# Den Europæiske Unions L 192/2016

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 192 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 59. årgang16. juli 2016 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 192

Dansk udgave

Retsforskrifter

59. årgang16. juli 2016

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1157 af 11. juli 2016 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 964/2014 for så vidt angår standardvilkår og -betingelser for finansielle instrumenter til en saminvesteringsfacilitet og en byudviklingsfond | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) 2016/1158 af 15. juli 2016 om ændring af forordning (EU) nr. 452/2014, således at modeller for de godkendelser, der udstedes til tredjelandsoperatører, og for de tilknyttede specifikationer udgår (
  1
  ) | 21 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1159 af 15. juli 2016 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina og produceret af Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited | 23 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1160 af 15. juli 2016 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indonesien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 | 49 |
| | | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1161 af 15. juli 2016 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 71 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2016/1162 af 30. juni 2016 om videregivelse af fortrolige oplysninger i forbindelse med strafferetlig efterforskning (ECB/2016/19) | 73 |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | AVS-EU-Ambassadørudvalgets afgørelse nr. 3/2016 af 12. juli 2016 om revisionen af bilag III til AVS-EU-partnerskabsaftalen [2016/1163] | 77 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1157 af 11. juli 2016 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 964/2014 for så vidt angår standardvilkår og -betingelser for finansielle instrumenter til en saminvesteringsfacilitet og en byudviklingsfond

1

*

Kommissionens forordning (EU) 2016/1158 af 15. juli 2016 om ændring af forordning (EU) nr. 452/2014, således at modeller for de godkendelser, der udstedes til tredjelandsoperatører, og for de tilknyttede specifikationer udgår (
  1
  )

1

21

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1159 af 15. juli 2016 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina og produceret af Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited

23

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1160 af 15. juli 2016 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indonesien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009

49

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1161 af 15. juli 2016 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

71

AFGØRELSER

*

Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2016/1162 af 30. juni 2016 om videregivelse af fortrolige oplysninger i forbindelse med strafferetlig efterforskning (ECB/2016/19)

73

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

AVS-EU-Ambassadørudvalgets afgørelse nr. 3/2016 af 12. juli 2016 om revisionen af bilag III til AVS-EU-partnerskabsaftalen [2016/1163]

77

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 16.7.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 192/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/1157

af 11. juli 2016

om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 964/2014 for så vidt angår standardvilkår og -betingelser for finansielle instrumenter til en saminvesteringsfacilitet og en byudviklingsfond

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (1), særlig artikel 38, stk. 3, andet afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | For at fremme brugen af finansielle instrumenter, der etableres på nationalt, regionalt, transnationalt og tværnationalt niveau og forvaltes af forvaltningsmyndigheden eller under forvaltningsmyndighedens ansvar i overensstemmelse med artikel 38, stk. 3, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013, blev der ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 964/2014 (2) fastlagt bestemmelser om standardvilkår og -betingelser for tre finansielle instrumenter: et porteføljerisikodelingslån, en porteføljegaranti med loft og et renoveringslån. |
| --- | --- |

(1)

For at fremme brugen af finansielle instrumenter, der etableres på nationalt, regionalt, transnationalt og tværnationalt niveau og forvaltes af forvaltningsmyndigheden eller under forvaltningsmyndighedens ansvar i overensstemmelse med artikel 38, stk. 3, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013, blev der ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 964/2014 (2) fastlagt bestemmelser om standardvilkår og -betingelser for tre finansielle instrumenter: et porteføljerisikodelingslån, en porteføljegaranti med loft og et renoveringslån.

| (2) | For at fremme gennemførelsen af de europæiske struktur- og investeringsfondes støtte til endelige modtagere er det nødvendigt at fastlægge bestemmelser om standardvilkår og -betingelser for endnu to finansielle instrumenter: en saminvesteringsfacilitet og en byudviklingsfond. |
| --- | --- |

(2)

For at fremme gennemførelsen af de europæiske struktur- og investeringsfondes støtte til endelige modtagere er det nødvendigt at fastlægge bestemmelser om standardvilkår og -betingelser for endnu to finansielle instrumenter: en saminvesteringsfacilitet og en byudviklingsfond.

| (3) | En saminvesteringsfacilitet er et passende finansielt instrument til støtte for udviklingen af iværksætterkulturen for små og mellemstore virksomheder (SMV'er), som befinder sig på forskellige udviklingstrin. Saminvesteringsfaciliteten bør udvikle de lokale aktiemarkeder og tiltrække yderligere egenkapitalinvesteringer i SMV'er gennem partnerskaber med private investorer. |
| --- | --- |

(3)

En saminvesteringsfacilitet er et passende finansielt instrument til støtte for udviklingen af iværksætterkulturen for små og mellemstore virksomheder (SMV'er), som befinder sig på forskellige udviklingstrin. Saminvesteringsfaciliteten bør udvikle de lokale aktiemarkeder og tiltrække yderligere egenkapitalinvesteringer i SMV'er gennem partnerskaber med private investorer.

| (4) | En byudviklingsfond er et passende finansielt instrument til at tackle de mange økonomiske, miljømæssige og sociale problemer i byområder beliggende i støttede områder, som fremgår af et regionalstøttekort i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra a) og c). Byudviklingsfonde kan anvendes til at tilvejebringe medinvesteringer fra private investorer for at støtte gennemførelsen af byudviklingsprojekter og bør være rettet mod at imødegå markedssvigt ved at støtte bæredygtige byudviklingsstrategier, i tilfælde hvor der er begrænsede disponible midler eller hvor investorerne udviser begrænset interesse i at støtte byudviklingsprojekter. |
| --- | --- |

(4)

En byudviklingsfond er et passende finansielt instrument til at tackle de mange økonomiske, miljømæssige og sociale problemer i byområder beliggende i støttede områder, som fremgår af et regionalstøttekort i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra a) og c). Byudviklingsfonde kan anvendes til at tilvejebringe medinvesteringer fra private investorer for at støtte gennemførelsen af byudviklingsprojekter og bør være rettet mod at imødegå markedssvigt ved at støtte bæredygtige byudviklingsstrategier, i tilfælde hvor der er begrænsede disponible midler eller hvor investorerne udviser begrænset interesse i at støtte byudviklingsprojekter.

| (5) | Gennemførelsesforordning (EU) nr. 964/2014 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(5)

Gennemførelsesforordning (EU) nr. 964/2014 bør derfor ændres.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra Koordinationsudvalget for de Europæiske Struktur- og Investeringsfonde — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra Koordinationsudvalget for de Europæiske Struktur- og Investeringsfonde —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I gennemførelsesforordning (EU) nr. 964/2014 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1 affattes således:

  »Artikel 1
  Formål
  Ved denne forordning fastsættes der regler vedrørende standardbetingelserne og -vilkårene for følgende finansielle instrumenter:






  a) | et porteføljerisikodelingslån (»RS-lån«) |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 1 affattes således:

»Artikel 1

Formål

Ved denne forordning fastsættes der regler vedrørende standardbetingelserne og -vilkårene for følgende finansielle instrumenter:

a)

et porteføljerisikodelingslån (»RS-lån«)

| b) | en porteføljegaranti med loft |
| --- | --- |

b)

en porteføljegaranti med loft

| c) | et renoveringslån |
| --- | --- |

c)

et renoveringslån

| d) | en saminvesteringsfacilitet |
| --- | --- |

d)

en saminvesteringsfacilitet

| e) | en byudviklingsfond.« |
| --- | --- |

e)

en byudviklingsfond.«

| 2) | I artikel 3 affattes overskriften således:
  »Artikel 3
  Støtte i henhold til standardbetingelserne og -vilkårene« |
| --- | --- |

2)

I artikel 3 affattes overskriften således:

»Artikel 3

Støtte i henhold til standardbetingelserne og -vilkårene«

| 3) | Som artikel 8a og 8b indsættes:

  »Artikel 8a
  Saminvesteringsfacilitet

  1.   Saminvesteringsfaciliteten skal tage form af en equity-fond, der forvaltes af en finansiel formidler, der investerer bidrag fra de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESIF) i små og mellemstore virksomheder (SMV'er). Saminvesteringsfaciliteten skal tiltrække yderligere investeringer i SMV'er gennem et partnerskab med private medinvestorer på grundlag af hver enkelt transaktion.


  2.   Saminvesteringsfaciliteten opfylder betingelserne og vilkårene i bilag V.



  Artikel 8b
  Byudviklingsfond

  1.   Byudviklingsfonden skal tage form af en lånefond og oprettes og forvaltes af en finansiel formidler med bidrag fra ESIF-programmet og anvendelse af medfinansiering på mindst 30 % fra den finansielle formidler og medinvestorer. Byudviklingsfonden skal finansiere og støtte gennemførelsen af byudviklingsprojekter i støttede områder, der er opført på et regionalstøttekort for perioden 1. juli 2014 til 31. december 2020 i overensstemmelse med traktatens artikel 107, stk. 3, litra a) og c), samt mobilisere medinvesteringer fra private kilder.


  2.   Byudviklingsfonden opfylder betingelserne og vilkårene i bilag VI.« |
| --- | --- |

3)

Som artikel 8a og 8b indsættes:

»Artikel 8a

Saminvesteringsfacilitet

1.   Saminvesteringsfaciliteten skal tage form af en equity-fond, der forvaltes af en finansiel formidler, der investerer bidrag fra de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESIF) i små og mellemstore virksomheder (SMV'er). Saminvesteringsfaciliteten skal tiltrække yderligere investeringer i SMV'er gennem et partnerskab med private medinvestorer på grundlag af hver enkelt transaktion.

2.   Saminvesteringsfaciliteten opfylder betingelserne og vilkårene i bilag V.

Artikel 8b

Byudviklingsfond

1.   Byudviklingsfonden skal tage form af en lånefond og oprettes og forvaltes af en finansiel formidler med bidrag fra ESIF-programmet og anvendelse af medfinansiering på mindst 30 % fra den finansielle formidler og medinvestorer. Byudviklingsfonden skal finansiere og støtte gennemførelsen af byudviklingsprojekter i støttede områder, der er opført på et regionalstøttekort for perioden 1. juli 2014 til 31. december 2020 i overensstemmelse med traktatens artikel 107, stk. 3, litra a) og c), samt mobilisere medinvesteringer fra private kilder.

2.   Byudviklingsfonden opfylder betingelserne og vilkårene i bilag VI.«

| 4) | Bilag V og VI som anført i bilaget til denne forordning indsættes. |
| --- | --- |

4)

Bilag V og VI som anført i bilaget til denne forordning indsættes.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. juli 2016.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 964/2014 af 11. september 2014 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 for så vidt angår standardvilkår og -betingelser for finansielle instrumenter (EUT L 271 af 12.9.2014, s. 16).

2

---

BILAG

»BILAG V

SAMINVESTERINGSFACILITET

Skematisk fremstilling af princippet bag saminvesteringsfaciliteten

Bidrag (min. 10%-40%-60%)*

- % omfatter minimumsbidraget på 1% fra den finansielle formidler

Venturecapital-fonde

Business angels mv.

Virksomheder og banker

Fortjeneste/tab

Privat

SMV 2

SMV 1

SMV X

Fortjeneste/tab

Bidrag (90%-60%-40%) + min. 1% finansiel formidler

Fortjeneste/tab

Bidrag

Finansiel formidlers bidrag

Programbidrag

Programbidrag

OP private bidrag og/eller private bidrag (saminvestorer)

Portefølje af SMV'er

Saminvesteringsfacilitet forvaltet af den finansielle formidler

Betingelser og vilkår for saminvesteringsfaciliteten

| Opbygningen af det finansielle instrument | Saminvesteringsfaciliteten skal investere i SMV'ers egenkapital med bidrag fra ESIF-programmet, den finansielle formidlers egne midler og private medinvestorer.
  Den finansielle formidler er en privat enhed, der træffer alle beslutninger om investeringer og salg med den omhu, som kræves af en professionel fondsadministrator i god tro. Den finansielle formidler skal være økonomisk og retligt uafhængig af forvaltningsmyndigheden og holdingfonden.
  Private medinvestorer er private organer, som skal være retligt uafhængige af den finansielle formidler.
  Saminvesteringsfaciliteten stilles til rådighed inden for rammerne af en operation, der indgår i prioritetsaksen som defineret i det program, der finansieres via ESI-fondene, og er defineret i forbindelse med forhåndsvurderingen, jf. artikel 37 i forordning (EU) nr. 1303/2013. |
| --- | --- |
| Formålet med instrumentet | Formålet med instrumentet er at






  1) | investere i SMV'er, som befinder sig i igangsætnings-, start- og udvidelsesfasen, eller i gennemførelse af nye projekter, indtrængning på nye markeder eller nye udviklingsprojekter i eksisterende virksomheder som led i aftaler om saminvestering (partnerskabstilgang) med medinvestorer for hver enkelt sag. Disse investeringer foretages inden for rammerne af Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 (*1). |

Opbygningen af det finansielle instrument

Saminvesteringsfaciliteten skal investere i SMV'ers egenkapital med bidrag fra ESIF-programmet, den finansielle formidlers egne midler og private medinvestorer.

Den finansielle formidler er en privat enhed, der træffer alle beslutninger om investeringer og salg med den omhu, som kræves af en professionel fondsadministrator i god tro. Den finansielle formidler skal være økonomisk og retligt uafhængig af forvaltningsmyndigheden og holdingfonden.

Private medinvestorer er private organer, som skal være retligt uafhængige af den finansielle formidler.

Saminvesteringsfaciliteten stilles til rådighed inden for rammerne af en operation, der indgår i prioritetsaksen som defineret i det program, der finansieres via ESI-fondene, og er defineret i forbindelse med forhåndsvurderingen, jf. artikel 37 i forordning (EU) nr. 1303/2013.

Formålet med instrumentet

Formålet med instrumentet er at

1)

investere i SMV'er, som befinder sig i igangsætnings-, start- og udvidelsesfasen, eller i gennemførelse af nye projekter, indtrængning på nye markeder eller nye udviklingsprojekter i eksisterende virksomheder som led i aftaler om saminvestering (partnerskabstilgang) med medinvestorer for hver enkelt sag. Disse investeringer foretages inden for rammerne af Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 (*1).

| 2) | tilvejebringe mere kapital for at øge investeringsniveauet for SMV'er. |
| --- | --- |

2)

tilvejebringe mere kapital for at øge investeringsniveauet for SMV'er.

Målene er knyttet til følgende betingelser.

Bidraget fra ESIF-programmet til saminvesteringsfaciliteten må ikke fortrænge tilgængelig finansiering fra andre offentlige eller private investorer.

Saminvesteringsfacilitetens beløb og satser fastsættes med henblik på at afbøde den mangel på egenkapital, som blev identificeret i forhåndsvurderingen af det finansielle instrument i henhold til artikel 37 i forordning (EU) nr. 1303/2013.

Via ESIF-programmet ydes der finansiering til saminvesteringsfaciliteten med henblik på at opbygge en portefølje af investeringer i SMV'er. Saminvesteringsfaciliteten deltager sammen med den finansielle formidler og en række medinvestorer for hver enkelt sag.

Hvis der er tale om en holdingfondstruktur, overfører holdingfonden bidraget fra ESIF-programmet til den finansielle formidler, som er ansvarlig for saminvesteringsfaciliteten.

Ud over ESIF-programbidraget kan holdingfonden bidrage med sine egne midler. Reglerne om statsstøtte finder anvendelse, når de af holdingfonden tilvejebragte midler er statsmidler. Når en holdingfonds midler kombineres med andre statsmidler, finder artikel 21 i forordning (EU) nr. 651/2014 også anvendelse.

Statsstøtte

Saminvesteringsfacilitetens investeringer gennemføres som et instrument, der indebærer statsstøtte. Den betragtes som forenelig med det indre marked og kræver ikke ad hoc-notifikation/meddelelse, forudsat at betingelserne for forenelighed i artikel 21 i forordning (EU) nr. 651/2014 er opfyldt.

Statsstøttens niveau vurderes for så vidt angår holdingfonden, den finansielle formidler, de private investorer og de endelige modtagere.

For hver enkelt sag skal det samlede niveau for den private medvirken i SMV'erne som minimum nå følgende satser:

| a) | 10 % for risikofinansieringen til støtteberettigede virksomheder, der ikke på noget marked har foretaget deres første kommercielle salg |
| --- | --- |

a)

10 % for risikofinansieringen til støtteberettigede virksomheder, der ikke på noget marked har foretaget deres første kommercielle salg

| b) | 40 % for risikofinansieringen til støtteberettigede virksomheder, der har været aktive på et marked i mindre end 7 år efter deres første kommercielle salg |
| --- | --- |

b)

40 % for risikofinansieringen til støtteberettigede virksomheder, der har været aktive på et marked i mindre end 7 år efter deres første kommercielle salg

| c) | 60 % for risikofinansieringen til enten støtteberettigede virksomheder, der har brug for en første risikofinansieringsinvestering, som er større end 50 % af deres gennemsnitlige årsomsætning i de foregående 5 år, beregnet på grundlag af en forretningsplan, der er udarbejdet med henblik på at trænge ind på et nyt produktmarked eller geografisk marked, eller til opfølgende investeringer i støtteberettigede virksomheder efter den 7-årige periode. |
| --- | --- |

c)

60 % for risikofinansieringen til enten støtteberettigede virksomheder, der har brug for en første risikofinansieringsinvestering, som er større end 50 % af deres gennemsnitlige årsomsætning i de foregående 5 år, beregnet på grundlag af en forretningsplan, der er udarbejdet med henblik på at trænge ind på et nyt produktmarked eller geografisk marked, eller til opfølgende investeringer i støtteberettigede virksomheder efter den 7-årige periode.

Den private medvirken betragtes her som investeringer foretaget af private organer.

Med henblik på saminvesteringsfaciliteten er støtte til den endelige modtager tilladt, hvis:

| a) | støtte til private medinvestorer er tilladt |
| --- | --- |

a)

støtte til private medinvestorer er tilladt

| b) | den finansielle formidler forvaltes på markedsvilkår og finasieringsbeslutningerne er uafhængige og profitorienterede |
| --- | --- |

b)

den finansielle formidler forvaltes på markedsvilkår og finasieringsbeslutningerne er uafhængige og profitorienterede

| c) | loftet for privat finansiering i artikel 21, stk. 10, i forordning (EU) nr. 651/2014 er opnået. |
| --- | --- |

c)

loftet for privat finansiering i artikel 21, stk. 10, i forordning (EU) nr. 651/2014 er opnået.

Omkostningerne til udvikling af investeringsprojekter, due diligence og til ledsagelse af de endelige modtagere afholdes over forvaltningsomkostningerne og/eller -vederlag hos den finansielle formidler, der forvalter saminvesteringsfaciliteten.

For ELFUL-støttede aktiviteter gælder de generelle statsstøtteregler.

Investerings-politik

a)   Udbetaling fra forvaltningsmyndigheden eller holdingfonden til saminvesteringsfaciliteten

Efter undertegnelsen af en finansieringsaftale mellem forvaltningsmyndigheden eller holdingfonden og den finansielle formidler overfører den relevante forvaltningsmyndighed eller holdingfond offentlige bidrag fra programmet til saminvesteringsfaciliteten. Overførslen dækker behovene til investeringer samt forvaltningsomkostninger og -gebyrer. Overførslen sker i trancher.

Investeringen bekræftes i forhåndsvurderingen i overensstemmelse med artikel 37 i forordning (EU) nr. 1303/2013.

Saminvesteringsfacilitetens investeringspolitik skal omfatte en klar exitstrategi. Strategien skal indgå i finansieringsaftalen.

b)   Udbetaling fra saminvesteringsfaciliteten til støtteberettigede SMV'er

Saminvesteringsfaciliteten skal inden for en på forhånd fastsat tidsfrist foretage investeringer sammen med den finansielle formidler og andre private investorer.

Den udvalgte finansielle formidler skal for hver enkelt sag tiltrække yderligere finansiering fra den finansielle formidler eller et instrument, der er tilknyttet den finansielle formidler, som udgør mindst 1 % med henblik på interessesammenfald, og fra medinvestorer, dvs. private investorer.

Investeringsbeslutningerne skal være profitorienterede. En investering betragtes som profitorienteret, hvis den opfylder følgende betingelser:

| i) | den finansielle formidler er etableret i henhold til gældende love og gennemfører en due diligence-undersøgelse med henblik på at sikre en kommercielt forsvarlig investeringsstrategi, herunder en passende risikospredning, hvorved der opnås økonomisk levedygtighed og en effektiv skalering, hvad angår størrelse og territorialt omfang af formidlerens investeringsportefølje |
| --- | --- |

i)

den finansielle formidler er etableret i henhold til gældende love og gennemfører en due diligence-undersøgelse med henblik på at sikre en kommercielt forsvarlig investeringsstrategi, herunder en passende risikospredning, hvorved der opnås økonomisk levedygtighed og en effektiv skalering, hvad angår størrelse og territorialt omfang af formidlerens investeringsportefølje

| ii) | investering i støtteberettigede SMV'er baseres på en levedygtig forretningsplan, som indeholder udførlige oplysninger om produkt-, salgs- og rentabilitetsudviklingen, og som på forhånd godtgør, at investeringen er økonomisk levedygtig |
| --- | --- |

ii)

investering i støtteberettigede SMV'er baseres på en levedygtig forretningsplan, som indeholder udførlige oplysninger om produkt-, salgs- og rentabilitetsudviklingen, og som på forhånd godtgør, at investeringen er økonomisk levedygtig

| iii) | der foreligger en klar og realistisk exitstrategi for hver investering. |
| --- | --- |

iii)

der foreligger en klar og realistisk exitstrategi for hver investering.

Den finansielle formidler gennemfører en ensartet investeringspolitik, der overholder gældende branchestandarder og er i overensstemmelse med forvaltningsmyndighedens finansielle interesser og politiske mål.

c)   Udbetaling fra medinvestorerne til støtteberettigede SMV'er

Den finansielle formidler skal udpege, screene og vurdere potentielle saminvesteringer i endelige modtagere og eventuelle medinvestorer. Den finansielle formidler gennemfører en due diligence-vurdering for hver enkelt sag. Due diligence-vurderingen skal omfatte nøgleaspekter såsom forretningsplanen, investeringens levedygtighed og exitstrategien. Forretningsplanen skal indeholde udførlige oplysninger om produkt-, salgs- og rentabilitetsudviklingen.

Tærsklen for private investeringer i støtteberettigede SMV'er skal nå minimumssatsen i artikel 21 i forordning (EU) nr. 651/2014.

Aftalen om saminvestering mellem den finansielle formidler og medinvestorerne skal indeholde betingelser og vilkår for investering til de endelige modtagere og skal være i overensstemmelse med artikel 1, stk. 3, i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 821/2014 (*2), hvor denne artikel finder anvendelse.

Fondsbidrag til det finansielle instrument: beløb og sats (produktdetaljer)

Saminvesteringsfaciliteten skal tilvejebringe kapital til ikke-børsnoterede SMV'er, der opfylder mindst én af følgende betingelser:

| a) | SMV'erne har ikke været aktive på noget marked |
| --- | --- |

a)

SMV'erne har ikke været aktive på noget marked

| b) | SMV'erne har været aktive på et marked i mindre end syv år efter deres første kommercielle salg |
| --- | --- |

b)

SMV'erne har været aktive på et marked i mindre end syv år efter deres første kommercielle salg

| c) | SMV'erne har brug for en første risikofinansieringsinvestering, som er større end 50 % af deres gennemsnitlige årsomsætning i de foregående fem år, beregnet på grundlag af en forretningsplan, der er udarbejdet med henblik på at trænge ind på et nyt produktmarked eller geografisk marked |
| --- | --- |

c)

SMV'erne har brug for en første risikofinansieringsinvestering, som er større end 50 % af deres gennemsnitlige årsomsætning i de foregående fem år, beregnet på grundlag af en forretningsplan, der er udarbejdet med henblik på at trænge ind på et nyt produktmarked eller geografisk marked

| d) | SMV'erne har brug for opfølgende investeringer i støtteberettigede virksomheder, selv efter den syvårige periode efter det første kommercielle salg. |
| --- | --- |

d)

SMV'erne har brug for opfølgende investeringer i støtteberettigede virksomheder, selv efter den syvårige periode efter det første kommercielle salg.

Saminvesteringens beløb og satser pr. transaktion fastsættes ved at anvende følgende faktorer som minimum:

| a) | saminvesteringsfacilitetens størrelse og fokus |
| --- | --- |

a)

saminvesteringsfacilitetens størrelse og fokus

| b) | medinvestorernes bidrag |
| --- | --- |

b)

medinvestorernes bidrag

| c) | saminvesteringsfacilitetens forventede katalysatoreffekt; den ligger under lofterne i artikel 21, stk. 10, i forordning (EU) nr. 651/2014. |
| --- | --- |

c)

saminvesteringsfacilitetens forventede katalysatoreffekt; den ligger under lofterne i artikel 21, stk. 10, i forordning (EU) nr. 651/2014.

Beløb, der returneres til saminvesteringsfaciliteten fra investeringer inden for den tidsfrist for investeringer, som er fastsat i finansieringsaftalen, genanvendes i henhold til artikel 44 og 45 i forordning (EU) nr. 1303/2013.

Præferencebetaling til private investorer, som udelukkende tager sigte på asymmetrisk profitdeling, fastsættes i henhold til artikel 44, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013 og artikel 21, stk. 13, litra b), i forordning (EU) nr. 651/2014.

Programbidrag til det finansielle instrument (aktiviteter)

Porteføljen af underliggende transaktioner, som finansieres af saminvesteringsfaciliteten, skal omfatte investeringer til fordel for de endelige modtagere.

Kriterierne for støtteberettigelse ved medtagelse i porteføljen fastlægges ifølge EU-lovgivningen, ESIF-programmet, de nationale regler for støtteberettigelse og sammen med den finansielle formidler. Den finansielle formidler skal have et rimeligt overblik over porteføljerisikoprofilen.

Saminvesteringerne foretages i de endelige modtagere i den aftale periode før en exit i henhold til investeringsstrategien.

Forvaltningsmyndighedens ansvar

Forvaltningsmyndighedens ansvar i forhold til det finansielle instrument er som omhandlet i artikel 6 i delegeret forordning (EU) nr. 480/2014 (*3).

Ved afviklingen af saminvesteringsfaciliteten gennemfører den finansielle formidler en grundig vurdering af risikoen for fordringer over for saminvesteringsfaciliteten og sikre, at der stilles passende beløb på spærrede konti til at efterkomme sådanne fordringer.

Frist

Saminvesteringsfaciliteten har en indikativ varighed på ti år og kan forlænges med forvaltningsmyndighedens godkendelse.

Investeringsperioden for det finansielle instrument fastsættes med henblik på at sikre, at programbidraget som omhandlet i artikel 42 i forordning (EU) nr. 1303/2013 anvendes til investeringer i endelige modtagere senest den 31. december 2023.

For investeringer, der foretages efter den 31. december 2020, undersøges det, om de overholder de regler om statsstøtte, der træder i kraft efter denne dato.

Investering og risikodeling for den finansielle formidler (interessesam-menfald)

Interessesammenfald mellem forvaltningsmyndigheden og den finansielle formidler opnås via:

| — | resultatbetingede vederlag, jf. artikel 12 og 13 i den delegerede forordning (EU) nr. 480/2014 |
| --- | --- |

—

resultatbetingede vederlag, jf. artikel 12 og 13 i den delegerede forordning (EU) nr. 480/2014

| — | betaling til den finansielle formidler, som skal svare til den gældende betaling på markedet i sammenlignelige situationer, herunder eventuelle renter |
| --- | --- |

—

betaling til den finansielle formidler, som skal svare til den gældende betaling på markedet i sammenlignelige situationer, herunder eventuelle renter

| — | medfinansiering fra private investorer, der skal være på minimumsniveauet i henhold til artikel 21, stk. 10, i forordning (EU) nr. 651/2014 |
| --- | --- |

—

medfinansiering fra private investorer, der skal være på minimumsniveauet i henhold til artikel 21, stk. 10, i forordning (EU) nr. 651/2014

| — | den finansielle formidlers medfinansiering med egne midler på mindst 1 % for hver sag sker på samme betingelser som saminvesteringsfaciliteten; supplerende medinvestering fra den finansielle formidler er underlagt de samme betingelser som saminvesteringsfaciliteten |
| --- | --- |

—

den finansielle formidlers medfinansiering med egne midler på mindst 1 % for hver sag sker på samme betingelser som saminvesteringsfaciliteten; supplerende medinvestering fra den finansielle formidler er underlagt de samme betingelser som saminvesteringsfaciliteten

| — | medfinansiering fra medinvestorer, som foretages på samme betingelser og vilkår som for saminvesteringsfaciliteten, undtagen hvis det i forhåndsvurderingen, jf. artikel 37, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 1303/2013, vurderes, at der skal fastsættes en asymmetrisk profitdeling mellem offentlige og private investorer; disse investeringer foretages inden for rammerne af artikel 21, stk. 13, litra b), i forordning (EU) nr. 651/2014 |
| --- | --- |

—

medfinansiering fra medinvestorer, som foretages på samme betingelser og vilkår som for saminvesteringsfaciliteten, undtagen hvis det i forhåndsvurderingen, jf. artikel 37, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 1303/2013, vurderes, at der skal fastsættes en asymmetrisk profitdeling mellem offentlige og private investorer; disse investeringer foretages inden for rammerne af artikel 21, stk. 13, litra b), i forordning (EU) nr. 651/2014

| — | den finansielle formidler må ikke foretage investeringsaktiviteter under et investeringsinstrument, der er rettet mod den samme type endelige modtagere, førend 75 % af saminvesteringsfacilitetens forpligtelser er blevet investeret, eller der foreligger tilsagn om investering af de resterende 25 %, eller udløbet af saminvesteringsfacilitetens investeringsperiode, hvis den ligger tidligere. |
| --- | --- |

—

den finansielle formidler må ikke foretage investeringsaktiviteter under et investeringsinstrument, der er rettet mod den samme type endelige modtagere, førend 75 % af saminvesteringsfacilitetens forpligtelser er blevet investeret, eller der foreligger tilsagn om investering af de resterende 25 %, eller udløbet af saminvesteringsfacilitetens investeringsperiode, hvis den ligger tidligere.

Der fastlægges procedurer for at undgå interessekonflikt mellem den finansielle formidler, medinvestorerne og de virksomheder, der investeres i, før den udvalgte finansielle formidler kan foretage investeringer i en endelig modtager.

Den støtteberettigede finansielle formidler og medinvestorer

Den udvalgte finansielle formidler (saminvesteringsfacilitetens fondsforvalter) skal være et privat organ, der er etableret på internationalt, nationalt og regionalt niveau i medlemsstaterne. Dette organ skal være etableret i en medlemsstat og være retligt bemyndiget til at stille egenkapital til rådighed for virksomheder, der er etableret i medlemsstaterne, og kan f.eks. være finansieringsinstitutter, eller enhver anden institution, der er bemyndiget til at formidle finansielle instrumenter.

Private organer betragtes som private juridiske enheder, der ejes af private eller offentlige investorer, der investerer på eget ansvar og med egne midler.

Forvaltningsmyndigheden og holdingfonden skal overholde EU-lovgivningen i forbindelse med udvælgelsen af finansielle formidlere. Udvælgelsen af finansielle formidlere skal være åben, gennemsigtig og ikke-diskriminerende. Ved udvælgelsen af finansielle formidlere fastsættes der passende risikodelingsordninger i forbindelse med præferencebetaling, og desuden fastsættes eventuelle påløbne renter.

Den finansielle formidler anfører i forbindelse med udvælgelsen de betingelser og kriterier, der anvendes ved evalueringen af medinvestorer. Disse betingelser og kriterier skal være letforståelige og tilgængelige for potentielle medinvestorer. Den finansielle formidler anvender en ikke-diskriminerende måde til at finde og investere med medinvestorer. Evalueringen af medinvestorer kan kontrolleres efterfølgende. Finansielle formidlere skal forvaltes på markedsvilkår. Dette krav betragtes som opfyldt, når betingelserne i artikel 21, stk. 15, i forordning (EU) nr. 651/2014 er opfyldt.

Saminvesteringsfaciliteten skal søge at mobilisere medinvestorer, der gennemfører bedste praksis. Medinvestorerne er private investorer med et langsigtet perspektiv, som investerer egne midler, herunder venturekapitalfonde, business angels, privatpersoner med stor nettoformue, familieforetagender eller virksomheder med påvist knowhow og operationel kapacitet.

Medinvestorerne betragtes som investorer, der efter den finansielle formidlers rimelige vurdering er investorer, som er aktive på vilkår, der svarer til det markedsøkonomiske investorprincip i en fri markedsøkonomi, uanset deres retlige karakter og ejerskab.

Medinvestorerne og den finansielle formidler skal være uafhængige af de endelige modtagere af investeringen undtagen i forbindelse med opfølgende investeringer i endelige modtagere, der allerede indgår i saminvesteringsfaciliteten.

De endelige modtageres støtteberettigelse

De endelige modtagere skal være støtteberettigede i henhold til EU-lovgivningen og national lovgivning, det relevante ESIF-program, støtteaftalen og betingelserne i artikel 21, stk. 5, i forordning (EU) nr. 651/2014. De endelige modtagere skal opfylde følgende kriterier for støtteberettigelse på datoen for investeringen:

| a) | de skal være en mikrovirksomhed eller tilhøre gruppen små og mellemstore virksomheder (»SMV'er« (herunder selvstændige erhvervsdrivende)), jf. definitionen i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (*4) |
| --- | --- |

a)

de skal være en mikrovirksomhed eller tilhøre gruppen små og mellemstore virksomheder (»SMV'er« (herunder selvstændige erhvervsdrivende)), jf. definitionen i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (*4)

| b) | de må ikke være udelukket ved artikel 1, stk. 2-5, i forordning (EU) nr. 651/2014 |
| --- | --- |

b)

de må ikke være udelukket ved artikel 1, stk. 2-5, i forordning (EU) nr. 651/2014

| c) | de må ikke være en del af en eller flere sektorer med begrænsninger (*5) |
| --- | --- |

c)

de må ikke være en del af en eller flere sektorer med begrænsninger (*5)

| d) | de må ikke være en kriseramt virksomhed, jf. artikel 2, stk. 18, i forordning (EU) nr. 651/2014: |
| --- | --- |

d)

de må ikke være en kriseramt virksomhed, jf. artikel 2, stk. 18, i forordning (EU) nr. 651/2014:

| e) | de må ikke misligholde lån eller leasingarrangementer, der enten er ydet af en finansiel formidler eller af en anden finansiel institution, i henhold til kontroller i overensstemmelse med den finansielle formidlers interne retningslinjer og standardkreditpolitik |
| --- | --- |

e)

de må ikke misligholde lån eller leasingarrangementer, der enten er ydet af en finansiel formidler eller af en anden finansiel institution, i henhold til kontroller i overensstemmelse med den finansielle formidlers interne retningslinjer og standardkreditpolitik

| f) | de skal være etableret og aktive i den relevante region/jurisdiktion under ESIF-programmet |
| --- | --- |

f)

de skal være etableret og aktive i den relevante region/jurisdiktion under ESIF-programmet

| g) | i forbindelse med statsstøtte må der ikke investeres i børnoterede virksomheder (SMV'er, der er noteret på en alternativ handelsplatform, betragtes ikke som noterede med henblik på dette instrument) |
| --- | --- |

g)

i forbindelse med statsstøtte må der ikke investeres i børnoterede virksomheder (SMV'er, der er noteret på en alternativ handelsplatform, betragtes ikke som noterede med henblik på dette instrument)

| h) | de må ikke modtage investering i form af erhvervelse af ejerandele (herunder management buyout eller buyin) |
| --- | --- |

h)

de må ikke modtage investering i form af erhvervelse af ejerandele (herunder management buyout eller buyin)

| i) | de skal overholde artikel 10 og 11 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 (*6), hvis de er aktive SMV'er i sektoren for fiskeri og akvakultur. |
| --- | --- |

i)

de skal overholde artikel 10 og 11 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 (*6), hvis de er aktive SMV'er i sektoren for fiskeri og akvakultur.

Produktets karakteristika for de endelige modtagere

Saminvesteringsfacilitetens beløb og satser skal være i overensstemmelse med resultaterne i forhåndsvurderingen, jf. artikel 37, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1303/2013 og være i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 651/2014.

Den finansielle formidler investerer i SMV'er i form af egenkapital- og kvasiegenkapitalinvestering, som samfinansieres af offentlige programbidrag, den finansielle formidlers egne bidrag og medinvestorernes bidrag (private bidrag kan medtages til medfinansiering af ESI-fondene som et privat programbidrag) i henhold til en saminvesteringsaftale mellem den finansielle formidler og medinvestorerne. Saminvesteringsfacilitetens investeringer skal bidrage til ESIF-programmets mål.

Den samlede investering (dvs. en eller flere investeringsrunder inklusiv opfølgning), der kombinerer offentlige og private ressourcer, må ikke overstige 15 000 000 EUR pr. støtteberettiget endelig modtager, jf. artikel 21, stk. 9, i forordning (EU) nr. 651/2014. Den samlede tilladte investering pr. støtteberettiget endelig modtager kontrolleres ved at medtage risikofinansieringsinvesteringer foretaget under andre risikofinansieringsforanstaltninger.

Indberetning og tilsigtede resultater

Den finansielle formidler forsyner mindst hvert kvartal forvaltningsmyndigheden eller holdingfonden med informationer i standardiseret form og omfang.

Rapporten indeholder alle de relevante elementer for forvaltningsmyndigheden til opfyldelse af bestemmelserne i artikel 46 i forordning (EU) nr. 1303/2013.

Medlemsstaterne opfylder også deres indberetnings- og gennemsigtighedsforpligtelser i henhold til forordning (EU) nr. 651/2014.

Indikatorer skal bringes i overensstemmelse med de specifikke målsætninger for den relevante prioritet i det ESIF-program, der finansierer det finansielle instrument, og de forventede resultater af forhåndsvurderingen. De måles og indberettes mindst hvert kvartal for saminvesteringsfaciliteten og bringes som minimum i overensstemmelse med kravene i forordning (EU) nr. 1303/2013. Ud over de fælles indikatorer for prioritetsaksen i ESIF-programmet kan der også nævnes andre indikatorer:

| a) | beløb investeret i SMV'er (med fordeling) |
| --- | --- |

a)

beløb investeret i SMV'er (med fordeling)

| b) | antal SMV'er, der modtog finansiering |
| --- | --- |

b)

antal SMV'er, der modtog finansiering

| c) | værdien af de finansierede investeringer |
| --- | --- |

c)

værdien af de finansierede investeringer

| d) | tab eller indtjening som følge af investeringen (om nødvendigt) |
| --- | --- |

d)

tab eller indtjening som følge af investeringen (om nødvendigt)

| e) | antal ansatte ved »investering« og »antal ansatte« ved »exit« i de SMV'er, der modtog støtte. |
| --- | --- |

e)

antal ansatte ved »investering« og »antal ansatte« ved »exit« i de SMV'er, der modtog støtte.

Evaluering af den økonomiske fordel ved programbidraget

Den finansielle støtte ved det offentlige programbidrag til instrumenter skal overføres fuldt ud til de endelige modtagere. Dette princip skal komme til udtryk i finansieringsaftalen mellem forvaltningsmyndigheden eller holdingfonden og den finansielle formidler.

»BILAG VI

BYUDVIKLINGSFOND

Skematisk fremstilling af princippet bag byudviklingsfonden

Ny portefølje af UDF-lån

Byprojekt X

Lån til byudviklingspro-jekter under markedsrenten

Lån fra saminvestorer på projekt-niveau

Byprojekt 1

Byprojekt 2

Byprojekt 3

Tab

Lån

Porteføljetab

Saminvesterings-aftale

Inddrivelse

Lån til byudvikling bidrag (jf. risikodelings-procenten)

Finansiel formidler og saminvestorer bidrag på fondsniveau

Programbidrag

Programbidrag

Betingelser og vilkår for byudviklingsfonden

| Opbygningen af det finansielle instrument | Byudviklingsfonden (i det følgende benævnt også benævnt »UDF«) tager form af en lånefond, der skal oprettes og forvaltes af en finansiel formidler med bidrag fra programmet, den finansielle formidler og medinvestorer til finansiering af en portefølje af nyudstedte lån til byudviklingsprojekter.
  Byudviklingsfonden stilles til rådighed inden for rammerne af en operation, der er led i prioritetsaksen som defineret i programmet, der samfinansieres via de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESIF), og defineret i forbindelse med forhåndsvurderingen, jf. forordning (EU) nr. 1303/2013. |
| --- | --- |
| Formålet med instrumentet | Formålet med instrumentet er at:






  1) | kombinere midler fra ESIF-programmet, den finansielle formidler og medinvestorer med henblik på at støtte finansiering af byudviklingsprojekter |

Opbygningen af det finansielle instrument

Byudviklingsfonden (i det følgende benævnt også benævnt »UDF«) tager form af en lånefond, der skal oprettes og forvaltes af en finansiel formidler med bidrag fra programmet, den finansielle formidler og medinvestorer til finansiering af en portefølje af nyudstedte lån til byudviklingsprojekter.

Byudviklingsfonden stilles til rådighed inden for rammerne af en operation, der er led i prioritetsaksen som defineret i programmet, der samfinansieres via de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESIF), og defineret i forbindelse med forhåndsvurderingen, jf. forordning (EU) nr. 1303/2013.

Formålet med instrumentet

Formålet med instrumentet er at:

1)

kombinere midler fra ESIF-programmet, den finansielle formidler og medinvestorer med henblik på at støtte finansiering af byudviklingsprojekter

| 2) | give byudviklingsprojekter i støtteberettigede områder, som er udpeget i et godkendt regionalstøttekort for perioden 1. juli 2014 til 31. december 2020 i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra a) og c), lettere adgang til finansiering af projektmidler på gunstige betingelser. Disse investeringer foretages inden for rammerne af forordning (EU) nr. 651/2014. |
| --- | --- |

2)

give byudviklingsprojekter i støtteberettigede områder, som er udpeget i et godkendt regionalstøttekort for perioden 1. juli 2014 til 31. december 2020 i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra a) og c), lettere adgang til finansiering af projektmidler på gunstige betingelser. Disse investeringer foretages inden for rammerne af forordning (EU) nr. 651/2014.

Målene er knyttet til følgende betingelser.

UDF-instrumentet indgår i gennemførelsen af de planlagte interventioner i en integreret tilgang til en bæredygtig byudviklingsstrategi.

Bidraget fra ESIF-programmet til den finansielle formidler må ikke fortrænge tilgængelig finansiering fra andre private eller offentlige investorer.

Via ESIF-programmet ydes der finansiering til den finansielle formidler med henblik på at opbygge en portefølje af nyudstedte lån til byudviklingsprojekter. Programmet deltager desuden i tab og misligholdelser, indtægter og inddrivelser af UDF-lån i denne portefølje for hvert enkelt lån.

Medfinansieringen fra ESIF-programmet skal tilvejebringes fra en af følgende: forvaltningsmyndighedens programbidrag, den finansielle formidlers bidrag og medinvestorernes bidrag til saminvesteringer i fonden, medinvesteringer via lån til byudviklingsprojekter og medinvesteringer fra andre medinvestorer.

For holdingfondstrukturens vedkommende overfører holdingfonden bidraget fra ESIF-programmet til den finansielle formidler.

Ud over ESIF-programbidraget kan holdingfonden bidrage med sine egne midler, der kombineres med den finansielle formidlers midler. Holdingfonden påtager sig i så fald en andel af risikodelingen mellem de forskellige bidrag i porteføljen af lån. Når holdingfondens midler er statsmidler eller kombineres med andre statsmidler, finder artikel 16 i forordning (EU) nr. 651/2014 anvendelse.

Byudviklings-projekter

Byudviklingsprojektet skal indgå i gennemførelsen af de planlagte interventioner i en integreret tilgang til en bæredygtig byudviklingsstrategi, som bidrager til opfyldelsen af strategiens mål.

Desuden skal alle byudviklingsprojekter omfatte følgende parametre:

Økonomisk bæredygtighed:

| — | Byudviklingsprojekter skal være baseret på en forretningsmodel med et overslag over pengestrømme og som er målrettet mod potentielle private investorer. |
| --- | --- |

—

Byudviklingsprojekter skal være baseret på en forretningsmodel med et overslag over pengestrømme og som er målrettet mod potentielle private investorer.

| — | Byudviklingsprojekter skal struktureres således, at de skaber tilstrækkelige indtægter eller reducerer udgifterne til at tilbagebetale lånet fra UDF, og de skal struktureres således, at enhver form for statsstøtte fastsættes til det laveste beløb, der er nødvendigt for at gennemføre projektet og undgå konkurrenceforvridning. Projekterne skal have et realt internt afkast (IRR), som ikke er tilstrækkeligt til at tiltrække finansiering udelukkende på kommerciel basis. |
| --- | --- |

—

Byudviklingsprojekter skal struktureres således, at de skaber tilstrækkelige indtægter eller reducerer udgifterne til at tilbagebetale lånet fra UDF, og de skal struktureres således, at enhver form for statsstøtte fastsættes til det laveste beløb, der er nødvendigt for at gennemføre projektet og undgå konkurrenceforvridning. Projekterne skal have et realt internt afkast (IRR), som ikke er tilstrækkeligt til at tiltrække finansiering udelukkende på kommerciel basis.

Strategisk tilpasning:

| — | Byudviklingsprojekter skal indgå i en integreret bæredygtig byudviklingsstrategi og have potentiale til at tiltrække supplerende finansiering fra andre offentlige og private investorer. |
| --- | --- |

—

Byudviklingsprojekter skal indgå i en integreret bæredygtig byudviklingsstrategi og have potentiale til at tiltrække supplerende finansiering fra andre offentlige og private investorer.

| — | Byudviklingsprojekter skal opfylde målene og interventionerne i ESIF-programmet og bidrage til at nå ESIF-programmets relevante outputindikatorer. |
| --- | --- |

—

Byudviklingsprojekter skal opfylde målene og interventionerne i ESIF-programmet og bidrage til at nå ESIF-programmets relevante outputindikatorer.

| — | Byudviklingsprojekter skal gennemføres i den relevante region/jurisdiktion og bidrage til at opfylde ESIF-programmets mål (herunder kvantitative outputs). |
| --- | --- |

—

Byudviklingsprojekter skal gennemføres i den relevante region/jurisdiktion og bidrage til at opfylde ESIF-programmets mål (herunder kvantitative outputs).

Følgende investeringsprioriteter kan modtage støtte fra UDF:

| — | investeringer i lavemissionsudviklingsstrategier for byområder |
| --- | --- |

—

investeringer i lavemissionsudviklingsstrategier for byområder

| — | investeringer med henblik på at opbygge katastrofemodstandsdygtighed |
| --- | --- |

—

investeringer med henblik på at opbygge katastrofemodstandsdygtighed

| — | investeringer med henblik på tilpasning til klimaændringer |
| --- | --- |

—

investeringer med henblik på tilpasning til klimaændringer

| — | investeringer med henblik på at forbedre bymiljøet, herunder genoprette forladte industrigrunde, og nedbringe luftforureningen |
| --- | --- |

—

investeringer med henblik på at forbedre bymiljøet, herunder genoprette forladte industrigrunde, og nedbringe luftforureningen

| — | investeringer med henblik på bæredygtig bytrafik |
| --- | --- |

—

investeringer med henblik på bæredygtig bytrafik

| — | investeringer med henblik på at støtte selvstændig virksomhed og etablering af nye virksomheder |
| --- | --- |

—

investeringer med henblik på at støtte selvstændig virksomhed og etablering af nye virksomheder

| — | investeringer i infrastruktur for offentlige arbejdsformidlinger |
| --- | --- |

—

investeringer i infrastruktur for offentlige arbejdsformidlinger

| — | investeringer i sundheds- og socialsektorer, både infrastruktur, FoU og innovative tjenester, som bidrager til lokal udvikling og til overgangen fra institutionelle til lokalsamfundsbaserede og primære former for sundhedspleje og for at fremme adgangen til sundheds- og socialtjenester |
| --- | --- |

—

investeringer i sundheds- og socialsektorer, både infrastruktur, FoU og innovative tjenester, som bidrager til lokal udvikling og til overgangen fra institutionelle til lokalsamfundsbaserede og primære former for sundhedspleje og for at fremme adgangen til sundheds- og socialtjenester

| — | investeringer i fysisk og økonomisk sanering af nedslidte byområder og landdistrikter |
| --- | --- |

—

investeringer i fysisk og økonomisk sanering af nedslidte byområder og landdistrikter

| — | investeringer med henblik på bevarelse, beskyttelse, fremme og udvikling af kulturarv |
| --- | --- |

—

investeringer med henblik på bevarelse, beskyttelse, fremme og udvikling af kulturarv

| — | investeringer i højere uddannelser, herunder i samarbejde med virksomheder |
| --- | --- |

—

investeringer i højere uddannelser, herunder i samarbejde med virksomheder

| — | investeringer i udvikling af IKT. |
| --- | --- |

—

investeringer i udvikling af IKT.

Statsstøtte

Investeringen betragtes som forenelig med det indre marked og kræver ikke ad hoc-notifikation, forudsat den overholder artikel 16 i forordning (EU) nr. 651/2014.

Statsstøttens niveau vurderes for så vidt angår holdingfonden, den finansielle formidler, de private investorer og de endelige modtagere. I den forbindelse skal den finansielle formidler og holdingfonden opfylde følgende betingelser:

| a) | Forvaltningsomkostninger og vederlag til den finansielle formidler og holdingfonden svarer til den gældende betaling på markedet i sammenlignelige situationer, hvilket er tilfældet, når sidstnævnte er blevet valgt via et åbent, gennemsigtig og ikke-diskriminerende udbud, eller hvis betalingen er afstemt med artikel 12 og 13 i delegeret forordning (EU) nr. 480/2014, og staten ikke indrømmer andre fordele. Hvis holdingfonden kun overfører ESIF-bidraget til den finansielle formidler og skal varetage offentlige interesser samt ikke har nogen kommerciel aktivitet, når foranstaltningen gennemføres, og ikke medinvesterer med egne midler — og således ikke betragtes som støttemodtager — er det nok, at holdingfonden ikke overkompenseres. |
| --- | --- |

a)

Forvaltningsomkostninger og vederlag til den finansielle formidler og holdingfonden svarer til den gældende betaling på markedet i sammenlignelige situationer, hvilket er tilfældet, når sidstnævnte er blevet valgt via et åbent, gennemsigtig og ikke-diskriminerende udbud, eller hvis betalingen er afstemt med artikel 12 og 13 i delegeret forordning (EU) nr. 480/2014, og staten ikke indrømmer andre fordele. Hvis holdingfonden kun overfører ESIF-bidraget til den finansielle formidler og skal varetage offentlige interesser samt ikke har nogen kommerciel aktivitet, når foranstaltningen gennemføres, og ikke medinvesterer med egne midler — og således ikke betragtes som støttemodtager — er det nok, at holdingfonden ikke overkompenseres.

| b) | Det private bidrag til de enkelte byudviklingsprojektet er ikke under 30 % af den samlede finansiering i henhold til artikel 16, stk. 6, i forordning (EU) nr. 651/2014. |
| --- | --- |

b)

Det private bidrag til de enkelte byudviklingsprojektet er ikke under 30 % af den samlede finansiering i henhold til artikel 16, stk. 6, i forordning (EU) nr. 651/2014.

| c) | UDF forvaltes på markedsvilkår og træffer profitorienterede finansieringsbeslutninger. |
| --- | --- |

c)

UDF forvaltes på markedsvilkår og træffer profitorienterede finansieringsbeslutninger.

Det private bidrag betragtes her som investeringer foretaget af private organer.

Byudviklingsprojekternes omkostninger til due diligence dækkes over forvaltningsomkostningerne og -vederlag til den finansielle formidler, der forvalter UDF.

Præferencebetaling (asymmetriske betingelser for risikodelingsordninger) for holdingfonde, bidrag fra den finansielle formidler og fra medinvestorerne på fondsniveau og projektniveau i form af eventuelle lån, skal fastsættes i henhold til artikel 44, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013 og artikel 16, stk. 8, litra b) og c), i forordning (EU) nr. 651/2014, som nærmere specificeret i prisfastsættelsespolitikken.

Der er ikke mulighed for asymmetriske betingelser for de øvrige medinvestorer i projektet, da deres bidrag ikke investeres i lån og uden for UDF.

Udlånspolitik

a)   Udbetaling fra forvaltningsmyndigheden eller holdingfonden til den finansielle formidler

Efter undertegnelsen af en finansieringsaftale mellem forvaltningsmyndigheden eller holdingfonden og den finansielle formidler overfører den relevante forvaltningsmyndighed eller holdingfond offentlige bidrag fra programmet til den finansielle formidler, som indskyder disse bidrag i en dedikeret UDF. Overførslen sker i trancher og skal overholde de i artikel 41 i forordning (EU) nr. 1303/2013 nævnte lofter.

Forventet udlånsvolumen og renteinterval bekræftes i forhåndsvurderingen i overensstemmelse med artikel 37 i forordning (EU) nr. 1303/2013 og tages i betragtning ved bestemmelse af instrumentets beskaffenhed (revolverende eller ikke-revolverende instrument).

b)   Udstedelse af en portefølje af lån

Den finansielle formidler skal inden for en på forhånd fastsat tidsfrist udstede en portefølje af støtteberettigede lån til byudviklingsprojekter i tillæg til sine aktuelle låneaktiviteter, delvist finansieret via de udbetalte midler ifølge programmet med den risikodelingsprocent, der er aftalt i finansieringsaftalen.

Den finansielle formidler gennemfører en ensartet udlånspolitik på grundlag af en aftalt investeringsstrategi, hvilket muliggør en sund kreditporteføljeforvaltning, samtidig med at den overholder gældende branchestandarder, og samtidig med at den er passende i forhold til forvaltningsmyndighedens finansielle interesser og politiske mål. Investeringsstrategien fastlægges inden for rammerne af den integrerede bæredygtige byudviklingsstrategi, målaktivitet, fysiske områder og støtteberettigede omkostninger.

Identifikation, udvælgelse, due diligence, dokumentation og gennemførelse af lånene til de endelige modtagere foretages af den finansielle formidler i overensstemmelse med vedkommendes standardprocedurer og i overensstemmelse med principperne i den relevante finansieringsaftale.

Hvis medinvestorer formidler lån til byudviklingsprojekter, indgås der en saminvesteringsaftale mellem den finansielle formidler og de medinvestorer, der formidler lånet direkte til et byudviklingsprojekt. Aftalen indeholder betingelserne og vilkårene for investeringen i de endelige modtagere og skal om nødvendigt overholde betingelserne i artikel 1, stk. 3, i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 821/2014 (*7). Saminvesteringsaftalen skal evt. indeholde betingelserne for risikodelingsordninger.

c)   Genanvendelse af midler, der tilbagebetales til et finansielt instrument

Midler, der tilbagebetales til det finansielle instrument, genanvendes enten i det samme finansielle instrument (revolverende i det samme finansielle instrument), eller også anvendes de efter tilbagebetaling til forvaltningsmyndigheden eller holdingfonden i overensstemmelse med artikel 44 og 45 i forordning (EU) nr. 1303/2013.

Denne revolverende fremgangsmåde, jf. artikel 44 og 45 i forordning (EU) nr. 1303/2013, skal indgå i finansieringsaftalen.

Når de er revolverende i det samme finansielle instrument, gøres de beløb, der kan henføres til støtten fra ESIF, og som tilbagebetales og/eller inddrives af den finansielle formidler fra lån til endelige modtagere inden for tidsrammen for investeringer, principielt tilgængelige med henblik på ny anvendelse i det samme finansielle instrument.

Hvis forvaltningsmyndigheden eller holdingfonden i stedet får direkte tilbagebetaling, skal tilbagebetalingerne ske regelmæssigt og svare til i) tilbagebetalinger på hovedstolen, ii) alle inddrevne beløb og fradrag af tab for lånene og iii) alle renteindbetalinger. Disse midler skal anvendes i overensstemmelse med artikel 44 og 45 i forordning (EU) nr. 1303/2013.

d)   Inddrivelse af tab

Den finansielle formidler iværksætter inddrivelsesforanstaltninger i forbindelse med hvert misligholdt lån, der finansieres via UDF i overensstemmelse med vedkommendes interne retningslinjer og procedurer.

Beløb (netto efter fradrag af eventuelle inddrivelses- og pantovertagelsesomkostninger), der inddrives af den finansielle formidler, fordeles mellem den finansielle formidler og forvaltningsmyndigheden og holdingfonden.

e)   Renter og anden indtjening

Rentegevinster og anden indtjening som følge af støtte fra ESI-fondene til det finansielle instrument anvendes som omhandlet i artikel 43 i forordning (EU) nr. 1303/2013.

Prisfastsættelses-politik

Den finansielle formidler reducerer i sit prisoplæg det overordnede krav om sikkerhedsstillelse og den opkrævede rente på de enkelte lån i porteføljen til tildelingen via det offentlige programbidrag og risikodelingsordningerne.

Prisfastsættelsespolitikken skal mindst indeholde følgende oplysninger:

| 1) | Renten ved den finansielle formidlers medvirken fastsættes på markedsvilkår (dvs. ifølge den finansielle formidlers egen politik). |
| --- | --- |

1)

Renten ved den finansielle formidlers medvirken fastsættes på markedsvilkår (dvs. ifølge den finansielle formidlers egen politik).

| 2) | Den samlede rente, der skal opkræves på lån til de støtteberettigede byudviklingsprojekter, som er med i porteføljen, nedsættes forholdsmæssigt alt efter tildelingen via det offentlige programbidrag. Ved nedsættelsen tages der hensyn til de gebyrer, som forvaltningsmyndigheden måtte opkræve på programbidraget og risikodelingsordningerne. |
| --- | --- |

2)

Den samlede rente, der skal opkræves på lån til de støtteberettigede byudviklingsprojekter, som er med i porteføljen, nedsættes forholdsmæssigt alt efter tildelingen via det offentlige programbidrag. Ved nedsættelsen tages der hensyn til de gebyrer, som forvaltningsmyndigheden måtte opkræve på programbidraget og risikodelingsordningerne.

| 3) | Prisfastsættelsespolitikken er uændret i hele støtteberettigelsesperioden. |
| --- | --- |

3)

Prisfastsættelsespolitikken er uændret i hele støtteberettigelsesperioden.

Programbidrag til det finansielle instrument: beløb og sats (produktdetaljer)

Den faktiske risikodelingsprocent, det offentlige programbidrag, præferencebetalingen og udlånsrenten beror på konklusionerne i forhåndsvurderingen med henblik på at sikre, at ydelsen til de endelige modtagere overholder artikel 16, stk. 8, litra b), i forordning (EU) nr. 651/2014.

Hvor stort UDF's forventede portefølje skal være, bestemmes på grundlag af forhåndsvurderingen, som indeholder en begrundelse for støtten til det finansielle instrument, jf. artikel 37 i forordning (EU) nr. 1303/2013, og der tages evt. hensyn til instrumentets revolverende karakter.

UDF-lånetildelingen og risikodelingsprocenten fastsættes med henblik på at afhjælpe mangelsituationen ifølge forhåndsvurderingen og skal opfylde betingelserne i bilaget.

Minimumssatsen for samfinansiering, der aftales med den finansielle formidler, fastlægges for hvert støtteberettiget lån i porteføljen svarende til maksimale andel af det støtteberettigede hovedstolslånebeløb, der finansieres via programmet. Den risikodelingsprocent, der er aftalt med den finansielle formidler, afgør, hvilken andel af tabene der skal deles mellem den finansielle formidler, medinvestorerne (på fonds- og projektniveau) og programbidraget, hvis der ikke er aftalt andre ordninger.

Før der investeres, fastlægges der detaljerede betingelser og vilkår for finansiering fra en UDF for hvert enkelt byudviklingsprojekt på grundlag af finansielle prognoser, som udarbejdes for projektet og kontrolleres af den finansielle formidler.

Programbidrag til det finansielle instrument (aktiviteter)

Porteføljen af underliggende transaktioner, som finansieres af byudviklingsfonden, skal omfatte lån til byudviklingsprojekter.

Kriterierne for støtteberettigelse ved medtagelse i porteføljen fastlægges ifølge EU-lovgivningen, ESIF-programmet, de nationale regler for støtteberettigelse, investeringsstrategien (som led i den integrerede tilgang til en bæredygtig byudviklingsstrategi) og sammen med den finansielle formidler. Den finansielle formidler skal have et rimeligt overblik over porteføljerisikoprofilen.

Den finansielle formidler fastlægger, investerer og forvalter på bæredygtig vis en portefølje af byudviklingsprojekter på grundlag af en investeringsstrategi, der er bekræftet i forhåndsvurderingen. Den finansielle formidler forvalter en portefølje af byudviklingsprojekter, der indgår i gennemførelsen af de planlagte interventioner i en integreret tilgang til en bæredygtig byudviklingsstrategi.

For hvert byudviklingsprojekt skal den finansielle formidler fremlægge mindst følgende oplysninger:

| a) | en generel beskrivelse af projektet og projektets tidsramme, herunder en beskrivelse af samfinansieringspartnere og aktionærer samt en detaljeret finansieringsplan for projektet |
| --- | --- |

a)

en generel beskrivelse af projektet og projektets tidsramme, herunder en beskrivelse af samfinansieringspartnere og aktionærer samt en detaljeret finansieringsplan for projektet

| b) | en begrundelse for udvælgelsen med henblik på programbidraget, herunder en indledende vurdering af projektets gennemførlighed og det efterfølgende behov for UDF-investering |
| --- | --- |

b)

en begrundelse for udvælgelsen med henblik på programbidraget, herunder en indledende vurdering af projektets gennemførlighed og det efterfølgende behov for UDF-investering

| c) | en kortlægning af risiciene |
| --- | --- |

c)

en kortlægning af risiciene

| d) | forenelighed med projektets mål beskrevet i det relevante program. Dette betyder, at udvalgte byudviklingsprojekter skal bidrage til at opfylde programmets mål, herunder kvantitative outputs, som anført i programmets relevante prioritetsakse. |
| --- | --- |

d)

forenelighed med projektets mål beskrevet i det relevante program. Dette betyder, at udvalgte byudviklingsprojekter skal bidrage til at opfylde programmets mål, herunder kvantitative outputs, som anført i programmets relevante prioritetsakse.

Ved gennemførelsen af porteføljen skal den finansielle formidler navnlig:

| a) | identificere, investere i og lede forhandlingen og struktureringen af finansielle investeringer i bæredygtige byudviklingsprojekter, som opfylder de krav og kriterier, der gælder for det relevante program |
| --- | --- |

a)

identificere, investere i og lede forhandlingen og struktureringen af finansielle investeringer i bæredygtige byudviklingsprojekter, som opfylder de krav og kriterier, der gælder for det relevante program

| b) | gennemføre en overensstemmelses- og investeringstest i henhold til kravene i investeringsstrategien. Det skal fremgå af en levedygtighedstest, at projektet ikke vil kunne gennemføres uden en investering fra byudviklingsfonden |
| --- | --- |

b)

gennemføre en overensstemmelses- og investeringstest i henhold til kravene i investeringsstrategien. Det skal fremgå af en levedygtighedstest, at projektet ikke vil kunne gennemføres uden en investering fra byudviklingsfonden

| c) | rapportere om byudviklingsprojekter i overensstemmelse med artikel 46 i forordning (EU) nr. 1303/2013 |
| --- | --- |

c)

rapportere om byudviklingsprojekter i overensstemmelse med artikel 46 i forordning (EU) nr. 1303/2013

| d) | sikre, at mindst 30 % af den samlede finansiering til et byudviklingsprojekt kommer fra private investorer, og at de private midler udnyttes bedst muligt. |
| --- | --- |

d)

sikre, at mindst 30 % af den samlede finansiering til et byudviklingsprojekt kommer fra private investorer, og at de private midler udnyttes bedst muligt.

Forvaltningsmyndighedens ansvar

Forvaltningsmyndighedens ansvar i forhold til det finansielle instrument er som omhandlet i artikel 6 i delegeret forordning (EU) nr. 480/2014.

De dækkede tab er hovedstolsbeløb, som er forfaldne, skyldige og udestående, samt standardrenter (men eksklusive gebyrer ved forsinket betaling og eventuelle andre omkostninger og udgifter).

Frist

Udlånsperioden for det finansielle instrument fastsættes med henblik på at sikre, at programbidraget som omhandlet i artikel 42 i forordning (EU) nr. 1303/2013 anvendes til lån udbetalt til de endelige modtagere senest den 31. december 2023.

For investeringer, der foretages efter den 31. december 2020, undersøges det, om de overholder de regler om statsstøtte, der træder i kraft efter denne dato.

Udlån og risikodeling for den finansielle formidler (interessesam-menfald)

Interessesammenfald mellem forvaltningsmyndigheden, medinvestorerne og den finansielle formidler opnås via:

| — | Resultatbetingede vederlag, jf. artikel 12 og 13 i den delegerede forordning (EU) nr. 480/2014. |
| --- | --- |

—

Resultatbetingede vederlag, jf. artikel 12 og 13 i den delegerede forordning (EU) nr. 480/2014.

| — | Betaling til den finansielle formidler, som skal svare til den gældende betaling på markedet i sammenlignelige situationer. |
| --- | --- |

—

Betaling til den finansielle formidler, som skal svare til den gældende betaling på markedet i sammenlignelige situationer.

| — | Den finansielle formidler skal garantere finansieringen af mindst 30 % af den samlede finansieringsforpligtelse for udlån til byudviklingsprojekter. Af de 30 % skal mindst 1 % af byudviklingsfondens samlede finansieringsforpligtelse til hvert projekt investeres af den finansielle formidler af dennes egne midler på samme betingelser og vilkår som programbidraget. De resterende 29 % tilvejebringes af den finansielle formidler, medinvestorerne på fondsniveau eller medinvestorerne på projektniveau via lån. |
| --- | --- |

—

Den finansielle formidler skal garantere finansieringen af mindst 30 % af den samlede finansieringsforpligtelse for udlån til byudviklingsprojekter. Af de 30 % skal mindst 1 % af byudviklingsfondens samlede finansieringsforpligtelse til hvert projekt investeres af den finansielle formidler af dennes egne midler på samme betingelser og vilkår som programbidraget. De resterende 29 % tilvejebringes af den finansielle formidler, medinvestorerne på fondsniveau eller medinvestorerne på projektniveau via lån.

| — | Den samlede private medfinansiering skal udgøre mindst 30 % af den samlede finansiering til et byudviklingsprojekt. |
| --- | --- |

—

Den samlede private medfinansiering skal udgøre mindst 30 % af den samlede finansiering til et byudviklingsprojekt.

| — | Medfinansieringen fra medinvestorer kan betragtes som enten national medfinansiering fra EFI-fonden, i det omfang den ikke kommer fra de endelige modtageres egne ressourcer (hvor medfinansieringen således investeres i støtteberettigede projektomkostninger), eller som et supplement til det offentlige programbidrag. |
| --- | --- |

—

Medfinansieringen fra medinvestorer kan betragtes som enten national medfinansiering fra EFI-fonden, i det omfang den ikke kommer fra de endelige modtageres egne ressourcer (hvor medfinansieringen således investeres i støtteberettigede projektomkostninger), eller som et supplement til det offentlige programbidrag.

| — | Risikodelingen med den finansielle formidler og medinvestorerne (på fondsniveau eller på byudviklingsprojektsniveau) gennemføres forholdsmæssigt på samme måde som for programbidraget, undtagen hvis det i forhåndsvurderingen, jf. artikel 37, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 1303/2013, skønnes, at en præferencebetaling er nødvendig i form af en asymmetrisk risikodeling mellem offentlige og private medinvestorer. Disse ordninger skal være i overensstemmelse med artikel 16, stk. 8, litra b) og c), i forordning (EU) nr. 651/2014, og indgå i saminvesteringsaftalen mellem parterne. Disse ordninger finder ikke anvendelse for den 1 %, som investeres af den finansielle formidler via dennes egne ressourcer, jf. ovenfor, med henblik på interessesammenfald. |
| --- | --- |

—

Risikodelingen med den finansielle formidler og medinvestorerne (på fondsniveau eller på byudviklingsprojektsniveau) gennemføres forholdsmæssigt på samme måde som for programbidraget, undtagen hvis det i forhåndsvurderingen, jf. artikel 37, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 1303/2013, skønnes, at en præferencebetaling er nødvendig i form af en asymmetrisk risikodeling mellem offentlige og private medinvestorer. Disse ordninger skal være i overensstemmelse med artikel 16, stk. 8, litra b) og c), i forordning (EU) nr. 651/2014, og indgå i saminvesteringsaftalen mellem parterne. Disse ordninger finder ikke anvendelse for den 1 %, som investeres af den finansielle formidler via dennes egne ressourcer, jf. ovenfor, med henblik på interessesammenfald.

Støtteberettigede finansielle formidlere

Den udvalgte finansielle formidler er et offentligt eller privat organ, der er etableret i en medlemsstat, og som er retligt bemyndiget til at yde lån til byudviklingsprojekter i jurisdiktionen for det program, som bidrager til det finansielle instrument. Den finansielle formidler skal desuden påvise, at denne har kapacitet til at forvalte en byudviklingsfond og overvåge porteføljen af byudviklingsprojekter. Dette vedrører de påkrævede elementer i artikel 7 i delegeret forordning (EU) nr. 480/2014. Den støtteberettigede finansielle formidler skal desuden fremlægge bevis for erfaring på det relevante marked og en passende erfaring med forvaltning af lignende projekter eller finansielle instrumenter, der investerer i projekter, der ligner dem, som UDF har planlagt, herunder erfaring i brug af ESIF.

Den finansielle formidler reguleres på passende vis af det relevante nationale tilsynsmyndighed for finansielle tjenesteydelser og skal følge bedste praksis for professionelle fondsforvaltere.

Den finansielle formidler skal forvaltes på markedsvilkår. Dette krav betragtes som opfyldt, når betingelserne i artikel 16, stk. 9, i forordning (EU) nr. 651/2014 er opfyldt.

Private organer betragtes som private juridiske enheder, der ejes af private eller offentlige investorer, der investerer på eget ansvar og med egne midler.

Byudviklingsfondens retlige struktur skal gøre det muligt at yde yderligere støtte for at tiltrække programbidrag fra andre investorer til byudviklingsprojekter.

Forvaltningsmyndigheden og holdingfonden skal overholde EU-lovgivningen i forbindelse med udvælgelsen af finansielle formidlere. Udvælgelsen af finansielle formidlere skal være åben, gennemsigtig og ikke-diskriminerende. Udvælgelsen af finansielle formidlere skal sigte på at etablere passende risikodelingsordninger i forbindelse med præferencebetaling.

Som led i udvælgelsen af den finansielle formidler evalueres byudviklingsfondens investeringsstrategi, beslutningstagning og overordnede ledelsesstrategi, forvaltningskapacitet og den finansielle formidlers bidrag til byudviklingsfonden via dennes egne ressourcer. I forbindelse med udvælgelsesprocessen er et af støtteberettigelseskriterierne for udvælgelsen af den finansielle formidler dennes evne til at foreslå og udvikle en portefølje af byudviklingsprojekter, der skal finansieres, under hensyntagen til den mest konkurrencedygtige prispolitik, som foreslås af finansielle formidlere, der deltager i udvælgelsesprocessen.

Den finansielle formidler vil være ansvarlig for at udpege og evaluere byudviklingsprojekter. Efter udvælgelsen forvalter den finansielle formidler en pipeline for byudviklingsprojekter.

Pipelinen for byudviklingsprojekter skal omfatte projekter, som den finansielle formidler påtænker at finansiere på grundlag af de på dette tidspunkt foreliggende oplysninger.

Investorerne betragtes som enhver investor, der efter den finansielle formidlers rimelige vurdering er investorer, som er aktive på vilkår, der svarer til det markedsøkonomiske investorprincip i en fri markedsøkonomi, uanset deres retlige karakter og ejerskab.

Den finansielle formidler anfører i forbindelse med udvælgelsen de betingelser og kriterier, der anvendes ved evalueringen af medinvestorer. Disse betingelser og kriterier skal være letforståelige og tilgængelige for potentielle medinvestorer. Den finansielle formidler anvender en ikke-diskriminerende måde til at finde og investere med medinvestorer. Evalueringen af medinvestorer kan kontrolleres efterfølgende.

De endelige modtageres støtteberettigelse

De endelige modtagere skal være støtteberettigede i henhold til EU-lovgivningen og national lovgivning, det relevante ESIF-program, støtteaftalen og betingelserne i artikel 16 i forordning (EU) nr. 651/2014. De endelige modtagere skal opfylde følgende kriterier for støtteberettigelse på datoen for lånet:

| a) | de skal være aktive inden for byudvikling, dvs. virksomheder med en retlig status, der giver dem mulighed for at tage lån og gennemføre byudviklingsprojekter, med forskellige ejerskabsstrukturer f.eks. en kombination af privat og offentlig kapital |
| --- | --- |

a)

de skal være aktive inden for byudvikling, dvs. virksomheder med en retlig status, der giver dem mulighed for at tage lån og gennemføre byudviklingsprojekter, med forskellige ejerskabsstrukturer f.eks. en kombination af privat og offentlig kapital

| b) | de skal være aktive partnere for regionale og lokale myndigheder og stimulere byudvikling ved at investere i byudviklingsprojekter. De endelige modtagere skal have en passende retlig interesse i det aktiv, som der investeres i |
| --- | --- |

b)

de skal være aktive partnere for regionale og lokale myndigheder og stimulere byudvikling ved at investere i byudviklingsprojekter. De endelige modtagere skal have en passende retlig interesse i det aktiv, som der investeres i

| c) | de må ikke være udelukket ved artikel 1, stk. 2-5, i forordning (EU) nr. 651/2014 |
| --- | --- |

c)

de må ikke være udelukket ved artikel 1, stk. 2-5, i forordning (EU) nr. 651/2014

| d) | de må ikke være en del af en eller flere sektorer med begrænsninger (*8) |
| --- | --- |

d)

de må ikke være en del af en eller flere sektorer med begrænsninger (*8)

| e) | de må ikke være en kriseramt virksomhed, jf. artikel 2, stk. 18, i forordning (EU) nr. 651/2014 |
| --- | --- |

e)

de må ikke være en kriseramt virksomhed, jf. artikel 2, stk. 18, i forordning (EU) nr. 651/2014

| f) | de må ikke være forsømmelig eller misligholde andre lån eller leasinger, der enten er ydet af den finansielle formidler eller af en anden finansiel institution, i henhold til kontroller i overensstemmelse med den finansielle formidlers interne retningslinjer og standardkreditpolitik |
| --- | --- |

f)

de må ikke være forsømmelig eller misligholde andre lån eller leasinger, der enten er ydet af den finansielle formidler eller af en anden finansiel institution, i henhold til kontroller i overensstemmelse med den finansielle formidlers interne retningslinjer og standardkreditpolitik

| g) | de skal investere i byudviklingsprojekter, der gennemføres i støttede områder som udpeget på et godkendt regionalstøttekort for perioden 1.7.2014-31.12.2020 i medføre af artikel 107, stk. 3, litra a) og c), i traktaten. |
| --- | --- |

g)

de skal investere i byudviklingsprojekter, der gennemføres i støttede områder som udpeget på et godkendt regionalstøttekort for perioden 1.7.2014-31.12.2020 i medføre af artikel 107, stk. 3, litra a) og c), i traktaten.

På investeringstidspunktet og under tilbagebetaling af lånet skal endelige modtagere endvidere have et registreret forretningssted i en medlemsstat, og den aktivitet, til hvilken lånet blev udbetalt, finder sted i den pågældende medlemsstat og region/jurisdiktion for ESIF-programmet.

Produktets karakteristika for de endelige modtagere

UDF yder de endelige modtagere de lån, der bidrager til programmets formål, og som medfinansieres af programmet. Byudviklingsfondens beløb og satser skal være i overensstemmelse med resultaterne i forhåndsvurderingen, jf. artikel 37, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1303/2013 og være i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 651/2014.

Lånene må udelukkende anvendes til følgende tilladte formål:

| a) | Investeringer i materielle og immaterielle aktiver |
| --- | --- |

a)

Investeringer i materielle og immaterielle aktiver

| b) | Omsætningsaktiver i forbindelse med udviklings- eller udvidelsesaktiviteter, der er et supplement i forhold til (og er forbundet med) aktiviteter som omhandlet i a) ovenfor (og denne supplerende beskaffenhed dokumenteres, bl.a. ved hjælp af byudviklingsprojektets forretningsplan og finansieringsbeløbet). |
| --- | --- |

b)

Omsætningsaktiver i forbindelse med udviklings- eller udvidelsesaktiviteter, der er et supplement i forhold til (og er forbundet med) aktiviteter som omhandlet i a) ovenfor (og denne supplerende beskaffenhed dokumenteres, bl.a. ved hjælp af byudviklingsprojektets forretningsplan og finansieringsbeløbet).

Følgende kriterier for støtteberettigelse skal til enhver tid opfyldes af UDF-lånene i porteføljen:

| c) | Lånene er nyudstedte; refinansiering af eksisterende lån og refinansiering af afsluttede projekter er udelukket. |
| --- | --- |

c)

Lånene er nyudstedte; refinansiering af eksisterende lån og refinansiering af afsluttede projekter er udelukket.

| d) | Byudviklingsfondens samlede investering til byudviklingsprojektet må ikke overstige 20 000 000 EUR, jf. artikel 16, stk. 3, i forordning (EU) nr. 651/2014. |
| --- | --- |

d)

Byudviklingsfondens samlede investering til byudviklingsprojektet må ikke overstige 20 000 000 EUR, jf. artikel 16, stk. 3, i forordning (EU) nr. 651/2014.

| e) | Lånene finansierer et eller flere af de tilladte formål i euro og/eller den nationale valuta i den pågældende jurisdiktion og eventuelt i en anden valuta. |
| --- | --- |

e)

Lånene finansierer et eller flere af de tilladte formål i euro og/eller den nationale valuta i den pågældende jurisdiktion og eventuelt i en anden valuta.

| f) | Lånene må ikke være i form af mezzaninlån, efterstillet gæld eller kvasiegenkapital. |
| --- | --- |

f)

Lånene må ikke være i form af mezzaninlån, efterstillet gæld eller kvasiegenkapital.

| g) | Lånene må ikke være i form af revolverende kreditrammer. |
| --- | --- |

g)

Lånene må ikke være i form af revolverende kreditrammer.

| h) | Der er en tilbagebetalingsplan, inklusive almindelig afskrivning og/eller »bullet«-betalinger. |
| --- | --- |

h)

Der er en tilbagebetalingsplan, inklusive almindelig afskrivning og/eller »bullet«-betalinger.

| i) | Lånene må ikke finansiere rent finansielle aktiviteter og må ikke finansiere forbrugslån. |
| --- | --- |

i)

Lånene må ikke finansiere rent finansielle aktiviteter og må ikke finansiere forbrugslån.

| j) | Løbetid: Lånene har en minimumsløbetid på 12 måneder, inklusive den relevante henstandsperiode (hvis aktuelt) og en maksimumsløbetid på op til 360 måneder. |
| --- | --- |

j)

Løbetid: Lånene har en minimumsløbetid på 12 måneder, inklusive den relevante henstandsperiode (hvis aktuelt) og en maksimumsløbetid på op til 360 måneder.

Indberetning og tilsigtede resultater

Den finansielle formidler forsyner mindst hvert kvartal forvaltningsmyndigheden eller holdingfonden med informationer i standardiseret form og omfang.

Rapporten indeholder alle de relevante elementer for forvaltningsmyndigheden til opfyldelse af bestemmelserne i artikel 46 i forordning (EU) nr. 1303/2013.

Medlemsstaterne opfylder også deres indberetnings- og gennemsigtighedsforpligtelser i henhold til forordning (EU) nr. 651/2014.

Indikatorer skal bringes i overensstemmelse med de specifikke målsætninger for den relevante prioritet i det ESIF-program, der finansierer det finansielle instrument, og de forventede resultater af forhåndsvurderingen. De måles og indberettes mindst hvert kvartal for byudviklingsfonden og bringes som minimum i overensstemmelse kravene i forordning (EU) nr. 1303/2013. Ud over de fælles indikatorer for prioritetsaksen i ESIF-programmet kan der også nævnes andre indikatorer:

| a) | antal lån/finansierede projekter |
| --- | --- |

a)

antal lån/finansierede projekter

| b) | finansierede lånebeløb |
| --- | --- |

b)

finansierede lånebeløb

| c) | misligholdelser (antal og beløb) |
| --- | --- |

c)

misligholdelser (antal og beløb)

| d) | tilbagebetalte midler og indtjening |
| --- | --- |

d)

tilbagebetalte midler og indtjening

Evaluering af den økonomiske fordel ved programbidraget

Den finansielle fordel ved det offentlige programbidrag til instrumentet overføres til de endelige modtagere, evt. under hensyntagen til de favorable finansieringsbetingelser, som det offentlige programbidrag giver byudviklingsfonden.

Den finansielle formidler nedsætter den samlede effektive rente (og lemper efter behov politikken vedrørende sikkerhedsstillelse), der opkræves hos de endelige modtagere i forbindelse med hvert støtteberettiget lån, der er med i porteføljen, hvilket afspejler de gunstige finansieringsbetingelser, som programbidraget yder byudviklingsfonden.

Dette princip skal komme til udtryk i finansieringsaftalen mellem forvaltningsmyndigheden eller holdingfonden og den finansielle formidler.

---

(*1)  Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 af 17. juni 2014 om visse kategorier af støttes forenelighed med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107 og 108 (EUT L 187 af 26.6.2014, s. 1).

*1

(*2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 821/2014 af 28. juli 2014 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 for så vidt angår de detaljerede ordninger for overførsel og forvaltning af programbidrag, rapportering vedrørende finansielle instrumenter, tekniske karakteristika ved informations- og kommunikationsforanstaltninger vedrørende operationer og systemet til registrering og lagring af data (EUT L 223 af 29.7.2014, s. 7).

*2

(*3)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 480/2014 af 3. marts 2014 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EUT L 138 af 13.5.2014, s. 5).

*3

(*4)  Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36).

*4

Virksomhed med færre end 250 ansatte og en omsætning på mindre end 50 mio. EUR eller samlede aktiver på mindre end 43 mio. EUR; dvs. som ikke tilhører en gruppe, hvor disse grænser overskrides. »Som virksomhed betragtes enhver enhed, uanset dens retlige form, der udøver en økonomisk aktivitet«, jf. Kommissionens henstilling.

(*5)  Følgende økonomiske sektorer betegnes samlet set som »sektorer med begrænsninger«:

*5

| a) | Ulovlige økonomiske aktiviteter: Enhver produktion, handel eller anden aktivitet, der er ulovlig ifølge lovgivningen eller forordninger i hjemlandet for den jurisdiktion, hvor produktionen, handelen eller aktiviteten finder sted. |
| --- | --- |

a)

Ulovlige økonomiske aktiviteter: Enhver produktion, handel eller anden aktivitet, der er ulovlig ifølge lovgivningen eller forordninger i hjemlandet for den jurisdiktion, hvor produktionen, handelen eller aktiviteten finder sted.

| b) | Tobak og destillerede alkoholholdige drikkevarer: Produktion af og handel med tobak og destillerede alkoholholdige drikkevarer og dermed beslægtede produkter. |
| --- | --- |

b)

Tobak og destillerede alkoholholdige drikkevarer: Produktion af og handel med tobak og destillerede alkoholholdige drikkevarer og dermed beslægtede produkter.

| c) | Produktion af og handel med våben og ammunition: Finansiering af produktion af og handel med våben og ammunition af enhver type. Denne begrænsning gælder ikke i det omfang, at disse aktiviteter er en del af eller et supplement til udtrykkelige EU-politikker. |
| --- | --- |

c)

Produktion af og handel med våben og ammunition: Finansiering af produktion af og handel med våben og ammunition af enhver type. Denne begrænsning gælder ikke i det omfang, at disse aktiviteter er en del af eller et supplement til udtrykkelige EU-politikker.

| d) | Kasinoer: Kasinoer og tilsvarende virksomheder. |
| --- | --- |

d)

Kasinoer: Kasinoer og tilsvarende virksomheder.

| e) | Begrænsninger vedrørende IT-sektoren: Forskning, udvikling eller tekniske applikationer vedrørende elektroniske dataprogrammer eller -løsninger, der i) specifikt er målrettet mod: a) at støtte enhver aktivitet, der indgår i sektorerne med begrænsninger, jf. litra d) ovenfor, b) internetspil og onlinekasinoer eller c) pornografi; eller som ii) har til formål at muliggøre ulovligt at a) trænge ind i elektroniske datanetværk eller b) downloade elektroniske data. |
| --- | --- |

e)

Begrænsninger vedrørende IT-sektoren: Forskning, udvikling eller tekniske applikationer vedrørende elektroniske dataprogrammer eller -løsninger, der i) specifikt er målrettet mod: a) at støtte enhver aktivitet, der indgår i sektorerne med begrænsninger, jf. litra d) ovenfor, b) internetspil og onlinekasinoer eller c) pornografi; eller som ii) har til formål at muliggøre ulovligt at a) trænge ind i elektroniske datanetværk eller b) downloade elektroniske data.

| f) | Begrænsninger vedrørende den biovidenskabelige sektor: Ved støtte til finansiering af forskning, udvikling eller tekniske applikationer angående: i) kloning af mennesker til forskning eller i terapeutisk øjemed eller ii) genetisk modificerede organismer (GMO'er). |
| --- | --- |

f)

Begrænsninger vedrørende den biovidenskabelige sektor: Ved støtte til finansiering af forskning, udvikling eller tekniske applikationer angående: i) kloning af mennesker til forskning eller i terapeutisk øjemed eller ii) genetisk modificerede organismer (GMO'er).

(*6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 af 15. maj 2014 om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2328/2003, (EF) nr. 861/2006, (EF) nr. 1198/2006 og (EF) nr. 791/2007 samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1255/2011 (EUT L 149 af 20.5.2014, s. 1).

*6

(*7)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 821/2014 af 28. juli 2014 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 for så vidt angår de detaljerede ordninger for overførsel og forvaltning af programbidrag, rapportering vedrørende finansielle instrumenter, tekniske karakteristika ved informations- og kommunikationsforanstaltninger vedrørende operationer og systemet til registrering og lagring af data (EUT L 223 af 29.7.2014, s. 7).

*7

(*8)  Følgende økonomiske sektorer betegnes samlet set som »sektorer med begrænsninger«:

*8

| a) | Ulovlige økonomiske aktiviteter: Enhver produktion, handel eller anden aktivitet, der er ulovlig ifølge lovgivningen eller forordninger i hjemlandet for den jurisdiktion, hvor produktionen, handelen eller aktiviteten finder sted. |
| --- | --- |

a)

Ulovlige økonomiske aktiviteter: Enhver produktion, handel eller anden aktivitet, der er ulovlig ifølge lovgivningen eller forordninger i hjemlandet for den jurisdiktion, hvor produktionen, handelen eller aktiviteten finder sted.

| b) | Tobak og destillerede alkoholholdige drikkevarer: Produktion af og handel med tobak og destillerede alkoholholdige drikkevarer og dermed beslægtede produkter. |
| --- | --- |

b)

Tobak og destillerede alkoholholdige drikkevarer: Produktion af og handel med tobak og destillerede alkoholholdige drikkevarer og dermed beslægtede produkter.

| c) | Produktion af og handel med våben og ammunition: Finansiering af produktion af og handel med våben og ammunition af enhver type. Denne begrænsning gælder ikke i det omfang, at disse aktiviteter er en del af eller et supplement til udtrykkelige EU-politikker. |
| --- | --- |

c)

Produktion af og handel med våben og ammunition: Finansiering af produktion af og handel med våben og ammunition af enhver type. Denne begrænsning gælder ikke i det omfang, at disse aktiviteter er en del af eller et supplement til udtrykkelige EU-politikker.

| d) | Kasinoer: Kasinoer og tilsvarende virksomheder. |
| --- | --- |

d)

Kasinoer: Kasinoer og tilsvarende virksomheder.

| e) | Begrænsninger vedrørende IT-sektoren: Forskning, udvikling eller tekniske applikationer vedrørende elektroniske dataprogrammer eller -løsninger, der i) specifikt er målrettet mod: a) at støtte enhver aktivitet, der indgår i sektorerne med begrænsninger, jf. litra d) ovenfor; b) internetspil og onlinekasinoer eller c) pornografi; eller som ii) har til formål at muliggøre ulovligt at a) trænge ind i elektroniske datanetværk eller b) downloade elektroniske data. |
| --- | --- |

e)

Begrænsninger vedrørende IT-sektoren: Forskning, udvikling eller tekniske applikationer vedrørende elektroniske dataprogrammer eller -løsninger, der i) specifikt er målrettet mod: a) at støtte enhver aktivitet, der indgår i sektorerne med begrænsninger, jf. litra d) ovenfor; b) internetspil og onlinekasinoer eller c) pornografi; eller som ii) har til formål at muliggøre ulovligt at a) trænge ind i elektroniske datanetværk eller b) downloade elektroniske data.

| f) | Begrænsninger vedrørende den biovidenskabelige sektor: Ved støtte til finansiering af forskning, udvikling eller tekniske applikationer angående: i) kloning af mennesker til forskning eller i terapeutisk øjemed eller ii) genetisk modificerede organismer (GMO'er). |
| --- | --- |

f)

Begrænsninger vedrørende den biovidenskabelige sektor: Ved støtte til finansiering af forskning, udvikling eller tekniske applikationer angående: i) kloning af mennesker til forskning eller i terapeutisk øjemed eller ii) genetisk modificerede organismer (GMO'er).

---

| 16.7.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 192/21 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 192/21

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2016/1158

af 15. juli 2016

om ændring af forordning (EU) nr. 452/2014, således at modeller for de godkendelser, der udstedes til tredjelandsoperatører, og for de tilknyttede specifikationer udgår

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 af 20. februar 2008 om fælles regler for civil luftfart og om oprettelse af et europæisk luftfartssikkerhedsagentur, og om ophævelse af Rådets direktiv 91/670/EØF, forordning (EF) nr. 1592/2002 og direktiv 2004/36/EF (1), særlig artikel 9, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens forordning (EU) nr. 452/2014 (2) er det fastsat, hvordan tredjelandsoperatører af luftfartøjer, jf. artikel 4, stk. 1, litra d), i forordning (EF) nr. 216/2008, der udfører erhvervsmæssig lufttransport til, i eller fra det territorium, der er underlagt traktatens bestemmelser, skal godkendes med hensyn til overholdelse af de gældende standarder for Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO). Tillæg I og II til forordningens bilag 2 (del-ART) indeholder modeller for godkendelsen og hertil knyttede specifikationer. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens forordning (EU) nr. 452/2014 (2) er det fastsat, hvordan tredjelandsoperatører af luftfartøjer, jf. artikel 4, stk. 1, litra d), i forordning (EF) nr. 216/2008, der udfører erhvervsmæssig lufttransport til, i eller fra det territorium, der er underlagt traktatens bestemmelser, skal godkendes med hensyn til overholdelse af de gældende standarder for Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO). Tillæg I og II til forordningens bilag 2 (del-ART) indeholder modeller for godkendelsen og hertil knyttede specifikationer.

| (2) | Erfaringerne med anvendelsen af forordning (EU) nr. 452/2014 har vist, at modellerne skal ændres regelmæssigt for at tage højde for de hyppigt skiftende ICAO-standarder, hvilket medfører en unødvendig administrativ byrde. Kravet om at anvende modellerne er ikke berettiget, i betragtning af at Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur uden dette krav selv kan oprette og ajourføre de nødvendige modeller. Derfor bør kravet og modellerne udgå af forordning (EU) nr. 452/2014. |
| --- | --- |

(2)

Erfaringerne med anvendelsen af forordning (EU) nr. 452/2014 har vist, at modellerne skal ændres regelmæssigt for at tage højde for de hyppigt skiftende ICAO-standarder, hvilket medfører en unødvendig administrativ byrde. Kravet om at anvende modellerne er ikke berettiget, i betragtning af at Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur uden dette krav selv kan oprette og ajourføre de nødvendige modeller. Derfor bør kravet og modellerne udgå af forordning (EU) nr. 452/2014.

| (3) | Forordning (EU) nr. 452/2014 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EU) nr. 452/2014 bør derfor ændres.

| (4) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 65 i forordning (EF) nr. 216/2008 — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 65 i forordning (EF) nr. 216/2008 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag 2 til forordning (EU) nr. 452/2014 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. juli 2016.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 79 af 19.3.2008, s. 1.

1

(2)  Kommissionens forordning (EU) nr. 452/2014 af 29. april 2014 om fastsættelse af tekniske krav og administrative procedurer for tredjelandsoperatørers flyveoperationer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 (EUT L 133 af 6.5.2014, s. 12).

2

---

BILAG

I bilag 2 til forordning (EU) nr. 452/2014 foretages følgende ændringer:

| 1) | Punkt ART.210, litra a), affattes således:






  »a) | Agenturet udsteder godkendelsen og herunder de tilknyttede specifikationer, når:






  1) | det finder godtgjort, at tredjelandsoperatøren besidder et gyldigt AOC eller tilsvarende dokument og tilknyttede operationsspecifikationer udstedt af operatørens hjemstat |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Punkt ART.210, litra a), affattes således:

»a)

1)

det finder godtgjort, at tredjelandsoperatøren besidder et gyldigt AOC eller tilsvarende dokument og tilknyttede operationsspecifikationer udstedt af operatørens hjemstat

| 2) | det finder godtgjort, at tredjelandsoperatøren af operatørens hjemstat har fået tilladelse til at operere i Unionen |
| --- | --- |

2)

det finder godtgjort, at tredjelandsoperatøren af operatørens hjemstat har fået tilladelse til at operere i Unionen

| 3) | det finder godtgjort, at tredjelandsoperatøren har:






  i) | påvist overensstemmelse med de gældende krav i del-TCO |
| --- | --- | --- |

3)

det finder godtgjort, at tredjelandsoperatøren har:

i)

påvist overensstemmelse med de gældende krav i del-TCO

| ii) | kommunikeret på en gennemskuelig, tilstrækkelig og rettidig måde som opfølgning på en yderligere vurdering og/eller en audit af agenturet, hvis relevant, og |
| --- | --- |

ii)

kommunikeret på en gennemskuelig, tilstrækkelig og rettidig måde som opfølgning på en yderligere vurdering og/eller en audit af agenturet, hvis relevant, og

| iii) | forelagt en rettidig og veludført korrigerende foranstaltning som opfølgning på en påvist manglende overensstemmelse i givet fald |
| --- | --- |

iii)

forelagt en rettidig og veludført korrigerende foranstaltning som opfølgning på en påvist manglende overensstemmelse i givet fald

| 4) | der ikke er tegn på væsentlige mangler i operatørens hjemstats eller registreringsstats — alt efter omstændighederne — kapacitet til at certificere og føre tilsyn med operatøren og/eller luftfartøjet i overensstemmelse med gældende ICAO-standarder og |
| --- | --- |

4)

der ikke er tegn på væsentlige mangler i operatørens hjemstats eller registreringsstats — alt efter omstændighederne — kapacitet til at certificere og føre tilsyn med operatøren og/eller luftfartøjet i overensstemmelse med gældende ICAO-standarder og

| 5) | tredjelandsoperatøren ikke er pålagt et driftsforbud i henhold til forordning (EF) nr. 2111/2005.« |
| --- | --- |

5)

tredjelandsoperatøren ikke er pålagt et driftsforbud i henhold til forordning (EF) nr. 2111/2005.«

| 2) | Tillæg I og II udgår. |
| --- | --- |

2)

Tillæg I og II udgår.

---

| 16.7.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 192/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 192/23

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/1159

af 15. juli 2016

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina og produceret af Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger

Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger

| (1) | Efter en antidumpingundersøgelse i henhold til artikel 5 i grundforordningen indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 435/2004 (2) en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Indonesien. |
| --- | --- |

(1)

Efter en antidumpingundersøgelse i henhold til artikel 5 i grundforordningen indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 435/2004 (2) en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Indonesien.

2

| (2) | Siden er disse foranstaltninger først blev forlænget i en yderligere periode på fem år i juni 2010 (3), og i maj 2012 er toldsatsen for en kinesisk eksporterende producent efter en delvis interimsundersøgelse blevet ændret (4). Som følge heraf lå tolden for Indonesien på mellem 0,24 EUR/kg og 0,27 EUR/kg og for Kina på mellem 0,23 EUR/kg og 0,26 EUR/kg (»de gældende foranstaltninger«). |
| --- | --- |

(2)

Siden er disse foranstaltninger først blev forlænget i en yderligere periode på fem år i juni 2010 (3), og i maj 2012 er toldsatsen for en kinesisk eksporterende producent efter en delvis interimsundersøgelse blevet ændret (4). Som følge heraf lå tolden for Indonesien på mellem 0,24 EUR/kg og 0,27 EUR/kg og for Kina på mellem 0,23 EUR/kg og 0,26 EUR/kg (»de gældende foranstaltninger«).

3

4

| (3) | De gældende foranstaltninger fandt anvendelse på al import af natriumcyclamat med oprindelse i Kina og Indonesien, eksklusive import af natriumcyclamat, der fremstilles af de kinesiske eksporterende producenter Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Disse virksomheder blev oprindelig pålagt en nultold, da der ikke blev konstateret dumping (forordning (EF) nr. 435/2004). |
| --- | --- |

(3)

De gældende foranstaltninger fandt anvendelse på al import af natriumcyclamat med oprindelse i Kina og Indonesien, eksklusive import af natriumcyclamat, der fremstilles af de kinesiske eksporterende producenter Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Disse virksomheder blev oprindelig pålagt en nultold, da der ikke blev konstateret dumping (forordning (EF) nr. 435/2004).

| (4) | I overensstemmelse med rapporten fra WTO's appelorgan i sagen om endelige antidumpingforanstaltninger vedrørende oksekød og ris fra Mexico (Mexico — Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice) (»WTO-appelorganets rapport«) (5) blev de kinesiske eksporterende producenter Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited ikke undersøgt i forbindelse med de efterfølgende undersøgelser af de foranstaltninger, som blev indført ved forordning (EF) nr. 435/2004 og er ikke omfattet af de gældende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(4)

I overensstemmelse med rapporten fra WTO's appelorgan i sagen om endelige antidumpingforanstaltninger vedrørende oksekød og ris fra Mexico (Mexico — Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice) (»WTO-appelorganets rapport«) (5) blev de kinesiske eksporterende producenter Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited ikke undersøgt i forbindelse med de efterfølgende undersøgelser af de foranstaltninger, som blev indført ved forordning (EF) nr. 435/2004 og er ikke omfattet af de gældende foranstaltninger.

5

| (5) | En tidligere undersøgelse begrænset til Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited blev indledt den 17. februar 2011 (6). Da klagen blev trukket tilbage, blev proceduren afsluttet ved Kommissionens afgørelse af 5. april 2012 (7) uden indførelse af foranstaltninger. |
| --- | --- |

(5)

En tidligere undersøgelse begrænset til Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited blev indledt den 17. februar 2011 (6). Da klagen blev trukket tilbage, blev proceduren afsluttet ved Kommissionens afgørelse af 5. april 2012 (7) uden indførelse af foranstaltninger.

6

7

| (6) | Udløbsundersøgelse nummer to af de gældende foranstaltninger blev indledt i juni 2015 (8) i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. |
| --- | --- |

(6)

Udløbsundersøgelse nummer to af de gældende foranstaltninger blev indledt i juni 2015 (8) i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.

8

1.2.   Indledning af undersøgelsen

Indledning af undersøgelsen

| (7) | Den 12. august 2015 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Unionen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«), som var begrænset til Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, to virksomheder, der tilhører samme gruppe (begge virksomheder benævnes under ét »de berørte eksporterende producenter« eller »Fang Da«), på grundlag af grundforordningens artikel 5. Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (9) (»indledningsmeddelelsen«). |
| --- | --- |

(7)

Den 12. august 2015 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Unionen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«), som var begrænset til Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, to virksomheder, der tilhører samme gruppe (begge virksomheder benævnes under ét »de berørte eksporterende producenter« eller »Fang Da«), på grundlag af grundforordningens artikel 5. Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (9) (»indledningsmeddelelsen«).

Den Europæiske Unions Tidende

9

| (8) | Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 30. juni 2015 af Productos Aditivos S.A. (»klageren« eller »EU-producenten«), den eneste producent af natriumcyclamat i Unionen, der således tegner sig for 100 % af den samlede EU-produktion. Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 30. juni 2015 af Productos Aditivos S.A. (»klageren« eller »EU-producenten«), den eneste producent af natriumcyclamat i Unionen, der således tegner sig for 100 % af den samlede EU-produktion. Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen.

| (9) | Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede Fang Da, at beviserne i klagen for skade var mangelfulde, og at indledningen af den ene undersøgelse efter den anden mod Fang Da var urimelig. Virksomheden anførte også, at dette illustrerer, at det ikke er hensigtsmæssigt at indlede den nuværende sag i henhold til grundforordningens artikel 5. Den ønskede ligeledes afklaring af tendenserne, for så vidt angår visse indikatorer i det åbne dossier. |
| --- | --- |

(9)

Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede Fang Da, at beviserne i klagen for skade var mangelfulde, og at indledningen af den ene undersøgelse efter den anden mod Fang Da var urimelig. Virksomheden anførte også, at dette illustrerer, at det ikke er hensigtsmæssigt at indlede den nuværende sag i henhold til grundforordningens artikel 5. Den ønskede ligeledes afklaring af tendenserne, for så vidt angår visse indikatorer i det åbne dossier.

| (10) | Som allerede forklaret i betragtning 8 er Kommissionen af den opfattelse, at klagen indeholdt tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en undersøgelse, hvilket er det eneste kriterium, der lægges til grund for afgørelsen om at indlede en undersøgelse, og ikke, om der har været tidligere undersøgelser, eller hvad resultatet af dem var. Den specifikke skadesanalyse i forbindelse med klagen har faktisk vist, at der er tilstrækkelige beviser, der peger i retning af en betydelig indtrængning på EU-markedet af import fra Fang Datil priser, som væsentligt underbyder EU-erhvervsgrenens egne priser. Desuden er det ikke alle faktorer, som skal udvise en forværring, for at der kan konstateres væsentlig skade. Endvidere indebærer eksistensen af andre faktorer, der kan have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation, ikke nødvendigvis, at virkningen af dumpingimporten på denne erhvervsgren ikke er væsentlig. Derfor er indledningen af undersøgelsen retsgyldig. For så vidt angår bemærkningerne om den mulige inkonsekvens i forbindelse med tre indikatorer i det åbne dossier, skyldes dette den betydelige mængdeforskel, der ligger til grund for disse beregninger, og afrundingen af de fortrolige tal (i opadgående eller nedadgående retning, alt afhængigt af året). |
| --- | --- |

(10)

Som allerede forklaret i betragtning 8 er Kommissionen af den opfattelse, at klagen indeholdt tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en undersøgelse, hvilket er det eneste kriterium, der lægges til grund for afgørelsen om at indlede en undersøgelse, og ikke, om der har været tidligere undersøgelser, eller hvad resultatet af dem var. Den specifikke skadesanalyse i forbindelse med klagen har faktisk vist, at der er tilstrækkelige beviser, der peger i retning af en betydelig indtrængning på EU-markedet af import fra Fang Datil priser, som væsentligt underbyder EU-erhvervsgrenens egne priser. Desuden er det ikke alle faktorer, som skal udvise en forværring, for at der kan konstateres væsentlig skade. Endvidere indebærer eksistensen af andre faktorer, der kan have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation, ikke nødvendigvis, at virkningen af dumpingimporten på denne erhvervsgren ikke er væsentlig. Derfor er indledningen af undersøgelsen retsgyldig. For så vidt angår bemærkningerne om den mulige inkonsekvens i forbindelse med tre indikatorer i det åbne dossier, skyldes dette den betydelige mængdeforskel, der ligger til grund for disse beregninger, og afrundingen af de fortrolige tal (i opadgående eller nedadgående retning, alt afhængigt af året).

| (11) | Det blev også retligt muligt at indlede undersøgelsen i henhold til grundforordningens artikel 5, selv om den vedrørte én virksomhed, som bekræftet i retspraksis (10). |
| --- | --- |

(11)

Det blev også retligt muligt at indlede undersøgelsen i henhold til grundforordningens artikel 5, selv om den vedrørte én virksomhed, som bekræftet i retspraksis (10).

10

1.3.   Efterfølgende sagsforløb

Efterfølgende sagsforløb

| (12) | Kommissionen indførte ikke midlertidige antidumpingforanstaltninger i forbindelse med denne undersøgelse for at afpasse tidsplanen for de endelige resultater af denne procedure med den udløbsundersøgelse, der er omhandlet i betragtning 6. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen indførte ikke midlertidige antidumpingforanstaltninger i forbindelse med denne undersøgelse for at afpasse tidsplanen for de endelige resultater af denne procedure med den udløbsundersøgelse, der er omhandlet i betragtning 6.

1.4.   Interesserede parter

Interesserede parter

| (13) | I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte Kommissionen med henblik på at deltage i undersøgelsen. Desuden underrettede Kommissionen specifikt klageren, de to berørte eksporterende producenter og de kinesiske myndigheder samt kendte importører, leverandører, brugere og forhandlere, som den vidste var berørt af indledningen af undersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage. |
| --- | --- |

(13)

I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte Kommissionen med henblik på at deltage i undersøgelsen. Desuden underrettede Kommissionen specifikt klageren, de to berørte eksporterende producenter og de kinesiske myndigheder samt kendte importører, leverandører, brugere og forhandlere, som den vidste var berørt af indledningen af undersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage.

| (14) | De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

(14)

De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

1.5.   Producenter i referencelandet

Producenter i referencelandet

| (15) | Kommissionen underrettede også producenter i Indonesien om indledningen og opfordrede dem til at deltage. I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen de interesserede parter, at den påtænkte at anvende Indonesien som tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Der er intet i dossieret, der tyder på mulig produktion af natriumcyclamat i andre tredjelande. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen underrettede også producenter i Indonesien om indledningen og opfordrede dem til at deltage. I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen de interesserede parter, at den påtænkte at anvende Indonesien som tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Der er intet i dossieret, der tyder på mulig produktion af natriumcyclamat i andre tredjelande.

1.6.   Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (16) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den måske ville udtage en stikprøve af berørte importører i henhold til grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(16)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den måske ville udtage en stikprøve af berørte importører i henhold til grundforordningens artikel 17.

| (17) | For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, bad Kommissionen en række ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indsende de oplysninger, der var angivet i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(17)

For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, bad Kommissionen en række ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indsende de oplysninger, der var angivet i indledningsmeddelelsen.

| (18) | Tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører indsendte de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I betragtning af det beskedne antal importører besluttede Kommissionen, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig. |
| --- | --- |

(18)

Tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører indsendte de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I betragtning af det beskedne antal importører besluttede Kommissionen, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig.

1.7.   Ansøgningsskemaer vedrørende markedsøkonomisk behandling

Ansøgningsskemaer vedrørende markedsøkonomisk behandling

| (19) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), sendte Kommissionen ansøgningsskemaer vedrørende markedsøkonomisk behandling til de to berørte eksporterende producenter i Kina. |
| --- | --- |

(19)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), sendte Kommissionen ansøgningsskemaer vedrørende markedsøkonomisk behandling til de to berørte eksporterende producenter i Kina.

1.8.   Spørgeskemabesvarelser

Spørgeskemabesvarelser

| (20) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til den eneste EU-producent, de to berørte kinesiske eksporterende producenter og de tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til den eneste EU-producent, de to berørte kinesiske eksporterende producenter og de tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører.

| (21) | Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra den eneste EU-producent, fra en af de to berørte kinesiske eksporterende producenter (herunder to af dennes forretningsmæssigt forbundne eksportsalgskontorer i Hongkong) og fra to ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Den anden berørte kinesiske eksporterende producent havde indstillet produktionen og salget af den pågældende vare forud for undersøgelsesperioden og havde derfor ikke besvaret spørgeskemaet for undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(21)

Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra den eneste EU-producent, fra en af de to berørte kinesiske eksporterende producenter (herunder to af dennes forretningsmæssigt forbundne eksportsalgskontorer i Hongkong) og fra to ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Den anden berørte kinesiske eksporterende producent havde indstillet produktionen og salget af den pågældende vare forud for undersøgelsesperioden og havde derfor ikke besvaret spørgeskemaet for undersøgelsesperioden.

1.9.   Kontrolbesøg

Kontrolbesøg

| (22) | Kommissionen indhentede og kontrollerede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder: | EU-producent







  — | Productos Aditivos S.A., Barcelona, Spanien |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Kommissionen indhentede og kontrollerede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:

EU-producent

EU-producent

—

Productos Aditivos S.A., Barcelona, Spanien

| | Importører







  — | DKSH GmbH, Hamburg, Tyskland |
| --- | --- | --- |

Importører

Importører

—

DKSH GmbH, Hamburg, Tyskland

| — | Emilio Peña S.A., Torrente (Valencia), Spanien |
| --- | --- |

—

Emilio Peña S.A., Torrente (Valencia), Spanien

| | Eksporterende producenter i Kina







  — | Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Yang Quan, Kina |
| --- | --- | --- |

Eksporterende producenter i Kina

Eksporterende producenter i Kina

—

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Yang Quan, Kina

| | Eksportsalgskontor (forretningsmæssigt forbundet med Fang Da) i Hongkong







  — | Zhong Hua Fang Da Ltd., Hong Kong. |
| --- | --- | --- |

Eksportsalgskontor (forretningsmæssigt forbundet med Fang Da) i Hongkong

Eksportsalgskontor (forretningsmæssigt forbundet med Fang Da) i Hongkong

—

Zhong Hua Fang Da Ltd., Hong Kong.

1.10.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

| (23) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. april 2014 til den 31. marts 2015 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2011 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(23)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. april 2014 til den 31. marts 2015 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2011 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

Den pågældende vare

| (24) | Den pågældende vare er natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina, produceret af de to pågældende eksporterende producenter, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2929 90 00 (Taric-kode 2929900010) (»den pågældende vare«). |
| --- | --- |

(24)

Den pågældende vare er natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina, produceret af de to pågældende eksporterende producenter, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2929 90 00 (Taric-kode 2929900010) (»den pågældende vare«).

| (25) | Natriumcyclamat er en råvare, der anvendes som et tilsætningsstof til levnedsmidler, og det anvendes bredt som et tilsætningsstof af levnedsmiddelindustrien samt blandt producenter af kaloriefattige og diætetiske sødestoffer til bordbrug. Små mængder anvendes også af lægemiddelindustrien. |
| --- | --- |

(25)

Natriumcyclamat er en råvare, der anvendes som et tilsætningsstof til levnedsmidler, og det anvendes bredt som et tilsætningsstof af levnedsmiddelindustrien samt blandt producenter af kaloriefattige og diætetiske sødestoffer til bordbrug. Små mængder anvendes også af lægemiddelindustrien.

| (26) | Natriumcyclamat er et kemisk rent stof. Ligesom alle andre rene kemiske stoffer kan det imidlertid indeholde en mindre andel af urenheder i størrelsesordenen mg/kg af varen. Dette indhold, der er begrænset ved EU-lovgivning, er afgørende for natriumcyclamatets kvalitet. Natriumcyclamat foreligger i to forskellige former: i hydratform med et fugtindhold på 15 % og i vandfri form med et fugtindhold på højst 1 %. Disse to former for natriumcyclamat har samme grundlæggende kendetegn og anvendelser, men medfører blot forskellige grader af sødeevne. Hydratformen er således mindre sød på grund af vandindholdet. Af samme årsag varierer priserne. Den vandfri form er dyrere end hydratformen. Begge former bør derfor betragtes som én og samme vare i forbindelse med denne procedure. |
| --- | --- |

(26)

Natriumcyclamat er et kemisk rent stof. Ligesom alle andre rene kemiske stoffer kan det imidlertid indeholde en mindre andel af urenheder i størrelsesordenen mg/kg af varen. Dette indhold, der er begrænset ved EU-lovgivning, er afgørende for natriumcyclamatets kvalitet. Natriumcyclamat foreligger i to forskellige former: i hydratform med et fugtindhold på 15 % og i vandfri form med et fugtindhold på højst 1 %. Disse to former for natriumcyclamat har samme grundlæggende kendetegn og anvendelser, men medfører blot forskellige grader af sødeevne. Hydratformen er således mindre sød på grund af vandindholdet. Af samme årsag varierer priserne. Den vandfri form er dyrere end hydratformen. Begge former bør derfor betragtes som én og samme vare i forbindelse med denne procedure.

2.2.   Samme vare

Samme vare

| (27) | Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:






  — | den pågældende vare |
| --- | --- | --- |

(27)

Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:

—

den pågældende vare

| — | den vare, der fremstilles og sælges af den eksporterende producent på hjemmemarkedet i Folkerepublikken Kina |
| --- | --- |

—

den vare, der fremstilles og sælges af den eksporterende producent på hjemmemarkedet i Folkerepublikken Kina

| — | den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

—

den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

| (28) | Kommissionen konkluderede derfor, at disse varer er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen konkluderede derfor, at disse varer er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Indledende bemærkninger

Indledende bemærkninger

| (29) | En af de berørte eksporterende producenter, Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, indstillede produktionen af den pågældende vare i 2012. Derfor var det kun Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, der indsendte en anmodning om markedsøkonomisk behandling og en spørgeskemabesvarelse. |
| --- | --- |

(29)

En af de berørte eksporterende producenter, Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, indstillede produktionen af den pågældende vare i 2012. Derfor var det kun Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, der indsendte en anmodning om markedsøkonomisk behandling og en spørgeskemabesvarelse.

| (30) | Kommissionens tjenestemænd besøgte Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited for at verificere, at virksomheden havde indstillet produktion og salg af den pågældende vare, og det konstateredes at være tilfældet. Derfor blev dumpinganalysen baseret på data fra Fang Da Food Additive (Yang Quan). |
| --- | --- |

(30)

Kommissionens tjenestemænd besøgte Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited for at verificere, at virksomheden havde indstillet produktion og salg af den pågældende vare, og det konstateredes at være tilfældet. Derfor blev dumpinganalysen baseret på data fra Fang Da Food Additive (Yang Quan).

| (31) | I betragtning af den forretningsmæssige forbindelse mellem de to virksomheder, der tilhører Fang Da-gruppen og ejes af det samme moderselskab, finder resultaterne imidlertid anvendelse på begge de virksomheder, der udgør Fang Da-gruppen. |
| --- | --- |

(31)

I betragtning af den forretningsmæssige forbindelse mellem de to virksomheder, der tilhører Fang Da-gruppen og ejes af det samme moderselskab, finder resultaterne imidlertid anvendelse på begge de virksomheder, der udgør Fang Da-gruppen.

3.2.   Markedsøkonomisk behandling

Markedsøkonomisk behandling

| (32) | Kommissionen har gennemgået ansøgningen vedrørende markedsøkonomisk behandling fra den eksporterende producent og gennemført et kontrolbesøg på stedet. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen har gennemgået ansøgningen vedrørende markedsøkonomisk behandling fra den eksporterende producent og gennemført et kontrolbesøg på stedet.

| (33) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de eksporterende producenter, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). |
| --- | --- |

(33)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de eksporterende producenter, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).

| (34) | I undersøgelsen blev det fastslået, at den eksporterende producent, som anmodede om markedsøkonomisk behandling, ikke kunne påvise, at denne opfyldte alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). |
| --- | --- |

(34)

I undersøgelsen blev det fastslået, at den eksporterende producent, som anmodede om markedsøkonomisk behandling, ikke kunne påvise, at denne opfyldte alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).

| (35) | Mere specifikt blev det fastslået, at det andet kriterium i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), ikke var opfyldt, da de regnskabsmæssige transaktioner ikke blev registreret efter periodiseringsprincippet. Desuden var der ikke et retvisende billede af virksomhedens finansielle situation. Kommissionen påpegede også et problem med den regnskabsmæssige behandling af materielle anlægsaktiver. Endvidere blev det konstateret, at visse udgifter ikke kunne henføres til nogen bestemmelse. Endelig fandtes det, at der ikke var foretaget konsolidering af regnskaber på det rette niveau (moderselskabsniveau). |
| --- | --- |

(35)

Mere specifikt blev det fastslået, at det andet kriterium i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), ikke var opfyldt, da de regnskabsmæssige transaktioner ikke blev registreret efter periodiseringsprincippet. Desuden var der ikke et retvisende billede af virksomhedens finansielle situation. Kommissionen påpegede også et problem med den regnskabsmæssige behandling af materielle anlægsaktiver. Endvidere blev det konstateret, at visse udgifter ikke kunne henføres til nogen bestemmelse. Endelig fandtes det, at der ikke var foretaget konsolidering af regnskaber på det rette niveau (moderselskabsniveau).

| (36) | Kommissionen fremlagde resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling for den eksporterende producent, myndighederne i det pågældende land og EU-erhvervsgrenen. De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til undersøgelsens resultater og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen fremlagde resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling for den eksporterende producent, myndighederne i det pågældende land og EU-erhvervsgrenen. De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til undersøgelsens resultater og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

| (37) | Efter fremlæggelsen af oplysninger fremsatte den eksporterende producent bemærkninger og anfægtede alle ovennævnte undersøgelsesresultater. De modtagne bemærkninger blev behørigt analyseret, men de var ikke af en sådan beskaffenhed, at de ændrede ved Kommissionens foreløbige konklusioner, og den eksporterende producent blev informeret herom den 11. april 2016. Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fastholdt den eksporterende producent sine indvendinger uden at fremlægge yderligere dokumentation eller fremføre argumenter. |
| --- | --- |

(37)

Efter fremlæggelsen af oplysninger fremsatte den eksporterende producent bemærkninger og anfægtede alle ovennævnte undersøgelsesresultater. De modtagne bemærkninger blev behørigt analyseret, men de var ikke af en sådan beskaffenhed, at de ændrede ved Kommissionens foreløbige konklusioner, og den eksporterende producent blev informeret herom den 11. april 2016. Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fastholdt den eksporterende producent sine indvendinger uden at fremlægge yderligere dokumentation eller fremføre argumenter.

| (38) | Konklusionen er, at den berørte eksporterende producent ikke kunne påvise, at denne opfyldte alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og producentens anmodning om markedsøkonomisk behandling blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(38)

Konklusionen er, at den berørte eksporterende producent ikke kunne påvise, at denne opfyldte alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og producentens anmodning om markedsøkonomisk behandling blev derfor afvist.

3.3.   Referenceland

Referenceland

| (39) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi fastsættes på grundlag af prisen i et egnet tredjeland med markedsøkonomi eller på grundlag af prisen ved eksport fra et sådant tredjeland til andre lande, herunder Unionen, eller, hvor dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen. |
| --- | --- |

(39)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi fastsættes på grundlag af prisen i et egnet tredjeland med markedsøkonomi eller på grundlag af prisen ved eksport fra et sådant tredjeland til andre lande, herunder Unionen, eller, hvor dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.

| (40) | Der er blevet udvist den fornødne omhu med at udpege et tredjeland med markedsøkonomi for at bestemme priser eller en beregnet værdi med henblik på at fastsætte den normale værdi. |
| --- | --- |

(40)

Der er blevet udvist den fornødne omhu med at udpege et tredjeland med markedsøkonomi for at bestemme priser eller en beregnet værdi med henblik på at fastsætte den normale værdi.

| (41) | Som nævnt i betragtning 15 meddelte Kommissionen i indledningsmeddelelsen de interesserede parter, at den påtænkte at anvende Indonesien som et egnet referenceland, og opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger. Kommissionen søgte at samarbejde med producenter i Indonesien. Der blev fremsendt breve og relevante spørgeskemaer til tre kendte indonesiske eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(41)

Som nævnt i betragtning 15 meddelte Kommissionen i indledningsmeddelelsen de interesserede parter, at den påtænkte at anvende Indonesien som et egnet referenceland, og opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger. Kommissionen søgte at samarbejde med producenter i Indonesien. Der blev fremsendt breve og relevante spørgeskemaer til tre kendte indonesiske eksporterende producenter.

| (42) | Der var i første omgang en enkelt indonesisk eksporterende producent, som gav sig til kende og tilbød at samarbejde. Kommissionen anmodede denne virksomhed om at udfylde spørgeskemaet for producenter af natriumcyclamat i referencelandet. Der blev ikke modtaget noget svar. |
| --- | --- |

(42)

Der var i første omgang en enkelt indonesisk eksporterende producent, som gav sig til kende og tilbød at samarbejde. Kommissionen anmodede denne virksomhed om at udfylde spørgeskemaet for producenter af natriumcyclamat i referencelandet. Der blev ikke modtaget noget svar.

| (43) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har til sin rådighed, produceres den undersøgte vare kun i Unionen, Kina og Indonesien. Der er intet i dossieret, der tyder på mulig produktion af natriumcyclamat i andre tredjelande. |
| --- | --- |

(43)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har til sin rådighed, produceres den undersøgte vare kun i Unionen, Kina og Indonesien. Der er intet i dossieret, der tyder på mulig produktion af natriumcyclamat i andre tredjelande.

3.4.   Normal værdi

Normal værdi

| (44) | Som forklaret i betragtning 40-43 ovenfor var det ikke muligt at opnå samarbejde fra en producent i et referenceland. |
| --- | --- |

(44)

Som forklaret i betragtning 40-43 ovenfor var det ikke muligt at opnå samarbejde fra en producent i et referenceland.

| (45) | Derfor måtte den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes på ethvert andet rimeligt grundlag. I den forbindelse anså Kommissionen det for rimeligt at basere den normale værdi på efterprøvede data om pris og omkostninger fra EU-producenten. |
| --- | --- |

(45)

Derfor måtte den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes på ethvert andet rimeligt grundlag. I den forbindelse anså Kommissionen det for rimeligt at basere den normale værdi på efterprøvede data om pris og omkostninger fra EU-producenten.

| (46) | Samme vare blev solgt af EU-erhvervsgrenen i repræsentative mængder. EU-erhvervsgrenens hjemmemarkedssalg var imidlertid tabsgivende. Derfor blev den normale værdi fastsat med udgangspunkt i EU-erhvervsgrenens fremstillingsomkostninger plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G-omkostninger) samt fortjeneste. SA&G-omkostningerne fastsattes på grundlag af de efterprøvede data fra EU-producenten. Den fortjenstmargen, der blev lagt til, var identisk med den målfortjeneste, som blev anvendt til at beregne EU-erhvervsgrenens ikke skadevoldende pris (se betragtning 174-177 nedenfor). |
| --- | --- |

(46)

Samme vare blev solgt af EU-erhvervsgrenen i repræsentative mængder. EU-erhvervsgrenens hjemmemarkedssalg var imidlertid tabsgivende. Derfor blev den normale værdi fastsat med udgangspunkt i EU-erhvervsgrenens fremstillingsomkostninger plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G-omkostninger) samt fortjeneste. SA&G-omkostningerne fastsattes på grundlag af de efterprøvede data fra EU-producenten. Den fortjenstmargen, der blev lagt til, var identisk med den målfortjeneste, som blev anvendt til at beregne EU-erhvervsgrenens ikke skadevoldende pris (se betragtning 174-177 nedenfor).

3.5.   Eksportpris

Eksportpris

| (47) | Al den pågældende eksporterende producents eksport til Unionen skete gennem dennes eksporthandelsvirksomheder i Hongkong, og alt Unionens salg fandt sted til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af den importerede vares priser ved første videresalg til uafhængige kunder af den berørte eksporterende producent i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. Der blev foretaget passende justeringer af prisen for alle omkostninger, der var påløbet mellem import og videresalg, herunder SA&G-omkostninger, samt for fortjeneste, som blev fastlagt ud fra efterprøvede data fra to ikke forretningsmæssigt forbundne importører. |
| --- | --- |

(47)

Al den pågældende eksporterende producents eksport til Unionen skete gennem dennes eksporthandelsvirksomheder i Hongkong, og alt Unionens salg fandt sted til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af den importerede vares priser ved første videresalg til uafhængige kunder af den berørte eksporterende producent i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. Der blev foretaget passende justeringer af prisen for alle omkostninger, der var påløbet mellem import og videresalg, herunder SA&G-omkostninger, samt for fortjeneste, som blev fastlagt ud fra efterprøvede data fra to ikke forretningsmæssigt forbundne importører.

3.6.   Sammenligning

Sammenligning

| (48) | Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen hos den samarbejdsvillige eksporterende producent på grundlag af priserne ab fabrik. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen hos den samarbejdsvillige eksporterende producent på grundlag af priserne ab fabrik.

| (49) | I tilfælde, hvor det var begrundet i ønsket om at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. |
| --- | --- |

(49)

I tilfælde, hvor det var begrundet i ønsket om at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

| (50) | Der blev foretaget passende justeringer for forskelle i omkostninger til transport, forsikring, håndtering, lastning samt dermed forbundne omkostninger og bankgebyrer, hvor dette var berettiget, korrekt og kunne dokumenteres. |
| --- | --- |

(50)

Der blev foretaget passende justeringer for forskelle i omkostninger til transport, forsikring, håndtering, lastning samt dermed forbundne omkostninger og bankgebyrer, hvor dette var berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.

3.7.   Bemærkninger vedrørende dumping fremsat af de interesserede parter efter fremlæggelsen af oplysninger

Bemærkninger vedrørende dumping fremsat af de interesserede parter efter fremlæggelsen af oplysninger

| (51) | Kommissionen oplyste alle parter om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den påtænkte at indføre en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina, produceret af Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Alle parter fik en frist til at fremsætte bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger. De indkomne bemærkninger fra de interesserede parter blev gennemgået og taget i betragtning, hvor det var relevant. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen oplyste alle parter om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den påtænkte at indføre en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina, produceret af Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Alle parter fik en frist til at fremsætte bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger. De indkomne bemærkninger fra de interesserede parter blev gennemgået og taget i betragtning, hvor det var relevant.

| (52) | Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte Fang Da, at det var udtryk for forskelsbehandling, at dens normale værdi blev fastsat ud fra data fra EU-producenten, når den normale værdi i en af de tidligere undersøgelser vedrørende importen af natriumcyclamat med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina blev fastsat ud fra data fra Indonesien som referenceland (11). Begge metoder kan anvendes i hierarkisk rækkefølge afhængigt af de faktiske omstændigheder i hver undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Metoden med et referenceland er den første, der anvendes. Som forklaret i betragtning 40-43 var der trods Kommissionens omfattende bestræbelser ingen samarbejdsvilje fra producenter i et referenceland i forbindelse med denne undersøgelse, mens Indonesien i den tidligere undersøgelse havde udvist samarbejdsvilje. Derfor måtte den normale værdi som anført i betragtning 45 fastsættes ud fra Unionens data som et rimeligt grundlag i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Derfor afvises argumentet på grundlag af de faktiske omstændigheder i den nuværende undersøgelse. |
| --- | --- |

(52)

Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte Fang Da, at det var udtryk for forskelsbehandling, at dens normale værdi blev fastsat ud fra data fra EU-producenten, når den normale værdi i en af de tidligere undersøgelser vedrørende importen af natriumcyclamat med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina blev fastsat ud fra data fra Indonesien som referenceland (11). Begge metoder kan anvendes i hierarkisk rækkefølge afhængigt af de faktiske omstændigheder i hver undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Metoden med et referenceland er den første, der anvendes. Som forklaret i betragtning 40-43 var der trods Kommissionens omfattende bestræbelser ingen samarbejdsvilje fra producenter i et referenceland i forbindelse med denne undersøgelse, mens Indonesien i den tidligere undersøgelse havde udvist samarbejdsvilje. Derfor måtte den normale værdi som anført i betragtning 45 fastsættes ud fra Unionens data som et rimeligt grundlag i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Derfor afvises argumentet på grundlag af de faktiske omstændigheder i den nuværende undersøgelse.

11

| (53) | Desuden gjorde Fang Da også gældende, at en normal værdi baseret på EU-producentens data førte til en højere dumpingmargen (88,7 %), mens en normal værdi baseret på Indonesien som referenceland i en af de foregående undersøgelser (12) førte til en lavere dumpingmargen (dvs. 14,2 % i forhold til 88,7 % for Fang Da). Fastsættelsen af den normale værdi var angiveligt urimelig i det foreliggende tilfælde, fordi eksportpriserne i begge tilfælde ikke var væsentligt forskellige. |
| --- | --- |

(53)

Desuden gjorde Fang Da også gældende, at en normal værdi baseret på EU-producentens data førte til en højere dumpingmargen (88,7 %), mens en normal værdi baseret på Indonesien som referenceland i en af de foregående undersøgelser (12) førte til en lavere dumpingmargen (dvs. 14,2 % i forhold til 88,7 % for Fang Da). Fastsættelsen af den normale værdi var angiveligt urimelig i det foreliggende tilfælde, fordi eksportpriserne i begge tilfælde ikke var væsentligt forskellige.

12

| (54) | For det første fremlagde Fang Da ikke en eksportprissammenligning for at underbygge sin påstand. Under alle omstændigheder vedrørte de to tilfælde forskellige undersøgelsesperioder, hvilket gør sammenligningen af eksportpriserne vildledende. For det andet blev den normale værdi som forklaret i betragtning 52 ovenfor i mangel af samarbejdsvilje fra referencelande fastsat på ethvert andet rimeligt grundlag og navnlig ud fra data fra EU-producenten i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Argumentet afvises på grundlag af de faktiske omstændigheder i den nuværende undersøgelse. |
| --- | --- |

(54)

For det første fremlagde Fang Da ikke en eksportprissammenligning for at underbygge sin påstand. Under alle omstændigheder vedrørte de to tilfælde forskellige undersøgelsesperioder, hvilket gør sammenligningen af eksportpriserne vildledende. For det andet blev den normale værdi som forklaret i betragtning 52 ovenfor i mangel af samarbejdsvilje fra referencelande fastsat på ethvert andet rimeligt grundlag og navnlig ud fra data fra EU-producenten i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Argumentet afvises på grundlag af de faktiske omstændigheder i den nuværende undersøgelse.

| (55) | Desuden hævdede den berørte eksporterende producent, at det var diskriminerende, at dennes told (1,17 EUR/kg) baseres på skadesmargenen, når tolden (0,23-0,26 EUR pr. kg) på resten af den kinesiske import (13) baseres på en dumpingmargen. Denne gjorde igen gældende, at en sådan forskel i toldsatser ikke kan underbygges af nogen væsentlig forskel i de gennemsnitlige importpriser, og at den belønnede manglende samarbejdsvilje fra andre kinesiske eksporterende producenter, som var omfattet af en anden procedure vedrørende samme vare. |
| --- | --- |

(55)

Desuden hævdede den berørte eksporterende producent, at det var diskriminerende, at dennes told (1,17 EUR/kg) baseres på skadesmargenen, når tolden (0,23-0,26 EUR pr. kg) på resten af den kinesiske import (13) baseres på en dumpingmargen. Denne gjorde igen gældende, at en sådan forskel i toldsatser ikke kan underbygges af nogen væsentlig forskel i de gennemsnitlige importpriser, og at den belønnede manglende samarbejdsvilje fra andre kinesiske eksporterende producenter, som var omfattet af en anden procedure vedrørende samme vare.

13

| (56) | For det første mindes der om, at om tolden baseres på dumpingmargenen eller skadesmargenen fastsættes i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 4 (se betragtning 182 nedenfor). Dette afhænger derfor ikke af metoden til fastsættelse af den normale værdi. For det andet er det allerede blevet forklaret i betragtning 52 og 54, at anvendelsen af et referenceland i en undersøgelse og anvendelsen af Unionens data i en anden ikke er udtryk for forskelsbehandling. For det tredje er forskellen i toldsatser for den pågældende eksporterende producent og andre ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter et resultat af særskilte procedurer vedrørende forskellige perioder i overensstemmelse med betingelserne i grundforordningen. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(56)

For det første mindes der om, at om tolden baseres på dumpingmargenen eller skadesmargenen fastsættes i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 4 (se betragtning 182 nedenfor). Dette afhænger derfor ikke af metoden til fastsættelse af den normale værdi. For det andet er det allerede blevet forklaret i betragtning 52 og 54, at anvendelsen af et referenceland i en undersøgelse og anvendelsen af Unionens data i en anden ikke er udtryk for forskelsbehandling. For det tredje er forskellen i toldsatser for den pågældende eksporterende producent og andre ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter et resultat af særskilte procedurer vedrørende forskellige perioder i overensstemmelse med betingelserne i grundforordningen. Påstanden blev derfor afvist.

| (57) | På grundlag af ovenstående var der ingen af bemærkningerne efter den endelige fremlæggelse af oplysninger, der ændrede ved undersøgelsesresultaterne vedrørende dumping. |
| --- | --- |

(57)

På grundlag af ovenstående var der ingen af bemærkningerne efter den endelige fremlæggelse af oplysninger, der ændrede ved undersøgelsesresultaterne vedrørende dumping.

3.8.   Dumpingmargen

Dumpingmargen

| (58) | Kommissionen sammenlignede den vejede gennemsnitlige eksportpris pr. varetype med den vejede gennemsnitlige normale værdi pr. varetype i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen sammenlignede den vejede gennemsnitlige eksportpris pr. varetype med den vejede gennemsnitlige normale værdi pr. varetype i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

| (59) | På dette grundlag udgør de vejede gennemsnitlige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, følgende:






  Virksomhed | Endelig dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited og Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited | 88,7 % |

(59)

På dette grundlag udgør de vejede gennemsnitlige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, følgende:

Virksomhed

Endelig dumpingmargen

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited og Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited

88,7 %

4.   SKADE

SKADE

4.1.   Indledende bemærkning

Indledende bemærkning

| (60) | Da EU-erhvervsgrenen kun består af en producent, og da denne procedure kun vedrører en gruppe af kinesiske eksporterende producenter, måtte skadesindikatorer og importdata indekseres for at sikre fortroligheden af følsomme forretningsoplysninger. |
| --- | --- |

(60)

Da EU-erhvervsgrenen kun består af en producent, og da denne procedure kun vedrører en gruppe af kinesiske eksporterende producenter, måtte skadesindikatorer og importdata indekseres for at sikre fortroligheden af følsomme forretningsoplysninger.

4.2.   Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

| (61) | Samme vare blev i undersøgelsesperioden kun fremstillet af én EU-producent, som udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(61)

Samme vare blev i undersøgelsesperioden kun fremstillet af én EU-producent, som udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.

4.3.   EU-forbruget

EU-forbruget

| (62) | Natriumcyclamat fremstilles kun i Unionen, Kina og Indonesien. Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet plus importmængden af natriumcyclamat fra Kina og Indonesien. Eftersom importen af natriumcyclamat fra disse to lande var omfattet af foranstaltninger i den betragtede periode, anvendte Kommissionen de statistikker, der var indsamlet i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6 (»databasen i henhold til artikel 14, stk. 6«) (14), til fastsættelse af importmængder og gennemsnitspriser på importen fra disse to lande i den betragtede periode, da de indeholdt tilstrækkeligt detaljerede oplysninger på 10-cifret Taric-kode- og Taric-tillægskodeniveau. |
| --- | --- |

(62)

Natriumcyclamat fremstilles kun i Unionen, Kina og Indonesien. Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet plus importmængden af natriumcyclamat fra Kina og Indonesien. Eftersom importen af natriumcyclamat fra disse to lande var omfattet af foranstaltninger i den betragtede periode, anvendte Kommissionen de statistikker, der var indsamlet i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6 (»databasen i henhold til artikel 14, stk. 6«) (14), til fastsættelse af importmængder og gennemsnitspriser på importen fra disse to lande i den betragtede periode, da de indeholdt tilstrækkeligt detaljerede oplysninger på 10-cifret Taric-kode- og Taric-tillægskodeniveau.

14

| (63) | Efter fremlæggelsen af oplysninger fremlagde den berørte eksporterende producent nye kinesiske eksportdata, der viste importmængder i den betragtede periode fra de kinesiske eksporterende producenter eksklusive Fang Da, der var højere end dataene i databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. Den eksporterende producent afslørede imidlertid ikke den nøjagtige kilde til disse nye data, men forelagde en række tal uden at give en begrundelse for at forkaste de data, der blev anvendt i forbindelse med den nuværende undersøgelse af den faktiske import, og som findes i databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. Derfor ændrede Kommissionen ikke ved kilden til de data, der er anvendt i denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(63)

Efter fremlæggelsen af oplysninger fremlagde den berørte eksporterende producent nye kinesiske eksportdata, der viste importmængder i den betragtede periode fra de kinesiske eksporterende producenter eksklusive Fang Da, der var højere end dataene i databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. Den eksporterende producent afslørede imidlertid ikke den nøjagtige kilde til disse nye data, men forelagde en række tal uden at give en begrundelse for at forkaste de data, der blev anvendt i forbindelse med den nuværende undersøgelse af den faktiske import, og som findes i databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. Derfor ændrede Kommissionen ikke ved kilden til de data, der er anvendt i denne undersøgelse.

| (64) | EU-forbruget udviklede sig som følger:

  Tabel 1


  EU-forbrug












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EU-forbrug | 100 | 103 | 93 | 97 | 101 |
| Kilde: EU-erhvervsgrenens data, databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. |

(64)

EU-forbruget udviklede sig som følger:

Tabel 1

Tabel 1

EU-forbrug

EU-forbrug

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Undersøgelsesperiode

Samlet EU-forbrug

100

103

93

97

101

Kilde: EU-erhvervsgrenens data, databasen i henhold til artikel 14, stk. 6.

Kilde:

| (65) | Forbruget af natriumcyclamat i Unionen faldt først med 7 % mellem 2011 og 2013 og voksede i den efterfølgende periode. Forbruget i undersøgelsesperioden nåede mere eller mindre op på samme niveau som i 2011. |
| --- | --- |

(65)

Forbruget af natriumcyclamat i Unionen faldt først med 7 % mellem 2011 og 2013 og voksede i den efterfølgende periode. Forbruget i undersøgelsesperioden nåede mere eller mindre op på samme niveau som i 2011.

4.4.   Importen fra Fang Da

Importen fra Fang Da

| (66) | For at sikre overensstemmelse i anvendelsen af data i hele den betragtede periode anvendte Kommissionen den samme kilde til informationer som ovenfor — databasen i henhold til artikel 14, stk. 6 — til at fastslå importmængden og pristendensen på importen fra Fang Da. Disse data blev krydstjekket med tal fra Fang Da i spørgeskemabesvarelsen, og det blev konstateret, at de stemte overens. |
| --- | --- |

(66)

For at sikre overensstemmelse i anvendelsen af data i hele den betragtede periode anvendte Kommissionen den samme kilde til informationer som ovenfor — databasen i henhold til artikel 14, stk. 6 — til at fastslå importmængden og pristendensen på importen fra Fang Da. Disse data blev krydstjekket med tal fra Fang Da i spørgeskemabesvarelsen, og det blev konstateret, at de stemte overens.

4.4.1.   Mængde og markedsandel

Mængde og markedsandel

| (67) | Fang Das import til Unionen udviklede sig som følger:

  Tabel 2


  Importmængde og markedsandel












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde | 100 | 84 | 111 | 156 | 161 |
| Markedsandel | 100 | 82 | 119 | 161 | 160 |
| Kilde: Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. |

(67)

Fang Das import til Unionen udviklede sig som følger:

Tabel 2

Tabel 2

Importmængde og markedsandel

Importmængde og markedsandel

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Undersøgelsesperiode

Importmængde

100

84

111

156

161

Markedsandel

100

82

119

161

160

Kilde: Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6.

Kilde:

| (68) | Dumpingimporten fra Fang Da voksede med 61 % i den betragtede periode. Først faldt den med 16 % fra 2011 til 2012, men derefter blev den næsten fordoblet fra 2012 til undersøgelsesperioden. Markedsandelene fulgte samme tendens med en samlet betydelig vækst på 60 %. |
| --- | --- |

(68)

Dumpingimporten fra Fang Da voksede med 61 % i den betragtede periode. Først faldt den med 16 % fra 2011 til 2012, men derefter blev den næsten fordoblet fra 2012 til undersøgelsesperioden. Markedsandelene fulgte samme tendens med en samlet betydelig vækst på 60 %.

| (69) | I 2014 og undersøgelsesperioden blev Fang Da den største leverandør på EU-markedet med en markedsandel, der var en smule større end øvrig import tilsammen og meget større end EU-erhvervsgrenens markedsandel. |
| --- | --- |

(69)

I 2014 og undersøgelsesperioden blev Fang Da den største leverandør på EU-markedet med en markedsandel, der var en smule større end øvrig import tilsammen og meget større end EU-erhvervsgrenens markedsandel.

| (70) | Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gjorde den berørte eksporterende producent gældende, at væksten i dennes eksport til Unionen på grundlag af nye kinesiske eksportdata blev mere end opvejet af nedgangen i salget hos andre kinesiske eksportører, hvilket var i strid med resultaterne af undersøgelsen på grundlag af oplysningerne i databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. Som anført i betragtning 63 ovenfor dokumenterede den berørte eksporterende producent ikke, at de nye data, som denne havde forelagt om de kinesiske eksporterende producenter eksklusive Fang Da, var mere pålidelige end de data, der blev anvendt i den nuværende undersøgelse, så påstandene blev afvist. |
| --- | --- |

(70)

Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gjorde den berørte eksporterende producent gældende, at væksten i dennes eksport til Unionen på grundlag af nye kinesiske eksportdata blev mere end opvejet af nedgangen i salget hos andre kinesiske eksportører, hvilket var i strid med resultaterne af undersøgelsen på grundlag af oplysningerne i databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. Som anført i betragtning 63 ovenfor dokumenterede den berørte eksporterende producent ikke, at de nye data, som denne havde forelagt om de kinesiske eksporterende producenter eksklusive Fang Da, var mere pålidelige end de data, der blev anvendt i den nuværende undersøgelse, så påstandene blev afvist.

4.4.2.   Priser på importen fra Fang Da og prisunderbud

Priser på importen fra Fang Da og prisunderbud

| (71) | Den gennemsnitlige pris på importen fra Fang Da til Unionen udviklede sig som følger:

  Tabel 3


  Importpriser (EUR/kg)












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fang Da | 100 | 110 | 105 | 96 | 99 |
| Kilde: Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. |

(71)

Den gennemsnitlige pris på importen fra Fang Da til Unionen udviklede sig som følger:

Tabel 3

Tabel 3

Importpriser (EUR/kg)

Importpriser (EUR/kg)

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Undersøgelsesperiode

Fang Da

100

110

105

96

99

Kilde: Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6.

Kilde:

| (72) | Den gennemsnitlige pris på importen fra Fang Da af den pågældende vare faldt med 1 % i den betragtede periode. Imidlertid steg den først med 10 % fra 2011 til 2012, hvorefter den faldt med 14 indekspoint fra 2012 til 2014 og endelig steg med 3 indekspoint mellem 2014 og undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(72)

Den gennemsnitlige pris på importen fra Fang Da af den pågældende vare faldt med 1 % i den betragtede periode. Imidlertid steg den først med 10 % fra 2011 til 2012, hvorefter den faldt med 14 indekspoint fra 2012 til 2014 og endelig steg med 3 indekspoint mellem 2014 og undersøgelsesperioden.

| (73) | I 2011 og 2012 var Fang Das importpriser i gennemsnit højere end de øvrige importpriser (på grundlag af de samme informationskilder og inklusive antidumpingtold), men lå på linje med sidstnævnte i 2013 og lavere end dem i 2014 og i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(73)

I 2011 og 2012 var Fang Das importpriser i gennemsnit højere end de øvrige importpriser (på grundlag af de samme informationskilder og inklusive antidumpingtold), men lå på linje med sidstnævnte i 2013 og lavere end dem i 2014 og i undersøgelsesperioden.

| (74) | Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i undersøgelsesperioden på grundlag af dataene fra FDYQ og dataene fra EU-producenten ved at sammenligne:






  — | de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som EU-producenten opkrævede af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik-niveau og |
| --- | --- | --- |

(74)

Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i undersøgelsesperioden på grundlag af dataene fra FDYQ og dataene fra EU-producenten ved at sammenligne:

—

de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som EU-producenten opkrævede af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik-niveau og

| — | de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra FDYQ ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis (dvs. inklusive omkostninger, forsikringer og fragt), Unionens grænse, med passende justeringer for told og omkostninger efter importen. |
| --- | --- |

—

de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra FDYQ ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis (dvs. inklusive omkostninger, forsikringer og fragt), Unionens grænse, med passende justeringer for told og omkostninger efter importen.

| (75) | Prissammenligningen blev foretaget pr. varetype, behørigt justeret, hvor det var nødvendigt. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af EU-producentens omsætning i undersøgelsesperioden. Det viste en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på 19,1 %. |
| --- | --- |

(75)

Prissammenligningen blev foretaget pr. varetype, behørigt justeret, hvor det var nødvendigt. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af EU-producentens omsætning i undersøgelsesperioden. Det viste en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på 19,1 %.

4.5.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

4.5.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (76) | Produktionen af natriumcyclamat indebærer to produktionstrin. I første trin, som kræver brug af reaktorer, omdannes råmaterialerne til råt (urent) natriumcyclamat. I andet produktionstrin skal det rå natriumcyclamat renses, før det kan anvendes, i henhold til relevante lovbestemmelser, i efterfølgende led af føde- og drikkevareindustrien og lægemiddelindustrien. |
| --- | --- |

(76)

Produktionen af natriumcyclamat indebærer to produktionstrin. I første trin, som kræver brug af reaktorer, omdannes råmaterialerne til råt (urent) natriumcyclamat. I andet produktionstrin skal det rå natriumcyclamat renses, før det kan anvendes, i henhold til relevante lovbestemmelser, i efterfølgende led af føde- og drikkevareindustrien og lægemiddelindustrien.

| (77) | På grund af en teknisk hændelse, som fandt sted i juli 2011 (eksplosion på fabrikken), kunne EU-erhvervsgrenen ikke gennemføre det første produktionstrin — reaktionsprocessen — mellem august 2011 og maj 2012 og var midlertidigt afhængig af importeret natriumcyclamat, som den rensede, for at kunne opretholde sine kommercielle aktiviteter. |
| --- | --- |

(77)

På grund af en teknisk hændelse, som fandt sted i juli 2011 (eksplosion på fabrikken), kunne EU-erhvervsgrenen ikke gennemføre det første produktionstrin — reaktionsprocessen — mellem august 2011 og maj 2012 og var midlertidigt afhængig af importeret natriumcyclamat, som den rensede, for at kunne opretholde sine kommercielle aktiviteter.

| (78) | Da EU-producenten ikke havde andet valg end midlertidigt at være afhængig af import og i betragtning af den begrænsede varighed og importmængden i den betragtede periode, ændrer denne hændelse og følgerne heraf ikke ved ovenstående konklusioner vedrørende definitionen af EU-erhvervsgrenen. Den havde imidlertid en betydelig indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation i årene 2011-2012, dvs. i begyndelsen af den betragtede periode, navnlig for så vidt angår kapacitet, produktion og salgsmængde og rentabilitetsindikatorer. Den havde også en vis, omend mindre indvirkning på udviklingen i importen. Disse elementer tages i betragtning ved analysen af udviklingen i skadesindikatorerne. |
| --- | --- |

(78)

Da EU-producenten ikke havde andet valg end midlertidigt at være afhængig af import og i betragtning af den begrænsede varighed og importmængden i den betragtede periode, ændrer denne hændelse og følgerne heraf ikke ved ovenstående konklusioner vedrørende definitionen af EU-erhvervsgrenen. Den havde imidlertid en betydelig indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation i årene 2011-2012, dvs. i begyndelsen af den betragtede periode, navnlig for så vidt angår kapacitet, produktion og salgsmængde og rentabilitetsindikatorer. Den havde også en vis, omend mindre indvirkning på udviklingen i importen. Disse elementer tages i betragtning ved analysen af udviklingen i skadesindikatorerne.

| (79) | I den sammenhæng og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af indvirkningen af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. I forbindelse med konstateringen af skade evaluerede Kommissionen de økonomiske indikatorer ud fra data vedrørende den eneste EU-producent, som udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(79)

I den sammenhæng og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af indvirkningen af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. I forbindelse med konstateringen af skade evaluerede Kommissionen de økonomiske indikatorer ud fra data vedrørende den eneste EU-producent, som udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.

| (80) | De økonomiske indikatorer for den eneste EU-producent, som blev evalueret af Kommissionen, er følgende: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, arbejdskraftomkostninger, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping, gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. |
| --- | --- |

(80)

De økonomiske indikatorer for den eneste EU-producent, som blev evalueret af Kommissionen, er følgende: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, arbejdskraftomkostninger, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping, gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.

4.5.2.   Skadesindikatorer

Skadesindikatorer

4.5.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (81) | Den samlede EU-produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 4


  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsmængde | 100 | 104 | 189 | 159 | 157 |
| Produktionskapacitet | 100 | 114 | 171 | 171 | 171 |
| Kapacitetsudnyttelse | 100 | 91 | 110 | 93 | 92 |
| Kilde: EU-erhvervsgrenens data. |

(81)

Den samlede EU-produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 4

Tabel 4

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Undersøgelsesperiode

Produktionsmængde

100

104

189

159

157

Produktionskapacitet

100

114

171

171

171

Kapacitetsudnyttelse

100

91

110

93

92

Kilde: EU-erhvervsgrenens data.

Kilde:

| (82) | Den samlede produktion voksede med 57 % i den betragtede periode. Som forklaret i betragtning 77 ovenfor og 83 nedenfor var EU-erhvervsgrenens produktion imidlertid usædvanligt lav i 2011-2012. Mellem 2013 og undersøgelsesperioden faldt produktionsniveauet markant med 32 indekspoint. |
| --- | --- |

(82)

Den samlede produktion voksede med 57 % i den betragtede periode. Som forklaret i betragtning 77 ovenfor og 83 nedenfor var EU-erhvervsgrenens produktion imidlertid usædvanligt lav i 2011-2012. Mellem 2013 og undersøgelsesperioden faldt produktionsniveauet markant med 32 indekspoint.

| (83) | Produktionskapaciteten blev også betydeligt forøget i den betragtede periode (med 71 %), men denne tendens kan ligeledes forklares ved et usædvanligt lavt niveau i 2011 og 2012 som følge af den tekniske hændelse i produktionsanlægget. Kapaciteten blev beregnet på grundlag af måneder, hvor EU-erhvervsgrenen kunne producere sit eget natriumcyclamat, nemlig kun 7 måneder i 2011, 8 måneder i 2012 og 12 måneder i de øvrige perioder. Fra 2013 frem til undersøgelsesperioden har produktionskapaciteten været stabil. |
| --- | --- |

(83)

Produktionskapaciteten blev også betydeligt forøget i den betragtede periode (med 71 %), men denne tendens kan ligeledes forklares ved et usædvanligt lavt niveau i 2011 og 2012 som følge af den tekniske hændelse i produktionsanlægget. Kapaciteten blev beregnet på grundlag af måneder, hvor EU-erhvervsgrenen kunne producere sit eget natriumcyclamat, nemlig kun 7 måneder i 2011, 8 måneder i 2012 og 12 måneder i de øvrige perioder. Fra 2013 frem til undersøgelsesperioden har produktionskapaciteten været stabil.

| (84) | Kapacitetsudnyttelsesgraden faldt med 8 % mellem 2011 og undersøgelsesperioden, men fulgte fra 2013 en markant nedadgående tendens i takt med faldet i produktionsmængden. |
| --- | --- |

(84)

Kapacitetsudnyttelsesgraden faldt med 8 % mellem 2011 og undersøgelsesperioden, men fulgte fra 2013 en markant nedadgående tendens i takt med faldet i produktionsmængden.

4.5.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

| (85) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 5


  Salgsmængde og markedsandel












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde | 100 | 69 | 146 | 108 | 104 |
| Markedsandel | 100 | 67 | 157 | 111 | 104 |
| Kilde: EU-erhvervsgrenens data og databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. |

(85)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 5

Tabel 5

Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Undersøgelsesperiode

Salgsmængde

100

69

146

108

104

Markedsandel

100

67

157

111

104

Kilde: EU-erhvervsgrenens data og databasen i henhold til artikel 14, stk. 6.

Kilde:

| (86) | Salgsmængden på EU-markedet og den tilsvarende markedsandel fulgte samme tendens i den betragtede periode. De voksede samlet set med 4 %. |
| --- | --- |

(86)

Salgsmængden på EU-markedet og den tilsvarende markedsandel fulgte samme tendens i den betragtede periode. De voksede samlet set med 4 %.

| (87) | Da begge tal kun afspejler salget af EU-erhvervsgrenens egen produktion af natriumcyclamat, var niveauerne for 2011 og 2012 usædvanligt lave af de grunde, der er anført i betragtning 77 og 83 ovenfor. Siden 2013, hvor produktionen af EU-erhvervsgrenens eget natriumcyclamat allerede var permanent genetableret, er dens salg faldet med 42 indekspoint som følge af tab af ordrer. |
| --- | --- |

(87)

Da begge tal kun afspejler salget af EU-erhvervsgrenens egen produktion af natriumcyclamat, var niveauerne for 2011 og 2012 usædvanligt lave af de grunde, der er anført i betragtning 77 og 83 ovenfor. Siden 2013, hvor produktionen af EU-erhvervsgrenens eget natriumcyclamat allerede var permanent genetableret, er dens salg faldet med 42 indekspoint som følge af tab af ordrer.

| (88) | Markedsandelen faldt også betydeligt mellem 2013 og undersøgelsesperioden. Dette står i kontrast til udviklingen både i EU-forbruget, som voksede med 8 indekspoint, og i importen fra Fang Da, som også fortsatte med at øge sin markedsandel i disse tre år. |
| --- | --- |

(88)

Markedsandelen faldt også betydeligt mellem 2013 og undersøgelsesperioden. Dette står i kontrast til udviklingen både i EU-forbruget, som voksede med 8 indekspoint, og i importen fra Fang Da, som også fortsatte med at øge sin markedsandel i disse tre år.

4.5.2.3.   Vækst

| (89) | EU-erhvervsgrenens situation forbedredes mellem 2011 og 2013, hvor den var i stand til at øge sin produktion, sin produktionskapacitet, sit salg og sin markedsandel. Dette skyldtes to faktorer: i) den øgede antidumpingtold for visse eksporterende producenter i Kina, som fordobledes i maj 2012, og ii) at EU-erhvervsgrenen igen var i stand til at producere sit eget natriumcyclamat i 12 måneder i 2013 i forhold til kun i 7 måneder i 2011 og i 8 måneder i 2012. |
| --- | --- |

(89)

EU-erhvervsgrenens situation forbedredes mellem 2011 og 2013, hvor den var i stand til at øge sin produktion, sin produktionskapacitet, sit salg og sin markedsandel. Dette skyldtes to faktorer: i) den øgede antidumpingtold for visse eksporterende producenter i Kina, som fordobledes i maj 2012, og ii) at EU-erhvervsgrenen igen var i stand til at producere sit eget natriumcyclamat i 12 måneder i 2013 i forhold til kun i 7 måneder i 2011 og i 8 måneder i 2012.

| (90) | Hvis eksplosionen ikke var indtruffet i juli 2011, ville tallene for produktion, kapacitetsudnyttelse, salg og markedsandele have været langt højere i 2011 og 2012, fordi EU-erhvervsgrenen kunne have leveret sit eget natriumcyclamat til kunderne i stedet for at importere og videreforarbejde (rense), som den gjorde mellem august 2011 og maj 2012. Som følge heraf ville stigningen i produktion, salg og markedsandele mellem 2011 og 2013 have været langt mindre, mens produktionskapaciteten ville være forblevet på 2013-niveau i hele den betragtede periode. Fra 2013 til undersøgelsesperioden blev der vendt fuldstændig op og ned på alle ovennævnte mængdemæssige tendenser, med undtagelse af produktionskapaciteten. Selv om EU-forbruget har fulgt en stigende tendens siden 2013, kom EU-erhvervsgrenen faktisk ind i en fase med økonomisk tilbagegang. Samtidig forblev EU-erhvervsgrenens rentabilitet meget negativ i hele den betragtede periode, hvilket hindrede dens udsigter til vækst. |
| --- | --- |

(90)

Hvis eksplosionen ikke var indtruffet i juli 2011, ville tallene for produktion, kapacitetsudnyttelse, salg og markedsandele have været langt højere i 2011 og 2012, fordi EU-erhvervsgrenen kunne have leveret sit eget natriumcyclamat til kunderne i stedet for at importere og videreforarbejde (rense), som den gjorde mellem august 2011 og maj 2012. Som følge heraf ville stigningen i produktion, salg og markedsandele mellem 2011 og 2013 have været langt mindre, mens produktionskapaciteten ville være forblevet på 2013-niveau i hele den betragtede periode. Fra 2013 til undersøgelsesperioden blev der vendt fuldstændig op og ned på alle ovennævnte mængdemæssige tendenser, med undtagelse af produktionskapaciteten. Selv om EU-forbruget har fulgt en stigende tendens siden 2013, kom EU-erhvervsgrenen faktisk ind i en fase med økonomisk tilbagegang. Samtidig forblev EU-erhvervsgrenens rentabilitet meget negativ i hele den betragtede periode, hvilket hindrede dens udsigter til vækst.

4.5.2.4.   Beskæftigelse og produktivitet

| (91) | Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 6


  Beskæftigelse og produktivitet












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte | 100 | 100 | 105 | 105 | 105 |
| Produktivitet | 100 | 104 | 180 | 151 | 150 |
| Kilde: EU-erhvervsgrenens data. |

(91)

Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 6

Tabel 6

Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Undersøgelsesperiode

Antal ansatte

100

100

105

105

105

Produktivitet

100

104

180

151

150

Kilde: EU-erhvervsgrenens data.

Kilde:

| (92) | Trods EU-erhvervsgrenens manglende evne til at producere sit eget natriumcyclamat mellem august 2011 og maj 2012 besluttede EU-erhvervsgrenen at bibeholde beskæftigelsen konstant i denne periode, da eventuelle nedskæringer blev anset for at være for dyre og unødvendige. Selv om der blev afskediget en arbejdstager i 2012, ændrede beskæftigelsesniveauet sig ikke mellem 2011 og 2012, da EU-erhvervsgrenen, ansatte en ny arbejdstager samme år. Antallet af arbejdstagere voksede en smule i 2013, hvorefter det forblev stabilt indtil undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(92)

Trods EU-erhvervsgrenens manglende evne til at producere sit eget natriumcyclamat mellem august 2011 og maj 2012 besluttede EU-erhvervsgrenen at bibeholde beskæftigelsen konstant i denne periode, da eventuelle nedskæringer blev anset for at være for dyre og unødvendige. Selv om der blev afskediget en arbejdstager i 2012, ændrede beskæftigelsesniveauet sig ikke mellem 2011 og 2012, da EU-erhvervsgrenen, ansatte en ny arbejdstager samme år. Antallet af arbejdstagere voksede en smule i 2013, hvorefter det forblev stabilt indtil undersøgelsesperioden.

| (93) | Som følge af eksplosionen på fabrikken blev EU-erhvervsgrenens produktivitet påvirket på samme måde som de øvrige økonomiske indikatorer, der er beskrevet ovenfor. I lighed med produktionen var produktiviteten usædvanligt lav i 2011 og 2012, hvorefter den voksede markant med næsten 80 indekspoint i 2013. Siden er den på grund af tab af ordrer faldet med 30 indekspoint i 2014 og forblevet på dette niveau indtil undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(93)

Som følge af eksplosionen på fabrikken blev EU-erhvervsgrenens produktivitet påvirket på samme måde som de øvrige økonomiske indikatorer, der er beskrevet ovenfor. I lighed med produktionen var produktiviteten usædvanligt lav i 2011 og 2012, hvorefter den voksede markant med næsten 80 indekspoint i 2013. Siden er den på grund af tab af ordrer faldet med 30 indekspoint i 2014 og forblevet på dette niveau indtil undersøgelsesperioden.

4.5.2.5.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

| (94) | Dumpingmargenen lå betydeligt over bagatelgrænsen. Virkningen af den faktiske dumpingmargens størrelse på EU-erhvervsgrenen var væsentlig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra Fang Da. |
| --- | --- |

(94)

Dumpingmargenen lå betydeligt over bagatelgrænsen. Virkningen af den faktiske dumpingmargens størrelse på EU-erhvervsgrenen var væsentlig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra Fang Da.

| (95) | Der har været indført antidumpingforanstaltninger over for importen fra andre kinesiske og indonesiske eksporterende producenter siden 2004. I den forbindelse skal det nævnes, at det antidumpingtoldniveau, der blev indført i forbindelse med den oprindelige undersøgelse af to andre kinesiske eksporterende producenter end Fang Da, blev anset for at være utilstrækkeligt til at modvirke den dumping, der forvoldte EU-erhvervsgrenen skade. Som følge heraf blev antidumpingtolden for de pågældende kinesiske eksporterende producenter mere end fordoblet i maj 2012, som forklaret i betragtning 2 ovenfor. Ud fra den aktuelle analyse er det klart, at der stadig foregår dumping. |
| --- | --- |

(95)

Der har været indført antidumpingforanstaltninger over for importen fra andre kinesiske og indonesiske eksporterende producenter siden 2004. I den forbindelse skal det nævnes, at det antidumpingtoldniveau, der blev indført i forbindelse med den oprindelige undersøgelse af to andre kinesiske eksporterende producenter end Fang Da, blev anset for at være utilstrækkeligt til at modvirke den dumping, der forvoldte EU-erhvervsgrenen skade. Som følge heraf blev antidumpingtolden for de pågældende kinesiske eksporterende producenter mere end fordoblet i maj 2012, som forklaret i betragtning 2 ovenfor. Ud fra den aktuelle analyse er det klart, at der stadig foregår dumping.

4.5.2.6.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

| (96) | De gennemsnitlige enhedssalgspriser hos den eneste EU-producent ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 7


  Salgspriser i Unionen












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig enhedssalgspris | 100 | 105 | 103 | 107 | 106 |
| Gennemsnitlig enhedsproduktionsomkostning | 100 | 107 | 97 | 95 | 96 |
| Kilde: EU-erhvervsgrenens data. |

(96)

De gennemsnitlige enhedssalgspriser hos den eneste EU-producent ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 7

Tabel 7

Salgspriser i Unionen

Salgspriser i Unionen

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Undersøgelsesperiode

Gennemsnitlig enhedssalgspris

100

105

103

107

106

Gennemsnitlig enhedsproduktionsomkostning

100

107

97

95

96

Kilde: EU-erhvervsgrenens data.

Kilde:

| (97) | EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris steg med 6 % i den betragtede periode. Den steg først med 5 indekspoint mellem 2011 og 2012, hvorefter den har været stabil frem til undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(97)

EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris steg med 6 % i den betragtede periode. Den steg først med 5 indekspoint mellem 2011 og 2012, hvorefter den har været stabil frem til undersøgelsesperioden.

| (98) | EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostning steg med 7 indekspoint mellem 2011 og 2012, hvorefter den faldt med 10 indekspoint i 2013 i forhold til 2012. Fra 2013 frem til undersøgelsesperioden har den været stabil. Disse ændringer skyldtes hovedsagelig udsving i råvarepriserne. |
| --- | --- |

(98)

EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostning steg med 7 indekspoint mellem 2011 og 2012, hvorefter den faldt med 10 indekspoint i 2013 i forhold til 2012. Fra 2013 frem til undersøgelsesperioden har den været stabil. Disse ændringer skyldtes hovedsagelig udsving i råvarepriserne.

| (99) | I forbindelse med ovenstående skal det bemærkes, at EU-erhvervsgrenen ikke præcist kunne afgrænse omkostningerne til rensning fra de samlede produktionsomkostninger. Som følge heraf afspejler indekset for 2011 og 2012 til forskel fra indekset for 2013, 2014 og undersøgelsesperioden også omkostningerne til rensning af det natriumcyclamat, der blev importeret af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(99)

I forbindelse med ovenstående skal det bemærkes, at EU-erhvervsgrenen ikke præcist kunne afgrænse omkostningerne til rensning fra de samlede produktionsomkostninger. Som følge heraf afspejler indekset for 2011 og 2012 til forskel fra indekset for 2013, 2014 og undersøgelsesperioden også omkostningerne til rensning af det natriumcyclamat, der blev importeret af EU-erhvervsgrenen.

| (100) | I betragtning af ovenstående bør fortolkningen af tendenser i perioden 2011-2012 og efterfølgende perioder foretages med forsigtighed, da udviklingen — omend i begrænset omfang — er blevet påvirket af, at indekset for 2011-2012 blev baseret på andre datasæt. |
| --- | --- |

(100)

I betragtning af ovenstående bør fortolkningen af tendenser i perioden 2011-2012 og efterfølgende perioder foretages med forsigtighed, da udviklingen — omend i begrænset omfang — er blevet påvirket af, at indekset for 2011-2012 blev baseret på andre datasæt.

| (101) | Under alle omstændigheder har den gennemsnitlige enhedssalgspris i hele den betragtede periode ligget under EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostninger som anført i ovenstående tabel. |
| --- | --- |

(101)

Under alle omstændigheder har den gennemsnitlige enhedssalgspris i hele den betragtede periode ligget under EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostninger som anført i ovenstående tabel.

4.5.2.7.   Arbejdskraftomkostninger

| (102) | Den eneste EU-producents gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 8


  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat | 100 | 127 | 115 | 102 | 95 |
| Kilde: EU-erhvervsgrenens data. |

(102)

Den eneste EU-producents gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 8

Tabel 8

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Undersøgelsesperiode

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

100

127

115

102

95

Kilde: EU-erhvervsgrenens data.

Kilde:

| (103) | De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger faldt med 5 % i den samlede betragtede periode. Omkostningerne steg dog først med 27 % i 2012, hvilket især skyldtes godtgørelse til en afskediget arbejdstager, men faldt derefter støt frem til undersøgelsesperioden, hvor de faldt til 5 % under deres 2011-niveau. |
| --- | --- |

(103)

De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger faldt med 5 % i den samlede betragtede periode. Omkostningerne steg dog først med 27 % i 2012, hvilket især skyldtes godtgørelse til en afskediget arbejdstager, men faldt derefter støt frem til undersøgelsesperioden, hvor de faldt til 5 % under deres 2011-niveau.

4.5.2.8.   Lagerbeholdninger

| (104) | Den eneste EU-producents lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 9


  Lagerbeholdninger












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre | 100 | 258 | 339 | 406 | 708 |
| Slutlagre i procent af produktionen | 100 | 249 | 179 | 255 | 451 |
| Kilde: EU-erhvervsgrenens data. |

(104)

Den eneste EU-producents lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 9

Tabel 9

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Undersøgelsesperiode

Slutlagre

100

258

339

406

708

Slutlagre i procent af produktionen

100

249

179

255

451

Kilde: EU-erhvervsgrenens data.

Kilde:

| (105) | I den betragtede periode svingede slutlagrene udtrykt i procent af produktionen betydeligt. Først voksede de mellem 2011 og 2012, så faldt de året efter for endelig at vokse betydeligt frem til undersøgelsesperioden. De voksede samlet set i den betragtede periode med 351 indekspoint. Denne vækst skyldes delvis EU-producentens manglende evne til at sælge sine varer på grund af konkurrencen fra lavprisimport, men er også et resultat af usædvanligt lave lagerbeholdninger i 2011 som følge af den tekniske hændelse, der er forklaret i betragtning 77 ovenfor. |
| --- | --- |

(105)

I den betragtede periode svingede slutlagrene udtrykt i procent af produktionen betydeligt. Først voksede de mellem 2011 og 2012, så faldt de året efter for endelig at vokse betydeligt frem til undersøgelsesperioden. De voksede samlet set i den betragtede periode med 351 indekspoint. Denne vækst skyldes delvis EU-producentens manglende evne til at sælge sine varer på grund af konkurrencen fra lavprisimport, men er også et resultat af usædvanligt lave lagerbeholdninger i 2011 som følge af den tekniske hændelse, der er forklaret i betragtning 77 ovenfor.

4.5.2.9.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (106) | Den eneste EU-producents rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 10


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet | – 100 | – 111 | – 82 | – 61 | – 69 |
| Likviditet | 100 | – 500 | – 1 107 | – 559 | – 766 |
| Investeringer | 100 | 203 | 15 | 0 | 0 |
| Investeringsafkast | – 100 | – 42 | – 104 | – 79 | – 77 |
| Kilde: EU-erhvervsgrenens data. |

(106)

Den eneste EU-producents rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 10

Tabel 10

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Undersøgelsesperiode

Rentabilitet

– 100

– 111

– 82

– 61

– 69

Likviditet

100

– 500

– 1 107

– 559

– 766

Investeringer

100

203

15

0

0

Investeringsafkast

– 100

– 42

– 104

– 79

– 77

Kilde: EU-erhvervsgrenens data.

Kilde:

| (107) | Kommissionen beregnede EU-erhvervsgrenens rentabilitet som nettooverskuddet før skat af dens salg af natriumcyclamat til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Som nævnt i betragtning 99 ovenfor kunne de produktionsomkostninger, der blev benyttet til at fastlægge niveauet for fortjeneste/tab for 2011-2012, kun fastlægges samlet, dvs. også inklusive omkostninger vedrørende importeret natriumcyclamat. På dette grundlag viste analysen af rentabilitetstal, at EU-erhvervsgrenen genererede betydelige tab i hele den betragtede periode. De var særligt høje i 2011-2012, men situationen er forbedret siden 2013. |
| --- | --- |

(107)

Kommissionen beregnede EU-erhvervsgrenens rentabilitet som nettooverskuddet før skat af dens salg af natriumcyclamat til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Som nævnt i betragtning 99 ovenfor kunne de produktionsomkostninger, der blev benyttet til at fastlægge niveauet for fortjeneste/tab for 2011-2012, kun fastlægges samlet, dvs. også inklusive omkostninger vedrørende importeret natriumcyclamat. På dette grundlag viste analysen af rentabilitetstal, at EU-erhvervsgrenen genererede betydelige tab i hele den betragtede periode. De var særligt høje i 2011-2012, men situationen er forbedret siden 2013.

| (108) | Nettolikviditeten er udtryk for EU-erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter. Tendensen i nettolikviditeten, der blev fastsat i forhold til det samlede salg (15) af natriumcyclamat, gik fra at være positiv i 2011 til at være stærkt negativ mellem 2012 og undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(108)

Nettolikviditeten er udtryk for EU-erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter. Tendensen i nettolikviditeten, der blev fastsat i forhold til det samlede salg (15) af natriumcyclamat, gik fra at være positiv i 2011 til at være stærkt negativ mellem 2012 og undersøgelsesperioden.

15

| (109) | De eneste væsentlige investeringer blev foretaget i 2011-2013, og de vedrører udelukkende udskiftning af produktionsudstyr, der var berørt af eksplosionen i 2011. Disse investeringer blev fuldt ud dækket af forsikringen. |
| --- | --- |

(109)

De eneste væsentlige investeringer blev foretaget i 2011-2013, og de vedrører udelukkende udskiftning af produktionsudstyr, der var berørt af eksplosionen i 2011. Disse investeringer blev fuldt ud dækket af forsikringen.

| (110) | Investeringsafkastet udgøres af fortjenesten udtrykt i procent af anlægsaktivernes bogførte saldoværdi. Det var særdeles negativt i hele den betragtede periode. |
| --- | --- |

(110)

Investeringsafkastet udgøres af fortjenesten udtrykt i procent af anlægsaktivernes bogførte saldoværdi. Det var særdeles negativt i hele den betragtede periode.

| (111) | I betragtning af EU-erhvervsgrenens tab var dens evne til at rejse kapital alvorligt påvirket. |
| --- | --- |

(111)

I betragtning af EU-erhvervsgrenens tab var dens evne til at rejse kapital alvorligt påvirket.

4.5.3.   Konklusion vedrørende skade

Konklusion vedrørende skade

| (112) | Selv om en række økonomiske indikatorer for EU-erhvervsgrenens situation som f.eks. produktion, produktionskapacitet, salg, markedsandel og produktivitet forbedredes mellem 2011-2012 og 2013, blev disse tendenser kun delvis påvirket af den reelle markedsudvikling, som fulgte af indførelsen af den højere antidumpingtold over for visse kinesiske eksporterende producenter i maj 2012. |
| --- | --- |

(112)

Selv om en række økonomiske indikatorer for EU-erhvervsgrenens situation som f.eks. produktion, produktionskapacitet, salg, markedsandel og produktivitet forbedredes mellem 2011-2012 og 2013, blev disse tendenser kun delvis påvirket af den reelle markedsudvikling, som fulgte af indførelsen af den højere antidumpingtold over for visse kinesiske eksporterende producenter i maj 2012.

| (113) | Som nævnt i betragtning 89 ovenfor kan disse forbedringer nemlig også i vidt omfang forklares ved: i) eksplosionen på fabrikken i juli 2011, ii) den omstændighed, at EU-erhvervsgrenen ikke som følge af denne eksplosion kunne producere sit eget natriumcyclamat mellem august 2011 og maj 2012, og iii) dens tilbagevenden til en produktionsproces på 12 måneder i 2013, efter at de ødelagte produktionslinjer var blevet udbedret. Væksten i disse indikatorer i 2013 ville helt klart have været betydelig mindre, hvis eksplosionen ikke havde fundet sted. |
| --- | --- |

(113)

Som nævnt i betragtning 89 ovenfor kan disse forbedringer nemlig også i vidt omfang forklares ved: i) eksplosionen på fabrikken i juli 2011, ii) den omstændighed, at EU-erhvervsgrenen ikke som følge af denne eksplosion kunne producere sit eget natriumcyclamat mellem august 2011 og maj 2012, og iii) dens tilbagevenden til en produktionsproces på 12 måneder i 2013, efter at de ødelagte produktionslinjer var blevet udbedret. Væksten i disse indikatorer i 2013 ville helt klart have været betydelig mindre, hvis eksplosionen ikke havde fundet sted.

| (114) | Den positive udvikling i ovennævnte tendenser ændrede sig klart fra 2013, hvor EU-erhvervsgrenens produktion, salg, produktivitet og markedsandel forværredes betydeligt. |
| --- | --- |

(114)

Den positive udvikling i ovennævnte tendenser ændrede sig klart fra 2013, hvor EU-erhvervsgrenens produktion, salg, produktivitet og markedsandel forværredes betydeligt.

| (115) | Desuden forblev EU-erhvervsgrenen i hele den pågældende periode i en vanskelig økonomisk situation. Navnlig EU-erhvervsgrenens indikatorer som f.eks. rentabilitet, likviditet og afkast af investeringer udviste meget negative resultater generelt. |
| --- | --- |

(115)

Desuden forblev EU-erhvervsgrenen i hele den pågældende periode i en vanskelig økonomisk situation. Navnlig EU-erhvervsgrenens indikatorer som f.eks. rentabilitet, likviditet og afkast af investeringer udviste meget negative resultater generelt.

| (116) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen blev påført væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(116)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen blev påført væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

| (117) | I sine bemærkninger efter den endelige fremlæggelse af oplysninger anfægtede den berørte eksporterende producent konklusionen i betragtning 115 om, at rentabilitet, likviditet og afkast af investeringer udviste skadestendenser, eftersom disse indikatorer udviklede sig positivt mellem 2013 og undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(117)

I sine bemærkninger efter den endelige fremlæggelse af oplysninger anfægtede den berørte eksporterende producent konklusionen i betragtning 115 om, at rentabilitet, likviditet og afkast af investeringer udviste skadestendenser, eftersom disse indikatorer udviklede sig positivt mellem 2013 og undersøgelsesperioden.

| (118) | Kommissionen påpeger, at skønt niveauet for tab, negativ likviditet og negativt investeringsafkast faktisk forbedredes en smule i den betragtede periode, var disse indikatorers niveau dog stadig meget negativt i 2013, 2014 og i undersøgelsesperioden. Desuden er der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, ingen af skadesindikatorerne, der er udslagsgivende i sig selv, men de analyseres samlet. Påstanden afvises derfor. |
| --- | --- |

(118)

Kommissionen påpeger, at skønt niveauet for tab, negativ likviditet og negativt investeringsafkast faktisk forbedredes en smule i den betragtede periode, var disse indikatorers niveau dog stadig meget negativt i 2013, 2014 og i undersøgelsesperioden. Desuden er der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, ingen af skadesindikatorerne, der er udslagsgivende i sig selv, men de analyseres samlet. Påstanden afvises derfor.

| (119) | Desuden fremførte Fang Da, at den betragtede periode ikke var repræsentativ, fordi den blev påvirket af to hovedfaktorer, nemlig at alle data for 2011 og 2012 var fordrejet, og at den resterende periode fra 2013 til undersøgelsesperioden var for kort. |
| --- | --- |

(119)

Desuden fremførte Fang Da, at den betragtede periode ikke var repræsentativ, fordi den blev påvirket af to hovedfaktorer, nemlig at alle data for 2011 og 2012 var fordrejet, og at den resterende periode fra 2013 til undersøgelsesperioden var for kort.

| (120) | Vedrørende den første faktor fremførte Fang Da, at alle data for 2011 og 2012 var statistisk ubrugelige og burde udelades fra enhver skadesanalyse af følgende årsager:






  i) | i de to år var der en igangværende undersøgelse vedrørende importen af natriumcyclamat fra Fang Da, og dette var tilstrækkeligt til at fordreje alle data og gøre disse perioder upålidelige til at etablere et referencegrundlag for at analysere fremtidige tendenser |
| --- | --- | --- |

(120)

Vedrørende den første faktor fremførte Fang Da, at alle data for 2011 og 2012 var statistisk ubrugelige og burde udelades fra enhver skadesanalyse af følgende årsager:

i)

i de to år var der en igangværende undersøgelse vedrørende importen af natriumcyclamat fra Fang Da, og dette var tilstrækkeligt til at fordreje alle data og gøre disse perioder upålidelige til at etablere et referencegrundlag for at analysere fremtidige tendenser

| ii) | disse to år var i høj grad berørt af eksplosionen på EU-producentens fabrik. |
| --- | --- |

ii)

disse to år var i høj grad berørt af eksplosionen på EU-producentens fabrik.

| (121) | For så vidt angår nr. i) ovenfor, påviste Fang Da ikke, hvorfor eller hvordan den tidligere undersøgelse havde fordrejet EU-erhvervsgrenens data for denne periode. Derfor måtte dette argument afvises af Kommissionen i dens vurdering af ovennævnte påstande. |
| --- | --- |

(121)

For så vidt angår nr. i) ovenfor, påviste Fang Da ikke, hvorfor eller hvordan den tidligere undersøgelse havde fordrejet EU-erhvervsgrenens data for denne periode. Derfor måtte dette argument afvises af Kommissionen i dens vurdering af ovennævnte påstande.

| (122) | For så vidt angår nr. ii) ovenfor, erkender Kommissionen klart, at eksplosionen havde en indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske indikatorer i 2011-2012, og som nævnt i betragtning 78 ovenfor blev disse elementer behørigt inddraget i analysen af udviklingen i skadesindikatorerne. Der mindes også om, at Kommissionen konkluderede i betragtning 114 ovenfor, at EU-erhvervsgrenens situation klart blev yderligere forværret fra 2013, dvs. efter perioden 2011-2012. Derfor måtte påstanden afvises. |
| --- | --- |

(122)

For så vidt angår nr. ii) ovenfor, erkender Kommissionen klart, at eksplosionen havde en indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske indikatorer i 2011-2012, og som nævnt i betragtning 78 ovenfor blev disse elementer behørigt inddraget i analysen af udviklingen i skadesindikatorerne. Der mindes også om, at Kommissionen konkluderede i betragtning 114 ovenfor, at EU-erhvervsgrenens situation klart blev yderligere forværret fra 2013, dvs. efter perioden 2011-2012. Derfor måtte påstanden afvises.

| (123) | For så vidt angår den anden faktor, hævdede Fang Da, at den resterende del af den betragtede periode, 2013-2014 og undersøgelsesperioden, ikke var tilstrækkelig til at drage meningsfyldte konklusioner om skade. Den berørte eksporterende producent underbyggede ikke sin påstand. Der foretages en konstatering af skade for undersøgelsesperioden på grundlag af en analyse af udviklingen i skadesindikatorerne i den betragtede periode. Derfor måtte denne påstand også afvises. |
| --- | --- |

(123)

For så vidt angår den anden faktor, hævdede Fang Da, at den resterende del af den betragtede periode, 2013-2014 og undersøgelsesperioden, ikke var tilstrækkelig til at drage meningsfyldte konklusioner om skade. Den berørte eksporterende producent underbyggede ikke sin påstand. Der foretages en konstatering af skade for undersøgelsesperioden på grundlag af en analyse af udviklingen i skadesindikatorerne i den betragtede periode. Derfor måtte denne påstand også afvises.

| (124) | Ud over ovenstående hævdede Fang Da også, at 2013 ikke kunne anvendes som benchmarkår for skadesanalysen, fordi tallene for 2013 var usædvanligt høje. Dette skyldtes angiveligt EU-erhvervsgrenens kunder, som ikke var i stand til at købe natriumcyclamat efter eksplosionen, og som, da produktionen var genoptaget fuldt ud, vendte talstærkt tilbage til EU-erhvervsgrenen for at fylde deres lagre op. |
| --- | --- |

(124)

Ud over ovenstående hævdede Fang Da også, at 2013 ikke kunne anvendes som benchmarkår for skadesanalysen, fordi tallene for 2013 var usædvanligt høje. Dette skyldtes angiveligt EU-erhvervsgrenens kunder, som ikke var i stand til at købe natriumcyclamat efter eksplosionen, og som, da produktionen var genoptaget fuldt ud, vendte talstærkt tilbage til EU-erhvervsgrenen for at fylde deres lagre op.

| (125) | For det første er denne påstand baseret på en enkel ubegrundet antagelse, eftersom Fang Da ikke fremlagde nogen dokumentation for, at EU-erhvervsgrenen som følge af eksplosionen mistede et betydeligt antal kunder, der besluttede at vende tilbage og afgive flere ordrer i 2013. For det andet er der ikke nogen dokumentation til støtte for denne påstand. Tværtimod viser den, at EU-erhvervsgrenen i perioden 2011-2012, hvor den ikke kunne producere sit eget natriumcyclamat, bevarede sine kunder og fortsatte med at forsyne dem med importeret natriumcyclamat, der blev videreforarbejdet, jf. betragtning 77. Derfor måtte denne påstand også afvises. |
| --- | --- |

(125)

For det første er denne påstand baseret på en enkel ubegrundet antagelse, eftersom Fang Da ikke fremlagde nogen dokumentation for, at EU-erhvervsgrenen som følge af eksplosionen mistede et betydeligt antal kunder, der besluttede at vende tilbage og afgive flere ordrer i 2013. For det andet er der ikke nogen dokumentation til støtte for denne påstand. Tværtimod viser den, at EU-erhvervsgrenen i perioden 2011-2012, hvor den ikke kunne producere sit eget natriumcyclamat, bevarede sine kunder og fortsatte med at forsyne dem med importeret natriumcyclamat, der blev videreforarbejdet, jf. betragtning 77. Derfor måtte denne påstand også afvises.

5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

ÅRSAGSSAMMENHÆNG

| (126) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra Fang Da har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Kommissionen sikrede, at eventuel skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra Fang Da ikke blev tilskrevet dumpingimporten fra Fang Da. |
| --- | --- |

(126)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra Fang Da har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Kommissionen sikrede, at eventuel skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra Fang Da ikke blev tilskrevet dumpingimporten fra Fang Da.

5.1.   Virkningen af dumpingimporten fra Fang Da

Virkningen af dumpingimporten fra Fang Da

| (127) | Undersøgelsen har vist, at der er en stærk sammenhæng mellem Fang Das importpriser, dens markedsandel og EU-erhvervsgrenens situation. Dette fremgår af nedenstående tabel:

  Tabel 11


  Importpriser og markedsandel












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fang Das importpriser | 100 | 110 | 105 | 96 | 99 |
| Fang Das markedsandel | 100 | 82 | 119 | 161 | 160 |
| EU-erhvervsgrenens markedsandel | 100 | 67 | 157 | 111 | 104 |
| Kinesiske importpriser (inklusive antidumpingtold), eksklusive Fang Da | 100 | 109 | 112 | 108 | 111 |
| Kinas markedsandel, eksklusive Fang Da | 100 | 110 | 79 | 73 | 77 |
| Kilde: EU-erhvervsgrenens data, databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. |

(127)

Undersøgelsen har vist, at der er en stærk sammenhæng mellem Fang Das importpriser, dens markedsandel og EU-erhvervsgrenens situation. Dette fremgår af nedenstående tabel:

Tabel 11

Tabel 11

Importpriser og markedsandel

Importpriser og markedsandel

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Undersøgelsesperiode

Fang Das importpriser

100

110

105

96

99

Fang Das markedsandel

100

82

119

161

160

EU-erhvervsgrenens markedsandel

100

67

157

111

104

Kinesiske importpriser (inklusive antidumpingtold), eksklusive Fang Da

100

109

112

108

111

Kinas markedsandel, eksklusive Fang Da

100

110

79

73

77

Kilde: EU-erhvervsgrenens data, databasen i henhold til artikel 14, stk. 6.

Kilde:

| (128) | I perioden 2011-2012 steg Fang Das priser ved import til Unionen med 10 %, og dens markedsandel faldt med 18 %. I den efterfølgende periode fra 2013 til undersøgelsesperioden formåede Fang Da imidlertid at fordoble sin markedsandel ved at sænke sine priser betydeligt. |
| --- | --- |

(128)

I perioden 2011-2012 steg Fang Das priser ved import til Unionen med 10 %, og dens markedsandel faldt med 18 %. I den efterfølgende periode fra 2013 til undersøgelsesperioden formåede Fang Da imidlertid at fordoble sin markedsandel ved at sænke sine priser betydeligt.

| (129) | Fra 2012 til 2013 sænkede Fang Da først sine priser med 5 % og lå på linje med de øvrige kinesiske importpriser. Sidstnævnte blev også påvirket fra maj 2012 af en betydelig forhøjelse af den antidumpingtold, der gjaldt for en stor kinesisk eksporterende producent, en udvikling, som er vist i ovenstående tabel i form af kinesiske importpriser inklusive antidumpingtold. Fra 2012 til 2013 førte denne pristilpasning til en betydelig forøgelse af Fang Das markedsandel med 37 indekspoint, hovedsagelig på bekostning af den øvrige kinesiske import, hvis markedsandel faldt med 31 indekspoint. |
| --- | --- |

(129)

Fra 2012 til 2013 sænkede Fang Da først sine priser med 5 % og lå på linje med de øvrige kinesiske importpriser. Sidstnævnte blev også påvirket fra maj 2012 af en betydelig forhøjelse af den antidumpingtold, der gjaldt for en stor kinesisk eksporterende producent, en udvikling, som er vist i ovenstående tabel i form af kinesiske importpriser inklusive antidumpingtold. Fra 2012 til 2013 førte denne pristilpasning til en betydelig forøgelse af Fang Das markedsandel med 37 indekspoint, hovedsagelig på bekostning af den øvrige kinesiske import, hvis markedsandel faldt med 31 indekspoint.

| (130) | Fra 2013 til 2014 fortsatte Fang Da med at sænke sine priser med yderligere 9 indekspoint, så denne nåede et lavere prisniveau end den øvrige kinesiske import, hvilket førte til endnu en betydelig forøgelse af dens markedsandel med 42 indekspoint. Denne gang var det direkte på bekostning af EU-erhvervsgrenen, hvis markedsandel faldt med 53 indekspoint i samme periode. |
| --- | --- |

(130)

Fra 2013 til 2014 fortsatte Fang Da med at sænke sine priser med yderligere 9 indekspoint, så denne nåede et lavere prisniveau end den øvrige kinesiske import, hvilket førte til endnu en betydelig forøgelse af dens markedsandel med 42 indekspoint. Denne gang var det direkte på bekostning af EU-erhvervsgrenen, hvis markedsandel faldt med 53 indekspoint i samme periode.

| (131) | Som anført i betragtning 75 ovenfor var Fang Das underbudsmargen betydelig. I betragtning af den stadigt stigende mængde dumpingimport fra Fang Da til priser, som væsentligt underbød EU-erhvervsgrenens priser, var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at udnytte stigningen i antidumpingtold for en anden kinesisk eksporterende producent i 2012 og var ude af stand til at genvinde sin markedsandel. |
| --- | --- |

(131)

Som anført i betragtning 75 ovenfor var Fang Das underbudsmargen betydelig. I betragtning af den stadigt stigende mængde dumpingimport fra Fang Da til priser, som væsentligt underbød EU-erhvervsgrenens priser, var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at udnytte stigningen i antidumpingtold for en anden kinesisk eksporterende producent i 2012 og var ude af stand til at genvinde sin markedsandel.

| (132) | På grundlag af ovenstående er Kommissionen af den opfattelse, at dumpingimporten fra Fang Da har bidraget betydeligt til den væsentlige skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6. |
| --- | --- |

(132)

På grundlag af ovenstående er Kommissionen af den opfattelse, at dumpingimporten fra Fang Da har bidraget betydeligt til den væsentlige skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.

5.2.   Virkninger af andre faktorer

Virkninger af andre faktorer

5.2.1.   Import fra andre eksporterende producenter end Fang Da

Import fra andre eksporterende producenter end Fang Da

| (133) | Importmængden fra andre eksporterende producenter end Fang Da udviklede sig som følger:

  Tabel 12


  Importmængde — Indeks












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina (eksklusive Fang Da) | 100 | 114 | 73 | 71 | 77 |
| Indonesien | 100 | 225 | 31 | 18 | 9 |
| Kilde: Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. |

(133)

Importmængden fra andre eksporterende producenter end Fang Da udviklede sig som følger:

Tabel 12

Tabel 12

Importmængde — Indeks

Importmængde — Indeks

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Undersøgelsesperiode

Kina (eksklusive Fang Da)

100

114

73

71

77

Indonesien

100

225

31

18

9

Kilde: Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6.

Kilde:

| (134) | Importmængden fra Indonesien var lav i 2011 og 2012, meget lav i 2013 og ubetydelig i 2014 og i undersøgelsesperioden. Så selv om den varierede meget i den betragtede periode, kan dens indvirkning på EU-erhvervsgrenen betragtes som meget begrænset fra 2011 til 2012 og som ubetydelig fra 2013 til undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(134)

Importmængden fra Indonesien var lav i 2011 og 2012, meget lav i 2013 og ubetydelig i 2014 og i undersøgelsesperioden. Så selv om den varierede meget i den betragtede periode, kan dens indvirkning på EU-erhvervsgrenen betragtes som meget begrænset fra 2011 til 2012 og som ubetydelig fra 2013 til undersøgelsesperioden.

| (135) | Importmængden fra andre kinesiske producenter end Fang Da faldt med 23 % i den betragtede periode. Den steg først med 14 % mellem 2011 og 2012 og faldt meget betydeligt siden, bl.a. med et meget markant fald på 41 indekspoint fra 2012 til 2013. |
| --- | --- |

(135)

Importmængden fra andre kinesiske producenter end Fang Da faldt med 23 % i den betragtede periode. Den steg først med 14 % mellem 2011 og 2012 og faldt meget betydeligt siden, bl.a. med et meget markant fald på 41 indekspoint fra 2012 til 2013.

| (136) | Trods dette samlede fald forblev den øvrige import fra Kina på et betydeligt niveau, som lå meget tæt på Fang Das niveau. Selv om gennemsnitspriserne på importen, inklusive den antidumpingtold, som den blev pålagt, i gennemsnit var en smule højere end Fang Das, lå de stadig på et lavt niveau og meget lavere end EU-erhvervsgrenens priser. Det kan derfor konkluderes, at lavprisimport fra andre kinesiske producenter end Fang Da i den betragtede periode bidrog til EU-erhvervsgrenens skadevoldende situation. |
| --- | --- |

(136)

Trods dette samlede fald forblev den øvrige import fra Kina på et betydeligt niveau, som lå meget tæt på Fang Das niveau. Selv om gennemsnitspriserne på importen, inklusive den antidumpingtold, som den blev pålagt, i gennemsnit var en smule højere end Fang Das, lå de stadig på et lavt niveau og meget lavere end EU-erhvervsgrenens priser. Det kan derfor konkluderes, at lavprisimport fra andre kinesiske producenter end Fang Da i den betragtede periode bidrog til EU-erhvervsgrenens skadevoldende situation.

| (137) | Som forklaret i punkt 5.1 ovenfor skyldtes den yderligere forværring af EU-erhvervsgrenens situation fra 2013 hovedsagelig den øgede mængde dumping- og lavprisimport fra Fang Da. Virkningerne af importen fra andre producenter end Fang Da kan, selv om de bidrog til skaden, derfor ikke bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Fang Da og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(137)

Som forklaret i punkt 5.1 ovenfor skyldtes den yderligere forværring af EU-erhvervsgrenens situation fra 2013 hovedsagelig den øgede mængde dumping- og lavprisimport fra Fang Da. Virkningerne af importen fra andre producenter end Fang Da kan, selv om de bidrog til skaden, derfor ikke bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Fang Da og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

5.2.2.   Teknisk hændelse (eksplosion) på EU-erhvervsgrenens fabrik

Teknisk hændelse (eksplosion) på EU-erhvervsgrenens fabrik

| (138) | Som allerede forklaret i betragtning 77 og 83 ovenfor skete der en eksplosion på EU-erhvervsgrenens fabrik i juli 2011, som betød, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne gennemføre reaktionsprocessen og producere og sælge sit eget natriumcyclamat mellem august 2011 og maj 2012. |
| --- | --- |

(138)

Som allerede forklaret i betragtning 77 og 83 ovenfor skete der en eksplosion på EU-erhvervsgrenens fabrik i juli 2011, som betød, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne gennemføre reaktionsprocessen og producere og sælge sit eget natriumcyclamat mellem august 2011 og maj 2012.

| (139) | EU-erhvervsgrenens manglende evne til at producere sit eget natriumcyclamat havde en negativ indvirkning på dens økonomiske indikatorer mellem august 2011 og maj 2012. Eksempelvis ville tallene for produktion, kapacitetsudnyttelse, salg, markedsandel og produktivitet ganske rigtigt have været højere i den pågældende periode, hvis ulykken ikke var sket, da EU-erhvervsgrenen kunne have leveret sit eget natriumcyclamat til sine kunder i stedet for at rense og videresælge importeret natriumcyclamat mellem august 2011 og maj 2012. |
| --- | --- |

(139)

EU-erhvervsgrenens manglende evne til at producere sit eget natriumcyclamat havde en negativ indvirkning på dens økonomiske indikatorer mellem august 2011 og maj 2012. Eksempelvis ville tallene for produktion, kapacitetsudnyttelse, salg, markedsandel og produktivitet ganske rigtigt have været højere i den pågældende periode, hvis ulykken ikke var sket, da EU-erhvervsgrenen kunne have leveret sit eget natriumcyclamat til sine kunder i stedet for at rense og videresælge importeret natriumcyclamat mellem august 2011 og maj 2012.

| (140) | Selv om EU-erhvervsgrenens ovennævnte økonomiske indikatorer blev påvirket som følge af dens manglende evne til at producere sit eget natriumcyclamat mellem august 2011 og maj 2012, konkluderede Kommissionen, at eksplosionen på fabrikken ikke bidrog væsentligt til den skade, der blev forvoldt EU-erhvervsgrenen mellem 2013 og undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(140)

Selv om EU-erhvervsgrenens ovennævnte økonomiske indikatorer blev påvirket som følge af dens manglende evne til at producere sit eget natriumcyclamat mellem august 2011 og maj 2012, konkluderede Kommissionen, at eksplosionen på fabrikken ikke bidrog væsentligt til den skade, der blev forvoldt EU-erhvervsgrenen mellem 2013 og undersøgelsesperioden.

| (141) | EU-erhvervsgrenen havde faktisk fuldt ud genvundet evnen til at producere sit eget natriumcyclamat allerede i maj 2012, og siden da påvirkede eksplosionen ikke længere EU-erhvervsgrenens økonomiske aktiviteter. Mellem 2013 og undersøgelsesperioden var det faktisk dumpingimporten fra Fang Da, der begyndte at have en skadevoldende indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Det er vigtigt at bemærke, at denne negative indvirkning begyndte flere måneder efter EU-erhvervsgrenens udskiftning af de ødelagte produktionslinjer, da EU-erhvervsgrenens evne til at producere sit eget natriumcyclamat var fuldt ud genvundet, og produktionen blev beregnet ud fra 12-månederscyklusser i 2013, 2014 og i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(141)

EU-erhvervsgrenen havde faktisk fuldt ud genvundet evnen til at producere sit eget natriumcyclamat allerede i maj 2012, og siden da påvirkede eksplosionen ikke længere EU-erhvervsgrenens økonomiske aktiviteter. Mellem 2013 og undersøgelsesperioden var det faktisk dumpingimporten fra Fang Da, der begyndte at have en skadevoldende indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Det er vigtigt at bemærke, at denne negative indvirkning begyndte flere måneder efter EU-erhvervsgrenens udskiftning af de ødelagte produktionslinjer, da EU-erhvervsgrenens evne til at producere sit eget natriumcyclamat var fuldt ud genvundet, og produktionen blev beregnet ud fra 12-månederscyklusser i 2013, 2014 og i undersøgelsesperioden.

| (142) | I betragtning af ovenstående er Kommissionen af den opfattelse, at den tekniske hændelse, der ramte EU-erhvervsgrenens forretningsaktiviteter mellem august 2011 og maj 2012, ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Fang Da og den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen, der opstod som følge af denne import mellem 2013 og undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(142)

I betragtning af ovenstående er Kommissionen af den opfattelse, at den tekniske hændelse, der ramte EU-erhvervsgrenens forretningsaktiviteter mellem august 2011 og maj 2012, ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Fang Da og den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen, der opstod som følge af denne import mellem 2013 og undersøgelsesperioden.

5.2.3.   EU-erhvervsgrenens eksportresultater

EU-erhvervsgrenens eksportresultater

| (143) | EU-producentens eksportmængde udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 13


  EU-erhvervsgrenens eksportresultater












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksportmængde | 100 | 118 | 198 | 212 | 180 |
| Gennemsnitspris | 100 | 102 | 106 | 106 | 108 |
| Kilde: EU-erhvervsgrenens data. |

(143)

EU-producentens eksportmængde udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 13

Tabel 13

EU-erhvervsgrenens eksportresultater

EU-erhvervsgrenens eksportresultater

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Undersøgelsesperiode

Eksportmængde

100

118

198

212

180

Gennemsnitspris

100

102

106

106

108

Kilde: EU-erhvervsgrenens data.

Kilde:

| (144) | Eksportsalget udgjorde en betydelig del af EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde i den betragtede periode og lå på mellem omkring 30 % og omkring 50 %. De lave salgsmængder i 2011-2012 skal fortolkes på baggrund af EU-erhvervsgrenens manglende evne til at producere og sælge sit eget natriumcyclamat mellem august 2011 og maj 2012. I perioden, efter at egenproduktionen af natriumcyclamat var genetableret, steg eksportsalget først med 14 indekspoint mellem 2013 og 2014 og faldt derefter med 32 indekspoint i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(144)

Eksportsalget udgjorde en betydelig del af EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde i den betragtede periode og lå på mellem omkring 30 % og omkring 50 %. De lave salgsmængder i 2011-2012 skal fortolkes på baggrund af EU-erhvervsgrenens manglende evne til at producere og sælge sit eget natriumcyclamat mellem august 2011 og maj 2012. I perioden, efter at egenproduktionen af natriumcyclamat var genetableret, steg eksportsalget først med 14 indekspoint mellem 2013 og 2014 og faldt derefter med 32 indekspoint i undersøgelsesperioden.

| (145) | De gennemsnitlige eksportsalgspriser steg i den betragtede periode, og de var 8 % højere i undersøgelsesperioden end i 2011. Selv om de var systematisk lavere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostninger, var eksportpriserne højere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser på EU-markedet og genererede derfor langt mindre tab end salget på EU-markedet. |
| --- | --- |

(145)

De gennemsnitlige eksportsalgspriser steg i den betragtede periode, og de var 8 % højere i undersøgelsesperioden end i 2011. Selv om de var systematisk lavere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostninger, var eksportpriserne højere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser på EU-markedet og genererede derfor langt mindre tab end salget på EU-markedet.

| (146) | På trods af at eksportsalget genererede tab, konkluderede Kommissionen imidlertid, at eksportaktiviteten ikke bidrog væsentligt til den skade, der blev forvoldt EU-erhvervsgrenen. Det er der følgende årsager til. For det første faldt eksportsalgsmængderne meget mindre både i absolutte og i relative tal end salget på EU-markedet mellem 2013 og undersøgelsesperioden. Sidstnævnte salg var særlig stærkt påvirket i den periode af store mængder lavpris- og dumpingimport fra Fang Da. For det andet tillod eksportsalget med sine højere priser og dermed lavere tabsmargener EU-erhvervsgrenen at nedbringe sit samlede tab fra salget af samme vare. |
| --- | --- |

(146)

På trods af at eksportsalget genererede tab, konkluderede Kommissionen imidlertid, at eksportaktiviteten ikke bidrog væsentligt til den skade, der blev forvoldt EU-erhvervsgrenen. Det er der følgende årsager til. For det første faldt eksportsalgsmængderne meget mindre både i absolutte og i relative tal end salget på EU-markedet mellem 2013 og undersøgelsesperioden. Sidstnævnte salg var særlig stærkt påvirket i den periode af store mængder lavpris- og dumpingimport fra Fang Da. For det andet tillod eksportsalget med sine højere priser og dermed lavere tabsmargener EU-erhvervsgrenen at nedbringe sit samlede tab fra salget af samme vare.

| (147) | Derfor er Kommissionen af den opfattelse, at EU-erhvervsgrenens eksportsalg ikke brød årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Fang Da og den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen, som denne import forårsagede. |
| --- | --- |

(147)

Derfor er Kommissionen af den opfattelse, at EU-erhvervsgrenens eksportsalg ikke brød årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Fang Da og den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen, som denne import forårsagede.

5.2.4.   Forbrug

Forbrug

| (148) | Skaden kan ikke være et resultat af en ændring i forbrugsmønstret, idet efterspørgslen steg en smule mellem 2011 og undersøgelsesperioden. I perioden mellem 2013 og undersøgelsesperioden, hvor den skadevoldende virkning af dumpingimporten fra Fang Da var særlig udtalt, steg forbruget med hele 8 %, en udvikling, der styrker ovennævnte konklusion. |
| --- | --- |

(148)

Skaden kan ikke være et resultat af en ændring i forbrugsmønstret, idet efterspørgslen steg en smule mellem 2011 og undersøgelsesperioden. I perioden mellem 2013 og undersøgelsesperioden, hvor den skadevoldende virkning af dumpingimporten fra Fang Da var særlig udtalt, steg forbruget med hele 8 %, en udvikling, der styrker ovennævnte konklusion.

5.3.   Konklusion om årsagssammenhæng

Konklusion om årsagssammenhæng

| (149) | Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen klart led væsentlig skade i undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenen har været tabsgivende i hele den pågældende periode. Fra 2013, hvor EU-erhvervsgrenen kunne producere normalt efter den hændelse, der påvirkede dens produktionslinjer, udviste mængdesskadesindikatorerne såsom produktion, salg og markedsandel endvidere klare tegn på forringelse. |
| --- | --- |

(149)

Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen klart led væsentlig skade i undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenen har været tabsgivende i hele den pågældende periode. Fra 2013, hvor EU-erhvervsgrenen kunne producere normalt efter den hændelse, der påvirkede dens produktionslinjer, udviste mængdesskadesindikatorerne såsom produktion, salg og markedsandel endvidere klare tegn på forringelse.

| (150) | Dette faldt sammen med en betydelig stigning i dumpingimporten fra Fang Da til lave priser, som først var i stand til at fortrænge øvrig kinesisk import og siden overtage EU-erhvervsgrenens markedsandel. Der er derfor en klar årsagssammenhæng mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra Fang Da. |
| --- | --- |

(150)

Dette faldt sammen med en betydelig stigning i dumpingimporten fra Fang Da til lave priser, som først var i stand til at fortrænge øvrig kinesisk import og siden overtage EU-erhvervsgrenens markedsandel. Der er derfor en klar årsagssammenhæng mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra Fang Da.

| (151) | Kommissionen skelnede mellem og adskilte virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation fra den skadevoldende virkning af dumpingimporten. En række andre faktorer som f.eks. EU-erhvervsgrenens eksportresultater og den tekniske hændelse på fabrikken bidrog til denne skade. Disse virkninger blev imidlertid selv i samspil anset for ubetydelige i forhold til virkningen af dumpingimporten. Importen fra andre kinesiske eksporterende producenter blev imidlertid i betragtning af mængde og prisniveau anset for at have bidraget betydeligt til denne skade. |
| --- | --- |

(151)

Kommissionen skelnede mellem og adskilte virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation fra den skadevoldende virkning af dumpingimporten. En række andre faktorer som f.eks. EU-erhvervsgrenens eksportresultater og den tekniske hændelse på fabrikken bidrog til denne skade. Disse virkninger blev imidlertid selv i samspil anset for ubetydelige i forhold til virkningen af dumpingimporten. Importen fra andre kinesiske eksporterende producenter blev imidlertid i betragtning af mængde og prisniveau anset for at have bidraget betydeligt til denne skade.

| (152) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen alligevel, at den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, skyldtes dumpingimporten fra Fang Da, og at de øvrige faktorer ikke brød årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Fang Da og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Skaden består hovedsageligt i tab i produktion, salgsmængde og markedsandel, især fra 2013, samt økonomiske tab og dårlige resultater i forbindelse med alle de andre finansielle indikatorer som f.eks. likviditet og investeringsafkast. |
| --- | --- |

(152)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen alligevel, at den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, skyldtes dumpingimporten fra Fang Da, og at de øvrige faktorer ikke brød årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Fang Da og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Skaden består hovedsageligt i tab i produktion, salgsmængde og markedsandel, især fra 2013, samt økonomiske tab og dårlige resultater i forbindelse med alle de andre finansielle indikatorer som f.eks. likviditet og investeringsafkast.

| (153) | Ifølge bemærkningerne fra Fang Da efter fremlæggelsen af oplysninger var Kommissionens analyse om årsagssammenhæng mangelfuld og ufuldstændig og indeholdt rene antagelser, der ikke var baseret på faktiske omstændigheder. I den forbindelse hævdede Fang Da specifikt, at lavprisimporten fra andre kinesiske producenter end Fang Da og den selvforskyldte skade som følge af eksplosionen på fabrikken var mere end nok til at bryde årsagssammenhængen mellem importen fra Fang Da og den skade, som importen havde forvoldt EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(153)

Ifølge bemærkningerne fra Fang Da efter fremlæggelsen af oplysninger var Kommissionens analyse om årsagssammenhæng mangelfuld og ufuldstændig og indeholdt rene antagelser, der ikke var baseret på faktiske omstændigheder. I den forbindelse hævdede Fang Da specifikt, at lavprisimporten fra andre kinesiske producenter end Fang Da og den selvforskyldte skade som følge af eksplosionen på fabrikken var mere end nok til at bryde årsagssammenhængen mellem importen fra Fang Da og den skade, som importen havde forvoldt EU-erhvervsgrenen.

| (154) | Påstanden blev imidlertid ikke underbygget med konkrete beviser på, at Kommissionen ikke skelnede mellem og adskilte virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation fra den skadevoldende virkning af dumpingimporten. Kommissionen har foretaget en behørig analyse af virkningerne af importen fra andre eksporterende producenter end Fang Da som forklaret i afsnit 5.2.1. Desuden er brugen af data fra databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, i stedet for de nye kinesiske eksportdata indgivet efter fremlæggelsen af oplysninger allerede blevet behandlet i betragtning 63 og 70. Dataene i databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, støtter ikke Fang Das erklæring om, at stigningen i Fang Das eksport til Unionen er blevet mere end opvejet af nedgangen i salget fra andre kinesiske eksportører. Derfor må ovennævnte krav vedrørende virkningen af importen fra andre eksporterende producenter end Fang Da afvises. |
| --- | --- |

(154)

Påstanden blev imidlertid ikke underbygget med konkrete beviser på, at Kommissionen ikke skelnede mellem og adskilte virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation fra den skadevoldende virkning af dumpingimporten. Kommissionen har foretaget en behørig analyse af virkningerne af importen fra andre eksporterende producenter end Fang Da som forklaret i afsnit 5.2.1. Desuden er brugen af data fra databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, i stedet for de nye kinesiske eksportdata indgivet efter fremlæggelsen af oplysninger allerede blevet behandlet i betragtning 63 og 70. Dataene i databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, støtter ikke Fang Das erklæring om, at stigningen i Fang Das eksport til Unionen er blevet mere end opvejet af nedgangen i salget fra andre kinesiske eksportører. Derfor må ovennævnte krav vedrørende virkningen af importen fra andre eksporterende producenter end Fang Da afvises.

| (155) | Kommissionen analyserede også behørigt virkningerne af eksplosionen i EU-erhvervsgrenens fabrik i afsnit 5.2.2 ovenfor og kom frem til den konklusion, at selv om den påvirkede EU-erhvervsgrenen i 2011 og 2012, brød den ikke årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Fang Da og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Denne påstand måtte derfor afvises. |
| --- | --- |

(155)

Kommissionen analyserede også behørigt virkningerne af eksplosionen i EU-erhvervsgrenens fabrik i afsnit 5.2.2 ovenfor og kom frem til den konklusion, at selv om den påvirkede EU-erhvervsgrenen i 2011 og 2012, brød den ikke årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Fang Da og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Denne påstand måtte derfor afvises.

| (156) | Fang Da hævdede også, at virkningerne af andre intensive sødestoffer som f.eks. acesulfamkalium og aspartam var en faktor, som i sig selv var den egentlige årsag til den negative udvikling på EU-markedet for natriumcyclamat og en meget væsentlig medvirkende årsag til enhver skade, som EU-erhvervsgrenen måtte have lidt, en faktor, som burde være blevet analyseret af Kommissionen. Disse påstande blev ikke underbygget af andre beviser end henvisninger til Kommissionens konklusioner i procedurerne vedrørende importen af acesulfamkalium og aspartam (16). |
| --- | --- |

(156)

Fang Da hævdede også, at virkningerne af andre intensive sødestoffer som f.eks. acesulfamkalium og aspartam var en faktor, som i sig selv var den egentlige årsag til den negative udvikling på EU-markedet for natriumcyclamat og en meget væsentlig medvirkende årsag til enhver skade, som EU-erhvervsgrenen måtte have lidt, en faktor, som burde være blevet analyseret af Kommissionen. Disse påstande blev ikke underbygget af andre beviser end henvisninger til Kommissionens konklusioner i procedurerne vedrørende importen af acesulfamkalium og aspartam (16).

16

| (157) | Der bør mindes om, at den eneste EU-producent af natriumcyclamat hverken producerer acesulfamkalium eller aspartam, så EU-producenten var ikke en del af EU-erhvervsgrenen som defineret i de to antidumpingprocedurer vedrørende andre sødestoffer. Konklusionerne vedrørende virkningerne af dumpingimporten af acesulfamkalium og aspartam på situationen for EU-producenterne af acesulfamkalium og aspartam har derfor ikke nogen betydning for EU-erhvervsgrenens situation i denne procedure. Under alle omstændigheder burde den udokumenterede påstand om, at acesulfamkalium er at foretrække som konkurrerende vare frem for natriumcyclamat og en meget væsentlig medvirkende årsag til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, normalt vise sig i et fald i EU-forbruget af natriumcyclamat. Som beskrevet i betragtning 64-65 nåede EU-forbruget af natriumcyclamat i den betragtede periode mere eller mindre op på samme niveau som i 2011, hvilket ikke ville være tilfældet, hvis acesulfamkalium som hævdet havde erstattet natriumcyclamat som en foretrukken konkurrerende vare. I mangel af et veldokumenteret bevis, som modsiger Kommissionens konklusioner i betragtning 148, må Fang Das påstand derfor afvises. |
| --- | --- |

(157)

Der bør mindes om, at den eneste EU-producent af natriumcyclamat hverken producerer acesulfamkalium eller aspartam, så EU-producenten var ikke en del af EU-erhvervsgrenen som defineret i de to antidumpingprocedurer vedrørende andre sødestoffer. Konklusionerne vedrørende virkningerne af dumpingimporten af acesulfamkalium og aspartam på situationen for EU-producenterne af acesulfamkalium og aspartam har derfor ikke nogen betydning for EU-erhvervsgrenens situation i denne procedure. Under alle omstændigheder burde den udokumenterede påstand om, at acesulfamkalium er at foretrække som konkurrerende vare frem for natriumcyclamat og en meget væsentlig medvirkende årsag til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, normalt vise sig i et fald i EU-forbruget af natriumcyclamat. Som beskrevet i betragtning 64-65 nåede EU-forbruget af natriumcyclamat i den betragtede periode mere eller mindre op på samme niveau som i 2011, hvilket ikke ville være tilfældet, hvis acesulfamkalium som hævdet havde erstattet natriumcyclamat som en foretrukken konkurrerende vare. I mangel af et veldokumenteret bevis, som modsiger Kommissionens konklusioner i betragtning 148, må Fang Das påstand derfor afvises.

6.   UNIONENS INTERESSER

UNIONENS INTERESSER

| (158) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om den klart kunne konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage foranstaltninger i dette tilfælde til trods for konstateringen af skadevoldende dumping. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. |
| --- | --- |

(158)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om den klart kunne konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage foranstaltninger i dette tilfælde til trods for konstateringen af skadevoldende dumping. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.

6.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

EU-erhvervsgrenens interesser

| (159) | Undersøgelsen fastslog, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Fang Da. EU-erhvervsgrenen var rent faktisk ikke i stand til fuldt ud at drage fordel af indførelsen af antidumpingtold over for Indonesien og de øvrige kinesiske eksportører, ej heller den øgede antidumpingtold i 2012. Fang Das aggressive prisadfærd og dennes deraf følgende øgede markedsandel fra 2013 medførte et betydeligt fald i EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel til trods for antidumpingforanstaltningerne over for importen fra Kina og Indonesien. |
| --- | --- |

(159)

Undersøgelsen fastslog, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Fang Da. EU-erhvervsgrenen var rent faktisk ikke i stand til fuldt ud at drage fordel af indførelsen af antidumpingtold over for Indonesien og de øvrige kinesiske eksportører, ej heller den øgede antidumpingtold i 2012. Fang Das aggressive prisadfærd og dennes deraf følgende øgede markedsandel fra 2013 medførte et betydeligt fald i EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel til trods for antidumpingforanstaltningerne over for importen fra Kina og Indonesien.

| (160) | Indførelsen af foranstaltninger over for dumpingimporten fra Fang Da forventes at sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at konkurrere med importen på redelige markedsvilkår. Dette vil lette det kraftige pristryk på erhvervsgrenen, som de betydelige importmængder fra Fang Da i øjeblikket udøver på EU-markedet. Kun under disse omstændigheder ville EU-erhvervsgrenen være i stand til at hæve sin pris og forøge sin produktion og salgsmængde. |
| --- | --- |

(160)

Indførelsen af foranstaltninger over for dumpingimporten fra Fang Da forventes at sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at konkurrere med importen på redelige markedsvilkår. Dette vil lette det kraftige pristryk på erhvervsgrenen, som de betydelige importmængder fra Fang Da i øjeblikket udøver på EU-markedet. Kun under disse omstændigheder ville EU-erhvervsgrenen være i stand til at hæve sin pris og forøge sin produktion og salgsmængde.

| (161) | I mangel af foranstaltninger forventes pristrykket fra dumpingimporten fra Fang Dai betydelige mængder at føre til en yderligere forværring af EU-erhvervsgrenens i forvejen meget usikre situation. Dette vil i sidste ende tvinge EU-erhvervsgrenen til at indstille produktionen af natriumcyclamat med deraf følgende tab af arbejdspladser og alternative forsyningskilder i Unionen. |
| --- | --- |

(161)

I mangel af foranstaltninger forventes pristrykket fra dumpingimporten fra Fang Dai betydelige mængder at føre til en yderligere forværring af EU-erhvervsgrenens i forvejen meget usikre situation. Dette vil i sidste ende tvinge EU-erhvervsgrenen til at indstille produktionen af natriumcyclamat med deraf følgende tab af arbejdspladser og alternative forsyningskilder i Unionen.

| (162) | Kommissionen konkluderede derfor, at indførelse af antidumpingtold på importen fra Fang Da ville være i EU-erhvervsgrenens interesse. |
| --- | --- |

(162)

Kommissionen konkluderede derfor, at indførelse af antidumpingtold på importen fra Fang Da ville være i EU-erhvervsgrenens interesse.

6.2.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

| (163) | Kommissionen modtog en spørgeskemabesvarelse fra to ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der kun tegnede sig for en lille del af den samlede import fra Fang Da i undersøgelsesperioden. En af disse importører er også en bruger, der anvender en vis mængde importeret natriumcyclamat til at producere sine egne blandinger af sødestoffer, der videresælges til føde- og drikkevarevirksomheder. |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen modtog en spørgeskemabesvarelse fra to ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der kun tegnede sig for en lille del af den samlede import fra Fang Da i undersøgelsesperioden. En af disse importører er også en bruger, der anvender en vis mængde importeret natriumcyclamat til at producere sine egne blandinger af sødestoffer, der videresælges til føde- og drikkevarevirksomheder.

| (164) | For så vidt angår videresalg af det natriumcyclamat, som importeres af Fang Da, fastslog Kommissionen, at de to ikke forretningsmæssigt forbundne importørers fortjenstmargen er lav. Det forventes derfor, at indførelsen af foranstaltninger ville gøre denne aktivitet urentabel, og importørerne vil sandsynligvis enten skifte leverandør eller sågar indstille deres forretningsmæssigt forbundne aktiviteter. Kommissionen konstaterede imidlertid også, at natriumcyclamat kun udgjorde en meget lille del af begge virksomheders samlede omsætning. Virkningen af en indførelse af foranstaltninger på den samlede aktivitet i disse virksomheder vil således ikke være betydelig. En af de samarbejdsvillige virksomheders blandingsaktivitet viste også solide fortjenstmargener, der kunne afbøde virkningerne af antidumpingtolden. |
| --- | --- |

(164)

For så vidt angår videresalg af det natriumcyclamat, som importeres af Fang Da, fastslog Kommissionen, at de to ikke forretningsmæssigt forbundne importørers fortjenstmargen er lav. Det forventes derfor, at indførelsen af foranstaltninger ville gøre denne aktivitet urentabel, og importørerne vil sandsynligvis enten skifte leverandør eller sågar indstille deres forretningsmæssigt forbundne aktiviteter. Kommissionen konstaterede imidlertid også, at natriumcyclamat kun udgjorde en meget lille del af begge virksomheders samlede omsætning. Virkningen af en indførelse af foranstaltninger på den samlede aktivitet i disse virksomheder vil således ikke være betydelig. En af de samarbejdsvillige virksomheders blandingsaktivitet viste også solide fortjenstmargener, der kunne afbøde virkningerne af antidumpingtolden.

6.3.   Brugernes interesser

Brugernes interesser

| (165) | Med undtagelse af ovennævnte importør, der også er bruger af natriumcyclamat, har Kommissionen ikke modtaget nogen spørgeskemabesvarelser fra brugere. |
| --- | --- |

(165)

Med undtagelse af ovennævnte importør, der også er bruger af natriumcyclamat, har Kommissionen ikke modtaget nogen spørgeskemabesvarelser fra brugere.

| (166) | De vigtigste slutbrugere af den pågældende/samme vare i Unionen er føde- og drikkevareindustrien og lægemiddelindustrien. I de tidligere undersøgelser vedrørende importen af natriumcyclamat fra andre producenter end Fang Da blev det konstateret, at natriumcyclamat tegnede sig for en meget beskeden del af deres produktionsomkostninger. Derfor blev virkningen af indførelse af antidumpingtold ikke anset for at være betydelig. Der er intet, der tyder på, at en betydelig del af det natriumcyclamat, der importeres fra Fang Da, har et andet anvendelsesformål end natriumcyclamat, som importeres fra andre eksporterende producenter. I mangel af bemærkninger fra føde- og drikkevareindustrien samt lægemiddelindustrien i forbindelse med denne undersøgelse er det rimeligt at konkludere, at virkningen af foranstaltninger over for importen fra Fang Da på dem ikke ville være stor. |
| --- | --- |

(166)

De vigtigste slutbrugere af den pågældende/samme vare i Unionen er føde- og drikkevareindustrien og lægemiddelindustrien. I de tidligere undersøgelser vedrørende importen af natriumcyclamat fra andre producenter end Fang Da blev det konstateret, at natriumcyclamat tegnede sig for en meget beskeden del af deres produktionsomkostninger. Derfor blev virkningen af indførelse af antidumpingtold ikke anset for at være betydelig. Der er intet, der tyder på, at en betydelig del af det natriumcyclamat, der importeres fra Fang Da, har et andet anvendelsesformål end natriumcyclamat, som importeres fra andre eksporterende producenter. I mangel af bemærkninger fra føde- og drikkevareindustrien samt lægemiddelindustrien i forbindelse med denne undersøgelse er det rimeligt at konkludere, at virkningen af foranstaltninger over for importen fra Fang Da på dem ikke ville være stor.

| (167) | I lyset af ovenstående bemærkning om, at EU-erhvervsgrenen i mangel af foranstaltninger kan blive tvunget til at indstille produktionen af natriumcyclamat, og da der kun findes nogle få producenter af natriumcyclamat på verdensplan, er det ovenikøbet sandsynligt, at foranstaltningerne er til gavn for brugerne, for så vidt som de bevarer produktionen af natriumcyclamat i Unionen og muligheden for at købe natriumcyclamat produceret af forskellige konkurrerende producenter af natriumcyclamat. |
| --- | --- |

(167)

I lyset af ovenstående bemærkning om, at EU-erhvervsgrenen i mangel af foranstaltninger kan blive tvunget til at indstille produktionen af natriumcyclamat, og da der kun findes nogle få producenter af natriumcyclamat på verdensplan, er det ovenikøbet sandsynligt, at foranstaltningerne er til gavn for brugerne, for så vidt som de bevarer produktionen af natriumcyclamat i Unionen og muligheden for at købe natriumcyclamat produceret af forskellige konkurrerende producenter af natriumcyclamat.

| (168) | Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte Fang Da, at indførelsen af de foreslåede endelige antidumpingforanstaltninger ville give den eneste EU-producent en dominerende stilling på markedet, hvilket denne ville være i stand til fuldt ud at drage fordel af. |
| --- | --- |

(168)

Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte Fang Da, at indførelsen af de foreslåede endelige antidumpingforanstaltninger ville give den eneste EU-producent en dominerende stilling på markedet, hvilket denne ville være i stand til fuldt ud at drage fordel af.

| (169) | I den sammenhæng skal det understreges, at der i forbindelse med analysen af Unionens interesser ikke blev modtaget bemærkninger vedrørende konkurrencespørgsmål fra de relevante interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 21. Der var navnlig ingen EU-brugere, der indgav bemærkninger i så henseende. |
| --- | --- |

(169)

I den sammenhæng skal det understreges, at der i forbindelse med analysen af Unionens interesser ikke blev modtaget bemærkninger vedrørende konkurrencespørgsmål fra de relevante interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 21. Der var navnlig ingen EU-brugere, der indgav bemærkninger i så henseende.

| (170) | Trods de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen fra andre kinesiske eksporterende producenter end Fang Da er denne import desuden fortsat i betydelig mængde, og dens markedsandel er fortsat betydelig højere end EU-erhvervsgrenens markedsandel. Det er derfor ikke sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen vil være i stand til at opnå eller udnytte en dominerende stilling på markedet i Unionen. Derfor afvises ovennævnte krav fra Fang Da. |
| --- | --- |

(170)

Trods de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen fra andre kinesiske eksporterende producenter end Fang Da er denne import desuden fortsat i betydelig mængde, og dens markedsandel er fortsat betydelig højere end EU-erhvervsgrenens markedsandel. Det er derfor ikke sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen vil være i stand til at opnå eller udnytte en dominerende stilling på markedet i Unionen. Derfor afvises ovennævnte krav fra Fang Da.

6.4.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (171) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foranstaltninger over for importen af den pågældende vare fra Fang Da. |
| --- | --- |

(171)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foranstaltninger over for importen af den pågældende vare fra Fang Da.

7.   ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (172) | På baggrund af Kommissionens konklusioner vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres endelige foranstaltninger for at hindre, at EU-erhvervsgrenen påføres yderligere skade som følge af dumpingimport. |
| --- | --- |

(172)

På baggrund af Kommissionens konklusioner vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres endelige foranstaltninger for at hindre, at EU-erhvervsgrenen påføres yderligere skade som følge af dumpingimport.

7.1.   Skadestærskel (skadesmargen)

Skadestærskel (skadesmargen)

| (173) | For at fastlægge omfanget af foranstaltningerne fastsatte Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(173)

For at fastlægge omfanget af foranstaltningerne fastsatte Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.

| (174) | Skaden ville være afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kunne dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare på EU-markedet, som med rimelighed kunne forventes af en virksomhed af denne type i sektoren på normale konkurrencevilkår, dvs. uden dumpingimport. |
| --- | --- |

(174)

Skaden ville være afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kunne dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare på EU-markedet, som med rimelighed kunne forventes af en virksomhed af denne type i sektoren på normale konkurrencevilkår, dvs. uden dumpingimport.

| (175) | I hele den betragtede periode var der ikke et eneste år, hvor der herskede sådanne vilkår. Da EU-erhvervsgrenen i næsten et årti har lidt tocifrede tab, gælder det samme for en periode før den betragtede periode. |
| --- | --- |

(175)

I hele den betragtede periode var der ikke et eneste år, hvor der herskede sådanne vilkår. Da EU-erhvervsgrenen i næsten et årti har lidt tocifrede tab, gælder det samme for en periode før den betragtede periode.

| (176) | EU-producenten havde foreslået 10 % målfortjeneste. Et sådant tal kunne ikke accepteres som målfortjeneste på grund af de resultater, der er omhandlet i betragtning 175 ovenfor, og fordi EU-producenten ikke kunne påvise, at det var muligt at opnå dette tal på normale markedskonkurrencevilkår for natriumcyclamat, der er en råvare, hvis marked er modnet. |
| --- | --- |

(176)

EU-producenten havde foreslået 10 % målfortjeneste. Et sådant tal kunne ikke accepteres som målfortjeneste på grund af de resultater, der er omhandlet i betragtning 175 ovenfor, og fordi EU-producenten ikke kunne påvise, at det var muligt at opnå dette tal på normale markedskonkurrencevilkår for natriumcyclamat, der er en råvare, hvis marked er modnet.

| (177) | Derfor gik Kommissionen tilbage til de målfortjenester, der blev anvendt i andre undersøgelser vedrørende en erhvervsgren af denne type i sektoren. I en nylig antidumpingundersøgelse vedrørende et andet sødemiddel, aspartam, fastslog Kommissionen i den indledende fase (17), at en målfortjeneste på 5 %-10 % (angivet som et interval af fortrolighedshensyn) svarer til det, der kan opnås på normale markedsvilkår og på effektive konkurrencevilkår af EU-erhvervsgrenen. Derfor finder Kommissionen, at denne målfortjeneste med rimelighed også kan anvendes i forbindelse med den nuværende undersøgelse. |
| --- | --- |

(177)

Derfor gik Kommissionen tilbage til de målfortjenester, der blev anvendt i andre undersøgelser vedrørende en erhvervsgren af denne type i sektoren. I en nylig antidumpingundersøgelse vedrørende et andet sødemiddel, aspartam, fastslog Kommissionen i den indledende fase (17), at en målfortjeneste på 5 %-10 % (angivet som et interval af fortrolighedshensyn) svarer til det, der kan opnås på normale markedsvilkår og på effektive konkurrencevilkår af EU-erhvervsgrenen. Derfor finder Kommissionen, at denne målfortjeneste med rimelighed også kan anvendes i forbindelse med den nuværende undersøgelse.

17

| (178) | På dette grundlag beregnede Kommissionen en ikke-skadevoldende pris på samme vare for EU-erhvervsgrenen ved at lægge målfortjenesten til EU-producentens produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(178)

På dette grundlag beregnede Kommissionen en ikke-skadevoldende pris på samme vare for EU-erhvervsgrenen ved at lægge målfortjenesten til EU-producentens produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden.

| (179) | Kommissionen fastsatte derefter skadestærsklen på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos de berørte eksporterende producenter, behørigt justeret for importomkostninger og told, som fastlagt ved beregningen af prisunderbud, og den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på samme vare, som EU-producenten solgte på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi. Derfor blev skadesmargenen for de eksporterende producenter fastsat til 61,6 %. |
| --- | --- |

(179)

Kommissionen fastsatte derefter skadestærsklen på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos de berørte eksporterende producenter, behørigt justeret for importomkostninger og told, som fastlagt ved beregningen af prisunderbud, og den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på samme vare, som EU-producenten solgte på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi. Derfor blev skadesmargenen for de eksporterende producenter fastsat til 61,6 %.

| (180) | Efter fremlæggelsen af oplysninger gjorde den berørte eksporterende producent gældende, at den målfortjeneste, der blev anvendt til beregning af skadestærsklen, ikke blev oplyst. Kommissionen havde imidlertid i sin fremlæggelse af oplysninger udtrykkeligt forklaret, at målfortjenesten, som beskrevet i betragtning 177, kun kunne angives som et interval af fortrolighedshensyn, og givet en henvisning til den retsakt, hvor dette blev beskrevet mere detaljeret. Målfortjenesten blev fremlagt som et meningsfyldt interval, fordi fremlæggelse af den nøjagtige målfortjeneste ville have afsløret fortrolige oplysninger om den eneste EU-producent af aspartam. Derfor måtte Fang Das påstand afvises. |
| --- | --- |

(180)

Efter fremlæggelsen af oplysninger gjorde den berørte eksporterende producent gældende, at den målfortjeneste, der blev anvendt til beregning af skadestærsklen, ikke blev oplyst. Kommissionen havde imidlertid i sin fremlæggelse af oplysninger udtrykkeligt forklaret, at målfortjenesten, som beskrevet i betragtning 177, kun kunne angives som et interval af fortrolighedshensyn, og givet en henvisning til den retsakt, hvor dette blev beskrevet mere detaljeret. Målfortjenesten blev fremlagt som et meningsfyldt interval, fordi fremlæggelse af den nøjagtige målfortjeneste ville have afsløret fortrolige oplysninger om den eneste EU-producent af aspartam. Derfor måtte Fang Das påstand afvises.

| (181) | Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede Fang Da, at fordi EU-erhvervsgrenen i næsten et årti havde lidt tocifrede tab, var den målfortjeneste eller det maksimale fortjenstniveau, EU-producenten kunne forvente at opnå i fravær af den påståede dumpingimport, — 10 %. Det bør bemærkes, at — 10 % ikke er en fortjeneste, men et tab, så det ville være ulogisk og i strid med enhver økonomisk tankegang at anvende et tab som en målfortjeneste, da den ikke ville eliminere eller afhjælpe skaden. Desuden berettiger det forhold, at EU-erhvervsgrenen havde lidt tab på grund af en længere periode med dumpingimport, også fra andre eksporterende producenter end Fang Da, anvendelsen af en nylig fortjenstmargen i denne sektor, som forklaret i betragtning 177. Kommissionen havde allerede forklaret i betragtning 174-177, hvorfor den i den nuværende undersøgelse anvendte en målfortjeneste, der var lavere end både den målfortjeneste, der blev foreslået af EU-producenten, og den målfortjeneste, der blev anvendt i antidumpingproceduren vedrørende andre eksporterende producenter af natriumcyclamat. På baggrund af ovenstående måtte det konkluderes, at der ikke er nogen dokumentation for, at Kommissionens valg af målfortjeneste var urimeligt, så Fang Das påstand måtte afvises. |
| --- | --- |

(181)

Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede Fang Da, at fordi EU-erhvervsgrenen i næsten et årti havde lidt tocifrede tab, var den målfortjeneste eller det maksimale fortjenstniveau, EU-producenten kunne forvente at opnå i fravær af den påståede dumpingimport, — 10 %. Det bør bemærkes, at — 10 % ikke er en fortjeneste, men et tab, så det ville være ulogisk og i strid med enhver økonomisk tankegang at anvende et tab som en målfortjeneste, da den ikke ville eliminere eller afhjælpe skaden. Desuden berettiger det forhold, at EU-erhvervsgrenen havde lidt tab på grund af en længere periode med dumpingimport, også fra andre eksporterende producenter end Fang Da, anvendelsen af en nylig fortjenstmargen i denne sektor, som forklaret i betragtning 177. Kommissionen havde allerede forklaret i betragtning 174-177, hvorfor den i den nuværende undersøgelse anvendte en målfortjeneste, der var lavere end både den målfortjeneste, der blev foreslået af EU-producenten, og den målfortjeneste, der blev anvendt i antidumpingproceduren vedrørende andre eksporterende producenter af natriumcyclamat. På baggrund af ovenstående måtte det konkluderes, at der ikke er nogen dokumentation for, at Kommissionens valg af målfortjeneste var urimeligt, så Fang Das påstand måtte afvises.

7.2.   Endelige foranstaltninger

Endelige foranstaltninger

| (182) | Der bør indføres antidumpingforanstaltninger over for importen af natriumcyclamat, der produceres og eksporteres af Fang Da, i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 9, stk. 4. Kommissionen sammenlignede skadesmargenerne og dumpingmargenerne. Tolden bør fastsættes på niveauet for dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest. |
| --- | --- |

(182)

Der bør indføres antidumpingforanstaltninger over for importen af natriumcyclamat, der produceres og eksporteres af Fang Da, i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 9, stk. 4. Kommissionen sammenlignede skadesmargenerne og dumpingmargenerne. Tolden bør fastsættes på niveauet for dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest.

| (183) | For så vidt angår foranstaltningernes form, blev det fastslået, at antidumpingtolden burde antage samme form som den told, der indførtes ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1160 (18) vedrørende importen fra andre eksporterende producenter i Kina og Indonesien. For at sikre foranstaltningernes effektivitet og hindre prismanipulation blev det fundet hensigtsmæssigt at indføre tolden i form af et bestemt beløb pr. kilo. |
| --- | --- |

(183)

For så vidt angår foranstaltningernes form, blev det fastslået, at antidumpingtolden burde antage samme form som den told, der indførtes ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1160 (18) vedrørende importen fra andre eksporterende producenter i Kina og Indonesien. For at sikre foranstaltningernes effektivitet og hindre prismanipulation blev det fundet hensigtsmæssigt at indføre tolden i form af et bestemt beløb pr. kilo.

18

| (184) | På grundlag af ovenstående bør antidumpingtoldsatserne, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, baseres på skadesmargenen og være som følger:









  Virksomhed | Dumpingmargen | Skadesmargen | Endelig antidumpingtold (sats) | Endelig antidumpingtold (EUR pr. kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Folkerepublikken Kina | 88,7 % | 61,6 % | 61,6 % | 1,17 EUR |
| Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Folkerepublikken Kina | 88,7 % | 61,6 % | 61,6 % | 1,17 EUR |

(184)

På grundlag af ovenstående bør antidumpingtoldsatserne, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, baseres på skadesmargenen og være som følger:

Virksomhed

Dumpingmargen

Skadesmargen

Endelig antidumpingtold (sats)

Endelig antidumpingtold (EUR pr. kg)

Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Folkerepublikken Kina

88,7 %

61,6 %

61,6 %

1,17 EUR

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Folkerepublikken Kina

88,7 %

61,6 %

61,6 %

1,17 EUR

| (185) | Den individuelle antidumpingtold, der er fastsat i denne forordning, blev beregnet på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. Den afspejlede derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for den pågældende virksomhed. Denne toldsats finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare, som har oprindelse i det pågældende land, og som er fremstillet af den nævnte juridiske enhed. Importen af den pågældende vare, der er fremstillet af enhver anden virksomhed, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med den udtrykkeligt nævnte, er fortsat omfattet af de toldsatser, der er oplistet i artikel 1 i gennemførelsesforordning (EU) 2016/1160. |
| --- | --- |

(185)

Den individuelle antidumpingtold, der er fastsat i denne forordning, blev beregnet på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. Den afspejlede derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for den pågældende virksomhed. Denne toldsats finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare, som har oprindelse i det pågældende land, og som er fremstillet af den nævnte juridiske enhed. Importen af den pågældende vare, der er fremstillet af enhver anden virksomhed, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med den udtrykkeligt nævnte, er fortsat omfattet af de toldsatser, der er oplistet i artikel 1 i gennemførelsesforordning (EU) 2016/1160.

| (186) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1225/2009 — |
| --- | --- |

(186)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1225/2009 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina, produceret af Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2929 90 00 (Taric-kode 2929900010).

2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:

| Virksomhed | Endelig antidumpingtold (EUR pr. kg) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Folkerepublikken Kina | 1,17 EUR | A471 |
| Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Folkerepublikken Kina | 1,17 EUR | A472 |

Virksomhed

Endelig antidumpingtold (EUR pr. kg)

Taric-tillægskode

Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Folkerepublikken Kina

1,17 EUR

A471

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Folkerepublikken Kina

1,17 EUR

A472

3.   I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgang til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 131 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 (19), nedsættes størrelsen af den antidumpingtold, der er beregnet på grundlag af stk. 2 i nævnte artikel, med en procentdel svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.

4.   De relevante gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. juli 2016.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 435/2004 af 8. marts 2004 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indonesien (EUT L 72 af 11.3.2004, s. 1).

2

(3)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 492/2010 af 3. juni 2010 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indonesien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009 (EUT L 140 af 8.6.2010, s. 2).

3

(4)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 398/2012 af 7. maj 2012 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 492/2010 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina (EUT L 124 af 11.5.2012, s. 1).

4

(5)  WT/DS295/AB/R af 29. november 2005, AB-2005-6.

5

(6)  Meddelelse om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina, begrænset til to kinesiske eksporterende producenter, Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, og om indledning af en fornyet undersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT C 50 af 17.2.2011, s. 9).

6

(7)  Kommissionens afgørelse 2012/185/EU af 4. april 2012 om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina, begrænset til to kinesiske eksporterende producenter, Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (EUT L 99 af 5.4.2012, s. 33).

7

(8)  Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indonesien (EUT C 189 af 6.6.2015, s. 2).

8

(9)  Meddelelse om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina, begrænset til Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (EUT C 264 af 12.8.2015, s. 32).

9

(10)  Rettens dom af 18. september 2012 i sag T-156/11, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd mod Rådet for Den Europæiske Union, EU:T:2012:431, præmis 84.

10

(11)  Se fodnote 4.

11

(12)  Se fodnote 4.

12

(13)  Se fodnote 3.

13

(14)  Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, indeholder data om import af varer, der er omfattet af antidumping- eller antisubsidieforanstaltninger eller -undersøgelser, både fra de lande og eksporterende producenter, der er berørt af proceduren, og fra andre tredjelande og andre eksporterende producenter, på 10-cifret Taric-kode- og Taric-tillægskodeniveau.

14

(15)  I modsætning til salget i tabel 5 omfatter det samlede salg, der er omhandlet i denne betragtning, salg, der fandt sted både på EU-markedet og på eksportmarkederne, af EU-erhvervsgrenens eget natriumcyclamat og af natriumcyclamat baseret på materialer, der blev importeret i 2011 og 2012.

15

(16)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1963 af 30. oktober 2015 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af acesulfamkalium med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 287 af 31.10.2015, s. 52) og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/262 af 25. februar 2016 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af aspartam med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 50 af 26.2.2016, s. 4).

16

(17)  Gennemførelsesforordning (EU) 2016/262

17

(18)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1160 af 15. juli 2016 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indonesien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 (se side 49 i denne EUT).

18

(19)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 af 24. november 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 558).

19

---

| 16.7.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 192/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 192/49

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/1160

af 15. juli 2016

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indonesien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger

Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger

| (1) | Efter en antidumpingundersøgelse i henhold til artikel 5 i grundforordningen, indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 435/2004 (2) en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Indonesien. De oprindelige foranstaltninger blev efterfølgende genstand for forskellige fornyede undersøgelser (3). Som følge heraf er tolden for en individuelt nævnt indonesisk producent 0,24 EUR/kg med en resttold på 0,27 EUR/kg på importen af den pågældende vare produceret af andre indonesiske producenter, mens tolden for Kina varierer mellem 0 og 0,23 EUR/kg for individuelt nævnte kinesiske producenter med en resttold på 0,26 EUR/kg på importen af den pågældende vare produceret af andre kinesiske producenter (»de gældende foranstaltninger«). |
| --- | --- |

(1)

Efter en antidumpingundersøgelse i henhold til artikel 5 i grundforordningen, indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 435/2004 (2) en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Indonesien. De oprindelige foranstaltninger blev efterfølgende genstand for forskellige fornyede undersøgelser (3). Som følge heraf er tolden for en individuelt nævnt indonesisk producent 0,24 EUR/kg med en resttold på 0,27 EUR/kg på importen af den pågældende vare produceret af andre indonesiske producenter, mens tolden for Kina varierer mellem 0 og 0,23 EUR/kg for individuelt nævnte kinesiske producenter med en resttold på 0,26 EUR/kg på importen af den pågældende vare produceret af andre kinesiske producenter (»de gældende foranstaltninger«).

2

3

| (2) | De gældende foranstaltninger finder anvendelse på al import af natriumcyclamat med oprindelse i Kina og Indonesien, eksklusive import af natriumcyclamat, der produceres af de kinesiske eksporterende producenter Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Disse virksomheder blev oprindelig pålagt en nultold, da der ikke blev konstateret dumping (4). |
| --- | --- |

(2)

De gældende foranstaltninger finder anvendelse på al import af natriumcyclamat med oprindelse i Kina og Indonesien, eksklusive import af natriumcyclamat, der produceres af de kinesiske eksporterende producenter Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Disse virksomheder blev oprindelig pålagt en nultold, da der ikke blev konstateret dumping (4).

4

| (3) | I overensstemmelse med rapporten fra WTO's appelorgan i sagen om endelige antidumpingforanstaltninger vedrørende oksekød og ris fra Mexico (»Mexico — Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice«) (»WTO-appelorganets rapport«) blev de kinesiske eksporterende producenter Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited ikke undersøgt i forbindelse med de efterfølgende undersøgelser af de foranstaltninger, som blev indført ved forordning (EF) nr. 435/2004, og er ikke omfattet af de gældende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(3)

I overensstemmelse med rapporten fra WTO's appelorgan i sagen om endelige antidumpingforanstaltninger vedrørende oksekød og ris fra Mexico (»Mexico — Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice«) (»WTO-appelorganets rapport«) blev de kinesiske eksporterende producenter Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited ikke undersøgt i forbindelse med de efterfølgende undersøgelser af de foranstaltninger, som blev indført ved forordning (EF) nr. 435/2004, og er ikke omfattet af de gældende foranstaltninger.

1.2.   Indledning af en udløbsundersøgelse

Indledning af en udløbsundersøgelse

| (4) | Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb af de gældende antidumpingforanstaltninger (5) modtog Kommissionen den 6. marts 2015 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af Productos Aditivos S.A., der er den eneste EU-producent af natriumcyclamat og derfor tegner sig for 100 % af den samlede EU-produktion. |
| --- | --- |

(4)

Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb af de gældende antidumpingforanstaltninger (5) modtog Kommissionen den 6. marts 2015 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af Productos Aditivos S.A., der er den eneste EU-producent af natriumcyclamat og derfor tegner sig for 100 % af den samlede EU-produktion.

5

| (5) | Anmodningen var begrundet med, at de endelige antidumpingforanstaltningers udløb sandsynligvis ville medføre fortsat og fornyet dumping og fortsat og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(5)

Anmodningen var begrundet med, at de endelige antidumpingforanstaltningers udløb sandsynligvis ville medføre fortsat og fornyet dumping og fortsat og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.

| (6) | Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde den 6. juni 2015 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (6) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde den 6. juni 2015 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (6) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.

Den Europæiske Unions Tidende

6

| (7) | Den 12. august 2015 indledte Kommissionen også en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 5 vedrørende importen af samme vare fremstillet og eksporteret til Unionen af Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited (begge virksomheder benævnes under ét »Fang Da«), (»den sideløbende artikel 5-undersøgelse«) (7). Importen fra Fang Da er ikke omfattet af denne udløbsundersøgelse. |
| --- | --- |

(7)

Den 12. august 2015 indledte Kommissionen også en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 5 vedrørende importen af samme vare fremstillet og eksporteret til Unionen af Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited (begge virksomheder benævnes under ét »Fang Da«), (»den sideløbende artikel 5-undersøgelse«) (7). Importen fra Fang Da er ikke omfattet af denne udløbsundersøgelse.

7

1.3.   Interesserede parter

Interesserede parter

| (8) | I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at give sig til kende med henblik på at deltage i undersøgelsen. Desuden underrettede Kommissionen specifikt klageren, kendte eksporterende producenter, myndighederne i Kina og Indonesien, kendte importører, leverandører, brugere og forhandlere, som den vidste var berørt af indledningen af undersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage. |
| --- | --- |

(8)

I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at give sig til kende med henblik på at deltage i undersøgelsen. Desuden underrettede Kommissionen specifikt klageren, kendte eksporterende producenter, myndighederne i Kina og Indonesien, kendte importører, leverandører, brugere og forhandlere, som den vidste var berørt af indledningen af undersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage.

| (9) | De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. |
| --- | --- |

(9)

De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

1.3.1.   Producenter i referencelandet

Producenter i referencelandet

| (10) | I forbindelse med importen fra Kina meddelte Kommissionen i indledningsmeddelelsen de interesserede parter, at den påtænkte at anvende Indonesien som tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). |
| --- | --- |

(10)

I forbindelse med importen fra Kina meddelte Kommissionen i indledningsmeddelelsen de interesserede parter, at den påtænkte at anvende Indonesien som tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

| (11) | På baggrund af de tilgængelige statistiske data (se betragtning 32 nedenfor) underrettede Kommissionen imidlertid også myndighederne i Amerikas Forenede Stater (»USA«) om indledningen af undersøgelsen og opfordrede dem til at oplyse navn og identitet på natriumcyclamatproducenter i USA, hvis de findes. Der blev ikke efterfølgende identificeret nogen natriumcyclamatproducenter i USA. Der var ingen indikationer i dossieret, der tydede på mulig produktion af natriumcyclamat i andre tredjelande. |
| --- | --- |

(11)

På baggrund af de tilgængelige statistiske data (se betragtning 32 nedenfor) underrettede Kommissionen imidlertid også myndighederne i Amerikas Forenede Stater (»USA«) om indledningen af undersøgelsen og opfordrede dem til at oplyse navn og identitet på natriumcyclamatproducenter i USA, hvis de findes. Der blev ikke efterfølgende identificeret nogen natriumcyclamatproducenter i USA. Der var ingen indikationer i dossieret, der tydede på mulig produktion af natriumcyclamat i andre tredjelande.

1.3.2.   Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (12) | I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den måske ville udtage en stikprøve af interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17. |
| --- | --- |

(12)

I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den måske ville udtage en stikprøve af interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17.

—   Stikprøveudtagning af EU-producenter

| (13) | Kommissionen fastslog i sin indledningsmeddelelse, at Productos Aditivos S.A. er den eneste EU-producent af natriumcyclamat og derfor tegner sig for 100 % af den samlede EU-produktion. Følgelig var det ikke nødvendigt med stikprøveudtagning. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen fastslog i sin indledningsmeddelelse, at Productos Aditivos S.A. er den eneste EU-producent af natriumcyclamat og derfor tegner sig for 100 % af den samlede EU-produktion. Følgelig var det ikke nødvendigt med stikprøveudtagning.

—   Stikprøveudtagning af importører

| (14) | For at afgøre, om det er nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, bad Kommissionen en række ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indsende de oplysninger, der var angivet i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(14)

For at afgøre, om det er nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, bad Kommissionen en række ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indsende de oplysninger, der var angivet i indledningsmeddelelsen.

| (15) | Da der kun var en ikke forretningsmæssigt forbundet importør, som indsendte de ønskede oplysninger, var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af ikke forretningsmæssigt forbundne importører. |
| --- | --- |

(15)

Da der kun var en ikke forretningsmæssigt forbundet importør, som indsendte de ønskede oplysninger, var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af ikke forretningsmæssigt forbundne importører.

—   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina og Indonesien

| (16) | På grund af det begrænsede antal kendte eksporterende producenter i de pågældende lande planlagdes der ikke stikprøveudtagning af eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(16)

På grund af det begrænsede antal kendte eksporterende producenter i de pågældende lande planlagdes der ikke stikprøveudtagning af eksporterende producenter.

1.3.3.   Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg

Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg

| (17) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til den eneste EU-producent, alle kendte eksporterende producenter i Kina og Indonesien, en ikke forretningsmæssigt forbundet EU-importør og en EU-bruger, som havde udvist interesse for undersøgelsen. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til den eneste EU-producent, alle kendte eksporterende producenter i Kina og Indonesien, en ikke forretningsmæssigt forbundet EU-importør og en EU-bruger, som havde udvist interesse for undersøgelsen.

| (18) | Der blev modtaget en spørgeskemabesvarelse fra den eneste EU-producent og en delvis besvarelse fra en EU-bruger. Der blev ikke modtaget spørgeskemabesvarelser fra ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen og fra eksporterende producenter i Kina og Indonesien. |
| --- | --- |

(18)

Der blev modtaget en spørgeskemabesvarelse fra den eneste EU-producent og en delvis besvarelse fra en EU-bruger. Der blev ikke modtaget spørgeskemabesvarelser fra ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen og fra eksporterende producenter i Kina og Indonesien.

| (19) | Kommissionen indhentede og kontrollerede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomhed: | EU-producent







  — | Productos Aditivos S.A., Barcelona, Spanien. |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Kommissionen indhentede og kontrollerede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomhed:

EU-producent

EU-producent

—

Productos Aditivos S.A., Barcelona, Spanien.

1.4.   Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

| (20) | Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. april 2014 til den 31. marts 2015 (»den nuværende undersøgelsesperiode«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra den 1. januar 2011 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(20)

Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. april 2014 til den 31. marts 2015 (»den nuværende undersøgelsesperiode«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra den 1. januar 2011 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).

1.5.   Fremlæggelse af oplysninger

Fremlæggelse af oplysninger

| (21) | Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at opretholde de gældende endelige antidumpingforanstaltninger. Parterne fik også en frist til at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Der var ingen parter, som fremsatte bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger. |
| --- | --- |

(21)

Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at opretholde de gældende endelige antidumpingforanstaltninger. Parterne fik også en frist til at fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Der var ingen parter, som fremsatte bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger.

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

Den pågældende vare

| (22) | Den pågældende vare er natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indonesien (»de pågældende lande«), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2929 90 00 (Taric-kode 2929900010) (»den pågældende vare«). |
| --- | --- |

(22)

Den pågældende vare er natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indonesien (»de pågældende lande«), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2929 90 00 (Taric-kode 2929900010) (»den pågældende vare«).

| (23) | Natriumcyclamat er en råvare, der anvendes som et tilsætningsstof til levnedsmidler, og det anvendes bredt som et tilsætningsstof af levnedsmiddelindustrien samt blandt producenter af kaloriefattige og diætetiske sødestoffer til bordbrug. Små mængder anvendes også af lægemiddelindustrien. |
| --- | --- |

(23)

Natriumcyclamat er en råvare, der anvendes som et tilsætningsstof til levnedsmidler, og det anvendes bredt som et tilsætningsstof af levnedsmiddelindustrien samt blandt producenter af kaloriefattige og diætetiske sødestoffer til bordbrug. Små mængder anvendes også af lægemiddelindustrien.

| (24) | Natriumcyclamat er et kemisk rent stof. Ligesom alle andre rene kemiske stoffer kan det imidlertid indeholde en mindre andel af urenheder i størrelsesordenen mg/kg af varen. Dette indhold, der er begrænset ved EU-lovgivning, er afgørende for natriumcyclamatets kvalitet. Natriumcyclamat foreligger i to forskellige former: i hydratform med et fugtindhold på 15 % og i vandfri form med et fugtindhold på højst 1 %. Disse to former for natriumcyclamat har samme grundlæggende kendetegn og anvendelser, men medfører blot forskellige grader af sødeevne. Hydratformen er således mindre sød på grund af vandindholdet. Af samme årsag varierer priserne. Den vandfri form er dyrere end hydratformen. Begge former bør derfor betragtes som én og samme vare i forbindelse med denne procedure. |
| --- | --- |

(24)

Natriumcyclamat er et kemisk rent stof. Ligesom alle andre rene kemiske stoffer kan det imidlertid indeholde en mindre andel af urenheder i størrelsesordenen mg/kg af varen. Dette indhold, der er begrænset ved EU-lovgivning, er afgørende for natriumcyclamatets kvalitet. Natriumcyclamat foreligger i to forskellige former: i hydratform med et fugtindhold på 15 % og i vandfri form med et fugtindhold på højst 1 %. Disse to former for natriumcyclamat har samme grundlæggende kendetegn og anvendelser, men medfører blot forskellige grader af sødeevne. Hydratformen er således mindre sød på grund af vandindholdet. Af samme årsag varierer priserne. Den vandfri form er dyrere end hydratformen. Begge former bør derfor betragtes som én og samme vare i forbindelse med denne procedure.

2.2.   Samme vare

Samme vare

| (25) | Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:






  — | den pågældende vare |
| --- | --- | --- |

(25)

Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:

—

den pågældende vare

| — | den vare, der produceres og sælges af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet i Kina og Indonesien |
| --- | --- |

—

den vare, der produceres og sælges af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet i Kina og Indonesien

| — | den vare, der produceres og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

—

den vare, der produceres og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

| (26) | Kommissionen konkluderede derfor, at disse varer er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen konkluderede derfor, at disse varer er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

3.1.   Kina

Kina

3.1.1.   Indledende bemærkninger

Indledende bemærkninger

| (27) | Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgt, om der fandt dumping sted, og om de gældende foranstaltningers udløb sandsynligvis ville føre til fortsat eller fornyet dumping. |
| --- | --- |

(27)

Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgt, om der fandt dumping sted, og om de gældende foranstaltningers udløb sandsynligvis ville føre til fortsat eller fornyet dumping.

| (28) | Selv om der var en betydelig import af den pågældende vare i den nuværende undersøgelsesperiode, var der ingen af de kinesiske eksporterende producenter, som var omfattet af foranstaltninger, der samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse. Derfor blev konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping nedenfor baseret på statistiske data samt data i anmodningen om en udløbsundersøgelse. |
| --- | --- |

(28)

Selv om der var en betydelig import af den pågældende vare i den nuværende undersøgelsesperiode, var der ingen af de kinesiske eksporterende producenter, som var omfattet af foranstaltninger, der samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse. Derfor blev konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping nedenfor baseret på statistiske data samt data i anmodningen om en udløbsundersøgelse.

3.1.2.   Dumping i den nuværende undersøgelsesperiode

Dumping i den nuværende undersøgelsesperiode

3.1.2.1.   Referenceland

| (29) | Der blev i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), udvist den fornødne omhu med at udvælge et tredjeland med markedsøkonomi for at bestemme priser eller beregnet værdi med henblik på at fastsætte den normale værdi. |
| --- | --- |

(29)

Der blev i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), udvist den fornødne omhu med at udvælge et tredjeland med markedsøkonomi for at bestemme priser eller beregnet værdi med henblik på at fastsætte den normale værdi.

| (30) | I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen de interesserede parter, at den påtænkte at anvende Indonesien som egnet referenceland, og opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger. Kommissionen søgte at samarbejde med producenter i Indonesien. Der blev fremsendt breve og relevante spørgeskemaer til alle kendte indonesiske eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(30)

I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen de interesserede parter, at den påtænkte at anvende Indonesien som egnet referenceland, og opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger. Kommissionen søgte at samarbejde med producenter i Indonesien. Der blev fremsendt breve og relevante spørgeskemaer til alle kendte indonesiske eksporterende producenter.

| (31) | En indonesisk eksporterende producent gav sig til kende og indsendte en meget mangelfuld spørgeskemabesvarelse. Kommissionen modtog ikke noget svar på det efterfølgende brev, der opfordrede virksomheden til at færdiggøre sit svar. Alle de modtagne data er så mangelfulde, at de ikke kunne anvendes til at fastsætte den normale værdi. Som følge heraf kunne den indonesiske eksporterende producent ikke længere anses for samarbejdsvillig. Der kunne derfor ikke opnås samarbejdsvilje fra Indonesien. |
| --- | --- |

(31)

En indonesisk eksporterende producent gav sig til kende og indsendte en meget mangelfuld spørgeskemabesvarelse. Kommissionen modtog ikke noget svar på det efterfølgende brev, der opfordrede virksomheden til at færdiggøre sit svar. Alle de modtagne data er så mangelfulde, at de ikke kunne anvendes til at fastsætte den normale værdi. Som følge heraf kunne den indonesiske eksporterende producent ikke længere anses for samarbejdsvillig. Der kunne derfor ikke opnås samarbejdsvilje fra Indonesien.

| (32) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har til sin rådighed, produceres den pågældende vare kun i Unionen og i de to pågældende lande. Eurostats statistikker tydede imidlertid på begrænsede eksportmængder af den pågældende vare fra Amerikas Forenede Stater (»USA«) til Unionen i den betragtede periode. Da det er forbudt at anvende natriumcyclamat i USA, er der sandsynligvis tale om fejlklassificering, men Kommissionen kontaktede alligevel de amerikanske myndigheder for at identificere mulige producenter af den pågældende vare i USA, hvis de findes. Der blev ikke efterfølgende modtaget nogen indikationer på, at der findes sådanne producenter. |
| --- | --- |

(32)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har til sin rådighed, produceres den pågældende vare kun i Unionen og i de to pågældende lande. Eurostats statistikker tydede imidlertid på begrænsede eksportmængder af den pågældende vare fra Amerikas Forenede Stater (»USA«) til Unionen i den betragtede periode. Da det er forbudt at anvende natriumcyclamat i USA, er der sandsynligvis tale om fejlklassificering, men Kommissionen kontaktede alligevel de amerikanske myndigheder for at identificere mulige producenter af den pågældende vare i USA, hvis de findes. Der blev ikke efterfølgende modtaget nogen indikationer på, at der findes sådanne producenter.

| (33) | Derfor blev der ikke opnået samarbejde med nogen potentiel producent i et referenceland. |
| --- | --- |

(33)

Derfor blev der ikke opnået samarbejde med nogen potentiel producent i et referenceland.

3.1.2.2.   Normal værdi

| (34) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi fastsættes på grundlag af prisen i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«) eller på grundlag af prisen ved eksport fra et sådant tredjeland til andre lande, herunder Unionen, eller, hvis dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen. |
| --- | --- |

(34)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi fastsættes på grundlag af prisen i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«) eller på grundlag af prisen ved eksport fra et sådant tredjeland til andre lande, herunder Unionen, eller, hvis dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.

| (35) | Som forklaret i betragtning 30-32 ovenfor kunne der ikke opnås samarbejdsvilje fra producenter i referencelandet. Derfor måtte den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes på et rimeligt grundlag. I den forbindelse anså Kommissionen det for rimeligt at basere den normale værdi på EU-producentens kontrollerede data om priser og omkostninger. |
| --- | --- |

(35)

Som forklaret i betragtning 30-32 ovenfor kunne der ikke opnås samarbejdsvilje fra producenter i referencelandet. Derfor måtte den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes på et rimeligt grundlag. I den forbindelse anså Kommissionen det for rimeligt at basere den normale værdi på EU-producentens kontrollerede data om priser og omkostninger.

| (36) | Samme vare blev solgt af EU-erhvervsgrenen i repræsentative mængder. EU-erhvervsgrenens hjemmemarkedssalg var imidlertid tabsgivende. Derfor blev den normale værdi beregnet med udgangspunkt i EU-erhvervsgrenens fremstillingsomkostninger plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G-omkostninger) samt fortjeneste. SA&G-omkostningerne fastsattes på grundlag af EU-producentens faktiske data. Fortjenstmargenen var baseret på den anslåede rimelige fortjenstmargen i en nylig antidumpingundersøgelse vedrørende et andet sødemiddel, aspartam. I denne undersøgelse fastslog Kommissionen i den indledende fase (8), at en fortjenstmargen på 5 %-10 % (angivet som et interval af fortrolighedshensyn) svarer til en rimelig fortjeneste. Derfor finder Kommissionen, at denne fortjeneste med rimelighed kan anvendes i forbindelse med den nuværende undersøgelse til beregning af den normale værdi også. De vejede gennemsnitlige omkostningsdata for de to varetyper, der produceres og sælges af EU-producenten, blev anvendt, da der ikke var tilgængelige oplysninger om de varetyper, der solgtes af de kinesiske eksporterende producenter på grund af manglende samarbejdsvilje. |
| --- | --- |

(36)

Samme vare blev solgt af EU-erhvervsgrenen i repræsentative mængder. EU-erhvervsgrenens hjemmemarkedssalg var imidlertid tabsgivende. Derfor blev den normale værdi beregnet med udgangspunkt i EU-erhvervsgrenens fremstillingsomkostninger plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G-omkostninger) samt fortjeneste. SA&G-omkostningerne fastsattes på grundlag af EU-producentens faktiske data. Fortjenstmargenen var baseret på den anslåede rimelige fortjenstmargen i en nylig antidumpingundersøgelse vedrørende et andet sødemiddel, aspartam. I denne undersøgelse fastslog Kommissionen i den indledende fase (8), at en fortjenstmargen på 5 %-10 % (angivet som et interval af fortrolighedshensyn) svarer til en rimelig fortjeneste. Derfor finder Kommissionen, at denne fortjeneste med rimelighed kan anvendes i forbindelse med den nuværende undersøgelse til beregning af den normale værdi også. De vejede gennemsnitlige omkostningsdata for de to varetyper, der produceres og sælges af EU-producenten, blev anvendt, da der ikke var tilgængelige oplysninger om de varetyper, der solgtes af de kinesiske eksporterende producenter på grund af manglende samarbejdsvilje.

8

3.1.2.3.   Eksportpris

| (37) | På grund af manglende samarbejdsvilje fra kinesiske eksporterende producenter blev eksportprisen fastsat på grundlag af de statistikker, der er indsamlet i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6 (»databasen i henhold til artikel 14, stk. 6«) (9), for hele den kinesiske eksport til Unionen (eksklusive Fang Da) af den pågældende vare i den nuværende undersøgelsesperiode. Da der ikke var tilgængelige oplysninger, for så vidt angår den solgte form (varetype), blev der anvendt et simpelt gennemsnit til at beregne eksportprisen. |
| --- | --- |

(37)

På grund af manglende samarbejdsvilje fra kinesiske eksporterende producenter blev eksportprisen fastsat på grundlag af de statistikker, der er indsamlet i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6 (»databasen i henhold til artikel 14, stk. 6«) (9), for hele den kinesiske eksport til Unionen (eksklusive Fang Da) af den pågældende vare i den nuværende undersøgelsesperiode. Da der ikke var tilgængelige oplysninger, for så vidt angår den solgte form (varetype), blev der anvendt et simpelt gennemsnit til at beregne eksportprisen.

9

3.1.2.4.   Sammenligning

| (38) | Kommissionen sammenlignede den beregnede normale værdi og de kinesiske eksportørers eksportpris på grundlag af priserne ab fabrik. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen sammenlignede den beregnede normale værdi og de kinesiske eksportørers eksportpris på grundlag af priserne ab fabrik.

| (39) | I tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. |
| --- | --- |

(39)

I tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

| (40) | Der blev foretaget passende justeringer for forskelle i omkostninger til transport, forsikring, håndtering, lastning samt dermed forbundne omkostninger og bankgebyrer, hvor dette var berettiget og korrekt og kunne dokumenteres. I mangel af mere præcise oplysninger blev disse justeringer foretaget på grundlag af faktiske oplysninger vedrørende Fang Da fra den sideløbende artikel 5-undersøgelse. |
| --- | --- |

(40)

Der blev foretaget passende justeringer for forskelle i omkostninger til transport, forsikring, håndtering, lastning samt dermed forbundne omkostninger og bankgebyrer, hvor dette var berettiget og korrekt og kunne dokumenteres. I mangel af mere præcise oplysninger blev disse justeringer foretaget på grundlag af faktiske oplysninger vedrørende Fang Da fra den sideløbende artikel 5-undersøgelse.

3.1.2.5.   Dumpingmargen

| (41) | Dumpingmargenen blev beregnet som forskellen mellem den gennemsnitlige normale værdi og den gennemsnitlige eksportpris. Resultaterne heraf peger i retning af en samlet dumpingmargen på over 100 %. Den konstaterede dumpingmargen er væsentligt højere end de dumpingmargener, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(41)

Dumpingmargenen blev beregnet som forskellen mellem den gennemsnitlige normale værdi og den gennemsnitlige eksportpris. Resultaterne heraf peger i retning af en samlet dumpingmargen på over 100 %. Den konstaterede dumpingmargen er væsentligt højere end de dumpingmargener, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse.

3.1.3.   Importens udvikling i tilfælde af foranstaltningernes ophævelse

Importens udvikling i tilfælde af foranstaltningernes ophævelse

| (42) | Kommissionen undersøgte, om der var en sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. Følgende elementer blev undersøgt: produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina, eksportpriserne til andre destinationer og absorptionskapaciteten på andre tredjelandsmarkeder. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen undersøgte, om der var en sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. Følgende elementer blev undersøgt: produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina, eksportpriserne til andre destinationer og absorptionskapaciteten på andre tredjelandsmarkeder.

| (43) | Analysen blev hovedsageligt baseret på oplysningerne i anmodningen og på de oplysninger, der var offentligt tilgængelige og/eller blev forelagt i forbindelse med denne undersøgelse. Der er også blevet anvendt andre informationskilder, herunder Eurostats importstatistikker og eksportstatistikker fra det pågældende land. |
| --- | --- |

(43)

Analysen blev hovedsageligt baseret på oplysningerne i anmodningen og på de oplysninger, der var offentligt tilgængelige og/eller blev forelagt i forbindelse med denne undersøgelse. Der er også blevet anvendt andre informationskilder, herunder Eurostats importstatistikker og eksportstatistikker fra det pågældende land.

3.1.3.1.   Uudnyttet kapacitet

| (44) | I mangel af samarbejdsvilje blev der anvendt oplysninger fra anmodningen om en fornyet undersøgelse, databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, og kinesiske eksportstatistikker. Den kinesiske kapacitet blev forsigtigt anslået ved hjælp af offentligt tilgængelige data om kapacitet for kun én kinesisk eksporterende producent (10). Dette resulterede i en kapacitet på mindst 40 000 ton, men oplysninger i dossieret viser, at der er mindst to kinesiske producenter til (eksklusive Fang Da), og at dette forsigtige tal derfor er at undervurdere den faktiske kapacitet i Kina. |
| --- | --- |

(44)

I mangel af samarbejdsvilje blev der anvendt oplysninger fra anmodningen om en fornyet undersøgelse, databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, og kinesiske eksportstatistikker. Den kinesiske kapacitet blev forsigtigt anslået ved hjælp af offentligt tilgængelige data om kapacitet for kun én kinesisk eksporterende producent (10). Dette resulterede i en kapacitet på mindst 40 000 ton, men oplysninger i dossieret viser, at der er mindst to kinesiske producenter til (eksklusive Fang Da), og at dette forsigtige tal derfor er at undervurdere den faktiske kapacitet i Kina.

10

| (45) | Ved hjælp af kinesiske eksportstatistikker og importstatistikkerne for Unionen (eksklusive Fang Da) i henhold til artikel 14, stk. 6, for den pågældende vare, peger ovennævnte skøn på en uudnyttet kapacitet på næsten 17 000 ton for det kinesiske marked og EU-markedet tilsammen eller en uudnyttet kapacitet, som svarer til over tre gange EU-markedets størrelse. |
| --- | --- |

(45)

Ved hjælp af kinesiske eksportstatistikker og importstatistikkerne for Unionen (eksklusive Fang Da) i henhold til artikel 14, stk. 6, for den pågældende vare, peger ovennævnte skøn på en uudnyttet kapacitet på næsten 17 000 ton for det kinesiske marked og EU-markedet tilsammen eller en uudnyttet kapacitet, som svarer til over tre gange EU-markedets størrelse.

3.1.3.2.   Eksportpriser til tredjelande

| (46) | Ifølge kinesiske eksportstatistikker er de gennemsnitlige priser på eksport fra Kina til de andre store markeder som f.eks. Sydafrika, Brasilien, Argentina og Tyrkiet på samme niveau eller somme tider endda lavere end salgspriserne til Unionen. |
| --- | --- |

(46)

Ifølge kinesiske eksportstatistikker er de gennemsnitlige priser på eksport fra Kina til de andre store markeder som f.eks. Sydafrika, Brasilien, Argentina og Tyrkiet på samme niveau eller somme tider endda lavere end salgspriserne til Unionen.

| (47) | Ovenstående viser, at den pågældende vare sælges til dumpingpriser også på andre tredjelandsmarkeder, og at Unionen fortsat ville være et attraktivt marked for de kinesiske eksporterende producenter, hvis foranstaltningerne blev ophævet. |
| --- | --- |

(47)

Ovenstående viser, at den pågældende vare sælges til dumpingpriser også på andre tredjelandsmarkeder, og at Unionen fortsat ville være et attraktivt marked for de kinesiske eksporterende producenter, hvis foranstaltningerne blev ophævet.

3.1.3.3.   Tredjelandsmarkeders absorption

| (48) | Det er forbudt at anvende natriumcyclamat i fødevarer, drikkevarer og lægemidler på en række store tredjelandsmarkeder, herunder USA. Der var intet i dossieret, der tyder på en forventet vækst på andre tredjelandsmarkeder for natriumcyclamat, og der var ingen indikation i dossieret af størrelsen af det kinesiske hjemmemarked og den forventede vækst heri. |
| --- | --- |

(48)

Det er forbudt at anvende natriumcyclamat i fødevarer, drikkevarer og lægemidler på en række store tredjelandsmarkeder, herunder USA. Der var intet i dossieret, der tyder på en forventet vækst på andre tredjelandsmarkeder for natriumcyclamat, og der var ingen indikation i dossieret af størrelsen af det kinesiske hjemmemarked og den forventede vækst heri.

| (49) | Derfor skønnes det, at absorptionskapaciteten på andre markeder end EU-markedet er forholdsvis lav, og som følge heraf ville Unionen være et attraktivt marked, hvis foranstaltningerne blev ophævet. |
| --- | --- |

(49)

Derfor skønnes det, at absorptionskapaciteten på andre markeder end EU-markedet er forholdsvis lav, og som følge heraf ville Unionen være et attraktivt marked, hvis foranstaltningerne blev ophævet.

3.1.4.   Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping

Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping

| (50) | Vurderingen af ovennævnte faktorer viste, at de eksportører, som er omfattet af denne fornyede undersøgelse, fortsat eksporterer meget betragtelige mængder af den pågældende vare til Unionen til dumpingpriser. Den kinesiske eksport til andre tredjelande sker også til dumpingpriser. På grund af de kinesiske eksportørers store uudnyttede disponible kapacitet, fraværet af andre store markeder, hvor denne kapacitet kan udnyttes, og EU-markedets tiltrækningskraft har kinesiske eksporterende producenter et incitament til at forsøge at sælge endnu større mængder til dumpingpriser på markedet i Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(50)

Vurderingen af ovennævnte faktorer viste, at de eksportører, som er omfattet af denne fornyede undersøgelse, fortsat eksporterer meget betragtelige mængder af den pågældende vare til Unionen til dumpingpriser. Den kinesiske eksport til andre tredjelande sker også til dumpingpriser. På grund af de kinesiske eksportørers store uudnyttede disponible kapacitet, fraværet af andre store markeder, hvor denne kapacitet kan udnyttes, og EU-markedets tiltrækningskraft har kinesiske eksporterende producenter et incitament til at forsøge at sælge endnu større mængder til dumpingpriser på markedet i Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves.

| (51) | På baggrund af ovenstående data og oplysninger konkluderes det, at dumpingen fra Kina sandsynligvis vil fortsætte, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(51)

På baggrund af ovenstående data og oplysninger konkluderes det, at dumpingen fra Kina sandsynligvis vil fortsætte, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

3.2.   Indonesien

Indonesien

3.2.1.   Indledende bemærkninger

Indledende bemærkninger

| (52) | Efter indledningen gav en indonesisk eksporterende producent sig til kende. Denne indsendte en ufuldstændig spørgeskemabesvarelse, hvorefter Kommissionen anmodede virksomheden om at færdiggøre besvarelsen som led i en mangelprocedure. Der blev ikke modtaget noget svar på denne anmodning, og derfor kunne ingen af de kendte indonesiske eksporterende producenter anses for at være samarbejdsvillige. |
| --- | --- |

(52)

Efter indledningen gav en indonesisk eksporterende producent sig til kende. Denne indsendte en ufuldstændig spørgeskemabesvarelse, hvorefter Kommissionen anmodede virksomheden om at færdiggøre besvarelsen som led i en mangelprocedure. Der blev ikke modtaget noget svar på denne anmodning, og derfor kunne ingen af de kendte indonesiske eksporterende producenter anses for at være samarbejdsvillige.

| (53) | På baggrund af ovenstående og i henhold til grundforordningens artikel 18 er oplysningerne om priser på hjemmemarkedet, priser ved eksport til andre lande og de ikke-samarbejdsvillige indonesiske eksporterende producenters produktion og kapacitet i Indonesien baseret på de foreliggende oplysninger, herunder anmodningen og offentligt tilgængelige oplysninger. |
| --- | --- |

(53)

På baggrund af ovenstående og i henhold til grundforordningens artikel 18 er oplysningerne om priser på hjemmemarkedet, priser ved eksport til andre lande og de ikke-samarbejdsvillige indonesiske eksporterende producenters produktion og kapacitet i Indonesien baseret på de foreliggende oplysninger, herunder anmodningen og offentligt tilgængelige oplysninger.

3.2.2.   Dumping i den nuværende undersøgelsesperiode

Dumping i den nuværende undersøgelsesperiode

3.2.2.1.   Normal værdi

| (54) | I mangel af samarbejdsvilje fra Indonesien blev den indonesiske normale værdi som rapporteret i anmodningen anvendt, da der ikke var andre oplysninger til rådighed i dossieret. I anmodningen blev den indonesiske normale værdi beregnet ved hjælp af EU-producentens omkostningsstruktur og ved tilpasning af de enkelte omkostningselementer til indonesiske niveauer. Omkostningselementerne var råstoffer, personale, energi og vand, vedligeholdelse, afskrivninger og generalomkostninger. De justeringer, der blev foretaget i anmodningen, blev anset for at være rimelige. I mangel af andre tilgængelige oplysninger blev oplysningerne i anmodningen derfor betragtet som det bedste skøn for den indonesiske normale værdi. |
| --- | --- |

(54)

I mangel af samarbejdsvilje fra Indonesien blev den indonesiske normale værdi som rapporteret i anmodningen anvendt, da der ikke var andre oplysninger til rådighed i dossieret. I anmodningen blev den indonesiske normale værdi beregnet ved hjælp af EU-producentens omkostningsstruktur og ved tilpasning af de enkelte omkostningselementer til indonesiske niveauer. Omkostningselementerne var råstoffer, personale, energi og vand, vedligeholdelse, afskrivninger og generalomkostninger. De justeringer, der blev foretaget i anmodningen, blev anset for at være rimelige. I mangel af andre tilgængelige oplysninger blev oplysningerne i anmodningen derfor betragtet som det bedste skøn for den indonesiske normale værdi.

3.2.2.2.   Eksportpris

| (55) | I mangel af samarbejdsvilje fra indonesiske eksporterende producenter måtte der anvendes andre tilgængelige oplysninger til at fastsætte eksportpriserne. I den nuværende undersøgelsesperiode var importen fra Indonesien til Unionen næsten ophørt. Importen i den nuværende undersøgelsesperiode var ubetydelig (på omkring 19 ton), og derfor kunne importstatistikkerne i henhold til artikel 14, stk. 6, til Unionen ikke anvendes. I stedet blev de indonesiske eksportstatistikker brugt til at fastsætte eksportpriserne. Der blev identificeret tolv eksportdestinationer. Den gennemsnitlige eksportpris til alle tredjelande blev anvendt som en indikator for eksportprisen til Unionen, hvis foranstaltningerne skulle blive ophævet. |
| --- | --- |

(55)

I mangel af samarbejdsvilje fra indonesiske eksporterende producenter måtte der anvendes andre tilgængelige oplysninger til at fastsætte eksportpriserne. I den nuværende undersøgelsesperiode var importen fra Indonesien til Unionen næsten ophørt. Importen i den nuværende undersøgelsesperiode var ubetydelig (på omkring 19 ton), og derfor kunne importstatistikkerne i henhold til artikel 14, stk. 6, til Unionen ikke anvendes. I stedet blev de indonesiske eksportstatistikker brugt til at fastsætte eksportpriserne. Der blev identificeret tolv eksportdestinationer. Den gennemsnitlige eksportpris til alle tredjelande blev anvendt som en indikator for eksportprisen til Unionen, hvis foranstaltningerne skulle blive ophævet.

3.2.2.3.   Sammenligning

| (56) | Kommissionen sammenlignede den beregnede normale værdi og de indonesiske eksportørers eksportpris på grundlag af priserne ab fabrik. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen sammenlignede den beregnede normale værdi og de indonesiske eksportørers eksportpris på grundlag af priserne ab fabrik.

| (57) | I tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. |
| --- | --- |

(57)

I tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

| (58) | Der blev foretaget justeringer for at bringe fob-priserne på eksport på niveau med priserne ab fabrik. I mangel af mere præcise oplysninger blev disse justeringer foretaget på grundlag af faktiske data vedrørende Fang Da fra den sideløbende artikel 5-undersøgelse, som Kommissionen betragter som et passende benchmark for beregningen af justeringerne. Der blev foretaget passende justeringer for forskelle i omkostninger til transport, forsikring, håndtering, lastning samt dermed forbundne omkostninger og bankgebyrer, hvor dette var berettiget og korrekt og kunne dokumenteres. |
| --- | --- |

(58)

Der blev foretaget justeringer for at bringe fob-priserne på eksport på niveau med priserne ab fabrik. I mangel af mere præcise oplysninger blev disse justeringer foretaget på grundlag af faktiske data vedrørende Fang Da fra den sideløbende artikel 5-undersøgelse, som Kommissionen betragter som et passende benchmark for beregningen af justeringerne. Der blev foretaget passende justeringer for forskelle i omkostninger til transport, forsikring, håndtering, lastning samt dermed forbundne omkostninger og bankgebyrer, hvor dette var berettiget og korrekt og kunne dokumenteres.

3.2.2.4.   Dumpingmargen

| (59) | Dumpingmargenen blev beregnet som forskellen mellem den normale værdi som beregnet i betragtning 54 og eksportprisen som beregnet i betragtning 55. Dette resulterede i en dumpingmargen på 33,6 %, hvilket er højere end den højeste dumpingmargen, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse (18,1 %). Dette viser, at selv om eksporten af den pågældende vare til Unionen næsten er gået i stå, er dumpingen til tredjelande fra indonesiske virksomheder fortsat på et niveau, der er højere end det niveau, som blev konstateret i den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(59)

Dumpingmargenen blev beregnet som forskellen mellem den normale værdi som beregnet i betragtning 54 og eksportprisen som beregnet i betragtning 55. Dette resulterede i en dumpingmargen på 33,6 %, hvilket er højere end den højeste dumpingmargen, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse (18,1 %). Dette viser, at selv om eksporten af den pågældende vare til Unionen næsten er gået i stå, er dumpingen til tredjelande fra indonesiske virksomheder fortsat på et niveau, der er højere end det niveau, som blev konstateret i den oprindelige undersøgelse.

3.2.3.   Importens udvikling i tilfælde af foranstaltningernes ophævelse

Importens udvikling i tilfælde af foranstaltningernes ophævelse

| (60) | Kommissionen undersøgte, om der var en sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe Følgende elementer blev undersøgt: eksportprisen til andre markeder, produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Indonesien og absorptionskapaciteten på andre tredjelandsmarkeder. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen undersøgte, om der var en sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe Følgende elementer blev undersøgt: eksportprisen til andre markeder, produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Indonesien og absorptionskapaciteten på andre tredjelandsmarkeder.

3.2.3.1.   Uudnyttet kapacitet

| (61) | På grund af den manglende samarbejdsvilje var Kommissionen nødt til at benytte de tilgængelige data i anmodningen om en fornyet undersøgelse, Eurostats database og de indonesiske eksportstatistikker. Ud fra de tilgængelige oplysninger for en indonesisk eksporterende producent skønnes den indonesiske kapacitet at være på mindst 10 000 ton. Ved hjælp af de indonesiske eksportstatistikker kunne det fastslås, at den indonesiske eksport til tredjelande udgjorde 4 700 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. På dette grundlag kan den uudnyttede kapacitet i Indonesien med henblik på hjemmemarkedet og EU-markedet forsigtigt anslås til 5 300 ton. Det skal bemærkes, at den samlede indonesiske kapacitet i den foregående udløbsundersøgelse (11) blev anslået til at være 18 000 ton i 2008. |
| --- | --- |

(61)

På grund af den manglende samarbejdsvilje var Kommissionen nødt til at benytte de tilgængelige data i anmodningen om en fornyet undersøgelse, Eurostats database og de indonesiske eksportstatistikker. Ud fra de tilgængelige oplysninger for en indonesisk eksporterende producent skønnes den indonesiske kapacitet at være på mindst 10 000 ton. Ved hjælp af de indonesiske eksportstatistikker kunne det fastslås, at den indonesiske eksport til tredjelande udgjorde 4 700 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. På dette grundlag kan den uudnyttede kapacitet i Indonesien med henblik på hjemmemarkedet og EU-markedet forsigtigt anslås til 5 300 ton. Det skal bemærkes, at den samlede indonesiske kapacitet i den foregående udløbsundersøgelse (11) blev anslået til at være 18 000 ton i 2008.

11

| (62) | Da der ikke er data til rådighed om hjemmemarkedssalget for de to indonesiske producenter, kan den uudnyttede (disponible) kapacitet, som kunne dirigeres til EU-markedet, kun anslås ved et groft skøn. Hvis man anvender dataene fra den tidligere udløbsundersøgelse, udgjorde hjemmemarkedssalget for de to indonesiske virksomheder omkring 2 000 ton, som i forbindelse med det nuværende skøn over kapaciteten stadig ville resultere i en uudnyttet kapacitet på 3 300 ton til EU-markedet. Dette ville tegne sig for over 80 % af EU-markedet i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(62)

Da der ikke er data til rådighed om hjemmemarkedssalget for de to indonesiske producenter, kan den uudnyttede (disponible) kapacitet, som kunne dirigeres til EU-markedet, kun anslås ved et groft skøn. Hvis man anvender dataene fra den tidligere udløbsundersøgelse, udgjorde hjemmemarkedssalget for de to indonesiske virksomheder omkring 2 000 ton, som i forbindelse med det nuværende skøn over kapaciteten stadig ville resultere i en uudnyttet kapacitet på 3 300 ton til EU-markedet. Dette ville tegne sig for over 80 % af EU-markedet i den nuværende undersøgelsesperiode.

3.2.3.2.   Eksportpriser til tredjelande

| (63) | Ved hjælp af de indonesiske eksportstatistikker til andre tredjelande i den nuværende undersøgelsesperiode kan det konstateres, at de gennemsnitlige salgspriser på to af de vigtigste eksportmarkeder, dvs. Pakistan og Filippinerne (der tegner sig for over 50 % af den indonesiske eksport til tredjelande), er betydeligt lavere end de gennemsnitlige salgspriser til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. Som forklaret i betragtning 55-59 blev der konstateret en dumpingmargen på 33,6 %, når den indonesiske eksportpris blev baseret på alle priser ved eksportsalg til tredjelande. Derfor ville Unionen være et attraktivt marked for de indonesiske eksporterende producenter, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. |
| --- | --- |

(63)

Ved hjælp af de indonesiske eksportstatistikker til andre tredjelande i den nuværende undersøgelsesperiode kan det konstateres, at de gennemsnitlige salgspriser på to af de vigtigste eksportmarkeder, dvs. Pakistan og Filippinerne (der tegner sig for over 50 % af den indonesiske eksport til tredjelande), er betydeligt lavere end de gennemsnitlige salgspriser til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. Som forklaret i betragtning 55-59 blev der konstateret en dumpingmargen på 33,6 %, når den indonesiske eksportpris blev baseret på alle priser ved eksportsalg til tredjelande. Derfor ville Unionen være et attraktivt marked for de indonesiske eksporterende producenter, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe.

3.2.3.3.   Tredjelandsmarkeders absorption

| (64) | Som forklaret i betragtning 48 og 49 anses absorptionskapaciteten for andre markeder end EU-markedet for at være lav. På grund af manglende samarbejdsvilje er der ingen oplysninger i dossieret om det indonesiske hjemmemarkedsforbrug af den pågældende vare, men med en anslået uudnyttet kapacitet på 5 300 ton for både det indonesiske marked og EU-markedet og i betragtning af den lave absorptionskapacitet på andre markeder, er det klart, at Indonesien ville have rigelig uudnyttet kapacitet til at dække EU-markedet. |
| --- | --- |

(64)

Som forklaret i betragtning 48 og 49 anses absorptionskapaciteten for andre markeder end EU-markedet for at være lav. På grund af manglende samarbejdsvilje er der ingen oplysninger i dossieret om det indonesiske hjemmemarkedsforbrug af den pågældende vare, men med en anslået uudnyttet kapacitet på 5 300 ton for både det indonesiske marked og EU-markedet og i betragtning af den lave absorptionskapacitet på andre markeder, er det klart, at Indonesien ville have rigelig uudnyttet kapacitet til at dække EU-markedet.

| (65) | Det kan derfor ikke forventes, at den indonesiske overskydende kapacitet vil blive rettet mod andre markeder end EU-markedet i noget væsentligt omfang. |
| --- | --- |

(65)

Det kan derfor ikke forventes, at den indonesiske overskydende kapacitet vil blive rettet mod andre markeder end EU-markedet i noget væsentligt omfang.

3.2.4.   Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet dumping

Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet dumping

| (66) | Vurderingen af ovenstående faktorer viste, at den indonesiske eksport til andre markeder end EU-markedet fandt sted til priser, der ligger betydeligt under det gennemsnitlige prisniveau i Unionen. På grund af de indonesiske eksportørers store uudnyttede disponible kapacitet og fraværet af andre store markeder, hvor denne kapacitet kan udnyttes, er det derfor sandsynligt, at de indonesiske eksporterende producenter vil forsøge at sælge store mængder til dumpingpriser på EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(66)

Vurderingen af ovenstående faktorer viste, at den indonesiske eksport til andre markeder end EU-markedet fandt sted til priser, der ligger betydeligt under det gennemsnitlige prisniveau i Unionen. På grund af de indonesiske eksportørers store uudnyttede disponible kapacitet og fraværet af andre store markeder, hvor denne kapacitet kan udnyttes, er det derfor sandsynligt, at de indonesiske eksporterende producenter vil forsøge at sælge store mængder til dumpingpriser på EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves.

| (67) | På baggrund af ovenstående data og oplysninger konkluderes det, at dumpingen fra Indonesien sandsynligvis vil blive fornyet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. |
| --- | --- |

(67)

På baggrund af ovenstående data og oplysninger konkluderes det, at dumpingen fra Indonesien sandsynligvis vil blive fornyet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

4.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE

SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE

4.1.   Indledende bemærkning

Indledende bemærkning

| (68) | Da EU-erhvervsgrenen kun består af en producent, og da dumpingimporten vedrører et begrænset antal kinesiske og indonesiske eksporterende producenter, måtte skadesindikatorer og importdata indekseres for at sikre fortroligheden af følsomme forretningsoplysninger. |
| --- | --- |

(68)

Da EU-erhvervsgrenen kun består af en producent, og da dumpingimporten vedrører et begrænset antal kinesiske og indonesiske eksporterende producenter, måtte skadesindikatorer og importdata indekseres for at sikre fortroligheden af følsomme forretningsoplysninger.

4.2.   Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

| (69) | Samme vare blev i den nuværende undersøgelsesperiode kun fremstillet af én EU-producent, som derfor udgør »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(69)

Samme vare blev i den nuværende undersøgelsesperiode kun fremstillet af én EU-producent, som derfor udgør »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.

4.3.   EU-forbruget

EU-forbruget

| (70) | Natriumcyclamat fremstilles kun i Unionen, Kina og Indonesien. Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet plus importmængden af natriumcyclamat fra Kina og Indonesien, jf. betragtning 73. |
| --- | --- |

(70)

Natriumcyclamat fremstilles kun i Unionen, Kina og Indonesien. Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet plus importmængden af natriumcyclamat fra Kina og Indonesien, jf. betragtning 73.

| (71) | EU-forbruget udviklede sig som følger:

  Tabel 1


  EU-forbrug












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EU-forbrug | 100 | 103 | 93 | 97 | 101 |
| Kilde: EU-erhvervsgrenens data, databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. |

(71)

EU-forbruget udviklede sig som følger:

Tabel 1

Tabel 1

EU-forbrug

EU-forbrug

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Nuværende undersøgelsesperiode

Samlet EU-forbrug

100

103

93

97

101

Kilde: EU-erhvervsgrenens data, databasen i henhold til artikel 14, stk. 6.

Kilde:

| (72) | Forbruget af natriumcyclamat i Unionen faldt først med 7 % mellem 2011 og 2013 og voksede i den efterfølgende periode. Forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode nåede mere eller mindre op på samme niveau som i 2011. |
| --- | --- |

(72)

Forbruget af natriumcyclamat i Unionen faldt først med 7 % mellem 2011 og 2013 og voksede i den efterfølgende periode. Forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode nåede mere eller mindre op på samme niveau som i 2011.

4.4.   Import fra de pågældende lande

Import fra de pågældende lande

| (73) | I forbindelse med denne undersøgelse er import fra Kina den samlede import fra Kina, eksklusive importen fra Fang Da, som ikke er omfattet af denne undersøgelse. Importen fra Fang Da blev kun taget i betragtning ved beregningen af det samlede EU-forbrug. I mangel af samarbejdsvilje fra kinesiske og indonesiske eksporterende producenter i forbindelse med denne undersøgelse anvendte Kommissionen de statistikker, der var tilgængelige i databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, til at fastsætte mængden og priserne på importen fra disse to lande i den betragtede periode, da den indeholdt tilstrækkeligt detaljerede oplysninger på 10-cifret Taric-kode- og Taric-tillægskodeniveau. |
| --- | --- |

(73)

I forbindelse med denne undersøgelse er import fra Kina den samlede import fra Kina, eksklusive importen fra Fang Da, som ikke er omfattet af denne undersøgelse. Importen fra Fang Da blev kun taget i betragtning ved beregningen af det samlede EU-forbrug. I mangel af samarbejdsvilje fra kinesiske og indonesiske eksporterende producenter i forbindelse med denne undersøgelse anvendte Kommissionen de statistikker, der var tilgængelige i databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, til at fastsætte mængden og priserne på importen fra disse to lande i den betragtede periode, da den indeholdt tilstrækkeligt detaljerede oplysninger på 10-cifret Taric-kode- og Taric-tillægskodeniveau.

| (74) | I betragtning af at importmængden fra Indonesien er ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, blev importen fra de pågældende lande undersøgt særskilt. |
| --- | --- |

(74)

I betragtning af at importmængden fra Indonesien er ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, blev importen fra de pågældende lande undersøgt særskilt.

4.4.1.   Kina

Kina

4.4.1.1.   Mængde og markedsandel

Tabel 2

Tabel 2

Importmængde og markedsandel

Importmængde og markedsandel

| Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde | 100 | 114 | 73 | 71 | 77 |
| Markedsandel | 100 | 110 | 79 | 73 | 77 |
| Kilde: Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. |

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Nuværende undersøgelsesperiode

Importmængde

100

114

73

71

77

Markedsandel

100

110

79

73

77

Kilde: Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6.

Kilde:

| (75) | Importmængden fra Kina faldt med 23 % i den betragtede periode. Den steg først mellem 2011 og 2012, faldt efterfølgende betydeligt og udviste navnlig et meget markant fald på 41 indekspoint mellem 2012 og 2013. Der skete et yderligere mindre fald mellem 2013 og 2014 efterfulgt af en stigning på 6 indekspoint mellem 2014 og den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(75)

Importmængden fra Kina faldt med 23 % i den betragtede periode. Den steg først mellem 2011 og 2012, faldt efterfølgende betydeligt og udviste navnlig et meget markant fald på 41 indekspoint mellem 2012 og 2013. Der skete et yderligere mindre fald mellem 2013 og 2014 efterfulgt af en stigning på 6 indekspoint mellem 2014 og den nuværende undersøgelsesperiode.

| (76) | Den tilsvarende markedsandel i den betragtede periode fulgte en lignende tendens, ligeledes med et samlet fald på 23 %. |
| --- | --- |

(76)

Den tilsvarende markedsandel i den betragtede periode fulgte en lignende tendens, ligeledes med et samlet fald på 23 %.

4.4.1.2.   Importpriser

| (77) | Udviklingen i de kinesiske importpriser er blevet fastlagt og analyseret særskilt med og uden inddragelse af antidumpingtold. Dette er sket i den foreliggende sag, fordi niveauet for denne told blev ændret i 2012 som forklaret i betragtning 1 ovenfor, og ved at vise prisudviklingen inklusive antidumpingtold kunne man illustrere virkningen af disse ændringer.

  Tabel 3


  Importpriser (EUR/kg) Indeks












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksklusive antidumpingtold | 100 | 105 | 105 | 101 | 104 |
| Inklusive antidumping told | 100 | 109 | 112 | 108 | 111 |
| Kilde: Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. |

(77)

Udviklingen i de kinesiske importpriser er blevet fastlagt og analyseret særskilt med og uden inddragelse af antidumpingtold. Dette er sket i den foreliggende sag, fordi niveauet for denne told blev ændret i 2012 som forklaret i betragtning 1 ovenfor, og ved at vise prisudviklingen inklusive antidumpingtold kunne man illustrere virkningen af disse ændringer.

Tabel 3

Tabel 3

Importpriser (EUR/kg) Indeks

Importpriser (EUR/kg) Indeks

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Nuværende undersøgelsesperiode

Eksklusive antidumpingtold

100

105

105

101

104

Inklusive antidumping told

100

109

112

108

111

Kilde: Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6.

Kilde:

| (78) | I den betragtede periode steg de gennemsnitlige cif-priser, Unionens grænse (priser uden antidumpingtold) for importerede varer fra Kina fra andre producenter end Fang Da med 4 %. |
| --- | --- |

(78)

I den betragtede periode steg de gennemsnitlige cif-priser, Unionens grænse (priser uden antidumpingtold) for importerede varer fra Kina fra andre producenter end Fang Da med 4 %.

| (79) | Når man vurderer virkningen af antidumpingtolden, steg importpriserne med 11 % i den betragtede periode. Der mindes om, at antidumpingtolden i maj 2012 blev mere end fordoblet for de kinesiske eksporterende producenter, der tilhører Rainbow Rich Group, hvilket afspejles i stigningen i de gennemsnitlige importpriser (inklusive antidumpingtold) fra 2011 til 2012. |
| --- | --- |

(79)

Når man vurderer virkningen af antidumpingtolden, steg importpriserne med 11 % i den betragtede periode. Der mindes om, at antidumpingtolden i maj 2012 blev mere end fordoblet for de kinesiske eksporterende producenter, der tilhører Rainbow Rich Group, hvilket afspejles i stigningen i de gennemsnitlige importpriser (inklusive antidumpingtold) fra 2011 til 2012.

4.4.1.3.   Prisunderbud

| (80) | På grund af manglende samarbejdsvilje fra de kinesiske eksporterende producenter, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, fastsatte Kommissionen prisunderbuddet i den nuværende undersøgelsesperiode ved at sammenligne EU-producentens vejede gennemsnitlige salgspris ved salg til uafhængige kunder på EU-markedet, justeret til niveauet ab fabrik, og den gennemsnitlige kinesiske importpris med udgangspunkt i databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. Da der ikke var tilgængelige oplysninger, for så vidt angår den kinesiske imports form (varetype), blev der anvendt et simpelt gennemsnit til at beregne den gennemsnitlige kinesiske importpris. |
| --- | --- |

(80)

På grund af manglende samarbejdsvilje fra de kinesiske eksporterende producenter, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, fastsatte Kommissionen prisunderbuddet i den nuværende undersøgelsesperiode ved at sammenligne EU-producentens vejede gennemsnitlige salgspris ved salg til uafhængige kunder på EU-markedet, justeret til niveauet ab fabrik, og den gennemsnitlige kinesiske importpris med udgangspunkt i databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. Da der ikke var tilgængelige oplysninger, for så vidt angår den kinesiske imports form (varetype), blev der anvendt et simpelt gennemsnit til at beregne den gennemsnitlige kinesiske importpris.

| (81) | Sammenligningen viste, at i den nuværende undersøgelsesperiode var den gennemsnitlige prisunderbudsmargen, udtrykt som en procentdel af EU-erhvervsgrenens salgspriser, 22,8 %, når der tages hensyn til virkningen af antidumpingtolden på importen fra Kina. Hvis den antidumpingtold, der finder anvendelse på de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter, som er omfattet af foranstaltninger, trækkes fra, ville prisunderbudsmargenen blive 32,3 %. |
| --- | --- |

(81)

Sammenligningen viste, at i den nuværende undersøgelsesperiode var den gennemsnitlige prisunderbudsmargen, udtrykt som en procentdel af EU-erhvervsgrenens salgspriser, 22,8 %, når der tages hensyn til virkningen af antidumpingtolden på importen fra Kina. Hvis den antidumpingtold, der finder anvendelse på de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter, som er omfattet af foranstaltninger, trækkes fra, ville prisunderbudsmargenen blive 32,3 %.

4.4.2.   Indonesien

Indonesien

4.4.2.1.   Mængde og markedsandel

Tabel 4

Tabel 4

Importmængde og markedsandel

Importmængde og markedsandel

| Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde | 100 | 225 | 31 | 18 | 9 |
| Markedsandel | 100 | 218 | 34 | 19 | 9 |
| Kilde: Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. |

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Nuværende undersøgelsesperiode

Importmængde

100

225

31

18

9

Markedsandel

100

218

34

19

9

Kilde: Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6.

Kilde:

| (82) | I den betragtede periode faldt både mængde og markedsandel for importen af natriumcyclamat fra Indonesien til Unionen med 91 %. Det bør bemærkes, at den absolutte importmængde fra Indonesien var lav i 2011 og 2012, meget lav i 2013 og ubetydelig i 2014 og i den nuværende undersøgelsesperiode. Selv om importen fra Indonesien varierede meget i den betragtede periode, kan dens indvirkning på EU-erhvervsgrenen betragtes som meget begrænset fra 2011 til 2012 og som ubetydelig fra 2013 til den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(82)

I den betragtede periode faldt både mængde og markedsandel for importen af natriumcyclamat fra Indonesien til Unionen med 91 %. Det bør bemærkes, at den absolutte importmængde fra Indonesien var lav i 2011 og 2012, meget lav i 2013 og ubetydelig i 2014 og i den nuværende undersøgelsesperiode. Selv om importen fra Indonesien varierede meget i den betragtede periode, kan dens indvirkning på EU-erhvervsgrenen betragtes som meget begrænset fra 2011 til 2012 og som ubetydelig fra 2013 til den nuværende undersøgelsesperiode.

4.4.2.2.   Importpriser

Tabel 5

Tabel 5

Importpriser (EUR/kg) — indeks

Importpriser (EUR/kg) — indeks

| Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksklusive antidumping told | 100 | 104 | 107 | 105 | 106 |
| Kilde: Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. |

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Nuværende undersøgelsesperiode

Eksklusive antidumping told

100

104

107

105

106

Kilde: Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6.

Kilde:

| (83) | I den betragtede periode steg de gennemsnitlige cif-priser, Unionens grænse, for importen fra Indonesien med 6 %. |
| --- | --- |

(83)

I den betragtede periode steg de gennemsnitlige cif-priser, Unionens grænse, for importen fra Indonesien med 6 %.

4.4.2.3.   Prisunderbud

| (84) | På grund af manglende samarbejdsvilje fra de indonesiske eksporterende producenter fastsatte Kommissionen prisunderbuddet i den nuværende undersøgelsesperiode ved at sammenligne EU-producentens vejede gennemsnitlige salgspris ved salg til uafhængige kunder på EU-markedet, justeret til niveauet ab fabrik, og den gennemsnitlige indonesiske importpris med udgangspunkt i databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. Da der ikke var tilgængelige oplysninger, for så vidt angår den indonesiske imports form (varetype), blev der anvendt et simpelt gennemsnit til at beregne den gennemsnitlige indonesiske importpris. |
| --- | --- |

(84)

På grund af manglende samarbejdsvilje fra de indonesiske eksporterende producenter fastsatte Kommissionen prisunderbuddet i den nuværende undersøgelsesperiode ved at sammenligne EU-producentens vejede gennemsnitlige salgspris ved salg til uafhængige kunder på EU-markedet, justeret til niveauet ab fabrik, og den gennemsnitlige indonesiske importpris med udgangspunkt i databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. Da der ikke var tilgængelige oplysninger, for så vidt angår den indonesiske imports form (varetype), blev der anvendt et simpelt gennemsnit til at beregne den gennemsnitlige indonesiske importpris.

| (85) | Sammenligningen viste, at den gennemsnitlige prisunderbudsmargen i den nuværende undersøgelsesperiode, udtrykt som en procentdel af EU-erhvervsgrenens salgspriser, var 24,1 %. Hvis den antidumpingtold, der finder anvendelse på de indonesiske eksporterende producenter, som er omfattet af foranstaltninger, trækkes fra, ville prisunderbudsmargenen blive 33,6 %. |
| --- | --- |

(85)

Sammenligningen viste, at den gennemsnitlige prisunderbudsmargen i den nuværende undersøgelsesperiode, udtrykt som en procentdel af EU-erhvervsgrenens salgspriser, var 24,1 %. Hvis den antidumpingtold, der finder anvendelse på de indonesiske eksporterende producenter, som er omfattet af foranstaltninger, trækkes fra, ville prisunderbudsmargenen blive 33,6 %.

4.5.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

4.5.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (86) | Produktionen af natriumcyclamat indebærer to produktionstrin. I første trin, som kræver brug af reaktorer, omdannes råmaterialerne til råt (urent) natriumcyclamat. I andet produktionstrin skal det rå natriumcyclamat renses, før det kan anvendes, i henhold til relevante lovbestemmelser, i efterfølgende led af føde- og drikkevareindustrien og lægemiddelindustrien. |
| --- | --- |

(86)

Produktionen af natriumcyclamat indebærer to produktionstrin. I første trin, som kræver brug af reaktorer, omdannes råmaterialerne til råt (urent) natriumcyclamat. I andet produktionstrin skal det rå natriumcyclamat renses, før det kan anvendes, i henhold til relevante lovbestemmelser, i efterfølgende led af føde- og drikkevareindustrien og lægemiddelindustrien.

| (87) | På grund af en teknisk hændelse, som fandt sted i juli 2011 (eksplosion på fabrikken), kunne EU-erhvervsgrenen ikke gennemføre det første produktionstrin — reaktionsprocessen — mellem august 2011 og maj 2012 og var midlertidigt afhængig af importeret natriumcyclamat, som den rensede, for at kunne opretholde sine kommercielle aktiviteter. |
| --- | --- |

(87)

På grund af en teknisk hændelse, som fandt sted i juli 2011 (eksplosion på fabrikken), kunne EU-erhvervsgrenen ikke gennemføre det første produktionstrin — reaktionsprocessen — mellem august 2011 og maj 2012 og var midlertidigt afhængig af importeret natriumcyclamat, som den rensede, for at kunne opretholde sine kommercielle aktiviteter.

| (88) | Da EU-producenten ikke havde andet valg end midlertidigt at være afhængig af import og i betragtning af den begrænsede varighed og importmængden i den betragtede periode, ændrer denne hændelse og følgerne heraf ikke ved ovenstående konklusioner vedrørende definitionen af EU-erhvervsgrenen. Den havde imidlertid en betydelig indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation i årene 2011-2012, dvs. i begyndelsen af den betragtede periode, navnlig for så vidt angår kapacitet, produktion og salgsmængde og rentabilitetsindikatorer. Den havde også en vis, omend mindre indvirkning på udviklingen i importen. Disse elementer tages i betragtning ved analysen af udviklingen i skadesindikatorerne. |
| --- | --- |

(88)

Da EU-producenten ikke havde andet valg end midlertidigt at være afhængig af import og i betragtning af den begrænsede varighed og importmængden i den betragtede periode, ændrer denne hændelse og følgerne heraf ikke ved ovenstående konklusioner vedrørende definitionen af EU-erhvervsgrenen. Den havde imidlertid en betydelig indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation i årene 2011-2012, dvs. i begyndelsen af den betragtede periode, navnlig for så vidt angår kapacitet, produktion og salgsmængde og rentabilitetsindikatorer. Den havde også en vis, omend mindre indvirkning på udviklingen i importen. Disse elementer tages i betragtning ved analysen af udviklingen i skadesindikatorerne.

| (89) | I den sammenhæng og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. I forbindelse med konstateringen af skade evaluerede Kommissionen de økonomiske indikatorer ud fra data vedrørende den eneste EU-producent, som udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(89)

I den sammenhæng og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. I forbindelse med konstateringen af skade evaluerede Kommissionen de økonomiske indikatorer ud fra data vedrørende den eneste EU-producent, som udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.

| (90) | De økonomiske indikatorer for den eneste EU-producent, som blev evalueret af Kommissionen, er følgende: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, arbejdskraftomkostninger, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping, gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. |
| --- | --- |

(90)

De økonomiske indikatorer for den eneste EU-producent, som blev evalueret af Kommissionen, er følgende: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, arbejdskraftomkostninger, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping, gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.

4.5.2.   Skadesindikatorer

Skadesindikatorer

4.5.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (91) | Den samlede EU-produktion, produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 6


  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsmængde | 100 | 104 | 189 | 159 | 157 |
| Produktionskapacitet | 100 | 114 | 171 | 171 | 171 |
| Kapacitetsudnyttelse | 100 | 91 | 110 | 93 | 92 |
| Kilde: EU-erhvervsgrenens data. |

(91)

Den samlede EU-produktion, produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 6

Tabel 6

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Nuværende undersøgelsesperiode

Produktionsmængde

100

104

189

159

157

Produktionskapacitet

100

114

171

171

171

Kapacitetsudnyttelse

100

91

110

93

92

Kilde: EU-erhvervsgrenens data.

Kilde:

| (92) | Produktionen voksede med 57 % i den betragtede periode. Som forklaret i betragtning 87 ovenfor og betragtning 93 nedenfor var EU-erhvervsgrenens produktion imidlertid usædvanligt lav i 2011-2012. Mellem 2013 og den nuværende undersøgelsesperiode faldt produktionsniveauet markant med 32 indekspoint. |
| --- | --- |

(92)

Produktionen voksede med 57 % i den betragtede periode. Som forklaret i betragtning 87 ovenfor og betragtning 93 nedenfor var EU-erhvervsgrenens produktion imidlertid usædvanligt lav i 2011-2012. Mellem 2013 og den nuværende undersøgelsesperiode faldt produktionsniveauet markant med 32 indekspoint.

| (93) | Produktionskapaciteten blev også betydeligt forøget i den betragtede periode (med 71 %), men denne tendens kan ligeledes forklares ved et usædvanligt lavt niveau i 2011 og 2012 som følge af den tekniske hændelse i produktionsanlægget. Kapaciteten blev beregnet på grundlag af måneder, hvor EU-erhvervsgrenen kunne producere sit eget natriumcyclamat, nemlig kun 7 måneder i 2011, 8 måneder i 2012 og 12 måneder i de øvrige perioder. Fra 2013 frem til den nuværende undersøgelsesperiode har produktionskapaciteten været stabil. |
| --- | --- |

(93)

Produktionskapaciteten blev også betydeligt forøget i den betragtede periode (med 71 %), men denne tendens kan ligeledes forklares ved et usædvanligt lavt niveau i 2011 og 2012 som følge af den tekniske hændelse i produktionsanlægget. Kapaciteten blev beregnet på grundlag af måneder, hvor EU-erhvervsgrenen kunne producere sit eget natriumcyclamat, nemlig kun 7 måneder i 2011, 8 måneder i 2012 og 12 måneder i de øvrige perioder. Fra 2013 frem til den nuværende undersøgelsesperiode har produktionskapaciteten været stabil.

| (94) | Kapacitetsudnyttelsesgraden faldt med 8 % mellem 2011 og den nuværende undersøgelsesperiode, men fulgte fra 2013 en markant nedadgående tendens i takt med faldet i produktionsmængden. |
| --- | --- |

(94)

Kapacitetsudnyttelsesgraden faldt med 8 % mellem 2011 og den nuværende undersøgelsesperiode, men fulgte fra 2013 en markant nedadgående tendens i takt med faldet i produktionsmængden.

4.5.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

| (95) | EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 7


  Salgsmængde og markedsandel












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde | 100 | 69 | 146 | 108 | 104 |
| Markedsandel | 100 | 67 | 157 | 111 | 104 |
| Kilde: EU-erhvervsgrenens data og databasen i henhold til artikel 14, stk. 6. |

(95)

EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 7

Tabel 7

Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Nuværende undersøgelsesperiode

Salgsmængde

100

69

146

108

104

Markedsandel

100

67

157

111

104

Kilde: EU-erhvervsgrenens data og databasen i henhold til artikel 14, stk. 6.

Kilde:

| (96) | Salgsmængden på EU-markedet og den tilsvarende markedsandel fulgte samme tendens i den betragtede periode. De voksede samlet set med 4 %. |
| --- | --- |

(96)

Salgsmængden på EU-markedet og den tilsvarende markedsandel fulgte samme tendens i den betragtede periode. De voksede samlet set med 4 %.

| (97) | Da begge tal kun afspejler salget af EU-erhvervsgrenens egen produktion af natriumcyclamat, var niveauerne for 2011 og 2012 usædvanligt lave af de grunde, der er anført i betragtning 87 og 93 ovenfor. Siden 2013, hvor produktionen af EU-erhvervsgrenens eget natriumcyclamat allerede var permanent genetableret, er dens salg faldet med 42 indekspoint som følge af tab af ordrer. |
| --- | --- |

(97)

Da begge tal kun afspejler salget af EU-erhvervsgrenens egen produktion af natriumcyclamat, var niveauerne for 2011 og 2012 usædvanligt lave af de grunde, der er anført i betragtning 87 og 93 ovenfor. Siden 2013, hvor produktionen af EU-erhvervsgrenens eget natriumcyclamat allerede var permanent genetableret, er dens salg faldet med 42 indekspoint som følge af tab af ordrer.

| (98) | Markedsandelen faldt også betydeligt mellem 2013 og den nuværende undersøgelsesperiode. Dette står i modsætning til udviklingen i EU-forbruget, som steg med 8 indekspoint. |
| --- | --- |

(98)

Markedsandelen faldt også betydeligt mellem 2013 og den nuværende undersøgelsesperiode. Dette står i modsætning til udviklingen i EU-forbruget, som steg med 8 indekspoint.

4.5.2.3.   Vækst

| (99) | EU-erhvervsgrenens situation forbedredes mellem 2011 og 2013, hvor den var i stand til at øge sin produktion, sin produktionskapacitet, sit salg og sin markedsandel. Dette skyldtes to faktorer: i) den øgede antidumpingtold for visse eksporterende producenter i Kina, som fordobledes i maj 2012, og ii) at EU-erhvervsgrenen igen var i stand til at producere sit eget natriumcyclamat i 12 måneder i 2013 i forhold til kun i 7 måneder i 2011 og i 8 måneder i 2012. |
| --- | --- |

(99)

EU-erhvervsgrenens situation forbedredes mellem 2011 og 2013, hvor den var i stand til at øge sin produktion, sin produktionskapacitet, sit salg og sin markedsandel. Dette skyldtes to faktorer: i) den øgede antidumpingtold for visse eksporterende producenter i Kina, som fordobledes i maj 2012, og ii) at EU-erhvervsgrenen igen var i stand til at producere sit eget natriumcyclamat i 12 måneder i 2013 i forhold til kun i 7 måneder i 2011 og i 8 måneder i 2012.

| (100) | Hvis eksplosionen ikke var indtruffet i juli 2011, ville tallene for produktion, kapacitetsudnyttelse, salg og markedsandele have været langt højere i 2011 og 2012, fordi EU-erhvervsgrenen kunne have leveret sit eget natriumcyclamat til kunderne i stedet for at importere og videreforarbejde (rense), som den gjorde mellem august 2011 og maj 2012. Som følge heraf ville stigningen i produktion, salg og markedsandele mellem 2011 og 2013 have været langt mindre, mens produktionskapaciteten ville være forblevet på 2013-niveau i hele den betragtede periode. Fra 2013 til den nuværende undersøgelsesperiode blev der vendt fuldstændig op og ned på alle ovennævnte mængdemæssige tendenser, med undtagelse af produktionskapaciteten. Selv om EU-forbruget har fulgt en stigende tendens siden 2013, kom EU-erhvervsgrenen faktisk ind i en fase med økonomisk tilbagegang. Samtidig forblev EU-erhvervsgrenens rentabilitet meget negativ i hele den betragtede periode, hvilket hindrede dens udsigter til vækst. |
| --- | --- |

(100)

Hvis eksplosionen ikke var indtruffet i juli 2011, ville tallene for produktion, kapacitetsudnyttelse, salg og markedsandele have været langt højere i 2011 og 2012, fordi EU-erhvervsgrenen kunne have leveret sit eget natriumcyclamat til kunderne i stedet for at importere og videreforarbejde (rense), som den gjorde mellem august 2011 og maj 2012. Som følge heraf ville stigningen i produktion, salg og markedsandele mellem 2011 og 2013 have været langt mindre, mens produktionskapaciteten ville være forblevet på 2013-niveau i hele den betragtede periode. Fra 2013 til den nuværende undersøgelsesperiode blev der vendt fuldstændig op og ned på alle ovennævnte mængdemæssige tendenser, med undtagelse af produktionskapaciteten. Selv om EU-forbruget har fulgt en stigende tendens siden 2013, kom EU-erhvervsgrenen faktisk ind i en fase med økonomisk tilbagegang. Samtidig forblev EU-erhvervsgrenens rentabilitet meget negativ i hele den betragtede periode, hvilket hindrede dens udsigter til vækst.

4.5.2.4.   Beskæftigelse og produktivitet

| (101) | Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 8


  Beskæftigelse og produktivitet












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte | 100 | 100 | 105 | 105 | 105 |
| Produktivitet (produktionsmængde i forhold til et antal ansatte) | 100 | 104 | 180 | 151 | 150 |
| Kilde: EU-erhvervsgrenens data. |

(101)

Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 8

Tabel 8

Beskæftigelse og produktivitet

Beskæftigelse og produktivitet

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Nuværende undersøgelsesperiode

Antal ansatte

100

100

105

105

105

Produktivitet (produktionsmængde i forhold til et antal ansatte)

100

104

180

151

150

Kilde: EU-erhvervsgrenens data.

Kilde:

| (102) | Trods EU-erhvervsgrenens manglende evne til at producere sit eget natriumcyclamat mellem august 2011 og maj 2012 besluttede EU-erhvervsgrenen at bibeholde beskæftigelsen konstant i denne periode, da eventuelle nedskæringer blev anset for at være for dyre og unødvendige. Selv om der blev afskediget en arbejdstager i 2012, ændrede beskæftigelsesniveauet sig ikke mellem 2011 og 2012, da EU-erhvervsgrenen ansatte en ny arbejdstager samme år. Antallet af arbejstagere voksede en smule i 2013, hvorefter det forblev stabilt indtil den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(102)

Trods EU-erhvervsgrenens manglende evne til at producere sit eget natriumcyclamat mellem august 2011 og maj 2012 besluttede EU-erhvervsgrenen at bibeholde beskæftigelsen konstant i denne periode, da eventuelle nedskæringer blev anset for at være for dyre og unødvendige. Selv om der blev afskediget en arbejdstager i 2012, ændrede beskæftigelsesniveauet sig ikke mellem 2011 og 2012, da EU-erhvervsgrenen ansatte en ny arbejdstager samme år. Antallet af arbejstagere voksede en smule i 2013, hvorefter det forblev stabilt indtil den nuværende undersøgelsesperiode.

| (103) | Som følge af eksplosionen på fabrikken blev EU-erhvervsgrenens produktivitet påvirket på samme måde som de øvrige økonomiske indikatorer, der er beskrevet ovenfor. I lighed med produktionen var produktiviteten usædvanligt lav i 2011 og 2012, hvorefter den steg markant med næsten 80 indekspoint i 2013. Siden er den på grund af tab af ordrer imidlertid faldet med 30 indekspoint i 2014 og forblevet på dette niveau indtil den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(103)

Som følge af eksplosionen på fabrikken blev EU-erhvervsgrenens produktivitet påvirket på samme måde som de øvrige økonomiske indikatorer, der er beskrevet ovenfor. I lighed med produktionen var produktiviteten usædvanligt lav i 2011 og 2012, hvorefter den steg markant med næsten 80 indekspoint i 2013. Siden er den på grund af tab af ordrer imidlertid faldet med 30 indekspoint i 2014 og forblevet på dette niveau indtil den nuværende undersøgelsesperiode.

4.5.2.5.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

| (104) | Der har været indført antidumpingforanstaltninger over for importen fra indonesiske eksporterende producenter og alle andre kinesiske eksporterende producenter end Fang Da siden 2004. |
| --- | --- |

(104)

Der har været indført antidumpingforanstaltninger over for importen fra indonesiske eksporterende producenter og alle andre kinesiske eksporterende producenter end Fang Da siden 2004.

| (105) | Som fastslået ovenfor lå dumpingmargenerne for de indonesiske og kinesiske producenter eksklusive Fang Da i den nuværende undersøgelsesperiode betydeligt over bagatelgrænsen. Indvirkningen på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation er betydelig i betragtning af den fortsatte import af betydelige mængder natriumcyclamat til dumpingpriser fra kinesiske producenter. |
| --- | --- |

(105)

Som fastslået ovenfor lå dumpingmargenerne for de indonesiske og kinesiske producenter eksklusive Fang Da i den nuværende undersøgelsesperiode betydeligt over bagatelgrænsen. Indvirkningen på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation er betydelig i betragtning af den fortsatte import af betydelige mængder natriumcyclamat til dumpingpriser fra kinesiske producenter.

4.5.2.6.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

| (106) | De gennemsnitlige enhedssalgspriser hos den eneste EU-producent ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 9


  Salgspriser i Unionen












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlig enhedssalgspris | 100 | 105 | 103 | 107 | 106 |
| Gennemsnitlig enhedsproduktionsomkostning | 100 | 107 | 97 | 95 | 96 |
| Kilde: EU-erhvervsgrenens data. |

(106)

De gennemsnitlige enhedssalgspriser hos den eneste EU-producent ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 9

Tabel 9

Salgspriser i Unionen

Salgspriser i Unionen

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Nuværende undersøgelsesperiode

Gennemsnitlig enhedssalgspris

100

105

103

107

106

Gennemsnitlig enhedsproduktionsomkostning

100

107

97

95

96

Kilde: EU-erhvervsgrenens data.

Kilde:

| (107) | EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris steg med 6 % i den betragtede periode. Den steg først med 5 indekspoint mellem 2011 og 2012, hvorefter den har været stabil frem til den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(107)

EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris steg med 6 % i den betragtede periode. Den steg først med 5 indekspoint mellem 2011 og 2012, hvorefter den har været stabil frem til den nuværende undersøgelsesperiode.

| (108) | EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostning steg med 7 indekspoint mellem 2011 og 2012, hvorefter den faldt med 10 indekspoint i 2013 i forhold til 2011. Fra 2013 frem til den nuværende undersøgelsesperiode har den været stabil. Disse ændringer skyldtes hovedsagelig udsving i råvarepriserne. |
| --- | --- |

(108)

EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostning steg med 7 indekspoint mellem 2011 og 2012, hvorefter den faldt med 10 indekspoint i 2013 i forhold til 2011. Fra 2013 frem til den nuværende undersøgelsesperiode har den været stabil. Disse ændringer skyldtes hovedsagelig udsving i råvarepriserne.

| (109) | I forbindelse med ovenstående skal det bemærkes, at EU-erhvervsgrenen ikke præcist kunne afgrænse omkostningerne til rensning fra de samlede produktionsomkostninger. Som følge heraf afspejler indekset for 2011 og 2012 til forskel fra indekset for 2013, 2014 og den nuværende undersøgelsesperiode også omkostningerne til rensning af det natriumcyclamat, der blev importeret af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(109)

I forbindelse med ovenstående skal det bemærkes, at EU-erhvervsgrenen ikke præcist kunne afgrænse omkostningerne til rensning fra de samlede produktionsomkostninger. Som følge heraf afspejler indekset for 2011 og 2012 til forskel fra indekset for 2013, 2014 og den nuværende undersøgelsesperiode også omkostningerne til rensning af det natriumcyclamat, der blev importeret af EU-erhvervsgrenen.

| (110) | I betragtning af ovenstående bør fortolkningen af tendenser i perioden 2011-2012 og efterfølgende perioder foretages med forsigtighed, da udviklingen — omend i begrænset omfang — er blevet påvirket af, at indekset for 2011-2012 blev baseret på andre datasæt. |
| --- | --- |

(110)

I betragtning af ovenstående bør fortolkningen af tendenser i perioden 2011-2012 og efterfølgende perioder foretages med forsigtighed, da udviklingen — omend i begrænset omfang — er blevet påvirket af, at indekset for 2011-2012 blev baseret på andre datasæt.

| (111) | Under alle omstændigheder har den gennemsnitlige enhedssalgspris i hele den betragtede periode ligget under EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostninger som anført i ovenstående tabel. |
| --- | --- |

(111)

Under alle omstændigheder har den gennemsnitlige enhedssalgspris i hele den betragtede periode ligget under EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostninger som anført i ovenstående tabel.

4.5.2.7.   Arbejdskraftomkostninger

| (112) | Den eneste EU-producents gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 10


  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat | 100 | 127 | 115 | 102 | 95 |
| Kilde: EU-erhvervsgrenens data. |

(112)

Den eneste EU-producents gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 10

Tabel 10

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Nuværende undersøgelsesperiode

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

100

127

115

102

95

Kilde: EU-erhvervsgrenens data.

Kilde:

| (113) | De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger faldt med 5 % i den samlede betragtede periode. Omkostningerne steg dog først med 27 % i 2012, hvilket især skyldtes godtgørelse til en afskediget arbejdstager, men faldt derefter støt frem til den nuværende undersøgelsesperiode, hvor de faldt til 5 % under deres 2011-niveau. |
| --- | --- |

(113)

De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger faldt med 5 % i den samlede betragtede periode. Omkostningerne steg dog først med 27 % i 2012, hvilket især skyldtes godtgørelse til en afskediget arbejdstager, men faldt derefter støt frem til den nuværende undersøgelsesperiode, hvor de faldt til 5 % under deres 2011-niveau.

4.5.2.8.   Lagerbeholdninger

| (114) | Den eneste EU-producents lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 11


  Lagerbeholdninger












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutlagre | 100 | 258 | 339 | 406 | 708 |
| Slutlagre i procent af produktionen | 100 | 249 | 179 | 255 | 451 |
| Kilde: EU-erhvervsgrenens data. |

(114)

Den eneste EU-producents lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 11

Tabel 11

Lagerbeholdninger

Lagerbeholdninger

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Nuværende undersøgelsesperiode

Slutlagre

100

258

339

406

708

Slutlagre i procent af produktionen

100

249

179

255

451

Kilde: EU-erhvervsgrenens data.

Kilde:

| (115) | I den betragtede periode svingede slutlagrene udtrykt i procent af produktionen betydeligt. Først voksede de mellem 2011 og 2012, så faldt de året efter for endelig at vokse betydeligt frem til den nuværende undersøgelsesperiode. De voksede samlet set i den betragtede periode med 351 indekspoint. Denne vækst skyldes delvis EU-producentens manglende evne til at sælge sine varer på grund af konkurrencen fra lavprisimport, men er også et resultat af usædvanligt lave lagerbeholdninger i 2011 som følge af den tekniske hændelse, der er forklaret i betragtning 87 ovenfor. |
| --- | --- |

(115)

I den betragtede periode svingede slutlagrene udtrykt i procent af produktionen betydeligt. Først voksede de mellem 2011 og 2012, så faldt de året efter for endelig at vokse betydeligt frem til den nuværende undersøgelsesperiode. De voksede samlet set i den betragtede periode med 351 indekspoint. Denne vækst skyldes delvis EU-producentens manglende evne til at sælge sine varer på grund af konkurrencen fra lavprisimport, men er også et resultat af usædvanligt lave lagerbeholdninger i 2011 som følge af den tekniske hændelse, der er forklaret i betragtning 87 ovenfor.

4.5.2.9.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

| (116) | Den eneste EU-producents rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:

  Tabel 12


  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast












  Indeks (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Nuværende undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet | – 100 | – 111 | – 82 | – 61 | – 69 |
| Likviditet | 100 | – 500 | – 1 107 | – 559 | – 766 |
| Investeringer | 100 | 203 | 15 | 0 | 0 |
| Investeringsafkast | – 100 | – 42 | – 104 | – 79 | – 77 |
| Kilde: EU-erhvervsgrenens data. |

(116)

Den eneste EU-producents rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:

Tabel 12

Tabel 12

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

Indeks (2011 = 100)

Indeks (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Nuværende undersøgelsesperiode

Rentabilitet

– 100

– 111

– 82

– 61

– 69

Likviditet

100

– 500

– 1 107

– 559

– 766

Investeringer

100

203

15

0

0

Investeringsafkast

– 100

– 42

– 104

– 79

– 77

Kilde: EU-erhvervsgrenens data.

Kilde:

| (117) | Kommissionen beregnede EU-erhvervsgrenens rentabilitet som nettooverskuddet før skat af dens salg af natriumcyclamat til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Som nævnt i betragtning 109 ovenfor kunne de produktionsomkostninger, der blev benyttet til at fastlægge niveauet for fortjeneste/tab for 2011-2012, kun fastlægges samlet, dvs. også inklusive omkostninger vedrørende importeret natriumcyclamat. På dette grundlag viste analysen af rentabilitetstal, at EU-erhvervsgrenen genererede betydelige tab i hele den betragtede periode. De var særligt høje i 2011-2012, men situationen er forbedret siden 2013. |
| --- | --- |

(117)

Kommissionen beregnede EU-erhvervsgrenens rentabilitet som nettooverskuddet før skat af dens salg af natriumcyclamat til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Som nævnt i betragtning 109 ovenfor kunne de produktionsomkostninger, der blev benyttet til at fastlægge niveauet for fortjeneste/tab for 2011-2012, kun fastlægges samlet, dvs. også inklusive omkostninger vedrørende importeret natriumcyclamat. På dette grundlag viste analysen af rentabilitetstal, at EU-erhvervsgrenen genererede betydelige tab i hele den betragtede periode. De var særligt høje i 2011-2012, men situationen er forbedret siden 2013.

| (118) | Nettolikviditeten er udtryk for EU-erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter. Tendensen i nettolikviditeten, der blev fastsat i forhold til det samlede salg (12) af natriumcyclamat, gik fra at være positiv i 2011 til at være stærkt negativ mellem 2012 og den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(118)

Nettolikviditeten er udtryk for EU-erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter. Tendensen i nettolikviditeten, der blev fastsat i forhold til det samlede salg (12) af natriumcyclamat, gik fra at være positiv i 2011 til at være stærkt negativ mellem 2012 og den nuværende undersøgelsesperiode.

12

| (119) | De eneste væsentlige investeringer blev foretaget i 2011-2013, og de vedrører udelukkende udskiftning af produktionsudstyr, der var berørt af eksplosionen i 2011. Disse investeringer blev fuldt ud dækket af forsikringen. |
| --- | --- |

(119)

De eneste væsentlige investeringer blev foretaget i 2011-2013, og de vedrører udelukkende udskiftning af produktionsudstyr, der var berørt af eksplosionen i 2011. Disse investeringer blev fuldt ud dækket af forsikringen.

| (120) | Investeringsafkastet udgøres af fortjenesten udtrykt i procent af anlægsaktivernes bogførte saldoværdi. Det var særdeles negativt i hele den betragtede periode. |
| --- | --- |

(120)

Investeringsafkastet udgøres af fortjenesten udtrykt i procent af anlægsaktivernes bogførte saldoværdi. Det var særdeles negativt i hele den betragtede periode.

| (121) | I betragtning af EU-erhvervsgrenens tab var dens evne til at rejse kapital alvorligt påvirket. |
| --- | --- |

(121)

I betragtning af EU-erhvervsgrenens tab var dens evne til at rejse kapital alvorligt påvirket.

4.5.3.   Konklusion vedrørende skade

Konklusion vedrørende skade

| (122) | Selv om en række økonomiske indikatorer for EU-erhvervsgrenens situation som f.eks. produktion, produktionskapacitet, salg, markedsandel og produktivitet forbedredes mellem 2011-2012 og 2013, blev disse tendenser kun delvis påvirket af den reelle markedsudvikling, som fulgte af indførelsen af den højere antidumpingtold over for visse kinesiske eksporterende producenter i maj 2012. |
| --- | --- |

(122)

Selv om en række økonomiske indikatorer for EU-erhvervsgrenens situation som f.eks. produktion, produktionskapacitet, salg, markedsandel og produktivitet forbedredes mellem 2011-2012 og 2013, blev disse tendenser kun delvis påvirket af den reelle markedsudvikling, som fulgte af indførelsen af den højere antidumpingtold over for visse kinesiske eksporterende producenter i maj 2012.

| (123) | Som nævnt i betragtning 99 kan disse forbedringer nemlig også i vidt omfang forklares ved: i) eksplosionen på fabrikken i juli 2011, ii) den omstændighed, at EU-erhvervsgrenen ikke som følge af denne eksplosion kunne producere sit eget natriumcyclamat mellem august 2011 og maj 2012, og iii) dens tilbagevenden til en produktionsproces på 12 måneder i 2013, efter at de ødelagte produktionslinjer var blevet udbedret. Væksten i disse indikatorer i 2013 ville helt klart have været betydelig mindre, hvis eksplosionen ikke havde fundet sted. |
| --- | --- |

(123)

Som nævnt i betragtning 99 kan disse forbedringer nemlig også i vidt omfang forklares ved: i) eksplosionen på fabrikken i juli 2011, ii) den omstændighed, at EU-erhvervsgrenen ikke som følge af denne eksplosion kunne producere sit eget natriumcyclamat mellem august 2011 og maj 2012, og iii) dens tilbagevenden til en produktionsproces på 12 måneder i 2013, efter at de ødelagte produktionslinjer var blevet udbedret. Væksten i disse indikatorer i 2013 ville helt klart have været betydelig mindre, hvis eksplosionen ikke havde fundet sted.

| (124) | Den positive udvikling i ovennævnte tendenser ændrede sig klart fra 2013, hvor EU-erhvervsgrenens produktion, salg, produktivitet og markedsandel forværredes betydeligt. |
| --- | --- |

(124)

Den positive udvikling i ovennævnte tendenser ændrede sig klart fra 2013, hvor EU-erhvervsgrenens produktion, salg, produktivitet og markedsandel forværredes betydeligt.

| (125) | Desuden forblev EU-erhvervsgrenen i hele den pågældende periode i en vanskelig økonomisk situation. Navnlig EU-erhvervsgrenens indikatorer som f.eks. rentabilitet, likviditet og afkast af investeringer udviste meget negative resultater generelt. |
| --- | --- |

(125)

Desuden forblev EU-erhvervsgrenen i hele den pågældende periode i en vanskelig økonomisk situation. Navnlig EU-erhvervsgrenens indikatorer som f.eks. rentabilitet, likviditet og afkast af investeringer udviste meget negative resultater generelt.

| (126) | På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen blev påført væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5, i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(126)

På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen blev påført væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5, i den nuværende undersøgelsesperiode.

4.6.   Sandsynlighed for fortsat skade

Sandsynlighed for fortsat skade

4.6.1.   Indledende bemærkning

Indledende bemærkning

| (127) | Som konkluderet i betragtning 122-126 ovenfor led EU-erhvervsgrenen væsentlig skade i den nuværende undersøgelsesperiode. Mens omfanget af importen fra Kina forblev betydeligt, var importen fra Indonesien næsten ikke-eksisterende i den nuværende undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(127)

Som konkluderet i betragtning 122-126 ovenfor led EU-erhvervsgrenen væsentlig skade i den nuværende undersøgelsesperiode. Mens omfanget af importen fra Kina forblev betydeligt, var importen fra Indonesien næsten ikke-eksisterende i den nuværende undersøgelsesperiode.

| (128) | For at vurdere sandsynligheden for fortsat skade, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe, blev den faktiske og potentielle indvirkning af den kinesiske import på den ene side og den indonesiske import på den anden side på EU-erhvervsgrenen analyseret i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Bestemmelsen af den potentielle indvirkning af importen på EU-erhvervsgrenens situation var baseret på i) eksportørernes disponible uudnyttede kapacitet, ii) den sandsynlige udvikling i mængden af dumpingimport og iii) den kinesiske og indonesiske imports prisniveau. |
| --- | --- |

(128)

For at vurdere sandsynligheden for fortsat skade, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe, blev den faktiske og potentielle indvirkning af den kinesiske import på den ene side og den indonesiske import på den anden side på EU-erhvervsgrenen analyseret i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Bestemmelsen af den potentielle indvirkning af importen på EU-erhvervsgrenens situation var baseret på i) eksportørernes disponible uudnyttede kapacitet, ii) den sandsynlige udvikling i mængden af dumpingimport og iii) den kinesiske og indonesiske imports prisniveau.

4.6.2.   Kina

Kina

| (129) | Selv om importen fra Kina faldt i den betragtede periode (se tabel 2 ovenfor), forblev den på et betydeligt niveau med en markedsandel på mellem 40 % og 60 %. Som nævnt i betragtning 81 ovenfor underbød de tilsvarende priser i høj grad EU-priserne, nemlig med 23 %, når virkningen af de i øjeblikket gældende antidumpingforanstaltninger tages i betragtning. Der er ingen tvivl om, at med en sådan importmængde på dette prisniveau har den kinesiske dumpingimport en pristrykkende virkning på EU-markedet og bidrager således også til den skade, der forvoldes EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(129)

Selv om importen fra Kina faldt i den betragtede periode (se tabel 2 ovenfor), forblev den på et betydeligt niveau med en markedsandel på mellem 40 % og 60 %. Som nævnt i betragtning 81 ovenfor underbød de tilsvarende priser i høj grad EU-priserne, nemlig med 23 %, når virkningen af de i øjeblikket gældende antidumpingforanstaltninger tages i betragtning. Der er ingen tvivl om, at med en sådan importmængde på dette prisniveau har den kinesiske dumpingimport en pristrykkende virkning på EU-markedet og bidrager således også til den skade, der forvoldes EU-erhvervsgrenen.

| (130) | For så vidt angår den potentielle indvirkning af den kinesiske import, hvis foranstaltningerne ophæves, skal det indledningsvis bemærkes, at ovenstående analyse af den disponible kapacitet i Kina (se betragtning 45 ovenfor) har vist, at den uudnyttede disponible produktionskapacitet hos de virksomheder, der er omfattet af den fornyede undersøgelse i Kina, er mindst tre gange så stor som EU-markedet. Det blev desuden konkluderet, at Unionen fortsat er et attraktivt marked for de kinesiske eksportører, hvilket også bekræftes af det nuværende importniveau, og at i hvert fald en del af den yderligere uudnyttede kapacitet ville blive eksporteret til Unionen, hvis foranstaltningerne blev ophævet. |
| --- | --- |

(130)

For så vidt angår den potentielle indvirkning af den kinesiske import, hvis foranstaltningerne ophæves, skal det indledningsvis bemærkes, at ovenstående analyse af den disponible kapacitet i Kina (se betragtning 45 ovenfor) har vist, at den uudnyttede disponible produktionskapacitet hos de virksomheder, der er omfattet af den fornyede undersøgelse i Kina, er mindst tre gange så stor som EU-markedet. Det blev desuden konkluderet, at Unionen fortsat er et attraktivt marked for de kinesiske eksportører, hvilket også bekræftes af det nuværende importniveau, og at i hvert fald en del af den yderligere uudnyttede kapacitet ville blive eksporteret til Unionen, hvis foranstaltningerne blev ophævet.

| (131) | I betragtning af det betydelige dumping- og underbudsniveau — især når der ses bort fra virkningen af den gældende antidumpingtold — ville ovennævnte yderligere eksportmængde til Unionen finde sted til dumpingpriser, som var betydeligt lavere end EU-producentens priser og omkostninger. |
| --- | --- |

(131)

I betragtning af det betydelige dumping- og underbudsniveau — især når der ses bort fra virkningen af den gældende antidumpingtold — ville ovennævnte yderligere eksportmængde til Unionen finde sted til dumpingpriser, som var betydeligt lavere end EU-producentens priser og omkostninger.

| (132) | Den kombinerede virkning af sådanne mængder og priser vil sandsynligvis fortsætte med at forårsage skade for EU-erhvervsgrenen, som allerede er i en vanskelig situation, ja endog forøge den. |
| --- | --- |

(132)

Den kombinerede virkning af sådanne mængder og priser vil sandsynligvis fortsætte med at forårsage skade for EU-erhvervsgrenen, som allerede er i en vanskelig situation, ja endog forøge den.

4.6.3.   Indonesien

Indonesien

| (133) | Importen fra Indonesien var næsten ikke-eksisterende på EU-markedet i den nuværende undersøgelsesperiode, og derfor vil analysen nedenfor fokusere på den sandsynlige udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(133)

Importen fra Indonesien var næsten ikke-eksisterende på EU-markedet i den nuværende undersøgelsesperiode, og derfor vil analysen nedenfor fokusere på den sandsynlige udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves.

| (134) | Ovennævnte analyse har vist, at Indonesien har en uudnyttet kapacitet svarende til næsten hele EU-markedet for natriumcyclamat. På grundlag af Indonesiens priser ved eksport til markeder i tredjelande og den omstændighed, at det er forbudt at anvende natriumcyclamat i fødevarer, drikkevarer og lægemidler på en række store markeder i tredjelande, er der stor sandsynlighed for, at Indonesien ville genoptage sin eksport til EU-markedet, hvis foranstaltningerne blev ophævet. |
| --- | --- |

(134)

Ovennævnte analyse har vist, at Indonesien har en uudnyttet kapacitet svarende til næsten hele EU-markedet for natriumcyclamat. På grundlag af Indonesiens priser ved eksport til markeder i tredjelande og den omstændighed, at det er forbudt at anvende natriumcyclamat i fødevarer, drikkevarer og lægemidler på en række store markeder i tredjelande, er der stor sandsynlighed for, at Indonesien ville genoptage sin eksport til EU-markedet, hvis foranstaltningerne blev ophævet.

| (135) | For så vidt angår priser, har undersøgelsen vist, at Indonesien ved eksport til andre tredjelande i den nuværende undersøgelsesperiode solgte til dumpingpriser, og at disse priser generelt var lave og meget lavere end EU-producentens priser og omkostninger. |
| --- | --- |

(135)

For så vidt angår priser, har undersøgelsen vist, at Indonesien ved eksport til andre tredjelande i den nuværende undersøgelsesperiode solgte til dumpingpriser, og at disse priser generelt var lave og meget lavere end EU-producentens priser og omkostninger.

| (136) | På grundlag af ovenstående kan det konkluderes, at hvis foranstaltningerne blev ophævet, er det meget sandsynligt, at Indonesien ville genoptage eksporten af betydelige mængder af natriumcyclamat til Unionen til dumpingpriser og lave priser, som ville underbyde EU-erhvervsgrenens pris. Dette ville efter al sandsynlighed betyde en fortsættelse af den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen i øjeblikket forvoldes, ja endog en forværring af situationen. |
| --- | --- |

(136)

På grundlag af ovenstående kan det konkluderes, at hvis foranstaltningerne blev ophævet, er det meget sandsynligt, at Indonesien ville genoptage eksporten af betydelige mængder af natriumcyclamat til Unionen til dumpingpriser og lave priser, som ville underbyde EU-erhvervsgrenens pris. Dette ville efter al sandsynlighed betyde en fortsættelse af den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen i øjeblikket forvoldes, ja endog en forværring af situationen.

4.7.   Konklusion

Konklusion

| (137) | På grundlag af ovenstående konkluderes det, at der er sandsynlighed for fortsat skade, hvis foranstaltningerne ophæves. |
| --- | --- |

(137)

På grundlag af ovenstående konkluderes det, at der er sandsynlighed for fortsat skade, hvis foranstaltningerne ophæves.

5.   UNIONENS INTERESSER

UNIONENS INTERESSER

| (138) | I henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen fra Kina og Indonesien ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes/forhandlernes og brugernes interesser. |
| --- | --- |

(138)

I henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen fra Kina og Indonesien ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes/forhandlernes og brugernes interesser.

| (139) | Alle interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2. |
| --- | --- |

(139)

Alle interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2.

| (140) | På dette grundlag undersøgte Kommissionen, om der til trods for ovenstående konklusioner var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(140)

På dette grundlag undersøgte Kommissionen, om der til trods for ovenstående konklusioner var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger.

5.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

EU-erhvervsgrenens interesser

| (141) | Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen i hele den betragtede periode til trods for de gældende foranstaltninger over for Indonesien og Kina (eksklusive Fang Da) var tabsgivende og mistede produktion, salgsmængde og markedsandel på EU-markedet. I samme periode forblev importen fra Kina betydelig og underbød EU-erhvervsgrenens priser. Som forklaret ovenfor er der stor sandsynlighed for, at importen fra Kina, eksklusive Fang Da, vil vokse yderligere, og importen fra Indonesien vil blive genoptaget til dumpingpriser og lave priser, hvis foranstaltningerne ophæves. Det blev fastslået ovenfor, at hvis de eksisterende foranstaltninger får lov at udløbe, fører dette sandsynligvis til en yderligere forværring af EU-erhvervsgrenens allerede vanskelige situation og kan i sidste ende tvinge den til helt at indstille produktionen af natriumcyclamat med deraf følgende tab af arbejdspladser og alternative forsyningskilder i Unionen. |
| --- | --- |

(141)

Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen i hele den betragtede periode til trods for de gældende foranstaltninger over for Indonesien og Kina (eksklusive Fang Da) var tabsgivende og mistede produktion, salgsmængde og markedsandel på EU-markedet. I samme periode forblev importen fra Kina betydelig og underbød EU-erhvervsgrenens priser. Som forklaret ovenfor er der stor sandsynlighed for, at importen fra Kina, eksklusive Fang Da, vil vokse yderligere, og importen fra Indonesien vil blive genoptaget til dumpingpriser og lave priser, hvis foranstaltningerne ophæves. Det blev fastslået ovenfor, at hvis de eksisterende foranstaltninger får lov at udløbe, fører dette sandsynligvis til en yderligere forværring af EU-erhvervsgrenens allerede vanskelige situation og kan i sidste ende tvinge den til helt at indstille produktionen af natriumcyclamat med deraf følgende tab af arbejdspladser og alternative forsyningskilder i Unionen.

| (142) | Hvis foranstaltningerne opretholdes, forventes det, at EU-erhvervsgrenen vil være i stand til at sætte sine priser, sin produktion og sin salgsmængde i vejret og atter gradvis opnå overskud. |
| --- | --- |

(142)

Hvis foranstaltningerne opretholdes, forventes det, at EU-erhvervsgrenen vil være i stand til at sætte sine priser, sin produktion og sin salgsmængde i vejret og atter gradvis opnå overskud.

| (143) | Kommissionen konkluderede derfor, at opretholdelse af de gældende foranstaltninger over for Kina og Indonesien ville være i EU-erhvervsgrenens interesse. |
| --- | --- |

(143)

Kommissionen konkluderede derfor, at opretholdelse af de gældende foranstaltninger over for Kina og Indonesien ville være i EU-erhvervsgrenens interesse.

5.2.   Importørernes og forhandlernes interesser

Importørernes og forhandlernes interesser

| (144) | Der blev ikke udvist samarbejdsvilje fra nogen importører/forhandlere. I betragtning af denne manglende samarbejdsvilje er det rimeligt at antage, at den pågældende vare ikke udgør en større andel af importørernes/forhandlernes omsætning, og at der ikke er noget, som tyder på, at importørerne/forhandlerne ville blive ramt uforholdsmæssigt hårdt, hvis foranstaltningerne blev opretholdt. |
| --- | --- |

(144)

Der blev ikke udvist samarbejdsvilje fra nogen importører/forhandlere. I betragtning af denne manglende samarbejdsvilje er det rimeligt at antage, at den pågældende vare ikke udgør en større andel af importørernes/forhandlernes omsætning, og at der ikke er noget, som tyder på, at importørerne/forhandlerne ville blive ramt uforholdsmæssigt hårdt, hvis foranstaltningerne blev opretholdt.

5.3.   Brugernes interesser

Brugernes interesser

| (145) | Der var kun delvis samarbejdsvilje fra en enkelt bruger i forbindelse med denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(145)

Der var kun delvis samarbejdsvilje fra en enkelt bruger i forbindelse med denne undersøgelse.

| (146) | De vigtigste slutbrugere af den pågældende vare i Unionen er føde- og drikkevareindustrien og lægemiddelindustrien. I forbindelse med de tidligere undersøgelser vedrørende importen af natriumcyclamat blev det konstateret, at natriumcyclamat tegnede sig for så lille en del af produktionsomkostningerne, at virkningen af indførelsen af antidumpingtold ikke var stor. Dette blev bekræftet i den delvist udfyldte spørgeskemabesvarelse, som Kommissionen modtog fra ovennævnte bruger. I mangel af andre bemærkninger fra føde- og drikkevareindustrien samt lægemiddelindustrien i forbindelse med denne undersøgelse er det rimeligt at antage, at virkningen for brugerne ikke ville være stor, hvis foranstaltningerne blev forlænget. |
| --- | --- |

(146)

De vigtigste slutbrugere af den pågældende vare i Unionen er føde- og drikkevareindustrien og lægemiddelindustrien. I forbindelse med de tidligere undersøgelser vedrørende importen af natriumcyclamat blev det konstateret, at natriumcyclamat tegnede sig for så lille en del af produktionsomkostningerne, at virkningen af indførelsen af antidumpingtold ikke var stor. Dette blev bekræftet i den delvist udfyldte spørgeskemabesvarelse, som Kommissionen modtog fra ovennævnte bruger. I mangel af andre bemærkninger fra føde- og drikkevareindustrien samt lægemiddelindustrien i forbindelse med denne undersøgelse er det rimeligt at antage, at virkningen for brugerne ikke ville være stor, hvis foranstaltningerne blev forlænget.

| (147) | I lyset af ovenstående bemærkning om, at EU-erhvervsgrenen i mangel af foranstaltninger kan blive tvunget til at indstille produktionen af natriumcyclamat, og da der kun findes nogle få producenter af natriumcyclamat på verdensplan, er det ovenikøbet sandsynligt, at foranstaltningerne er til gavn for brugerne, for så vidt som de bevarer produktionen af natriumcyclamat i Unionen og muligheden for brugerne for at købe natriumcyclamat produceret af forskellige konkurrerende producenter. |
| --- | --- |

(147)

I lyset af ovenstående bemærkning om, at EU-erhvervsgrenen i mangel af foranstaltninger kan blive tvunget til at indstille produktionen af natriumcyclamat, og da der kun findes nogle få producenter af natriumcyclamat på verdensplan, er det ovenikøbet sandsynligt, at foranstaltningerne er til gavn for brugerne, for så vidt som de bevarer produktionen af natriumcyclamat i Unionen og muligheden for brugerne for at købe natriumcyclamat produceret af forskellige konkurrerende producenter.

5.4.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (148) | Ud fra ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var nogen tvingende grunde i forbindelse med Unionens interesser til ikke at forlænge de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen fra Kina og Indonesien. |
| --- | --- |

(148)

Ud fra ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var nogen tvingende grunde i forbindelse med Unionens interesser til ikke at forlænge de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen fra Kina og Indonesien.

6.   ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (149) | Det følger af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne over for importen af natriumcyclamat med oprindelse i Kina og Indonesien, der blev indført ved forordning (EU) nr. 492/2010, som ændret ved forordning (EU) nr. 398/2012, bør opretholdes i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited bør udelukkes fra disse foranstaltninger, da der ikke blev konstateret dumping fra disse eksportører i den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(149)

Det følger af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne over for importen af natriumcyclamat med oprindelse i Kina og Indonesien, der blev indført ved forordning (EU) nr. 492/2010, som ændret ved forordning (EU) nr. 398/2012, bør opretholdes i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited bør udelukkes fra disse foranstaltninger, da der ikke blev konstateret dumping fra disse eksportører i den oprindelige undersøgelse.

| (150) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1225/2009 — |
| --- | --- |

(150)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1225/2009 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat, der i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2929 90 00 (Taric-kode 2929900010) og har oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indonesien.

2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare produceret af nedenstående virksomheder:

| Land | Virksomhed | Antidumpingtold (EUR pr. kg) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- | --- |
| Folkerepublikken Kina | Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Folkerepublikken Kina; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd, No 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Folkerepublikken Kina | 0,23 | A473 |
| Folkerepublikken Kina | Alle andre virksomheder (eksklusive Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited — Taric-tillægskode A471 og Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited — Taric-tillægskode A472 ) | 0,26 | A999 |
| Indonesien | PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1- D2, Jalan Pakin No 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonesien | 0,24 | A502 |
| Indonesien | Alle andre virksomheder | 0,27 | A999 |

Land

Virksomhed

Antidumpingtold (EUR pr. kg)

Taric-tillægskode

Folkerepublikken Kina

Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Folkerepublikken Kina; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd, No 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Folkerepublikken Kina

0,23

A473

Folkerepublikken Kina

Alle andre virksomheder (eksklusive Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited — Taric-tillægskode A471 og Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited — Taric-tillægskode A472 )

0,26

A999

Indonesien

PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1- D2, Jalan Pakin No 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonesien

0,24

A502

Indonesien

Alle andre virksomheder

0,27

A999

3.   Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er anført for virksomhederne i stk. 2, er betinget af, at der fremlægges en gyldig faktura for medlemsstaternes toldmyndigheder; handelsfakturaen skal indeholde en erklæring, der er dateret og underskrevet af én af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, med angivelse af den pågældendes navn og funktion og med følgende ordlyd: »Undertegnede bekræfter, at den (mængde) natriumcyclamat, der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, er fremstillet af (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode) i (pågældende land). Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.« Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for »alle andre virksomheder«.

4.   I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgang til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 131 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 (13), nedsættes størrelsen af den antidumpingtold, der er beregnet på grundlag af stk. 2 i nævnte artikel, med en procentdel svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.

5.   De relevante gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. juli 2016.

På Kommissionens vegne

Jean-Claude JUNCKER

Formand

---

(1)  
  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 435/2004 af 8. marts 2004 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indonesien (EUT L 72 af 11.3.2004, s. 1).

2

(3)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 492/2010 af 3. juni 2010 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indonesien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009 (EUT L 140 af 8.6.2010, s. 2), Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 398/2012 af 7. maj 2012 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 492/2010 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina (EUT L 124 af 11.5.2012, s. 1).

3

(4)  Se fodnote 2.

4

(5)  
  EUT C 374 af 22.10.2014, s. 4.

5

(6)  Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indonesien (EUT C 189 af 6.6.2015, s. 2).

6

(7)  Meddelelse om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina, begrænset til Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (EUT C 264 af 12.8.2015, s. 32).

7

(8)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/262 af 25. februar 2016 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af aspartam med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 50 af 26.2.2016, s. 4).

8

(9)  Databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, indeholder data om import af varer, der er omfattet af antidumping- eller antisubsidieforanstaltninger eller -undersøgelser, både fra de lande og eksporterende producenter, der er berørt af proceduren, og fra andre tredjelande og andre eksporterende producenter, på 10-cifret Taric-kode- og Taric-tillægskodeniveau.

9

(10)  http://www.rainbowrich.com/factory/index.html

10

(11)  Se fodnote 3.

11

(12)  I modsætning til salget i tabel 7 omfatter det samlede salg, der er omhandlet i denne betragtning, salg, der fandt sted både på EU-markedet og på eksportmarkederne, af EU-erhvervsgrenens eget natriumcyclamat og af natriumcyclamat baseret på materialer, der blev importeret i 2011 og 2012.

12

(13)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 558).

13

---

| 16.7.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 192/71 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 192/71

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/1161

af 15. juli 2016

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),

under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

| (2) | Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(2)

Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. juli 2016.

På Kommissionens vegne

For formanden

Jerzy PLEWA

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 166,2 |
| ZZ | 166,2 |
| 0709 93 10 | TR | 136,9 |
| ZZ | 136,9 |
| 0805 50 10 | AR | 144,6 |
| BO | 217,8 |
| CL | 120,9 |
| UY | 200,2 |
| ZA | 176,3 |
| ZZ | 172,0 |
| 0808 10 80 | AR | 193,6 |
| BR | 92,6 |
| CL | 130,5 |
| CN | 102,6 |
| NZ | 147,2 |
| US | 117,0 |
| ZA | 111,6 |
| ZZ | 127,9 |
| 0808 30 90 | AR | 182,6 |
| CL | 112,1 |
| NZ | 156,3 |
| ZA | 137,7 |
| ZZ | 147,2 |
| 0809 10 00 | TR | 191,2 |
| ZZ | 191,2 |
| 0809 29 00 | TR | 281,0 |
| ZZ | 281,0 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

166,2

ZZ

166,2

0709 93 10

TR

136,9

ZZ

136,9

0805 50 10

AR

144,6

BO

217,8

CL

120,9

UY

200,2

ZA

176,3

ZZ

172,0

0808 10 80

AR

193,6

BR

92,6

CL

130,5

CN

102,6

NZ

147,2

US

117,0

ZA

111,6

ZZ

127,9

0808 30 90

AR

182,6

CL

112,1

NZ

156,3

ZA

137,7

ZZ

147,2

0809 10 00

TR

191,2

ZZ

191,2

0809 29 00

TR

281,0

ZZ

281,0

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

AFGØRELSER

| 16.7.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 192/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 192/73

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS AFGØRELSE (EU) 2016/1162

af 30. juni 2016

om videregivelse af fortrolige oplysninger i forbindelse med strafferetlig efterforskning (ECB/2016/19)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 12.3,

under henvisning til afgørelse ECB/2004/2 af 19. februar 2004 om vedtagelse af forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank (1), særlig artikel 23 og 23a, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forbindelse med oprettelsen af den fælles tilsynsmekanisme (single supervisory mechanism, SSM) kan både Den Europæiske Centralbank og de kompetente nationale myndigheder modtage anmodninger fra de nationale myndigheder, der varetager strafferetlig efterforskning, om videregivelse af fortrolige oplysninger, som de har oprettet eller modtaget i forbindelse med udførelsen af deres tilsynsopgaver og -ansvar. |
| --- | --- |

(1)

I forbindelse med oprettelsen af den fælles tilsynsmekanisme (single supervisory mechanism, SSM) kan både Den Europæiske Centralbank og de kompetente nationale myndigheder modtage anmodninger fra de nationale myndigheder, der varetager strafferetlig efterforskning, om videregivelse af fortrolige oplysninger, som de har oprettet eller modtaget i forbindelse med udførelsen af deres tilsynsopgaver og -ansvar.

| (2) | Hvis ECB i henhold til artikel 136 i Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (2) under udførelsen af sine opgaver i henhold til Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013 (3) har grund til at nære mistanke om, at der er blevet begået en straffelovsovertrædelse, anmoder ECB den pågældende kompetente nationale myndighed om at henvise sagen til de behørige myndigheder med henblik på efterforskning og eventuel strafferetlig forfølgelse i overensstemmelse med national ret. |
| --- | --- |

(2)

Hvis ECB i henhold til artikel 136 i Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (2) under udførelsen af sine opgaver i henhold til Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013 (3) har grund til at nære mistanke om, at der er blevet begået en straffelovsovertrædelse, anmoder ECB den pågældende kompetente nationale myndighed om at henvise sagen til de behørige myndigheder med henblik på efterforskning og eventuel strafferetlig forfølgelse i overensstemmelse med national ret.

| (3) | Der har længe bestået et samarbejde mellem de kompetente nationale myndigheder og de nationale myndigheder, der varetager strafferetlig efterforskning, vedrørende adgang til fortrolige oplysninger om enheder under tilsyn og koncerner under tilsyn, jf. henholdsvis artikel 2, nr. 20), og artikel 2, nr. 21), i forordning (EU) nr. 468/2014 (ECB/2014/17), i overensstemmelse med national ret. Betingelserne for dette samarbejde og for videregivelse af fortrolige oplysninger til nationale myndigheder, der varetager strafferetlig efterforskning, er i vid udstrækning fastsat i national ret. EU-retten har dog visse indvirkninger på betingelserne, hvorunder fortrolige oplysninger, som de kompetente myndigheder, herunder ECB, besidder inden for SSM, på anmodning kan videregives til nationale myndigheder, der varetager strafferetlig efterforskning. Disse EU-retlige bestemmelser fastsætter for eksempel princippet om loyalt samarbejde, princippet om samarbejde i god tro og forpligtelsen til at udveksle oplysninger inden for SSM, forpligtelsen til at beskytte personoplysninger og tavshedspligten. |
| --- | --- |

(3)

Der har længe bestået et samarbejde mellem de kompetente nationale myndigheder og de nationale myndigheder, der varetager strafferetlig efterforskning, vedrørende adgang til fortrolige oplysninger om enheder under tilsyn og koncerner under tilsyn, jf. henholdsvis artikel 2, nr. 20), og artikel 2, nr. 21), i forordning (EU) nr. 468/2014 (ECB/2014/17), i overensstemmelse med national ret. Betingelserne for dette samarbejde og for videregivelse af fortrolige oplysninger til nationale myndigheder, der varetager strafferetlig efterforskning, er i vid udstrækning fastsat i national ret. EU-retten har dog visse indvirkninger på betingelserne, hvorunder fortrolige oplysninger, som de kompetente myndigheder, herunder ECB, besidder inden for SSM, på anmodning kan videregives til nationale myndigheder, der varetager strafferetlig efterforskning. Disse EU-retlige bestemmelser fastsætter for eksempel princippet om loyalt samarbejde, princippet om samarbejde i god tro og forpligtelsen til at udveksle oplysninger inden for SSM, forpligtelsen til at beskytte personoplysninger og tavshedspligten.

| (4) | Udover at finde anvendelse ved videregivelse af fortrolige oplysninger vedrørende opgaver, som er overdraget til ECB ved forordning (EU) nr. 1024/2013, herunder oplysninger, som en kompetent national myndighed, der bistår ECB i udførelsen af ECB's opgaver i henhold til den forordning, besidder, kan disse betingelser i princippet også anvendes ved videregivelse af fortrolige oplysninger vedrørende pengepolitiske opgaver og andre ESCB/Eurosystem-opgaver. |
| --- | --- |

(4)

Udover at finde anvendelse ved videregivelse af fortrolige oplysninger vedrørende opgaver, som er overdraget til ECB ved forordning (EU) nr. 1024/2013, herunder oplysninger, som en kompetent national myndighed, der bistår ECB i udførelsen af ECB's opgaver i henhold til den forordning, besidder, kan disse betingelser i princippet også anvendes ved videregivelse af fortrolige oplysninger vedrørende pengepolitiske opgaver og andre ESCB/Eurosystem-opgaver.

| (5) | ECB bør opretholde sin tavshedspligt og sikre sin funktionsmåde og uafhængighed. ECB bør i tillæg hertil fortsat respektere offentlighedens interesse og visse private interesser, herunder afstå fra at videregive visse dokumenter eller oplysninger, hvis denne videregivelse vil kunne undergrave disse interesser. Disse forpligtelser bør dog ikke føre til et absolut forbud mod, at ECB videregiver fortrolige oplysninger, der er omfattet af tavshedspligten, til de nationale myndigheder, der varetager strafferetlig efterforskning. |
| --- | --- |

(5)

ECB bør opretholde sin tavshedspligt og sikre sin funktionsmåde og uafhængighed. ECB bør i tillæg hertil fortsat respektere offentlighedens interesse og visse private interesser, herunder afstå fra at videregive visse dokumenter eller oplysninger, hvis denne videregivelse vil kunne undergrave disse interesser. Disse forpligtelser bør dog ikke føre til et absolut forbud mod, at ECB videregiver fortrolige oplysninger, der er omfattet af tavshedspligten, til de nationale myndigheder, der varetager strafferetlig efterforskning.

| (6) | I henhold til EU-retten er fortroligheden af visse oplysninger eller dokumenter beskyttet, herunder persondata, og med forbehold af visse undtagelser er videregivelse af fortrolige oplysninger eller dokumenter til tredjemand forbudt. I henhold til reglerne om tavshedspligt i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (4) må fortrolige oplysninger, der modtages af personer, som arbejder for eller har arbejdet for de kompetente myndigheder i forbindelse med udførelsen af deres opgaver, og revisorer eller eksperter, der handler på vegne af de kompetente myndigheder, kun videregives i summarisk eller aggregeret form, således at de enkelte kreditinstitutter ikke kan identificeres, dog med forbehold af strafferetlige sager. |
| --- | --- |

(6)

I henhold til EU-retten er fortroligheden af visse oplysninger eller dokumenter beskyttet, herunder persondata, og med forbehold af visse undtagelser er videregivelse af fortrolige oplysninger eller dokumenter til tredjemand forbudt. I henhold til reglerne om tavshedspligt i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (4) må fortrolige oplysninger, der modtages af personer, som arbejder for eller har arbejdet for de kompetente myndigheder i forbindelse med udførelsen af deres opgaver, og revisorer eller eksperter, der handler på vegne af de kompetente myndigheder, kun videregives i summarisk eller aggregeret form, således at de enkelte kreditinstitutter ikke kan identificeres, dog med forbehold af strafferetlige sager.

| (7) | I henhold til artikel 37.2 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank er personer med adgang til oplysninger, der er omfattet af EU-lovgivning, der pålægger tavshedspligt, underlagt denne lovgivning. |
| --- | --- |

(7)

I henhold til artikel 37.2 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank er personer med adgang til oplysninger, der er omfattet af EU-lovgivning, der pålægger tavshedspligt, underlagt denne lovgivning.

| (8) | Der er i EU-lovgivningen endnu ikke oprettet proceduremæssige rammer for håndteringen af anmodninger fra de nationale myndigheder, der varetager strafferetlig efterforskning, som modtages af ECB, de kompetente nationale myndigheder eller de nationale centralbanker, om fortrolige oplysninger vedrørende opgaver, som er overdraget til ECB ved forordning (EU) nr. 1024/2013, herunder oplysninger, som besiddes af en kompetent national myndighed eller en national centralbank, der bistår ECB i udførelsen af ECB's opgaver i henhold til forordning (EU) nr. 1024/2013, eller vedrørende pengepolitiske opgaver eller andre ESCB/Eurosystem-opgaver. Anvendelsen af nationale proceduremæssige regler, som gælder for sådanne anmodninger, bør dog være konsistent med de generelle EU-retlige principper, navnlig princippet om loyalt samarbejde, princippet om samarbejde i god tro og forpligtelsen til udveksling af oplysninger, jf. artikel 6 i forordning (EU) nr. 1024/2013. I forbindelse hermed og i overensstemmelse med EU-retten ser ECB frem til at blive hørt eller underrettet, alt efter omstændighederne, om anmodninger om fortrolige oplysninger vedrørende opgaver, som er overdraget til ECB ved forordning (EU) nr. 1024/2013, herunder oplysninger, som besiddes af en kompetent national myndighed eller en national centralbank, der bistår ECB i udførelsen af ECB's opgaver i henhold til forordning (EU) nr. 1024/2013, eller vedrørende pengepolitiske opgaver eller andre ESCB/Eurosystem-opgaver, som modtages af en kompetent national myndighed eller en national centralbank fra nationale myndigheder, der varetager strafferetlig efterforskning. |
| --- | --- |

(8)

Der er i EU-lovgivningen endnu ikke oprettet proceduremæssige rammer for håndteringen af anmodninger fra de nationale myndigheder, der varetager strafferetlig efterforskning, som modtages af ECB, de kompetente nationale myndigheder eller de nationale centralbanker, om fortrolige oplysninger vedrørende opgaver, som er overdraget til ECB ved forordning (EU) nr. 1024/2013, herunder oplysninger, som besiddes af en kompetent national myndighed eller en national centralbank, der bistår ECB i udførelsen af ECB's opgaver i henhold til forordning (EU) nr. 1024/2013, eller vedrørende pengepolitiske opgaver eller andre ESCB/Eurosystem-opgaver. Anvendelsen af nationale proceduremæssige regler, som gælder for sådanne anmodninger, bør dog være konsistent med de generelle EU-retlige principper, navnlig princippet om loyalt samarbejde, princippet om samarbejde i god tro og forpligtelsen til udveksling af oplysninger, jf. artikel 6 i forordning (EU) nr. 1024/2013. I forbindelse hermed og i overensstemmelse med EU-retten ser ECB frem til at blive hørt eller underrettet, alt efter omstændighederne, om anmodninger om fortrolige oplysninger vedrørende opgaver, som er overdraget til ECB ved forordning (EU) nr. 1024/2013, herunder oplysninger, som besiddes af en kompetent national myndighed eller en national centralbank, der bistår ECB i udførelsen af ECB's opgaver i henhold til forordning (EU) nr. 1024/2013, eller vedrørende pengepolitiske opgaver eller andre ESCB/Eurosystem-opgaver, som modtages af en kompetent national myndighed eller en national centralbank fra nationale myndigheder, der varetager strafferetlig efterforskning.

| (9) | Denne afgørelse bør ikke finde anvendelse på anmodninger om adgang til oplysninger vedrørende personer, som har et ansættelsesforhold ved ECB, eller som har et direkte eller indirekte kontraktforhold med ECB i forbindelse med udførelsen af bygge- og anlægsarbejder eller leveringen af varer eller tjenesteydelser. |
| --- | --- |

(9)

Denne afgørelse bør ikke finde anvendelse på anmodninger om adgang til oplysninger vedrørende personer, som har et ansættelsesforhold ved ECB, eller som har et direkte eller indirekte kontraktforhold med ECB i forbindelse med udførelsen af bygge- og anlægsarbejder eller leveringen af varer eller tjenesteydelser.

| (10) | Denne afgørelse bør derfor fastlægge de betingelser, der anvendes af ECB i forbindelse med de kompetente nationale myndigheder og de nationale centralbankers videregivelse af fortrolige oplysninger vedrørende opgaver, som er overdraget til ECB ved forordning (EU) nr. 1024/2013 eller vedrørende pengepolitiske opgaver eller andre ESCB/Eurosystem-opgaver, til en national myndighed, der varetager strafferetlig efterforskning, og de tilhørende proceduremæssige rammer. |
| --- | --- |

(10)

Denne afgørelse bør derfor fastlægge de betingelser, der anvendes af ECB i forbindelse med de kompetente nationale myndigheder og de nationale centralbankers videregivelse af fortrolige oplysninger vedrørende opgaver, som er overdraget til ECB ved forordning (EU) nr. 1024/2013 eller vedrørende pengepolitiske opgaver eller andre ESCB/Eurosystem-opgaver, til en national myndighed, der varetager strafferetlig efterforskning, og de tilhørende proceduremæssige rammer.

| (11) | ECB's Compliance og Governance-kontor fungerer som koordinator inden for ECB for anmodninger om adgang til dokumenter, der falder inden for anvendelsesområdet for denne afgørelse — |
| --- | --- |

(11)

ECB's Compliance og Governance-kontor fungerer som koordinator inden for ECB for anmodninger om adgang til dokumenter, der falder inden for anvendelsesområdet for denne afgørelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Definitioner

I denne afgørelse forstås ved:

a)   »fortrolige oplysninger«: alle fortrolige oplysninger, herunder oplysninger, der er omfattet af databeskyttelsesregler, tavshedspligt, reglerne om tavshedspligt i direktiv 2013/36/EU eller dokumenter, der er klassificeret »ECB-CONFIDIENTIAL« eller »ECB-SECRET« i henhold til ECB's fortrolighedsregler, med undtagelse af oplysninger vedrørende personer, som har et ansættelsesforhold ved ECB, eller som har et direkte eller indirekte kontraktforhold med ECB i forbindelse med udførelsen af bygge- og anlægsarbejder eller levering af varer eller tjenesteydelser,

»fortrolige oplysninger«

b)   »national myndighed, der varetager strafferetlig efterforskning«: alle nationale myndigheder med kompetence inden for det strafferetlige område,

»national myndighed, der varetager strafferetlig efterforskning«

c)   »kompetent national myndighed«: har samme betydning som i artikel 2, nr. 2), i forordning (EU) nr. 1024/2013. Denne definition berører ikke ordninger i henhold til national ret, hvorefter visse tilsynsopgaver overdrages til en national centralbank, der ikke er udpeget som en kompetent national myndighed. For så vidt angår disse ordninger, er en henvisning i denne afgørelse til en kompetent national myndighed også en henvisning til en national centralbank vedrørende de tilsynsopgaver, som er overdraget til denne i henhold til national ret.

»kompetent national myndighed«

Artikel 2

Anmodninger, som ECB modtager fra nationale myndigheder, der varetager strafferetlig efterforskning

1.   Efter modtagelse af en anmodning fra en national myndighed, der varetager strafferetlig efterforskning, kan ECB fremsende fortrolige oplysninger, som er i dens besiddelse, vedrørende de opgaver, som er overdraget til ECB ved forordning (EU) nr. 1024/2013, eller vedrørende pengepolitiske opgaver eller andre ESCB/Eurosystem-opgaver, til en kompetent national myndighed eller en national centralbank til videregivelse til den pågældende nationale myndighed, der varetager strafferetlig efterforskning, under følgende betingelser:

| a) | den pågældende kompetente nationale myndighed eller nationale centralbank forpligter sig til at handle på vegne af ECB i forbindelse med besvarelsen af en sådan anmodning, |
| --- | --- |

a)

den pågældende kompetente nationale myndighed eller nationale centralbank forpligter sig til at handle på vegne af ECB i forbindelse med besvarelsen af en sådan anmodning,

| b) | der foreligger enten i) en udtrykkelig forpligtelse til at videregive disse oplysninger til en national myndighed, der varetager strafferetlig efterforskning, i henhold til EU-retten eller national ret, eller ii) de relevante retlige rammer tillader videregivelse af sådanne fortrolige oplysninger, og der er ingen tvingende grunde til at nægte videregivelse af sådanne oplysninger af hensyn til behovet for at sikre Unionens interesser eller for at undgå indgreb i ECB's funktionsmåde og uafhængighed, navnlig ved at bringe udførelsen af dens opgaver i fare, |
| --- | --- |

b)

der foreligger enten i) en udtrykkelig forpligtelse til at videregive disse oplysninger til en national myndighed, der varetager strafferetlig efterforskning, i henhold til EU-retten eller national ret, eller ii) de relevante retlige rammer tillader videregivelse af sådanne fortrolige oplysninger, og der er ingen tvingende grunde til at nægte videregivelse af sådanne oplysninger af hensyn til behovet for at sikre Unionens interesser eller for at undgå indgreb i ECB's funktionsmåde og uafhængighed, navnlig ved at bringe udførelsen af dens opgaver i fare,

| c) | den pågældende kompetente nationale myndighed eller nationale centralbank forpligter sig til at bede den anmodende nationale myndighed, der varetager strafferetlig efterforskning, om at garantere, at de fremsendte fortrolige oplysninger beskyttes mod offentliggørelse. |
| --- | --- |

c)

den pågældende kompetente nationale myndighed eller nationale centralbank forpligter sig til at bede den anmodende nationale myndighed, der varetager strafferetlig efterforskning, om at garantere, at de fremsendte fortrolige oplysninger beskyttes mod offentliggørelse.

2.   Stk. 1 berører ikke eventuelle særlige bestemmelser i henhold til EU-retten eller national ret, som vedrører videregivelse af sådanne fortrolige oplysninger.

Artikel 3

Anmodninger, som de kompetente nationale myndigheder eller de nationale centralbanker modtager fra nationale myndigheder, der varetager strafferetlig efterforskning

1.   ECB anmoder de kompetente nationale myndigheder og de nationale centralbanker om at acceptere, at de ved modtagelse af en anmodning fra en national myndighed, der varetager strafferetlig efterforskning, om videregivelse af fortrolige oplysninger vedrørende de opgaver, som er overdraget til ECB ved forordning (EU) nr. 1024/2013, eller vedrørende pengepolitiske opgaver eller andre ESCB/Eurosystem-opgaver, så vidt muligt skal høre ECB om, hvordan anmodningen skal besvares, uanset om ECB eller den pågældende kompetente nationale myndighed eller den nationale centralbank er i besiddelse af de pågældende oplysninger. ECB skal yde rådgivning om, hvorvidt de pågældende oplysninger kan videregives og, alt efter omstændighederne, om, hvorvidt der er tvingende grunde, som vedrører behovet for at sikre Unionens interesser eller for at undgå indgreb i ECB's funktionsmåde og uafhængighed, til at nægte videregivelse af de pågældende fortrolige oplysninger. ECB rådgiver den kompetente nationale myndighed eller nationale centralbank, forudsat at den er blevet hørt i rimelig tid, før den kompetente nationale myndighed eller nationale centralbank træffer en endelig afgørelse og endeligt besvarer anmodningen.

2.   ECB anmoder den kompetente nationale myndighed om at acceptere at underrette ECB i rimelig tid, og under alle omstændigheder før myndigheden afgiver et endeligt svar, om anmodninger om fortrolige oplysninger, som er modtaget fra nationale myndigheder, der varetager strafferetlig efterforskning, vedrørende mindre signifikante kreditinstitutter, som den pågældende kompetente nationale myndighed fører direkte tilsyn med i forbindelse med udførelsen af sine tilsynsmæssige opgaver i henhold til forordning (EU) nr. 1024/2013, hvis den kompetente nationale myndighed finder, at de ønskede oplysninger er væsentlige, eller at der er mulighed for, at videregivelse heraf kan påvirke SSM's omdømme negativt. ECB fremsender i videst muligt omfang sit svar inden for den tidsfrist, som den pågældende kompetente nationale myndighed har fastsat, forudsat at den er rimelig, objektivt begrundet og udløber, før den kompetente nationale myndighed træffer en endelig afgørelse og afgiver et endeligt svar til den nationale myndighed, der varetager strafferetlig efterforskning.

3.   ECB anmoder de kompetente nationale myndigheder og de nationale centralbanker om at acceptere at underrette ECB regelmæssigt om alle anmodninger fra nationale myndigheder, der varetager strafferetlig efterforskning, hvor ECB ikke er blevet hørt i overensstemmelse med stk. 1, eller ikke er blevet underrettet i overensstemmelse med stk. 2, som følge af årsager uden for deres kontrol, og, hvis det er muligt, om de oplysninger, der er videregivet på grundlag af disse anmodninger.

Artikel 4

Ikrafttrædelse

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 30. juni 2016.

Mario DRAGHI

Formand for ECB

---

(1)  
  EUT L 80 af 18.3.2004, s. 33.

1

(2)  Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 468/2014 af 16. april 2014 om fastlæggelse af en ramme for samarbejde inden for Den Fælles Tilsynsmekanisme mellem Den Europæiske Centralbank og de kompetente nationale myndigheder og med de udpegede nationale myndigheder (SSM-rammeforordningen) (ECB/2014/17) (EUT L 141 af 14.5.2014, s. 1).

2

(3)  Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013 af 15. oktober 2013 om overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter (EUT L 287 af 29.10.2013, s. 63).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338).

4

---

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 16.7.2016 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 192/77 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 192/77

---

AVS-EU-AMBASSADØRUDVALGETS AFGØRELSE Nr. 3/2016

af 12. juli 2016

om revisionen af bilag III til AVS-EU-partnerskabsaftalen [2016/1163]

AVS-EU-AMBASSADØRUDVALGET HAR —

under henvisning til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater (1) (»AVS-EU-partnerskabsaftalen«), særlig artikel 100, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge AVS-EU-partnerskabsaftalens artikel 100 kan aftalens bilag Ia, Ib, II, III, IV og VI revideres, revurderes og/eller ændres af AVS-EU-Ministerrådet på basis af en henstilling fra AVS-EU-Udvalget for Samarbejde med henblik på Udviklingsfinansiering. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge AVS-EU-partnerskabsaftalens artikel 100 kan aftalens bilag Ia, Ib, II, III, IV og VI revideres, revurderes og/eller ændres af AVS-EU-Ministerrådet på basis af en henstilling fra AVS-EU-Udvalget for Samarbejde med henblik på Udviklingsfinansiering.

| (2) | Ifølge artikel 15, stk. 4, i AVS-EU-partnerskabsaftalen kan AVS-EU-Ministerrådet overdrage beføjelser til AVS-EU-Ambassadørudvalget. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge artikel 15, stk. 4, i AVS-EU-partnerskabsaftalen kan AVS-EU-Ministerrådet overdrage beføjelser til AVS-EU-Ambassadørudvalget.

| (3) | Artikel 2 i bilag III til AVS-EU-partnerskabsaftalen vedrører Centret for Virksomhedsudvikling (»CVU«). I medfør af bilagets artikel 2, stk. 6, litra a), er AVS-EU-Ambassadørudvalget udpeget som tilsynsmyndighed for CVU og har bl.a. ansvar for at fastlægge CVU's vedtægter, som blev vedtaget ved AVS-EF-Ambassadørudvalgets afgørelse nr. 8/2005 (2) (»CVU's vedtægter«). I medfør af bilagets artikel 2, stk. 7, litra a), har CVU's bestyrelse bl.a. fået til opgave at vedtage CVU's budgetordning og personaleregler. |
| --- | --- |

(3)

Artikel 2 i bilag III til AVS-EU-partnerskabsaftalen vedrører Centret for Virksomhedsudvikling (»CVU«). I medfør af bilagets artikel 2, stk. 6, litra a), er AVS-EU-Ambassadørudvalget udpeget som tilsynsmyndighed for CVU og har bl.a. ansvar for at fastlægge CVU's vedtægter, som blev vedtaget ved AVS-EF-Ambassadørudvalgets afgørelse nr. 8/2005 (2) (»CVU's vedtægter«). I medfør af bilagets artikel 2, stk. 7, litra a), har CVU's bestyrelse bl.a. fået til opgave at vedtage CVU's budgetordning og personaleregler.

| (4) | I artikel 1 i CVU's vedtægter fastslås CVU's status som juridisk person. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 1 i CVU's vedtægter fastslås CVU's status som juridisk person.

| (5) | I artikel 9 og 10 i CVU's vedtægter fastlægges CVU's bestyrelses mandat og sammensætning. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 9 og 10 i CVU's vedtægter fastlægges CVU's bestyrelses mandat og sammensætning.

| (6) | AVS-EU-Ministerrådet besluttede på sit 39. møde afholdt den 19. og 20. juni 2014 i Nairobi, Kenya, i en fælles erklæring at gå videre med den ordnede lukning af CVU og at ændre bilag III til AVS-EU-partnerskabsaftalen og med henblik herpå at give AVS-EU-Ambassadørudvalget beføjelse til at gå videre med dette spørgsmål med henblik på at træffe de nødvendige afgørelser, herunder den relevante ændring af det nævnte bilag III. |
| --- | --- |

(6)

AVS-EU-Ministerrådet besluttede på sit 39. møde afholdt den 19. og 20. juni 2014 i Nairobi, Kenya, i en fælles erklæring at gå videre med den ordnede lukning af CVU og at ændre bilag III til AVS-EU-partnerskabsaftalen og med henblik herpå at give AVS-EU-Ambassadørudvalget beføjelse til at gå videre med dette spørgsmål med henblik på at træffe de nødvendige afgørelser, herunder den relevante ændring af det nævnte bilag III.

| (7) | Ved ovennævnte fælles erklæring nedsatte AVS-EU-Ministerrådet Den Fælles AVS-EU-Arbejdsgruppe for at sikre, at CVU lukkes på de bedst mulige betingelser. |
| --- | --- |

(7)

Ved ovennævnte fælles erklæring nedsatte AVS-EU-Ministerrådet Den Fælles AVS-EU-Arbejdsgruppe for at sikre, at CVU lukkes på de bedst mulige betingelser.

| (8) | AVS-EU-Ambassadørudvalget tillod ved sin afgørelse nr. 4/2014 (3) CVU's bestyrelse at træffe alle nødvendige foranstaltninger til forberedelse af lukningen af CVU. CVU's bestyrelse undertegnede derefter en kontrakt med en kurator indtil den 31. december 2016. |
| --- | --- |

(8)

AVS-EU-Ambassadørudvalget tillod ved sin afgørelse nr. 4/2014 (3) CVU's bestyrelse at træffe alle nødvendige foranstaltninger til forberedelse af lukningen af CVU. CVU's bestyrelse undertegnede derefter en kontrakt med en kurator indtil den 31. december 2016.

| (9) | I overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i afgørelse nr. 4/2014 skal afviklingen ifølge nedlukningsplanen afsluttes senest den 31. december 2016 (»nedlukningsfasen«). CVU's bestyrelse godkendte den definitive nedlukningsplan den 29.-30. juni 2015, hvorefter CVU's nedlukningsfase blev påbegyndt. |
| --- | --- |

(9)

I overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i afgørelse nr. 4/2014 skal afviklingen ifølge nedlukningsplanen afsluttes senest den 31. december 2016 (»nedlukningsfasen«). CVU's bestyrelse godkendte den definitive nedlukningsplan den 29.-30. juni 2015, hvorefter CVU's nedlukningsfase blev påbegyndt.

| (10) | Nedlukningsfasen bør efterfølges af en »passiv fase«, hvor CVU udelukkende eksisterer med henblik på sin likvidation. Den passive fase, der forvaltes af en kurator, kan omfatte administrative opgaver, bl.a. at forvalte CVU's arkiver, svare på administrative formaliteter og håndtere tilbageværende retstvister, som ikke er blevet bilagt i løbet af nedlukningsfasen. Den passive fase bør indledes på dagen efter nedlukningsfasen, nemlig den 1. januar 2017. Den passive fase bør ophøre efter en periode på fire år, eller når CVU har indfriet alle sine passiver og realiseret alle sine aktiver, alt efter hvad der indtræffer først. |
| --- | --- |

(10)

Nedlukningsfasen bør efterfølges af en »passiv fase«, hvor CVU udelukkende eksisterer med henblik på sin likvidation. Den passive fase, der forvaltes af en kurator, kan omfatte administrative opgaver, bl.a. at forvalte CVU's arkiver, svare på administrative formaliteter og håndtere tilbageværende retstvister, som ikke er blevet bilagt i løbet af nedlukningsfasen. Den passive fase bør indledes på dagen efter nedlukningsfasen, nemlig den 1. januar 2017. Den passive fase bør ophøre efter en periode på fire år, eller når CVU har indfriet alle sine passiver og realiseret alle sine aktiver, alt efter hvad der indtræffer først.

| (11) | I henhold til CVU's finansforordnings artikel 26, stk. 1, som blev vedtaget ved AVS-EU-Ambassadørudvalgets afgørelse nr. 5/2004 (4), bør CVU's regnskaber afsluttes ved regnskabsårets udgang for at gøre det muligt at udarbejde CVU's årsregnskab. Derfor bør den lovpligtige revision for 2016 i forbindelse med nedlukningsfasen senest afsluttes den 30. juni 2017. |
| --- | --- |

(11)

I henhold til CVU's finansforordnings artikel 26, stk. 1, som blev vedtaget ved AVS-EU-Ambassadørudvalgets afgørelse nr. 5/2004 (4), bør CVU's regnskaber afsluttes ved regnskabsårets udgang for at gøre det muligt at udarbejde CVU's årsregnskab. Derfor bør den lovpligtige revision for 2016 i forbindelse med nedlukningsfasen senest afsluttes den 30. juni 2017.

| (12) | Ændringerne af bilag III til AVS-EU-partnerskabsaftalen vedrører udeladelsen af henvisningerne til CVU. Denne afgørelse udgør den nye retlige ramme for CVU fra starten af den passive fase, nemlig den 1. januar 2017. |
| --- | --- |

(12)

Ændringerne af bilag III til AVS-EU-partnerskabsaftalen vedrører udeladelsen af henvisningerne til CVU. Denne afgørelse udgør den nye retlige ramme for CVU fra starten af den passive fase, nemlig den 1. januar 2017.

| (13) | I henhold til AVS-EU-partnerskabsaftalens artikel 95, stk. 1, udløber aftalen i 2020. Forvaltningsstrukturerne for CVU's funktionsmåde i den passive fase bør derfor også fastlægges for perioden efter den 29. februar 2020 — |
| --- | --- |

(13)

I henhold til AVS-EU-partnerskabsaftalens artikel 95, stk. 1, udløber aftalen i 2020. Forvaltningsstrukturerne for CVU's funktionsmåde i den passive fase bør derfor også fastlægges for perioden efter den 29. februar 2020 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

For at afspejle indstillingen af CVU's aktiviteter senest den 31. december 2016 foretages følgende ændringer i bilag III til AVS-EU-partnerskabsaftalen:

| 1) | I bilag III affattes overskriften således:


  »INSTITUTIONEL STØTTE«. |
| --- | --- |

1)

I bilag III affattes overskriften således:

»INSTITUTIONEL STØTTE«.

| 2) | Artikel 1 affattes således:
  »Samarbejdet skal støtte de institutionelle mekanismer, der fremmer udviklingen af landbruget og landdistrikter. I denne sammenhæng bidrager samarbejdet til at styrke og udbygge rollen for Det Tekniske Center for Samarbejde på Landbrugsområdet og i Landdistrikterne (TCL) med hensyn til udviklingen af AVS-staternes institutionelle kapacitet, navnlig vedrørende informationsstyring, for at forbedre adgangen til teknologier, der øger produktiviteten og kommercialiseringen inden for landbruget, fødevaresikkerheden og udviklingen af landdistrikterne.« |
| --- | --- |

2)

Artikel 1 affattes således:

»Samarbejdet skal støtte de institutionelle mekanismer, der fremmer udviklingen af landbruget og landdistrikter. I denne sammenhæng bidrager samarbejdet til at styrke og udbygge rollen for Det Tekniske Center for Samarbejde på Landbrugsområdet og i Landdistrikterne (TCL) med hensyn til udviklingen af AVS-staternes institutionelle kapacitet, navnlig vedrørende informationsstyring, for at forbedre adgangen til teknologier, der øger produktiviteten og kommercialiseringen inden for landbruget, fødevaresikkerheden og udviklingen af landdistrikterne.«

| 3) | Artikel 2 udgår. |
| --- | --- |

3)

Artikel 2 udgår.

| 4) | Artikel 3 omnummereres til artikel 2. |
| --- | --- |

4)

Artikel 3 omnummereres til artikel 2.

Artikel 2

1.   Før nedlukningsfasen ophører, nemlig den 31. december 2016, kontraherer Europa-Kommissionen med en kurator, der sikrer gennemførelsen af den passive fase fra den 1. januar 2017 i en periode på fire år, eller indtil CVU har indfriet alle sine passiver og realiseret alle sine aktiver, alt efter hvad der indtræffer først.

2.   Kuratoren er ansvarlig for gennemførelsen af den passive fase. Kuratoren indsender årsrapporter til AVS-EU-Ambassadørudvalget om de fremskridt, der er gjort med hensyn til gennemførelsen af den passive fase.

Artikel 3

1.   CVU's vedtægter, CVU's finansforordning og CVU's personaleregler forbliver i kraft, indtil nedlukningsfasen ophører.

Denne afgørelse udgør den nye retlige ramme for CVU fra den 1. januar 2017.

2.   Fra den 1. januar 2017 bevares CVU's status som juridisk person, som fastlagt i artikel 1 i CVU's vedtægter, udelukkende med henblik på CVU's likvidation.

3.   I løbet af den passive fase fortsætter CVU's bestyrelse som fastlagt i artikel 9 og 10 i CVU's vedtægter med at eksistere indtil datoen for AVS-EU-Ambassadørudvalgets afgørelse om forslag til decharge i henhold til artikel 4 i afgørelse nr. 4/2014.

Fra og med den dato, hvor den passive fase indledes, begrænses CVU's bestyrelses opgaver til godkendelsen af nedlukningsrapporten, godkendelsen af regnskabet vedrørende nedlukningsfasen og indsendelse af et forslag til decharge til AVS-EU-Ambassadørudvalget med henblik på en afgørelse. Fra den 1. januar 2017 afholder CVU's bestyrelse højst ét møde om året. Dette udelukker ikke, at CVU's bestyrelse har mulighed for at træffe afgørelse ved skriftlig procedure.

Medmindre AVS-EU-Ambassadørudvalget beslutter andet, anses dechargen som godkendt tre måneder efter den dato, hvor forslaget til decharge er blevet indsendt, eller senest den 31. december 2017, alt efter hvad der indtræffer først.

4.   Omkostningerne i forbindelse med den passive fase finansieres under 11. Europæiske Udviklingsfond.

5.   For CVU's fordringer over for tredjemand og tredjemands fordringer over for CVU gælder en forældelsesfrist på tre år fra den 1. januar 2017.

Artikel 4

Den Fælles AVS-EU-Arbejdsgruppes opgaver i forbindelse med lukningen af CVU, som fastlagt i AVS-EU-Ministerrådets fælles erklæring af 19.-20. juni 2014, ophører med AVS-EU-Ambassadørudvalgets afgørelse om forslag til decharge i henhold til artikel 4 i afgørelse nr. 4/2014.

Artikel 5

Denne afgørelse træder i kraft ved vedtagelsen, bortset fra artikel 1, som træder i kraft den 1. januar 2017.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2016.

På AVS-EU-Ambassadørudvalgets vegne

R.J. MENGA

Formand

---

(1)  Aftale undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (EUT L 317 af 15.12.2000, s. 3), som ændret ved aftale undertegnet i Luxembourg den 25. juni 2005 (EUT L 209 af 11.8.2005, s. 27) og ved aftale undertegnet i Ouagadougou den 22. juni 2010 (EUT L 287 af 4.11.2010, s. 3).

1

(2)  AVS-EF-Ambassadørudvalgets afgørelse nr. 8/2005 af 20. juli 2005 om vedtægterne og forretningsordenen for Centret for Virksomhedsudvikling (EUT L 66 af 8.3.2006, s. 16).

2

(3)  AVS-EU-Ambassadørudvalgets afgørelse nr. 4/2014 af 23. oktober 2014 vedrørende mandatet til bestyrelsen for Centret for Virksomhedsudvikling (CVU) (EUT L 330 af 15.11.2014, s. 61).

3

(4)  Afgørelse nr. 5/2004 truffet af AVS-EF-Ambassadørudvalget den 17. december 2004 om finansforordningen for Centret for Virksomhedsudvikling (EUT L 70 af 9.3.2006, s. 52).

4

---