izmaiņas apstiprinātā audzēšanas programmā

1.   Pirms jebkādu būtisku izmaiņu saistībā ar 8. panta 3. punktā noteiktajām prasībām ieviešanas audzēšanas programmā, kas apstiprināta saskaņā ar minēto noteikumu, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija par minētajām izmaiņām paziņo kompetentajai iestādei, kas atzinusi minēto šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību vai krustojuma cūku audzētāju organizāciju saskaņā ar 4. panta 3. punktu.

2.   Paziņojumu sagatavo rakstiski – vai nu papīra, vai elektroniskā formā.

3.   Ja kompetentā iestāde 90 dienu laikā no paziņošanas dienas nenorāda citādi, minētās izmaiņas tiek uzskatītas par apstiprinātām.

4.   Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas pārredzami un savlaicīgi informē dzīvnieku audzētājus, kas piedalās audzēšanas programmās, par izmaiņām viņu apstiprinātajā audzēšanas programmā, kas ir apstiprinātas saskaņā ar 3. punktu.

10. pants

Atkāpes no 8. panta 3. punkta prasībām attiecībā uz audzēšanas programmu apstiprināšanu

1.   Atkāpjoties no 8. panta 3. punkta, kompetentā iestāde, kas ir atzinusi šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību saskaņā ar 4. panta 3. punktu, var atteikt apstiprināt minētās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības audzēšanas programmu, kas atbilst I pielikuma 2. daļas prasībām un – attiecībā uz zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem – arī I pielikuma 3. daļas prasībām, ja minētā audzēšanas programma apdraudētu minētajā dalībvalstī jau apstiprinātu audzēšanas programmu, ko tai pašai šķirnei īsteno cita šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, saistībā ar vismaz vienu no šādiem iemesliem:

| a) | šķirnes raksturojuma būtiskas pazīmes vai audzēšanas programmas galvenie mērķi; |
| --- | --- |

a)

šķirnes raksturojuma būtiskas pazīmes vai audzēšanas programmas galvenie mērķi;

| b) | šķirnes vai tās ģenētiskās daudzveidības saglabāšana; vai |
| --- | --- |

b)

šķirnes vai tās ģenētiskās daudzveidības saglabāšana; vai

| c) | audzēšanas programmas efektīva īstenošana, ja minētās audzēšanas programmas mērķis ir minētās šķirnes saglabāšana un ja runa ir par:






  i) | apdraudētu šķirni; vai |
| --- | --- | --- |

c)

audzēšanas programmas efektīva īstenošana, ja minētās audzēšanas programmas mērķis ir minētās šķirnes saglabāšana un ja runa ir par:

i)

apdraudētu šķirni; vai

| ii) | vietējo šķirni, kura ir reti sastopama vienā vai vairākās Savienības teritorijās. |
| --- | --- |

ii)

vietējo šķirni, kura ir reti sastopama vienā vai vairākās Savienības teritorijās.

2.   Šā panta 1. punkta nolūkā kompetentā iestāde pienācīgi ņem vērā šādus kritērijus:

| a) | to audzēšanas programmu skaitu, kas minētajai šķirnei jau ir apstiprinātas attiecīgajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

to audzēšanas programmu skaitu, kas minētajai šķirnei jau ir apstiprinātas attiecīgajā dalībvalstī;

| b) | to vaislas dzīvnieku populācijas lielumu, kas iekļauti minētajās audzēšanas programmās; |
| --- | --- |

b)

to vaislas dzīvnieku populācijas lielumu, kas iekļauti minētajās audzēšanas programmās;

| c) | to audzēšanas programmu iespējamo ģenētisko ieguldījumu, ko citās dalībvalstīs vai trešās valstīs attiecībā uz to pašu šķirni īsteno citas šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas. |
| --- | --- |

c)

to audzēšanas programmu iespējamo ģenētisko ieguldījumu, ko citās dalībvalstīs vai trešās valstīs attiecībā uz to pašu šķirni īsteno citas šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas.

11. pants

Atteikums apstiprināt audzēšanas programmas

Ja kompetentā iestāde, kas ir atzinusi šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību vai krustojuma cūku audzētāju organizāciju saskaņā ar 4. panta 3. punktu, atsakās apstiprināt audzēšanas programmu, kuru iesniegusi šāda šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija saskaņā ar 8. panta 1. punktu, vai atsakās apstiprināt izmaiņas audzēšanas programmā, kas paziņotas saskaņā ar 9. panta 1. punktu, tā sniedz šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībai vai krustojuma cūku audzētāju organizācijai pamatotu paskaidrojumu savam atteikumam.

12. pants

Tādu audzēšanas programmu paziņošana un apstiprināšana, kuras īsteno dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kurā šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija ir atzīta

1.   Ja šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija ir nodomājusi audzēšanas programmu, kura apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu, īstenot arī ar vaislas dzīvniekiem, kas atrodas dalībvalstī, kas nav tā, kurā saskaņā ar 4. panta 3. punktu atzīta minētā šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija (šajā pantā “minētā cita dalībvalsts”), minētā šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija paziņo kompetentajai iestādei, kas ir atzinusi minēto šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību vai krustojuma cūku audzētāju organizāciju saskaņā ar 4. panta 3. punktu, par nodomu paplašināt savu ģeogrāfisko teritoriju.

2.   Kompetentā iestāde, kas ir atzinusi minēto šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību vai krustojuma cūku audzētāju organizāciju saskaņā ar 4. panta 3. punktu:

| a) | paziņo minētās citas dalībvalsts kompetentajai iestādei vismaz 90 dienas pirms nodomātā audzēšanas programmas sākumdatuma minētajā citā dalībvalstī un pēc tās iestādes pieprasījuma, kas saņēmusi paziņojumu, nodrošina tā tulkojumu vienā no minētās citas dalībvalsts oficiālajām valodām; |
| --- | --- |

a)

paziņo minētās citas dalībvalsts kompetentajai iestādei vismaz 90 dienas pirms nodomātā audzēšanas programmas sākumdatuma minētajā citā dalībvalstī un pēc tās iestādes pieprasījuma, kas saņēmusi paziņojumu, nodrošina tā tulkojumu vienā no minētās citas dalībvalsts oficiālajām valodām;

| b) | pēc iestādes, kas saņēmusi paziņojumu, pieprasījuma vismaz 60 dienas pirms nodomātā audzēšanas programmas sākumdatuma minētajā citā dalībvalstī iesniedz saskaņā ar 8. panta 3. punktu apstiprinātas audzēšanas programmas kopiju, tai pēc iestādes, kas saņēmusi paziņojumu, attiecīga pieprasījuma pievienojot dokumenta tulkojumu vienā no minētās citas dalībvalsts oficiālajām valodām, un šādu tulkojumu nodrošina šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija, kas iesniegusi pieteikumu. |
| --- | --- |

b)

pēc iestādes, kas saņēmusi paziņojumu, pieprasījuma vismaz 60 dienas pirms nodomātā audzēšanas programmas sākumdatuma minētajā citā dalībvalstī iesniedz saskaņā ar 8. panta 3. punktu apstiprinātas audzēšanas programmas kopiju, tai pēc iestādes, kas saņēmusi paziņojumu, attiecīga pieprasījuma pievienojot dokumenta tulkojumu vienā no minētās citas dalībvalsts oficiālajām valodām, un šādu tulkojumu nodrošina šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija, kas iesniegusi pieteikumu.

3.   Minētās citas dalībvalsts kompetentā iestāde 90 dienu laikā no 2. punkta a) apakšpunktā norādītā paziņojuma saņemšanas dienas var atteikt apstiprināt audzēšanas programmas īstenošanu tās teritorijā, ja:

| a) | minētajā citā dalībvalstī jau īsteno apstiprinātu audzēšanas programmu, izmantojot tās pašas šķirnes tīršķirnes vaislas dzīvniekus; un |
| --- | --- |

a)

minētajā citā dalībvalstī jau īsteno apstiprinātu audzēšanas programmu, izmantojot tās pašas šķirnes tīršķirnes vaislas dzīvniekus; un

| b) | papildu audzēšanas programmas apstiprināšana apdraudētu minētajā citā dalībvalstī jau apstiprinātu audzēšanas programmu, ko tai pašai šķirnei īsteno cita šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība saistībā ar vismaz vienu no šādiem iemesliem:






  i) | šķirnes raksturojuma būtiskās pazīmes vai audzēšanas programmas galvenie mērķi; |
| --- | --- | --- |

b)

papildu audzēšanas programmas apstiprināšana apdraudētu minētajā citā dalībvalstī jau apstiprinātu audzēšanas programmu, ko tai pašai šķirnei īsteno cita šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība saistībā ar vismaz vienu no šādiem iemesliem:

i)

šķirnes raksturojuma būtiskās pazīmes vai audzēšanas programmas galvenie mērķi;

| ii) | šķirnes vai tās ģenētiskās daudzveidības saglabāšana; |
| --- | --- |

ii)

šķirnes vai tās ģenētiskās daudzveidības saglabāšana;

| iii) | audzēšanas programmas efektīva īstenošana, ja audzēšanas programmas mērķis ir minētās šķirnes saglabāšana un ja runa ir par:






  — | apdraudētu šķirni, vai |
| --- | --- | --- |

iii)

audzēšanas programmas efektīva īstenošana, ja audzēšanas programmas mērķis ir minētās šķirnes saglabāšana un ja runa ir par:

—

apdraudētu šķirni, vai

| — | vietējo šķirni, kura ir reti sastopama vienā vai vairākās Savienības teritorijās. |
| --- | --- |

—

vietējo šķirni, kura ir reti sastopama vienā vai vairākās Savienības teritorijās.

4.   Minētās citas dalībvalsts kompetentā iestāde informē kompetento iestādi, kas ir atzinusi šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību vai krustojuma cūku audzētāju organizāciju saskaņā ar 4. panta 3. punktu, par šā panta 1. punktā minētā paziņojuma rezultātiem, un, ja tā atsakās sniegt apstiprinājumu audzēšanas programmas īstenošanai tās teritorijā – sniedz pamatotu paskaidrojumu savam atteikumam.

5.   Ja minētās citas dalībvalsts kompetentā iestāde uz 2. punkta a) apakšpunktā minēto paziņojumu nav atbildējusi 90 dienu laikā pēc tā saņemšanas dienas, tas uzskatāms par apstiprinājumu.

6.   Kompetentā iestāde, kas ir atzinusi šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību vai krustojuma cūku audzētāju organizāciju saskaņā ar 4. panta 3. punktu, bez liekas kavēšanās informē šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību vai krustojuma cūku audzētāju organizāciju par šā panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētā paziņojuma rezultātiem un atteikuma gadījumā sniedz minētajai šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībai vai krustojuma cūku audzētāju organizācijai pamatotu paskaidrojumu šā panta 4. punktā minētajam atteikumam.

7.   Ja minētās citas dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar 3. punktu atsaka apstiprināšanu, tā informē Komisiju par savu atteikumu, sniedzot pamatojumu minētajam atteikumam.

8.   Ja minētās citas dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar šā panta 3. punktu atsaka apstiprināšanu un šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija, kura ir nodomājusi īstenot minēto audzēšanas programmu minētajā citā dalībvalstī, lūdz tai pārskatīt atteikumu, minētās citas dalībvalsts kompetentā iestāde un kompetentā iestāde, kas ir atzinusi šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību vai krustojuma cūku audzētāju organizāciju saskaņā ar 4. panta 3. punktu, savstarpēji sadarbojas saistībā ar minēto pieprasījumu par pārskatīšanu.

9.   Kompetentā iestāde, kas ir atzinusi šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību vai krustojuma cūku audzētāju organizāciju saskaņā ar 4. panta 3. punktu, informē minētās citas dalībvalsts kompetento iestādi par izmaiņām audzēšanas programmās, kas apstiprinātas saskaņā ar 9. panta 3. punktu.

10.   Pēc minētās citas dalībvalsts kompetentās iestādes pieprasījuma šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija, kas saskaņā ar šā panta noteikumiem darbojas minētās citas dalībvalsts teritorijā, minētajai kompetentajai iestādei nodrošina aktuālu informāciju, jo īpaši, par dzīvnieku audzētāju un vaislas dzīvnieku skaitu, ar kuriem minētajā teritorijā īsteno audzēšanas programmu. Jebkurus šādus pieprasījumus veic tādā pašā veidā kā pieprasījumus tām šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām vai krustojuma cūku audzētāju organizācijām, kas atzītas minētajā citā dalībvalstī.

11.   Minētās citas dalībvalsts kompetentā iestāde var atsaukt audzēšanas programmas apstiprinājumu, kas minēts šajā pantā, ja vismaz 12 mēnešus neviens dzīvnieku audzētājs minētās citas dalībvalsts teritorijā nav piedalījies minētajā audzēšanas programmā.

III NODAĻA

Dzīvnieku audzētāju, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju tiesības un pienākumi

13. pants

To dzīvnieku audzētāju tiesības, kuri piedalās saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu apstiprinātās audzēšanas programmās

1.   Dzīvnieku audzētājiem ir tiesības piedalīties audzēšanas programmā, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu, ar noteikumu, ka:

| a) | to vaislas dzīvnieki tiek audzēti saimniecībās, kas atrodas minētās audzēšanas programmas ģeogrāfiskajā teritorijā; |
| --- | --- |

a)

to vaislas dzīvnieki tiek audzēti saimniecībās, kas atrodas minētās audzēšanas programmas ģeogrāfiskajā teritorijā;

| b) | tīršķirnes vaislas dzīvnieku gadījumā – to vaislas dzīvnieki pieder pie minētajā audzēšanas programmā iekļautas šķirnes vai krustojuma cūku gadījumā – to vaislas dzīvnieki pieder pie minētajā audzēšanas programmā iekļautas šķirnes, līnijas vai krustojuma. |
| --- | --- |

b)

tīršķirnes vaislas dzīvnieku gadījumā – to vaislas dzīvnieki pieder pie minētajā audzēšanas programmā iekļautas šķirnes vai krustojuma cūku gadījumā – to vaislas dzīvnieki pieder pie minētajā audzēšanas programmā iekļautas šķirnes, līnijas vai krustojuma.

2.   Dzīvnieku audzētājiem, kuri piedalās audzēšanas programmā, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu, ir tiesības:

| a) | ka to tīršķirnes vaislas dzīvniekus saskaņā ar 18. un 20. pantu ieraksta tās ciltsgrāmatas pamatdaļā, kuru šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība šai šķirnei izveidojusi; |
| --- | --- |

a)

ka to tīršķirnes vaislas dzīvniekus saskaņā ar 18. un 20. pantu ieraksta tās ciltsgrāmatas pamatdaļā, kuru šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība šai šķirnei izveidojusi;

| b) | ka to dzīvniekus saskaņā ar 20. pantu ieraksta tās ciltsgrāmatas papilddaļā, kuru šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība šai šķirnei izveidojusi; |
| --- | --- |

b)

ka to dzīvniekus saskaņā ar 20. pantu ieraksta tās ciltsgrāmatas papilddaļā, kuru šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība šai šķirnei izveidojusi;

| c) | ka to krustojuma vaislas cūkas saskaņā ar 23. pantu reģistrē ciltsreģistrā, kuru krustojuma cūku audzētāju organizācija šai šķirnei, līnijai vai krustojumam izveidojusi; |
| --- | --- |

c)

ka to krustojuma vaislas cūkas saskaņā ar 23. pantu reģistrē ciltsreģistrā, kuru krustojuma cūku audzētāju organizācija šai šķirnei, līnijai vai krustojumam izveidojusi;

| d) | piedalīties snieguma pārbaudēs un ģenētiskajā izvērtēšanā saskaņā ar 25. pantu; |
| --- | --- |

d)

piedalīties snieguma pārbaudēs un ģenētiskajā izvērtēšanā saskaņā ar 25. pantu;

| e) | saskaņā ar 30. panta 1. un 4. punktu saņemt zootehnisko sertifikātu; |
| --- | --- |

e)

saskaņā ar 30. panta 1. un 4. punktu saņemt zootehnisko sertifikātu;

| f) | pēc pieprasījuma saņemt to vaislas dzīvnieku jaunākos snieguma pārbaužu rezultātus un ģenētiskās izvērtēšanas rezultātus, ja tādi ir pieejami; |
| --- | --- |

f)

pēc pieprasījuma saņemt to vaislas dzīvnieku jaunākos snieguma pārbaužu rezultātus un ģenētiskās izvērtēšanas rezultātus, ja tādi ir pieejami;

| g) | piekļūt visiem pārējiem ar minēto audzēšanas programmu saistītajiem pakalpojumiem, ko šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija, kura īsteno minēto audzēšanas programmu, nodrošina iesaistītajiem dzīvnieku audzētājiem. |
| --- | --- |

g)

piekļūt visiem pārējiem ar minēto audzēšanas programmu saistītajiem pakalpojumiem, ko šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija, kura īsteno minēto audzēšanas programmu, nodrošina iesaistītajiem dzīvnieku audzētājiem.

3.   Papildus šā panta 1. un 2. punktā noteiktajām tiesībām, ja šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas noteikumi paredz biedra statusu, dzīvnieku audzētājiem, kas minēti 1. punktā, ir arī šādas tiesības:

| a) | kļūt par minētās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas biedru; |
| --- | --- |

a)

kļūt par minētās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas biedru;

| b) | piedalīties audzēšanas programmas izstrādē un pilnveidošanā saskaņā ar I pielikuma 1. daļas B. punkta 1. apakšpunkta b) punktā minēto reglamentu. |
| --- | --- |

b)

piedalīties audzēšanas programmas izstrādē un pilnveidošanā saskaņā ar I pielikuma 1. daļas B. punkta 1. apakšpunkta b) punktā minēto reglamentu.

14. pants

Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju tiesības un pienākumi

1.   Attiecībā uz to audzēšanas programmām, kas apstiprinātas saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām un krustojuma cūku audzētāju organizācijām ir tiesības neatkarīgi izstrādāt un īstenot šādas audzēšanas programmas, ar noteikumu, ka tās atbilst šai regulai un jebkuriem to apstiprinājuma nosacījumiem;

2.   Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām vai krustojuma cūku audzētāju organizācijām ir tiesības izslēgt dzīvnieku audzētājus no dalības audzēšanas programmā, ja tie neatbilst audzēšanas programmas noteikumiem vai nepilda pienākumus, kas noteikti I pielikuma 1. daļas B. punkta 1.apakšpunkta b) punktā minētajā reglamentā;

3.   Papildus tiesībām, kas minētas šā panta 2. punktā, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām un krustojuma cūku audzētāju organizācijām, kas paredz biedra statusu, ir tiesības atņemt biedra statusu tiem dzīvnieku audzētājiem, kuri nepilda I pielikuma 1. daļas B. punkta 1. apakšpunkta b) punktā minētajā reglamentā paredzētos pienākumus.

4.   Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības un krustojuma cūku audzētāju organizācijas, neskarot tiesu lomu šajā jautājumā, ir atbildīgas par to, lai strīdi, kas var rasties starp dzīvnieku audzētājiem un starp dzīvnieku audzētājiem un šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību vai krustojuma cūku audzētāju organizāciju, īstenojot saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu apstiprinātas audzēšanas programmas, tiktu izšķirti saskaņā ar I pielikuma 1. daļas B. punkta 1. apakšpunkta b) punktā minēto reglamentu.

IV NODAĻA

Vaislas dzīvnieku ierakstīšana ciltsgrāmatās un ciltsreģistros un to atzīšana vaislai

1. iedaļa

Tīršķirnes vaislas dzīvnieku ierakstīšana ciltsgrāmatās un to atzīšana vaislai

15. pants

Ciltsgrāmatu struktūra

Ciltsgrāmatas sastāv no pamatdaļas un, ja tas norādīts audzēšanas programmā, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu, no vienas vai vairākām papilddaļām.

16. pants

Ciltsgrāmatu pamatdaļa

1.   Ja šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības nosaka atšķirīgus kritērijus vai procedūras tīršķirnes vaislas dzīvnieku ierakstīšanai dažādās klasēs, minētās biedrības ciltsgrāmatu pamatdaļu var iedalīt klasēs:

| a) | pēc minēto dzīvnieku labvērtībām un papildus iedalīt minētās klases pēc to vecuma vai dzimuma; vai |
| --- | --- |

a)

pēc minēto dzīvnieku labvērtībām un papildus iedalīt minētās klases pēc to vecuma vai dzimuma; vai

| b) | pēc minēto dzīvnieku vecuma vai dzimuma, ar noteikumu, ka minētās klases ir papildus iedalītas arī pēc to labvērtībām. |
| --- | --- |

b)

pēc minēto dzīvnieku vecuma vai dzimuma, ar noteikumu, ka minētās klases ir papildus iedalītas arī pēc to labvērtībām.

Minētie kritēriji un procedūras var prasīt, ka tīršķirnes vaislas dzīvniekam, pirms to ieraksta konkrētā pamatdaļas klasē, tiek veikta snieguma pārbaude vai ģenētiskā izvērtēšana, kā paredzēts 25. pantā, vai jebkāda cita izvērtēšana, kura aprakstīta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu apstiprinātajā audzēšanas programmā.

2.   Ja audzēšanas programma paredz nosacījumus ierakstīšanai ciltsgrāmatu pamatdaļā, kas ir papildus II pielikuma 1. daļas I nodaļas nosacījumiem, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, kas īsteno minēto audzēšanas programmu, minētajā pamatdaļā ievieš vismaz vienu klasi, kurā pēc dzīvnieku audzētāja iesnieguma ieraksta tīršķirnes vaislas dzīvniekus, kuri atbilst tikai II pielikuma 1. daļas I nodaļas un 21. panta nosacījumiem.

17. pants

Ciltsgrāmatu papilddaļas

Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības var ciltsgrāmatā izveidot vienu vai vairākas papilddaļas tās pašas sugas dzīvniekiem, kuri neatbilst ierakstīšanai ciltsgrāmatas pamatdaļā, ar noteikumu, ka audzēšanas programmas noteikumi ļauj minēto dzīvnieku pēcnācējus ierakstīt pamatdaļā saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti:

| a) | liellopu, cūku, aitu un kazu sugu sievišķā dzimuma dzīvnieku gadījumā – II pielikuma 1. daļas III nodaļas 1. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

liellopu, cūku, aitu un kazu sugu sievišķā dzimuma dzīvnieku gadījumā – II pielikuma 1. daļas III nodaļas 1. punkta a) apakšpunktā;

| b) | liellopu, cūku, aitu un kazu sugu apdraudēto šķirņu dzīvniekiem vai “izturīgo” aitu šķirņu gadījumā – II pielikuma 1. daļas III nodaļas 2. punktā; vai |
| --- | --- |

b)

liellopu, cūku, aitu un kazu sugu apdraudēto šķirņu dzīvniekiem vai “izturīgo” aitu šķirņu gadījumā – II pielikuma 1. daļas III nodaļas 2. punktā; vai

| c) | zirgu sugu vīrišķā un sievišķā dzimuma dzīvnieku gadījumā – II pielikuma 1. daļas III nodaļas 1. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

c)

zirgu sugu vīrišķā un sievišķā dzimuma dzīvnieku gadījumā – II pielikuma 1. daļas III nodaļas 1. punkta b) apakšpunktā.

18. pants

Tīršķirnes vaislas dzīvnieku ierakstīšana ciltsgrāmatas pamatdaļā

1.   Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības pēc dzīvnieku audzētāju pieprasījuma savas ciltsgrāmatas pamatdaļā ieraksta vai ierakstīšanai reģistrē visus tīršķirnes vaislas dzīvniekus, kas pieder pie minētajā audzēšanas programmā iekļautās šķirnes, ar noteikumu, ka minētie dzīvnieki atbilst II pielikuma 1. daļas I nodaļas prasībām un – attiecīgā gadījumā – ka minētie dzīvnieki ir tādu vaislas dzīvnieku pēcnācēji vai no to reproduktīvajiem produktiem iegūti pēcnācēji, kas atbilst 21. pantā noteiktajām prasībām.

2.   Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības neatsaka tīršķirnes vaislas dzīvnieku ierakstīšanu savu ciltsgrāmatu pamatdaļā, ja tie jau bija ierakstīti tās pašas šķirnes ciltsgrāmatas pamatdaļā vai – attiecībā uz zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem īstenotas krustošanas programmas gadījumā – citas šķirnes ciltsgrāmatas pamatdaļā, kuru izveidojusi cita šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, kas atzīta saskaņā ar 4. panta 3. punktu, vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija, kas atzīta trešā valstī un iekļauta 34. pantā paredzētajā sarakstā.

3.   Ja ciltsgrāmatas pamatdaļa ir iedalīta klasēs, tīršķirnes vaislas dzīvniekus, kas atbilst kritērijiem to ierakstīšanai pamatdaļā, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība ieraksta tajā klasē, kura atbilst minēto tīršķirnes vaislas dzīvnieku labvērtībām.

19. pants

Atkāpes attiecībā uz prasībām vaislas dzīvnieku ierakstīšanai ciltsgrāmatu pamatdaļā, ja tiek radīta jauna šķirne vai kāda šķirne tiek atjaunota

1.   Atkāpjoties no 18. panta 1. punkta, ja šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība īsteno audzēšanas programmu, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu, šķirnei, kurai nav ciltsgrāmatas nedz kādā dalībvalstī, nedz trešā valstī, kas iekļauta 34. pantā paredzētajā sarakstā, minētā šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība var minētās jaunizveidotās ciltsgrāmatas pamatdaļā ierakstīt tīršķirnes vaislas dzīvniekus vai dažādu šķirņu tīršķirnes vaislas dzīvnieku pēcnācējus, vai dzīvniekus, kurus šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība ir atzinusi par atbilstošiem minētās jaunās šķirnes raksturojumam un kuri attiecīgā gadījumā atbilst audzēšanas programmā noteiktajām snieguma minimuma prasībām;

Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības, kas izmanto šo atkāpi:

| a) | savā audzēšanas programmā nosaka jaunās ciltsgrāmatas izveides periodu, kas atbilst attiecīgās šķirnes vai sugas paaudžu intervālam; |
| --- | --- |

a)

savā audzēšanas programmā nosaka jaunās ciltsgrāmatas izveides periodu, kas atbilst attiecīgās šķirnes vai sugas paaudžu intervālam;

| b) | izdara atsauci uz citu pastāvošu ciltsgrāmatu, kurā tīršķirnes vaislas dzīvnieki vai to vecāki pēc piedzimšanas ir ierakstīti pirmo reizi, norādot arī sākotnējo ciltsgrāmatas reģistrācijas numuru; |
| --- | --- |

b)

izdara atsauci uz citu pastāvošu ciltsgrāmatu, kurā tīršķirnes vaislas dzīvnieki vai to vecāki pēc piedzimšanas ir ierakstīti pirmo reizi, norādot arī sākotnējo ciltsgrāmatas reģistrācijas numuru;

| c) | savās ģenētiskās izcelsmes reģistrācijas sistēmās identificē dzīvniekus, kurus tās uzskata par šķirnes izveidošanas pamatu. |
| --- | --- |

c)

savās ģenētiskās izcelsmes reģistrācijas sistēmās identificē dzīvniekus, kurus tās uzskata par šķirnes izveidošanas pamatu.

2.   Ja šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vēlas atjaunot šķirni, kura ir izzudusi vai kurai nopietni draud izzušana, dalībvalsts vai – atbilstoši tās lēmumam – kompetentā iestāde var atļaut, ka minētā šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība tās ciltsgrāmatas pamatdaļā ieraksta atjaunojamās šķirnes tīršķirnes vaislas dzīvnieku pēcnācējus vai citu šķirņu tīršķirnes vaislas dzīvniekus vai to pēcnācējus, kuri tiks izmantoti minētās šķirnes atjaunošanai, vai jebkuru dzīvnieku, kuru šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība ir atzinusi par atbilstošu minētās atjaunojamās šķirnes raksturojumam un kurš attiecīgā gadījumā atbilst audzēšanas programmā noteiktajām snieguma minimuma prasībām, ar noteikumu, ka:

| a) | audzēšanas programmā ir noteikts minētajai šķirnei atbilstošs ciltsgrāmatas izveidošanas vai atjaunošanas periods; |
| --- | --- |

a)

audzēšanas programmā ir noteikts minētajai šķirnei atbilstošs ciltsgrāmatas izveidošanas vai atjaunošanas periods;

| b) | attiecīgā gadījumā tiek dota atsauce uz citu ciltsgrāmatu, kurā ir ierakstīti minētie tīršķirnes vaislas dzīvnieki vai pēcnācēji, norādot arī sākotnējo ciltsgrāmatas reģistrācijas numuru; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā tiek dota atsauce uz citu ciltsgrāmatu, kurā ir ierakstīti minētie tīršķirnes vaislas dzīvnieki vai pēcnācēji, norādot arī sākotnējo ciltsgrāmatas reģistrācijas numuru;

| c) | minētā šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība savās ģenētiskās izcelsmes reģistrācijas sistēmās identificē dzīvniekus, kurus tā uzskata par šķirnes atjaunošanas pamatu. |
| --- | --- |

c)

minētā šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība savās ģenētiskās izcelsmes reģistrācijas sistēmās identificē dzīvniekus, kurus tā uzskata par šķirnes atjaunošanas pamatu.

3.   Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, kas vēlas izmantot šā panta 1. punktā minēto atkāpi vai šā panta 2. punktā minēto atkāpi, savā audzēšanas programmā, kas minēta 8. panta 1. punktā, paredz sīki izstrādātu plānu šķirnes radīšanai vai atjaunošanai.

4.   Pēc šā panta 1. punkta a) apakšpunktā un 2. punkta a) apakšpunktā minēto periodu beigām kompetentā iestāde veic oficiālu kontroli, kas paredzēta 43. pantā.

5.   Ja šķirne tiek izveidota vai atjaunota saskaņā ar šo pantu, dalībvalstis publisko minēto informāciju, iekļaujot par to norādi 7. pantā paredzētajā sarakstā.

20. pants

Dzīvnieku dokumentēšana papilddaļās un to pēcteču statusa paaugstināšana uz pamatdaļu

1.   Ja šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība izveido papilddaļas saskaņā ar 17. pantu, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība pēc dzīvnieku audzētāju pieteikuma audzēšanas programmās iekļauto sugu dzīvniekus, kas neatbilst ierakstīšanai ciltsgrāmatas pamatdaļā, dokumentē ciltsgrāmatas attiecīgajās papilddaļās, kuras paredzētas 17. pantā, ar noteikumu, ka minētie dzīvnieki atbilst II pielikuma 1. daļas II nodaļas nosacījumiem.

2.   Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības pēc dzīvnieku audzētāju pieteikuma ieraksta šā panta 1. punktā minēto dzīvnieku pēcnācējus tās ciltsgrāmatas pamatdaļā, kas minēta 16. pantā, un uzskata minētos pēcnācējus par tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, ar noteikumu, ka minētie pēcnācēji atbilst II pielikuma 1. daļas III nodaļas nosacījumiem.

21. pants

Tīršķirnes vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu atzīšana vaislai

1.   Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, kas īsteno saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu apstiprinātu audzēšanas programmu, vaislai atzīst:

| a) | lecināšanai – ikvienu minētās šķirnes tīršķirnes vaislas dzīvnieku; |
| --- | --- |

a)

lecināšanai – ikvienu minētās šķirnes tīršķirnes vaislas dzīvnieku;

| b) | mākslīgajai apsēklošanai – spermu, kas savākta no liellopu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, kuriem veikta ģenētiskā izvērtēšana saskaņā ar 25. pantu; |
| --- | --- |

b)

mākslīgajai apsēklošanai – spermu, kas savākta no liellopu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, kuriem veikta ģenētiskā izvērtēšana saskaņā ar 25. pantu;

| c) | mākslīgajai apsēklošanai – spermu, kas savākta no cūku, aitu vai kazu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, kuriem veikta snieguma pārbaude vai ģenētiskā izvērtēšana saskaņā ar 25. pantu; |
| --- | --- |

c)

mākslīgajai apsēklošanai – spermu, kas savākta no cūku, aitu vai kazu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, kuriem veikta snieguma pārbaude vai ģenētiskā izvērtēšana saskaņā ar 25. pantu;

| d) | mākslīgajai apsēklošanai – spermu, kas savākta no zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, kuriem ir veikta snieguma pārbaude vai ģenētiskā izvērtēšana saskaņā ar 25. pantu, ja to paredz audzēšanas programma, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu; |
| --- | --- |

d)

mākslīgajai apsēklošanai – spermu, kas savākta no zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, kuriem ir veikta snieguma pārbaude vai ģenētiskā izvērtēšana saskaņā ar 25. pantu, ja to paredz audzēšanas programma, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu;

| e) | embriju pārstādīšanai – olšūnas, kas savāktas un izmantotas embriju gatavošanai in vitro un embriju iegūšanai in vivo, to apaugļošanai izmantojot saskaņā ar šā punkta b) vai c) apakšpunktu iegūtu spermu, ar noteikumu, ka minētās olšūnas un embriji ir savākti no liellopu, cūku, aitu vai kazu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, kuriem veikta snieguma pārbaude vai ģenētiskā izvērtēšana saskaņā ar 25. pantu; |
| --- | --- |

e)

embriju pārstādīšanai – olšūnas, kas savāktas un izmantotas embriju gatavošanai in vitro un embriju iegūšanai in vivo, to apaugļošanai izmantojot saskaņā ar šā punkta b) vai c) apakšpunktu iegūtu spermu, ar noteikumu, ka minētās olšūnas un embriji ir savākti no liellopu, cūku, aitu vai kazu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, kuriem veikta snieguma pārbaude vai ģenētiskā izvērtēšana saskaņā ar 25. pantu;

| f) | embriju pārstādīšanai – olšūnas, kas savāktas un izmantotas embriju gatavošanai in vitro un embriju iegūšanai in vivo, to apaugļošanai izmantojot saskaņā ar šā punkta d) apakšpunktu iegūtu spermu, ar noteikumu, ka minētās olšūnas un embriji ir savākti no zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, kuriem ir veikta snieguma pārbaude vai ģenētiskā izvērtēšana saskaņā ar 25. pantu, ja to paredz audzēšanas programma, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu; |
| --- | --- |

f)

embriju pārstādīšanai – olšūnas, kas savāktas un izmantotas embriju gatavošanai in vitro un embriju iegūšanai in vivo, to apaugļošanai izmantojot saskaņā ar šā punkta d) apakšpunktu iegūtu spermu, ar noteikumu, ka minētās olšūnas un embriji ir savākti no zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, kuriem ir veikta snieguma pārbaude vai ģenētiskā izvērtēšana saskaņā ar 25. pantu, ja to paredz audzēšanas programma, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu;

| g) | liellopu, cūku, aitu un kazu sugu vīrišķā dzimuma tīršķirnes vaislas dzīvnieku pārbaudēm – spermu, kas savākta no tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, kuriem nav veikta ne snieguma pārbaude, ne ģenētiskā izvērtēšana, ar noteikumu, ka sperma tiek izmantota tikai minēto vīrišķā dzimuma tīršķirnes vaislas dzīvnieku pārbaudēm un ka tās daudzums nepārsniedz to, kas minētajai šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībai vajadzīgs šādu pārbaužu veikšanai saskaņā ar 25. pantu. |
| --- | --- |

g)

liellopu, cūku, aitu un kazu sugu vīrišķā dzimuma tīršķirnes vaislas dzīvnieku pārbaudēm – spermu, kas savākta no tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, kuriem nav veikta ne snieguma pārbaude, ne ģenētiskā izvērtēšana, ar noteikumu, ka sperma tiek izmantota tikai minēto vīrišķā dzimuma tīršķirnes vaislas dzīvnieku pārbaudēm un ka tās daudzums nepārsniedz to, kas minētajai šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībai vajadzīgs šādu pārbaužu veikšanai saskaņā ar 25. pantu.

2.   Attiecībā uz zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, atkāpjoties no šā panta 1. punkta nosacījumiem, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība var aizliegt vai ierobežot vienas vai vairāku minētajā punktā norādīto reprodukcijas metožu izmantošanu vai arī tīršķirnes vaislas dzīvnieku, tostarp to reproduktīvo produktu, izmantošanu vienai vai vairākām reprodukcijas metodēm, ar noteikumu, ka minētais aizliegums vai ierobežojums ir noteikts biedrības audzēšanas programmā, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu vai attiecīgā gadījumā 12. pantu.

Jebkurš šāds aizliegums vai ierobežojums, kas paredzēts tās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības audzēšanas programmā, kura izveidojusi šīs šķirnes izcelsmes ciltsgrāmatu saskaņā ar I pielikuma 3. daļas 3. punkta a) apakšpunktu, ir saistošs to šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību audzēšanas programmām, kuras izveidojušas tās pašas šķirnes filiālciltsgrāmatas saskaņā ar I pielikuma 3. daļas 3. punkta b) apakšpunktu.

3.   Apdraudētas šķirnes gadījumā šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība var aizliegt vai ierobežot izmantot minētās šķirnes tīršķirnes vaislas dzīvnieku, tostarp tā reproduktīvos produktus, ja minētā izmantošana apdraudētu minētās šķirnes saglabāšanu vai ģenētisko daudzveidību.

4.   Spermu, kas minēta šā panta 1. punkta g) apakšpunktā un ir savākta no vīrišķā dzimuma tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, kuri ir ierakstīti tās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības ciltsgrāmatas pamatdaļā, kas īsteno audzēšanas programmu saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu, cita šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība pieņem snieguma pārbaudēm un attiecīgā gadījumā ģenētiskai izvērtēšanai tai pašai šķirnei tajā pašā vai citā dalībvalstī, ievērojot tos pašus nosacījumus un kvantitātes ierobežojumus, ko tā piemēro saviem vīrišķā dzimuma tīršķirnes vaislas dzīvniekiem.

5.   Šā panta 1. un 4. punkta nolūkā, minētajos punktos norādīto tīršķirnes vaislas dzīvnieku reproduktīvos produktus savāc, iegūst, apstrādā un glabā spermas savākšanas vai uzglabāšanas centrs vai embriju ieguves vai sagatavošanas brigāde, kas apstiprināti šo preču iekšējai tirdzniecībai Savienībā saskaņā ar Savienības dzīvnieku veselības tiesību aktiem.

6.   Atkāpjoties no 5. punkta nosacījumiem, dalībvalsts var atļaut spermas savākšanas vai uzglabāšanas centram, embriju uzglabāšanas centram, embriju ieguves vai sagatavošanas brigādei, vai īpaši kvalificētam personālam, kas apstiprināts saskaņā ar minētās dalībvalsts tiesību aktiem, savākt, iegūt, apstrādāt un uzglabāt tīršķirnes vaislas dzīvnieku reproduktīvos produktus izmantošanai minētās dalībvalsts teritorijā.

7.   Atkāpjoties no 1. punkta b), c) un e) apakšpunkta, ja saskaņā ar 8. panta 3. punktu vai attiecīgā gadījumā 12. pantu apstiprinātas audzēšanas programmas mērķis ir saglabāt šķirni vai tās ģenētisko daudzveidību, snieguma pārbaudi vai ģenētisko izvērtēšanu veic tikai tad, ja tas noteikts minētajā audzēšanas programmā.

22. pants

Identitātes pārbaudes metodes

1.   Ja liellopu, aitu, kazu un zirgu sugām piederošus tīršķirnes vaislas dzīvniekus izmanto spermas savākšanai mākslīgās apsēklošanas nolūkā, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības prasa, lai minētos tīršķirnes vaislas dzīvniekus identificē ar asinsgrupas analīzēm vai citu piemērotu metodi, piemēram, DNS analīzes, kas nodrošina vismaz tādu pašu noteiktības pakāpi.

2.   Ja liellopu, cūku, aitu, kazu un zirgu sugu vaislas dzīvniekus izmanto olšūnu un embriju savākšanai, un ja cūku sugu vaislas dzīvniekus izmanto spermas savākšanai mākslīgās apsēklošanas nolūkā, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības un krustojuma cūku audzētāju organizācijas var prasīt, lai minētie vaislas dzīvnieki tiktu identificēti ar vienu no 1. punktā minētajām metodēm.

3.   Pēc dalībvalsts vai attiecīgās sugas vaislas dzīvnieku audzētāju Eiropas asociācijas pieprasījuma Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem apstiprina vaislas dzīvnieku identitātes pārbaudes metodes, ar noteikumu, ka tās nodrošina vismaz tādu pašu noteiktības pakāpi kā šo vaislas dzīvnieku asinsgrupas analīzes, ņemot vērā tehnisko progresu un 29. pantā minēto Eiropas Savienības references centru, ICAR vai Starptautiskās Dzīvnieku ģenētikas biedrības (ISAG) ieteikumus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 62. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

2. iedaļa

Krustojuma vaislas cūku reģistrēšana ciltsreģistros un to atzīšana vaislai

23. pants

Krustojuma vaislas cūku reģistrēšana ciltsreģistros

1.   Krustojuma cūku audzētāju organizācijas pēc to audzētāju pieprasījuma reģistrē savā ciltsreģistrā visas pie tās pašas šķirnes, līnijas vai krustojuma piederošas krustojuma vaislas cūkas, kas atbilst II pielikuma 2. daļas prasībām.

2.   Krustojuma cūku audzētāju organizācijas savos ciltsreģistros neatsakās reģistrēt jebkuras krustojuma vaislas cūkas, kas saskaņā ar II pielikuma 2. daļu ir reģistrētas ciltsreģistrā, kuru tai pašai šķirnei, līnijai vai krustojumam izveidojusi krustojuma cūku audzētāju organizācija, kas saskaņā ar 4. panta 3. punktu atzīta tajā pašā vai citā dalībvalstī.

24. pants

Krustojuma vaislas cūku un to reproduktīvo produktu atzīšana vaislai

1.   Krustojuma cūku audzētāju organizācija, kas īsteno saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu apstiprinātu audzēšanas programmu kādas šķirnes, līnijas vai krustojuma vaislas cūkām, atzīst:

| a) | lecināšanai – krustojuma vaislas cūkas, kas pieder pie tās pašas šķirnes, līnijas vai krustojuma, kas minēts minētajā audzēšanas programmā; |
| --- | --- |

a)

lecināšanai – krustojuma vaislas cūkas, kas pieder pie tās pašas šķirnes, līnijas vai krustojuma, kas minēts minētajā audzēšanas programmā;

| b) | mākslīgajai apsēklošanai – spermu, kas iegūta no krustojuma vaislas cūkām, kurām veikta snieguma pārbaude vai ģenētiska izvērtēšana saskaņā ar 25. pantu, ja to paredz saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu apstiprināta audzēšanas programma; |
| --- | --- |

b)

mākslīgajai apsēklošanai – spermu, kas iegūta no krustojuma vaislas cūkām, kurām veikta snieguma pārbaude vai ģenētiska izvērtēšana saskaņā ar 25. pantu, ja to paredz saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu apstiprināta audzēšanas programma;

| c) | embriju pārstādīšanai – olšūnas, kas savāktas un izmantotas embriju gatavošanai in vitro un embriju iegūšanai in vivo. to apaugļošanai izmantojot saskaņā ar šā punkta b) apakšpunktu iegūtu spermu, ar noteikumu, ka minētās olšūnas un embriji ir savākti no krustojuma vaislas cūkām, kurām saskaņā ar 25. pantu ir veikta snieguma pārbaude vai ģenētiskā izvērtēšana, ja to paredz audzēšanas programma, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu; |
| --- | --- |

c)

embriju pārstādīšanai – olšūnas, kas savāktas un izmantotas embriju gatavošanai in vitro un embriju iegūšanai in vivo. to apaugļošanai izmantojot saskaņā ar šā punkta b) apakšpunktu iegūtu spermu, ar noteikumu, ka minētās olšūnas un embriji ir savākti no krustojuma vaislas cūkām, kurām saskaņā ar 25. pantu ir veikta snieguma pārbaude vai ģenētiskā izvērtēšana, ja to paredz audzēšanas programma, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu;

| d) | vīrišķā dzimuma krustojuma vaislas cūku pārbaudēm – spermu, kas savākta no minētajām krustojuma vaislas cūkām, kurām nav veikta ne snieguma pārbaude, ne ģenētiskā izvērtēšana, ar noteikumu, ka minētā sperma tiek izmantota tikai minēto vīrišķā dzimuma krustojuma cūku pārbaudēm un ka tās daudzums nepārsniedz to, kas krustojuma cūku organizācijai vajadzīgs šādu pārbaužu veikšanai saskaņā ar 25. pantu; |
| --- | --- |

d)

vīrišķā dzimuma krustojuma vaislas cūku pārbaudēm – spermu, kas savākta no minētajām krustojuma vaislas cūkām, kurām nav veikta ne snieguma pārbaude, ne ģenētiskā izvērtēšana, ar noteikumu, ka minētā sperma tiek izmantota tikai minēto vīrišķā dzimuma krustojuma cūku pārbaudēm un ka tās daudzums nepārsniedz to, kas krustojuma cūku organizācijai vajadzīgs šādu pārbaužu veikšanai saskaņā ar 25. pantu;

2.   Vīrišķā dzimuma krustojuma vaislas cūkas, kuras reģistrētas tās krustojuma cūku audzētāju organizācijas ciltsreģistrā, kas īsteno saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu apstiprinātu audzēšanas programmu, un to reproduktīvos produktus, cita krustojuma cūku audzētāju organizācija, kas īsteno audzēšanas programmu tai pašai šķirnei, līnijai vai krustojumam tajā pašā vai citā dalībvalstī, pieņem snieguma pārbaudēm un attiecīgā gadījumā ģenētiskai izvērtēšanai, ievērojot tos pašus nosacījumus un kvantitātes ierobežojumus, ko tā piemēro savām krustojuma vaislas cūkām.

3.   Šā panta 1. un 2. punkta nolūkā, minētajos punktos norādīto krustojuma vaislas cūku reproduktīvos produktus savāc, iegūst, apstrādā un glabā spermas savākšanas vai uzglabāšanas centrs vai embriju ieguves vai sagatavošanas brigāde, kas oficiāli apstiprināti šo preču iekšējai tirdzniecībai Savienībā saskaņā ar Savienības dzīvnieku veselības tiesību aktiem.

4.   Atkāpjoties no 3. punkta, dalībvalsts spermas savākšanas vai uzglabāšanas centram, embriju uzglabāšanas centram, embriju ieguves vai sagatavošanas brigādei, vai īpaši kvalificētam personālam, kas apstiprināts saskaņā ar minētās dalībvalsts tiesību aktiem, var atļaut savākt, iegūt, pārstrādāt un glabāt krustojuma cūku reproduktīvos produktus izmantošanai minētās dalībvalsts teritorijā.

V NODAĻA

Snieguma pārbaude un ģenētiskā izvērtēšana

25. pants

Snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas metodes

Ja šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, krustojuma cūku audzētāju organizācija vai kāda trešā persona, kas izraudzīta saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu, veic vaislas dzīvnieku snieguma pārbaudi vai ģenētisko izvērtēšanu, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, krustojuma cūku audzētāju organizācija vai šāda trešā persona nodrošina, ka minētā snieguma pārbaude vai ģenētiskā izvērtēšana tiek veikta saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti:

| a) | attiecībā uz liellopu, cūku, aitu un kazu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem un attiecībā uz krustojuma vaislas cūkām – III pielikumā; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz liellopu, cūku, aitu un kazu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem un attiecībā uz krustojuma vaislas cūkām – III pielikumā;

| b) | attiecībā uz zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem – minētās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības īstenotā audzēšanas programmā, kura apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem – minētās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības īstenotā audzēšanas programmā, kura apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu.

26. pants

Deleģētās pilnvaras un īstenošanas pilnvaras attiecībā uz snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas prasībām

1.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 61. pantu attiecībā uz grozījumiem III pielikumā par liellopu, aitu un kazu sugu tīršķirnes vaislas dzīvnieku snieguma pārbaudi un ģenētisko izvērtēšanu, kas nepieciešami, lai ņemtu vērā:

| a) | zinātniskos sasniegumus; |
| --- | --- |

a)

zinātniskos sasniegumus;

| b) | tehnisko attīstību; vai |
| --- | --- |

b)

tehnisko attīstību; vai

| c) | nepieciešamību saglabāt vērtīgus ģenētiskos resursus. |
| --- | --- |

c)

nepieciešamību saglabāt vērtīgus ģenētiskos resursus.

2.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem paredz vienotus noteikumus šajā pantā minēto liellopu, aitu un kazu sugu tīršķirnes vaislas dzīvnieku snieguma pārbaudei un ģenētiskajai izvērtēšanai, tostarp to rezultātu interpretācijai. To darot, Komisija ņem vērā zinātniskos sasniegumus un tehnisko attīstību, kā arī attiecīgo Eiropas Savienības references centru, kas minēti 29. panta 1. punktā, ieteikumus, vai, ja šādu ieteikumu nav, principus, par kuriem vienojusies ICAR. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 62. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

27. pants

Snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas veikšana

1.   Ja snieguma pārbaude vai ģenētiskā izvērtēšana ir jāveic saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu apstiprinātu audzēšanas programmu, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības un krustojuma cūku audzētāju organizācijas:

| a) | minēto snieguma pārbaudi vai ģenētisko izvērtēšanu veic pašas; vai |
| --- | --- |

a)

minēto snieguma pārbaudi vai ģenētisko izvērtēšanu veic pašas; vai

| b) | izraugās trešās personas, kurām minētā snieguma pārbaude vai ģenētiskā izvērtēšana jānodod ārpakalpojumā. |
| --- | --- |

b)

izraugās trešās personas, kurām minētā snieguma pārbaude vai ģenētiskā izvērtēšana jānodod ārpakalpojumā.

2.   Dalībvalsts vai, ja minētā dalībvalsts tā izlemj, tās kompetentās iestādes, var prasīt, ka, lai trešās personas varētu tikt izraudzītas saskaņā ar šā panta 1. punkta b) apakšpunktu, minētajām trešām personām ir jābūt minētās dalībvalsts vai tās kompetento iestāžu pilnvarotām veikt vaislas dzīvnieku snieguma pārbaudi vai ģenētisko izvērtēšanu, izņemot, ja konkrētā izraudzītā trešā persona ir minētās dalībvalsts pakļautībā esoša publiska struktūra vai tās kompetentās iestādes.

3.   Dalībvalsts vai, ja minētā dalībvalsts tā izlemj, tās kompetentās iestādes, piemērojot 2. punktā minēto noteikumu, nodrošina, ka pilnvarojumu piešķir minētajā punktā minētajām trešām personām, ja tām ir:

| a) | minētajai snieguma pārbaudei vai ģenētiskajai izvērtēšanai vajadzīgās telpas un aprīkojums; |
| --- | --- |

a)

minētajai snieguma pārbaudei vai ģenētiskajai izvērtēšanai vajadzīgās telpas un aprīkojums;

| b) | attiecīgi kvalificēti darbinieki; un |
| --- | --- |

b)

attiecīgi kvalificēti darbinieki; un

| c) | spēja veikt minēto snieguma pārbaudi vai ģenētisko izvērtēšanu saskaņā ar 25. pantu. |
| --- | --- |

c)

spēja veikt minēto snieguma pārbaudi vai ģenētisko izvērtēšanu saskaņā ar 25. pantu.

4.   Atkāpjoties no 8. panta 4. panta a) apakšpunkta, dalībvalsts vai tās kompetentā iestāde var nolemt, ka trešā persona, kura ir pilnvarota saskaņā ar šā panta 2. punktu, vai izraudzīta publiska struktūra, kura ir dalībvalsts vai tās kompetento iestāžu pakļautībā, kā minēts šā panta 2. punktā, ir atbildīga par to, lai minētajai kompetentajai iestādei nodrošinātu atbilstību šajā regulā noteiktajām prasībām attiecībā uz minēto ārpakalpojumā nodotu snieguma pārbaudi vai ģenētisko izvērtēšanu.

5.   Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas, kas pašas veic snieguma pārbaudi vai ģenētisko izvērtēšanu, vai šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību vai krustojuma cūku audzētāju organizāciju saskaņā ar šā panta 1. punkta b) apakšpunktu izraudzītas trešās personas, vai kuras pilnvarojusi dalībvalsts vai tās kompetentās iestādes saskaņā ar šā panta 2. punktu, var apņemties nodrošināt savu atbilstību ICAR standartiem vai var piedalīties 29. pantā minēto Eiropas Savienības references centru darbībās.

Šādu apņemšanos vai dalības šādās darbībās rezultātus kompetentās iestādes var ņemt vērā šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību vai krustojuma cūku audzētāju organizāciju atzīšanā, to audzēšanas programmu apstiprināšanā, to izraudzīto trešo personu pilnvarošanā vai veicot operatoru oficiālās kontroles.

6.   Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības un krustojuma cūku audzētāju organizācijas publisko sīki izstrādātu informāciju par tiem, kas veic snieguma pārbaudi vai ģenētisko izvērtēšanu.

28. pants

Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību, krustojuma cūku audzētāju organizāciju un to trešo personu, kuras veic snieguma pārbaudi vai ģenētisko izvērtēšanu, pienākumi

1.   Ja šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija veic vaislas dzīvnieku snieguma pārbaudi vai ģenētisko izvērtēšanu vai nodod šīs darbības ārpakalpojumā trešai personai saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu, minētā šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija pēc 8. panta 3. punktā vai attiecīgā gadījumā 12. panta 5. punktā minētās kompetentās iestādes pieprasījuma sniedz šādu informāciju:

| a) | visu snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas datu dokumentējumus saistībā ar vaislas dzīvniekiem, kurus audzē saimniecībās, kas atrodas minētās kompetentās iestādes darbības teritorijā; |
| --- | --- |

a)

visu snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas datu dokumentējumus saistībā ar vaislas dzīvniekiem, kurus audzē saimniecībās, kas atrodas minētās kompetentās iestādes darbības teritorijā;

| b) | sīki izstrādātu informāciju par pazīmju dokumentēšanas metodēm; |
| --- | --- |

b)

sīki izstrādātu informāciju par pazīmju dokumentēšanas metodēm;

| c) | sīki izstrādātu informāciju par snieguma aprakstīšanas modeli, ko izmanto snieguma pārbaudes rezultātu analīzē; |
| --- | --- |

c)

sīki izstrādātu informāciju par snieguma aprakstīšanas modeli, ko izmanto snieguma pārbaudes rezultātu analīzē;

| d) | sīki izstrādātu informāciju par statistiskajām metodēm, ko izmanto, analizējot snieguma pārbaudes rezultātus attiecībā uz katru izvērtēto pazīmi; |
| --- | --- |

d)

sīki izstrādātu informāciju par statistiskajām metodēm, ko izmanto, analizējot snieguma pārbaudes rezultātus attiecībā uz katru izvērtēto pazīmi;

| e) | sīki izstrādātu informāciju par ģenētiskajiem parametriem, ko izmanto attiecībā uz katru izvērtēto pazīmi, tostarp attiecīgā gadījumā detalizētu informāciju par genomisko izvērtēšanu. |
| --- | --- |

e)

sīki izstrādātu informāciju par ģenētiskajiem parametriem, ko izmanto attiecībā uz katru izvērtēto pazīmi, tostarp attiecīgā gadījumā detalizētu informāciju par genomisko izvērtēšanu.

2.   Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija, vai – pēc minētās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas pieprasījuma – trešā persona, kuru šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija izraudzījusies saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu publisko un pastāvīgi atjaunina to vaislas dzīvnieku ģenētiskās izvērtēšanas rezultātus, kuru sperma izmantota mākslīgajai apsēklošanai saskaņā ar 21. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktu un 24. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

VI NODAĻA

Eiropas Savienības references centri

29. pants

Eiropas Savienības references centri

1.   Ja ir atzīta nepieciešamība veicināt to tīršķirnes vaislas dzīvnieku snieguma pārbaudes vai ģenētiskās izvērtēšanas metožu saskaņošanu vai uzlabošanu, ko izmanto šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai trešās personas, kuras šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības izraudzījušās saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu, Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar ko izraugās Eiropas Savienības references centrus kā atbildīgos par zinātnisko un tehnisko ieguldījumu minēto metožu saskaņošanā vai uzlabošanā.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 62. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

2.   Ja ir atzīta nepieciešamība veicināt to metožu izstrādi vai saskaņošanu, ko šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai trešās personas, kuras šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības izraudzījušās saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu, dalībvalsts kompetentās iestādes vai citas iestādes izmanto apdraudēto šķirņu vai to ģenētiskās daudzveidības saglabāšanai, Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, lai izraudzītos Eiropas Savienības references centrus kā atbildīgos par zinātnisko un tehnisko ieguldījumu šo metožu izstrādē vai saskaņošanā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 62. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētā izraudzīšanās notiek publiskās atlases procedūras veidā un ir ierobežota laikā vai tiek regulāri pārskatīta.

4.   Eiropas Savienības references centri, kas izraudzīti saskaņā ar šā panta 1. vai 2. punktu:

| a) | atbilst IV pielikuma 1. punkta prasībām; un |
| --- | --- |

a)

atbilst IV pielikuma 1. punkta prasībām; un

| b) | ir atbildīgi par to uzdevumu veikšanu, kas izklāstīti:






  i) | ja Eiropas Savienības references centri ir izraudzīti saskaņā ar šā panta 1. punktu, – IV pielikuma 2. punktā; |
| --- | --- | --- |

b)

ir atbildīgi par to uzdevumu veikšanu, kas izklāstīti:

i)

ja Eiropas Savienības references centri ir izraudzīti saskaņā ar šā panta 1. punktu, – IV pielikuma 2. punktā;

| ii) | ja Eiropas Savienības references centri ir izraudzīti saskaņā ar šā panta 2. punktu, – IV pielikuma 3. punktā, |
| --- | --- |

ii)

ja Eiropas Savienības references centri ir izraudzīti saskaņā ar šā panta 2. punktu, – IV pielikuma 3. punktā,

ja minētie uzdevumi ir iekļauti references centru gada vai daudzgadu darba programmās, kas izveidotas saskaņā ar to darba programmu mērķiem un prioritātēm, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 652/2014 36. pantu.

5.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 61. pantu, ar kuriem groza:

| a) | IV pielikuma 1. punktā izklāstītās prasības Eiropas Savienības references centriem; |
| --- | --- |

a)

IV pielikuma 1. punktā izklāstītās prasības Eiropas Savienības references centriem;

| b) | IV pielikuma 2. un 3. punktā izklāstītos Eiropas Savienības references centru uzdevumus. |
| --- | --- |

b)

IV pielikuma 2. un 3. punktā izklāstītos Eiropas Savienības references centru uzdevumus.

Deleģētajos aktos, kas paredzēti šajā punktā, pienācīgi ņem vērā:

| a) | tīršķirnes vaislas dzīvnieku sugas, attiecībā uz kurām ir jāsaskaņo vai jāuzlabo snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas metodes, un zinātnes un tehnikas sasniegumus snieguma pārbaudes vai ģenētiskās izvērtēšanas jomā; vai |
| --- | --- |

a)

tīršķirnes vaislas dzīvnieku sugas, attiecībā uz kurām ir jāsaskaņo vai jāuzlabo snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas metodes, un zinātnes un tehnikas sasniegumus snieguma pārbaudes vai ģenētiskās izvērtēšanas jomā; vai

| b) | apdraudētās šķirnes, kurām ir jāizstrādā vai jāsaskaņo metodes minēto šķirņu vai to ģenētiskās daudzveidības saglabāšanai, un zinātnes un tehnikas sasniegumi minētajās jomās. |
| --- | --- |

b)

apdraudētās šķirnes, kurām ir jāizstrādā vai jāsaskaņo metodes minēto šķirņu vai to ģenētiskās daudzveidības saglabāšanai, un zinātnes un tehnikas sasniegumi minētajās jomās.

6.   Komisija var veikt pārbaudes Eiropas Savienības references centros, kas izraudzīti saskaņā ar 1. vai 2. punktu, lai pārliecinātos, ka tie:

| a) | atbilst IV pielikuma 1. punkta prasībām; |
| --- | --- |

a)

atbilst IV pielikuma 1. punkta prasībām;

| b) | pilda uzdevumus, kas izklāstīti:






  i) | ja Eiropas Savienības references centri ir izraudzīti saskaņā ar 1. punktu, – IV pielikuma 2. punktā; |
| --- | --- | --- |

b)

pilda uzdevumus, kas izklāstīti:

i)

ja Eiropas Savienības references centri ir izraudzīti saskaņā ar 1. punktu, – IV pielikuma 2. punktā;

| ii) | ja Eiropas Savienības references centri ir izraudzīti saskaņā ar 2. punktu, – IV pielikuma 3. punktā. |
| --- | --- |

ii)

ja Eiropas Savienības references centri ir izraudzīti saskaņā ar 2. punktu, – IV pielikuma 3. punktā.

Ja šādas pārbaudes rezultātā atklājas, ka kāds Eiropas Savienības references centrs neatbilst IV pielikuma 1. punktā noteiktajām prasībām vai nepilda IV pielikuma 2. vai 3. punktā paredzētos uzdevumus, Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar ko samazina Savienības finansiālo atbalstu, kurš piešķirts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 652/2014 30. pantu, vai atsaucot Eiropas Savienības references centru izraudzīšanu. Minētos īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 62. panta 2. punktā paredzēto pārbaudes procedūru.

VII NODAĻA

Zootehniskie sertifikāti

30. pants

Zootehnisko sertifikātu, kas ir līdzi vaislas dzīvniekiem un to reproduktīvajiem produktiem, izsniegšana, saturs un forma

1.   Ja dzīvnieku audzētāji, kuri piedalās audzēšanas programmā, kas apstiprināta saskaņā ar 8. pantu un attiecīgā gadījumā 12. pantu, pieprasa zootehniskos sertifikātus to vaislas dzīvniekiem vai to reproduktīvajiem produktiem, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija, kas īsteno minēto audzēšanas programmu, minētos sertifikātus izsniedz.

2.   Vaislas dzīvniekiem vai to reproduktīvajiem produktiem līdzi esošos zootehniskos sertifikātus izsniedz tikai:

| a) | šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas, kuras minētajiem vaislas dzīvniekiem īsteno audzēšanas programmas, kas apstiprinātas saskaņā ar 8. pantu un attiecīgā gadījumā 12. pantu; |
| --- | --- |

a)

šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas, kuras minētajiem vaislas dzīvniekiem īsteno audzēšanas programmas, kas apstiprinātas saskaņā ar 8. pantu un attiecīgā gadījumā 12. pantu;

| b) | kompetentās iestādes, kas minētas 8. panta 3. punktā vai attiecīgā gadījumā 12. panta 2. punkta a) apakšpunktā, ja minētās iestādes tā nolemj; vai |
| --- | --- |

b)

kompetentās iestādes, kas minētas 8. panta 3. punktā vai attiecīgā gadījumā 12. panta 2. punkta a) apakšpunktā, ja minētās iestādes tā nolemj; vai

| c) | šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas, ka iekļautas 34. pantā minētajā sarakstā un minētajiem vaislas dzīvniekiem īsteno audzēšanas programmas. |
| --- | --- |

c)

šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas, ka iekļautas 34. pantā minētajā sarakstā un minētajiem vaislas dzīvniekiem īsteno audzēšanas programmas.

3.   Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas nodrošina zootehnisko sertifikātu savlaicīgu izsniegšanu.

4.   Ja tiek tirgoti vaislas dzīvnieki, kas ierakstīti ciltsgrāmatā, kuru uztur šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, vai reģistrēti ciltsreģistrā, kuru uztur krustojuma cūku audzētāju organizācija, vai minēto dzīvnieku reproduktīvie produkti, un ja minētos vaislas dzīvniekus vai to pēcnācējus, kas iegūti no minētajiem reproduktīvajiem produktiem, ir paredzēts ierakstīt vai reģistrēt citā ciltsgrāmatā vai ciltsreģistrā, minētajiem vaislas dzīvniekiem vai reproduktīvajiem produktiem līdzi ir zootehniskais sertifikāts.

Minēto zootehnisko sertifikātu izsniedz šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija, kas nosūta vaislas dzīvniekus vai minēto dzīvnieku reproduktīvos produktus un uztur ciltsgrāmatu vai ciltsreģistru, kurā ierakstīti vai reģistrēti minētie vaislas dzīvnieki.

5.   Ja vaislas dzīvniekus, kuri ir ierakstīti ciltsgrāmatā vai reģistrēti ciltsreģistrā, ko uztur šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija, kas minēta 34. pantā iekļautajā sarakstā, vai minēto dzīvnieku reproduktīvos produktus ieved Savienībā, un ja minētos vaislas dzīvniekus vai to pēcnācējus, kas iegūti no minētajiem reproduktīvajiem produktiem, ir paredzēts ierakstīt šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības ciltsgrāmatā vai reģistrēt krustojuma cūku audzētāju organizācijas ciltsreģistrā, minētajiem vaislas dzīvniekiem vai to reproduktīvajiem produktiem līdzi ir zootehniskais sertifikāts.

Minēto zootehnisko sertifikātu izsniedz šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija, kas iekļauta sarakstā saskaņā ar 34. pantu un kas uztur ciltsgrāmatu vai ciltsreģistru, kurā minētos vaislas dzīvniekus ieraksta vai reģistrē, vai arī trešās valsts, kas dzīvniekus nosūtījusi, oficiāls dienests.

6.   Šā panta 4. un 5. punktā minētie zootehniskie sertifikāti:

| a) | satur V pielikuma attiecīgajās daļās un nodaļās norādīto informāciju; |
| --- | --- |

a)

satur V pielikuma attiecīgajās daļās un nodaļās norādīto informāciju;

| b) | atbilst attiecīgajiem zootehnisko sertifikātu veidlapu paraugiem, kuri paredzēti saskaņā ar 10. punktu pieņemtajos īstenošanas aktos. |
| --- | --- |

b)

atbilst attiecīgajiem zootehnisko sertifikātu veidlapu paraugiem, kuri paredzēti saskaņā ar 10. punktu pieņemtajos īstenošanas aktos.

7.   Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija, kura saskaņā ar tās audzēšanas programmu veic snieguma pārbaudi, ģenētisko izvērtēšanu vai abus, vai šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, kura minētās darbības nodevusi ārpakalpojumā trešām personām saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu, zootehniskajā sertifikātā, kurš izsniegts tīršķirnes vaislas dzīvniekam vai tā reproduktīvajiem produktiem, norāda:

| a) | minētās snieguma pārbaudes rezultātus; |
| --- | --- |

a)

minētās snieguma pārbaudes rezultātus;

| b) | jaunākos minētās ģenētiskās izvērtēšanas rezultātus; un |
| --- | --- |

b)

jaunākos minētās ģenētiskās izvērtēšanas rezultātus; un

| c) | ar minēto audzēšanas programmu saistītos ģenētiskos defektus un ģenētiskās īpatnības, kas skar minēto vaislas dzīvnieku vai minēto reproduktīvo produktu donorus. |
| --- | --- |

c)

ar minēto audzēšanas programmu saistītos ģenētiskos defektus un ģenētiskās īpatnības, kas skar minēto vaislas dzīvnieku vai minēto reproduktīvo produktu donorus.

8.   Krustojuma cūku audzētāju organizācija vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija, kura saskaņā ar tās audzēšanas programmu veic snieguma pārbaudi, ģenētisko izvērtēšanu vai abus, vai krustojuma cūku audzētāju organizācija, kura minētās darbības ir nodevusi ārpakalpojumā trešām personām saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ja tas ir prasīts minētajā audzēšanas programmā, zootehniskajā sertifikātā, kurš izsniegts krustojuma vaislas cūkai vai tās reproduktīvajiem produktiem, norāda:

| a) | snieguma pārbaudes rezultātus; |
| --- | --- |

a)

snieguma pārbaudes rezultātus;

| b) | jaunākos ģenētiskās izvērtēšanas rezultātus; un |
| --- | --- |

b)

jaunākos ģenētiskās izvērtēšanas rezultātus; un

| c) | ar audzēšanas programmu saistītos ģenētiskos defektus un ģenētiskās īpatnības, kas skar minēto vaislas dzīvnieku vai minēto reproduktīvo produktu donorus. |
| --- | --- |

c)

ar audzēšanas programmu saistītos ģenētiskos defektus un ģenētiskās īpatnības, kas skar minēto vaislas dzīvnieku vai minēto reproduktīvo produktu donorus.

9.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 61. pantu, ar ko groza V pielikumā paredzēto zootehnisko sertifikātu saturu, lai tos atjaunotu, ņemot vērā:

| a) | zinātniskos sasniegumus; |
| --- | --- |

a)

zinātniskos sasniegumus;

| b) | tehnisko attīstību; |
| --- | --- |

b)

tehnisko attīstību;

| c) | iekšējā tirgus darbību; vai |
| --- | --- |

c)

iekšējā tirgus darbību; vai

| d) | nepieciešamību saglabāt vērtīgus ģenētiskos resursus. |
| --- | --- |

d)

nepieciešamību saglabāt vērtīgus ģenētiskos resursus.

10.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem paredz vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu zootehnisko sertifikātu veidlapu paraugus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 62. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

31. pants

Atkāpes no prasībām attiecībā uz vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu tirdzniecībai paredzēto zootehnisko sertifikātu izsniegšanu, saturu un formu

1.   Atkāpjoties no 30. panta 2. punkta a) apakšpunkta, kompetentā iestāde var atļaut, ka reproduktīvajiem produktiem ir līdzi zootehniskais sertifikāts, ko, pamatojoties uz informāciju, kuru sniegusi šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija, izsniedzis spermas savākšanas vai uzglabāšanas centrs vai embriju ieguves vai sagatavošanas brigāde, kas apstiprināta minēto reproduktīvo produktu tirdzniecībai Savienības iekšējā tirgū saskaņā ar Savienības dzīvnieku veselības tiesību aktiem.

2.   Atkāpjoties no 30. panta 6. punkta b) apakšpunkta, kompetentā iestāde var atļaut neizmantot 30. panta 6. punkta b) apakšpunktā minētos veidlapu paraugus, ar noteikumu, ka:

| a) | attiecībā uz liellopu, cūku, aitu vai kazu sugu vaislas dzīvniekiem V pielikuma 2. daļas I nodaļā vai V pielikuma 3. daļas I nodaļā izklāstītā informācija ir iekļauta citos dokumentos, kas ir līdzi minētajiem vaislas dzīvniekiem un ko izsniegusi minētā šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz liellopu, cūku, aitu vai kazu sugu vaislas dzīvniekiem V pielikuma 2. daļas I nodaļā vai V pielikuma 3. daļas I nodaļā izklāstītā informācija ir iekļauta citos dokumentos, kas ir līdzi minētajiem vaislas dzīvniekiem un ko izsniegusi minētā šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija;

| b) | attiecībā uz liellopu, cūku, aitu, kazu un zirgu sugu dzīvnieku reproduktīvajiem produktiem:






  i) | informācija, kas saistīta ar minēto reproduktīvo produktu donoriem ir iekļauta citos dokumentos vai oriģinālā zootehnikas sertifikāta kopijās, kas ir līdzi minētajiem reproduktīvajiem produktiem, vai arī pirms vai pēc minēto reproduktīvo produktu nosūtīšanas to pēc pieprasījuma sniedz šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, krustojuma cūku audzētāju organizācija vai citi operatori, kas minēti 1. punktā; |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz liellopu, cūku, aitu, kazu un zirgu sugu dzīvnieku reproduktīvajiem produktiem:

i)

informācija, kas saistīta ar minēto reproduktīvo produktu donoriem ir iekļauta citos dokumentos vai oriģinālā zootehnikas sertifikāta kopijās, kas ir līdzi minētajiem reproduktīvajiem produktiem, vai arī pirms vai pēc minēto reproduktīvo produktu nosūtīšanas to pēc pieprasījuma sniedz šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, krustojuma cūku audzētāju organizācija vai citi operatori, kas minēti 1. punktā;

| ii) | informācija saistībā ar spermu, olšūnām vai embrijiem ir iekļauta citos dokumentos, kas ir līdzi minētajai spermai, olšūnām vai embrijiem, kurus izsniegusi šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, krustojuma cūku audzētāju organizācija vai citi operatori, kas minēti 1. punktā. |
| --- | --- |

ii)

informācija saistībā ar spermu, olšūnām vai embrijiem ir iekļauta citos dokumentos, kas ir līdzi minētajai spermai, olšūnām vai embrijiem, kurus izsniegusi šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, krustojuma cūku audzētāju organizācija vai citi operatori, kas minēti 1. punktā.

3.   Atkāpjoties no 30. panta 7. punkta a) un b) apakšpunkta un 30. panta 8. punkta a) un b) apakšpunkta, ja snieguma pārbaudes vai ģenētiskās izvērtēšanas rezultāti ir publiski pieejami tīmekļa vietnē, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības, krustojuma cūku audzētāju organizācijas vai citi šā panta 1. punktā minētie operatori zootehniskajā sertifikātā vai citos šā panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajos dokumentos var norādīt uz tīmekļa vietni, kurā šie rezultāti pieejami.

32. pants

Atkāpes no prasībām attiecībā uz zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem izsniegto zootehnisko sertifikātu formu

1.   Atkāpjoties no 30. panta 6. punkta, attiecībā uz zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem V pielikuma 2. daļas I nodaļā noteiktā informācija ir iekļauta zirgu dzimtas dzīvnieka individuālā pastāvīgā identifikācijas dokumentā. Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 61. pantu attiecībā uz šādu identifikācijas dokumentu saturu un formu.

2.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem paredz zirgu dzimtas dzīvnieka individuālo pastāvīgo identifikācijas dokumentu veidlapu paraugus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 62. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

3.   Atkāpjoties no 1. punkta, ja snieguma pārbaudes vai ģenētiskās izvērtēšanas jaunākie rezultāti ir publiski pieejami tīmekļa vietnē, kompetentā iestāde var atļaut, ka V pielikuma 2. daļas I nodaļas l) punkta m) apakšpunktā noteiktā informācija netiek iekļauta 1. punktā minētajā dokumentā, ar noteikumu, ka šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība minētajā dokumentā norāda uz minēto tīmekļa vietni.

4.   Atkāpjoties no 1. punkta, kompetentās iestādes var atļaut, ka V pielikuma 2. daļas I nodaļas l) punkta m) un n) apakšpunktā noteiktā informācija tiek iekļauta citos dokumentos, ko tīršķirnes vaislas dzīvniekiem izsniegusi šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, kuras uzturētā ciltsgrāmatā tie ierakstīti.

33. pants

Atkāpes no prasībām attiecībā uz vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu ievešanai Savienībā paredzēto zootehnisko sertifikātu izsniegšanu, saturu un formu

1.   Atkāpjoties no 30. panta 2. punkta c) apakšpunkta un 5. punkta, reproduktīvajiem produktiem var dot līdzi zootehnisko sertifikātu, kuru šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas uzdevumā un pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no minētās institūcijas, izsnieguši spermas savākšanas vai uzglabāšanas centrs vai embriju ieguves vai sagatavošanas brigāde, kura apstiprināta minēto reproduktīvo produktu ievešanai Savienībā saskaņā ar Savienības dzīvnieku veselības tiesību aktiem.

2.   Atkāpjoties no 30. panta 6. punkta b) apakšpunkta, 30. panta 6. punkta b) apakšpunktā minēto veidlapu paraugi nav jāizmanto, ja:

| a) | informācija, kas noteikta attiecīgajās V pielikuma daļās un nodaļās, ir iekļauta citos dokumentos, kas ir līdzi vaislas dzīvniekam vai tā reproduktīvajiem produktiem; |
| --- | --- |

a)

informācija, kas noteikta attiecīgajās V pielikuma daļās un nodaļās, ir iekļauta citos dokumentos, kas ir līdzi vaislas dzīvniekam vai tā reproduktīvajiem produktiem;

| b) | šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija, kas īsteno audzēšanas programmu, vai cits operators, kas minēts 1. punktā, sniedz pilnīgu minēto dokumentu sarakstu, paziņo, ka informācija, kas noteikta attiecīgajās V pielikuma daļās un nodaļās, ir iekļauta šajos dokumentos un apliecina minēto dokumentu saturu. |
| --- | --- |

b)

šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija, kas īsteno audzēšanas programmu, vai cits operators, kas minēts 1. punktā, sniedz pilnīgu minēto dokumentu sarakstu, paziņo, ka informācija, kas noteikta attiecīgajās V pielikuma daļās un nodaļās, ir iekļauta šajos dokumentos un apliecina minēto dokumentu saturu.

3.   Atkāpjoties no 30. panta 7. punkta a) un b) apakšpunkta un 30. panta 8. punkta a) un b) apakšpunkta, ja snieguma pārbaudes vai ģenētiskās izvērtēšanas rezultāti ir publiski pieejami tīmekļa vietnē, šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas vai pārējie šā panta 1. punktā minētie operatori zootehniskajā sertifikātā vai citos šā panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajos dokumentos var norādīt uz tīmekļa vietni, kurā minētie rezultāti pieejami.

VIII NODAĻA

Vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu ievešana Savienībā

34. pants

Šķirnes dzīvnieku audzētāju institūciju iekļaušana sarakstā

1.   Komisija uztur, atjaunina un publicē šķirnes dzīvnieku audzētāju institūciju sarakstu.

2.   Sarakstā, kas minēts 1. punktā, Komisija iekļauj tikai tādas šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas, par kurām tā no trešās valsts oficiāla dienesta saņēmusi dokumentāciju, kas pierāda, ka šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija atbilst šādām prasībām:

| a) | tā īsteno audzēšanas programmu, kas ir līdzvērtīga audzēšanas programmām, kuras apstiprinātas saskaņā ar 8. panta 3. punktu un kuras šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības īsteno tai pašai šķirnei vai arī krustojuma cūku audzētāju organizācijas īsteno tai pašai šķirnei, līnijai vai krustojumam attiecībā uz:






  i) | vaislas dzīvnieku ierakstīšanu ciltsgrāmatās vai reģistrēšanu ciltsreģistros; |
| --- | --- | --- |

a)

tā īsteno audzēšanas programmu, kas ir līdzvērtīga audzēšanas programmām, kuras apstiprinātas saskaņā ar 8. panta 3. punktu un kuras šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības īsteno tai pašai šķirnei vai arī krustojuma cūku audzētāju organizācijas īsteno tai pašai šķirnei, līnijai vai krustojumam attiecībā uz:

i)

vaislas dzīvnieku ierakstīšanu ciltsgrāmatās vai reģistrēšanu ciltsreģistros;

| ii) | vaislas dzīvnieku atzīšanu vaislai; |
| --- | --- |

ii)

vaislas dzīvnieku atzīšanu vaislai;

| iii) | vaislas dzīvnieku reproduktīvo produktu izmantošanu pārbaudēm un vaislai; |
| --- | --- |

iii)

vaislas dzīvnieku reproduktīvo produktu izmantošanu pārbaudēm un vaislai;

| iv) | metodēm, ko izmanto snieguma pārbaudē un ģenētiskā izvērtēšanā; |
| --- | --- |

iv)

metodēm, ko izmanto snieguma pārbaudē un ģenētiskā izvērtēšanā;

| b) | tā atrodas minētās trešās valsts oficiāla dienesta uzraudzībā vai kontrolē; |
| --- | --- |

b)

tā atrodas minētās trešās valsts oficiāla dienesta uzraudzībā vai kontrolē;

| c) | tā ir pieņēmusi reglamentu, lai nodrošinātu to, ka vaislas dzīvnieki, kurus šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības ierakstījušas ciltsgrāmatās vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas reģistrējušas ciltsreģistros, un pēcnācēji, ko iegūst no šādu dzīvnieku reproduktīvajiem produktiem, bez diskriminācijas dēļ to izcelsmes valsts tiek ierakstīti vai atbilst ierakstīšanai tās pašas šķirnes ciltsgrāmatā, ja runa ir par tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, vai tās pašas šķirnes, līnijas vai krustojuma ciltsreģistrā, ja runa ir par krustojuma vaislas cūkām, kuru uztur minētā šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija. |
| --- | --- |

c)

tā ir pieņēmusi reglamentu, lai nodrošinātu to, ka vaislas dzīvnieki, kurus šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības ierakstījušas ciltsgrāmatās vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas reģistrējušas ciltsreģistros, un pēcnācēji, ko iegūst no šādu dzīvnieku reproduktīvajiem produktiem, bez diskriminācijas dēļ to izcelsmes valsts tiek ierakstīti vai atbilst ierakstīšanai tās pašas šķirnes ciltsgrāmatā, ja runa ir par tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, vai tās pašas šķirnes, līnijas vai krustojuma ciltsreģistrā, ja runa ir par krustojuma vaislas cūkām, kuru uztur minētā šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija.

3.   Sarakstā, kas paredzēts šā panta 1. punktā, Komisija iekļauj arī atsauci uz tām trešām valstīm, kurās ir ieviesti pasākumi, kurus uzskata par līdzvērtīgiem saskaņā ar 35. pantu, tostarp atsauci uz visām minēto trešo valstu šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijām.

4.   Komisija bez liekas kavēšanās izņem no saraksta jebkuras šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas, kuras vairs neatbilst vismaz vienai no prasībām, kas minētas 2. punktā.

35. pants

Trešo valstu dzīvnieku audzēšanai piemēroto pasākumu līdzvērtība

1.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar ko atzīst, ka trešā valstī piemērotie pasākumi ir līdzvērtīgi pasākumiem, ko šī regula prasa attiecībā uz:

| a) | šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju atzīšanu, kā paredzēts 4. pantā; |
| --- | --- |

a)

šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju atzīšanu, kā paredzēts 4. pantā;

| b) | šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju audzēšanas programmu apstiprināšanu, kā paredzēts 8. pantā; |
| --- | --- |

b)

šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju audzēšanas programmu apstiprināšanu, kā paredzēts 8. pantā;

| c) | tīršķirnes vaislas dzīvnieku ierakstīšanu ciltsgrāmatās un krustojuma cūku reģistrēšanu ciltsreģistros, kā paredzēts 18. 20. un 23. pantā; |
| --- | --- |

c)

tīršķirnes vaislas dzīvnieku ierakstīšanu ciltsgrāmatās un krustojuma cūku reģistrēšanu ciltsreģistros, kā paredzēts 18. 20. un 23. pantā;

| d) | vaislas dzīvnieku atzīšanu vaislai, kā paredzēts 21., 22. un 24. pantā; |
| --- | --- |

d)

vaislas dzīvnieku atzīšanu vaislai, kā paredzēts 21., 22. un 24. pantā;

| e) | vaislas dzīvnieku reproduktīvo produktu izmantošanu pārbaudēm un vaislai, kā paredzēts 21. un 24. pantā; |
| --- | --- |

e)

vaislas dzīvnieku reproduktīvo produktu izmantošanu pārbaudēm un vaislai, kā paredzēts 21. un 24. pantā;

| f) | snieguma pārbaudi un ģenētisko izvērtēšanu, kā paredzēts 25. pantā; |
| --- | --- |

f)

snieguma pārbaudi un ģenētisko izvērtēšanu, kā paredzēts 25. pantā;

| g) | operatoru oficiālajām kontrolēm, kas paredzētas 43. pantā. |
| --- | --- |

g)

operatoru oficiālajām kontrolēm, kas paredzētas 43. pantā.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 62. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

2.   Īstenošanas aktus, kas minēti 1. punktā, pieņem, pamatojoties uz:

| a) | tās trešās valsts sniegtās informācijas un datu rūpīgu novērtēšanu, kura vēlas panākt tās pasākumu atzīšanu par līdzvērtīgiem tiem, ko pieprasa šī regula; |
| --- | --- |

a)

tās trešās valsts sniegtās informācijas un datu rūpīgu novērtēšanu, kura vēlas panākt tās pasākumu atzīšanu par līdzvērtīgiem tiem, ko pieprasa šī regula;

| b) | attiecīgā gadījumā – apmierinošiem tās kontroles rezultātiem, ko Komisija veikusi saskaņā ar 57. pantu. |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā – apmierinošiem tās kontroles rezultātiem, ko Komisija veikusi saskaņā ar 57. pantu.

3.   Ar īstenošanas aktiem, kas minēti 1. punktā, var noteikt sīki izstrādātu kārtību, kādā vaislas dzīvniekus un to reproduktīvos produktus ieved Savienībā no attiecīgās trešās valsts, un tajos var iekļaut:

| a) | vaislas dzīvniekiem vai to reproduktīvajiem produktiem līdzi esošo zootehnisko sertifikātu formu un saturu; |
| --- | --- |

a)

vaislas dzīvniekiem vai to reproduktīvajiem produktiem līdzi esošo zootehnisko sertifikātu formu un saturu;

| b) | konkrētās prasības, kuras piemēro minēto vaislas dzīvnieku vai to reproduktīvo produktu ievešanai Savienībā, un oficiālās kontroles, kuras veic, minētos vaislas dzīvniekus vai to reproduktīvos produktus ievedot Savienībā; |
| --- | --- |

b)

konkrētās prasības, kuras piemēro minēto vaislas dzīvnieku vai to reproduktīvo produktu ievešanai Savienībā, un oficiālās kontroles, kuras veic, minētos vaislas dzīvniekus vai to reproduktīvos produktus ievedot Savienībā;

| c) | ja nepieciešams, procedūras to attiecīgā trešā valstī atrodošos šķirnes dzīvnieku audzētāju institūciju sarakstu veidošanai un grozīšanai, no kurām Savienībā atļauts ievest vaislas dzīvniekus un to reproduktīvos produktus. |
| --- | --- |

c)

ja nepieciešams, procedūras to attiecīgā trešā valstī atrodošos šķirnes dzīvnieku audzētāju institūciju sarakstu veidošanai un grozīšanai, no kurām Savienībā atļauts ievest vaislas dzīvniekus un to reproduktīvos produktus.

4.   Komisija bez liekas kavēšanās pieņem īstenošanas aktus, ar ko atceļ 1. punktā minētos īstenošanas aktus, ja kāds no minēto aktu pieņemšanas brīdī noteiktajiem pasākumu līdzvērtības atzīšanas nosacījumiem vairs netiek pildīts. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 62. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

36. pants

Vaislas dzīvnieku un pēcnācēju, kas iegūti no Savienībā ievestiem reproduktīvajiem produktiem, ierakstīšana ciltsgrāmatās vai reģistrēšana ciltsreģistros

1.   Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija pēc dzīvnieku audzētāja pieprasījuma savā ciltsgrāmatas pamatdaļā ieraksta vai savā ciltsreģistrā reģistrē visus Savienībā ievestos vaislas dzīvniekus un pēcnācējus, kas iegūti no Savienībā ievestiem reproduktīvajiem produktiem, ja:

| a) | minēto vaislas dzīvnieku vai minēto reproduktīvo produktu donorus savā ciltsgrāmatā vai ciltsreģistrā ir ierakstījusi vai reģistrējusi nosūtītājas trešās valsts šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija; |
| --- | --- |

a)

minēto vaislas dzīvnieku vai minēto reproduktīvo produktu donorus savā ciltsgrāmatā vai ciltsreģistrā ir ierakstījusi vai reģistrējusi nosūtītājas trešās valsts šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija;

| b) | minētie reproduktīvie produkti atbilst 21. panta 1. vai 2. punkta prasībām, ja tā ir šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas īstenotas audzēšanas programmas prasība; |
| --- | --- |

b)

minētie reproduktīvie produkti atbilst 21. panta 1. vai 2. punkta prasībām, ja tā ir šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas īstenotas audzēšanas programmas prasība;

| c) | šķirnes dzīvnieki atbilst šķirnes raksturojumam vai krustojuma cūku gadījumā – šķirnes, līnijas vai krustojuma raksturojumam, kas noteikts šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas īstenotā audzēšanas programmā; |
| --- | --- |

c)

šķirnes dzīvnieki atbilst šķirnes raksturojumam vai krustojuma cūku gadījumā – šķirnes, līnijas vai krustojuma raksturojumam, kas noteikts šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas īstenotā audzēšanas programmā;

| d) | šā punkta a) apakšpunktā minētā šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija ir iekļauta 34. pantā minētajā šķirnes dzīvnieku audzētāju institūciju sarakstā; |
| --- | --- |

d)

šā punkta a) apakšpunktā minētā šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija ir iekļauta 34. pantā minētajā šķirnes dzīvnieku audzētāju institūciju sarakstā;

2.   Dalībvalstis vai kompetentās iestādes zootehnisku vai ģenealoģisku iemeslu dēļ nedrīkst aizliegt, ierobežot vai kavēt vaislas dzīvnieku vai to reproduktīvo produktu ievešanu Savienībā un minēto dzīvnieku vai to reproduktīvo produktu attiecīgu izmantošanu, ja minētie vaislas dzīvnieki vai reproduktīvo produktu donori ir ierakstīti ciltsgrāmatā vai reģistrēti ciltsreģistrā, ko uztur šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija, kas ir iekļauta šķirnes dzīvnieku audzētāju institūciju sarakstā, kas izveidots saskaņā ar 34. pantu.

37. pants

Savienībā ievesto tīršķirnes vaislas dzīvnieku kontrolpārbaudes saistībā ar tiesībām uz parasto muitas likmi

1.   Ja operators, kas atbild par tīršķirnes vaislas dzīvnieku sūtījumu, pieprasa minētā sūtījuma tīršķirnes vaislas dzīvniekiem piemērot parasto muitas likmi, kas paredzēta Regulā (EEK) Nr. 2658/87, tad:

| a) | minētajiem dzīvniekiem ir līdzi:






  i) | zootehniskais sertifikāts, kas minēts 30. panta 5. punktā vai 32. pantā, |
| --- | --- | --- |

a)

minētajiem dzīvniekiem ir līdzi:

i)

zootehniskais sertifikāts, kas minēts 30. panta 5. punktā vai 32. pantā,

| ii) | dokuments, kas apstiprina, ka tie jāieraksta šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības ciltsgrāmatā vai jāreģistrē krustojuma cūku audzētāju organizācijas ciltsreģistrā; |
| --- | --- |

ii)

dokuments, kas apstiprina, ka tie jāieraksta šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības ciltsgrāmatā vai jāreģistrē krustojuma cūku audzētāju organizācijas ciltsreģistrā;

| b) | šādu sūtījumu kontrolpārbaudes tiek veiktas robežkontroles punktos, kuros saskaņā ar Direktīvas 91/496/EEK 4. pantu notiek dokumentu, identitātes un fiziskās kontrolpārbaudes. |
| --- | --- |

b)

šādu sūtījumu kontrolpārbaudes tiek veiktas robežkontroles punktos, kuros saskaņā ar Direktīvas 91/496/EEK 4. pantu notiek dokumentu, identitātes un fiziskās kontrolpārbaudes.

2.   Šā panta 1. punktā b) apakšpunktā minēto kontrolpārbaužu nolūks ir pārbaudīt to, vai:

| a) | sūtījumam ir pievienoti 1. punkta a) apakšpunktā minētie dokumenti; |
| --- | --- |

a)

sūtījumam ir pievienoti 1. punkta a) apakšpunktā minētie dokumenti;

| b) | sūtījuma saturs un marķējums atbilst informācijai, kas minēta 1. punkta a) apakšpunktā uzskaitītajos dokumentos. |
| --- | --- |

b)

sūtījuma saturs un marķējums atbilst informācijai, kas minēta 1. punkta a) apakšpunktā uzskaitītajos dokumentos.

IX NODAĻA

Kompetentās iestādes, kas īsteno tīršķirnes vaislas dzīvnieku audzēšanas programmu

38. pants

Kompetentās iestādes, kas īsteno tīršķirnes vaislas dzīvnieku audzēšanas programmu

1.   Ja dalībvalstī vai teritorijā, kurā darbojas kompetentā iestāde, nav ne šķirnes dzīvnieku audzētāju organizācijas, ne šķirnes dzīvnieku audzētāju apvienības, ne publiskas struktūras, kas īstenotu audzēšanas programmu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, kas pieder pie kādas liellopu, cūku, aitu, kazu vai zirgu sugas, minētā kompetentā iestāde var nolemt īstenot audzēšanas programmu minētajai šķirnei, ar noteikumu, ka:

| a) | ir nepieciešams saglabāt minēto šķirni vai izveidot šo šķirni dalībvalstī vai teritorijā, kurā darbojas minētā kompetentā iestāde; vai |
| --- | --- |

a)

ir nepieciešams saglabāt minēto šķirni vai izveidot šo šķirni dalībvalstī vai teritorijā, kurā darbojas minētā kompetentā iestāde; vai

| b) | minētā šķirne ir apdraudēta. |
| --- | --- |

b)

minētā šķirne ir apdraudēta.

2.   Kompetentā iestāde, kas īsteno audzēšanas programmu saskaņā ar šo pantu, veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tas neatstāj negatīvu ietekmi uz:

| a) | dzīvnieku audzētāju organizāciju, dzīvnieku audzētāju apvienību vai publisku struktūru iespējām tikt atzītām par šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām saskaņā ar 4. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

a)

dzīvnieku audzētāju organizāciju, dzīvnieku audzētāju apvienību vai publisku struktūru iespējām tikt atzītām par šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām saskaņā ar 4. panta 3. punktu;

| b) | šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību iespējām apstiprināt to audzēšanas programmas saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu. |
| --- | --- |

b)

šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību iespējām apstiprināt to audzēšanas programmas saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu.

3.   Ja kompetentā iestāde īsteno tīršķirnes vaislas dzīvnieku audzēšanas programmu, minētajai kompetentajai iestādei:

| a) | ir jābūt pienācīgam skaitam pietiekami kvalificētu darbinieku, piemērotām telpām un aprīkojumam, lai efektīvi īstenotu minēto audzēšanas programmu; |
| --- | --- |

a)

ir jābūt pienācīgam skaitam pietiekami kvalificētu darbinieku, piemērotām telpām un aprīkojumam, lai efektīvi īstenotu minēto audzēšanas programmu;

| b) | ir jāspēj veikt kontrolpārbaudes, kas nepieciešamas to tīršķirnes vaislas dzīvnieku ģenētiskās izcelsmes dokumentēšanai, uz kuriem attiecas minētā audzēšanas programma; |
| --- | --- |

b)

ir jāspēj veikt kontrolpārbaudes, kas nepieciešamas to tīršķirnes vaislas dzīvnieku ģenētiskās izcelsmes dokumentēšanai, uz kuriem attiecas minētā audzēšanas programma;

| c) | minētās audzēšanas programmas darbības ģeogrāfiskajā teritorijā ir jābūt pietiekami lielai tīršķirnes vaislas dzīvnieku populācijai un pietiekamam skaitam dzīvnieku audzētāju; |
| --- | --- |

c)

minētās audzēšanas programmas darbības ģeogrāfiskajā teritorijā ir jābūt pietiekami lielai tīršķirnes vaislas dzīvnieku populācijai un pietiekamam skaitam dzīvnieku audzētāju;

| d) | ir jāspēj iegūt vai tās vajadzībām ir jābūt ieguvušai, un jāspēj izmantot attiecībā uz tīršķirnes vaislas dzīvniekiem savāktus datus, kas nepieciešami minētās audzēšanas programmas īstenošanai; |
| --- | --- |

d)

ir jāspēj iegūt vai tās vajadzībām ir jābūt ieguvušai, un jāspēj izmantot attiecībā uz tīršķirnes vaislas dzīvniekiem savāktus datus, kas nepieciešami minētās audzēšanas programmas īstenošanai;

| e) | jābūt pieņēmušai reglamentu:






  i) | ar ko reglamentē strīdu izšķiršanu ar dzīvnieku audzētājiem, kas piedalās minētajā audzēšanas programmā; |
| --- | --- | --- |

e)

jābūt pieņēmušai reglamentu:

i)

ar ko reglamentē strīdu izšķiršanu ar dzīvnieku audzētājiem, kas piedalās minētajā audzēšanas programmā;

| ii) | ar ko nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret dzīvnieku audzētājiem, kas piedalās minētajā audzēšanas programmā; |
| --- | --- |

ii)

ar ko nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret dzīvnieku audzētājiem, kas piedalās minētajā audzēšanas programmā;

| iii) | ar ko nosaka to dzīvnieku audzētāju tiesības un pienākumus, kas piedalās minētajā audzēšanas programmā. |
| --- | --- |

iii)

ar ko nosaka to dzīvnieku audzētāju tiesības un pienākumus, kas piedalās minētajā audzēšanas programmā.

4.   Audzēšanas programmā, kas minēta 1. punktā, iekļauj:

| a) | informāciju par tās mērķi – šķirnes saglabāšana, šķirnes uzlabošana, jaunas šķirnes radīšana vai šķirnes atjaunošana, vai jebkāda minēto mērķu kombinācija; |
| --- | --- |

a)

informāciju par tās mērķi – šķirnes saglabāšana, šķirnes uzlabošana, jaunas šķirnes radīšana vai šķirnes atjaunošana, vai jebkāda minēto mērķu kombinācija;

| b) | tās šķirnes nosaukumu, uz kuru attiecas minētā audzēšanas programma, lai novērstu sajaukšanu ar līdzīgiem citu šķirņu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, kas ierakstīti citās esošajās ciltsgrāmatās; |
| --- | --- |

b)

tās šķirnes nosaukumu, uz kuru attiecas minētā audzēšanas programma, lai novērstu sajaukšanu ar līdzīgiem citu šķirņu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, kas ierakstīti citās esošajās ciltsgrāmatās;

| c) | sīki izklāstītu šķirnes raksturojumu, tostarp norādes par būtiskām pazīmēm, kas iekļautas minētajā audzēšanas programmā; |
| --- | --- |

c)

sīki izklāstītu šķirnes raksturojumu, tostarp norādes par būtiskām pazīmēm, kas iekļautas minētajā audzēšanas programmā;

| d) | informāciju par ģeogrāfisko teritoriju, kurā programma tiek īstenota; |
| --- | --- |

d)

informāciju par ģeogrāfisko teritoriju, kurā programma tiek īstenota;

| e) | informāciju par tīršķirnes vaislas dzīvnieku identificēšanas sistēmu, kurai jānodrošina, ka vaislas dzīvnieki ciltsgrāmatā tiek ierakstīti tikai tad, ja tie ir identificēti individuāli un saskaņā ar Savienības dzīvnieku veselības tiesību aktiem par attiecīgo sugu dzīvnieku identificēšanu un reģistrēšanu; |
| --- | --- |

e)

informāciju par tīršķirnes vaislas dzīvnieku identificēšanas sistēmu, kurai jānodrošina, ka vaislas dzīvnieki ciltsgrāmatā tiek ierakstīti tikai tad, ja tie ir identificēti individuāli un saskaņā ar Savienības dzīvnieku veselības tiesību aktiem par attiecīgo sugu dzīvnieku identificēšanu un reģistrēšanu;

| f) | informāciju par ciltsgrāmatās ierakstīto vai reģistrēto un ierakstīšanai atbilstīgo tīršķirnes vaislas dzīvnieku ģenētiskās izcelsmes dokumentēšanas sistēmu; |
| --- | --- |

f)

informāciju par ciltsgrāmatās ierakstīto vai reģistrēto un ierakstīšanai atbilstīgo tīršķirnes vaislas dzīvnieku ģenētiskās izcelsmes dokumentēšanas sistēmu;

| g) | audzēšanas programmas selekcijas un audzēšanas mērķus, tostarp norādi par minētās audzēšanas programmas galvenajiem mērķiem un attiecīgā gadījumā ar minētajiem mērķiem saistītus sīki izklāstītus tīršķirnes vaislas dzīvnieku atlasē lietotos izvērtēšanas kritērijus; |
| --- | --- |

g)

audzēšanas programmas selekcijas un audzēšanas mērķus, tostarp norādi par minētās audzēšanas programmas galvenajiem mērķiem un attiecīgā gadījumā ar minētajiem mērķiem saistītus sīki izklāstītus tīršķirnes vaislas dzīvnieku atlasē lietotos izvērtēšanas kritērijus;

| h) | ja audzēšanas programma paredz snieguma pārbaudes vai ģenētisko izvērtēšanu:






  i) | informāciju par sistēmām, kas izmantotas, lai iegūtu, dokumentētu, paziņotu un izmantotu snieguma pārbaužu rezultātus, |
| --- | --- | --- |

h)

ja audzēšanas programma paredz snieguma pārbaudes vai ģenētisko izvērtēšanu:

i)

informāciju par sistēmām, kas izmantotas, lai iegūtu, dokumentētu, paziņotu un izmantotu snieguma pārbaužu rezultātus,

| ii) | informāciju par tīršķirnes vaislas dzīvnieku ģenētiskās izvērtēšanas un attiecīgā gadījumā genomiskās izvērtēšanas sistēmu; |
| --- | --- |

ii)

informāciju par tīršķirnes vaislas dzīvnieku ģenētiskās izvērtēšanas un attiecīgā gadījumā genomiskās izvērtēšanas sistēmu;

| i) | ja ir izveidotas papilddaļas, kas paredzētas 17. pantā, vai pamatdaļa ir iedalīta klasēs, kā paredzēts 16. pantā, noteikumus par ciltsgrāmatas iedalīšanu un kritērijus vai procedūras, kas piemēroti dzīvnieku dokumentēšanai minētajās daļās vai iedalīšanai klasēs; |
| --- | --- |

i)

ja ir izveidotas papilddaļas, kas paredzētas 17. pantā, vai pamatdaļa ir iedalīta klasēs, kā paredzēts 16. pantā, noteikumus par ciltsgrāmatas iedalīšanu un kritērijus vai procedūras, kas piemēroti dzīvnieku dokumentēšanai minētajās daļās vai iedalīšanai klasēs;

| j) | ja attiecībā uz zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem audzēšanas programma aizliedz vai ierobežo vienu vai vairākas reprodukcijas metodes vai tīršķirnes vaislas dzīvnieku izmantošanu vienai vai vairākām reprodukcijas metodēm, kā minēts 21. panta 2. punktā, informāciju par šādiem aizliegumiem vai ierobežojumiem; |
| --- | --- |

j)

ja attiecībā uz zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem audzēšanas programma aizliedz vai ierobežo vienu vai vairākas reprodukcijas metodes vai tīršķirnes vaislas dzīvnieku izmantošanu vienai vai vairākām reprodukcijas metodēm, kā minēts 21. panta 2. punktā, informāciju par šādiem aizliegumiem vai ierobežojumiem;

| k) | ja kompetentā iestāde trešām personām ārpakalpojumā ir nodevusi konkrētas tehniskās darbības, kas saistītas ar tās audzēšanas programmas pārvaldību, informāciju par minētajām darbībām un izraudzīto trešo personu vārdu/nosaukumu un kontaktinformāciju. |
| --- | --- |

k)

ja kompetentā iestāde trešām personām ārpakalpojumā ir nodevusi konkrētas tehniskās darbības, kas saistītas ar tās audzēšanas programmas pārvaldību, informāciju par minētajām darbībām un izraudzīto trešo personu vārdu/nosaukumu un kontaktinformāciju.

5.   Ja kompetentā iestāde īsteno audzēšanas programmu zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, papildus 3. un 4. punktā izklāstītajām prasībām piemēro arī I pielikuma 3. daļas 1., 2., 3. punkta, 4. punkta a) un c) apakšpunkta prasības.

6.   Ja kompetentā iestāde īsteno audzēšanas programmu ar tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, minētā kompetentā iestāde pārredzami un savlaicīgi informē dzīvnieku audzētājus, kuri piedalās minētajā audzēšanas programmā, par jebkādām izmaiņām tajā.

7.   Ja kompetentā iestāde īsteno audzēšanas programmu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, 3., 13. līdz 22., 25., 27. pantu, 28. panta 2. punktu, 30., 31., 32. pantu un 36. panta 1. punktu piemēro mutatis mutandis.

X NODAĻA

Oficiālās kontroles un citas oficiālas darbības, administratīvā palīdzība, sadarbība un izpilde dalībvalstīs

39. pants

Kompetento iestāžu izraudzīšanās

1.   Dalībvalstis izraugās kompetentās iestādes, kurām tās piešķir atbildību par oficiālo kontroļu veikšanu, lai pārbaudītu operatoru atbilstību šīs regulas noteikumiem, un citu oficiālo darbību īstenošanu, lai nodrošinātu minēto noteikumu piemērošanu.

2.   Katra dalībvalsts:

| a) | sagatavo un pastāvīgi atjaunina to kompetento iestāžu sarakstu, kuras tā izraudzījusies saskaņā ar šā panta 1. punktu, tostarp minēto iestāžu kontaktinformāciju; |
| --- | --- |

a)

sagatavo un pastāvīgi atjaunina to kompetento iestāžu sarakstu, kuras tā izraudzījusies saskaņā ar šā panta 1. punktu, tostarp minēto iestāžu kontaktinformāciju;

| b) | šā punkta a) apakšpunktā minētajā sarakstā norāda adresi, uz kuru jānosūta:






  i) | 12. pantā minētie paziņojumi, vai |
| --- | --- | --- |

b)

šā punkta a) apakšpunktā minētajā sarakstā norāda adresi, uz kuru jānosūta:

i)

12. pantā minētie paziņojumi, vai

| ii) | 48. un 49. pantā minētā informācija, pieprasījumi vai paziņojumi; |
| --- | --- |

ii)

48. un 49. pantā minētā informācija, pieprasījumi vai paziņojumi;

| c) | dara a) apakšpunktā minēto sarakstu publiski pieejamu tīmekļa vietnē un paziņo minēto tīmekļa vietni Komisijai. |
| --- | --- |

c)

dara a) apakšpunktā minēto sarakstu publiski pieejamu tīmekļa vietnē un paziņo minēto tīmekļa vietni Komisijai.

3.   Komisija sagatavo un pastāvīgi atjaunina tīmekļa vietņu sarakstu, kas minēts 2. punkta c) apakšpunktā, un dara šādu sarakstu publiski pieejamu.

40. pants

To kompetento iestāžu atbilstība, kas īsteno audzēšanas programmas

Atkāpjoties no šīs nodaļas, dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai pārliecinātos, ka kompetentās iestādes, kas īsteno audzēšanas programmas saskaņā ar 38. pantu, atbilst noteikumiem, kas paredzēti minētajā pantā.

41. pants

Kompetento iestāžu vispārējie pienākumi

Kompetentajām iestādēm:

| a) | ir ieviestas procedūras vai kārtība, vai abi, lai nodrošinātu un pārbaudītu to veikto oficiālo kontroļu un citu oficiālo darbību efektivitāti, lietderību, objektivitāti, kvalitāti un saskaņotību; |
| --- | --- |

a)

ir ieviestas procedūras vai kārtība, vai abi, lai nodrošinātu un pārbaudītu to veikto oficiālo kontroļu un citu oficiālo darbību efektivitāti, lietderību, objektivitāti, kvalitāti un saskaņotību;

| b) | ir ieviestas procedūras vai kārtība, vai abi, lai nodrošinātu, ka to darbiniekiem, kas veic oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības, nav interešu konflikta ar operatoriem, attiecībā uz kuriem viņi veic šādas oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības; |
| --- | --- |

b)

ir ieviestas procedūras vai kārtība, vai abi, lai nodrošinātu, ka to darbiniekiem, kas veic oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības, nav interešu konflikta ar operatoriem, attiecībā uz kuriem viņi veic šādas oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības;

| c) | ir vai ir pieejams pietiekams skaits atbilstoši kvalificētu, apmācītu un pieredzējušu darbinieku, lai oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības varētu veikt efektīvi un iedarbīgi; |
| --- | --- |

c)

ir vai ir pieejams pietiekams skaits atbilstoši kvalificētu, apmācītu un pieredzējušu darbinieku, lai oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības varētu veikt efektīvi un iedarbīgi;

| d) | ir atbilstoši un pienācīgi uzturētas telpas un aprīkojums, lai nodrošinātu, ka to darbinieki oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības var veikt efektīvi un iedarbīgi; |
| --- | --- |

d)

ir atbilstoši un pienācīgi uzturētas telpas un aprīkojums, lai nodrošinātu, ka to darbinieki oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības var veikt efektīvi un iedarbīgi;

| e) | ir legālas tiesības veikt oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības un īstenot darbības, kas paredzētas šajā regulā; |
| --- | --- |

e)

ir legālas tiesības veikt oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības un īstenot darbības, kas paredzētas šajā regulā;

| f) | ir ieviestas juridiskās procedūras, lai nodrošinātu, ka to darbiniekiem ir piekļuve operatoru telpām un operatoru izmantotiem dokumentiem un datorizētām informācijas pārvaldības sistēmām, lai tās varētu pienācīgi veikt savus uzdevumus. |
| --- | --- |

f)

ir ieviestas juridiskās procedūras, lai nodrošinātu, ka to darbiniekiem ir piekļuve operatoru telpām un operatoru izmantotiem dokumentiem un datorizētām informācijas pārvaldības sistēmām, lai tās varētu pienācīgi veikt savus uzdevumus.

42. pants

Kompetento iestāžu konfidencialitātes prasības

1.   Neskarot situācijas, kad informācijas izpaušana ir paredzēta Savienības vai valsts tiesību aktos, kompetentās iestādes pieprasa to darbiniekiem apņemties neizpaust trešajām personām informāciju, kas iegūta, veicot darba pienākumus saistībā ar oficiālajām kontrolēm un citām oficiālām darbībām, kuras pēc savas būtības ir saistītas ar profesionālo konfidencialitāti, ja vien izpaušana nav saistīta ar sevišķi svarīgām sabiedrības interesēm.

2.   Informācija, uz kuru attiecas profesionālā konfidencialitāte, ietver informāciju, kuras izpaušana var kaitēt:

| a) | oficiālo kontroļu veikšanai vai izmeklēšanai; |
| --- | --- |

a)

oficiālo kontroļu veikšanai vai izmeklēšanai;

| b) | jebkura operatora vai fiziskas vai juridiskas personas komerciālo interešu aizsardzībai; |
| --- | --- |

b)

jebkura operatora vai fiziskas vai juridiskas personas komerciālo interešu aizsardzībai;

| c) | tiesvedības vai juridisko atzinumu aizsardzībai. |
| --- | --- |

c)

tiesvedības vai juridisko atzinumu aizsardzībai.

43. pants

Noteikumi par oficiālajām kontrolēm

1.   Kompetentās iestādes attiecībā uz operatoriem pietiekami regulāri veic oficiālās kontroles, ņemot vērā:

| a) | risku, kas saistīts ar neatbilstību šajā regulā paredzētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

a)

risku, kas saistīts ar neatbilstību šajā regulā paredzētajiem noteikumiem;

| b) | operatoru agrākos datus par attiecībā uz tiem veikto oficiālo kontroļu rezultātiem un par to atbilstību šajā regulā paredzētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

operatoru agrākos datus par attiecībā uz tiem veikto oficiālo kontroļu rezultātiem un par to atbilstību šajā regulā paredzētajiem noteikumiem;

| c) | tādu paškontroļu drošumu un rezultātus, ko veic operatori vai pēc to pieprasījuma trešās personas lai pārbaudītu atbilstību šajā regulā paredzētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

c)

tādu paškontroļu drošumu un rezultātus, ko veic operatori vai pēc to pieprasījuma trešās personas lai pārbaudītu atbilstību šajā regulā paredzētajiem noteikumiem;

| d) | jebkādu informāciju, kas var liecināt par neatbilstību šajā regulā paredzētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

d)

jebkādu informāciju, kas var liecināt par neatbilstību šajā regulā paredzētajiem noteikumiem.

2.   Kompetentās iestādes oficiālās kontroles veic saskaņā ar dokumentētām procedūrām, kurās iekļauti norādījumi darbiniekiem, kas veic oficiālās kontroles.

3.   Oficiālās kontroles veic pēc tam, kad par tām ir iepriekš paziņots operatoram, ja vien nepastāv iemesli, kuru dēļ oficiālās kontroles būtu jāveic bez iepriekšēja brīdinājuma.

4.   Oficiālās kontroles pēc iespējas veic tā, lai operatoriem līdz minimumam samazinātu slogu, vienlaikus nodrošinot, ka tas nekaitē šādu oficiālo kontroļu kvalitātei.

5.   Kompetentās iestādes veic vienādas oficiālās kontroles, neņemot vērā to, vai vaislas dzīvnieki vai to reproduktīvie produkti ir:

| a) | no dalībvalsts, kurā ir veiktas oficiālās kontroles, vai no citas dalībvalsts; vai |
| --- | --- |

a)

no dalībvalsts, kurā ir veiktas oficiālās kontroles, vai no citas dalībvalsts; vai

| b) | ievesti Savienībā. |
| --- | --- |

b)

ievesti Savienībā.

44. pants

Oficiālo kontroļu pārredzamība

Kompetentā iestāde oficiālās kontroles veic augstā pārredzamības līmenī un publisko attiecīgu informāciju par oficiālo kontroļu organizāciju un īstenošanu.

45. pants

Oficiālo kontroļu rakstiskie dokumentējumi

1.   Kompetentās iestādes par katru oficiāli veikto kontroli sagatavo rakstisku dokumentējumu.

Minētajos rakstiskajos dokumentējumos iekļauj:

| a) | aprakstu par oficiālās kontroles nolūku; |
| --- | --- |

a)

aprakstu par oficiālās kontroles nolūku;

| b) | izmantotās kontroles metodes; |
| --- | --- |

b)

izmantotās kontroles metodes;

| c) | oficiālās kontroles rezultātus; |
| --- | --- |

c)

oficiālās kontroles rezultātus;

| d) | attiecīgā gadījumā darbības, kuras kompetentās iestādes oficiālās kontroles rezultātā prasa veikt operatoriem. |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā darbības, kuras kompetentās iestādes oficiālās kontroles rezultātā prasa veikt operatoriem.

2.   Ja vien tas nav citādi noteikts tiesu izmeklēšanas vai tiesvedības aizsardzības nolūkā, kompetentās iestādes operatoriem, attiecībā uz kuriem veiktas oficiālās kontroles, nosūta 1. punktā minētā rakstiskā dokumentējuma eksemplāru.

46. pants

To operatoru pienākumi, uz kuriem attiecas oficiālās kontroles vai citas oficiālas darbības

1.   Apmērā, kāds nepieciešams oficiālo kontroļu vai citu oficiālu darbību veikšanai, operatori pēc kompetentās iestādes pieprasījuma tā rīkoties sniedz minēto kompetento iestāžu darbiniekiem vajadzīgo piekļuvi:

| a) | to aprīkojumam, telpām un citām vietām, kas ir to pārziņā; |
| --- | --- |

a)

to aprīkojumam, telpām un citām vietām, kas ir to pārziņā;

| b) | to datorizētajām informācijas pārvaldības sistēmām; |
| --- | --- |

b)

to datorizētajām informācijas pārvaldības sistēmām;

| c) | to vaislas dzīvniekiem un to reproduktīvajiem produktiem, kas ir to kontrolē; |
| --- | --- |

c)

to vaislas dzīvniekiem un to reproduktīvajiem produktiem, kas ir to kontrolē;

| d) | to dokumentiem un jebkādai citai būtiskai informācijai. |
| --- | --- |

d)

to dokumentiem un jebkādai citai būtiskai informācijai.

2.   Oficiālo kontroļu un citu oficiālo darbību laikā operatori palīdz kompetento iestāžu darbiniekiem viņu uzdevumu izpildē un sadarbojas ar viņiem.

47. pants

Neatbilstības konstatēšanas gadījumā veicamās darbības

1.   Ja tiek konstatēta neatbilstība, kompetentās iestādes:

| a) | veic visas nepieciešamās darbības, lai noskaidrotu minētās neatbilstības izcelsmi un apjomu un lai noteiktu attiecīgo operatoru atbildību; |
| --- | --- |

a)

veic visas nepieciešamās darbības, lai noskaidrotu minētās neatbilstības izcelsmi un apjomu un lai noteiktu attiecīgo operatoru atbildību;

| b) | veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu, ka attiecīgie operatori neatbilstību novērš un turpmāk nepieļauj tās atkārtošanos. |
| --- | --- |

b)

veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu, ka attiecīgie operatori neatbilstību novērš un turpmāk nepieļauj tās atkārtošanos.

Pieņemot lēmumus par veicamajiem pasākumiem, kompetentās iestādes ņem vērā neatbilstības raksturu un agrākos datus par attiecīgo operatoru atbilstību.

Jo īpaši, kompetentās iestādes, ja nepieciešams:

| a) | pieprasa, lai šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība atliek tīršķirnes vaislas dzīvnieku ierakstīšanu ciltsgrāmatās vai krustojuma cūku audzētāju organizācija atliek krustojuma vaislas cūku reģistrēšanu ciltsreģistros; |
| --- | --- |

a)

pieprasa, lai šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība atliek tīršķirnes vaislas dzīvnieku ierakstīšanu ciltsgrāmatās vai krustojuma cūku audzētāju organizācija atliek krustojuma vaislas cūku reģistrēšanu ciltsreģistros;

| b) | pieprasa, lai vaislas dzīvniekus un to reproduktīvos produktus neizmanto vaislai saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

b)

pieprasa, lai vaislas dzīvniekus un to reproduktīvos produktus neizmanto vaislai saskaņā ar šo regulu;

| c) | aptur šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas zootehnisko sertifikātu izsniegšanu; |
| --- | --- |

c)

aptur šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas zootehnisko sertifikātu izsniegšanu;

| d) | aptur vai atsauc šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas īstenotās audzēšanas programmas apstiprinājumu, ja šādas šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas darbības atkārtoti, pastāvīgi vai kopumā neatbilst tās audzēšanas programmas prasībām, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu; |
| --- | --- |

d)

aptur vai atsauc šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas īstenotās audzēšanas programmas apstiprinājumu, ja šādas šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas darbības atkārtoti, pastāvīgi vai kopumā neatbilst tās audzēšanas programmas prasībām, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu;

| e) | atsauc saskaņā ar 4. panta 3. punktu piešķirto šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas atzīšanu, ja šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija atkārtoti, pastāvīgi vai kopumā nepilda 4. panta 3. punkta prasības; |
| --- | --- |

e)

atsauc saskaņā ar 4. panta 3. punktu piešķirto šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas atzīšanu, ja šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija atkārtoti, pastāvīgi vai kopumā nepilda 4. panta 3. punkta prasības;

| f) | veic jebkurus citus pasākumus, ko tās atzīst par piemērotiem, lai nodrošinātu atbilstību šajā regulā paredzētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

f)

veic jebkurus citus pasākumus, ko tās atzīst par piemērotiem, lai nodrošinātu atbilstību šajā regulā paredzētajiem noteikumiem.

2.   Kompetentās iestādes attiecīgajiem operatoriem vai to pārstāvjiem iesniedz:

| a) | rakstisku paziņojumu par savu lēmumu attiecībā uz darbību vai pasākumu, kas jāveic saskaņā ar 1. punktu, kopā ar minētā lēmuma iemesliem; |
| --- | --- |

a)

rakstisku paziņojumu par savu lēmumu attiecībā uz darbību vai pasākumu, kas jāveic saskaņā ar 1. punktu, kopā ar minētā lēmuma iemesliem;

| b) | informāciju par šāda lēmuma jebkurām pārsūdzēšanas tiesībām, un par piemērojamo procedūru un termiņiem. |
| --- | --- |

b)

informāciju par šāda lēmuma jebkurām pārsūdzēšanas tiesībām, un par piemērojamo procedūru un termiņiem.

3.   Kompetentās iestādes uzrauga situāciju un pārveido, aptur vai atsauc pasākumus, ko tās veikušas saskaņā ar šo pantu, atkarībā no neatbilstības smaguma pakāpes un skaidru pierādījumu esamības par to, ka atbilstība tiks atkal nodrošināta.

4.   Dalībvalstis var paredzēt, ka attiecīgajiem operatoriem jāsedz visi izdevumi, kas attiecīgajām kompetentajām iestādēm radušies, ievērojot šo pantu, vai daļu no tiem.

48. pants

Sadarbība un administratīvā palīdzība

1.   Ja neatbilstības izcelšanās, izplatība un ietekme aptver vairāk nekā vienu dalībvalsti, minēto dalībvalstu kompetentās iestādes sadarbojas savā starpā, kā arī cita citai sniedz administratīvu palīdzību, lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto noteikumu pareizu piemērošanu.

2.   Šā panta 1. punktā paredzētā sadarbība un administratīvā palīdzība var ietvert:

| a) | dalībvalsts kompetentās iestādes (“pieprasījuma iesniedzējas kompetentās iestādes”) argumentētu pieprasījumu citas dalībvalsts kompetentajai iestādei (“pieprasījuma saņēmējai kompetentajai iestādei”) sniegt informāciju, kas nepieciešama, lai veiktu oficiālas kontroles vai to turpmāku uzraudzību; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts kompetentās iestādes (“pieprasījuma iesniedzējas kompetentās iestādes”) argumentētu pieprasījumu citas dalībvalsts kompetentajai iestādei (“pieprasījuma saņēmējai kompetentajai iestādei”) sniegt informāciju, kas nepieciešama, lai veiktu oficiālas kontroles vai to turpmāku uzraudzību;

| b) | neatbilstības gadījumā, kas var ietekmēt citas dalībvalstis, paziņojumu, ko kompetentā iestāde, kas zina par neatbilstību, sniedz minēto citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm; |
| --- | --- |

b)

neatbilstības gadījumā, kas var ietekmēt citas dalībvalstis, paziņojumu, ko kompetentā iestāde, kas zina par neatbilstību, sniedz minēto citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm;

| c) | pieprasījuma saņēmējas kompetentās iestādes nodrošinātu nepieciešamo informāciju un dokumentus pieprasījuma iesniedzējai kompetentajai iestādei, to nodrošinot bez liekas kavēšanās, tiklīdz attiecīgā informācija un dokumenti ir pieejami; |
| --- | --- |

c)

pieprasījuma saņēmējas kompetentās iestādes nodrošinātu nepieciešamo informāciju un dokumentus pieprasījuma iesniedzējai kompetentajai iestādei, to nodrošinot bez liekas kavēšanās, tiklīdz attiecīgā informācija un dokumenti ir pieejami;

| d) | izmeklēšanas vai oficiālās kontroles īstenošanu, ko veic pieprasījuma saņēmēja kompetentā iestāde, lai:






  i) | nodrošinātu pieprasījuma iesniedzējai kompetentajai iestādei visu nepieciešamo informāciju un dokumentus, tostarp informāciju par šādu izmeklēšanu vai oficiālo kontroļu rezultātiem un attiecīgā gadījumā informāciju par veiktajiem pasākumiem; |
| --- | --- | --- |

d)

izmeklēšanas vai oficiālās kontroles īstenošanu, ko veic pieprasījuma saņēmēja kompetentā iestāde, lai:

i)

nodrošinātu pieprasījuma iesniedzējai kompetentajai iestādei visu nepieciešamo informāciju un dokumentus, tostarp informāciju par šādu izmeklēšanu vai oficiālo kontroļu rezultātiem un attiecīgā gadījumā informāciju par veiktajiem pasākumiem;

| ii) | tās jurisdikcijā pārbaudītu, nepieciešamības gadījumā arī uz vietas, atbilstību šajā regulā paredzētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

ii)

tās jurisdikcijā pārbaudītu, nepieciešamības gadījumā arī uz vietas, atbilstību šajā regulā paredzētajiem noteikumiem;

| e) | dalībvalsts kompetentās iestādes līdzdalību kādas citas dalībvalsts kompetentās iestādes īstenotās oficiālās kontrolēs uz vietas, attiecīgajām kompetentajām iestādēm par to vienojoties. |
| --- | --- |

e)

dalībvalsts kompetentās iestādes līdzdalību kādas citas dalībvalsts kompetentās iestādes īstenotās oficiālās kontrolēs uz vietas, attiecīgajām kompetentajām iestādēm par to vienojoties.

3.   Ja oficiālās kontroles, kas veiktas vaislas dzīvniekiem vai to reproduktīvajiem produktiem no citas dalībvalsts, atkārtoti apliecina neatbilstību šajā regulā paredzētajiem noteikumiem, tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kas veikusi minētās oficiālās kontroles, par to bez liekas kavēšanās informē Komisiju un pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes.

4.   Šo pantu piemēro, neskarot nacionālos noteikumus:

| a) | ko piemēro tādu dokumentu izsniegšanai, kuri ir pamatā tiesvedībai vai kuri ir ar to saistīti; |
| --- | --- |

a)

ko piemēro tādu dokumentu izsniegšanai, kuri ir pamatā tiesvedībai vai kuri ir ar to saistīti;

| b) | kuru mērķis ir fizisko vai juridisko personu komercinterešu aizsardzība. |
| --- | --- |

b)

kuru mērķis ir fizisko vai juridisko personu komercinterešu aizsardzība.

5.   Jebkāda saziņa starp kompetentajām iestādēm saskaņā ar šo pantu notiek rakstiski – vai nu papīra, vai elektroniskā formā.

49. pants

Paziņojumi Komisijai un dalībvalstīm, pamatojoties uz trešo valstu sniegtu informāciju

1.   Ja kompetentās iestādes no trešās valsts saņem informāciju, kas liecina par neatbilstību šajā regulā paredzētajiem noteikumiem, tās bez liekas kavēšanās:

| a) | šo informāciju paziņo to citu valstu kompetentajām iestādēm, par kurām zināms, ka tās skārusi šāda neatbilstība; |
| --- | --- |

a)

šo informāciju paziņo to citu valstu kompetentajām iestādēm, par kurām zināms, ka tās skārusi šāda neatbilstība;

| b) | ja šāda informācija attiecas uz Savienības līmeni vai var uz to attiekties, paziņo šādu informāciju Komisijai. |
| --- | --- |

b)

ja šāda informācija attiecas uz Savienības līmeni vai var uz to attiekties, paziņo šādu informāciju Komisijai.

2.   Informāciju, kas iegūta, saskaņā ar šo regulu veicot oficiālās kontroles vai izmeklēšanas, var nodot 1. punktā minētajai trešai valstij, ar noteikumu, ka:

| a) | šo informāciju sniegušās kompetentās iestādes šādai nodošanai piekrīt; |
| --- | --- |

a)

šo informāciju sniegušās kompetentās iestādes šādai nodošanai piekrīt;

| b) | tiek ievēroti attiecīgie Savienības un valstu noteikumi, ko piemēro personas datu nodošanai trešām valstīm. |
| --- | --- |

b)

tiek ievēroti attiecīgie Savienības un valstu noteikumi, ko piemēro personas datu nodošanai trešām valstīm.

50. pants

Komisijas koordinētā palīdzība un turpmākā rīcība

1.   Komisija nekavējoties koordinē saskaņā ar šo nodaļu kompetento iestāžu veiktos pasākumus un darbības, ja:

| a) | Komisijai pieejamā informācija norāda uz šajā regulā paredzētajiem noteikumiem neatbilstīgu vai šķietami neatbilstīgu darbību esamību un ka tās attiecas uz vairākām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

a)

Komisijai pieejamā informācija norāda uz šajā regulā paredzētajiem noteikumiem neatbilstīgu vai šķietami neatbilstīgu darbību esamību un ka tās attiecas uz vairākām dalībvalstīm;

| b) | kompetentās iestādes attiecīgajās dalībvalstīs nespēj vienoties par piemērotu rīcību, lai novērstu neatbilstību šajā regulā paredzētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

kompetentās iestādes attiecīgajās dalībvalstīs nespēj vienoties par piemērotu rīcību, lai novērstu neatbilstību šajā regulā paredzētajiem noteikumiem.

2.   Gadījumos, kas minēti 1. punktā, Komisija var:

| a) | pieprasīt, lai to attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes, uz kurām attiecas šajā regulā paredzētajiem noteikumiem neatbilstīgas vai šķietami neatbilstīgas darbības, sniedz Komisijai ziņojumu par to veiktajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

a)

pieprasīt, lai to attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes, uz kurām attiecas šajā regulā paredzētajiem noteikumiem neatbilstīgas vai šķietami neatbilstīgas darbības, sniedz Komisijai ziņojumu par to veiktajiem pasākumiem;

| b) | sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm, uz kurām attiecas šajā regulā paredzētajiem noteikumiem neatbilstīgas vai šķietami neatbilstīgas darbības, nosūtīt inspektoru komandu, kas veiktu Komisijas kontroli uz vietas; |
| --- | --- |

b)

sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm, uz kurām attiecas šajā regulā paredzētajiem noteikumiem neatbilstīgas vai šķietami neatbilstīgas darbības, nosūtīt inspektoru komandu, kas veiktu Komisijas kontroli uz vietas;

| c) | pieprasīt, lai nosūtītājas dalībvalsts un attiecīgā gadījumā citu attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes attiecīgi pastiprinātu savas oficiālās kontroles un sniegtu Komisijai ziņojumu par to veiktajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

c)

pieprasīt, lai nosūtītājas dalībvalsts un attiecīgā gadījumā citu attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes attiecīgi pastiprinātu savas oficiālās kontroles un sniegtu Komisijai ziņojumu par to veiktajiem pasākumiem;

| d) | informāciju par šādiem gadījumiem kopā ar priekšlikumu par šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto neatbilstības gadījumu novēršanas pasākumiem iesniegt 62. panta 1. punktā minētajai komitejai; |
| --- | --- |

d)

informāciju par šādiem gadījumiem kopā ar priekšlikumu par šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto neatbilstības gadījumu novēršanas pasākumiem iesniegt 62. panta 1. punktā minētajai komitejai;

| e) | veikt jebkādus citus atbilstīgus pasākumus. |
| --- | --- |

e)

veikt jebkādus citus atbilstīgus pasākumus.

51. pants

Oficiālo kontroļu finansēšanas vispārīgais princips

Dalībvalstis nodrošina, ka ir pieejami pietiekami finanšu resursi, lai kompetentajām iestādēm būtu personāls un citi resursi, kas nepieciešami, lai veiktu oficiālās kontroles un citas oficiālās darbības.

52. pants

Sankcijas

Dalībvalstis paredz sankcijas, ko piemēro par šīs regulas pārkāpumiem, un veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to piemērošanu. Minētajām sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un atturošām.

Dalībvalstis paziņo par minētajiem noteikumiem Komisijai līdz 2018. gada 1. novembrim un nekavējoties paziņo tai par visiem turpmākiem grozījumiem, kas tos skar.

XI NODAĻA

Komisijas kontroles

1. iedaļa

Komisijas kontroles dalībvalstīs

53. pants

Komisijas kontroles dalībvalstīs

1.   Komisijas eksperti šīs regulas darbības jomā var veikt dalībvalstīs kontroles, lai attiecīgā gadījumā:

| a) | pārbaudītu šajā regulā paredzēto noteikumu piemērošanu; |
| --- | --- |

a)

pārbaudītu šajā regulā paredzēto noteikumu piemērošanu;

| b) | pārbaudītu izpildes praksi un to, kā darbojas oficiālās kontroles sistēmas, kā arī kompetentās iestādes, kas tās īsteno; |
| --- | --- |

b)

pārbaudītu izpildes praksi un to, kā darbojas oficiālās kontroles sistēmas, kā arī kompetentās iestādes, kas tās īsteno;

| c) | veiktu izmeklēšanu un vāktu informāciju:






  i) | par svarīgām vai atkārtotām problēmām, kas saistītas ar šajā regulā paredzēto noteikumu piemērošanu vai izpildi; |
| --- | --- | --- |

c)

veiktu izmeklēšanu un vāktu informāciju:

i)

par svarīgām vai atkārtotām problēmām, kas saistītas ar šajā regulā paredzēto noteikumu piemērošanu vai izpildi;

| ii) | par jaunām problēmām vai jauniem notikumiem dalībvalstīs saistībā ar īpašiem operatoru prakses veidiem. |
| --- | --- |

ii)

par jaunām problēmām vai jauniem notikumiem dalībvalstīs saistībā ar īpašiem operatoru prakses veidiem.

2.   Kontroles, kas paredzētas 1. punktā, tiek rīkotas sadarbībā ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

3.   Kontroles, kas paredzētas 1. punktā, var ietvert pārbaudes klātienē, kas veiktas sadarbībā ar kompetentajām iestādēm, kas veic oficiālās kontroles.

4.   Dalībvalstu eksperti var sniegt palīdzību Komisijas ekspertiem. Dalībvalstu ekspertiem, kas pavada Komisijas ekspertus, piešķir tādas pašas piekļuves tiesības kā minētajiem Komisijas ekspertiem.

54. pants

Komisijas ziņojumi par tās ekspertu veiktajām kontrolēm dalībvalstīs

1.   Komisija:

| a) | sagatavo konstatējumu ziņojuma projektu un ieteikumus trūkumu novēršanai, kurus tās eksperti atklājuši 53. panta 1. punktā minētajās kontrolēs; |
| --- | --- |

a)

sagatavo konstatējumu ziņojuma projektu un ieteikumus trūkumu novēršanai, kurus tās eksperti atklājuši 53. panta 1. punktā minētajās kontrolēs;

| b) | nosūta dalībvalstij, kurā minētās kontroles veiktas, a) apakšpunktā minētā ziņojuma projekta vienu eksemplāru komentāru izteikšanai; |
| --- | --- |

b)

nosūta dalībvalstij, kurā minētās kontroles veiktas, a) apakšpunktā minētā ziņojuma projekta vienu eksemplāru komentāru izteikšanai;

| c) | ņem vērā šā punkta b) apakšpunktā minētos dalībvalsts izteiktos komentārus, sagatavojot 53. panta 1. punktā minēto tās ekspertu minētajā dalībvalstī veikto kontroļu konstatējumu galaziņojumu; |
| --- | --- |

c)

ņem vērā šā punkta b) apakšpunktā minētos dalībvalsts izteiktos komentārus, sagatavojot 53. panta 1. punktā minēto tās ekspertu minētajā dalībvalstī veikto kontroļu konstatējumu galaziņojumu;

| d) | publisko c) apakšpunktā minēto galaziņojumu un dalībvalsts komentārus, kas minēti b) punktā. |
| --- | --- |

d)

publisko c) apakšpunktā minēto galaziņojumu un dalībvalsts komentārus, kas minēti b) punktā.

2.   Attiecīgā gadījumā Komisija šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajā galaziņojumā var ieteikt koriģējošus vai preventīvus pasākumus, kas dalībvalstīm jāveic, lai novērstu saskaņā ar 53. panta 1. punktu veikto Komisijas kontroļu laikā atklātus konkrētus vai sistēmiskus trūkumus.

55. pants

Dalībvalstu pienākumi attiecībā uz Komisijas kontrolēm

1.   Dalībvalstis:

| a) | pēc Komisijas ekspertu pieprasījuma sniedz nepieciešamo tehnisko palīdzību un nodrošina pieejamo dokumentāciju un citu tehnisko atbalstu, lai minētie eksperti varētu efektīvi un lietderīgi veikt kontroles, kas minētas 53. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

pēc Komisijas ekspertu pieprasījuma sniedz nepieciešamo tehnisko palīdzību un nodrošina pieejamo dokumentāciju un citu tehnisko atbalstu, lai minētie eksperti varētu efektīvi un lietderīgi veikt kontroles, kas minētas 53. panta 1. punktā;

| b) | sniedz nepieciešamo palīdzību, lai nodrošinātu Komisijas ekspertiem piekļuvi visām telpām, tostarp to daļām un citām vietām, aprīkojumam un informācijai, tostarp datorizētām informācijas pārvaldības sistēmām, kā arī vajadzības gadījumā vaislas dzīvniekiem un to reproduktīvajiem produktiem, kas nepieciešama, lai veiktu 53. panta 1. punktā minētās kontroles. |
| --- | --- |

b)

sniedz nepieciešamo palīdzību, lai nodrošinātu Komisijas ekspertiem piekļuvi visām telpām, tostarp to daļām un citām vietām, aprīkojumam un informācijai, tostarp datorizētām informācijas pārvaldības sistēmām, kā arī vajadzības gadījumā vaislas dzīvniekiem un to reproduktīvajiem produktiem, kas nepieciešama, lai veiktu 53. panta 1. punktā minētās kontroles.

2.   Lai nodrošinātu atbilstību šajā regulā paredzētajiem noteikumiem, dalībvalstis veic pienācīgu turpmāku rīcību, ievērojot 54. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajā galaziņojumā sniegtos ieteikumus.

56. pants

Nopietni trūkumi dalībvalsts kontroles sistēmā

1.   Ja Komisijai ir liecības par nopietnu trūkumu dalībvalsts kontroles sistēmā un ja šāda trūkuma dēļ var tikt plaši pārkāpti šajā regulā paredzētie noteikumi, Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem paredz vienu vai vairākus šādus pasākumus:

| a) | īpašus nosacījumus vai aizliegumu tādu vaislas dzīvnieku vai to reproduktīvo produktu tirdzniecībai, ko skar oficiālās kontroles sistēmas trūkumi; |
| --- | --- |

a)

īpašus nosacījumus vai aizliegumu tādu vaislas dzīvnieku vai to reproduktīvo produktu tirdzniecībai, ko skar oficiālās kontroles sistēmas trūkumi;

| b) | jebkādu citu piemērotu pagaidu pasākumu. |
| --- | --- |

b)

jebkādu citu piemērotu pagaidu pasākumu.

Minētos īstenošanas aktus beidz piemērot tiklīdz minētais trūkums ir novērsts.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 62. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

2.   Šā panta 1. punktā paredzētos pasākumus pieņem tikai gadījumos, kad Komisija ir pieprasījusi, lai attiecīgā dalībvalsts labotu situāciju atbilstīgā termiņā, un dalībvalsts to nav izdarījusi.

3.   Komisija uzrauga 1. punktā minēto situāciju un atkarībā no situācijas attīstības pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem groza vai atceļ pieņemtos pasākumus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 62. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

2. iedaļa

Komisijas kontroles trešās valstīs

57. pants

Komisijas kontroles trešās valstīs

1.   Komisijas eksperti var veikt Komisijas kontroles trešās valstīs, lai vajadzības gadījumā:

| a) | pārbaudītu trešās valsts tiesību aktu un sistēmu atbilstību un līdzvērtīgumu šajā regulā noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

a)

pārbaudītu trešās valsts tiesību aktu un sistēmu atbilstību un līdzvērtīgumu šajā regulā noteiktajām prasībām;

| b) | pārbaudītu to, ka trešā valstī ieviestā kontroles sistēma spēj nodrošināt, lai vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu sūtījumi, kurus ieved Savienībā, atbilstu attiecīgajām šīs regulas VIII nodaļas prasībām; |
| --- | --- |

b)

pārbaudītu to, ka trešā valstī ieviestā kontroles sistēma spēj nodrošināt, lai vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu sūtījumi, kurus ieved Savienībā, atbilstu attiecīgajām šīs regulas VIII nodaļas prasībām;

| c) | vāktu informāciju un datus, lai noskaidrotu cēloņus atkārtotiem gadījumiem vai jaunām problēmām saistībā ar vaislas dzīvniekiem un to reproduktīvajiem produktiem, kurus ieved Savienībā no trešās valsts. |
| --- | --- |

c)

vāktu informāciju un datus, lai noskaidrotu cēloņus atkārtotiem gadījumiem vai jaunām problēmām saistībā ar vaislas dzīvniekiem un to reproduktīvajiem produktiem, kurus ieved Savienībā no trešās valsts.

2.   Šā panta 1. punktā minētās Komisijas kontroles īpaši attiecas uz:

| a) | trešās valsts zootehniskajiem un ģenealoģiskajiem tiesību aktiem par vaislas dzīvniekiem un to reproduktīvajiem produktiem; |
| --- | --- |

a)

trešās valsts zootehniskajiem un ģenealoģiskajiem tiesību aktiem par vaislas dzīvniekiem un to reproduktīvajiem produktiem;

| b) | trešās valsts kompetento iestāžu organizatorisko struktūru, pilnvarām un neatkarību, uzraudzību, kas uz tām attiecas, un to pilnvarām nodrošināt piemērojamo tiesību aktu efektīvu izpildi; |
| --- | --- |

b)

trešās valsts kompetento iestāžu organizatorisko struktūru, pilnvarām un neatkarību, uzraudzību, kas uz tām attiecas, un to pilnvarām nodrošināt piemērojamo tiesību aktu efektīvu izpildi;

| c) | trešās valsts apmācību personālam, kas atbildīgs par kontroļu veikšanu vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūciju uzraudzību; |
| --- | --- |

c)

trešās valsts apmācību personālam, kas atbildīgs par kontroļu veikšanu vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūciju uzraudzību;

| d) | trešās valsts kompetentajām iestādēm pieejamajiem resursiem; |
| --- | --- |

d)

trešās valsts kompetentajām iestādēm pieejamajiem resursiem;

| e) | prioritātēs balstītu dokumentētu kontroles procedūru un kontroles sistēmu esību un darbību; |
| --- | --- |

e)

prioritātēs balstītu dokumentētu kontroles procedūru un kontroles sistēmu esību un darbību;

| f) | no citām trešām valstīm ievestiem vaislas dzīvniekiem un to reproduktīvajiem produktiem piemēroto kontroļu apjomu un darbību, ko veic šo trešo valstu kompetentās iestādes; |
| --- | --- |

f)

no citām trešām valstīm ievestiem vaislas dzīvniekiem un to reproduktīvajiem produktiem piemēroto kontroļu apjomu un darbību, ko veic šo trešo valstu kompetentās iestādes;

| g) | garantijām, ko trešā valsts spēj sniegt attiecībā uz atbilstību vai līdzvērtīgumu prasībām, kuras noteiktas šajā regulā paredzētajos noteikumos. |
| --- | --- |

g)

garantijām, ko trešā valsts spēj sniegt attiecībā uz atbilstību vai līdzvērtīgumu prasībām, kuras noteiktas šajā regulā paredzētajos noteikumos.

58. pants

Trešās valstīs veikto Komisijas kontroļu biežums un organizācija

1.   Trešā valstī veikto 57. panta 1. punktā minēto kontroļu biežumu nosaka, pamatojoties uz:

| a) | šajā regulā paredzēto noteikumu principiem un mērķiem; |
| --- | --- |

a)

šajā regulā paredzēto noteikumu principiem un mērķiem;

| b) | Savienībā no minētās trešās valsts ievesto vaislas dzīvnieku un reproduktīvo produktu daudzumu un veidu; |
| --- | --- |

b)

Savienībā no minētās trešās valsts ievesto vaislas dzīvnieku un reproduktīvo produktu daudzumu un veidu;

| c) | jau veikto 57. panta 1. punktā minēto kontroļu rezultātiem; |
| --- | --- |

c)

jau veikto 57. panta 1. punktā minēto kontroļu rezultātiem;

| d) | rezultātiem, kas iegūti oficiālās kontrolēs attiecībā uz vaislas dzīvniekiem un to reproduktīvajiem produktiem, kurus ieved Savienībā no trešās valsts, un jebkurās citās dalībvalstu kompetento iestāžu veiktās oficiālās kontrolēs. |
| --- | --- |

d)

rezultātiem, kas iegūti oficiālās kontrolēs attiecībā uz vaislas dzīvniekiem un to reproduktīvajiem produktiem, kurus ieved Savienībā no trešās valsts, un jebkurās citās dalībvalstu kompetento iestāžu veiktās oficiālās kontrolēs.

| e) | jebkuru citu informāciju, kuru Komisija uzskata par atbilstīgu. |
| --- | --- |

e)

jebkuru citu informāciju, kuru Komisija uzskata par atbilstīgu.

2.   Lai sekmētu 57. panta 1. punktā paredzēto kontroļu efektivitāti un lietderību, Komisija pirms to veikšanas var pieprasīt, lai attiecīgā trešā valsts iesniedz:

| a) | informāciju, kas minēta 34. panta 2. punktā vai 35. panta 2. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

informāciju, kas minēta 34. panta 2. punktā vai 35. panta 2. punkta a) apakšpunktā;

| b) | attiecīgā gadījumā un ja nepieciešams minētās trešās valsts kompetento iestāžu veikto kontroļu rakstiskos dokumentējumus. |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā un ja nepieciešams minētās trešās valsts kompetento iestāžu veikto kontroļu rakstiskos dokumentējumus.

3.   Komisija no dalībvalstīm var izraudzīties ekspertus, kas palīdzētu Komisijas ekspertiem 57. panta 1. punktā minēto kontroļu laikā.

59. pants

Komisijas ziņojumi par tās ekspertu veiktām kontrolēm trešās valstīs

Par katru kontroli, kas veikta saskaņā ar 57. un 58. pantu, Komisija sagatavo konstatējumu ziņojumu.

Vajadzības gadījumā minētajos ziņojumos iekļauj ieteikumus. Komisija publisko minētos ziņojumus.

60. pants

Īpašu pasākumu iedibināšana attiecībā uz vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu ievešanu Savienībā

1.   Ja pastāv liecības par plašu un būtisku neatbilstību šajā regulā paredzētajiem noteikumiem trešā valstī, Komisija pieņem īstenošanas aktus attiecībā uz vienu vai vairākiem šādiem pasākumiem:

| a) | aizliegt ievest Savienībā kā vaislas dzīvniekus vai to reproduktīvos produktus dzīvniekus, to spermu, olšūnas vai embrijus, kuru izcelsme ir minētajā trešā valstī; |
| --- | --- |

a)

aizliegt ievest Savienībā kā vaislas dzīvniekus vai to reproduktīvos produktus dzīvniekus, to spermu, olšūnas vai embrijus, kuru izcelsme ir minētajā trešā valstī;

| b) | aizliegt ierakstīt šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību uzturētās ciltsgrāmatās vai reģistrēt krustojuma cūku audzētāju organizāciju uzturētos ciltsreģistros vaislas dzīvniekus un pēcnācējus, kas radušies no to reproduktīviem produktiem, kuru izcelsme ir minētajā trešā valstī. |
| --- | --- |

b)

aizliegt ierakstīt šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību uzturētās ciltsgrāmatās vai reģistrēt krustojuma cūku audzētāju organizāciju uzturētos ciltsreģistros vaislas dzīvniekus un pēcnācējus, kas radušies no to reproduktīviem produktiem, kuru izcelsme ir minētajā trešā valstī.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 62. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Papildus minētajiem īstenošanas aktiem vai to vietā Komisija var veikt vienu vai vairākus no šādiem pasākumiem:

| a) | svītrot minēto trešo valsti vai tās šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas no 34. panta 1. punktā paredzētā saraksta; |
| --- | --- |

a)

svītrot minēto trešo valsti vai tās šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas no 34. panta 1. punktā paredzētā saraksta;

| b) | veikt jebkādu citu atbilstīgu pasākumu. |
| --- | --- |

b)

veikt jebkādu citu atbilstīgu pasākumu.

2.   Šā panta 1. punktā minētajos īstenošanas aktos un citos pasākumos vaislas dzīvniekus un to reproduktīvos produktus identificē pēc to kodiem Kombinētajā nomenklatūrā.

3.   Pieņemot 1. punktā minētos īstenošanas aktus un citus pasākumus, Komisija ņem vērā:

| a) | informāciju, kas savākta saskaņā ar 58. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

a)

informāciju, kas savākta saskaņā ar 58. panta 2. punktu;

| b) | jebkādu citu informāciju, ko iesniegusi trešā valsts, kuru skar 1. punktā minētā neatbilstība; |
| --- | --- |

b)

jebkādu citu informāciju, ko iesniegusi trešā valsts, kuru skar 1. punktā minētā neatbilstība;

| c) | ja nepieciešams, 57. panta 1. punktā minēto kontroļu rezultātus. |
| --- | --- |

c)

ja nepieciešams, 57. panta 1. punktā minēto kontroļu rezultātus.

4.   Komisija uzrauga 1. punktā minēto neatbilstību un – atkarībā no situācijas attīstības – saskaņā ar to pašu procedūru, ar kādu tie tika pieņemti, groza vai atceļ pieņemtos pasākumus.

XII NODAĻA

Deleģēšana un īstenošana

61. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 26. panta 1. punktā, 29. panta 5. punktā, 30. panta 9. punktā un 32. panta 1. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2016. gada 19. jūlija. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 26. panta 1. punktā, 29. panta 5. punktā, 30. panta 9. punktā un 32. panta 1. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai arī vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu paredzētajiem principiem.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 26. panta 1. punktu, 29. panta 5. punktu, 30. panta 9. punktu un 32. panta 1. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja līdz minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

62. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Pastāvīgā zootehnikas komiteja, kas izveidota ar Lēmumu 77/505/EEK. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

Ja komiteja atzinumu nesniedz, Komisija nepieņem īstenošanas akta projektu un piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešo apakšpunktu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.

63. pants

Pārejas pasākumi, kas saistīti ar konkrētu īstenošanas aktu pieņemšanas datumu

Komisija pieņem 7. panta 5. punktā un 30. panta 10. punktā minētos īstenošanas aktus līdz 2017. gada 1. maijam. Saskaņā ar 69. pantu minētos īstenošanas aktus piemēro no 2018. gada 1. novembra.

XIII NODAĻA

Nobeiguma noteikumi

64. pants

Atcelšana un pārejas pasākumi

1.   Direktīvas 87/328/EEK, 88/661/EEK, 89/361/EEK, 90/118/EEK, 90/119/EEK, 90/427/EEK, 91/174/EEK, 94/28/EK un 2009/157/EK un Lēmumu 96/463/EK atceļ.

2.   Atsauces uz atceltajām direktīvām un atcelto lēmumu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās jālasa saskaņā ar šīs regulas VII pielikumā iekļauto atbilstības tabulu.

3.   Direktīvas 90/427/EEK 8. panta 1. punktu turpina piemērot līdz 2021. gada 21. aprīlim.

4.   Audzētāju organizācijas, ciltsdarba organizācijas, audzētāju apvienības, privāti uzņēmumi, citas organizācijas vai apvienības, kas ir bijušas apstiprinātas vai atzītas saskaņā ar 1. punktā minētajiem atceltajiem aktiem, uzskata par atzītām saskaņā ar šo regulu; visos citos aspektos uz tām attiecas šajā regulā paredzētie noteikumi.

5.   Audzēšanas programmas, kuras veic 4. punktā minētie operatori, uzskata par apstiprinātām saskaņā ar šo regulu; visos citos aspektos uz tām attiecas šajā regulā paredzētie noteikumi.

6.   Ja 4. punktā minētie operatori īsteno audzēšanas programmas dalībvalstī, kas nav dalībvalsts, kurā tie apstiprināti vai atzīti saskaņā ar 1.punktā minētajiem atceltajiem aktiem, minētie operatori informē kompetento iestādi, kas apstiprinājusi vai atzinusi minētās darbības.

Pirmajā daļā minētā kompetentā iestāde informē attiecīgo minētās citas dalībvalsts kompetento iestādi par minēto darbību veikšanu.

7.   Gadījumā, ja pirms 2016. gada 19. jūlija 4. punktā minētais operators saskaņā ar 1. punktā minētajiem atceltajiem aktiem uztur ciltsgrāmatu ar īpašu sadaļu, kurā tiek ierakstīti cūku sugas šķirņu tīršķirnes vaislas dzīvnieki no citas dalībvalsts vai trešās valsts, kuriem ir specifiskas īpašības, kas atšķiras no šķirnes populācijas, uz kuru attiecas šī operatora īstenotā audzēšanas programma, šis operators var turpināt uzturēt minēto īpašo sadaļu.

65. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 652/2014

Regulas (ES) Nr. 652/2014 30. pantu groza šādi:

| 1) | virsrakstu aizstāj ar šādu:
  “Eiropas Savienības references laboratorijas un centri”; |
| --- | --- |

1)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Eiropas Savienības references laboratorijas un centri”;

| 2) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Dotācijas var piešķirt Regulas (EK) Nr. 882/2004 32. pantā minētajām Eiropas Savienības references laboratorijām un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1012 (*1) 29. pantā minētajiem Eiropas Savienības references centriem par izmaksām, kas tiem rodas, īstenojot Komisijas apstiprinātās darba programmas.


  (*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1012 (2016. gada 8. jūnijs) par zootehniskajiem un ģenealoģiskajiem nosacījumiem dzīvnieku audzēšanai, tīršķirnes vaislas dzīvnieku, krustojuma vaislas cūku un to reproduktīvo produktu tirdzniecībai Savienībā un ievešanai tajā, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 652/2014, Padomes Direktīvas 89/608/EEK un 90/425/EEK un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku audzēšanas jomā (“Dzīvnieku audzēšanas regula”) (OV L 171, 29.6.2016., 66. lpp.).”;" |
| --- | --- |

2)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Dotācijas var piešķirt Regulas (EK) Nr. 882/2004 32. pantā minētajām Eiropas Savienības references laboratorijām un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1012 (*1) 29. pantā minētajiem Eiropas Savienības references centriem par izmaksām, kas tiem rodas, īstenojot Komisijas apstiprinātās darba programmas.

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1012 (2016. gada 8. jūnijs) par zootehniskajiem un ģenealoģiskajiem nosacījumiem dzīvnieku audzēšanai, tīršķirnes vaislas dzīvnieku, krustojuma vaislas cūku un to reproduktīvo produktu tirdzniecībai Savienībā un ievešanai tajā, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 652/2014, Padomes Direktīvas 89/608/EEK un 90/425/EEK un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku audzēšanas jomā (“Dzīvnieku audzēšanas regula”) (OV L 171, 29.6.2016., 66. lpp.).”;"

*1

| 3) | panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | tāda personāla izmaksas, kurš tieši iesaistīts laboratoriju vai centru darbībās, ko tās veic kā Eiropas Savienības references laboratorijas vai centri, neatkarīgi no tā statusa;”. |
| --- | --- | --- |

3)

panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

tāda personāla izmaksas, kurš tieši iesaistīts laboratoriju vai centru darbībās, ko tās veic kā Eiropas Savienības references laboratorijas vai centri, neatkarīgi no tā statusa;”.

66. pants

Grozījumi Direktīvā 89/608/EEK

Direktīvu 89/608/EEK groza šādi:

| 1) | nosaukumu aizstāj ar šādu:

  “Padomes Direktīva 89/608/EEK (1989. gada 21. novembris) par dalībvalstu administratīvo iestāžu savstarpējo palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu pareizu tiesību aktu piemērošanu veterinārijas jomā”; |
| --- | --- |

1)

nosaukumu aizstāj ar šādu:

“Padomes Direktīva 89/608/EEK (1989. gada 21. novembris) par dalībvalstu administratīvo iestāžu savstarpējo palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu pareizu tiesību aktu piemērošanu veterinārijas jomā”;

| 2) | direktīvas 1. pantu aizstāj ar šādu:

  “1. pants
  Direktīva nosaka virzienus, kādos kompetentās iestādes, kuras dalībvalstīs ir atbildīgas par tiesību aktu veterinārijas jomā pārraudzību, sadarbojas ar attiecīgajām kompetentajām iestādēm citās dalībvalstīs un ar atbilstīgajiem Komisijas departamentiem, lai nodrošinātu atbilstību šādiem tiesību aktiem.”; |
| --- | --- |

2)

direktīvas 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Direktīva nosaka virzienus, kādos kompetentās iestādes, kuras dalībvalstīs ir atbildīgas par tiesību aktu veterinārijas jomā pārraudzību, sadarbojas ar attiecīgajām kompetentajām iestādēm citās dalībvalstīs un ar atbilstīgajiem Komisijas departamentiem, lai nodrošinātu atbilstību šādiem tiesību aktiem.”;

| 3) | direktīvas 2. panta 1. punktā svītro otro ievilkumu; |
| --- | --- |

3)

direktīvas 2. panta 1. punktā svītro otro ievilkumu;

| 4) | direktīvas 4. panta 1. punkta pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu:






  “— | dara zināmu pieprasītājiestādei visu informāciju, sniedz ziņas par apliecinājuma dokumentiem vai apstiprinātām kopijām, kas atrodas tās rīcībā vai ko tā iegūst saskaņā ar 2. pantu, un kas ir paredzētas, lai pārbaudītu, vai tiesību aktos veterinārijas jomā paredzētie noteikumi ir ievēroti,”; |
| --- | --- | --- |

4)

direktīvas 4. panta 1. punkta pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu:

“—

dara zināmu pieprasītājiestādei visu informāciju, sniedz ziņas par apliecinājuma dokumentiem vai apstiprinātām kopijām, kas atrodas tās rīcībā vai ko tā iegūst saskaņā ar 2. pantu, un kas ir paredzētas, lai pārbaudītu, vai tiesību aktos veterinārijas jomā paredzētie noteikumi ir ievēroti,”;

| 5) | direktīvas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Pēc pieprasītājiestādes prasības saņēmējiestāde, ievērojot dalībvalsts, kurā tā atrodas, spēkā esošos tiesību aktus, dara zināmus pieprasītājiestādei vai ir tai darījusi zināmus visus dokumentus vai lēmumus, kurus pieņem kompetentās iestādes un attiecas uz noteikumu piemērošanu veterinārijas jomā.”; |
| --- | --- |

5)

direktīvas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Pēc pieprasītājiestādes prasības saņēmējiestāde, ievērojot dalībvalsts, kurā tā atrodas, spēkā esošos tiesību aktus, dara zināmus pieprasītājiestādei vai ir tai darījusi zināmus visus dokumentus vai lēmumus, kurus pieņem kompetentās iestādes un attiecas uz noteikumu piemērošanu veterinārijas jomā.”;

| 6) | direktīvas 7. pantu aizstāj ar šādu:

  “7. pants
  Pēc pieprasītājiestādes prasības saņēmējiestāde sniedz tai ikvienu attiecīgo tās rīcībā esošo informāciju vai to informāciju, kuru tā iegūst saskaņā ar 4. panta 2. punktu, jo īpaši ziņojumu un citu dokumentu vai oficiāli apstiprinātu kopiju vai izrakstu no šādiem ziņojumiem, vai tādu dokumentu, kas attiecas uz faktiski atklātām darbībām, kuras pieprasītājiestādei šķiet pretrunā ar tiesību aktiem veterinārijas jomā.”; |
| --- | --- |

6)

direktīvas 7. pantu aizstāj ar šādu:

“7. pants

Pēc pieprasītājiestādes prasības saņēmējiestāde sniedz tai ikvienu attiecīgo tās rīcībā esošo informāciju vai to informāciju, kuru tā iegūst saskaņā ar 4. panta 2. punktu, jo īpaši ziņojumu un citu dokumentu vai oficiāli apstiprinātu kopiju vai izrakstu no šādiem ziņojumiem, vai tādu dokumentu, kas attiecas uz faktiski atklātām darbībām, kuras pieprasītājiestādei šķiet pretrunā ar tiesību aktiem veterinārijas jomā.”;

| 7) | direktīvas 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Ja to uzskata par lietderīgu saskaņā ar atbilstošajiem tiesību aktiem veterinārijas jomā, katras dalībvalsts kompetentās iestādes:






  a) | pēc iespējas veic novērošanu saskaņā ar 6. pantu vai organizē šādu novērošanu; |
| --- | --- | --- |

7)

direktīvas 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja to uzskata par lietderīgu saskaņā ar atbilstošajiem tiesību aktiem veterinārijas jomā, katras dalībvalsts kompetentās iestādes:

a)

pēc iespējas veic novērošanu saskaņā ar 6. pantu vai organizē šādu novērošanu;

| b) | tiklīdz iespējams, dara zināmu citu iesaistīto dalībvalstu kompetentajām iestādēm visu pieejamo informāciju, jo īpaši ziņojumu un citu dokumentu vai kopiju vai izrakstu no šādiem ziņojumiem, vai dokumentu, kas attiecas uz darbībām, kuras tām šķiet pretrunā ar tiesību aktiem veterinārijas jomā, un jo īpaši par izmantotajiem līdzekļiem un metodēm šādās darbībās.” |
| --- | --- |

b)

tiklīdz iespējams, dara zināmu citu iesaistīto dalībvalstu kompetentajām iestādēm visu pieejamo informāciju, jo īpaši ziņojumu un citu dokumentu vai kopiju vai izrakstu no šādiem ziņojumiem, vai dokumentu, kas attiecas uz darbībām, kuras tām šķiet pretrunā ar tiesību aktiem veterinārijas jomā, un jo īpaši par izmantotajiem līdzekļiem un metodēm šādās darbībās.”

| 8) | direktīvas 9. pantu aizstāj ar šādu:

  “9. pants

  1.   Katras dalībvalsts kompetentās iestādes dara zināmu Komisijai, tiklīdz pieejama:






  a) | jebkāda informācija, ko tās uzskata par izskatīšanas vērtu:






  — | attiecībā uz precēm, par kurām ir vai bija aizdomas par tādu darījumu objektiem, kas ir pretrunā ar veterināro lietu tiesību aktiem, |
| --- | --- | --- | --- |

8)

direktīvas 9. pantu aizstāj ar šādu:

“9. pants

1.   Katras dalībvalsts kompetentās iestādes dara zināmu Komisijai, tiklīdz pieejama:

a)

jebkāda informācija, ko tās uzskata par izskatīšanas vērtu:

—

attiecībā uz precēm, par kurām ir vai bija aizdomas par tādu darījumu objektiem, kas ir pretrunā ar veterināro lietu tiesību aktiem,

| — | attiecībā uz metodēm vai procesiem, kurus izmanto vai tur aizdomās par šo tiesību aktu pārkāpšanu; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz metodēm vai procesiem, kurus izmanto vai tur aizdomās par šo tiesību aktu pārkāpšanu;

| b) | jebkāda informācija par minēto tiesību aktu trūkumiem vai izlaidumiem, kurus attiecīgais pieprasījums atklājis vai ierosinājis. |
| --- | --- |

b)

jebkāda informācija par minēto tiesību aktu trūkumiem vai izlaidumiem, kurus attiecīgais pieprasījums atklājis vai ierosinājis.

2.   Komisija dara zināmu katras dalībvalsts kompetentajām iestādēm jebkādu informāciju, tiklīdz pieejama, kura nodrošina tiesību aktu īstenošanu veterinārijas jomā.”;

| 9) | direktīvas 10. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

  “1.   Ja dalībvalsts kompetentajām iestādēm kļūst zināms par darbībām, kuras ir vai šķiet esam pretrunā ar tiesību aktiem veterinārijas jomā un kurām ir īpaša nozīme Savienībā, un jo īpaši:”; |
| --- | --- | --- |

9)

direktīvas 10. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja dalībvalsts kompetentajām iestādēm kļūst zināms par darbībām, kuras ir vai šķiet esam pretrunā ar tiesību aktiem veterinārijas jomā un kurām ir īpaša nozīme Savienībā, un jo īpaši:”;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Informāciju par fizisku vai juridisku personu dara zināmu, kā paredzēts 1. punktā, vienīgi tiktāl, cik vajadzīgs, lai nodrošinātu tādu darbību konstatēšanu, kuras ir pretrunā ar tiesību aktiem veterinārijas jomā.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Informāciju par fizisku vai juridisku personu dara zināmu, kā paredzēts 1. punktā, vienīgi tiktāl, cik vajadzīgs, lai nodrošinātu tādu darbību konstatēšanu, kuras ir pretrunā ar tiesību aktiem veterinārijas jomā.”;

| 10) | direktīvas 11. panta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

  “Komisija un dalībvalstis, tiekoties Pastāvīgajā veterinārijas komitejā:”; |
| --- | --- |

10)

direktīvas 11. panta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“Komisija un dalībvalstis, tiekoties Pastāvīgajā veterinārijas komitejā:”;

| 11) | direktīvas 15. panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

  “2.   Šā panta 1. punkts nekavē saskaņā ar šo direktīvu iegūtās informācijas pielietošanu jebkādās likumīgās darbībās vai lietu izskatīšanās, kuras pēc tam ir ierosinātas sakarā ar tiesību aktu veterinārijas jomā nosacījumu neizpildīšanu, atklājot vai novēršot pārkāpumus, kuri kaitē Savienības fondiem.”. |
| --- | --- |

11)

direktīvas 15. panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“2.   Šā panta 1. punkts nekavē saskaņā ar šo direktīvu iegūtās informācijas pielietošanu jebkādās likumīgās darbībās vai lietu izskatīšanās, kuras pēc tam ir ierosinātas sakarā ar tiesību aktu veterinārijas jomā nosacījumu neizpildīšanu, atklājot vai novēršot pārkāpumus, kuri kaitē Savienības fondiem.”.

67. pants

Grozījumi Direktīvā 90/425/EEK

Direktīvu 90/425/EEK groza šādi:

| 1) | Direktīvas nosaukumu aizstāj ar šādu:

  “Padomes Direktīva 90/425/EEK (1990. gada 26. jūnijs) par veterinārajām pārbaudēm, kas piemērojamas Savienībā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu”; |
| --- | --- |

1)

Direktīvas nosaukumu aizstāj ar šādu:

“Padomes Direktīva 90/425/EEK (1990. gada 26. jūnijs) par veterinārajām pārbaudēm, kas piemērojamas Savienībā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu”;

| 2) | direktīvas 1. pantā svītro otro daļu; |
| --- | --- |

2)

direktīvas 1. pantā svītro otro daļu;

| 3) | direktīvas 2. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu svītro; |
| --- | --- | --- |

3)

direktīvas 2. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu svītro;

| b) | panta 6. punktu aizstāj ar šādu:






  “6) | “kompetentā iestāde” nozīmē dalībvalsts centrālo iestādi, kuras kompetencē ietilpst veterināro pārbaužu veikšana, vai jebkuru iestādi, kurai tā ir deleģējusi minēto kompetenci;”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6)

“kompetentā iestāde” nozīmē dalībvalsts centrālo iestādi, kuras kompetencē ietilpst veterināro pārbaužu veikšana, vai jebkuru iestādi, kurai tā ir deleģējusi minēto kompetenci;”;

| 4) | direktīvas 3. panta 1. punkta d) apakšpunkta otro daļu aizstāj ar šādu:

  “Tiem sertifikātiem vai dokumentiem, ko izdevis valsts pilnvarots veterinārārsts, kas atbildīgs par izcelsmes saimniecību, centru vai organizāciju, ir jābūt kopā ar dzīvniekiem un produktiem līdz to galapunktam”; |
| --- | --- |

4)

direktīvas 3. panta 1. punkta d) apakšpunkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Tiem sertifikātiem vai dokumentiem, ko izdevis valsts pilnvarots veterinārārsts, kas atbildīgs par izcelsmes saimniecību, centru vai organizāciju, ir jābūt kopā ar dzīvniekiem un produktiem līdz to galapunktam”;

| 5) | direktīvas 4. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | lauksaimniecības dzīvnieku un produktu, kas minēti 1. pantā, īpašnieki visos ražošanas posmos un tirgū laišanas posmos atbilst valsts vai Savienības veselības prasībām, kas minētas šajā direktīvā;”; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

direktīvas 4. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

lauksaimniecības dzīvnieku un produktu, kas minēti 1. pantā, īpašnieki visos ražošanas posmos un tirgū laišanas posmos atbilst valsts vai Savienības veselības prasībām, kas minētas šajā direktīvā;”;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Nosūtītājas dalībvalstis veic atbilstošos pasākumus, lai sodītu jebkuru tiesību aktu veterinārijas jomā pārkāpumu no fizisko vai juridisko personu puses, ja tiek atklāts, ka Savienības noteikumi ir pārkāpti, un it īpaši, ja tiek atklāts, ka sertifikāta, dokumentu vai identifikācijas zīmes neatbilst dzīvnieku statusam vai to izcelsmes saimniecībām vai produktu faktiskajām īpašībām.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Nosūtītājas dalībvalstis veic atbilstošos pasākumus, lai sodītu jebkuru tiesību aktu veterinārijas jomā pārkāpumu no fizisko vai juridisko personu puses, ja tiek atklāts, ka Savienības noteikumi ir pārkāpti, un it īpaši, ja tiek atklāts, ka sertifikāta, dokumentu vai identifikācijas zīmes neatbilst dzīvnieku statusam vai to izcelsmes saimniecībām vai produktu faktiskajām īpašībām.”;

| 6) | direktīvas 19. pantu svītro; |
| --- | --- |

6)

direktīvas 19. pantu svītro;

| 7) | A Pielikumā svītro II nodaļu. |
| --- | --- |

7)

A Pielikumā svītro II nodaļu.

68. pants

Transponēšana

Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu 66. un 67. panta prasības līdz 2018. gada 1. novembrim. Tās nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo regulu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Tajos iekļauj arī paziņojumu, ka atsauces esošajos normatīvajos un administratīvajos aktos uz direktīvām, kas atceltas ar šo regulu, uzskata par atsaucēm uz šo regulu. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce un kā formulējams minētais paziņojums.

69. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro sākot no 2018. gada 1. novembra.

Regulas 65. pantu piemēro no 2016. gada 19. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2016. gada 8. jūnijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A.G. KOENDERS

---

(1)  
  OV C 226, 16.7.2014., 70. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2016. gada 17. maija lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Padomes Direktīva 88/661/EEK (1988. gada 19. decembris) par zootehniskajiem standartiem, kas piemērojami tīršķirnes vaislas cūkām (OV L 382, 31.12.1988., 36. lpp.).

3

(4)  Padomes Direktīva 89/361/EEK (1989. gada 30. maijs) par tīršķirnes vaislas aitām un kazām (OV L 153, 6.6.1989., 30. lpp.).

4

(5)  Padomes Direktīva 90/427/EEK (1990. gada 26. jūnijs) par zootehniskajiem un ģenealoģiskajiem nosacījumiem, kas regulē Kopienas iekšējo tirdzniecību ar zirgu dzimtas dzīvniekiem (OV L 224, 18.8.1990., 55. lpp.).

5

(6)  Padomes Direktīva 91/174/EEK (1991. gada 25. marts), ar ko nosaka zootehniskās un ģenealoģijas prasības tīršķirnes dzīvnieku pārdošanai un ar ko izdara grozījumus Direktīvās 77/504/EEK un 90/425/EEK (OV L 85, 5.4.1991., 37. lpp.).

6

(7)  Padomes Direktīva 94/28/EK (1994. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka principus, kas attiecas uz zootehniskajiem un ģenealoģiskajiem noteikumiem, kurus piemēro no trešām valstīm importētajiem dzīvniekiem, to spermai, olšūnām un embrijiem, un kura groza Direktīvu 77/504/EEK par tīršķirnes vēršu ģints sugu vaislas dzīvniekiem (OV L 178, 12.7.1994., 66. lpp.).

7

(8)  Padomes Direktīva 2009/157/EK (2009. gada 30. novembris) par liellopu sugu tīršķirnes vaisliniekiem (OV L 323, 10.12.2009., 1. lpp.).

8

(9)  Padomes Direktīva 87/328/EEK (1987. gada 18. jūnijs) par tīršķirnes vaislas liellopu atzīšanu par derīgiem vairošanai (OV L 167, 26.6.1987., 54. lpp.).

9

(10)  Padomes Direktīva 90/118/EEK (1990. gada 5. marts) par tīršķirnes vaislas cūku atzīšanu par derīgām vaislai (OV L 71, 17.3.1990., 34. lpp.).

10

(11)  Padomes Direktīva 90/119/EEK (1990. gada 5. marts) par vaislas cūku hibrīdiem vaislai (OV L 71, 17.3.1990., 36. lpp.).

11

(12)  Padomes Lēmums 77/505/EEK (1977. gada 25. jūlijs), ar ko izveido Pastāvīgo zootehnikas komiteju (OV L 206, 12.8.1977., 11. lpp.).

12

(13)  Padomes Lēmums 93/626/EEK (1993. gada 25. oktobris), kas attiecas uz Konvencijas par bioloģisko daudzveidību noslēgšanu (OV L 309, 13.12.1993., 1. lpp.).

13

(14)  Padomes Lēmums 2014/283/ES 2014/283/ES (2014. gada 14. aprīlis) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Konvencijai par bioloģisko daudzveidību pievienoto Nagojas Protokolu par piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un godīgu un vienlīdzīgu to ieguvumu sadali, kas gūti no šo resursu izmantošanas (OV L 150, 20.5.2014., 231. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 511/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par no Nagojas Protokola par piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un to ieguvumu taisnīgu un godīgu sadali, kas gūti no šo resursu izmantošanas, izrietošiem atbilstības pasākumiem lietotājiem Savienībā (OV L 150, 20.5.2014., 59. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1305/2013 (2013. gada 17. decembris) par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 652/2014 (2014. gada 15. maijs), ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu, un ar ko groza Padomes Direktīvas 98/56/EK, 2000/29/EK un 2008/90/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002, (EK) Nr. 882/2004 un (EK) Nr. 396/2005, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/128/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Padomes Lēmumus 66/399/EEK, 76/894/EEK un 2009/470/EK (OV L 189, 27.6.2014., 1. lpp.).

18

(19)  Padomes Lēmums 96/463/EK (1996. gada 23. jūlijs), ar ko nosaka references struktūru, kas atbild par sadarbību liellopu sugas tīršķirnes vaislas dzīvnieku testēšanas metožu un rezultātu novērtējuma unificēšanā (OV L 192, 2.8.1996., 19. lpp.).

19

(20)  Padomes Regula (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

20

(21)  Padomes Direktīva 91/496/EEK (1991. gada 15. jūlijs), ar ko nosaka principus attiecībā uz tādu dzīvnieku veterināro pārbaužu organizēšanu, kurus Kopienā ieved no trešajām valstīm, un ar ko groza Direktīvu 89/662/EEK, Direktīvu 90/425/EEK un Direktīvu 90/675/EEK (OV L 268, 24.9.1991., 56. lpp.).

21

(22)  Padomes Direktīva 97/78/EK (1997. gada 18. decembris), ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešajām valstī (OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp.).

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 882/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.).

23

(24)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

25

(26)  Komisijas Lēmums 84/247/EEK (1984. gada 27. aprīlis), ar ko nosaka kritērijus to šķirnes dzīvnieku audzētāju organizāciju un apvienību atzīšanai, kuras uztur vai veido ciltsgrāmatas tīršķirnes liellopu vaisliniekiem (OV L 125, 12.5.1984., 58. lpp.).

26

(27)  Komisijas Lēmums 84/419/EEK (1984. gada 19. jūlijs), ar ko nosaka kritērijus liellopu ierakstīšanai ciltsgrāmatās (OV L 237, 5.9.1984., 11. lpp.).

27

(28)  Komisijas Lēmums 89/501/EEK (1989. gada 18. jūlijs), ar ko nosaka apstiprināšanas un uzraudzības kritērijus šķirnes dzīvnieku audzētāju apvienībām un ciltsdarba organizācijām, kuras izveido vai ved tīršķirnes vaislas cūku ciltsgrāmatas (OV L 247, 23.8.1989., 19. lpp.).

28

(29)  Komisijas Lēmums 89/502/EEK (1989. gada 18. jūlijs) par kritērijiem, kas reglamentē tīršķirnes vaislas cūku ierakstīšanu ciltsgrāmatās (OV L 247, 23.8.1989., 21. lpp.).

29

(30)  Komisijas Lēmums 89/504/EEK (1989. gada 18. jūlijs), ar ko paredz apstiprināšanas un uzraudzīšanas kritērijus tām šķirnes dzīvnieku audzētāju apvienībām, ciltsdarba organizācijām un privātiem uzņēmumiem, kuri izveido vai kārto reģistrus hibrīdu vaislas cūkām (OV L 247, 23.8.1989., 31. lpp.).

30

(31)  Komisijas Lēmums 89/505/EEK (1989. gada 18. jūlijs) par kritērijiem, kas reglamentē vaislas hibrīdcūku ierakstīšanu reģistros (OV L 247, 23.8.1989., 33. lpp.).

31

(32)  Komisijas Lēmums 89/507/EEK (1989. gada 18. jūlijs), ar ko nosaka metodes kopējās vērtības pārbaudei un tīršķirnes vaislas cūku un vaislas hibrīdcūku ciltsvērtības novērtēšanai (OV L 247, 23.8.1989., 43. lpp.).

32

(33)  Komisijas Lēmums 90/254/EEK (1990. gada 10. maijs), ar ko paredz kritērijus to šķirnes dzīvnieku audzētāju organizāciju un apvienību apstiprināšanas kritērijiem, kas uztur vai veido tīršķirnes vaislas aitu un kazu ciltsgrāmatas (OV L 145, 8.6.1990., 30. lpp.).

33

(34)  Komisijas Lēmums 90/255/EEK (1990. gada 10. maijs), ar ko paredz kritērijus tīršķirnes vaislas aitu un kazu ierakstīšanai ciltsgrāmatā (OV L 145, 8.6.1990., 32. lpp.).

34

(35)  Komisijas Lēmums 90/256/EEK (1990. gada 10. maijs), ar ko nosaka tīršķirnes vaislas aitu un kazu audzēšanas uzraudzības un ģenētiskās vērtības aprēķināšanas metodes (OV L 145, 8.6.1990., 35. lpp.).

35

(36)  Komisijas Lēmums 90/257/EEK (1990. gada 10. maijs), ar ko nosaka kritērijus, lai atļautu audzēt tīršķirnes vaislas aitas un kazas un izmantot to spermu, olšūnas vai embrijus (OV L 145, 8.6.1990., 38. lpp.).

36

(37)  Komisijas Lēmums 92/353/EEK (1992. gada 11. jūnijs), kas nosaka apstiprināšanas vai atzīšanas kritērijus organizācijām un apvienībām, kas uztur vai veido reģistrēto zirgu dzimtas dzīvnieku ciltsgrāmatas (OV L 192, 11.7.1992., 63. lpp.).

37

(38)  Komisijas Lēmums 96/78/EK (1996. gada 10. janvāris), ar ko nosaka kritērijus zirgu dzimtas dzīvnieku ierakstīšanai un reģistrēšanai ciltsgrāmatās vairošanai (OV L 19, 25.1.1996., 39. lpp.).

38

(39)  Komisijas Lēmums 2006/427/EK (2006. gada 20. jūnijs), ar ko nosaka kopējās vērtības pārbaudes metodes un metodes liellopu tīršķirnes vaislas liellopu ciltsvērtības novērtēšanai (OV L 169, 22.6.2006., 56. lpp.).

39

(40)  Komisijas Lēmums 92/354/EEK (1992. gada 11. jūnijs), kas izklāsta konkrētus noteikumus, lai nodrošinātu koordināciju starp organizācijām un apvienībām, kas ved vai veido reģistrēto zirgu dzimtas dzīvnieku ciltsgrāmatas (OV L 192, 11.7.1992., 66. lpp.).

40

(41)  Komisijas Lēmums 89/503/EEK (1989. gada 18. jūlijs), kas nosaka tīršķirnes vaislas cūku, to spermas, olšūnu un embriju sertifikātu (OV L 247, 23.8.1989., 22. lpp.).

41

(42)  Komisijas Lēmums 89/506/EEK (1989. gada 18. jūlijs), kas nosaka vaislas cūku hibrīdu, to spermas, olšūnu un embriju sertifikātu (OV L 247, 23.8.1989., 34. lpp.).

42

(43)  Komisijas Lēmums 90/258/EEK (1990. gada 10. maijs) par tīršķirnes vaislas aitu un kazu, to spermas, olšūnu un embriju zootehniskajiem sertifikātiem (OV L 145, 8.6.1990., 39. lpp.).

43

(44)  Komisijas Lēmums 96/79/EK (1996. gada 12. janvāris), ar ko nosaka reģistrētu zirgu dzimtas dzīvnieku spermas, olšūnu un embriju zootehniskos sertifikātus (OV L 19, 25.1.1996., 41. lpp.).

44

(45)  Komisijas Lēmums 96/509/EK (1996. gada 18. jūlijs), kas nosaka ģenealoģijas un zootehniskās prasības noteiktu dzīvnieku spermas importam (OV L 210, 20.8.1996., 47. lpp.).

45

(46)  Komisijas Lēmums 96/510/EK (1996. gada 18. jūlijs), kas nosaka ģenealoģiskos un zootehniskos sertifikātus vaislas dzīvnieku, to spermas, olšūnu un embriju importam (OV L 210, 20.8.1996., 53. lpp.).

46

(47)  Komisijas Lēmums 2005/379/EK (2005. gada 17. maijs) par ģenealoģijas sertifikātiem un datiem par tīršķirnes vaislas liellopiem, to spermu, olšūnām un embrijiem (OV L 125, 18.5.2005., 15. lpp.).

47

(48)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/262 (2015. gada 17. februāris), ar ko saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/427/EEK un 2009/156/EK nosaka zirgu dzimtas dzīvnieku identifikācijas metožu noteikumus (Zirgu dzimtas dzīvnieku pasu regula) (OV L 59, 3.3.2015., 1. lpp.).

48

(49)  Padomes Direktīva 89/608/EEK (1989. gada 21. novembris) par dalībvalstu administratīvo iestāžu savstarpējo palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu pareizu tiesību aktu piemērošanu veterinārijas un zootehnikas jomā (OV L 351, 2.12.1989., 34. lpp.).

49

(50)  Padomes Direktīva 90/425/EEK (1990. gada 26. jūnijs) par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.).

50

---

I PIELIKUMS

II NODAĻĀ MINĒTĀ ŠĶIRNES DZĪVNIEKU AUDZĒTĀJU BIEDRĪBU UN KRUSTOJUMA CŪKU AUDZĒTĀJU ORGANIZĀCIJU ATZĪŠANA UN AUDZĒŠANAS PROGRAMMU APSTIPRINĀŠANA

1. DAĻA

Prasības 4. panta 3. punkta b) apakšpunktā minēto šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju atzīšanai

| A. | Audzētāju apvienībām, audzētāju organizācijām, privātiem uzņēmumiem, kas darbojas slēgtās audzēšanas sistēmās, un publiskām struktūrām:






  1) | jābūt juridiskai personai saskaņā ar tiesību aktiem, kas ir spēkā dalībvalstī, kurā iesniegts pieteikums par atzīšanu; |
| --- | --- | --- |

A.

1)

jābūt juridiskai personai saskaņā ar tiesību aktiem, kas ir spēkā dalībvalstī, kurā iesniegts pieteikums par atzīšanu;

| 2) | ir jābūt pietiekami daudz un pietiekami kvalificētiem darbiniekiem, piemērotām telpām un aprīkojumam, lai efektīvi īstenotu audzēšanas programmu, attiecībā uz kuras apstiprināšanu tā vēlas pieteikties saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu; |
| --- | --- |

2)

ir jābūt pietiekami daudz un pietiekami kvalificētiem darbiniekiem, piemērotām telpām un aprīkojumam, lai efektīvi īstenotu audzēšanas programmu, attiecībā uz kuras apstiprināšanu tā vēlas pieteikties saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu;

| 3) | jāspēj veikt kontrolpārbaudes, kas nepieciešamas to vaislas dzīvnieku ģenētiskās izcelsmes dokumentēšanai, uz kuriem attiecas minētās audzēšanas programmas; |
| --- | --- |

3)

jāspēj veikt kontrolpārbaudes, kas nepieciešamas to vaislas dzīvnieku ģenētiskās izcelsmes dokumentēšanai, uz kuriem attiecas minētās audzēšanas programmas;

| 4) | attiecībā uz katru audzēšanas programmu jābūt pietiekami lielai vaislas dzīvnieku populācijai ģeogrāfiskajās teritorijās, kurās minētās audzēšanas programmas ir paredzētas; |
| --- | --- |

4)

attiecībā uz katru audzēšanas programmu jābūt pietiekami lielai vaislas dzīvnieku populācijai ģeogrāfiskajās teritorijās, kurās minētās audzēšanas programmas ir paredzētas;

| 5) | jāspēj iegūt vai to vajadzībām ir jābūt ieguvušām un jāspēj izmantot uz vaislas dzīvniekiem attiecināmos datus, kas nepieciešami minēto audzēšanas programmu īstenošanai. |
| --- | --- |

5)

jāspēj iegūt vai to vajadzībām ir jābūt ieguvušām un jāspēj izmantot uz vaislas dzīvniekiem attiecināmos datus, kas nepieciešami minēto audzēšanas programmu īstenošanai.

| B. | Papildus A. punktā minētajām prasībām:






  1) | audzētāju apvienībām, audzētāju organizācijām un publiskajām struktūrām:






  a) | jābūt pietiekamam skaitam audzētāju, kas piedalās katrā to audzēšanas programmā; |
| --- | --- | --- | --- |

B.

1)

audzētāju apvienībām, audzētāju organizācijām un publiskajām struktūrām:

a)

jābūt pietiekamam skaitam audzētāju, kas piedalās katrā to audzēšanas programmā;

| b) | jābūt pieņemtam reglamentam:






  i) | ar ko reglamentē strīdu izšķiršanu ar audzētājiem, kas piedalās to audzēšanas programmās; |
| --- | --- | --- |

b)

jābūt pieņemtam reglamentam:

i)

ar ko reglamentē strīdu izšķiršanu ar audzētājiem, kas piedalās to audzēšanas programmās;

| ii) | ar ko nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret audzētājiem, kas piedalās to audzēšanas programmās; |
| --- | --- |

ii)

ar ko nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret audzētājiem, kas piedalās to audzēšanas programmās;

| iii) | ar ko nosaka tiesības un pienākumus dzīvnieku audzētājiem, kuri piedalās to audzēšanas programmā, un šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībai vai krustojuma cūku audzētāju organizācijai; |
| --- | --- |

iii)

ar ko nosaka tiesības un pienākumus dzīvnieku audzētājiem, kuri piedalās to audzēšanas programmā, un šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībai vai krustojuma cūku audzētāju organizācijai;

| iv) | ar ko nosaka tiesības un pienākumus biedra statusā esošiem dzīvnieku audzētājiem, ja biedra statuss ir paredzēts; |
| --- | --- |

iv)

ar ko nosaka tiesības un pienākumus biedra statusā esošiem dzīvnieku audzētājiem, ja biedra statuss ir paredzēts;

| 2) | nekas 1. punkta b) apakšpunktā minētajā reglamentā neliedz audzētājiem, kas piedalās audzēšanas programmās:






  a) | īstenot brīvu izvēli attiecībā uz savu vaislas dzīvnieku selekciju un ciltsdarbu; |
| --- | --- | --- |

2)

nekas 1. punkta b) apakšpunktā minētajā reglamentā neliedz audzētājiem, kas piedalās audzēšanas programmās:

a)

īstenot brīvu izvēli attiecībā uz savu vaislas dzīvnieku selekciju un ciltsdarbu;

| b) | ierakstīt ciltsgrāmatās vai reģistrēt ciltsreģistros pēcnācējus, kas iegūti no minētajiem vaislas dzīvniekiem, saskaņā ar šīs regulas IV nodaļā paredzētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

ierakstīt ciltsgrāmatās vai reģistrēt ciltsreģistros pēcnācējus, kas iegūti no minētajiem vaislas dzīvniekiem, saskaņā ar šīs regulas IV nodaļā paredzētajiem noteikumiem;

| c) | būt savu vaislas dzīvnieku īpašniekiem. |
| --- | --- |

c)

būt savu vaislas dzīvnieku īpašniekiem.

2. DAĻA

Prasības 8. panta 3. punktā un attiecīgā gadījumā 12. pantā paredzētajai šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību un krustojuma cūku audzētāju organizāciju īstenoto audzēšanas programmu apstiprināšanai

| 1. | Audzēšanas programmā, kas minēta 8. panta 3. punktā un attiecīgā gadījumā 12. pantā, ir:






  a) | iekļauta informācija par tās mērķi, kas ir šķirnes saglabāšana, šķirnes, līnijas vai krustojuma uzlabošana, jaunas šķirnes, līnijas vai krustojuma radīšana, šķirnes atjaunošana vai minēto mērķu kombinācija; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

iekļauta informācija par tās mērķi, kas ir šķirnes saglabāšana, šķirnes, līnijas vai krustojuma uzlabošana, jaunas šķirnes, līnijas vai krustojuma radīšana, šķirnes atjaunošana vai minēto mērķu kombinācija;

| b) | norādīts audzēšanas programmā iekļautās šķirnes (tīršķirnes vaislas dzīvniekiem) vai šķirnes, līnijas vai krustojuma (krustojuma vaislas cūkām) nosaukums, lai tos nevarētu sajaukt ar līdzīgiem citu šķirņu, līniju vai krustojumu vaislas dzīvniekiem, kas ierakstīti vai reģistrēti citās pastāvošās ciltsgrāmatās vai ciltsreģistros; |
| --- | --- |

b)

norādīts audzēšanas programmā iekļautās šķirnes (tīršķirnes vaislas dzīvniekiem) vai šķirnes, līnijas vai krustojuma (krustojuma vaislas cūkām) nosaukums, lai tos nevarētu sajaukt ar līdzīgiem citu šķirņu, līniju vai krustojumu vaislas dzīvniekiem, kas ierakstīti vai reģistrēti citās pastāvošās ciltsgrāmatās vai ciltsreģistros;

| c) | tīršķirnes vaislas dzīvnieku gadījumā – iekļauts sīki izstrādāts audzēšanas programmā iekļautās šķirnes raksturojums, tostarp norāde par tās būtiskām pazīmēm; |
| --- | --- |

c)

tīršķirnes vaislas dzīvnieku gadījumā – iekļauts sīki izstrādāts audzēšanas programmā iekļautās šķirnes raksturojums, tostarp norāde par tās būtiskām pazīmēm;

| d) | krustojuma vaislas cūku gadījumā – iekļauts sīki izstrādāts audzēšanas programmā iekļautās šķirnes, līnijas vai krustojuma raksturojums; |
| --- | --- |

d)

krustojuma vaislas cūku gadījumā – iekļauts sīki izstrādāts audzēšanas programmā iekļautās šķirnes, līnijas vai krustojuma raksturojums;

| e) | iekļauta informācija par ģeogrāfisko teritoriju, kur tā tiek īstenota vai to plānots īstenot; |
| --- | --- |

e)

iekļauta informācija par ģeogrāfisko teritoriju, kur tā tiek īstenota vai to plānots īstenot;

| f) | iekļauta informācija par vaislas dzīvnieku identificēšanas sistēmu, kas nodrošina, ka minētie dzīvnieki ciltsgrāmatā tiek ierakstīti vai ciltsreģistrā reģistrēti tikai tad, kad tie ir identificēti individuāli un saskaņā ar Savienības dzīvnieku veselības tiesību aktiem par attiecīgo sugu dzīvnieku identificēšanu un reģistrēšanu; |
| --- | --- |

f)

iekļauta informācija par vaislas dzīvnieku identificēšanas sistēmu, kas nodrošina, ka minētie dzīvnieki ciltsgrāmatā tiek ierakstīti vai ciltsreģistrā reģistrēti tikai tad, kad tie ir identificēti individuāli un saskaņā ar Savienības dzīvnieku veselības tiesību aktiem par attiecīgo sugu dzīvnieku identificēšanu un reģistrēšanu;

| g) | iekļauta informācija par ciltsgrāmatās ierakstīto vai reģistrēto un ierakstīšanai atbilstīgo tīršķirnes vaislas dzīvnieku vai ciltsreģistros reģistrēto krustojuma vaislas cūku ģenētiskās izcelsmes dokumentēšanas sistēmu; |
| --- | --- |

g)

iekļauta informācija par ciltsgrāmatās ierakstīto vai reģistrēto un ierakstīšanai atbilstīgo tīršķirnes vaislas dzīvnieku vai ciltsreģistros reģistrēto krustojuma vaislas cūku ģenētiskās izcelsmes dokumentēšanas sistēmu;

| h) | iekļauti audzēšanas programmas selekcijas un audzēšanas mērķi, tostarp norāde par galvenajiem minētās audzēšanas programmas mērķiem, un attiecīgā gadījumā sīki izklāstīti vaislas dzīvnieku atlasē lietotie izvērtēšanas kritēriji, kas saistīti ar minētajiem mērķiem; |
| --- | --- |

h)

iekļauti audzēšanas programmas selekcijas un audzēšanas mērķi, tostarp norāde par galvenajiem minētās audzēšanas programmas mērķiem, un attiecīgā gadījumā sīki izklāstīti vaislas dzīvnieku atlasē lietotie izvērtēšanas kritēriji, kas saistīti ar minētajiem mērķiem;

| i) | uzsākot jaunas šķirnes izveidi vai atjaunojot šķirni, kā minēts 19. pantā – iekļauta sīka informācija par apstākļiem, ar kuriem pamatojama jaunās šķirnes izveide vai šķirnes atjaunošana; |
| --- | --- |

i)

uzsākot jaunas šķirnes izveidi vai atjaunojot šķirni, kā minēts 19. pantā – iekļauta sīka informācija par apstākļiem, ar kuriem pamatojama jaunās šķirnes izveide vai šķirnes atjaunošana;

| j) | ja audzēšanas programma paredz snieguma pārbaudi vai ģenētisko izvērtēšanu:






  i) | iekļauta informācija par izmantotajām sistēmām, iegūstot, dokumentējot, paziņojot un izmantojot snieguma pārbaudes rezultātus; |
| --- | --- | --- |

j)

ja audzēšanas programma paredz snieguma pārbaudi vai ģenētisko izvērtēšanu:

i)

iekļauta informācija par izmantotajām sistēmām, iegūstot, dokumentējot, paziņojot un izmantojot snieguma pārbaudes rezultātus;

| ii) | iekļauta informācija par vaislas dzīvnieku ģenētiskās izvērtēšanas un attiecīgā gadījumā – genomiskās izvērtēšanas sistēmām; |
| --- | --- |

ii)

iekļauta informācija par vaislas dzīvnieku ģenētiskās izvērtēšanas un attiecīgā gadījumā – genomiskās izvērtēšanas sistēmām;

| k) | ja ir izveidotas papilddaļas vai pamatdaļa ir iedalīta klasēs, jāiekļauj ciltsgrāmatas iedalīšanas noteikumi un kritēriji vai procedūras, kas piemērotas minētajās daļās vai klasēs ierakstāmajiem dzīvniekiem; |
| --- | --- |

k)

ja ir izveidotas papilddaļas vai pamatdaļa ir iedalīta klasēs, jāiekļauj ciltsgrāmatas iedalīšanas noteikumi un kritēriji vai procedūras, kas piemērotas minētajās daļās vai klasēs ierakstāmajiem dzīvniekiem;

| l) | ja šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija ir nodevusi ārpakalpojumā konkrētas tehniskas darbības, kas saistītas ar audzēšanas programmas pārvaldību, trešām personām, kā minēts 8. panta 4. punktā, norāda informāciju par minētajām darbībām un izraudzīto trešo personu vārdu/nosaukumu un kontaktinformāciju; |
| --- | --- |

l)

ja šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija ir nodevusi ārpakalpojumā konkrētas tehniskas darbības, kas saistītas ar audzēšanas programmas pārvaldību, trešām personām, kā minēts 8. panta 4. punktā, norāda informāciju par minētajām darbībām un izraudzīto trešo personu vārdu/nosaukumu un kontaktinformāciju;

| m) | ja šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija plāno izmantot atkāpi, kas paredzēta 31. panta 1. punktā, iekļauj informāciju par spermas savākšanas vai uzglabāšanas centriem vai embriju ieguves vai sagatavošanas brigādēm, kas izsniedz zootehniskos sertifikātus, kā arī informāciju par minēto zootehnisko sertifikātu izsniegšanas kārtību; |
| --- | --- |

m)

ja šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija plāno izmantot atkāpi, kas paredzēta 31. panta 1. punktā, iekļauj informāciju par spermas savākšanas vai uzglabāšanas centriem vai embriju ieguves vai sagatavošanas brigādēm, kas izsniedz zootehniskos sertifikātus, kā arī informāciju par minēto zootehnisko sertifikātu izsniegšanas kārtību;

| n) | ja krustojuma cūku audzētāju organizācija pieņem lēmumu zootehniskajos sertifikātos, kas izsniegti to krustojuma vaislas cūkām un to reproduktīvajiem produktiem, norādīt informāciju par snieguma pārbaudes vai ģenētiskās izvērtēšanas rezultātiem, ģenētiskajiem defektiem un ģenētiskajām īpatnībām, kā minēts 30. panta 8. punktā – iekļauj informācija par minēto lēmumu. |
| --- | --- |

n)

ja krustojuma cūku audzētāju organizācija pieņem lēmumu zootehniskajos sertifikātos, kas izsniegti to krustojuma vaislas cūkām un to reproduktīvajiem produktiem, norādīt informāciju par snieguma pārbaudes vai ģenētiskās izvērtēšanas rezultātiem, ģenētiskajiem defektiem un ģenētiskajām īpatnībām, kā minēts 30. panta 8. punktā – iekļauj informācija par minēto lēmumu.

| 2. | Audzēšanas programma aptver pietiekami lielu vaislas dzīvnieku populāciju un pietiekamu skaitu šķirnes dzīvnieku audzētāju ģeogrāfiskajā teritorijā, kurā to īsteno vai plāno īstenot. |
| --- | --- |

2.

3. DAĻA

Papildu prasības šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām, kas izveido vai uztur zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvnieku ciltsgrāmatas

| 1. | Papildus 2. daļas 1. punkta f) apakšpunktā noteiktajām prasībām par identificēšanu zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekus ieraksta ciltsgrāmatās vienīgi gadījumos, ja tie ir identificēti ar lecināšanas sertifikātu un, ja to prasa audzēšanas programma, identificēti kā kumeļi pirms atšķiršanas.
  Atkāpjoties no pirmā apakšpunkta noteikumiem, dalībvalsts vai – atbilstoši tās lēmumam – tās kompetentā iestāde var atļaut, ka šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība ieraksta zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekus ciltsgrāmatā, kuru tā uztur, ja šie dzīvnieki ir identificēti ar jebkuru citu piemērotu metodi, kas nodrošina vismaz tāda paša līmeņa noteiktību, kā lecināšanas sertifikāts, piemēram, vecāku pārbaude, izmantojot DNS analīzi vai to asinsgrupas analīzi, ar noteikumu, ka minētā atļauja ir saskaņā ar tās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības noteiktajiem principiem, kas uztur šīs šķirnes izcelsmes ciltsgrāmatu. |
| --- | --- |

1.

Atkāpjoties no pirmā apakšpunkta noteikumiem, dalībvalsts vai – atbilstoši tās lēmumam – tās kompetentā iestāde var atļaut, ka šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība ieraksta zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekus ciltsgrāmatā, kuru tā uztur, ja šie dzīvnieki ir identificēti ar jebkuru citu piemērotu metodi, kas nodrošina vismaz tāda paša līmeņa noteiktību, kā lecināšanas sertifikāts, piemēram, vecāku pārbaude, izmantojot DNS analīzi vai to asinsgrupas analīzi, ar noteikumu, ka minētā atļauja ir saskaņā ar tās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības noteiktajiem principiem, kas uztur šīs šķirnes izcelsmes ciltsgrāmatu.

| 2. | Papildus 2. daļā noteiktajām prasībām audzēšanas programmās, kas apstiprinātas saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu, kuras veic attiecībā uz zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, ir:






  a) | attiecīgā gadījumā iekļauti nosacījumi tādu tīršķirnes vaislas dzīvnieku ierakstīšanai ciltsgrāmatas pamatdaļā, kas pieder citai šķirnei vai īpašai ērzeļu līnijai, vai ķēvju ģimenei minētajā citā šķirnē; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

attiecīgā gadījumā iekļauti nosacījumi tādu tīršķirnes vaislas dzīvnieku ierakstīšanai ciltsgrāmatas pamatdaļā, kas pieder citai šķirnei vai īpašai ērzeļu līnijai, vai ķēvju ģimenei minētajā citā šķirnē;

| b) | ja audzēšanas programma aizliedz vai ierobežo vienu vai vairākas reprodukcijas metodes vai tīršķirnes vaislas dzīvnieka izmantošanu vienā vai vairākos reprodukcijas paņēmienos, kā minēts 21. panta 2. punktā, jāiekļauj informācija par minēto aizliegumu vai ierobežojumu; |
| --- | --- |

b)

ja audzēšanas programma aizliedz vai ierobežo vienu vai vairākas reprodukcijas metodes vai tīršķirnes vaislas dzīvnieka izmantošanu vienā vai vairākos reprodukcijas paņēmienos, kā minēts 21. panta 2. punktā, jāiekļauj informācija par minēto aizliegumu vai ierobežojumu;

| c) | jāiekļauj noteikumi par lecināšanas sertifikātu izsniegšanu vai citām atbilstīgām metodēm, kā minēts 1. punktā, un, ja to prasa audzēšanas programma, noteikumi par kumeļu identificēšanu pirms atšķiršanas. |
| --- | --- |

c)

jāiekļauj noteikumi par lecināšanas sertifikātu izsniegšanu vai citām atbilstīgām metodēm, kā minēts 1. punktā, un, ja to prasa audzēšanas programma, noteikumi par kumeļu identificēšanu pirms atšķiršanas.

| 3. | Papildus 1. un 2. daļā noteiktajām prasībām zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem piemēro šādas īpašās prasības:






  a) | ja šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība kompetentajai iestādei deklarē, ka tās izveidotā ciltsgrāmata ir šīs biedrības audzēšanas programmas aptvertās šķirnes izcelsmes ciltsgrāmata, tad minētajai šķirnes dzīvnieku audzēšanas biedrībai:






  i) | tās rīcībā ir vēsturiski dati par to, ka tā iedibinājusi minēto ciltsgrāmatu, un tā ir publiskojusi audzēšanas programmas principus; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

ja šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība kompetentajai iestādei deklarē, ka tās izveidotā ciltsgrāmata ir šīs biedrības audzēšanas programmas aptvertās šķirnes izcelsmes ciltsgrāmata, tad minētajai šķirnes dzīvnieku audzēšanas biedrībai:

i)

tās rīcībā ir vēsturiski dati par to, ka tā iedibinājusi minēto ciltsgrāmatu, un tā ir publiskojusi audzēšanas programmas principus;

| ii) | pierāda, ka 4. panta 1. punktā minētā pieteikuma iesniegšanas laikā nav bijusi zināma neviena cita tajā pašā vai citā dalībvalstī, vai trešā valstī atzīta šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija, kas izveidojusi tās pašas šķirnes ciltsgrāmatu un īsteno šīs šķirnes audzēšanas programmu, pamatojoties uz i) punktā minētajiem principiem; |
| --- | --- |

ii)

pierāda, ka 4. panta 1. punktā minētā pieteikuma iesniegšanas laikā nav bijusi zināma neviena cita tajā pašā vai citā dalībvalstī, vai trešā valstī atzīta šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija, kas izveidojusi tās pašas šķirnes ciltsgrāmatu un īsteno šīs šķirnes audzēšanas programmu, pamatojoties uz i) punktā minētajiem principiem;

| iii) | cieši sadarbojas ar b) apakšpunktā minētajām šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām un, jo īpaši, pārredzami un savlaicīgi informē minētās šķirnes dzīvnieku audzēšanas biedrības par jebkurām izmaiņām i) punktā minētajos principos; |
| --- | --- |

iii)

cieši sadarbojas ar b) apakšpunktā minētajām šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām un, jo īpaši, pārredzami un savlaicīgi informē minētās šķirnes dzīvnieku audzēšanas biedrības par jebkurām izmaiņām i) punktā minētajos principos;

| iv) | ja nepieciešams, ir paredzējusi nediskriminējošus noteikumus par rīcību attiecībā uz ciltsgrāmatām, ko tai pašai šķirnei izveidojušas šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas, kuras nav iekļautas 34. pantā minētajā sarakstā; |
| --- | --- |

iv)

ja nepieciešams, ir paredzējusi nediskriminējošus noteikumus par rīcību attiecībā uz ciltsgrāmatām, ko tai pašai šķirnei izveidojušas šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas, kuras nav iekļautas 34. pantā minētajā sarakstā;

| b) | ja šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība kompetentajai iestādei deklarē, ka tās izveidotā ciltsgrāmata ir audzēšanas programmas aptvertās šķirnes filiālciltsgrāmata, tad minētā šķirnes dzīvnieku audzēšanas biedrība:






  i) | savā audzēšanas programmā iestrādā principus, ko iedibinājusi a) apakšpunktā minētā šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, kura uztur tās pašas šķirnes izcelsmes ciltsgrāmatu, |
| --- | --- | --- |

b)

ja šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība kompetentajai iestādei deklarē, ka tās izveidotā ciltsgrāmata ir audzēšanas programmas aptvertās šķirnes filiālciltsgrāmata, tad minētā šķirnes dzīvnieku audzēšanas biedrība:

i)

savā audzēšanas programmā iestrādā principus, ko iedibinājusi a) apakšpunktā minētā šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, kura uztur tās pašas šķirnes izcelsmes ciltsgrāmatu,

| ii) | publisko informāciju par i) punktā minēto principu piemērošanu un avotiem, |
| --- | --- |

ii)

publisko informāciju par i) punktā minēto principu piemērošanu un avotiem,

| iii) | izveido mehānismus, lai nodrošinātu nepieciešamās korekcijas to audzēšanas programmas noteikumiem, kas minēti 8. panta 3. punktā un attiecīgā gadījumā 12. pantā, atbilstoši grozījumiem, ko minētajos principos izdarījusi šā punkta a) apakšpunktā minētā šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, kura uztur šķirnes izcelsmes ciltsgrāmatu. |
| --- | --- |

iii)

izveido mehānismus, lai nodrošinātu nepieciešamās korekcijas to audzēšanas programmas noteikumiem, kas minēti 8. panta 3. punktā un attiecīgā gadījumā 12. pantā, atbilstoši grozījumiem, ko minētajos principos izdarījusi šā punkta a) apakšpunktā minētā šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, kura uztur šķirnes izcelsmes ciltsgrāmatu.

| 4. | Attiecībā uz zirgu sugu šķirnes dzīvnieku audzēšanas biedrību atzīšanu piemēro šādas atkāpes:






  a) | atkāpjoties no 1. daļas B. punkta 1. apakšpunkta b) punkta, ja kādai no šķirnēm VI pielikumā uzskaitītajās Savienības teritorijās ciltsgrāmatas uztur vairākas šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības un minēto biedrību audzēšanas programmas, kuras minētas 8. panta 3. punktā, kopā aptver visas teritorijas, kas uzskaitītas VI pielikumā, tad 1. daļas B. punkta 1. apakšpunkta b) punktā minētajā šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības pieņemtajā reglamentā:






  i) | var paredzēt, ka pie minētās šķirnes piederošiem zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, lai tos varētu kvalificēt kā dzimšanas deklarēšanas nolūkā ierakstāmus šīs šķirnes ciltsgrāmatā, jābūt dzimušiem norādītā teritorijā, kas uzskaitīta VI pielikumā; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

a)

atkāpjoties no 1. daļas B. punkta 1. apakšpunkta b) punkta, ja kādai no šķirnēm VI pielikumā uzskaitītajās Savienības teritorijās ciltsgrāmatas uztur vairākas šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības un minēto biedrību audzēšanas programmas, kuras minētas 8. panta 3. punktā, kopā aptver visas teritorijas, kas uzskaitītas VI pielikumā, tad 1. daļas B. punkta 1. apakšpunkta b) punktā minētajā šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības pieņemtajā reglamentā:

i)

var paredzēt, ka pie minētās šķirnes piederošiem zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, lai tos varētu kvalificēt kā dzimšanas deklarēšanas nolūkā ierakstāmus šīs šķirnes ciltsgrāmatā, jābūt dzimušiem norādītā teritorijā, kas uzskaitīta VI pielikumā;

| ii) | jānodrošina, ka i) punktā paredzēto ierobežojumu neattiecina uz ierakstīšanu minētās šķirnes ciltsgrāmatā reprodukcijas nolūkā; |
| --- | --- |

ii)

jānodrošina, ka i) punktā paredzēto ierobežojumu neattiecina uz ierakstīšanu minētās šķirnes ciltsgrāmatā reprodukcijas nolūkā;

| b) | ja audzēšanas programmas principus ir iedibinājusi tikai starptautiska organizācija, kas darbojas pasaules līmenī, un ja dalībvalstī nav šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības un arī trešā valstī nav šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas, kas uzturētu minētās šķirnes izcelsmes ciltsgrāmatu, tad, atkāpjoties no šīs daļas 3. punkta a) apakšpunkta prasībām, dalībvalsts kompetentā iestāde var atzīt šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības, kas uztur minētās šķirnes filiālciltsgrāmatas, ar noteikumu, ka tās nosaka 2. daļas 1. punkta h) apakšpunktā paredzētos mērķus un kritērijus, saskaņā ar principiem, kurus iedibinājusi minētā starptautiskā organizācija, un minētos principus:






  i) | minētā šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība dara pieejamus 4. panta 3. punktā minētajai kompetentajai iestādei pārbaudei; |
| --- | --- | --- |

b)

ja audzēšanas programmas principus ir iedibinājusi tikai starptautiska organizācija, kas darbojas pasaules līmenī, un ja dalībvalstī nav šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības un arī trešā valstī nav šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas, kas uzturētu minētās šķirnes izcelsmes ciltsgrāmatu, tad, atkāpjoties no šīs daļas 3. punkta a) apakšpunkta prasībām, dalībvalsts kompetentā iestāde var atzīt šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības, kas uztur minētās šķirnes filiālciltsgrāmatas, ar noteikumu, ka tās nosaka 2. daļas 1. punkta h) apakšpunktā paredzētos mērķus un kritērijus, saskaņā ar principiem, kurus iedibinājusi minētā starptautiskā organizācija, un minētos principus:

i)

minētā šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība dara pieejamus 4. panta 3. punktā minētajai kompetentajai iestādei pārbaudei;

| ii) | iestrādā šīs šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības audzēšanas programmā; |
| --- | --- |

ii)

iestrādā šīs šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības audzēšanas programmā;

| c) | atkāpjoties no šīs daļas 3. punkta b) apakšpunkta prasībām, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, kas uztur filiālciltsgrāmatu, atbilstīgi dzīvnieku labvērtībām var izveidot papildu klases, ar noteikumu, ka zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekus, kas ierakstīti klasēs minētās šķirnes izcelsmes ciltsgrāmatas vai citu šīs šķirnes filiālciltsgrāmatu pamatdaļā, iespējams ierakstīt minētās filiālciltsgrāmatas pamatdaļas attiecīgajās klasēs. |
| --- | --- |

c)

atkāpjoties no šīs daļas 3. punkta b) apakšpunkta prasībām, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, kas uztur filiālciltsgrāmatu, atbilstīgi dzīvnieku labvērtībām var izveidot papildu klases, ar noteikumu, ka zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekus, kas ierakstīti klasēs minētās šķirnes izcelsmes ciltsgrāmatas vai citu šīs šķirnes filiālciltsgrāmatu pamatdaļā, iespējams ierakstīt minētās filiālciltsgrāmatas pamatdaļas attiecīgajās klasēs.

---

II PIELIKUMS

IV NODAĻĀ MINĒTĀ IERAKSTĪŠANA CILTSGRĀMATĀS UN REĢISTRĒŠANA CILTSREĢISTROS

1. DAĻA

Tīršķirnes vaislas dzīvnieku ierakstīšana ciltsgrāmatās un dzīvnieku dokumentēšana papilddaļās

I NODAĻA

Tīršķirnes vaislas dzīvnieku ierakstīšana pamatdaļā

| 1. | Prasības, kas minētas 18. panta 1. punktā, ir šādas:






  a) | attiecībā uz vecākiem dzīvnieks atbilst šādiem kritērijiem:






  i) | liellopu, cūku, aitu un kazu sugu gadījumā – dzīvnieks ir iegūts no vecākiem un vecvecākiem, kuri ierakstīti šīs pašas šķirnes ciltsgrāmatas pamatdaļā; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

attiecībā uz vecākiem dzīvnieks atbilst šādiem kritērijiem:

i)

liellopu, cūku, aitu un kazu sugu gadījumā – dzīvnieks ir iegūts no vecākiem un vecvecākiem, kuri ierakstīti šīs pašas šķirnes ciltsgrāmatas pamatdaļā;

| ii) | zirgu sugu gadījumā – dzīvnieks ir iegūts no vecākiem, kuri ierakstīti šīs pašas šķirnes ciltsgrāmatas pamatdaļā; |
| --- | --- |

ii)

zirgu sugu gadījumā – dzīvnieks ir iegūts no vecākiem, kuri ierakstīti šīs pašas šķirnes ciltsgrāmatas pamatdaļā;

| b) | dzīvnieka ģenētiskā izcelsme ir noteikta saskaņā ar audzēšanas programmas, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu, noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

dzīvnieka ģenētiskā izcelsme ir noteikta saskaņā ar audzēšanas programmas, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu, noteikumiem;

| c) | dzīvnieks ir identificēts saskaņā ar Savienības dzīvnieku veselības tiesību aktiem par attiecīgo sugu dzīvnieku identificēšanu un reģistrēšanu un noteikumiem, kas iekļauti audzēšanas programmā, kura apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu; |
| --- | --- |

c)

dzīvnieks ir identificēts saskaņā ar Savienības dzīvnieku veselības tiesību aktiem par attiecīgo sugu dzīvnieku identificēšanu un reģistrēšanu un noteikumiem, kas iekļauti audzēšanas programmā, kura apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu;

| d) | dzīvnieks tiek tirgots vai ievests Savienībā un minēto dzīvnieku ir paredzēts ierakstīt vai reģistrēt ierakstīšanai ciltsgrāmatā, minētajam dzīvniekam ir līdzi zootehniskais sertifikāts, kas izsniegts saskaņā ar 30. pantu. |
| --- | --- |

d)

dzīvnieks tiek tirgots vai ievests Savienībā un minēto dzīvnieku ir paredzēts ierakstīt vai reģistrēt ierakstīšanai ciltsgrāmatā, minētajam dzīvniekam ir līdzi zootehniskais sertifikāts, kas izsniegts saskaņā ar 30. pantu.

| e) | ja dzīvnieks ir iegūts no reproduktīvā materiāla, kas tiek tirgots vai ievests Savienībā un ir paredzēts minēto dzīvnieku ierakstīt vai reģistrēt ierakstīšanai ciltsgrāmatā, minētajam reproduktīvajam materiālam ir līdzi zootehniskais sertifikāts, kas izsniegts saskaņā ar 30. pantu. |
| --- | --- |

e)

ja dzīvnieks ir iegūts no reproduktīvā materiāla, kas tiek tirgots vai ievests Savienībā un ir paredzēts minēto dzīvnieku ierakstīt vai reģistrēt ierakstīšanai ciltsgrāmatā, minētajam reproduktīvajam materiālam ir līdzi zootehniskais sertifikāts, kas izsniegts saskaņā ar 30. pantu.

| 2. | Atkāpjoties no šīs nodaļas 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta prasībām, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, kas īsteno audzēšanas programmu ar zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, savas ciltsgrāmatas pamatdaļā var ierakstīt zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvnieku, kas:






  a) | krustošanas gadījumā – jau ir ierakstīts citas šķirnes ciltsgrāmatas pamatdaļā, ar noteikumu, ka minētā cita šķirne un šī tīršķirnes vaislas dzīvnieka ierakstīšanas kritēriji ir norādīti saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. panta apstiprinātā audzēšanas programmā; vai |
| --- | --- | --- |

2.

a)

krustošanas gadījumā – jau ir ierakstīts citas šķirnes ciltsgrāmatas pamatdaļā, ar noteikumu, ka minētā cita šķirne un šī tīršķirnes vaislas dzīvnieka ierakstīšanas kritēriji ir norādīti saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. panta apstiprinātā audzēšanas programmā; vai

| b) | līnijas ciltsdarba gadījumā – pieder pie citas šķirnes konkrētas ērzeļu līnijas vai ķēvju ģimenes, ar noteikumu, ka minētās līnijas un ģimenes, kā arī šī tīršķirnes dzīvnieka ierakstīšanas kritēriji ir norādīti saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. panta apstiprinātā audzēšanas programmā. |
| --- | --- |

b)

līnijas ciltsdarba gadījumā – pieder pie citas šķirnes konkrētas ērzeļu līnijas vai ķēvju ģimenes, ar noteikumu, ka minētās līnijas un ģimenes, kā arī šī tīršķirnes dzīvnieka ierakstīšanas kritēriji ir norādīti saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. panta apstiprinātā audzēšanas programmā.

| 3. | Papildus šīs nodaļas 1. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem noteikumiem, ja šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, kas savā ciltsgrāmatā ieraksta zirgu sugu tīršķirnes vaislas dzīvnieku, kurš jau ir ierakstīts citas šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības ciltsgrāmatā, kas īsteno audzēšanas programmu, kura apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu, minēto tīršķirnes vaislas dzīvnieku ieraksta ar tam piešķirto identifikācijas numuru saskaņā ar Regulu (ES) 2016/429, kas nodrošina dzīvnieka identifikācijas neatkārtojamību un nepārtrauktību un, izņemot gadījumus, kad abas šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vienojas par atkāpi, dzīvnieku ieraksta ar to pašu vārdu saskaņā ar starptautiskajiem nolīgumiem par attiecīgo šķirni, pievienojot norādi ar piedzimšanas valsts kodu. |
| --- | --- |

3.

II NODAĻA

Dzīvnieku dokumentēšana papilddaļās

| 1. | Nosacījumi, kas minēti 20. panta 1. punktā ir šādi:






  a) | dzīvnieks ir identificēts saskaņā ar Savienības dzīvnieku veselības tiesību aktiem par attiecīgo sugu dzīvnieku identificēšanu un reģistrēšanu un noteikumiem, kas iekļauti audzēšanas programmā, kura apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

dzīvnieks ir identificēts saskaņā ar Savienības dzīvnieku veselības tiesību aktiem par attiecīgo sugu dzīvnieku identificēšanu un reģistrēšanu un noteikumiem, kas iekļauti audzēšanas programmā, kura apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu;

| b) | šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība šos dzīvniekus ir atzinusi par atbilstošiem minētās šķirnes raksturojumam, kas minēts I pielikuma 2. daļas 1. punkta c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība šos dzīvniekus ir atzinusi par atbilstošiem minētās šķirnes raksturojumam, kas minēts I pielikuma 2. daļas 1. punkta c) apakšpunktā;

| c) | dzīvnieks attiecīgā gadījumā atbilst vismaz snieguma minimuma prasībām, kas noteiktas audzēšanas programmā, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu, attiecībā uz tām pazīmēm, kuras tiek pārbaudītas pamatdaļā ierakstītiem tīršķirnes vaislas dzīvniekiem saskaņā ar III pielikumu; |
| --- | --- |

c)

dzīvnieks attiecīgā gadījumā atbilst vismaz snieguma minimuma prasībām, kas noteiktas audzēšanas programmā, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu, attiecībā uz tām pazīmēm, kuras tiek pārbaudītas pamatdaļā ierakstītiem tīršķirnes vaislas dzīvniekiem saskaņā ar III pielikumu;

| 2. | Attiecībā uz atbilstības prasībām šķirnes raksturojumam, kas minēts šīs nodaļas 1. punkta b) apakšpunktā, vai sniegumam, kas minēts šīs nodaļas 1. punkta c) apakšpunktā, šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība var piemērot citādas prasības atkarībā no tā, vai dzīvnieks:






  a) | pieder pie šķirnes, lai gan tā izcelsme nav zināma; vai |
| --- | --- | --- |

2.

a)

pieder pie šķirnes, lai gan tā izcelsme nav zināma; vai

| b) | ir iegūts krustošanas programmā, kas minēta audzēšanas programmā, kura apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu. |
| --- | --- |

b)

ir iegūts krustošanas programmā, kas minēta audzēšanas programmā, kura apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu.

III NODAĻA

Papilddaļās dokumentēto dzīvnieku pēcnācēju statusa paaugstināšana uz pamatdaļu

| 1. | Nosacījumi, kas minēti 20. panta 2. punktā, ir šādi:






  a) | liellopu, cūku, aitu un kazu sugu gadījumā sievišķā dzimuma dzīvnieks ir iegūts no:






  i) | mātes un mātesmātes, kas dokumentētas tās pašas šķirnes ciltsgrāmatas papilddaļā, kā paredzēts 20. panta 1. punktā; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

liellopu, cūku, aitu un kazu sugu gadījumā sievišķā dzimuma dzīvnieks ir iegūts no:

i)

mātes un mātesmātes, kas dokumentētas tās pašas šķirnes ciltsgrāmatas papilddaļā, kā paredzēts 20. panta 1. punktā;

| ii) | tēva, mātestēva un tēvatēva, kas ierakstīti tās pašas šķirnes ciltsgrāmatas pamatdaļā. |
| --- | --- |

ii)

tēva, mātestēva un tēvatēva, kas ierakstīti tās pašas šķirnes ciltsgrāmatas pamatdaļā.

Pirmās paaudzes pēcnācējs, kas iegūts no sievišķā dzimuma dzīvnieka, kas minēts pirmās daļas ievaddaļā un tīršķirnes vīrišķā dzimuma vaislas dzīvnieka, kas ierakstīts tās pašas šķirnes ciltsgrāmatas pamatdaļā, arī tiek uzskatīts par tīršķirnes vaislas dzīvnieku un to ieraksta vai reģistrē, un tas atbilst ierakstīšanai ciltsgrāmatas pamatdaļā.

| b) | zirgu sugu šķirņu gadījumā dzīvnieks atbilst ierakstīšanas nosacījumiem pamatdaļā sievišķā un vīrišķā dzimuma dzīvniekiem, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri ierakstīti papilddaļā, kā noteikts audzēšanas programmā, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu. |
| --- | --- |

b)

zirgu sugu šķirņu gadījumā dzīvnieks atbilst ierakstīšanas nosacījumiem pamatdaļā sievišķā un vīrišķā dzimuma dzīvniekiem, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri ierakstīti papilddaļā, kā noteikts audzēšanas programmā, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu.

| 2. | Atkāpjoties no šīs nodaļas 1. punkta un I nodaļas 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta prasībām, dalībvalsts, vai saskaņā ar tās lēmumu – 4. panta 3. punktā minētā kompetentā iestāde var atļaut, ka šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, kas īsteno tīršķirnes vaislas dzīvnieku audzēšanas programmu ar liellopu, cūku, aitu vai kazu apdraudētām šķirnēm vai “izturīgo” aitu šķirnēm, savas ciltsgrāmatas pamatdaļā var ierakstīt dzīvnieku, kas iegūts no vecākiem un vecvecākiem, kuri ierakstīti vai dokumentēti minētās šķirnes ciltsgrāmatas pamatdaļā vai papilddaļā.
  Dalībvalsts, vai, ja tā attiecīgi nolemj – tās kompetentā iestāde, kas atļauj šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībai piemērot atkāpi, nodrošina, ka:






  a) | minētā šķirnes dzīvnieku audzēšanas biedrība ir pamatojusi, ka atkāpes piemērošana ir nepieciešama, jo īpaši norādot uz minētās šķirnes vīrišķā dzimuma tīršķirnes vaislas dzīvnieku trūkumu audzēšanas vajadzībām; |
| --- | --- | --- |

2.

Dalībvalsts, vai, ja tā attiecīgi nolemj – tās kompetentā iestāde, kas atļauj šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībai piemērot atkāpi, nodrošina, ka:

a)

minētā šķirnes dzīvnieku audzēšanas biedrība ir pamatojusi, ka atkāpes piemērošana ir nepieciešama, jo īpaši norādot uz minētās šķirnes vīrišķā dzimuma tīršķirnes vaislas dzīvnieku trūkumu audzēšanas vajadzībām;

| b) | šķirnes dzīvnieku audzēšanas biedrība savā ciltsgrāmatā ir ieviesusi vienu vai vairākas papilddaļas; |
| --- | --- |

b)

šķirnes dzīvnieku audzēšanas biedrība savā ciltsgrāmatā ir ieviesusi vienu vai vairākas papilddaļas;

| c) | noteikumi, saskaņā ar kuriem šķirnes dzīvnieku audzēšanas biedrība ieraksta vai dokumentē dzīvniekus ciltsgrāmatas pamatdaļā vai papilddaļā, ir noteikti audzēšanas programmā, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu. |
| --- | --- |

c)

noteikumi, saskaņā ar kuriem šķirnes dzīvnieku audzēšanas biedrība ieraksta vai dokumentē dzīvniekus ciltsgrāmatas pamatdaļā vai papilddaļā, ir noteikti audzēšanas programmā, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu.

Dalībvalstis, kuras izmanto atkāpi, 7. pantā minētajā sarakstā publisko šķirnes, kurām piešķirta šāda atkāpe.

2. DAĻA

Krustojuma vaislas cūku reģistrēšana ciltsreģistros

Prasības, kas minētas 23. punktā, ir šādas:

| a) | krustojuma vaislas cūkas ir iegūtas no vecākiem un vecvecākiem, kas ierakstīti ciltsgrāmatās vai reģistrēti ciltsreģistros; |
| --- | --- |

a)

krustojuma vaislas cūkas ir iegūtas no vecākiem un vecvecākiem, kas ierakstīti ciltsgrāmatās vai reģistrēti ciltsreģistros;

| b) | krustojuma vaislas cūkas ir identificētas pēc dzimšanas saskaņā ar Savienības dzīvnieku veselības tiesību aktiem par cūku sugas dzīvnieku identificēšanu un reģistrēšanu un noteikumiem, kas iekļauti audzēšanas programmā, kura apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu; |
| --- | --- |

b)

krustojuma vaislas cūkas ir identificētas pēc dzimšanas saskaņā ar Savienības dzīvnieku veselības tiesību aktiem par cūku sugas dzīvnieku identificēšanu un reģistrēšanu un noteikumiem, kas iekļauti audzēšanas programmā, kura apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu;

| c) | krustojuma vaislas cūku ģenētiskā izcelsme ir noteikta saskaņā ar audzēšanas programmas, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12.pantu, noteikumiem; |
| --- | --- |

c)

krustojuma vaislas cūku ģenētiskā izcelsme ir noteikta saskaņā ar audzēšanas programmas, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12.pantu, noteikumiem;

| d) | krustojuma vaislas cūkai vajadzības gadījumā līdzi ir zootehniskais sertifikāts, kas izsniegts saskaņā ar 30.pantu. |
| --- | --- |

d)

krustojuma vaislas cūkai vajadzības gadījumā līdzi ir zootehniskais sertifikāts, kas izsniegts saskaņā ar 30.pantu.

---

III PIELIKUMS

25. PANTĀ MINĒTĀ SNIEGUMA PĀRBAUDE UN ĢENĒTISKĀ IZVĒRTĒŠANA

1. DAĻA

Vispārīgās prasības

Ja šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas, vai trešās personas, ko šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas izraudzījušas saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu, veic snieguma pārbaudi vai ģenētisko izvērtēšanu, tās nosaka un izmanto metodes, kas ir zinātniski pieņemamas saskaņā ar iedibinātiem zootehniskiem principiem, un tajās ņem vērā, ja tādi pastāv:

| a) | noteikumus un standartus, ko iedibinājuši attiecīgie 29. panta 1. punktā paredzētie Eiropas Savienības references centri; vai |
| --- | --- |

a)

noteikumus un standartus, ko iedibinājuši attiecīgie 29. panta 1. punktā paredzētie Eiropas Savienības references centri; vai

| b) | ja noteikumu un standartu nav – principus, par kuriem panākta vienošanās ICAR. |
| --- | --- |

b)

ja noteikumu un standartu nav – principus, par kuriem panākta vienošanās ICAR.

2. DAĻA

Prasības snieguma pārbaudei

| 1. | Snieguma pārbaudi veic pamatojoties uz vienu vai vairākām turpmāk minētām snieguma pārbaudes shēmām, kas izstrādātas saskaņā ar 1. daļā minētajām metodēm:






  a) | individuāla snieguma pārbaude pašiem vaislas dzīvniekiem vai vaislas dzīvniekiem, pamatojoties uz viņu pēcnācējiem, brāļiem/māsām (“sib”) vai sānlīnijas radiniekiem pārbaudes stacijās; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

individuāla snieguma pārbaude pašiem vaislas dzīvniekiem vai vaislas dzīvniekiem, pamatojoties uz viņu pēcnācējiem, brāļiem/māsām (“sib”) vai sānlīnijas radiniekiem pārbaudes stacijās;

| b) | individuāla snieguma pārbaude pašiem vaislas dzīvniekiem vai vaislas dzīvniekiem, pamatojoties uz viņu pēcnācējiem, brāļiem/māsām (“sib”) vai sānlīnijas radiniekiem saimniecībās; |
| --- | --- |

b)

individuāla snieguma pārbaude pašiem vaislas dzīvniekiem vai vaislas dzīvniekiem, pamatojoties uz viņu pēcnācējiem, brāļiem/māsām (“sib”) vai sānlīnijas radiniekiem saimniecībās;

| c) | snieguma pārbaude, izmantojot apsekojumu datus no saimniecībām, tirdzniecības un kaušanas vietām vai citiem operatoriem; |
| --- | --- |

c)

snieguma pārbaude, izmantojot apsekojumu datus no saimniecībām, tirdzniecības un kaušanas vietām vai citiem operatoriem;

| d) | snieguma pārbaude vaislas dzīvnieku līdzaudžu grupām (līdzaudžu grupu salīdzināšana); |
| --- | --- |

d)

snieguma pārbaude vaislas dzīvnieku līdzaudžu grupām (līdzaudžu grupu salīdzināšana);

| e) | jebkura cita snieguma pārbaude, kas veikta saskaņā ar 1. daļā minētajām metodēm. |
| --- | --- |

e)

jebkura cita snieguma pārbaude, kas veikta saskaņā ar 1. daļā minētajām metodēm.

Snieguma pārbaudes shēmas izstrādā tā, lai būtu iespējams pilnvērtīgi salīdzināt vaislas dzīvniekus. Pēcnācēji, brāļi/māsas vai sānlīnijas radinieki, kas jāpārbauda pārbaudes stacijās vai saimniecībās, tiek izraudzīti objektīvi un ar tiem neapietas selektīvi. Gadījumā, kad pārbaude tiek veikta saimniecībās, tie tiek atlasīti no saimniecībām tā, lai būtu iespējams pilnvērtīgi salīdzināt vaislas dzīvniekus.

Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības un krustojuma cūku audzētāju organizācijas, kas veic minētās snieguma pārbaudes shēmas pārbaudes stacijās, saskaņā ar 1. daļā minētajām metodēm pārbaudes protokolā izklāsta vaislas dzīvnieku pieņemšanas nosacījumus, informāciju par identitāti un attiecīgajiem iepriekšējās pārbaudes rezultātiem pārbaudāmajiem dzīvniekiem, dokumentējamās pazīmes, izmantotās pārbaudes metodes un jebkuru citu atbilstīgu informāciju.

| 2. | Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības un krustojuma cūku audzētāju organizācijas savās audzēšanas programmās, kas apstiprinātas saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu, nosaka pazīmes, kas dokumentējamas saistībā ar minētajās audzēšanas programmās noteiktajiem selekcijas mērķiem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ja jādokumentē piena produktivitāti raksturojošās pazīmes, dokumentē datus par piena produktivitāti, piena sastāva pazīmēm un citām attiecīgām pazīmēm, kas noteiktas 1. daļā izklāstītajās metodēs. Var dokumentēt papildu datus par citām piena vai piena kvalitātes pazīmēm. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ja jādokumentē gaļas produktivitāti raksturojošās pazīmes, dokumentē datus par gaļas produktivitātes pazīmēm un citām attiecīgām pazīmēm, kas noteiktas 1. daļā izklāstītajās metodēs. Var dokumentēt papildu datus par citām gaļas vai gaļas kvalitātes pazīmēm. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ja dokumentē citas pazīmes, kas nav minētas šīs daļas 3. un 4. punktā, tās dokumentē saskaņā ar 1. daļā minētajām metodēm. Tās var būt sugām un šķirnēm raksturīgas pazīmes, piemēram, ķermeņa uzbūves, auglīguma, atnešanās viegluma, veselīguma, pēcnācēju dzīvotspējas, ilgmūžības, šķiedras kvalitātes, barības pārstrādes efektivitātes, temperamenta, ilgtspējības pazīmes un jebkuras citas attiecīgās pazīmes, kas saistītas ar selekcijas mērķiem audzēšanas programmā, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Datus, kas savākti attiecībā uz 3., 4. un 5. punktā minētajām pazīmēm, iekļauj ģenētiskajā izvērtēšanā tikai gadījumos, kad dati ir iegūti, pamatojoties uz dokumentēšanas sistēmu, kas noteikta audzēšanas programmā, kura apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Par katru dokumentēto pazīmi, kas minēta 3., 4. un 5. punktā, audzēšanas programmā, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu, ir iekļauta informācija par piemērotajām snieguma pārbaudes shēmām, piemēroto pārbaudes protokolu un attiecīgā gadījumā piemēroto pārbaudes rezultātu apstiprināšanas metodi. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ja attiecībā uz 3., 4. un 5. punktā minētajām pazīmēm tiek veikta ģenētiskā izvērtēšana, minēto pazīmju dokumentēšana nodrošina, ka, pārbaudei beidzoties, attiecībā uz minētajām pazīmēm var tikt aprēķinātas ticamas ciltsvērtības. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Apsekojumu dati, kas minēti šīs daļas 1. punkta c) apakšpunktā, var tikt dokumentēti un iekļauti ģenētiskajā izvērtēšanā vienīgi gadījumos, kad šie dati ir apstiprināti saskaņā ar 1. daļā minētajām metodēm. |
| --- | --- |

9.

3. DAĻA

Prasības ģenētiskajai izvērtēšanai

| 1. | Vaislas dzīvnieku ģenētiskajā izvērtēšanā iekļauj gan 2. daļā minētās attiecīgās produktivitātes pazīmes, gan ar produktivitāti nesaistītās pazīmes atbilstoši selekcijas mērķiem, kas noteikti audzēšanas programmās, kuras apstiprinātas saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ģenētiskajā izvērtēšanā iekļauj tikai 2. daļā minētās pazīmes, kas tiek dokumentētas atbilstīgi nosacījumiem audzēšanas programmā, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vaislas dzīvnieku ciltsvērtību aprēķina saskaņā ar 1. daļā minētajām metodēm, pamatojoties uz:






  a) | datiem, kas savākti par vaislas dzīvniekiem 2. daļā minētajā snieguma pārbaudē; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

datiem, kas savākti par vaislas dzīvniekiem 2. daļā minētajā snieguma pārbaudē;

| b) | genomisko informāciju, kas savākta par vaislas dzīvniekiem; |
| --- | --- |

b)

genomisko informāciju, kas savākta par vaislas dzīvniekiem;

| c) | datiem, kas iegūti ar jebkuru citu metodi, saskaņā ar 1. daļā minētajām metodēm; vai |
| --- | --- |

c)

datiem, kas iegūti ar jebkuru citu metodi, saskaņā ar 1. daļā minētajām metodēm; vai

| d) | informācijas un datu, kas minēti a), b) un c) apakšpunktā, kopumu. |
| --- | --- |

d)

informācijas un datu, kas minēti a), b) un c) apakšpunktā, kopumu.

| 4. | Ģenētiskajā izvērtēšanā izmantotās statistiskās metodes atbilst 1. daļā minētajām metodēm. Minētās statistiskās metodes nodrošina objektīvu ģenētisko izvērtējumu, ko neietekmē galvenie vides faktori un datu struktūra, un kurā ņemta vērā visa informācija, kas pieejama attiecībā uz vaislas dzīvnieku, tā pēcnācējiem, brāļiem/māsām, sānlīnijas radiniekiem un citiem radiniekiem atkarībā no snieguma izvērtēšanas shēmas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Aprēķinātās ciltsvērtības ticamību aprēķina saskaņā ar 1. daļā minētajām metodēm. Publicējot aprēķināto ciltsvērtību vaislas dzīvniekiem, norāda minētās publicētās ciltsvērtības ticamību un novērtēšanas datumu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Liellopu sugu vīrišķā dzimuma tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, kuru spermu ir paredzēts izmantot mākslīgajā apsēklošanā, veic ģenētisko izvērtēšanu. Ģenētisko izvērtēšanu veic attiecībā uz galvenajām produktivitātes pazīmēm saistībā ar audzēšanas programmu, kā noteikts 1. daļā minētajās metodēs, un to var veikt attiecībā uz citām atbilstīgām produktivitātes pazīmēm vai ar produktivitāti nesaistītām pazīmēm, kas noteiktas 1. daļā minētajās metodēs. Ja attiecībā uz minētajām pazīmēm tiek veikta ģenētiskā izvērtēšana liellopu sugu vīrišķā dzimuma tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, kuru spermu ir paredzēts izmantot mākslīgajai apsēklošanai, ar minētajām pazīmēm saistītās ciltsvērtības publicē, izņemot attiecībā uz dzīvniekiem, kas minēti 21. panta 1. punkta g) apakšpunktā (nepārbaudītie buļļi). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Liellopu sugu vīrišķā dzimuma tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, kuru spermu ir paredzēts izmantot mākslīgajā apsēklošanā, ciltsvērtības minimālā ticamība ir vismaz:






  a) | piena šķirņu buļļu gadījumā (tostarp duālo mērķu šķirņu gadījumā) – 0,5 galvenajām piena produktivitātes pazīmēm vai galvenajiem saliktajiem rādītājiem, kuros iekļauta ciltsvērtība, kas aprēķināta vairākām individuālām pazīmēm; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

piena šķirņu buļļu gadījumā (tostarp duālo mērķu šķirņu gadījumā) – 0,5 galvenajām piena produktivitātes pazīmēm vai galvenajiem saliktajiem rādītājiem, kuros iekļauta ciltsvērtība, kas aprēķināta vairākām individuālām pazīmēm;

| b) | gaļas šķirņu buļļu gadījumā (tostarp duālo mērķu šķirņu gadījumā) – 0,3 galvenajām gaļas produktivitātes pazīmēm vai galvenajiem saliktajiem rādītājiem, kuros iekļauta ciltsvērtība, kas aprēķināta vairākām individuālām pazīmēm; |
| --- | --- |

b)

gaļas šķirņu buļļu gadījumā (tostarp duālo mērķu šķirņu gadījumā) – 0,3 galvenajām gaļas produktivitātes pazīmēm vai galvenajiem saliktajiem rādītājiem, kuros iekļauta ciltsvērtība, kas aprēķināta vairākām individuālām pazīmēm;

| 8. | Prasības par minimālo ticamības vērtību, kas minētas 7. punktā, neattiecas uz liellopu sugu vīrišķā dzimuma tīršķirnes vaislas dzīvniekiem, kas:






  a) | tiek izmantoti pārbaudēm tādā apjomā, kas vajadzīgs, lai šķirnes dzīvnieku audzēšanas biedrība veiktu šādas pārbaudes, kā minēts 21. panta 1. punkta g) apakšpunktā (nepārbaudītie buļļi); vai |
| --- | --- | --- |

8.

a)

tiek izmantoti pārbaudēm tādā apjomā, kas vajadzīgs, lai šķirnes dzīvnieku audzēšanas biedrība veiktu šādas pārbaudes, kā minēts 21. panta 1. punkta g) apakšpunktā (nepārbaudītie buļļi); vai

| b) | tiek izmantoti audzēšanas programmā, kurā paredzēta snieguma pārbaude un ģenētiskā izvērtēšana un kuras mērķis ir šķirnes saglabāšana vai šķirnes ģenētiskās daudzveidības saglabāšana. |
| --- | --- |

b)

tiek izmantoti audzēšanas programmā, kurā paredzēta snieguma pārbaude un ģenētiskā izvērtēšana un kuras mērķis ir šķirnes saglabāšana vai šķirnes ģenētiskās daudzveidības saglabāšana.

| 9. | Genomiski izvērtēti liellopu sugu vīrišķā dzimuma tīršķirnes vaislas dzīvnieki ir uzskatāmi par derīgiem mākslīgai apsēklošanai tad, ja to genomiskais izvērtējums ir:






  a) | apstiprināts saskaņā ar 1. daļā minētajām metodēm attiecībā uz katru genomiski izvērtēto pazīmi; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

apstiprināts saskaņā ar 1. daļā minētajām metodēm attiecībā uz katru genomiski izvērtēto pazīmi;

| b) | atkārtoti apstiprināts attiecībā uz katru minēto pazīmi, regulāri un katrreiz, kad būtiski mainās genomiskais izvērtējums, ģenētiskais izvērtējums vai references populācija. |
| --- | --- |

b)

atkārtoti apstiprināts attiecībā uz katru minēto pazīmi, regulāri un katrreiz, kad būtiski mainās genomiskais izvērtējums, ģenētiskais izvērtējums vai references populācija.

| 10. | Šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija, vai pēc šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai krustojuma cūku audzētāju organizācijas pieprasījuma trešās personas, kuras šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība vai krustojuma cūku audzētāju organizācija izraudzījusies saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu, publisko informāciju par to vaislas dzīvnieku ģenētiskajiem defektiem un ģenētiskajām īpatnībām, kas ir saistīti ar audzēšanas programmu. |
| --- | --- |

10.

---

IV PIELIKUMS

29. PANTĀ MINĒTIE EIROPAS SAVIENĪBAS REFERENCES CENTRI

1.   Prasības, kas minētas 29. panta 4. punkta a) apakšpunktā

Eiropas Savienības references centriem, kas izraudzīti saskaņā ar 29. pantu, ir:

| a) | attiecīgi kvalificēts personāls –






  i) | kas ir pienācīgi apmācīts:






  — | ja minētie centri ir izraudzīti saskaņā ar 29. panta 1. punktu – tīršķirnes vaislas dzīvnieku snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas jomā, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

attiecīgi kvalificēts personāls –

i)

kas ir pienācīgi apmācīts:

—

ja minētie centri ir izraudzīti saskaņā ar 29. panta 1. punktu – tīršķirnes vaislas dzīvnieku snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas jomā,

| — | ja minētie centri ir izraudzīti saskaņā ar 29. panta 2. punktu – apdraudēto šķirņu saglabāšanas jomā; |
| --- | --- |

—

ja minētie centri ir izraudzīti saskaņā ar 29. panta 2. punktu – apdraudēto šķirņu saglabāšanas jomā;

| ii) | kas ir instruēts ievērot konfidencialitāti attiecībā uz dažiem tematiem, rezultātiem vai saziņu; un |
| --- | --- |

ii)

kas ir instruēts ievērot konfidencialitāti attiecībā uz dažiem tematiem, rezultātiem vai saziņu; un

| iii) | kam ir pietiekama kompetence zinātniskā darbībā valsts, Savienības un starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

iii)

kam ir pietiekama kompetence zinātniskā darbībā valsts, Savienības un starptautiskā līmenī;

| b) | kura rīcībā ir vai tam ir pieejama infrastruktūra, aprīkojums un nepieciešamie materiāli, lai veiktu uzdevumus, kas minēti:






  i) | ja minētie centri ir izraudzīti saskaņā ar 29. panta 1. punktu – 2. punktā; un |
| --- | --- | --- |

b)

kura rīcībā ir vai tam ir pieejama infrastruktūra, aprīkojums un nepieciešamie materiāli, lai veiktu uzdevumus, kas minēti:

i)

ja minētie centri ir izraudzīti saskaņā ar 29. panta 1. punktu – 2. punktā; un

| ii) | ja minētie centri ir izraudzīti saskaņā ar 29. panta 2. punktu – 3. punktā. |
| --- | --- |

ii)

ja minētie centri ir izraudzīti saskaņā ar 29. panta 2. punktu – 3. punktā.

2.   Eiropas Savienības references centru, kas izraudzīti saskaņā ar 29. panta 1. punktu, uzdevumi, kas minēti 29. panta 4. punkta b) apakšpunkta i) punktā

Eiropas Savienības references centri, kas izraudzīti saskaņā ar 29. panta 1. punktu:

| a) | sadarbojas ar šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām un trešām personām, kuras šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības izraudzījušās saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu, lai atvieglotu 25. pantā minēto snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas metožu vienādu piemērošanu attiecībā uz tīršķirnes vaislas dzīvniekiem; |
| --- | --- |

a)

sadarbojas ar šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām un trešām personām, kuras šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības izraudzījušās saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu, lai atvieglotu 25. pantā minēto snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas metožu vienādu piemērošanu attiecībā uz tīršķirnes vaislas dzīvniekiem;

| b) | informē šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības un trešās personas, kuras šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības izraudzījušās saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu, vai kompetentās iestādes par tīršķirnes vaislas dzīvnieku snieguma pārbaužu un ģenētiskās izvērtēšanas metodēm; |
| --- | --- |

b)

informē šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības un trešās personas, kuras šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības izraudzījušās saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu, vai kompetentās iestādes par tīršķirnes vaislas dzīvnieku snieguma pārbaužu un ģenētiskās izvērtēšanas metodēm;

| c) | regulāri pārskata šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību vai trešo personu, kuras šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības izraudzījušās saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu, veiktās snieguma pārbaudes un ģenētisko izvērtēšanu rezultātus un datus, uz kuriem tie pamatoti; |
| --- | --- |

c)

regulāri pārskata šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrību vai trešo personu, kuras šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības izraudzījušās saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu, veiktās snieguma pārbaudes un ģenētisko izvērtēšanu rezultātus un datus, uz kuriem tie pamatoti;

| d) | salīdzina tīršķirnes vaislas dzīvnieku snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas metodes; |
| --- | --- |

d)

salīdzina tīršķirnes vaislas dzīvnieku snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas metodes;

| e) | pēc Komisijas vai dalībvalsts pieprasījuma:






  i) | sniedz palīdzību tīršķirnes vaislas dzīvnieku snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas metožu saskaņošanā; |
| --- | --- | --- |

e)

pēc Komisijas vai dalībvalsts pieprasījuma:

i)

sniedz palīdzību tīršķirnes vaislas dzīvnieku snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas metožu saskaņošanā;

| ii) | iesaka aprēķina metodes, ko izmantot tīršķirnes vaislas dzīvnieku snieguma pārbaudē un ģenētiskā izvērtēšanā; |
| --- | --- |

ii)

iesaka aprēķina metodes, ko izmantot tīršķirnes vaislas dzīvnieku snieguma pārbaudē un ģenētiskā izvērtēšanā;

| iii) | izveido platformu dalībvalstīs izmantoto tīršķirnes vaislas dzīvnieku snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas metožu rezultātu salīdzināšanai, jo īpaši:






  — | izstrādājot kontroles protokolus dalībvalstīs veiktai tīršķirnes vaislas dzīvnieku snieguma pārbaudei un ģenētiskai izvērtēšanai, lai uzlabotu rezultātu salīdzināmību un audzēšanas programmu rezultativitāti, |
| --- | --- | --- |

iii)

izveido platformu dalībvalstīs izmantoto tīršķirnes vaislas dzīvnieku snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas metožu rezultātu salīdzināšanai, jo īpaši:

—

izstrādājot kontroles protokolus dalībvalstīs veiktai tīršķirnes vaislas dzīvnieku snieguma pārbaudei un ģenētiskai izvērtēšanai, lai uzlabotu rezultātu salīdzināmību un audzēšanas programmu rezultativitāti,

| — | veicot lauksaimniecības dzīvnieku starptautisku novērtēšanu, kurā apvieno dalībvalstīs un trešās valstīs veikto tīršķirnes vaislas dzīvnieku snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas rezultātus, |
| --- | --- |

—

veicot lauksaimniecības dzīvnieku starptautisku novērtēšanu, kurā apvieno dalībvalstīs un trešās valstīs veikto tīršķirnes vaislas dzīvnieku snieguma pārbaudes un ģenētiskās izvērtēšanas rezultātus,

| — | izplatot minēto starptautisko novērtējumu rezultātus, |
| --- | --- |

—

izplatot minēto starptautisko novērtējumu rezultātus,

| — | publiskojot pārrēķināšanas formulas un saistīto informāciju, pamatojoties uz kuru formulas ir izstrādātas; |
| --- | --- |

—

publiskojot pārrēķināšanas formulas un saistīto informāciju, pamatojoties uz kuru formulas ir izstrādātas;

| f) | nodrošina datus par tīršķirnes vaislas dzīvnieku ģenētisko izvērtēšanu un mācības, lai atbalstītu tās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai trešās personas, kuras šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības izraudzījušās saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu, kas piedalās ģenētisko izvērtējumu rezultātu starptautiskā salīdzināšanā; |
| --- | --- |

f)

nodrošina datus par tīršķirnes vaislas dzīvnieku ģenētisko izvērtēšanu un mācības, lai atbalstītu tās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai trešās personas, kuras šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības izraudzījušās saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu, kas piedalās ģenētisko izvērtējumu rezultātu starptautiskā salīdzināšanā;

| g) | sekmē to ar tīršķirnes vaislas dzīvnieku ģenētisko izvērtēšanu saistīto problēmu atrisināšanu, kas rodas dalībvalstīs; |
| --- | --- |

g)

sekmē to ar tīršķirnes vaislas dzīvnieku ģenētisko izvērtēšanu saistīto problēmu atrisināšanu, kas rodas dalībvalstīs;

| h) | sadarbojas savu uzdevumu jomā ar starptautiski atzītām organizācijām; |
| --- | --- |

h)

sadarbojas savu uzdevumu jomā ar starptautiski atzītām organizācijām;

| i) | pēc Komisijas pieprasījuma nodrošina tehnisku ekspertīzi Pastāvīgajai zootehnikas komitejai. |
| --- | --- |

i)

pēc Komisijas pieprasījuma nodrošina tehnisku ekspertīzi Pastāvīgajai zootehnikas komitejai.

3.   Eiropas Savienības references centru, kas izraudzīti saskaņā ar 29. panta 2. punktu uzdevumi, kas minēti 29. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) punktā.

Eiropas Savienības references centri, kas izraudzīti saskaņā ar 29. panta 2. punktu:

| a) | sadarbojas ar šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām, trešām personām, kuras šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības izraudzījušās saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu, kompetentajām iestādēm un citām dalībvalstu iestādēm, lai atbalstītu apdraudēto šķirņu saglabāšanu vai ģenētiskās daudzveidības saglabāšanu minētajās šķirnēs; |
| --- | --- |

a)

sadarbojas ar šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrībām, trešām personām, kuras šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības izraudzījušās saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu, kompetentajām iestādēm un citām dalībvalstu iestādēm, lai atbalstītu apdraudēto šķirņu saglabāšanu vai ģenētiskās daudzveidības saglabāšanu minētajās šķirnēs;

| b) | informē šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības, trešās personas, kuras šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības izraudzījušās saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu, kompetentās iestādes vai citas iestādes par metodēm, kas izmantojamas apdraudēto šķirņu saglabāšanā vai ģenētiskās daudzveidības saglabāšanā minētajās šķirnēs; |
| --- | --- |

b)

informē šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības, trešās personas, kuras šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības izraudzījušās saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu, kompetentās iestādes vai citas iestādes par metodēm, kas izmantojamas apdraudēto šķirņu saglabāšanā vai ģenētiskās daudzveidības saglabāšanā minētajās šķirnēs;

| c) | pēc Komisijas pieprasījuma:






  i) | izstrādā un saskaņo metodes, kas izmantojamas apdraudēto šķirņu in situ un ex situ saglabāšanā vai minēto šķirņu ģenētiskās daudzveidības saglabāšanā, vai sniedz palīdzību minētajā izstrādāšanā vai saskaņošanā; |
| --- | --- | --- |

c)

pēc Komisijas pieprasījuma:

i)

izstrādā un saskaņo metodes, kas izmantojamas apdraudēto šķirņu in situ un ex situ saglabāšanā vai minēto šķirņu ģenētiskās daudzveidības saglabāšanā, vai sniedz palīdzību minētajā izstrādāšanā vai saskaņošanā;

| ii) | izstrādā metodes apdraudēto sugu statusa raksturošanai attiecībā uz ģenētisko daudzveidību vai bīstamību, ka minētās sugas lauksaimniecībai varētu tikt zaudētas, vai sniedz palīdzību minētajā izstrādāšanā; |
| --- | --- |

ii)

izstrādā metodes apdraudēto sugu statusa raksturošanai attiecībā uz ģenētisko daudzveidību vai bīstamību, ka minētās sugas lauksaimniecībai varētu tikt zaudētas, vai sniedz palīdzību minētajā izstrādāšanā;

| iii) | veicina informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm apdraudēto šķirņu vai to ģenētiskās daudzveidības saglabāšanas jomā; |
| --- | --- |

iii)

veicina informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm apdraudēto šķirņu vai to ģenētiskās daudzveidības saglabāšanas jomā;

| iv) | nodrošina apmācību, lai atbalstītu šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai trešās personas, kuras šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības izraudzījušās saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu, kompetentās iestādes un citas iestādes par apdraudēto šķirņu saglabāšanu un ģenētiskās daudzveidības saglabāšanā minētajās šķirnēs; |
| --- | --- |

iv)

nodrošina apmācību, lai atbalstītu šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai trešās personas, kuras šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības izraudzījušās saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu, kompetentās iestādes un citas iestādes par apdraudēto šķirņu saglabāšanu un ģenētiskās daudzveidības saglabāšanā minētajās šķirnēs;

| v) | sadarbojas savu uzdevumu jomā ar Eiropas organizācijām un starptautiski atzītām organizācijām; |
| --- | --- |

v)

sadarbojas savu uzdevumu jomā ar Eiropas organizācijām un starptautiski atzītām organizācijām;

| vi) | savu uzdevumu jomā nodrošina tehnisku ekspertīzi Pastāvīgajai zootehnikas komitejai. |
| --- | --- |

vi)

savu uzdevumu jomā nodrošina tehnisku ekspertīzi Pastāvīgajai zootehnikas komitejai.

---

V PIELIKUMS

INFORMĀCIJA, KO SNIEDZ VII NODAĻĀ MINĒTAJOS ZOOTEHNISKAJOS SERTIFIKĀTOS

1. DAĻA

Vispārīgās prasības

Zootehniskā sertifikāta nosaukumā:

| a) | norāda, vai dzīvnieks ir tīršķirnes vaislas dzīvnieks vai krustojuma vaislas cūka, vai informāciju par to, vai reproduktīvais produkts ir iegūts no tīršķirnes vaislas dzīvnieka vai krustojuma vaislas cūkas; |
| --- | --- |

a)

norāda, vai dzīvnieks ir tīršķirnes vaislas dzīvnieks vai krustojuma vaislas cūka, vai informāciju par to, vai reproduktīvais produkts ir iegūts no tīršķirnes vaislas dzīvnieka vai krustojuma vaislas cūkas;

| b) | iekļauj atsauci uz taksonomisko sugu; |
| --- | --- |

b)

iekļauj atsauci uz taksonomisko sugu;

| c) | norāda, vai sūtījums ir paredzēts tirdzniecībai vai ievešanai Savienībā; |
| --- | --- |

c)

norāda, vai sūtījums ir paredzēts tirdzniecībai vai ievešanai Savienībā;

| d) | iekļauj atsauci uz šo regulu. |
| --- | --- |

d)

iekļauj atsauci uz šo regulu.

2. DAĻA

Tīršķirnes vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu zootehniskie sertifikāti

1. NODAĻA

Tīršķirnes vaislas dzīvnieku zootehniskie sertifikāti, kas minēti 30. pantā

| 1. | Tīršķirnes vaislas dzīvnieku zootehniskajos sertifikātos, kas minēti 30. pantā, ir šāda informācija:






  a) | tās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības nosaukums, kas to izsniedz vai – tīršķirnes vaislas dzīvnieka ievešanas Savienībā gadījumā – šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas nosaukums, kas to izsniedz un, ja iespējams, atsauce uz minētās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas tīmekļa vietni; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

tās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības nosaukums, kas to izsniedz vai – tīršķirnes vaislas dzīvnieka ievešanas Savienībā gadījumā – šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas nosaukums, kas to izsniedz un, ja iespējams, atsauce uz minētās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas tīmekļa vietni;

| b) | ciltsgrāmatas nosaukums; |
| --- | --- |

b)

ciltsgrāmatas nosaukums;

| c) | attiecīgā gadījumā – klase ciltsgrāmatas pamatdaļā, kurā tīršķirnes vaislas dzīvnieks ierakstīts; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā – klase ciltsgrāmatas pamatdaļā, kurā tīršķirnes vaislas dzīvnieks ierakstīts;

| d) | tīršķirnes vaislas dzīvnieka šķirnes nosaukums; |
| --- | --- |

d)

tīršķirnes vaislas dzīvnieka šķirnes nosaukums;

| e) | tīršķirnes vaislas dzīvnieka dzimums; |
| --- | --- |

e)

tīršķirnes vaislas dzīvnieka dzimums;

| f) | tīršķirnes vaislas dzīvnieka ieraksta numurs ciltsgrāmatā (“Ciltsgrāmatas Nr.”); |
| --- | --- |

f)

tīršķirnes vaislas dzīvnieka ieraksta numurs ciltsgrāmatā (“Ciltsgrāmatas Nr.”);

| g) | identifikācijas sistēma un individuālais identifikācijas numurs, kas piešķirts tīršķirnes vaislas dzīvniekam saskaņā ar:






  i) | Savienības dzīvnieku veselības tiesību aktiem par attiecīgo sugu dzīvnieku identificēšanu un reģistrēšanu; |
| --- | --- | --- |

g)

identifikācijas sistēma un individuālais identifikācijas numurs, kas piešķirts tīršķirnes vaislas dzīvniekam saskaņā ar:

i)

Savienības dzīvnieku veselības tiesību aktiem par attiecīgo sugu dzīvnieku identificēšanu un reģistrēšanu;

| ii) | gadījumā, kad nav Savienības dzīvnieku veselības tiesību aktu par identificēšanu un tādu dzīvnieku reģistrēšanu, kam nepieciešams individuālais identifikācijas numurs – audzēšanas programmas, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu, noteikumiem; vai |
| --- | --- |

ii)

gadījumā, kad nav Savienības dzīvnieku veselības tiesību aktu par identificēšanu un tādu dzīvnieku reģistrēšanu, kam nepieciešams individuālais identifikācijas numurs – audzēšanas programmas, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu, noteikumiem; vai

| iii) | tīršķirnes vaislas dzīvnieka ievešanas Savienībā gadījumā – trešās valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

iii)

tīršķirnes vaislas dzīvnieka ievešanas Savienībā gadījumā – trešās valsts tiesību aktiem;

| h) | ja tas prasīts saskaņā ar 22. panta 1. un 2. punktu – metode, kas izmantota, lai pārbaudītu to tīršķirnes vaislas dzīvnieku identitāti, kas izmantoti spermas, olšūnu un embriju savākšanai, un minētās identitātes pārbaudes rezultāti; |
| --- | --- |

h)

ja tas prasīts saskaņā ar 22. panta 1. un 2. punktu – metode, kas izmantota, lai pārbaudītu to tīršķirnes vaislas dzīvnieku identitāti, kas izmantoti spermas, olšūnu un embriju savākšanai, un minētās identitātes pārbaudes rezultāti;

| i) | tīršķirnes vaislas dzīvnieka dzimšanas valsts un datums; |
| --- | --- |

i)

tīršķirnes vaislas dzīvnieka dzimšanas valsts un datums;

| j) | audzētāja (tīršķirnes vaislas dzīvnieka dzimšanas vieta) vārds, adrese, ja iespējams, e-pasta adrese; |
| --- | --- |

j)

audzētāja (tīršķirnes vaislas dzīvnieka dzimšanas vieta) vārds, adrese, ja iespējams, e-pasta adrese;

| k) | īpašnieka vārds, adrese un, ja iespējams, e-pasta adrese; |
| --- | --- |

k)

īpašnieka vārds, adrese un, ja iespējams, e-pasta adrese;

| l) | ģenētiskā izcelsme:






  Tēvs
  Ciltsgrāmatas Nr. un daļa | Tēvatēvs
  Ciltsgrāmatas Nr. un daļa |
| --- | --- | --- |
| | Tēvamāte
  Ciltsgrāmatas Nr. un daļa |
| Māte
  Ciltsgrāmatas Nr. un daļa | Mātestēvs
  Ciltsgrāmatas Nr. un daļa |
| | Mātesmāte
  Ciltsgrāmatas Nr. un daļa |

l)

ģenētiskā izcelsme:

Tēvs

Ciltsgrāmatas Nr. un daļa

Tēvatēvs

Ciltsgrāmatas Nr. un daļa

Tēvamāte

Ciltsgrāmatas Nr. un daļa

Māte

Ciltsgrāmatas Nr. un daļa

Mātestēvs

Ciltsgrāmatas Nr. un daļa

Mātesmāte

Ciltsgrāmatas Nr. un daļa

| m) | ja iespējams, snieguma pārbaudes rezultāti un jaunākie ģenētiskās izvērtēšanas rezultāti, tostarp minētās izvērtēšanas datums, kā arī ar audzēšanas programmu saistītie ģenētiskie defekti un ģenētiskās īpatnības, kas skar konkrēto tīršķirnes vaislas dzīvnieku; |
| --- | --- |

m)

ja iespējams, snieguma pārbaudes rezultāti un jaunākie ģenētiskās izvērtēšanas rezultāti, tostarp minētās izvērtēšanas datums, kā arī ar audzēšanas programmu saistītie ģenētiskie defekti un ģenētiskās īpatnības, kas skar konkrēto tīršķirnes vaislas dzīvnieku;

| n) | grūsnu mātīšu gadījumā – apsēklošanas vai pārošanas datums un apaugļotāja tēviņa identifikācijas dati, ko var norādīt atsevišķā dokumentā; |
| --- | --- |

n)

grūsnu mātīšu gadījumā – apsēklošanas vai pārošanas datums un apaugļotāja tēviņa identifikācijas dati, ko var norādīt atsevišķā dokumentā;

| o) | zootehniskā sertifikāta izsniegšanas datums un vieta un tās personas vārds, amats un paraksts, kuru parakstīt minēto sertifikātu pilnvarojusi sertifikātu izsniegusī šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, vai, tīršķirnes vaislas dzīvnieka ievešanas Savienībā gadījumā – sertifikātu izsniegusī šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija; minētā persona ir pārstāvis no minētās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas, vai no kompetentās iestādes, kas minēta 30. panta 2. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

o)

zootehniskā sertifikāta izsniegšanas datums un vieta un tās personas vārds, amats un paraksts, kuru parakstīt minēto sertifikātu pilnvarojusi sertifikātu izsniegusī šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, vai, tīršķirnes vaislas dzīvnieka ievešanas Savienībā gadījumā – sertifikātu izsniegusī šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija; minētā persona ir pārstāvis no minētās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas, vai no kompetentās iestādes, kas minēta 30. panta 2. punkta b) apakšpunktā.

| 2. | Ja zootehniskie sertifikāti izsniegti cūku sugu tīršķirnes vaislas dzīvnieku grupai, šīs nodaļas 1. punktā minēto informāciju var ietvert vienā zootehniskajā sertifikātā ar noteikumu, ka minētie tīršķirnes vaislas dzīvnieki ir viena vecuma un tiem ir viena ģenētiskā māte un tēvs. |
| --- | --- |

2.

II NODAĻA

Tīršķirnes vaislas dzīvnieku spermas zootehniskie sertifikāti, kas minēti 30. pantā

Tīršķirnes vaislas dzīvnieku spermas zootehniskajos sertifikātos, kas minēti 30. pantā, ir šāda informācija:

| a) | visa šīs daļas I nodaļā minētā informācija par tīršķirnes vaislas dzīvnieku, kas ir spermas donors; |
| --- | --- |

a)

visa šīs daļas I nodaļā minētā informācija par tīršķirnes vaislas dzīvnieku, kas ir spermas donors;

| b) | informācija, kas dod iespēju spermu identificēt, nosūtāmo devu skaits, tās savākšanas vieta un datums un spermas savākšanas centra vai spermas uzglabāšanas centra nosaukums, adrese un apstiprinājuma numurs, kā arī saņēmēja nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

b)

informācija, kas dod iespēju spermu identificēt, nosūtāmo devu skaits, tās savākšanas vieta un datums un spermas savākšanas centra vai spermas uzglabāšanas centra nosaukums, adrese un apstiprinājuma numurs, kā arī saņēmēja nosaukums un adrese;

| c) | attiecībā uz spermu, kas paredzēta to tīršķirnes vaislas dzīvnieku pārbaudēm, kam nav veikta snieguma pārbaude vai ģenētiskā izvērtēšana, spermas devu skaits, kas atbilst 21. panta 1. punkta g) apakšpunktā minētajam kvantitātes ierobežojumam, tās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai tās trešās personas vārds/nosaukums un adrese, kuru tā izraudzījusies saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu un kas saskaņā ar 25. pantu ir atbildīga par minēto pārbaužu veikšanu; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz spermu, kas paredzēta to tīršķirnes vaislas dzīvnieku pārbaudēm, kam nav veikta snieguma pārbaude vai ģenētiskā izvērtēšana, spermas devu skaits, kas atbilst 21. panta 1. punkta g) apakšpunktā minētajam kvantitātes ierobežojumam, tās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai tās trešās personas vārds/nosaukums un adrese, kuru tā izraudzījusies saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu un kas saskaņā ar 25. pantu ir atbildīga par minēto pārbaužu veikšanu;

| d) | zootehniskā sertifikāta izsniegšanas datums un vieta, un tās personas vārds, amats un paraksts, kuru parakstīt minēto sertifikātu pilnvarojusi sertifikātu izsniegusī šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, vai, spermas ievešanas Savienībā gadījumā – sertifikātu izsniegusī šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija; minētā persona ir pārstāvis no minētās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas, vai operatora, kas minēts 31. panta 1. punktā vai 33. panta 1. punktā, vai pārstāvis no kompetentās iestādes, kas minēta 30. panta 2. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

d)

zootehniskā sertifikāta izsniegšanas datums un vieta, un tās personas vārds, amats un paraksts, kuru parakstīt minēto sertifikātu pilnvarojusi sertifikātu izsniegusī šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, vai, spermas ievešanas Savienībā gadījumā – sertifikātu izsniegusī šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija; minētā persona ir pārstāvis no minētās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas, vai operatora, kas minēts 31. panta 1. punktā vai 33. panta 1. punktā, vai pārstāvis no kompetentās iestādes, kas minēta 30. panta 2. punkta b) apakšpunktā.

III NODAĻA

Tīršķirnes vaislas dzīvnieku olšūnu zootehniskie sertifikāti, kas minēti 30. pantā

Tīršķirnes vaislas dzīvnieku olšūnu zootehniskajos sertifikātos, kas minēti 30. pantā, ir šāda informācija:

| a) | visa šīs daļas I nodaļā minētā informācija par olšūnu donormātīti; |
| --- | --- |

a)

visa šīs daļas I nodaļā minētā informācija par olšūnu donormātīti;

| b) | informācija, kas dod iespēju olšūnas identificēt, paješu skaits, to savākšanas vieta un datums un embriju ieguves vai sagatavošanas brigādes nosaukums, adrese un apstiprinājuma numurs, kā arī saņēmēja nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

b)

informācija, kas dod iespēju olšūnas identificēt, paješu skaits, to savākšanas vieta un datums un embriju ieguves vai sagatavošanas brigādes nosaukums, adrese un apstiprinājuma numurs, kā arī saņēmēja nosaukums un adrese;

| c) | ja pajetē ir vairāk nekā viena olšūna, skaidra norāde par olšūnu skaitu, kas savāktas no viena un tā paša tīršķirnes vaislas dzīvnieka; |
| --- | --- |

c)

ja pajetē ir vairāk nekā viena olšūna, skaidra norāde par olšūnu skaitu, kas savāktas no viena un tā paša tīršķirnes vaislas dzīvnieka;

| d) | zootehniskā sertifikāta izsniegšanas datums un vieta, un tās personas vārds, amats un paraksts, kuru parakstīt minēto sertifikātu pilnvarojusi sertifikātu izsniegusī šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, vai, olšūnu ievešanas Savienībā gadījumā – sertifikātu izsniegusī šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija; minētā persona ir pārstāvis no minētās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas, vai operatora, kas minēts 31. panta 1. punktā vai 33. panta 1. punktā, vai pārstāvis no kompetentās iestādes, kas minēta 30. panta 2. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

d)

zootehniskā sertifikāta izsniegšanas datums un vieta, un tās personas vārds, amats un paraksts, kuru parakstīt minēto sertifikātu pilnvarojusi sertifikātu izsniegusī šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, vai, olšūnu ievešanas Savienībā gadījumā – sertifikātu izsniegusī šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija; minētā persona ir pārstāvis no minētās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas, vai operatora, kas minēts 31. panta 1. punktā vai 33. panta 1. punktā, vai pārstāvis no kompetentās iestādes, kas minēta 30. panta 2. punkta b) apakšpunktā.

IV NODAĻA

Tīršķirnes vaislas dzīvnieku embriju zootehniskie sertifikāti, kas minēti 30. pantā

Tīršķirnes vaislas dzīvnieku embriju zootehniskajos sertifikātos, kas minēti 30. pantā, ir šāda informācija:

| a) | visa šīs daļas I nodaļā minētā informācija par donormātīti un par apaugļotāju tēviņu; |
| --- | --- |

a)

visa šīs daļas I nodaļā minētā informācija par donormātīti un par apaugļotāju tēviņu;

| b) | informācija, kas dod iespēju embrijus identificēt, paješu skaits, to savākšanas vai sagatavošanas vieta un datums un embriju ieguves vai sagatavošanas brigādes nosaukums, adrese un apstiprinājuma numurs, kā arī saņēmēja nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

b)

informācija, kas dod iespēju embrijus identificēt, paješu skaits, to savākšanas vai sagatavošanas vieta un datums un embriju ieguves vai sagatavošanas brigādes nosaukums, adrese un apstiprinājuma numurs, kā arī saņēmēja nosaukums un adrese;

| c) | ja pajetē ir vairāk nekā viens embrijs, skaidra norāde par embriju skaitu, kuriem ir vieni un tie paši vecāki; |
| --- | --- |

c)

ja pajetē ir vairāk nekā viens embrijs, skaidra norāde par embriju skaitu, kuriem ir vieni un tie paši vecāki;

| d) | zootehniskā sertifikāta izsniegšanas datums un vieta, un tās personas vārds, amats un paraksts, kuru parakstīt minēto sertifikātu pilnvarojusi sertifikātu izsniegusī šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, vai, embriju ievešanas Savienībā gadījumā, sertifikātu izsniegusī šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija; minētā persona ir pārstāvis no minētās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas, vai operatora, kas minēts 31. panta 1. punktā vai 33. panta 1. punktā, vai pārstāvis no kompetentās iestādes, kas minēta 30. panta 2. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

d)

zootehniskā sertifikāta izsniegšanas datums un vieta, un tās personas vārds, amats un paraksts, kuru parakstīt minēto sertifikātu pilnvarojusi sertifikātu izsniegusī šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrība, vai, embriju ievešanas Savienībā gadījumā, sertifikātu izsniegusī šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija; minētā persona ir pārstāvis no minētās šķirnes dzīvnieku audzētāju biedrības vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas, vai operatora, kas minēts 31. panta 1. punktā vai 33. panta 1. punktā, vai pārstāvis no kompetentās iestādes, kas minēta 30. panta 2. punkta b) apakšpunktā.

3. DAĻA

Krustojuma vaislas cūku un to reproduktīvo produktu zootehniskie sertifikāti, kas minēti 30. pantā

I NODAĻA

Krustojuma vaislas cūku zootehniskie sertifikāti

| 1. | Krustojuma vaislas cūku zootehniskajos sertifikātos, kas minēti 30. pantā, ir šāda informācija:






  a) | krustojuma cūku audzētāju organizācijas nosaukums, kas to izsniedz, vai, krustojuma vaislas cūkas ievešanas Savienībā gadījumā, šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas nosaukums, kas to izsniedz, un, ja iespējams, atsauce uz krustojuma cūku audzētāju organizācijas vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas tīmekļa vietni; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

krustojuma cūku audzētāju organizācijas nosaukums, kas to izsniedz, vai, krustojuma vaislas cūkas ievešanas Savienībā gadījumā, šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas nosaukums, kas to izsniedz, un, ja iespējams, atsauce uz krustojuma cūku audzētāju organizācijas vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas tīmekļa vietni;

| b) | ciltsreģistra nosaukums; |
| --- | --- |

b)

ciltsreģistra nosaukums;

| c) | krustojuma vaislas cūkas un tās vecāku un vecvecāku šķirnes, līnijas vai krustojuma nosaukums; |
| --- | --- |

c)

krustojuma vaislas cūkas un tās vecāku un vecvecāku šķirnes, līnijas vai krustojuma nosaukums;

| d) | krustojuma vaislas cūkas dzimums; |
| --- | --- |

d)

krustojuma vaislas cūkas dzimums;

| e) | krustojuma vaislas cūkas ieraksta numurs ciltsreģistrā (“Ciltsreģistra Nr.”); |
| --- | --- |

e)

krustojuma vaislas cūkas ieraksta numurs ciltsreģistrā (“Ciltsreģistra Nr.”);

| f) | identifikācijas sistēma un individuālais identifikācijas numurs, kas piešķirts krustojuma vaislas cūkai saskaņā ar:






  i) | Savienības dzīvnieku veselības tiesību aktiem par cūku sugu dzīvnieku identificēšanu un reģistrēšanu; |
| --- | --- | --- |

f)

identifikācijas sistēma un individuālais identifikācijas numurs, kas piešķirts krustojuma vaislas cūkai saskaņā ar:

i)

Savienības dzīvnieku veselības tiesību aktiem par cūku sugu dzīvnieku identificēšanu un reģistrēšanu;

| ii) | gadījumā, kad nav Savienības dzīvnieku veselības tiesību aktu par identificēšanu un tādu dzīvnieku reģistrēšanu, kam nepieciešams individuālais identifikācijas numurs – audzēšanas programmas, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu, noteikumiem; vai |
| --- | --- |

ii)

gadījumā, kad nav Savienības dzīvnieku veselības tiesību aktu par identificēšanu un tādu dzīvnieku reģistrēšanu, kam nepieciešams individuālais identifikācijas numurs – audzēšanas programmas, kas apstiprināta saskaņā ar 8. panta 3. punktu un attiecīgā gadījumā 12. pantu, noteikumiem; vai

| iii) | ja krustojuma vaislas cūka tiek ievesta Savienībā – trešās valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

iii)

ja krustojuma vaislas cūka tiek ievesta Savienībā – trešās valsts tiesību aktiem;

| g) | ja tas pieprasīts saskaņā ar 22. panta 2. punktu – metode, kas izmantota, lai pārbaudītu krustojuma vaislas cūkas identitāti, un minētās identitātes pārbaudes rezultāti; |
| --- | --- |

g)

ja tas pieprasīts saskaņā ar 22. panta 2. punktu – metode, kas izmantota, lai pārbaudītu krustojuma vaislas cūkas identitāti, un minētās identitātes pārbaudes rezultāti;

| h) | krustojuma vaislas cūkas dzimšanas valsts un datums; |
| --- | --- |

h)

krustojuma vaislas cūkas dzimšanas valsts un datums;

| i) | audzētāja (krustojuma vaislas cūkas dzimšanas vieta) vārds, adrese un, ja iespējams, e-pasta adrese; |
| --- | --- |

i)

audzētāja (krustojuma vaislas cūkas dzimšanas vieta) vārds, adrese un, ja iespējams, e-pasta adrese;

| j) | īpašnieka vārds, adrese un, ja iespējams, e-pasta adrese; |
| --- | --- |

j)

īpašnieka vārds, adrese un, ja iespējams, e-pasta adrese;

| k) | ģenētiskā izcelsme:






  Tēvs
  Ciltsreģistra Nr.
  Šķirne, līnija vai krustojums | Tēvatēvs
  Ciltsreģistra Nr.
  Šķirne, līnija vai krustojums |
| --- | --- | --- |
| Tēvamāte
  Ciltsreģistra Nr.
  Šķirne, līnija vai krustojums |
| Māte
  Ciltsreģistra Nr.
  Šķirne, līnija vai krustojums | Mātestēvs
  Ciltsreģistra Nr.
  Šķirne, līnija vai krustojums |
| Mātesmāte
  Ciltsreģistra Nr.
  Šķirne, līnija vai krustojums |

k)

ģenētiskā izcelsme:

Tēvs

Ciltsreģistra Nr.

Šķirne, līnija vai krustojums

Tēvatēvs

Ciltsreģistra Nr.

Šķirne, līnija vai krustojums

Tēvamāte

Ciltsreģistra Nr.

Šķirne, līnija vai krustojums

Māte

Ciltsreģistra Nr.

Šķirne, līnija vai krustojums

Mātestēvs

Ciltsreģistra Nr.

Šķirne, līnija vai krustojums

Mātesmāte

Ciltsreģistra Nr.

Šķirne, līnija vai krustojums

| l) | ja to darīt pieprasīts audzēšanas programmā, snieguma pārbaudes rezultāti vai jaunākie ģenētiskās izvērtēšanas rezultāti, vai abi, tostarp minētās izvērtēšanas datums, kā arī ar audzēšanas programmu saistītie ģenētiskie defekti un ģenētiskās īpatnības, kas skar konkrēto krustojuma vaislas cūku pašu vai, tādā mērā, cik zināms, – tā pēcnācējus; |
| --- | --- |

l)

ja to darīt pieprasīts audzēšanas programmā, snieguma pārbaudes rezultāti vai jaunākie ģenētiskās izvērtēšanas rezultāti, vai abi, tostarp minētās izvērtēšanas datums, kā arī ar audzēšanas programmu saistītie ģenētiskie defekti un ģenētiskās īpatnības, kas skar konkrēto krustojuma vaislas cūku pašu vai, tādā mērā, cik zināms, – tā pēcnācējus;

| m) | grūsnu mātīšu gadījumā – informācija par apsēklošanas vai pārošanas datumu, kā arī apaugļotāja tēviņa identifikācijas dati, ko var norādīt atsevišķā dokumentā; |
| --- | --- |

m)

grūsnu mātīšu gadījumā – informācija par apsēklošanas vai pārošanas datumu, kā arī apaugļotāja tēviņa identifikācijas dati, ko var norādīt atsevišķā dokumentā;

| n) | zootehniskā sertifikāta izsniegšanas datums un vieta, un tās personas vārds, amats un paraksts, kuru minēto sertifikātu parakstīt pilnvarojusi sertifikātu izsniegusī krustojuma cūku audzētāju organizācija, vai, krustojuma vaislas cūkas ievešanas Savienībā gadījumā – sertifikātu izsniegusī šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija; minētā persona ir pārstāvis no minētās krustojuma cūku audzētāju organizācijas vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas, vai pārstāvis no kompetentās iestādes, kas minēta 30. panta 2. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

n)

zootehniskā sertifikāta izsniegšanas datums un vieta, un tās personas vārds, amats un paraksts, kuru minēto sertifikātu parakstīt pilnvarojusi sertifikātu izsniegusī krustojuma cūku audzētāju organizācija, vai, krustojuma vaislas cūkas ievešanas Savienībā gadījumā – sertifikātu izsniegusī šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija; minētā persona ir pārstāvis no minētās krustojuma cūku audzētāju organizācijas vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas, vai pārstāvis no kompetentās iestādes, kas minēta 30. panta 2. punkta b) apakšpunktā.

| 2. | Ja zootehniskie sertifikāti izsniegti krustojuma vaislas cūku grupai, šīs nodaļas 1. punktā minēto informāciju var iekļaut vienā zootehniskajā sertifikātā, ar noteikumu, ka minētās krustojuma vaislas cūkas ir viena vecuma un tām ir viena ģenētiskā māte un tēvs. |
| --- | --- |

2.

II NODAĻA

Krustojuma vaislas cūku spermas zootehniskie sertifikāti, kas minēti 30. pantā

Krustojuma vaislas cūku spermas zootehniskajos sertifikātos, kas minēti 30. pantā, ir šāda informācija:

| a) | visa šīs daļas I nodaļā minētā informācija par krustojuma vaislas cūku, kas ir spermas donors; |
| --- | --- |

a)

visa šīs daļas I nodaļā minētā informācija par krustojuma vaislas cūku, kas ir spermas donors;

| b) | informācija, kas dod iespēju spermu identificēt, devu skaits, tās savākšanas datums un spermas savākšanas centra vai spermas uzglabāšanas centra nosaukums, adrese un apstiprinājuma numurs, kā arī saņēmēja nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

b)

informācija, kas dod iespēju spermu identificēt, devu skaits, tās savākšanas datums un spermas savākšanas centra vai spermas uzglabāšanas centra nosaukums, adrese un apstiprinājuma numurs, kā arī saņēmēja nosaukums un adrese;

| c) | attiecībā uz spermu, kas paredzēta krustojuma vaislas cūku snieguma pārbaudēm vai ģenētiskajai izvērtēšanai, kam šādas pārbaudes vai izvērtēšana nav veiktas, spermas devu skaits, kas atbilst 24. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajam kvantitātes ierobežojumam, krustojuma cūku audzētāju organizācijas vai trešās personas, kuru tā izraudzījusies saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu, un kas saskaņā ar 25. pantu ir atbildīga par minētās pārbaudes veikšanu, vārds/nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz spermu, kas paredzēta krustojuma vaislas cūku snieguma pārbaudēm vai ģenētiskajai izvērtēšanai, kam šādas pārbaudes vai izvērtēšana nav veiktas, spermas devu skaits, kas atbilst 24. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajam kvantitātes ierobežojumam, krustojuma cūku audzētāju organizācijas vai trešās personas, kuru tā izraudzījusies saskaņā ar 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu, un kas saskaņā ar 25. pantu ir atbildīga par minētās pārbaudes veikšanu, vārds/nosaukums un adrese;

| d) | zootehniskā sertifikāta izsniegšanas datums un vieta, un tās personas vārds, amats un paraksts, kuru minēto sertifikātu parakstīt pilnvarojusi sertifikātu izsniegusī krustojuma cūku audzētāju organizācija, vai, spermas ievešanas Savienībā gadījumā – sertifikātu izsniegusī šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija; minētā persona ir pārstāvis no minētās krustojuma cūku audzētāju organizācijas vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas, vai operatora, kas minēts 31. panta 1. punktā vai 33. panta 1. punktā, vai pārstāvis no kompetentās iestādes, kas minēta 30. panta 2. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

d)

zootehniskā sertifikāta izsniegšanas datums un vieta, un tās personas vārds, amats un paraksts, kuru minēto sertifikātu parakstīt pilnvarojusi sertifikātu izsniegusī krustojuma cūku audzētāju organizācija, vai, spermas ievešanas Savienībā gadījumā – sertifikātu izsniegusī šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija; minētā persona ir pārstāvis no minētās krustojuma cūku audzētāju organizācijas vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas, vai operatora, kas minēts 31. panta 1. punktā vai 33. panta 1. punktā, vai pārstāvis no kompetentās iestādes, kas minēta 30. panta 2. punkta b) apakšpunktā.

III NODAĻA

Krustojuma vaislas cūku olšūnu zootehniskie sertifikāti, kas minēti 30. pantā

Krustojuma vaislas cūku olšūnu zootehniskajos sertifikātos, kas minēti 30. pantā, ir šāda informācija:

| a) | visa šīs daļas I nodaļā minētā informācija par olšūnu donormātīti; |
| --- | --- |

a)

visa šīs daļas I nodaļā minētā informācija par olšūnu donormātīti;

| b) | informācija, kas dod iespēju olšūnas identificēt, paješu skaits, to savākšanas datums un embriju ieguves vai sagatavošanas brigādes nosaukums, adrese un apstiprinājuma numurs, kā arī saņēmēja nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

b)

informācija, kas dod iespēju olšūnas identificēt, paješu skaits, to savākšanas datums un embriju ieguves vai sagatavošanas brigādes nosaukums, adrese un apstiprinājuma numurs, kā arī saņēmēja nosaukums un adrese;

| c) | ja pajetē ir vairāk nekā viena olšūna, skaidra norāde par olšūnu skaitu, kas savāktas no vienas un tās pašas krustojuma vaislas cūkas; |
| --- | --- |

c)

ja pajetē ir vairāk nekā viena olšūna, skaidra norāde par olšūnu skaitu, kas savāktas no vienas un tās pašas krustojuma vaislas cūkas;

| d) | zootehniskā sertifikāta izsniegšanas datums un vieta, un tās personas vārds, amats un paraksts, kuru minēto sertifikātu parakstīt pilnvarojusi sertifikātu izsniegusī krustojuma cūku audzētāju organizācija, vai, olšūnu ievešanas Savienībā gadījumā – sertifikātu izsniegusī šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija; minētā persona ir pārstāvis no minētās krustojuma cūku audzētāju organizācijas vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas, vai operatora, kas minēts 31. panta 1. punktā vai 33. panta 1. punktā, vai pārstāvis no kompetentās iestādes, kas minēta 30. panta 2. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

d)

zootehniskā sertifikāta izsniegšanas datums un vieta, un tās personas vārds, amats un paraksts, kuru minēto sertifikātu parakstīt pilnvarojusi sertifikātu izsniegusī krustojuma cūku audzētāju organizācija, vai, olšūnu ievešanas Savienībā gadījumā – sertifikātu izsniegusī šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija; minētā persona ir pārstāvis no minētās krustojuma cūku audzētāju organizācijas vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas, vai operatora, kas minēts 31. panta 1. punktā vai 33. panta 1. punktā, vai pārstāvis no kompetentās iestādes, kas minēta 30. panta 2. punkta b) apakšpunktā.

IV NODAĻA

Krustojuma vaislas cūku embriju zootehniskie sertifikāti, kas minēti 30. pantā

Krustojuma vaislas cūku embriju zootehniskajos sertifikātos, kas minēti 30. pantā, ir šāda informācija:

| a) | visa šīs daļas I nodaļā minētā informācija par donormātīti un par apaugļotāju tēviņu; |
| --- | --- |

a)

visa šīs daļas I nodaļā minētā informācija par donormātīti un par apaugļotāju tēviņu;

| b) | informācija, kas dod iespēju embrijus identificēt, paješu skaits, to savākšanas vai sagatavošanas vieta un datums un embriju ieguves vai sagatavošanas brigādes nosaukums, adrese un apstiprinājuma numurs, kā arī saņēmēja nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

b)

informācija, kas dod iespēju embrijus identificēt, paješu skaits, to savākšanas vai sagatavošanas vieta un datums un embriju ieguves vai sagatavošanas brigādes nosaukums, adrese un apstiprinājuma numurs, kā arī saņēmēja nosaukums un adrese;

| c) | ja pajetē ir vairāk nekā viens embrijs, skaidra norāde par embriju skaitu, kuriem ir vieni un tie paši vecāki; |
| --- | --- |

c)

ja pajetē ir vairāk nekā viens embrijs, skaidra norāde par embriju skaitu, kuriem ir vieni un tie paši vecāki;

| d) | zootehniskā sertifikāta izsniegšanas datums un vieta, un tās personas vārds, amats un paraksts, kuru minēto sertifikātu parakstīt pilnvarojusi sertifikātu izsniegusī krustojuma cūku audzētāju organizācija, vai, embriju ievešanas Savienībā gadījumā – sertifikātu izsniegusī šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija; minētā persona ir pārstāvis no minētās krustojuma cūku audzētāju organizācijas vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas, vai operatora, kas minēts 31. panta 1. punktā vai 33. panta 1. punktā, vai pārstāvis no kompetentās iestādes, kas minēta 30. panta 2. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

d)

zootehniskā sertifikāta izsniegšanas datums un vieta, un tās personas vārds, amats un paraksts, kuru minēto sertifikātu parakstīt pilnvarojusi sertifikātu izsniegusī krustojuma cūku audzētāju organizācija, vai, embriju ievešanas Savienībā gadījumā – sertifikātu izsniegusī šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcija; minētā persona ir pārstāvis no minētās krustojuma cūku audzētāju organizācijas vai šķirnes dzīvnieku audzētāju institūcijas, vai operatora, kas minēts 31. panta 1. punktā vai 33. panta 1. punktā, vai pārstāvis no kompetentās iestādes, kas minēta 30. panta 2. punkta b) apakšpunktā.

---

VI PIELIKUMS

2. PANTA 21) APAKŠPUNKTĀ MINĒTĀS TERITORIJAS

| 1. | Beļģijas Karalistes teritorija |
| --- | --- |

1.

Beļģijas Karalistes teritorija

| 2. | Bulgārijas Republikas teritorija |
| --- | --- |

2.

Bulgārijas Republikas teritorija

| 3. | Čehijas Republikas teritorija |
| --- | --- |

3.

Čehijas Republikas teritorija

| 4. | Dānijas Karalistes teritorija, izņemot Fēru Salas un Grenlandi |
| --- | --- |

4.

Dānijas Karalistes teritorija, izņemot Fēru Salas un Grenlandi

| 5. | Vācijas Federatīvās Republikas teritorija |
| --- | --- |

5.

Vācijas Federatīvās Republikas teritorija

| 6. | Igaunijas Republikas teritorija |
| --- | --- |

6.

Igaunijas Republikas teritorija

| 7. | Īrijas teritorija |
| --- | --- |

7.

Īrijas teritorija

| 8. | Grieķijas Republikas teritorija |
| --- | --- |

8.

Grieķijas Republikas teritorija

| 9. | Spānijas Karalistes teritorija, izņemot Seūtu un Melilju |
| --- | --- |

9.

Spānijas Karalistes teritorija, izņemot Seūtu un Melilju

| 10. | Francijas Republikas teritorija |
| --- | --- |

10.

Francijas Republikas teritorija

| 11. | Horvātijas Republikas teritorija |
| --- | --- |

11.

Horvātijas Republikas teritorija

| 12. | Itālijas Republikas teritorija |
| --- | --- |

12.

Itālijas Republikas teritorija

| 13. | Kipras Republikas teritorija |
| --- | --- |

13.

Kipras Republikas teritorija

| 14. | Latvijas Republikas teritorija |
| --- | --- |

14.

Latvijas Republikas teritorija

| 15. | Lietuvas Republikas teritorija |
| --- | --- |

15.

Lietuvas Republikas teritorija

| 16. | Luksemburgas Lielhercogistes teritorija |
| --- | --- |

16.

Luksemburgas Lielhercogistes teritorija

| 17. | Ungārijas teritorija |
| --- | --- |

17.

Ungārijas teritorija

| 18. | Maltas Republikas teritorija |
| --- | --- |

18.

Maltas Republikas teritorija

| 19. | Nīderlandes Karalistes teritorija Eiropā |
| --- | --- |

19.

Nīderlandes Karalistes teritorija Eiropā

| 20. | Austrijas Republikas teritorija |
| --- | --- |

20.

Austrijas Republikas teritorija

| 21. | Polijas Republikas teritorija |
| --- | --- |

21.

Polijas Republikas teritorija

| 22. | Portugāles Republikas teritorija |
| --- | --- |

22.

Portugāles Republikas teritorija

| 23. | Rumānijas teritorija |
| --- | --- |

23.

Rumānijas teritorija

| 24. | Slovēnijas Republikas teritorija |
| --- | --- |

24.

Slovēnijas Republikas teritorija

| 25. | Slovākijas Republikas teritorija |
| --- | --- |

25.

Slovākijas Republikas teritorija

| 26. | Somijas Republikas teritorija |
| --- | --- |

26.

Somijas Republikas teritorija

| 27. | Zviedrijas Karalistes teritorija |
| --- | --- |

27.

Zviedrijas Karalistes teritorija

| 28. | Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes teritorija |
| --- | --- |

28.

Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes teritorija

---

VII PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Padomes Direktīva 2009/157/EK | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 2. panta 9. un 12. punkts |
| 2. panta a), b) un e) punkts | 3. panta 1. punkts |
| 2. panta c) punkts | 8. panta 3. punkts |
| 2. panta d) punkts | 4. panta 3. punkts |
| 3. pants | 18. panta 1. punkts |
| 4. panta 1. punkts | 7. panta 1. punkts |
| 4. panta 2. punkts | 7. panta 5. punkts |
| 5. pants | 30. panta 1. punkts, 30. panta 4. punkta pirmā daļa, 30. panta 6. punkts un II pielikuma 1. daļas I nodaļas 1. punkta d) apakšpunkts |
| 6. panta a) punkts | 26. panta 1. punkts un III pielikums |
| 6. panta b) punkts | I pielikuma 1. daļa |
| 6. panta c) punkts | I pielikuma 2.daļa |
| 6. panta d) punkts | II pielikuma 1. daļa |
| 6. panta e) punkts | 30. panta 9. un 10. punkts un V pielikums |
| 7. panta 1. punkts | 62. panta 1. punkts |
| 7. panta 2. punkts | 62. panta 2. punkts |
| 8. pants | — |
| 9. pants | — |
| 10. pants | — |
| 11. pants | — |

Padomes Direktīva 2009/157/EK

Šī regula

1. pants

2. panta 9. un 12. punkts

2. panta a), b) un e) punkts

3. panta 1. punkts

2. panta c) punkts

8. panta 3. punkts

2. panta d) punkts

4. panta 3. punkts

3. pants

18. panta 1. punkts

4. panta 1. punkts

7. panta 1. punkts

4. panta 2. punkts

7. panta 5. punkts

5. pants

30. panta 1. punkts, 30. panta 4. punkta pirmā daļa, 30. panta 6. punkts un II pielikuma 1. daļas I nodaļas 1. punkta d) apakšpunkts

6. panta a) punkts

26. panta 1. punkts un III pielikums

6. panta b) punkts

I pielikuma 1. daļa

6. panta c) punkts

I pielikuma 2.daļa

6. panta d) punkts

II pielikuma 1. daļa

6. panta e) punkts

30. panta 9. un 10. punkts un V pielikums

7. panta 1. punkts

62. panta 1. punkts

7. panta 2. punkts

62. panta 2. punkts

8. pants

—

9. pants

—

10. pants

—

11. pants

—

| Padomes Direktīva 87/328/EEK | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 21. panta 1. punkts |
| 2. panta 1. punkts | 21. panta 4. punkts |
| 2. panta 2. punkts | 12. un 13. pants |
| 2. panta 3. punkts | — |
| 3. pants | 22. panta 1. un 3. punkts |
| 4. pants | 21. panta 5. punkts |
| 5. pants | 29. panta 1. punkts |
| 6. pants | — |
| 7. pants | — |

Padomes Direktīva 87/328/EEK

Šī regula

1. pants

21. panta 1. punkts

2. panta 1. punkts

21. panta 4. punkts

2. panta 2. punkts

12. un 13. pants

2. panta 3. punkts

—

3. pants

22. panta 1. un 3. punkts

4. pants

21. panta 5. punkts

5. pants

29. panta 1. punkts

6. pants

—

7. pants

—

| Padomes Lēmums 96/463/EK | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. panta 1. punkts | 29. panta 1. punkts |
| 1. panta 2. punkts | 29. panta 4. punkta a) apakšpunkts un b) apakšpunkta i) punkts |
| 2. pants | — |
| II pielikums | IV pielikuma 1. un 2. punkts |

Padomes Lēmums 96/463/EK

Šī regula

1. panta 1. punkts

29. panta 1. punkts

1. panta 2. punkts

29. panta 4. punkta a) apakšpunkts un b) apakšpunkta i) punkts

2. pants

—

II pielikums

IV pielikuma 1. un 2. punkts

| Padomes Direktīva 88/661/EEK | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 2. panta 9., 10., 12. un 17. punkts |
| 2. panta 1. punkts | 3. panta 1. punkts, 4. panta 3. punkts un 8. panta 3. punkts |
| 2. panta 2. punkts | — |
| 3. pants | 21. panta 2. punkts |
| 4. panta 1. punkts | 18. panta 1. punkts |
| 4. panta 2. punkts | 64. panta 7. punkts |
| 4.a panta pirmā daļa | 7. panta 1. punkts |
| 4.a panta otrā daļa | 7. panta 5. punkts |
| 5. pants | 30. panta 1. punkts, 30. panta 4. punkta pirmā daļa, 30. panta 6. punkts un II pielikuma 1. daļas I nodaļas 1. punkta d) apakšpunkts |
| 6. panta 1. punkts | 30. panta 9. un 10. punkts, I pielikuma 1. un 2. daļa, II pielikuma 1. daļa, III pielikums un V pielikums |
| 6. panta 2. punkts | — |
| 7. panta 1. punkts | 3. panta 1. punkts, 4. panta 3. punkts un 8. panta 3. punkts |
| 7. panta 2. punkts | 1. panta 3. punkts |
| 7.a pants | 7. panta 1. un 5. punkts |
| 8. pants | 25. panta 2. punkts |
| 9. pants | 30. panta 1. punkts, 30. panta 4. punkta pirmā daļa, 30. panta 6. punkts un II pielikuma 2. daļas 1. punkta d) apakšpunkts |
| 10. panta 1. punkts | 30. panta 9. un 10. punkts, I pielikuma 1. un 2. daļa, II pielikuma 2. daļa, III pielikums un V pielikums |
| 10. panta 2. punkts | — |
| 11. panta 1. punkts | 62. panta 1. punkts |
| 11. panta 2. punkts | 62. panta 2. punkts |
| 11. panta 3. punkts | 62. panta 2. punkts |
| 12. pants | 1. panta 3. punkts |
| 13. pants | — |
| 14. pants | — |

Padomes Direktīva 88/661/EEK

Šī regula

1. pants

2. panta 9., 10., 12. un 17. punkts

2. panta 1. punkts

3. panta 1. punkts, 4. panta 3. punkts un 8. panta 3. punkts

2. panta 2. punkts

—

3. pants

21. panta 2. punkts

4. panta 1. punkts

18. panta 1. punkts

4. panta 2. punkts

64. panta 7. punkts

4.a panta pirmā daļa

7. panta 1. punkts

4.a panta otrā daļa

7. panta 5. punkts

5. pants

30. panta 1. punkts, 30. panta 4. punkta pirmā daļa, 30. panta 6. punkts un II pielikuma 1. daļas I nodaļas 1. punkta d) apakšpunkts

6. panta 1. punkts

30. panta 9. un 10. punkts, I pielikuma 1. un 2. daļa, II pielikuma 1. daļa, III pielikums un V pielikums

6. panta 2. punkts

—

7. panta 1. punkts

3. panta 1. punkts, 4. panta 3. punkts un 8. panta 3. punkts

7. panta 2. punkts

1. panta 3. punkts

7.a pants

7. panta 1. un 5. punkts

8. pants

25. panta 2. punkts

9. pants

30. panta 1. punkts, 30. panta 4. punkta pirmā daļa, 30. panta 6. punkts un II pielikuma 2. daļas 1. punkta d) apakšpunkts

10. panta 1. punkts

30. panta 9. un 10. punkts, I pielikuma 1. un 2. daļa, II pielikuma 2. daļa, III pielikums un V pielikums

10. panta 2. punkts

—

11. panta 1. punkts

62. panta 1. punkts

11. panta 2. punkts

62. panta 2. punkts

11. panta 3. punkts

62. panta 2. punkts

12. pants

1. panta 3. punkts

13. pants

—

14. pants

—

| Padomes Direktīva 90/118/EEK | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 21. panta 1. punkts |
| 2. panta 1. punkts | 21. panta 4. punkts |
| 2. panta 2. punkts | 12. un 13. pants un 28. panta 2. punkts |
| 2. panta 3. punkts | 14. pants un 28. panta 2. punkts |
| 3. pants | 21. panta 5. punkts |
| 4. pants | 62. panta 1. punkts |
| 5. pants | — |
| 6. pants | — |

Padomes Direktīva 90/118/EEK

Šī regula

1. pants

21. panta 1. punkts

2. panta 1. punkts

21. panta 4. punkts

2. panta 2. punkts

12. un 13. pants un 28. panta 2. punkts

2. panta 3. punkts

14. pants un 28. panta 2. punkts

3. pants

21. panta 5. punkts

4. pants

62. panta 1. punkts

5. pants

—

6. pants

—

| Padomes Direktīva 90/119/EEK | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 24. panta 1. punkts un 25. pants |
| 2. pants | 24. panta 3. punkts |
| 3. pants | — |
| 4. pants | — |

Padomes Direktīva 90/119/EEK

Šī regula

1. pants

24. panta 1. punkts un 25. pants

2. pants

24. panta 3. punkts

3. pants

—

4. pants

—

| Padomes Direktīva 89/361/EEK | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. panta 1. punkts | 1. panta 1. punkts |
| 1. panta 2. punkts | 1. panta 3. punkts |
| 2. pants | 2. panta 9. un 12. punkts |
| 3. panta 1. punkts | 3. panta 1. punkts, 4. panta 3. punkts un 8. panta 3. punkts |
| 3. panta 2. punkts | 1. panta 3. punkts |
| 4. pants | I pielikuma 1. un 2. daļa, II pielikuma 1. daļa un III pielikums |
| 5. pants | 7. panta 1. un 5. punkts |
| 6. pants | 30. panta 1. punkts, 30. panta 4. punkta pirmā daļa, 30. panta 6. punkts un II pielikuma 1. daļas I nodaļas 1. punkta d) apakšpunkts |
| 7. pants | 1. panta 3. punkts |
| 8. pants | 62. panta 1. punkts |
| 9. pants | — |
| 10. pants | — |

Padomes Direktīva 89/361/EEK

Šī regula

1. panta 1. punkts

1. panta 1. punkts

1. panta 2. punkts

1. panta 3. punkts

2. pants

2. panta 9. un 12. punkts

3. panta 1. punkts

3. panta 1. punkts, 4. panta 3. punkts un 8. panta 3. punkts

3. panta 2. punkts

1. panta 3. punkts

4. pants

I pielikuma 1. un 2. daļa, II pielikuma 1. daļa un III pielikums

5. pants

7. panta 1. un 5. punkts

6. pants

30. panta 1. punkts, 30. panta 4. punkta pirmā daļa, 30. panta 6. punkts un II pielikuma 1. daļas I nodaļas 1. punkta d) apakšpunkts

7. pants

1. panta 3. punkts

8. pants

62. panta 1. punkts

9. pants

—

10. pants

—

| Padomes Direktīva 90/427/EEK | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. panta 1. punkts |
| 2. pants | 2. panta 9. un 12. punkts |
| 3. panta pirmā daļa | 3. panta 1. punkts |
| 3. panta otrā daļa | 1. panta 3. punkts |
| 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts | I pielikuma 1. un 3. daļa |
| 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts | II pielikuma 1. daļas I nodaļas 1. punkta c) apakšpunkts |
| 4. panta 2. punkts | 4. panta 3. punkts, 19. panta 4. punkts, 33. pants, 34. panta 1. punkta c) apakšpunkts, 30. panta 9. un 10. punkts, 32. pants, I pielikums, II pielikuma 1. daļa un V pielikums |
| 5. pants | 7. panta 1. un 5. punkts |
| 6. pants | II pielikuma 1. daļas I nodaļas 3. punkts |
| 7. pants | II pielikuma 1. daļa un III pielikuma 1. daļa |
| 8. panta 1. punkts | II pielikuma 1. daļas I nodaļas 1. punkta c) apakšpunkts |
| 8. panta 2. punkts | 30. panta 1. punkts, 30. panta 4. punkta pirmā daļa, 30. panta 6. punkts, 32. pants un II pielikuma 1. daļas I nodaļas 1. punkta d) apakšpunkts |
| 9. pants | 1. panta 3. punkts |
| 10. pants | 62. panta 1. punkts |
| 11. pants | — |
| 12. pants | — |
| Pielikums | — |

Padomes Direktīva 90/427/EEK

Šī regula

1. pants

1. panta 1. punkts

2. pants

2. panta 9. un 12. punkts

3. panta pirmā daļa

3. panta 1. punkts

3. panta otrā daļa

1. panta 3. punkts

4. panta 1. punkta a) apakšpunkts

I pielikuma 1. un 3. daļa

4. panta 1. punkta b) apakšpunkts

II pielikuma 1. daļas I nodaļas 1. punkta c) apakšpunkts

4. panta 2. punkts

4. panta 3. punkts, 19. panta 4. punkts, 33. pants, 34. panta 1. punkta c) apakšpunkts, 30. panta 9. un 10. punkts, 32. pants, I pielikums, II pielikuma 1. daļa un V pielikums

5. pants

7. panta 1. un 5. punkts

6. pants

II pielikuma 1. daļas I nodaļas 3. punkts

7. pants

II pielikuma 1. daļa un III pielikuma 1. daļa

8. panta 1. punkts

II pielikuma 1. daļas I nodaļas 1. punkta c) apakšpunkts

8. panta 2. punkts

30. panta 1. punkts, 30. panta 4. punkta pirmā daļa, 30. panta 6. punkts, 32. pants un II pielikuma 1. daļas I nodaļas 1. punkta d) apakšpunkts

9. pants

1. panta 3. punkts

10. pants

62. panta 1. punkts

11. pants

—

12. pants

—

Pielikums

—

| Padomes Direktīva 91/174/EEK | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 2. pants |
| 2. pants | 3. pants, 35. panta 1. punkts un 45. panta 1. punkts |
| 3. pants | — |
| 4. pants | — |
| 5. pants | — |
| 6. pants | — |
| 7. pants | — |
| 8. pants | — |

Padomes Direktīva 91/174/EEK

Šī regula

1. pants

2. pants

2. pants

3. pants, 35. panta 1. punkts un 45. panta 1. punkts

3. pants

—

4. pants

—

5. pants

—

6. pants

—

7. pants

—

8. pants

—

| Padomes Direktīva 94/28/EK | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. panta 1. punkts | 1. panta 1. punkts |
| 1. panta 2. punkts | — |
| 1. panta 3. punkts | — |
| 1. panta 4. punkts | 3. panta 1. punkts un 36. panta 2. punkts |
| 2. pants | 2. pants |
| 3. pants | 34. pants |
| 4. pants | 36. panta 1. punkta a), c) un d) apakšpunkts, un 37. panta 1. punkta a) apakšpunkts |
| 5. pants | 36. panta 1. punkta b) un d) apakšpunkts |
| 6. pants | 36. panta 1. punkta b) un d) apakšpunkts |
| 7. pants | 36. panta 1. punkta b) un d) apakšpunkts |
| 8. pants | 39. panta 2. punkts |
| 9. panta 1. un 2. punkts | 37. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 2. punkts |
| 9. panta 3. punkts | — |
| 10. pants | 57. un 60. pants |
| 11. pants | — |
| 12. pants | 62. panta 1. punkts |
| 13. pants | — |
| 14. pants | — |
| 15. pants | — |

Padomes Direktīva 94/28/EK

Šī regula

1. panta 1. punkts

1. panta 1. punkts

1. panta 2. punkts

—

1. panta 3. punkts

—

1. panta 4. punkts

3. panta 1. punkts un 36. panta 2. punkts

2. pants

2. pants

3. pants

34. pants

4. pants

36. panta 1. punkta a), c) un d) apakšpunkts, un 37. panta 1. punkta a) apakšpunkts

5. pants

36. panta 1. punkta b) un d) apakšpunkts

6. pants

36. panta 1. punkta b) un d) apakšpunkts

7. pants

36. panta 1. punkta b) un d) apakšpunkts

8. pants

39. panta 2. punkts

9. panta 1. un 2. punkts

37. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 2. punkts

9. panta 3. punkts

—

10. pants

57. un 60. pants

11. pants

—

12. pants

62. panta 1. punkts

13. pants

—

14. pants

—

15. pants

—

---

| 29.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 171/144 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 171/144

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2016/1013

(2016. gada 8. jūnijs),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 184/2005 par Kopienas statistiku attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 184/2005 (3), būtu jāsaskaņo ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. un 291. pantu. |
| --- | --- |

(1)

Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 184/2005 (3), būtu jāsaskaņo ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. un 291. pantu.

| (2) | Augstas kvalitātes un salīdzināmības statistika par maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (ĀTI) ir būtiska tiem, kuri ir atbildīgi par sabiedrisko politiku Savienībā, pētniekiem un visiem Eiropas iedzīvotājiem. Komisijai (Eurostat) būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai ļautu viegli un vienkārši piekļūt datu rindām tiešsaistē, kā arī sniegtu lietotājiem datu viegli saprotamu izklāstu. |
| --- | --- |

(2)

Augstas kvalitātes un salīdzināmības statistika par maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (ĀTI) ir būtiska tiem, kuri ir atbildīgi par sabiedrisko politiku Savienībā, pētniekiem un visiem Eiropas iedzīvotājiem. Komisijai (Eurostat) būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai ļautu viegli un vienkārši piekļūt datu rindām tiešsaistē, kā arī sniegtu lietotājiem datu viegli saprotamu izklāstu.

| (3) | Eiropas statistikai par maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ĀTI ir būtiska nozīme uz informāciju balstītas ekonomikas politikas un precīzu ekonomikas prognožu nodrošināšanā. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas statistikai par maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ĀTI ir būtiska nozīme uz informāciju balstītas ekonomikas politikas un precīzu ekonomikas prognožu nodrošināšanā.

| (4) | Pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (4), Komisija, ņemot vērā LESD noteiktos kritērijus, ar paziņojumu (5) ir apņēmusies pārskatīt leģislatīvos aktus, kuros patlaban ir iekļautas atsauces uz regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(4)

Pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (4), Komisija, ņemot vērā LESD noteiktos kritērijus, ar paziņojumu (5) ir apņēmusies pārskatīt leģislatīvos aktus, kuros patlaban ir iekļautas atsauces uz regulatīvo kontroles procedūru.

| (5) | Regula (EK) Nr. 184/2005 satur atsauces uz regulatīvo kontroles procedūru, un tādējādi tā būtu jāpārskata, ņemot vērā LESD noteiktos kritērijus. |
| --- | --- |

(5)

Regula (EK) Nr. 184/2005 satur atsauces uz regulatīvo kontroles procedūru, un tādējādi tā būtu jāpārskata, ņemot vērā LESD noteiktos kritērijus.

| (6) | Lai Regulu (EK) Nr. 184/2005 saskaņotu ar LESD 290. un 291. pantu, īstenošanas pilnvaras, kuras ar minēto regulu piešķirtas Komisijai, būtu jāaizstāj ar pilnvarām pieņemt deleģētos un īstenošanas aktus. |
| --- | --- |

(6)

Lai Regulu (EK) Nr. 184/2005 saskaņotu ar LESD 290. un 291. pantu, īstenošanas pilnvaras, kuras ar minēto regulu piešķirtas Komisijai, būtu jāaizstāj ar pilnvarām pieņemt deleģētos un īstenošanas aktus.

| (7) | Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, ja ekonomikas vai tehnikas attīstības rezultātā ir jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 184/2005 I pielikuma 6., 7. un 8. tabulā norādītie ģeogrāfiskā iedalījuma līmeņi, institucionālo sektoru iedalījuma līmeņi un ekonomisko darbību iedalījuma līmeņi, ar noteikumu, ka šādi atjauninājumi neietekmē ne ziņošanas slogu, ne arī maina piemērojamo konceptuālo sistēmu, kas ir tās pamatā. Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu arī tad, ja jāizslēdz vai jāsamazina atsevišķas prasības par minētās regulas I pielikumā ietvertajām datu plūsmām – ar noteikumu, ka šāda izslēgšana vai samazināšana nemazina saskaņā ar šo regulu iegūtās statistikas kvalitāti. Šādos deleģētajos aktos būtu arī jāparedz tā termiņa pagarināšana, kurā jāziņo par konstatējumiem, kas gūti pētījumos par ĀTI statistiku, pamatojoties uz galīgo īpašumtiesību jēdzienu, un ĀTI statistiku, nošķirot darījumus saistībā ar ĀTI jaunos projektos no ĀTI saistībā ar pārņemšanu. Komisijai būtu jānodrošina, ka ar minētajiem deleģētajiem aktiem dalībvalstīm vai respondentu vienībām netiek radīts būtisks papildu slogs tam, kas nepieciešams šīs regulas nolūkiem, vai mainīta piemērojamā konceptuālā sistēma, kas ir tās pamatā. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (6). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(7)

Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, ja ekonomikas vai tehnikas attīstības rezultātā ir jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 184/2005 I pielikuma 6., 7. un 8. tabulā norādītie ģeogrāfiskā iedalījuma līmeņi, institucionālo sektoru iedalījuma līmeņi un ekonomisko darbību iedalījuma līmeņi, ar noteikumu, ka šādi atjauninājumi neietekmē ne ziņošanas slogu, ne arī maina piemērojamo konceptuālo sistēmu, kas ir tās pamatā. Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu arī tad, ja jāizslēdz vai jāsamazina atsevišķas prasības par minētās regulas I pielikumā ietvertajām datu plūsmām – ar noteikumu, ka šāda izslēgšana vai samazināšana nemazina saskaņā ar šo regulu iegūtās statistikas kvalitāti. Šādos deleģētajos aktos būtu arī jāparedz tā termiņa pagarināšana, kurā jāziņo par konstatējumiem, kas gūti pētījumos par ĀTI statistiku, pamatojoties uz galīgo īpašumtiesību jēdzienu, un ĀTI statistiku, nošķirot darījumus saistībā ar ĀTI jaunos projektos no ĀTI saistībā ar pārņemšanu. Komisijai būtu jānodrošina, ka ar minētajiem deleģētajiem aktiem dalībvalstīm vai respondentu vienībām netiek radīts būtisks papildu slogs tam, kas nepieciešams šīs regulas nolūkiem, vai mainīta piemērojamā konceptuālā sistēma, kas ir tās pamatā. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (6). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (8) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus Regulas (EK) Nr. 184/2005 īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai nolūkā saskaņot kvalitātes ziņojumu kārtību, struktūru un periodiskumu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus Regulas (EK) Nr. 184/2005 īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai nolūkā saskaņot kvalitātes ziņojumu kārtību, struktūru un periodiskumu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.

| (9) | Regulas (EK) Nr. 184/2005 11. pantā minētā Maksājumu bilances komiteja ir sniegusi padomu un palīdzējusi Komisijai tās īstenošanas pilnvaru izmantošanā. Saskaņā ar jauno Eiropas Statistikas sistēmas (ESS) struktūras stratēģiju, kuras mērķis ir uzlabot koordināciju un partnerību skaidrā piramīdveida struktūrā ESS, Eiropas Statistikas sistēmas komitejai (ESSK), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 223/2009 (7), būtu jāpilda padomdevējas loma un jāpalīdz Komisijai tās īstenošanas pilnvaru izmantošanā. Šim nolūkam būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 184/2005, atsauces uz Maksājumu bilances komiteju aizstājot ar atsaucēm uz ESSK. |
| --- | --- |

(9)

Regulas (EK) Nr. 184/2005 11. pantā minētā Maksājumu bilances komiteja ir sniegusi padomu un palīdzējusi Komisijai tās īstenošanas pilnvaru izmantošanā. Saskaņā ar jauno Eiropas Statistikas sistēmas (ESS) struktūras stratēģiju, kuras mērķis ir uzlabot koordināciju un partnerību skaidrā piramīdveida struktūrā ESS, Eiropas Statistikas sistēmas komitejai (ESSK), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 223/2009 (7), būtu jāpilda padomdevējas loma un jāpalīdz Komisijai tās īstenošanas pilnvaru izmantošanā. Šim nolūkam būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 184/2005, atsauces uz Maksājumu bilances komiteju aizstājot ar atsaucēm uz ESSK.

| (10) | Labā operatīvā sadarbība, kas pastāv starp valstu centrālajām bankām (VCB) un valstu statistikas birojiem (VSB), kā arī starp Eurostat un Eiropas Centrālo banku (ECB), ir vērtība, kas būtu jāsaglabā un vēl vairāk jāpilnveido, lai uzlabotu makroekonomiskās statistikas, piemēram, maksājumu bilances statistikas, finanšu statistikas, valdības finanšu statistikas un nacionālo kontu vispārējo saskaņotību un kvalitāti. VCB un VSB, piedaloties attiecīgajās ekspertu grupās, kuras atbild par maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ĀTI statistiku, arī turpmāk ir cieši iesaistītas visu ar maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ĀTI statistiku saistīto lēmumu pieņemšanā. Sadarbība starp ESS un Eiropas Centrālo banku sistēmu (ECBS) stratēģiskā līmenī tiek koordinēta Eiropas Statistikas forumā, kas izveidots, ievērojot 2013. gada 24. aprīlī parakstīto saprašanās memorandu par Eiropas Statistikas sistēmas dalībnieku un Eiropas Centrālo banku sistēmas dalībnieku sadarbību. |
| --- | --- |

(10)

Labā operatīvā sadarbība, kas pastāv starp valstu centrālajām bankām (VCB) un valstu statistikas birojiem (VSB), kā arī starp Eurostat un Eiropas Centrālo banku (ECB), ir vērtība, kas būtu jāsaglabā un vēl vairāk jāpilnveido, lai uzlabotu makroekonomiskās statistikas, piemēram, maksājumu bilances statistikas, finanšu statistikas, valdības finanšu statistikas un nacionālo kontu vispārējo saskaņotību un kvalitāti. VCB un VSB, piedaloties attiecīgajās ekspertu grupās, kuras atbild par maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ĀTI statistiku, arī turpmāk ir cieši iesaistītas visu ar maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ĀTI statistiku saistīto lēmumu pieņemšanā. Sadarbība starp ESS un Eiropas Centrālo banku sistēmu (ECBS) stratēģiskā līmenī tiek koordinēta Eiropas Statistikas forumā, kas izveidots, ievērojot 2013. gada 24. aprīlī parakstīto saprašanās memorandu par Eiropas Statistikas sistēmas dalībnieku un Eiropas Centrālo banku sistēmas dalībnieku sadarbību.

| (11) | Lai vēl vairāk pastiprinātu sadarbību starp ESS un ECBS, Komisijai būtu jālūdz ar Padomes Lēmumu 2006/856/EK (8) izveidotās Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komitejas atzinums visos jautājumos, kas ietilpst tās kompetencē, kā norādīts minētajā lēmumā. |
| --- | --- |

(11)

Lai vēl vairāk pastiprinātu sadarbību starp ESS un ECBS, Komisijai būtu jālūdz ar Padomes Lēmumu 2006/856/EK (8) izveidotās Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komitejas atzinums visos jautājumos, kas ietilpst tās kompetencē, kā norādīts minētajā lēmumā.

| (12) | Ievērojot LESD 127. panta 4. punktu un 282. panta 5. punktu, par visiem ierosinātajiem Savienības aktiem, kas ir ECB kompetencē, būtu ar to jāapspriežas. |
| --- | --- |

(12)

Ievērojot LESD 127. panta 4. punktu un 282. panta 5. punktu, par visiem ierosinātajiem Savienības aktiem, kas ir ECB kompetencē, būtu ar to jāapspriežas.

| (13) | Dalībvalstīm Eiropas statistikas sagatavošanai prasītie dati par maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ĀTI būtu jāsniedz laikus, atbilstošā veidā un pietiekami kvalitatīvi. |
| --- | --- |

(13)

Dalībvalstīm Eiropas statistikas sagatavošanai prasītie dati par maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ĀTI būtu jāsniedz laikus, atbilstošā veidā un pietiekami kvalitatīvi.

| (14) | Kopš Regulas (EK) Nr. 184/2005 pieņemšanas starptautiskās kapitāla plūsmas kļuvušas gan intensīvākas, gan sarežģītākas. Plašāk izmantojot īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības un juridiskās konstrukcijas kapitāla plūsmu novirzīšanai, šādas plūsmas kļuvis grūtāk uzraudzīt, lai nodrošinātu to izsekojamību un novērstu dubultu vai daudzkārtēju uzskaiti. |
| --- | --- |

(14)

Kopš Regulas (EK) Nr. 184/2005 pieņemšanas starptautiskās kapitāla plūsmas kļuvušas gan intensīvākas, gan sarežģītākas. Plašāk izmantojot īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības un juridiskās konstrukcijas kapitāla plūsmu novirzīšanai, šādas plūsmas kļuvis grūtāk uzraudzīt, lai nodrošinātu to izsekojamību un novērstu dubultu vai daudzkārtēju uzskaiti.

| (15) | Tādēļ, lai uzlabotu pārredzamību un granularitāti attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ĀTI, būtu jāatjaunina Regula (EK) Nr. 184/2005. |
| --- | --- |

(15)

Tādēļ, lai uzlabotu pārredzamību un granularitāti attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ĀTI, būtu jāatjaunina Regula (EK) Nr. 184/2005.

| (16) | Lai vāktu šajā regulā noteikto atbilstošo informāciju, dalībvalstīm būtu jāizmanto visi būtiskie un piemērotie avoti, tostarp administratīvo datu avoti, piemēram, uzņēmumu reģistri vai Eurogrupas reģistrs. Pārredzamību varētu pastiprināt, arī izmantojot nesenos jauninājumus, piemēram, globālo juridiskās personas identifikatoru, kā arī faktisko īpašumtiesību reģistrus, kas izveidoti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 (9). |
| --- | --- |

(16)

Lai vāktu šajā regulā noteikto atbilstošo informāciju, dalībvalstīm būtu jāizmanto visi būtiskie un piemērotie avoti, tostarp administratīvo datu avoti, piemēram, uzņēmumu reģistri vai Eurogrupas reģistrs. Pārredzamību varētu pastiprināt, arī izmantojot nesenos jauninājumus, piemēram, globālo juridiskās personas identifikatoru, kā arī faktisko īpašumtiesību reģistrus, kas izveidoti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 (9).

| (17) | Lai izstrādātu ĀTI statistiku, pamatojoties uz galīgo īpašumtiesību jēdzienu un ĀTI statistiku, nošķirot darījumus saistībā ar ĀTI jaunos projektos no ĀTI saistībā ar pārņemšanu, kas attiecīgajā laikposmā parasti nepalielina bruto kapitāla veidošanu dalībvalstīs, būtu jāizstrādā un jāuzlabo minētajām jomām atbilstoša metodoloģija. Tas būtu jādara, sadarbojoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju, Starptautisko Valūtas fondu un Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferenci. |
| --- | --- |

(17)

Lai izstrādātu ĀTI statistiku, pamatojoties uz galīgo īpašumtiesību jēdzienu un ĀTI statistiku, nošķirot darījumus saistībā ar ĀTI jaunos projektos no ĀTI saistībā ar pārņemšanu, kas attiecīgajā laikposmā parasti nepalielina bruto kapitāla veidošanu dalībvalstīs, būtu jāizstrādā un jāuzlabo minētajām jomām atbilstoša metodoloģija. Tas būtu jādara, sadarbojoties ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju, Starptautisko Valūtas fondu un Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferenci.

| (18) | Izmēģinājuma pētījumos būtu jāizstrādā nosacījumi, tostarp metodoloģiskais pamats, lai ieviestu jaunu ĀTI gada statistikas datu vākšanu un izvērtētu ar attiecīgo datu vākšanu saistītās izmaksas, statistikas kvalitāti, kā arī salīdzināmību starp valstīm. Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums par minēto pētījumu rezultātiem. |
| --- | --- |

(18)

Izmēģinājuma pētījumos būtu jāizstrādā nosacījumi, tostarp metodoloģiskais pamats, lai ieviestu jaunu ĀTI gada statistikas datu vākšanu un izvērtētu ar attiecīgo datu vākšanu saistītās izmaksas, statistikas kvalitāti, kā arī salīdzināmību starp valstīm. Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums par minēto pētījumu rezultātiem.

| (19) | Lai nodrošinātu dalībvalstu iesniegto statistikas datu kvalitāti, Komisijai būtu jāizmanto attiecīgās prerogatīvas un pilnvaras, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. pantā. |
| --- | --- |

(19)

Lai nodrošinātu dalībvalstu iesniegto statistikas datu kvalitāti, Komisijai būtu jāizmanto attiecīgās prerogatīvas un pilnvaras, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. pantā.

| (20) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 184/2005, |
| --- | --- |

(20)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 184/2005,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 184/2005 groza šādi:

| 1) | regulas 2. pantam pievieno šādu punktu:

  “3.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 10. pantu, ja ekonomikas vai tehnikas attīstības rezultātā ir jāatjaunina pielikuma 6., 7. un 8. tabulā norādītie ģeogrāfiskā iedalījuma līmeņi, institucionālo sektoru iedalījuma līmeņi un ekonomisko darbību iedalījuma līmeņi, ar noteikumu, ka šādi atjauninājumi neietekmē ne ziņošanas slogu, ne arī maina piemērojamo konceptuālo sistēmu, kas ir tās pamatā.
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 10. pantu, ja atsevišķas prasības par I pielikumā minētajām datu plūsmām ir jāizslēdz vai jāsamazina, ar noteikumu, ka šāda izslēgšana vai samazināšana nemazina saskaņā ar šo regulu iegūtās statistikas kvalitāti.
  Īstenojot šīs pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie akti nerada būtisku papildu slogu dalībvalstīm vai respondentiem.
  Turklāt Komisija pienācīgi pamato minētajos deleģētajos aktos paredzētās darbības, vajadzības gadījumā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 223/2009 (*1) 14. panta 3. punktu apsverot izmaksu lietderību, tostarp respondentiem uzlikto slogu un izstrādes izmaksas.


  (*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts) par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).”;" |
| --- | --- |

1)

regulas 2. pantam pievieno šādu punktu:

“3.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 10. pantu, ja ekonomikas vai tehnikas attīstības rezultātā ir jāatjaunina pielikuma 6., 7. un 8. tabulā norādītie ģeogrāfiskā iedalījuma līmeņi, institucionālo sektoru iedalījuma līmeņi un ekonomisko darbību iedalījuma līmeņi, ar noteikumu, ka šādi atjauninājumi neietekmē ne ziņošanas slogu, ne arī maina piemērojamo konceptuālo sistēmu, kas ir tās pamatā.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 10. pantu, ja atsevišķas prasības par I pielikumā minētajām datu plūsmām ir jāizslēdz vai jāsamazina, ar noteikumu, ka šāda izslēgšana vai samazināšana nemazina saskaņā ar šo regulu iegūtās statistikas kvalitāti.

Īstenojot šīs pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie akti nerada būtisku papildu slogu dalībvalstīm vai respondentiem.

Turklāt Komisija pienācīgi pamato minētajos deleģētajos aktos paredzētās darbības, vajadzības gadījumā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 223/2009 (*1) 14. panta 3. punktu apsverot izmaksu lietderību, tostarp respondentiem uzlikto slogu un izstrādes izmaksas.

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts) par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).”;"

*1

| 2) | regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:

  “4. pants
  Kvalitātes kritēriji un ziņojumi

  1.   Piemērojot šo regulu, datiem, kas nosūtāmi saskaņā ar šīs regulas 5. pantu, piemēro Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. panta 1. punktā izklāstītos kvalitātes kritērijus.


  2.   Dalībvalstis iesniedz Komisijai (Eurostat) ziņojumu par nosūtīto datu kvalitāti (“kvalitātes ziņojums”).


  3.   Piemērojot 1. punktā minētos kvalitātes kritērijus datiem, uz kuriem attiecas šī regula, kvalitātes ziņojumu kārtību, struktūru un periodiskumu nosaka Komisija, pieņemot īstenošanas aktus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 11. panta 2. punktā.


  4.   Komisija (Eurostat) ar 11. panta 1. punktā minētās Eiropas Statistikas sistēmas komitejas palīdzību novērtē nosūtīto datu kvalitāti, pamatojoties uz kvalitātes ziņojumu pienācīgu analīzi, un sagatavo un publicē ziņojumu par šīs regulas darbības jomā ietvertās Eiropas statistikas kvalitāti. Minēto ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei informācijas nolūkos.


  5.   Dalībvalstis dara Komisijai (Eurostat) zināmas jebkuras svarīgās metodoloģiskās vai cita veida izmaiņas, kas ietekmētu nosūtītos datus, ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šādu izmaiņu piemērošanas uzsākšanas. Komisija informē Eiropas Parlamentu un pārējās dalībvalstis par jebkuru šādu paziņojumu.”; |
| --- | --- |

2)

regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:

“4. pants

Kvalitātes kritēriji un ziņojumi

1.   Piemērojot šo regulu, datiem, kas nosūtāmi saskaņā ar šīs regulas 5. pantu, piemēro Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. panta 1. punktā izklāstītos kvalitātes kritērijus.

2.   Dalībvalstis iesniedz Komisijai (Eurostat) ziņojumu par nosūtīto datu kvalitāti (“kvalitātes ziņojums”).

3.   Piemērojot 1. punktā minētos kvalitātes kritērijus datiem, uz kuriem attiecas šī regula, kvalitātes ziņojumu kārtību, struktūru un periodiskumu nosaka Komisija, pieņemot īstenošanas aktus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 11. panta 2. punktā.

4.   Komisija (Eurostat) ar 11. panta 1. punktā minētās Eiropas Statistikas sistēmas komitejas palīdzību novērtē nosūtīto datu kvalitāti, pamatojoties uz kvalitātes ziņojumu pienācīgu analīzi, un sagatavo un publicē ziņojumu par šīs regulas darbības jomā ietvertās Eiropas statistikas kvalitāti. Minēto ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei informācijas nolūkos.

5.   Dalībvalstis dara Komisijai (Eurostat) zināmas jebkuras svarīgās metodoloģiskās vai cita veida izmaiņas, kas ietekmētu nosūtītos datus, ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šādu izmaiņu piemērošanas uzsākšanas. Komisija informē Eiropas Parlamentu un pārējās dalībvalstis par jebkuru šādu paziņojumu.”;

| 3) | regulas 5. pantu aizstāj ar šādu:

  “5. pants
  Datu plūsmas

  1.   Sagatavojamo statistiku grupē nosūtīšanai Komisijai (Eurostat) saskaņā ar šādiem datu plūsmu veidiem:






  a) | maksājumu bilances mēneša statistika; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 5. pantu aizstāj ar šādu:

“5. pants

Datu plūsmas

1.   Sagatavojamo statistiku grupē nosūtīšanai Komisijai (Eurostat) saskaņā ar šādiem datu plūsmu veidiem:

a)

maksājumu bilances mēneša statistika;

| b) | maksājumu bilances ceturkšņa statistika; |
| --- | --- |

b)

maksājumu bilances ceturkšņa statistika;

| c) | starptautiskā pakalpojumu tirdzniecība; |
| --- | --- |

c)

starptautiskā pakalpojumu tirdzniecība;

| d) | ĀTI plūsmas; |
| --- | --- |

d)

ĀTI plūsmas;

| e) | ĀTI pozīcijas. |
| --- | --- |

e)

ĀTI pozīcijas.

2.   Komisija (Eurostat) un dalībvalstis, sadarbojoties ar attiecīgajiem starptautiskajiem partneriem, izstrādā atbilstošu metodoloģiju, lai apkopotu ĀTI statistiku, pamatojoties uz galīgo īpašumtiesību jēdzienu papildus tiešā partnera principam, un ĀTI statistiku, nošķirot darījumus saistībā ar ĀTI jaunos projektos no ĀTI saistībā ar pārņemšanu.

3.   Līdz 2018. gada 20. jūlijam Komisija (Eurostat) nosaka, kādi izmēģinājuma pētījumi dalībvalstīm jāveic saistībā ar ĀTI gada statistiku, pamatojoties uz galīgo īpašumtiesību jēdzienu un ĀTI statistiku, nošķirot darījumus saistībā ar ĀTI jaunos projektos no ĀTI saistībā ar pārņemšanu. Šādu pētījumu nolūks ir izveidot nosacījumus, tostarp metodoloģisko pamatu, ieviest jaunu datu vākšanu par ĀTI gada statistiku un novērtēt ar attiecīgo datu vākšanu saistītās izmaksas, gaidāmo statistikas kvalitāti, kā arī salīdzināmību starp valstīm.

4.   Lai veicinātu 3. punktā minēto pētījumu veikšanu, Savienība dalībvalstīm var sniegt finansiālu atbalstu dotāciju veidā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (*2).

5.   Līdz 2019. gada 20. jūlijam Komisija (Eurostat) sagatavo ziņojumu par secinājumiem, kas gūti 3. punktā minētajos pētījumos. Minēto ziņojumu pārsūta Eiropas Parlamentam un Padomei un attiecīgā gadījumā apzina atlikušos nosacījumus, kas jāizpilda, lai izstrādātu 2. punktā minēto metodoloģiju.

6.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 10. pantu, lai par 12 mēnešiem pagarinātu šā panta 5. punktā minēto termiņu, kādā iesniedzams ziņojums, ja Komisijas novērtējums par minētajā punktā minētajiem izmēģinājuma pētījumiem norāda, ka nepieciešama atlikušo nosacījumu apzināšana.

Īstenojot minētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie akti nerada būtisku papildu slogu dalībvalstīm vai respondentiem.

Turklāt Komisija pienācīgi pamato minētajos deleģētajos aktos paredzētās darbības, vajadzības gadījumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 14. panta 3. punktu apsverot izmaksu lietderību, tostarp respondentiem uzlikto slogu un izstrādes izmaksas.

7.   Ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc 5. punktā minētā ziņojuma izdošanas Komisija attiecīgā gadījumā un jo īpaši atkarībā no Komisijas novērtējuma par 3. punktā minētajiem izmēģinājuma pētījumu rezultātiem ierosina šīs regulas grozījumus, lai definētu metodoloģiskās un datu prasības attiecībā uz ĀTI gada statistiku par galīgo īpašumtiesību jēdzienu un par ĀTI gada statistiku, nošķirot darījumus saistībā ar ĀTI jaunos projektos no ĀTI saistībā ar pārņemšanu.

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).”;"

*2

| 4) | regulas 9. pantu aizstāj ar šādu:

  “9. pants
  Informācijas izplatīšana

  1.   Komisija (Eurostat) izplata Eiropas statistiku, kas sagatavota saskaņā ar šo regulu, ievērojot periodiskumu, kas ir līdzīgs I pielikumā noteiktajam. Minētā statistika tiek darīta pieejama Komisijas (Eurostat) tīmekļa vietnē.


  2.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 18. pantu un neskarot statistiskās konfidencialitātes nodrošināšanu, dalībvalstis un Komisija (Eurostat) nodrošina šajā regulā prasīto datu un metadatu izplatīšanu, kā arī precīzu metodoloģiju, ko izmanto to apkopošanai.”; |
| --- | --- |

4)

regulas 9. pantu aizstāj ar šādu:

“9. pants

Informācijas izplatīšana

1.   Komisija (Eurostat) izplata Eiropas statistiku, kas sagatavota saskaņā ar šo regulu, ievērojot periodiskumu, kas ir līdzīgs I pielikumā noteiktajam. Minētā statistika tiek darīta pieejama Komisijas (Eurostat) tīmekļa vietnē.

2.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 18. pantu un neskarot statistiskās konfidencialitātes nodrošināšanu, dalībvalstis un Komisija (Eurostat) nodrošina šajā regulā prasīto datu un metadatu izplatīšanu, kā arī precīzu metodoloģiju, ko izmanto to apkopošanai.”;

| 5) | regulas 10. pantu aizstāj ar šādu:

  “10. pants
  Deleģēšanas īstenošana

  1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.


  2.   Pilnvaras pieņemt 2. panta 3. punktā un 5. panta 6. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2016. gada 19. jūlija. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.


  3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 2. panta 3. punktā un 5. panta 6. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.


  4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (*3).


  5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.


  6.   Saskaņā ar 2. panta 3. punktu un 5. panta 6. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja trijos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par trim mēnešiem.



  (*3)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.
  ”;" |
| --- | --- |

5)

regulas 10. pantu aizstāj ar šādu:

“10. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 2. panta 3. punktā un 5. panta 6. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2016. gada 19. jūlija. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 2. panta 3. punktā un 5. panta 6. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (*3).

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 2. panta 3. punktu un 5. panta 6. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja trijos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par trim mēnešiem.

(*3)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.
  ”;"

*3

| 6) | regulas 11. pantu aizstāj ar šādu:

  “11. pants
  Komiteju procedūra

  1.   Komisijai palīdz Eiropas Statistikas sistēmas komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 223/2009. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē (*4).


  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.



  (*4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).”;" |
| --- | --- |

6)

regulas 11. pantu aizstāj ar šādu:

“11. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Eiropas Statistikas sistēmas komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 223/2009. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē (*4).

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

(*4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).”;"

*4

| 7) | regulas 12. pantu aizstāj ar šādu:

  “12. pants
  Ziņojumi par īstenošanu
  Līdz 2018. gada 28. februārim un pēc tam reizi piecos gados Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu.
  Ar minēto ziņojumu jo īpaši:






  a) | izvērtē datu kvalitāti attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ĀTI; |
| --- | --- | --- |

7)

regulas 12. pantu aizstāj ar šādu:

“12. pants

Ziņojumi par īstenošanu

Līdz 2018. gada 28. februārim un pēc tam reizi piecos gados Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu.

Ar minēto ziņojumu jo īpaši:

a)

izvērtē datu kvalitāti attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ĀTI;

| b) | novērtē to ieguvumu un izmaksu attiecību, kuri Savienībai, dalībvalstīm un sagatavotās statistikas informācijas sniedzējiem un izmantotājiem radušies saistībā ar statistikas sagatavošanu; |
| --- | --- |

b)

novērtē to ieguvumu un izmaksu attiecību, kuri Savienībai, dalībvalstīm un sagatavotās statistikas informācijas sniedzējiem un izmantotājiem radušies saistībā ar statistikas sagatavošanu;

| c) | apzina jomas, kurās būtu vajadzīgi iespējami uzlabojumi un grozījumi, ņemot vērā iegūtos rezultātus.”; |
| --- | --- |

c)

apzina jomas, kurās būtu vajadzīgi iespējami uzlabojumi un grozījumi, ņemot vērā iegūtos rezultātus.”;

| 8) | iekļauj šādu pantu:

  “12.a pants
  Sadarbība ar citām komitejām
  Visos jautājumos, kas ietilpst ar Padomes Lēmumu 2006/856/EK (*5) izveidotās Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komitejas kompetencē, Komisija saskaņā ar minēto lēmumu pieprasa minētās komitejas atzinumu.


  (*5)  Padomes Lēmums 2006/856/EK (2006. gada 13. novembris), ar ko izveido Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteju (OV L 332, 30.11.2006., 21. lpp.).”;" |
| --- | --- |

8)

iekļauj šādu pantu:

“12.a pants

Sadarbība ar citām komitejām

Visos jautājumos, kas ietilpst ar Padomes Lēmumu 2006/856/EK (*5) izveidotās Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komitejas kompetencē, Komisija saskaņā ar minēto lēmumu pieprasa minētās komitejas atzinumu.

(*5)  Padomes Lēmums 2006/856/EK (2006. gada 13. novembris), ar ko izveido Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteju (OV L 332, 30.11.2006., 21. lpp.).”;"

*5

| 9) | I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

9)

I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2016. gada 8. jūnijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A.G. KOENDERS

---

(1)  
  OV C 31, 30.1.2015., 3. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2016. gada 10. maija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2016. gada 30. maija lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 184/2005 (2005. gada 12. janvāris) par Kopienas statistiku attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (OV L 35, 8.2.2005., 23. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

4

(5)  
  OV L 55, 28.2.2011., 19. lpp.

5

(6)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts) par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).

7

(8)  Padomes Lēmums 2006/856/EK (2006. gada 13. novembris), ar ko izveido Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteju (OV L 332, 30.11.2006., 21. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 684/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

9

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 184/2005 I pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma 2. tabulas ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

  “Periodiskums: reizi ceturksnī
  Pirmais pārskata periods: 2014. gada pirmais ceturksnis
  Termiņš: T + 85 no 2014. gada līdz 2016. gadam; T + 82 no 2017. gada (2)


  (2)  Pāreja uz T + 82 nav obligāta dalībvalstīm, kas nav monetārajā savienībā.”;" |
| --- | --- |

1)

pielikuma 2. tabulas ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“Periodiskums: reizi ceturksnī

Pirmais pārskata periods: 2014. gada pirmais ceturksnis

Termiņš: T + 85 no 2014. gada līdz 2016. gadam; T + 82 no 2017. gada (2)

(2)  Pāreja uz T + 82 nav obligāta dalībvalstīm, kas nav monetārajā savienībā.”;"

| 2) | pielikuma 2. tabulas E daļā “Starptautisko investīciju bilance” ierakstu “Atvasinātie finanšu instrumenti (izņemot rezerves aktīvus) un darbinieku akciju iespējas līgumi” aizstāj ar šādu:












  “Atvasinātie finanšu instrumenti (izņemot rezerves aktīvus) un darbinieku akciju iespējas līgumi
  Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2) | Geo 2 (1) | | | Geo 2 (1) | | | Geo 2 (1)”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

pielikuma 2. tabulas E daļā “Starptautisko investīciju bilance” ierakstu “Atvasinātie finanšu instrumenti (izņemot rezerves aktīvus) un darbinieku akciju iespējas līgumi” aizstāj ar šādu:

“Atvasinātie finanšu instrumenti (izņemot rezerves aktīvus) un darbinieku akciju iespējas līgumi

Atbilstoši rezidenta sektoram (Sec 2)

Geo 2 (1)

Geo 2 (1)

Geo 2 (1)”;

| 3) | pielikuma 4.1. tabulu groza šādi:






  a) | ierakstu “Tiešās investīcijas ārvalstīs (DIA) – Darījumi” aizstāj ar šādu:








  “Tiešās investīcijas ārvalstīs (DIA) – Darījumi | Geo 6 | Geo 6 (*) | Geo 6 (*)”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3)

pielikuma 4.1. tabulu groza šādi:

a)

ierakstu “Tiešās investīcijas ārvalstīs (DIA) – Darījumi” aizstāj ar šādu:

“Tiešās investīcijas ārvalstīs (DIA) – Darījumi

Geo 6

Geo 6 (*)

Geo 6 (*)”;

| b) | ierakstu “Tiešās investīcijas ekonomikā, par kuru ziņo (DIRE) – Darījumi” aizstāj ar šādu:








  “Tiešās investīcijas ekonomikā, par kuru ziņo (DIRE) – Darījumi | Geo 6 | Geo 6 (*) | Geo 6 (*)”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

ierakstu “Tiešās investīcijas ekonomikā, par kuru ziņo (DIRE) – Darījumi” aizstāj ar šādu:

“Tiešās investīcijas ekonomikā, par kuru ziņo (DIRE) – Darījumi

Geo 6

Geo 6 (*)

Geo 6 (*)”;

| c) | pievieno šādu zemsvītras piezīmi:






  “(*) | Geo 6: Geo 6 treknrakstā, obligāti no 2015. pārskata gada.”; |
| --- | --- | --- |

c)

pievieno šādu zemsvītras piezīmi:

“(*)

| 4) | pielikuma 4.2. tabulu groza šādi:






  a) | ierakstu “Tiešās investīcijas ārvalstīs (DIA) – Ienākumi” aizstāj ar šādu:








  “Tiešās investīcijas ārvalstīs (DIA) – Ienākumi | Geo 6 | Geo 6 (*) | Geo 6 (*)”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4)

pielikuma 4.2. tabulu groza šādi:

a)

ierakstu “Tiešās investīcijas ārvalstīs (DIA) – Ienākumi” aizstāj ar šādu:

“Tiešās investīcijas ārvalstīs (DIA) – Ienākumi

Geo 6

Geo 6 (*)

Geo 6 (*)”;

| b) | ierakstu “Tiešās investīcijas ekonomikā, par kuru ziņo (DIRE) – Ienākumi” aizstāj ar šādu:








  “Tiešās investīcijas ekonomikā, par kuru ziņo (DIRE) – Ienākumi | Geo 6 | Geo 6 (*) | Geo 6 (*)”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

ierakstu “Tiešās investīcijas ekonomikā, par kuru ziņo (DIRE) – Ienākumi” aizstāj ar šādu:

“Tiešās investīcijas ekonomikā, par kuru ziņo (DIRE) – Ienākumi

Geo 6

Geo 6 (*)

Geo 6 (*)”;

| c) | pievieno šādu zemsvītras piezīmi:






  “(*) | Geo 6: Geo 6 treknrakstā, obligāti no 2015. pārskata gada.”; |
| --- | --- | --- |

c)

pievieno šādu zemsvītras piezīmi:

“(*)

| 5) | pielikuma 5.1. tabulu groza šādi:






  a) | ierakstu “Tiešās investīcijas ārvalstīs (DIA)” aizstāj ar šādu:








  “Tiešās investīcijas ārvalstīs (DIA) | Geo 6 | Geo 6 (*) | Geo 6 (*)”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

5)

pielikuma 5.1. tabulu groza šādi:

a)

ierakstu “Tiešās investīcijas ārvalstīs (DIA)” aizstāj ar šādu:

“Tiešās investīcijas ārvalstīs (DIA)

Geo 6

Geo 6 (*)

Geo 6 (*)”;

| b) | ierakstu “Tiešās investīcijas ekonomikā, par kuru ziņo (DIRE)” aizstāj ar šādu:








  “Tiešās investīcijas ekonomikā, par kuru ziņo (DIRE) | Geo 6 | Geo 6 (*) | Geo 6 (*)”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

ierakstu “Tiešās investīcijas ekonomikā, par kuru ziņo (DIRE)” aizstāj ar šādu:

“Tiešās investīcijas ekonomikā, par kuru ziņo (DIRE)

Geo 6

Geo 6 (*)

Geo 6 (*)”;

| c) | pievieno šādu zemsvītras piezīmi:






  “(*) | Geo 6: Geo 6 treknrakstā, obligāti no 2015. pārskata gada.” |
| --- | --- | --- |

c)

pievieno šādu zemsvītras piezīmi:

“(*)

---

(2)  Pāreja uz T + 82 nav obligāta dalībvalstīm, kas nav monetārajā savienībā.”;”

---

| 29.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 171/153 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 171/153

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2016/1014

(2016. gada 8. jūnijs),

ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza attiecībā uz atbrīvojumiem preču dīleriem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (4) ieguldījumu brokeru sabiedrības, kuru pamatdarbība ir tikai un vienīgi ieguldījumu pakalpojumu sniegšana vai ar finanšu instrumentiem saistītas darbības saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK (5) I pielikuma C iedaļas 5., 6., 7., 9. un 10. punktu un kurām 2006. gada 31. decembrī nepiemēroja Padomes Direktīvu 93/22/EEK (6) (“preču dīleri”), atbrīvo no prasībām attiecībā uz lieliem riska darījumiem un no pašu kapitāla prasībām. Minētos atbrīvojumus piemēro līdz 2017. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (4) ieguldījumu brokeru sabiedrības, kuru pamatdarbība ir tikai un vienīgi ieguldījumu pakalpojumu sniegšana vai ar finanšu instrumentiem saistītas darbības saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK (5) I pielikuma C iedaļas 5., 6., 7., 9. un 10. punktu un kurām 2006. gada 31. decembrī nepiemēroja Padomes Direktīvu 93/22/EEK (6) (“preču dīleri”), atbrīvo no prasībām attiecībā uz lieliem riska darījumiem un no pašu kapitāla prasībām. Minētos atbrīvojumus piemēro līdz 2017. gada 31. decembrim.

| (2) | Regulā (ES) Nr. 575/2013 arī noteikts, ka Komisijai līdz 2015. gada 31. decembrim jāsagatavo ziņojums par atbilstīgu režīmu preču dīleru prudenciālajai uzraudzībai. Turklāt minētajā regulā noteikts, ka Komisijai līdz tam pašam datumam jāsagatavo ziņojums par atbilstīgu režīmu ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālajai uzraudzībai kopumā. Vajadzības gadījumā pēc minētajiem ziņojumiem sagatavo leģislatīvu aktu priekšlikumus. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (ES) Nr. 575/2013 arī noteikts, ka Komisijai līdz 2015. gada 31. decembrim jāsagatavo ziņojums par atbilstīgu režīmu preču dīleru prudenciālajai uzraudzībai. Turklāt minētajā regulā noteikts, ka Komisijai līdz tam pašam datumam jāsagatavo ziņojums par atbilstīgu režīmu ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālajai uzraudzībai kopumā. Vajadzības gadījumā pēc minētajiem ziņojumiem sagatavo leģislatīvu aktu priekšlikumus.

| (3) | Prudenciālās pieejas pārskatīšana attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām (“ieguldījumu brokeru sabiedrību pārskatīšana”), tostarp attiecībā uz preču dīleriem, pašlaik tiek veikta, bet vēl nav pabeigta. Minētās pārskatīšanas finalizēšana un tādu jaunu tiesību aktu, kas var būt vajadzīgi minētās pārskatīšanas rezultātā, pieņemšana tiks pabeigta tikai pēc 2017. gada 31. decembra. |
| --- | --- |

(3)

Prudenciālās pieejas pārskatīšana attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām (“ieguldījumu brokeru sabiedrību pārskatīšana”), tostarp attiecībā uz preču dīleriem, pašlaik tiek veikta, bet vēl nav pabeigta. Minētās pārskatīšanas finalizēšana un tādu jaunu tiesību aktu, kas var būt vajadzīgi minētās pārskatīšanas rezultātā, pieņemšana tiks pabeigta tikai pēc 2017. gada 31. decembra.

| (4) | Saskaņā ar pašreizējo režīmu pēc 2017. gada 31. decembra preču dīleriem tiks piemērotas prasības attiecībā uz lieliem riska darījumiem un pašu kapitāla prasības. Tas varētu likt tiem būtiski palielināt pašu kapitāla summu, kas tiem vajadzīga, lai turpinātu savu darbību, un tādējādi palielināt ar šādas darbības veikšanu saistītās izmaksas. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar pašreizējo režīmu pēc 2017. gada 31. decembra preču dīleriem tiks piemērotas prasības attiecībā uz lieliem riska darījumiem un pašu kapitāla prasības. Tas varētu likt tiem būtiski palielināt pašu kapitāla summu, kas tiem vajadzīga, lai turpinātu savu darbību, un tādējādi palielināt ar šādas darbības veikšanu saistītās izmaksas.

| (5) | Lēmumam piemērot preču dīleriem prasības attiecībā uz lieliem riska darījumiem un pašu kapitāla prasības nevajadzētu tikt pieņemtam tāpēc, ka beidzas atbrīvojums. Tā vietā minētajam lēmumam vajadzētu būt rūpīgi apdomātam, pamatojoties uz ieguldījumu brokeru sabiedrību pārskatīšanas secinājumiem, un tam vajadzētu būt skaidri noteiktam tiesību aktos. |
| --- | --- |

(5)

Lēmumam piemērot preču dīleriem prasības attiecībā uz lieliem riska darījumiem un pašu kapitāla prasības nevajadzētu tikt pieņemtam tāpēc, ka beidzas atbrīvojums. Tā vietā minētajam lēmumam vajadzētu būt rūpīgi apdomātam, pamatojoties uz ieguldījumu brokeru sabiedrību pārskatīšanas secinājumiem, un tam vajadzētu būt skaidri noteiktam tiesību aktos.

| (6) | Tāpēc ir jānosaka jauns datums, līdz kuram būtu jāturpina piemērot atbrīvojumus preču dīleriem. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 575/2013, |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc ir jānosaka jauns datums, līdz kuram būtu jāturpina piemērot atbrīvojumus preču dīleriem. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 575/2013,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza šādi:

| 1) | regulas 493. panta 1. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu:

  “Šo atbrīvojumu var izmantot līdz 2020. gada 31. decembrim vai līdz datumam, kad stājas spēkā jebkādas izmaiņas, ievērojot šā panta 2. punktu, atkarībā no tā, kurš datums ir agrāks.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 493. panta 1. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu:

“Šo atbrīvojumu var izmantot līdz 2020. gada 31. decembrim vai līdz datumam, kad stājas spēkā jebkādas izmaiņas, ievērojot šā panta 2. punktu, atkarībā no tā, kurš datums ir agrāks.”;

| 2) | regulas 498. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Šo atbrīvojumu piemēro līdz 2020. gada 31. decembrim vai līdz datumam, kad stājas spēkā jebkādi grozījumi, ievērojot 2. un 3. punktu, atkarībā no tā, kurš datums ir agrāks.” |
| --- | --- |

2)

regulas 498. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Šo atbrīvojumu piemēro līdz 2020. gada 31. decembrim vai līdz datumam, kad stājas spēkā jebkādi grozījumi, ievērojot 2. un 3. punktu, atkarībā no tā, kurš datums ir agrāks.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2016. gada 8. jūnijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A.G. KOENDERS

---

(1)  
  OV C 130, 13.4.2016., 1. lpp.

1

(2)  
  2016. gada 27. aprīļa atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta 2016. gada 11. maija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2016. gada 30. maija lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Direktīva 93/22/EEK (1993. gada 10. maijs) par ieguldījumu pakalpojumiem vērtspapīru jomā (OV L 141, 11.6.1993., 27. lpp.).

6

---