# Europeiska unionens L 65/2016

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 65 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 59 årgången11 mars 2016 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 65

Svensk utgåva

Lagstiftning

59 årgången11 mars 2016

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIV |
| | * | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/343 av den 9 mars 2016 om förstärkning av vissa aspekter av oskuldspresumtionen och av rätten att närvara vid rättegången i straffrättsliga förfaranden | 1 |
| | | BESLUT |
| | * | Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2016/344 av den 9 mars 2016 om inrättande av ett europeiskt forum för att förbättra samarbetet när det gäller att bekämpa odeklarerat arbete (
  1
  ) | 12 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

DIREKTIV

*

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/343 av den 9 mars 2016 om förstärkning av vissa aspekter av oskuldspresumtionen och av rätten att närvara vid rättegången i straffrättsliga förfaranden

1

BESLUT

*

Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2016/344 av den 9 mars 2016 om inrättande av ett europeiskt forum för att förbättra samarbetet när det gäller att bekämpa odeklarerat arbete (
  1
  )

1

12

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Information om ikraftträdandet av avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om deltagande i verksamheten vid det europeiska stödkontoret för asylfrågor | 21 |
| | * | Avtal mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om villkoren för Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska stödkontoret för asylfrågor | 22 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/345 av den 10 mars 2016 om hur ofta rapportering av meddelanden om containerstatus ska ske samt uppgiftsformatet och överföringsmetoden | 38 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/346 av den 10 mars 2016 om fastställande av de uppgifter som ska ingå i tullinformationssystemet | 40 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/347 av den 10 mars 2016 om fastställande av tekniska standarder för genomförande med avseende på det exakta formatet för insiderförteckningar och för uppdatering av insiderförteckningar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014 (
  1
  ) | 49 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/348 av den 10 mars 2016 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 98/2012 vad gäller lägsta halt av preparatet av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Komagataella pastoris (DSM 23036) som fodertillsats för slaktsvin (innehavare av godkännandet: Huvepharma EOOD) (
  1
  ) | 56 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/349 av den 10 mars 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 59 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2016/350 av den 25 februari 2016 om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om villkoren för Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska stödkontoret för asylfrågor | 61 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2016/351 av den 4 mars 2016 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Världshandelsorganisationens (WTO) allmänna råd när det gäller Jordaniens begäran om ett WTO-undantag avseende övergångsperioden för avskaffande av Jordaniens program för exportstöd | 63 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2016/352 av den 4 mars 2016 om fastställande av den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i de relevanta kommittéerna inom Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa vad gäller de föreslagna ändringarna av Uneceföreskrifterna nr 10, 34, 41, 46, 48, 50, 51, 53, 55, 60, 73, 83, 94, 107, 110, 113, 118, 125, 128, 130 och 131 samt förslaget till nya Uneceföreskrifter om typgodkännande av tysta vägtransportfordon | 64 |

II   Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Information om ikraftträdandet av avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om deltagande i verksamheten vid det europeiska stödkontoret för asylfrågor

21

*

Avtal mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om villkoren för Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska stödkontoret för asylfrågor

22

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/345 av den 10 mars 2016 om hur ofta rapportering av meddelanden om containerstatus ska ske samt uppgiftsformatet och överföringsmetoden

38

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/346 av den 10 mars 2016 om fastställande av de uppgifter som ska ingå i tullinformationssystemet

40

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/347 av den 10 mars 2016 om fastställande av tekniska standarder för genomförande med avseende på det exakta formatet för insiderförteckningar och för uppdatering av insiderförteckningar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014 (
  1
  )

1

49

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/348 av den 10 mars 2016 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 98/2012 vad gäller lägsta halt av preparatet av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Komagataella pastoris (DSM 23036) som fodertillsats för slaktsvin (innehavare av godkännandet: Huvepharma EOOD) (
  1
  )

Komagataella pastoris

1

56

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/349 av den 10 mars 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

59

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2016/350 av den 25 februari 2016 om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om villkoren för Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska stödkontoret för asylfrågor

61

*

Rådets beslut (EU) 2016/351 av den 4 mars 2016 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Världshandelsorganisationens (WTO) allmänna råd när det gäller Jordaniens begäran om ett WTO-undantag avseende övergångsperioden för avskaffande av Jordaniens program för exportstöd

63

*

Rådets beslut (EU) 2016/352 av den 4 mars 2016 om fastställande av den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i de relevanta kommittéerna inom Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa vad gäller de föreslagna ändringarna av Uneceföreskrifterna nr 10, 34, 41, 46, 48, 50, 51, 53, 55, 60, 73, 83, 94, 107, 110, 113, 118, 125, 128, 130 och 131 samt förslaget till nya Uneceföreskrifter om typgodkännande av tysta vägtransportfordon

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

DIREKTIV

| 11.3.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 65/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 65/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV (EU) 2016/343

av den 9 mars 2016

om förstärkning av vissa aspekter av oskuldspresumtionen och av rätten att närvara vid rättegången i straffrättsliga förfaranden

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 82.2 b,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Oskuldspresumtionen och rätten till en rättvis rättegång garanteras i artiklarna 47 och 48 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan), artikel 6 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (nedan kallad Europakonventionen), artikel 14 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (nedan kallad ICCPR-konventionen) och artikel 11 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

(1)

Oskuldspresumtionen och rätten till en rättvis rättegång garanteras i artiklarna 47 och 48 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan), artikel 6 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (nedan kallad Europakonventionen), artikel 14 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (nedan kallad ICCPR-konventionen) och artikel 11 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna.

| (2) | Unionen har satt sig som mål att bevara och utveckla ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Enligt ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Tammerfors den 15–16 oktober 1999, särskilt punkt 33, skulle förstärkt ömsesidigt erkännande av domar och andra avgöranden av rättsliga myndigheter och en nödvändig tillnärmning av lagstiftning underlätta samarbetet mellan behöriga myndigheter och främja det rättsliga skyddet av enskildas rättigheter. Principen om ömsesidigt erkännande bör därför utgöra grunden för det rättsliga samarbetet inom unionen på det civilrättsliga och det straffrättsliga området. |
| --- | --- |

(2)

Unionen har satt sig som mål att bevara och utveckla ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Enligt ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Tammerfors den 15–16 oktober 1999, särskilt punkt 33, skulle förstärkt ömsesidigt erkännande av domar och andra avgöranden av rättsliga myndigheter och en nödvändig tillnärmning av lagstiftning underlätta samarbetet mellan behöriga myndigheter och främja det rättsliga skyddet av enskildas rättigheter. Principen om ömsesidigt erkännande bör därför utgöra grunden för det rättsliga samarbetet inom unionen på det civilrättsliga och det straffrättsliga området.

| (3) | Enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska det straffrättsliga samarbetet inom unionen bygga på principen om ömsesidigt erkännande av domar och andra rättsliga avgöranden. |
| --- | --- |

(3)

Enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska det straffrättsliga samarbetet inom unionen bygga på principen om ömsesidigt erkännande av domar och andra rättsliga avgöranden.

| (4) | Genomförandet av den principen förutsätter att medlemsstaterna har förtroende för varandras straffrättsliga system. Omfattningen av principen om ömsesidigt erkännande är beroende av en rad faktorer, som inbegriper mekanismer till skydd för misstänktas och tilltalades rättigheter och gemensamma miniminormer för att underlätta tillämpningen av den principen. |
| --- | --- |

(4)

Genomförandet av den principen förutsätter att medlemsstaterna har förtroende för varandras straffrättsliga system. Omfattningen av principen om ömsesidigt erkännande är beroende av en rad faktorer, som inbegriper mekanismer till skydd för misstänktas och tilltalades rättigheter och gemensamma miniminormer för att underlätta tillämpningen av den principen.

| (5) | Även om medlemsstaterna är parter i Europakonventionen och ICCPR-konventionen har erfarenheten visat att detta i sig inte alltid räcker för att skapa tillräckligt förtroende för andra medlemsstaters straffrättsliga system. |
| --- | --- |

(5)

Även om medlemsstaterna är parter i Europakonventionen och ICCPR-konventionen har erfarenheten visat att detta i sig inte alltid räcker för att skapa tillräckligt förtroende för andra medlemsstaters straffrättsliga system.

| (6) | Den 30 november 2009 antog rådet en resolution om en färdplan för att stärka misstänktas eller tilltalades processuella rättigheter vid straffrättsliga förfaranden (nedan kallad färdplanen) (3). I färdplanen, som ska genomföras stegvis, uppmanas till antagande av åtgärder avseende rätten till översättning och tolkning (åtgärd A), rätten till information om rättigheter och om anklagelsen (åtgärd B), rätten till juridisk rådgivning och rättshjälp (åtgärd C), rätten till kommunikation med släktingar, arbetsgivare och konsulära myndigheter (åtgärd D) och särskilda skyddsåtgärder för utsatta misstänkta eller tilltalade (åtgärd E). |
| --- | --- |

(6)

Den 30 november 2009 antog rådet en resolution om en färdplan för att stärka misstänktas eller tilltalades processuella rättigheter vid straffrättsliga förfaranden (nedan kallad färdplanen) (3). I färdplanen, som ska genomföras stegvis, uppmanas till antagande av åtgärder avseende rätten till översättning och tolkning (åtgärd A), rätten till information om rättigheter och om anklagelsen (åtgärd B), rätten till juridisk rådgivning och rättshjälp (åtgärd C), rätten till kommunikation med släktingar, arbetsgivare och konsulära myndigheter (åtgärd D) och särskilda skyddsåtgärder för utsatta misstänkta eller tilltalade (åtgärd E).

| (7) | Den 11 december 2009 välkomnade Europeiska rådet färdplanen och införlivade den i Stockholmsprogrammet – Ett öppet och säkert Europa i medborgarnas tjänst och för deras skydd (4) (punkt 2.4). Europeiska rådet underströk att färdplanen inte är uttömmande och uppmanade kommissionen att undersöka behovet av en komplettering när det gäller minimiregler för processuella rättigheter för misstänkta och tilltalade och att bedöma om andra frågor, till exempel oskuldspresumtionen, behöver behandlas i syfte att förbättra samarbetet på detta område. |
| --- | --- |

(7)

Den 11 december 2009 välkomnade Europeiska rådet färdplanen och införlivade den i Stockholmsprogrammet – Ett öppet och säkert Europa i medborgarnas tjänst och för deras skydd (4) (punkt 2.4). Europeiska rådet underströk att färdplanen inte är uttömmande och uppmanade kommissionen att undersöka behovet av en komplettering när det gäller minimiregler för processuella rättigheter för misstänkta och tilltalade och att bedöma om andra frågor, till exempel oskuldspresumtionen, behöver behandlas i syfte att förbättra samarbetet på detta område.

| (8) | Hittills har tre åtgärder om processuella rättigheter i straffrättsliga förfaranden antagits enligt färdplanen, nämligen Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/64/EU (5), 2012/13/EU (6) och 2013/48/EU (7). |
| --- | --- |

(8)

Hittills har tre åtgärder om processuella rättigheter i straffrättsliga förfaranden antagits enligt färdplanen, nämligen Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/64/EU (5), 2012/13/EU (6) och 2013/48/EU (7).

| (9) | Syftet med detta direktiv är att stärka rätten till en rättvis rättegång i straffrättsliga förfaranden genom att föreskriva gemensamma minimiregler avseende vissa aspekter av oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången. |
| --- | --- |

(9)

Syftet med detta direktiv är att stärka rätten till en rättvis rättegång i straffrättsliga förfaranden genom att föreskriva gemensamma minimiregler avseende vissa aspekter av oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången.

| (10) | Genom att fastställa gemensamma minimiregler om skyddet för misstänktas och tilltalades processuella rättigheter syftar detta direktiv till att stärka medlemsstaternas förtroende för varandras straffrättsliga system, och således till att underlätta det ömsesidiga erkännandet av avgöranden i straffrättsliga frågor. Sådana gemensamma minimiregler kan också avlägsna hinder för den fria rörligheten för medborgare inom medlemsstaternas hela territorium. |
| --- | --- |

(10)

Genom att fastställa gemensamma minimiregler om skyddet för misstänktas och tilltalades processuella rättigheter syftar detta direktiv till att stärka medlemsstaternas förtroende för varandras straffrättsliga system, och således till att underlätta det ömsesidiga erkännandet av avgöranden i straffrättsliga frågor. Sådana gemensamma minimiregler kan också avlägsna hinder för den fria rörligheten för medborgare inom medlemsstaternas hela territorium.

| (11) | Detta direktiv bör tillämpas endast på straffrättsliga förfaranden, enligt den tolkning som gjorts av Europeiska unionens domstol (nedan kallad domstolen), utan att det påverkar tillämpningen av rättspraxis i Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (nedan kallad Europadomstolen). Detta direktiv bör inte tillämpas på civilrättsliga förfaranden eller på administrativa förfaranden, inbegripet administrativa förfaranden som kan leda till sanktioner, såsom förfaranden rörande konkurrens, handel, finansiella tjänster, vägtrafik, skatter eller skattetillägg, och utredningar som administrativa myndigheter utför i samband med sådana förfaranden. |
| --- | --- |

(11)

Detta direktiv bör tillämpas endast på straffrättsliga förfaranden, enligt den tolkning som gjorts av Europeiska unionens domstol (nedan kallad domstolen), utan att det påverkar tillämpningen av rättspraxis i Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (nedan kallad Europadomstolen). Detta direktiv bör inte tillämpas på civilrättsliga förfaranden eller på administrativa förfaranden, inbegripet administrativa förfaranden som kan leda till sanktioner, såsom förfaranden rörande konkurrens, handel, finansiella tjänster, vägtrafik, skatter eller skattetillägg, och utredningar som administrativa myndigheter utför i samband med sådana förfaranden.

| (12) | Detta direktiv bör gälla fysiska personer som är misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden. Det bör vara tillämpligt från det tillfälle då en person är misstänkt eller tilltalad för att ha begått ett brott, eller ett påstått brott, och därmed även innan den personen underrättas av en medlemsstats behöriga myndigheter, genom formell delgivning eller på annat sätt, om att han eller hon är misstänkt eller tilltalad. Detta direktiv bör vara tillämpligt i alla skeden av det straffrättsliga förfarandet fram till dess att det slutliga avgörandet om att den misstänkte eller tilltalade har begått brottet har vunnit laga kraft. Rättsliga åtgärder och rättsmedel som är tillgängliga först när det berörda avgörandet redan vunnit laga kraft, inbegripet talan inför Europadomstolen, bör inte omfattas av tillämpningsområdet för detta direktiv. |
| --- | --- |

(12)

Detta direktiv bör gälla fysiska personer som är misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden. Det bör vara tillämpligt från det tillfälle då en person är misstänkt eller tilltalad för att ha begått ett brott, eller ett påstått brott, och därmed även innan den personen underrättas av en medlemsstats behöriga myndigheter, genom formell delgivning eller på annat sätt, om att han eller hon är misstänkt eller tilltalad. Detta direktiv bör vara tillämpligt i alla skeden av det straffrättsliga förfarandet fram till dess att det slutliga avgörandet om att den misstänkte eller tilltalade har begått brottet har vunnit laga kraft. Rättsliga åtgärder och rättsmedel som är tillgängliga först när det berörda avgörandet redan vunnit laga kraft, inbegripet talan inför Europadomstolen, bör inte omfattas av tillämpningsområdet för detta direktiv.

| (13) | I detta direktiv erkänns att behoven och graderna av skydd i fråga om vissa aspekter av oskuldspresumtionen är olika beroende på om det är fråga om fysiska eller juridiska personer. I fråga om fysiska personer behandlas sådant skydd i en omfattande rättspraxis från Europadomstolen. Europeiska unionens domstol har dock erkänt att de rättigheter som härleds från oskuldspresumtionen inte tillkommer juridiska personer på samma sätt som fysiska personer. |
| --- | --- |

(13)

I detta direktiv erkänns att behoven och graderna av skydd i fråga om vissa aspekter av oskuldspresumtionen är olika beroende på om det är fråga om fysiska eller juridiska personer. I fråga om fysiska personer behandlas sådant skydd i en omfattande rättspraxis från Europadomstolen. Europeiska unionens domstol har dock erkänt att de rättigheter som härleds från oskuldspresumtionen inte tillkommer juridiska personer på samma sätt som fysiska personer.

| (14) | Mot bakgrund av det skede som utvecklingen av nationell rätt och av rättspraxis på nationell nivå och unionsnivå för närvarande befinner sig i, är det för tidigt att lagstifta på unionsnivå om en oskuldspresumtion för juridiska personer. Därför bör detta direktiv inte vara tillämpligt på juridiska personer. Detta bör inte påverka tillämpningen av en oskuldspresumtion för juridiska personer enligt, i synnerhet, Europakonventionen och enligt den tolkning av denna som gjorts av Europadomstolen och av domstolen. |
| --- | --- |

(14)

Mot bakgrund av det skede som utvecklingen av nationell rätt och av rättspraxis på nationell nivå och unionsnivå för närvarande befinner sig i, är det för tidigt att lagstifta på unionsnivå om en oskuldspresumtion för juridiska personer. Därför bör detta direktiv inte vara tillämpligt på juridiska personer. Detta bör inte påverka tillämpningen av en oskuldspresumtion för juridiska personer enligt, i synnerhet, Europakonventionen och enligt den tolkning av denna som gjorts av Europadomstolen och av domstolen.

| (15) | En oskuldspresumtion för juridiska personer bör säkerställas genom befintliga lagstiftningsgarantier och rättspraxis, vars utveckling bör ligga till grund för en bedömning av behovet av åtgärder på unionsnivå. |
| --- | --- |

(15)

En oskuldspresumtion för juridiska personer bör säkerställas genom befintliga lagstiftningsgarantier och rättspraxis, vars utveckling bör ligga till grund för en bedömning av behovet av åtgärder på unionsnivå.

| (16) | Oskuldspresumtionen skulle överträdas om offentliga uttalanden av myndigheter, eller rättsliga avgöranden utöver dem som avser frågan om skuld, framställde en misstänkt eller tilltalad som skyldig, så länge den personen inte har bevisats vara skyldig enligt lag. Sådana uttalanden och rättsliga avgöranden bör inte ge uttryck för att den personen är skyldig. Detta bör inte påverka sådana åtgärder från åklagaren som syftar till att styrka den misstänktes eller tilltalades skuld, såsom åtalet, och inte heller rättsliga avgöranden som får till följd att en uppskjuten påföljd får verkan, förutsatt att rätten till försvar respekteras. Detta bör inte heller påverka preliminära beslut av processuell karaktär som fattas av rättsliga eller andra behöriga myndigheter och grundas på misstanke eller bevisning som talar till den misstänktes eller tilltalades nackdel, såsom beslut om häktning, förutsatt att sådana beslut inte hänvisar till den misstänkte eller tilltalade som skyldig. Innan den behöriga myndigheten meddelar ett preliminärt avgörande av processuell karaktär kan den först behöva säkerställa att det föreligger tillräcklig bevisning som talar till den misstänktes eller tilltalades nackdel för att motivera det aktuella beslutet, och beslutet skulle kunna innehålla en hänvisning till denna bevisning. |
| --- | --- |

(16)

Oskuldspresumtionen skulle överträdas om offentliga uttalanden av myndigheter, eller rättsliga avgöranden utöver dem som avser frågan om skuld, framställde en misstänkt eller tilltalad som skyldig, så länge den personen inte har bevisats vara skyldig enligt lag. Sådana uttalanden och rättsliga avgöranden bör inte ge uttryck för att den personen är skyldig. Detta bör inte påverka sådana åtgärder från åklagaren som syftar till att styrka den misstänktes eller tilltalades skuld, såsom åtalet, och inte heller rättsliga avgöranden som får till följd att en uppskjuten påföljd får verkan, förutsatt att rätten till försvar respekteras. Detta bör inte heller påverka preliminära beslut av processuell karaktär som fattas av rättsliga eller andra behöriga myndigheter och grundas på misstanke eller bevisning som talar till den misstänktes eller tilltalades nackdel, såsom beslut om häktning, förutsatt att sådana beslut inte hänvisar till den misstänkte eller tilltalade som skyldig. Innan den behöriga myndigheten meddelar ett preliminärt avgörande av processuell karaktär kan den först behöva säkerställa att det föreligger tillräcklig bevisning som talar till den misstänktes eller tilltalades nackdel för att motivera det aktuella beslutet, och beslutet skulle kunna innehålla en hänvisning till denna bevisning.

| (17) | Begreppet offentliga uttalanden från myndigheter bör avse varje uttalande vars innehåll hänför sig till ett brott och som härrör från antingen en myndighet som är delaktig i det straffrättsliga förfarandet i fråga om detta brott, som rättsliga myndigheter, polis eller andra brottsbekämpande myndigheter, eller från en annan myndighet, som ministrar och andra offentliga tjänstemän, vilket inte påverkar nationell lagstiftning om immunitet. |
| --- | --- |

(17)

Begreppet offentliga uttalanden från myndigheter bör avse varje uttalande vars innehåll hänför sig till ett brott och som härrör från antingen en myndighet som är delaktig i det straffrättsliga förfarandet i fråga om detta brott, som rättsliga myndigheter, polis eller andra brottsbekämpande myndigheter, eller från en annan myndighet, som ministrar och andra offentliga tjänstemän, vilket inte påverkar nationell lagstiftning om immunitet.

| (18) | Skyldigheten att inte hänvisa till misstänkta eller tilltalade som skyldiga bör inte hindra myndigheter från att offentligt sprida uppgifter om det straffrättsliga förfarandet när detta är absolut nödvändigt av skäl som rör brottsutredningen, som när videomaterial släpps och när allmänheten ombeds att hjälpa till med att identifiera den som påstås ha begått ett brott, eller när detta sker i allmänhetens intresse, som när invånarna i ett visst område av säkerhetsskäl informeras om ett påstått miljöbrott eller när åklagaren eller en annan behörig myndighet tillhandahåller objektiva uppgifter om utvecklingen av det straffrättsliga förfarandet i avsikt att förhindra att den allmänna ordningen störs. Användningen av sådana skäl bör begränsas till situationer där detta skulle vara rimligt och proportionellt, med beaktande av samtliga intressen. I alla händelser bör inte det sätt på och det sammanhang i vilket informationen sprids skapa ett intryck av att en person är skyldig innan han eller hon enligt lag har förklarats vara skyldig. |
| --- | --- |

(18)

Skyldigheten att inte hänvisa till misstänkta eller tilltalade som skyldiga bör inte hindra myndigheter från att offentligt sprida uppgifter om det straffrättsliga förfarandet när detta är absolut nödvändigt av skäl som rör brottsutredningen, som när videomaterial släpps och när allmänheten ombeds att hjälpa till med att identifiera den som påstås ha begått ett brott, eller när detta sker i allmänhetens intresse, som när invånarna i ett visst område av säkerhetsskäl informeras om ett påstått miljöbrott eller när åklagaren eller en annan behörig myndighet tillhandahåller objektiva uppgifter om utvecklingen av det straffrättsliga förfarandet i avsikt att förhindra att den allmänna ordningen störs. Användningen av sådana skäl bör begränsas till situationer där detta skulle vara rimligt och proportionellt, med beaktande av samtliga intressen. I alla händelser bör inte det sätt på och det sammanhang i vilket informationen sprids skapa ett intryck av att en person är skyldig innan han eller hon enligt lag har förklarats vara skyldig.

| (19) | Medlemsstaterna bör vidta lämpliga åtgärder för att se till att myndigheterna, när de lämnar information till medierna, inte hänvisar till misstänkta eller tilltalade som skyldiga så länge dessa inte har förklarats vara skyldiga enligt lag. I detta syfte bör medlemsstaterna informera myndigheterna om vikten av att noggrant beakta oskuldspresumtionen när dessa lämnar ut eller sprider information till medierna. Detta bör inte påverka nationell rätt som skyddar tryck- och yttrandefriheten i media. |
| --- | --- |

(19)

Medlemsstaterna bör vidta lämpliga åtgärder för att se till att myndigheterna, när de lämnar information till medierna, inte hänvisar till misstänkta eller tilltalade som skyldiga så länge dessa inte har förklarats vara skyldiga enligt lag. I detta syfte bör medlemsstaterna informera myndigheterna om vikten av att noggrant beakta oskuldspresumtionen när dessa lämnar ut eller sprider information till medierna. Detta bör inte påverka nationell rätt som skyddar tryck- och yttrandefriheten i media.

| (20) | De behöriga myndigheterna bör avstå från att framställa misstänkta eller tilltalade som skyldiga, i domstol eller offentligt, genom att använda fysiskt begränsande åtgärder, exempelvis handbojor, glasburar, inhägnader och fotbojor, såvida användningen av sådana åtgärder inte behövs i det enskilda fallet, antingen av säkerhetsskäl – bland annat för att hindra misstänkta eller tilltalade från att skada sig själva eller andra, eller från att skada egendom – eller för att hindra misstänkta eller tilltalade från att avvika eller ha kontakt med tredje parter, exempelvis vittnen eller brottsoffer. Möjligheten att tillämpa fysiskt begränsande åtgärder innebär inte att de behöriga myndigheterna måste fatta ett formellt beslut om användning av sådana åtgärder. |
| --- | --- |

(20)

De behöriga myndigheterna bör avstå från att framställa misstänkta eller tilltalade som skyldiga, i domstol eller offentligt, genom att använda fysiskt begränsande åtgärder, exempelvis handbojor, glasburar, inhägnader och fotbojor, såvida användningen av sådana åtgärder inte behövs i det enskilda fallet, antingen av säkerhetsskäl – bland annat för att hindra misstänkta eller tilltalade från att skada sig själva eller andra, eller från att skada egendom – eller för att hindra misstänkta eller tilltalade från att avvika eller ha kontakt med tredje parter, exempelvis vittnen eller brottsoffer. Möjligheten att tillämpa fysiskt begränsande åtgärder innebär inte att de behöriga myndigheterna måste fatta ett formellt beslut om användning av sådana åtgärder.

| (21) | Där det är möjligt bör de behöriga myndigheterna också avstå från att i domstol eller offentligt presentera misstänkta eller tilltalade i fängelsekläder, för att undvika att ge intryck av att dessa personer är skyldiga. |
| --- | --- |

(21)

Där det är möjligt bör de behöriga myndigheterna också avstå från att i domstol eller offentligt presentera misstänkta eller tilltalade i fängelsekläder, för att undvika att ge intryck av att dessa personer är skyldiga.

| (22) | Bevisbördan för att fastställa misstänktas och tilltalades skuld åvilar åklagaren, och alla tvivel bör vara till den misstänktes eller tilltalades fördel. Oskuldspresumtionen överträds om bevisbördan överförs från åklagaren till försvaret, utan att detta påverkar domstolens befogenheter att utföra utredningar på eget initiativ, domstolens oberoende när den bedömer den misstänktes eller tilltalades skuld och användningen av presumtioner om sakförhållanden eller rättsläget rörande det straffrättsliga ansvaret för en misstänkt eller tilltalad. Sådana presumtioner bör hållas inom rimliga gränser, med beaktande av vikten av det saken rör och med iakttagande av rätten till försvar, och de medel som används bör stå i rimlig proportion till det legitima mål som eftersträvas. Sådana presumtioner bör kunna kullkastas, och de bör under alla omständigheter endast användas om rätten till försvar respekteras. |
| --- | --- |

(22)

Bevisbördan för att fastställa misstänktas och tilltalades skuld åvilar åklagaren, och alla tvivel bör vara till den misstänktes eller tilltalades fördel. Oskuldspresumtionen överträds om bevisbördan överförs från åklagaren till försvaret, utan att detta påverkar domstolens befogenheter att utföra utredningar på eget initiativ, domstolens oberoende när den bedömer den misstänktes eller tilltalades skuld och användningen av presumtioner om sakförhållanden eller rättsläget rörande det straffrättsliga ansvaret för en misstänkt eller tilltalad. Sådana presumtioner bör hållas inom rimliga gränser, med beaktande av vikten av det saken rör och med iakttagande av rätten till försvar, och de medel som används bör stå i rimlig proportion till det legitima mål som eftersträvas. Sådana presumtioner bör kunna kullkastas, och de bör under alla omständigheter endast användas om rätten till försvar respekteras.

| (23) | I en del medlemsstater ansvarar inte bara åklagaren utan även domare och behöriga domstolar för att söka efter bevisning som talar till den misstänktes eller tilltalades såväl fördel som nackdel. Medlemsstater som saknar kontradiktorisk process bör kunna upprätthålla sina rådande ordningar under förutsättning att dessa är förenliga med detta direktiv och andra relevanta bestämmelser i unionsrätt och internationell rätt. |
| --- | --- |

(23)

I en del medlemsstater ansvarar inte bara åklagaren utan även domare och behöriga domstolar för att söka efter bevisning som talar till den misstänktes eller tilltalades såväl fördel som nackdel. Medlemsstater som saknar kontradiktorisk process bör kunna upprätthålla sina rådande ordningar under förutsättning att dessa är förenliga med detta direktiv och andra relevanta bestämmelser i unionsrätt och internationell rätt.

| (24) | Rätten att tiga är en viktig aspekt av oskuldspresumtionen och bör fungera som ett skydd mot självangivelse. |
| --- | --- |

(24)

Rätten att tiga är en viktig aspekt av oskuldspresumtionen och bör fungera som ett skydd mot självangivelse.

| (25) | Rätten att inte vittna mot sig själv är också en viktig del av oskuldspresumtionen. När misstänkta och tilltalade ombeds att yttra sig eller att svara på frågor bör de inte tvingas att lägga fram bevis eller handlingar eller lämna information som kan leda till självangivelse. |
| --- | --- |

(25)

Rätten att inte vittna mot sig själv är också en viktig del av oskuldspresumtionen. När misstänkta och tilltalade ombeds att yttra sig eller att svara på frågor bör de inte tvingas att lägga fram bevis eller handlingar eller lämna information som kan leda till självangivelse.

| (26) | Rätten att tiga och rätten att inte vittna mot sig själv bör gälla med avseende på frågor som har samband med de brott som en person är misstänkt eller tilltalad för att ha begått och inte till exempel med avseende på frågor som har att göra med identifieringen av en misstänkt eller tilltalad. |
| --- | --- |

(26)

Rätten att tiga och rätten att inte vittna mot sig själv bör gälla med avseende på frågor som har samband med de brott som en person är misstänkt eller tilltalad för att ha begått och inte till exempel med avseende på frågor som har att göra med identifieringen av en misstänkt eller tilltalad.

| (27) | Rätten att tiga och rätten att inte vittna mot sig själv innebär att de behöriga myndigheterna inte bör tvinga misstänkta eller tilltalade att lämna information om dessa personer inte önskar göra detta. För att avgöra huruvida rätten att tiga eller rätten att inte vittna mot sig själv har kränkts bör Europadomstolens tolkning av rätten till en rättvis rättegång i enlighet med Europakonventionen beaktas. |
| --- | --- |

(27)

Rätten att tiga och rätten att inte vittna mot sig själv innebär att de behöriga myndigheterna inte bör tvinga misstänkta eller tilltalade att lämna information om dessa personer inte önskar göra detta. För att avgöra huruvida rätten att tiga eller rätten att inte vittna mot sig själv har kränkts bör Europadomstolens tolkning av rätten till en rättvis rättegång i enlighet med Europakonventionen beaktas.

| (28) | Utövandet av rätten att tiga eller rätten att inte vittna mot sig själv bör inte användas mot en misstänkt eller tilltalad och bör inte i sig betraktas som bevis för att vederbörande har begått det aktuella brottet. Detta bör inte påverka nationella bestämmelser om domstolars eller domares bevisprövning, förutsatt att rätten till försvar respekteras. |
| --- | --- |

(28)

Utövandet av rätten att tiga eller rätten att inte vittna mot sig själv bör inte användas mot en misstänkt eller tilltalad och bör inte i sig betraktas som bevis för att vederbörande har begått det aktuella brottet. Detta bör inte påverka nationella bestämmelser om domstolars eller domares bevisprövning, förutsatt att rätten till försvar respekteras.

| (29) | Utövandet av rätten att inte vittna mot sig själv bör inte hindra behöriga myndigheters upptagning av bevisning som lagligen kan erhållas från de misstänkta eller tilltalade genom användning av lagenliga tvångsmedel och som finns oberoende av den misstänktes eller tilltalades vilja, såsom material som erhållits till följd av en husrannsakan, material som det finns en rättslig skyldighet att bevara och på begäran lägga fram, prover av utandningsluft, blod och urin samt vävnad för DNA-analys. |
| --- | --- |

(29)

Utövandet av rätten att inte vittna mot sig själv bör inte hindra behöriga myndigheters upptagning av bevisning som lagligen kan erhållas från de misstänkta eller tilltalade genom användning av lagenliga tvångsmedel och som finns oberoende av den misstänktes eller tilltalades vilja, såsom material som erhållits till följd av en husrannsakan, material som det finns en rättslig skyldighet att bevara och på begäran lägga fram, prover av utandningsluft, blod och urin samt vävnad för DNA-analys.

| (30) | Rätten att tiga och rätten att inte vittna mot sig själv bör inte hindra medlemsstaterna från att besluta att med avseende på mindre förseelser, som trafikförseelser, handläggningen av ärendet eller målet eller av vissa av dess delar kan genomföras skriftligen eller utan att den misstänkte eller tilltalade förhörs av behöriga myndigheter med avseende på den aktuella förseelsen, under förutsättning att detta är förenligt med rätten till en rättvis rättegång. |
| --- | --- |

(30)

Rätten att tiga och rätten att inte vittna mot sig själv bör inte hindra medlemsstaterna från att besluta att med avseende på mindre förseelser, som trafikförseelser, handläggningen av ärendet eller målet eller av vissa av dess delar kan genomföras skriftligen eller utan att den misstänkte eller tilltalade förhörs av behöriga myndigheter med avseende på den aktuella förseelsen, under förutsättning att detta är förenligt med rätten till en rättvis rättegång.

| (31) | Medlemsstaterna bör överväga att säkerställa att misstänkta eller tilltalade, när de får information om rättigheter i enlighet med artikel 3 i direktiv 2012/13/EU, också får information om rätten att inte vittna mot sig själva, i enlighet med vad som tillämpas enligt nationell rätt i överensstämmelse med det här direktivet. |
| --- | --- |

(31)

Medlemsstaterna bör överväga att säkerställa att misstänkta eller tilltalade, när de får information om rättigheter i enlighet med artikel 3 i direktiv 2012/13/EU, också får information om rätten att inte vittna mot sig själva, i enlighet med vad som tillämpas enligt nationell rätt i överensstämmelse med det här direktivet.

| (32) | Medlemsstaterna bör överväga att säkerställa att, när misstänkta eller tilltalade får rättighetsinformation i enlighet med artikel 4 i direktiv 2012/13/EU, denna information också omfattar en uppgift om rätten att inte vittna mot sig själv, i enlighet med vad som tillämpas enligt nationell rätt i överensstämmelse med det här direktivet. |
| --- | --- |

(32)

Medlemsstaterna bör överväga att säkerställa att, när misstänkta eller tilltalade får rättighetsinformation i enlighet med artikel 4 i direktiv 2012/13/EU, denna information också omfattar en uppgift om rätten att inte vittna mot sig själv, i enlighet med vad som tillämpas enligt nationell rätt i överensstämmelse med det här direktivet.

| (33) | Rätten till en rättvis rättegång är en av grundprinciperna i ett demokratiskt samhälle. Rätten för misstänkta och tilltalade att närvara vid rättegången bygger på denna rättighet och bör säkerställas i hela unionen. |
| --- | --- |

(33)

Rätten till en rättvis rättegång är en av grundprinciperna i ett demokratiskt samhälle. Rätten för misstänkta och tilltalade att närvara vid rättegången bygger på denna rättighet och bör säkerställas i hela unionen.

| (34) | Om misstänkta eller tilltalade av skäl utom deras kontroll inte kan närvara vid rättegången bör de ges möjlighet att begära ett nytt datum för rättegången inom den tidsfrist som föreskrivs i nationell rätt. |
| --- | --- |

(34)

Om misstänkta eller tilltalade av skäl utom deras kontroll inte kan närvara vid rättegången bör de ges möjlighet att begära ett nytt datum för rättegången inom den tidsfrist som föreskrivs i nationell rätt.

| (35) | Misstänktas och tilltalades rätt att vara närvarande vid rättegången är inte absolut. På vissa villkor bör misstänkta och tilltalade uttryckligen eller genom tyst medgivande, men på ett otvetydigt sätt, kunna avstå från denna rätt. |
| --- | --- |

(35)

Misstänktas och tilltalades rätt att vara närvarande vid rättegången är inte absolut. På vissa villkor bör misstänkta och tilltalade uttryckligen eller genom tyst medgivande, men på ett otvetydigt sätt, kunna avstå från denna rätt.

| (36) | Under vissa förhållanden bör det vara möjligt att meddela ett avgörande om den misstänktes eller tilltalades skuld eller oskuld även om den berörda personen inte är närvarande vid rättegången. Detta kan vara fallet om den misstänkte eller tilltalade i vederbörlig tid har underrättats om rättegången och om följderna av utevaro men trots detta uteblir. Att den misstänkte eller tilltalade har underrättats om rättegången bör förstås som att han eller hon kallas personligen eller att personen i fråga på annat sätt officiellt informeras om datum och tid för rättegången på ett sätt som gör det möjligt för honom eller henne att bli medveten om rättegången. Att informera den misstänkte eller tilltalade om följderna av utevaro bör särskilt förstås som att denna person informeras om att ett avgörande kan meddelas om han eller hon uteblir från rättegången. |
| --- | --- |

(36)

Under vissa förhållanden bör det vara möjligt att meddela ett avgörande om den misstänktes eller tilltalades skuld eller oskuld även om den berörda personen inte är närvarande vid rättegången. Detta kan vara fallet om den misstänkte eller tilltalade i vederbörlig tid har underrättats om rättegången och om följderna av utevaro men trots detta uteblir. Att den misstänkte eller tilltalade har underrättats om rättegången bör förstås som att han eller hon kallas personligen eller att personen i fråga på annat sätt officiellt informeras om datum och tid för rättegången på ett sätt som gör det möjligt för honom eller henne att bli medveten om rättegången. Att informera den misstänkte eller tilltalade om följderna av utevaro bör särskilt förstås som att denna person informeras om att ett avgörande kan meddelas om han eller hon uteblir från rättegången.

| (37) | Det bör också vara möjligt att hålla en rättegång som kan leda till ett avgörande om skuld eller oskuld i den misstänktes eller tilltalades utevaro om denna person har underrättats om rättegången och gett fullmakt till en försvarare som utsetts av den misstänkte eller tilltalade själv eller av staten att företräda honom eller henne vid rättegången och som också företrätt den misstänkte eller tilltalade. |
| --- | --- |

(37)

Det bör också vara möjligt att hålla en rättegång som kan leda till ett avgörande om skuld eller oskuld i den misstänktes eller tilltalades utevaro om denna person har underrättats om rättegången och gett fullmakt till en försvarare som utsetts av den misstänkte eller tilltalade själv eller av staten att företräda honom eller henne vid rättegången och som också företrätt den misstänkte eller tilltalade.

| (38) | Vid bedömningen av om det sätt på vilket informationen tillhandahålls är tillräckligt för att säkerställa en persons kännedom om rättegången bör i förekommande fall särskilt beaktas dels de ansträngningar som myndigheterna har gjort för att informera den berörda personen, dels de ansträngningar som den berörda personen har gjort för att ta emot den information som riktas till honom eller henne. |
| --- | --- |

(38)

Vid bedömningen av om det sätt på vilket informationen tillhandahålls är tillräckligt för att säkerställa en persons kännedom om rättegången bör i förekommande fall särskilt beaktas dels de ansträngningar som myndigheterna har gjort för att informera den berörda personen, dels de ansträngningar som den berörda personen har gjort för att ta emot den information som riktas till honom eller henne.

| (39) | Om medlemsstaterna föreskriver en möjlighet att hålla en rättegång i en misstänkts eller tilltalads utevaro, och villkoren för att meddela ett avgörande i en misstänkts eller tilltalads utevaro inte är uppfyllda eftersom den misstänkte eller tilltalade trots rimliga ansträngningar inte kunnat hittas, exempelvis eftersom personen har flytt eller avvikit, bör det ändå vara möjligt att meddela ett avgörande i den misstänktes eller tilltalades utevaro och att verkställa detta avgörande. I detta fall bör medlemsstaterna se till att när misstänkta eller tilltalade informeras om avgörandet, särskilt när de grips, de också bör informeras om möjligheten att angripa avgörandet och om rätten till en ny rättegång, eller om andra rättsmedel. Sådan information bör ges skriftligen. Informationen kan också ges muntligen, förutsatt att en uppgift om att informationen har lämnats registreras i enlighet med dokumentationsförfarandet enligt nationell rätt. |
| --- | --- |

(39)

Om medlemsstaterna föreskriver en möjlighet att hålla en rättegång i en misstänkts eller tilltalads utevaro, och villkoren för att meddela ett avgörande i en misstänkts eller tilltalads utevaro inte är uppfyllda eftersom den misstänkte eller tilltalade trots rimliga ansträngningar inte kunnat hittas, exempelvis eftersom personen har flytt eller avvikit, bör det ändå vara möjligt att meddela ett avgörande i den misstänktes eller tilltalades utevaro och att verkställa detta avgörande. I detta fall bör medlemsstaterna se till att när misstänkta eller tilltalade informeras om avgörandet, särskilt när de grips, de också bör informeras om möjligheten att angripa avgörandet och om rätten till en ny rättegång, eller om andra rättsmedel. Sådan information bör ges skriftligen. Informationen kan också ges muntligen, förutsatt att en uppgift om att informationen har lämnats registreras i enlighet med dokumentationsförfarandet enligt nationell rätt.

| (40) | De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna bör tillåtas att tillfälligt utvisa en misstänkt eller tilltalad från rättegången när detta sker för att se till att det straffrättsliga förfarandet förlöper korrekt. Detta kan exempelvis vara fallet när en misstänkt eller tilltalad stör förhandlingarna och måste föras ut från förhandlingssalen efter beslut av domaren eller då det är tydligt att närvaron av en misstänkt eller tilltalad medför att ett vittne inte kan höras på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

(40)

De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna bör tillåtas att tillfälligt utvisa en misstänkt eller tilltalad från rättegången när detta sker för att se till att det straffrättsliga förfarandet förlöper korrekt. Detta kan exempelvis vara fallet när en misstänkt eller tilltalad stör förhandlingarna och måste föras ut från förhandlingssalen efter beslut av domaren eller då det är tydligt att närvaron av en misstänkt eller tilltalad medför att ett vittne inte kan höras på ett tillfredsställande sätt.

| (41) | Rätten att närvara vid sin egen rättegång kan endast utövas om en eller flera förhandlingar hålls. Detta innebär att rätten att närvara vid sin egen rättegång inte kan tillämpas om nationella processrättsliga regler inte föreskriver förhandling. Sådana nationella regler bör vara förenliga med stadgan och med Europakonventionen, såsom dessa tolkas av domstolen och av Europadomstolen, i synnerhet rörande rätten till en rättvis rättegång. Detta är exempelvis fallet om förfarandet genomförs på förenklat sätt genom, helt eller delvis, skriftligt förfarande eller ett förfarande utan förhandling. |
| --- | --- |

(41)

Rätten att närvara vid sin egen rättegång kan endast utövas om en eller flera förhandlingar hålls. Detta innebär att rätten att närvara vid sin egen rättegång inte kan tillämpas om nationella processrättsliga regler inte föreskriver förhandling. Sådana nationella regler bör vara förenliga med stadgan och med Europakonventionen, såsom dessa tolkas av domstolen och av Europadomstolen, i synnerhet rörande rätten till en rättvis rättegång. Detta är exempelvis fallet om förfarandet genomförs på förenklat sätt genom, helt eller delvis, skriftligt förfarande eller ett förfarande utan förhandling.

| (42) | Medlemsstaterna bör se till att man vid genomförandet av detta direktiv, särskilt vad gäller rätten att närvara vid sin egen rättegång och rätten till en ny rättegång, beaktar sårbara personers särskilda behov. Enligt kommissionens rekommendation av den 27 november 2013 om processuella garantier för sårbara misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden (8) bör med sårbara misstänkta eller sårbara tilltalade förstås alla misstänkta eller tilltalade som inte kan förstå eller effektivt delta i straffrättsliga förfaranden på grund av ålder, mentalt eller fysiskt tillstånd eller eventuellt funktionshinder. |
| --- | --- |

(42)

Medlemsstaterna bör se till att man vid genomförandet av detta direktiv, särskilt vad gäller rätten att närvara vid sin egen rättegång och rätten till en ny rättegång, beaktar sårbara personers särskilda behov. Enligt kommissionens rekommendation av den 27 november 2013 om processuella garantier för sårbara misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden (8) bör med sårbara misstänkta eller sårbara tilltalade förstås alla misstänkta eller tilltalade som inte kan förstå eller effektivt delta i straffrättsliga förfaranden på grund av ålder, mentalt eller fysiskt tillstånd eller eventuellt funktionshinder.

| (43) | Barn är sårbara och bör ges ett särskilt mått av skydd. Därför bör särskilda rättssäkerhetsgarantier gälla för vissa av de rättigheter som föreskrivs i detta direktiv. |
| --- | --- |

(43)

Barn är sårbara och bör ges ett särskilt mått av skydd. Därför bör särskilda rättssäkerhetsgarantier gälla för vissa av de rättigheter som föreskrivs i detta direktiv.

| (44) | Principen om effektiv unionsrätt kräver att medlemsstaterna inför lämpliga och effektiva rättsmedel i händelse av ett åsidosättande av en rättighet som gäller för enskilda enligt unionsrätten. Ett effektivt rättsmedel vid ett åsidosättande av någon av de rättigheter som föreskrivs i detta direktiv bör så långt det är möjligt ha till effekt att misstänkta eller tilltalade får samma ställning som den de skulle ha haft om åsidosättandet inte hade inträffat, i syfte att skydda rätten till en rättvis rättegång och rätten till försvar. |
| --- | --- |

(44)

Principen om effektiv unionsrätt kräver att medlemsstaterna inför lämpliga och effektiva rättsmedel i händelse av ett åsidosättande av en rättighet som gäller för enskilda enligt unionsrätten. Ett effektivt rättsmedel vid ett åsidosättande av någon av de rättigheter som föreskrivs i detta direktiv bör så långt det är möjligt ha till effekt att misstänkta eller tilltalade får samma ställning som den de skulle ha haft om åsidosättandet inte hade inträffat, i syfte att skydda rätten till en rättvis rättegång och rätten till försvar.

| (45) | När domstolar och domare värderar uttalanden som misstänkta eller tilltalade har gjort eller bevisning som upptagits med åsidosättande av deras rätt att tiga eller deras rätt att inte vittna mot sig själva, bör de respektera rätten till försvar och rätten till en rättvis rättegång. I detta sammanhang bör man beakta rättspraxis från Europadomstolen, enligt vilken hela förfarandet ska anses orättvist om man som bevisning tillåter uttalanden som erhållits genom tortyr eller annan misshandel som strider mot artikel 3 i Europakonventionen för att fastställa relevanta fakta i ett straffrättsligt förfarande. Enligt FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning bör inget uttalande som konstateras ha gjorts till följd av tortyr åberopas som bevisning i förfaranden, förutom mot en person som är åtalad för tortyr, som bevisning för att uttalandet gjorts. |
| --- | --- |

(45)

När domstolar och domare värderar uttalanden som misstänkta eller tilltalade har gjort eller bevisning som upptagits med åsidosättande av deras rätt att tiga eller deras rätt att inte vittna mot sig själva, bör de respektera rätten till försvar och rätten till en rättvis rättegång. I detta sammanhang bör man beakta rättspraxis från Europadomstolen, enligt vilken hela förfarandet ska anses orättvist om man som bevisning tillåter uttalanden som erhållits genom tortyr eller annan misshandel som strider mot artikel 3 i Europakonventionen för att fastställa relevanta fakta i ett straffrättsligt förfarande. Enligt FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning bör inget uttalande som konstateras ha gjorts till följd av tortyr åberopas som bevisning i förfaranden, förutom mot en person som är åtalad för tortyr, som bevisning för att uttalandet gjorts.

| (46) | För att övervaka och utvärdera hur effektivt detta direktiv är bör medlemsstaterna skicka tillgängliga uppgifter till kommissionen med avseende på genomförandet av de rättigheter som fastställs i detta direktiv. Sådana uppgifter skulle kunna omfatta uppgifter som registrerats av rättsliga myndigheter och brottsbekämpande myndigheter om rättsmedel som har använts vid åsidosättande av någon av de aspekter av oskuldspresumtionen som omfattas av detta direktiv eller av rätten att vara närvarande vid rättegången. |
| --- | --- |

(46)

För att övervaka och utvärdera hur effektivt detta direktiv är bör medlemsstaterna skicka tillgängliga uppgifter till kommissionen med avseende på genomförandet av de rättigheter som fastställs i detta direktiv. Sådana uppgifter skulle kunna omfatta uppgifter som registrerats av rättsliga myndigheter och brottsbekämpande myndigheter om rättsmedel som har använts vid åsidosättande av någon av de aspekter av oskuldspresumtionen som omfattas av detta direktiv eller av rätten att vara närvarande vid rättegången.

| (47) | Detta direktiv garanterar de grundläggande rättigheter och principer som erkänns i stadgan och i Europakonventionen, inbegripet förbudet mot tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling, rätten till frihet och säkerhet, respekten för privatlivet och familjelivet, människans rätt till integritet, barnets rättigheter, integrering av personer med funktionshinder, rätten till ett effektivt rättsmedel och rätten till en rättvis rättegång samt oskuldspresumtionen och rätten till försvar. Hänsyn bör särskilt tas till artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), enligt vilken unionen ska erkänna de rättigheter, friheter och principer som fastställs i stadgan, och enligt vilken de grundläggande rättigheterna, såsom de garanteras i Europakonventionen och såsom de följer av medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner, ska ingå i unionsrätten som allmänna principer. |
| --- | --- |

(47)

Detta direktiv garanterar de grundläggande rättigheter och principer som erkänns i stadgan och i Europakonventionen, inbegripet förbudet mot tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling, rätten till frihet och säkerhet, respekten för privatlivet och familjelivet, människans rätt till integritet, barnets rättigheter, integrering av personer med funktionshinder, rätten till ett effektivt rättsmedel och rätten till en rättvis rättegång samt oskuldspresumtionen och rätten till försvar. Hänsyn bör särskilt tas till artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), enligt vilken unionen ska erkänna de rättigheter, friheter och principer som fastställs i stadgan, och enligt vilken de grundläggande rättigheterna, såsom de garanteras i Europakonventionen och såsom de följer av medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner, ska ingå i unionsrätten som allmänna principer.

| (48) | Eftersom detta direktiv fastställer minimiregler bör medlemsstaterna kunna utvidga de rättigheter som fastställs i detta direktiv för att föreskriva en högre skyddsnivå. Den skyddsnivå som medlemsstaterna tillhandahåller bör aldrig understiga de normer som anges i stadgan och Europakonventionen, såsom dessa tolkas av domstolen och Europadomstolen. |
| --- | --- |

(48)

Eftersom detta direktiv fastställer minimiregler bör medlemsstaterna kunna utvidga de rättigheter som fastställs i detta direktiv för att föreskriva en högre skyddsnivå. Den skyddsnivå som medlemsstaterna tillhandahåller bör aldrig understiga de normer som anges i stadgan och Europakonventionen, såsom dessa tolkas av domstolen och Europadomstolen.

| (49) | Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att fastställa gemensamma minimiregler för vissa aspekter av oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången i straffrättsliga förfaranden, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av dess omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(49)

Eftersom målen för detta direktiv, nämligen att fastställa gemensamma minimiregler för vissa aspekter av oskuldspresumtionen och rätten att närvara vid rättegången i straffrättsliga förfaranden, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av dess omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (50) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4 i det protokollet, deltar Förenade kungariket och Irland inte i antagandet av detta direktiv och är därför inte bundna av det och omfattas inte av dess tillämpning. |
| --- | --- |

(50)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 21 om Förenade kungarikets och Irlands ställning med avseende på området med frihet, säkerhet och rättvisa, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4 i det protokollet, deltar Förenade kungariket och Irland inte i antagandet av detta direktiv och är därför inte bundna av det och omfattas inte av dess tillämpning.

| (51) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i antagandet av detta direktiv och är därför inte bundet av det och omfattas inte av dess tillämpning. |
| --- | --- |

(51)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i antagandet av detta direktiv och är därför inte bundet av det och omfattas inte av dess tillämpning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL 1

SYFTE OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Artikel 1

Syfte

I detta direktiv fastställs gemensamma minimiregler för följande:

| a) | Vissa aspekter av oskuldspresumtionen i straffrättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

a)

Vissa aspekter av oskuldspresumtionen i straffrättsliga förfaranden.

| b) | Rätten att närvara vid rättegången i straffrättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

b)

Rätten att närvara vid rättegången i straffrättsliga förfaranden.

Artikel 2

Tillämpningsområde

Detta direktiv ska tillämpas på fysiska personer som är misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden. Det är tillämpligt i alla stadier av det straffrättsliga förfarandet, från det tillfälle då en person blir misstänkt eller tilltalad för att ha begått ett brott eller ett påstått brott fram till dess att det slutliga avgörandet av om personen har begått det aktuella brottet har vunnit laga kraft.

KAPITEL 2

OSKULDSPRESUMTION

Artikel 3

Oskuldspresumtion

Medlemsstaterna ska se till att misstänkta och tilltalade betraktas som oskyldiga till dess att deras skuld har fastställts enligt lag.

Artikel 4

Offentliga uttalanden om skuld

1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att det i offentliga uttalanden från myndigheter och i rättsliga avgöranden, utöver dem som avser frågan om skuld, inte hänvisas till en misstänkt eller tilltalad som om den personen vore skyldig så länge denne inte har bevisats vara skyldig enligt lag. Detta ska inte påverka de åtgärder av åklagaren som syftar till att bevisa att den misstänkte eller tilltalade är skyldig, och inte heller preliminära avgöranden av processuell karaktär som meddelas av rättsliga eller andra behöriga myndigheter och som grundas på misstanke eller bevisning som talar till nackdel för den misstänkte eller tilltalade.

2.   Medlemsstaterna ska se till att lämpliga åtgärder finns tillgängliga vid överträdelse av den skyldighet som anges i punkt 1 i denna artikel att inte hänvisa till misstänkta eller tilltalade som om de vore skyldiga, i enlighet med detta direktiv och särskilt artikel 10.

3.   Den skyldighet som fastställs i punkt 1 att inte hänvisa till misstänkta eller tilltalade som om de vore skyldiga får inte hindra myndigheter från att offentligt sprida information om ett straffrättsligt förfarande när detta är absolut nödvändigt av skäl som rör brottsutredningen eller ligger i allmänhetens intresse.

Artikel 5

Framställning av misstänkta eller tilltalade

1.   Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att se till att misstänkta och tilltalade inte framställs som skyldiga, i domstol eller offentligt, genom användning av fysiskt begränsande åtgärder.

2.   Punkt 1 ska inte hindra medlemsstaterna från att tillämpa fysiskt begränsande åtgärder som krävs i enskilda fall som har samband med säkerheten eller för att hindra misstänkta eller tilltalade från att avvika eller ha kontakt med tredje parter.

Artikel 6

Bevisbörda

1.   Medlemsstaterna ska se till att bevisbördan vid fastställandet av misstänktas och tilltalades skuld åvilar åklagaren. Detta ska inte påverka tillämpningen av en domares eller en behörig domstols skyldighet att söka efter bevisning som kan tala till den misstänktes eller tilltalades såväl fördel som nackdel, och inte heller försvarets rätt att lägga fram bevisning i enlighet med tillämplig nationell rätt.

2.   Medlemsstaterna ska se till att alla tvivel i skuldfrågan är till den misstänktes eller tilltalades fördel, även när domstolen prövar huruvida den berörda personen bör frikännas.

Artikel 7

Rätten att tiga och rätten att inte vittna mot sig själv

1.   Medlemsstaterna ska se till att misstänkta och tilltalade har rätt att tiga med avseende på det brott som de misstänks eller tilltalats för att ha begått.

2.   Medlemsstaterna ska se till att misstänkta och tilltalade har rätt att inte vittna mot sig själva.

3.   Utövandet av rätten att inte vittna mot sig själv ska inte hindra den behöriga myndighetens upptagning av bevis som kan erhållas lagligen genom användning av lagliga tvångsmedel och som finns oberoende av de misstänktas eller tilltalades vilja.

4.   Medlemsstaterna får tillåta att rättsliga myndigheter vid påföljdsbestämningen beaktar misstänktas och tilltalades samarbetsvilja.

5.   Misstänktas och tilltalades utövande av rätten att tiga eller av rätten att inte vittna mot sig själv får inte användas mot dem och får inte betraktas som bevis för att de har begått det aktuella brottet.

6.   Denna artikel ska inte hindra medlemsstaterna från att besluta att, med avseende på mindre förseelser, handläggningen av ärendet eller målet eller av vissa av dess delar får genomföras skriftligen eller utan att den misstänkte eller tilltalade hörs av de behöriga myndigheterna med avseende på det aktuella brottet, under förutsättning att detta är förenligt med rätten till en rättvis rättegång.

KAPITEL 3

RÄTT ATT NÄRVARA VID RÄTTEGÅNGEN

Artikel 8

Rätt att närvara vid rättegången

1.   Medlemsstaterna ska se till att misstänkta och tilltalade har rätt att närvara vid sin egen rättegång.

2.   Medlemsstaterna får föreskriva att en rättegång som kan leda till ett avgörande om en misstänkts eller tilltalads skuld eller oskuld får hållas i dennes utevaro, om

| a) | den misstänkte eller tilltalade i rätt tid har underrättats om rättegången och konsekvenserna av utevaro, eller om |
| --- | --- |

a)

den misstänkte eller tilltalade i rätt tid har underrättats om rättegången och konsekvenserna av utevaro, eller om

| b) | den misstänkte eller tilltalade, efter att ha blivit underrättad om rättegången, företräds av en försvarare med fullmakt som utsetts av antingen den misstänkte eller tilltalade eller av staten. |
| --- | --- |

b)

den misstänkte eller tilltalade, efter att ha blivit underrättad om rättegången, företräds av en försvarare med fullmakt som utsetts av antingen den misstänkte eller tilltalade eller av staten.

3.   Ett avgörande som har meddelats i enlighet med punkt 2 får verkställas mot den berörda personen.

4.   Om medlemsstaterna tillhandahåller en möjlighet att hålla en rättegång i en misstänkts eller tilltalads utevaro, och det inte är möjligt att uppfylla villkoren i punkt 2 i denna artikel eftersom en misstänkt eller tilltalad trots rimliga ansträngningar inte kunnat hittas, får medlemsstaterna föreskriva att ett avgörande ändå kan meddelas och verkställas. I sådana fall ska medlemsstaterna se till att när misstänkta eller tilltalade informeras om ett avgörande, särskilt när de grips, även informeras om möjligheten att angripa avgörandet och om rätten till en ny rättegång, eller om andra rättsmedel, i enlighet med artikel 9.

5.   Denna artikel ska inte påverka tillämpningen av nationella bestämmelser som föreskriver att domaren eller den behöriga domstolen tillfälligt får utvisa en misstänkt eller tilltalad från rättegången när det är nödvändigt i syfte att säkerställa ett korrekt genomförande av det straffrättsliga förfarandet, under förutsättning att rätten till försvar iakttas.

6.   Denna artikel ska inte påverka tillämpningen av nationella bestämmelser som föreskriver att förfaranden, eller delar av dessa, får genomföras skriftligen, under förutsättning att detta är förenligt med rätten till en rättvis rättegång.

Artikel 9

Rätt till en ny rättegång

Medlemsstaterna ska se till att misstänkta eller tilltalade, om dessa inte var närvarande vid sin rättegång och om de villkor som anges i artikel 8.2 inte var uppfyllda, har rätt till en ny rättegång eller annat rättsmedel som medger en ny prövning av sakfrågan, inbegripet prövning av ny bevisning, och som kan leda till att det ursprungliga avgörandet upphävs. I detta avseende ska medlemsstaterna se till att dessa misstänkta och tilltalade har rätt att närvara, att delta på ett effektivt sätt i enlighet med förfaranden enligt nationell rätt och att utöva sin rätt till försvar.

KAPITEL 4

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 10

Rättsmedel

1.   Medlemsstaterna ska se till att misstänkta och tilltalade har tillgång till ett effektivt rättsmedel om deras rättigheter enligt detta direktiv åsidosätts.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av nationella bestämmelser och system i fråga om bevistillåtlighet ska medlemsstaterna se till att rätten till försvar och rätten till en rättvis rättegång iakttas vid bedömningen av uttalanden som misstänkta eller tilltalade har gjort eller av bevis som upptagits med åsidosättande av deras rätt att tiga eller deras rätt att inte vittna mot sig själv.

Artikel 11

Uppgiftsinsamling

Medlemsstaterna ska senast den 1 april 2020 och därefter vart tredje år skicka tillgängliga uppgifter till kommissionen som visar hur de rättigheter som fastställs i detta direktiv har genomförts.

Artikel 12

Rapport

Kommissionen ska senast den 1 april 2021 lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet av detta direktiv.

Artikel 13

Upprätthållande av skyddsnivån

Ingenting i detta direktiv ska ses som en begränsning av eller ett avsteg från några av de rättigheter och rättssäkerhetsgarantier som säkerställs enligt stadgan, Europakonventionen eller andra relevanta bestämmelser i internationell rätt eller medlemsstaters rätt som erbjuder en högre skyddsnivå.

Artikel 14

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 april 2018. De ska genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 15

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 16

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdat i Strasbourg den 9 mars 2016.

På Europaparlamentets vägnar

M. SCHULZ

Ordförande

På rådets vägnar

J.A. HENNIS-PLASSCHAERT

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 226, 16.7.2014, s. 63.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 20 januari 2016 (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 12 februari 2016.

2

(3)  
  EUT C 295, 4.12.2009, s. 1.

3

(4)  
  EUT C 115, 4.5.2010, s. 1.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/64/EU av den 20 oktober 2010 om rätt till tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden (EUT L 280, 26.10.2010, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/13/EU av den 22 maj 2012 om rätten till information vid straffrättsliga förfaranden (EUT L 142, 1.6.2012, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/48/EU av den 22 oktober 2013 om rätt till tillgång till försvarare i straffrättsliga förfaranden och förfaranden i samband med en europeisk arresteringsorder samt om rätt att få en tredje part underrättad vid frihetsberövande och rätt att kontakta tredje parter och konsulära myndigheter under frihetsberövandet (EUT L 294, 6.11.2013, s. 1).

7

(8)  
  EUT C 378, 24.12.2013, s. 8.

8

---

BESLUT

| 11.3.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 65/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 65/12

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT (EU) 2016/344

av den 9 mars 2016

om inrättande av ett europeiskt forum för att förbättra samarbetet när det gäller att bekämpa odeklarerat arbete

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 153.2 a,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | I sitt meddelande av den 18 april 2012 med titeln Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning betonade kommissionen att samarbetet mellan medlemsstaterna behöver förbättras och aviserade samråd om inrättande av ett forum på unionsnivå mellan arbetsmiljöinspektioner och andra tillsynsmyndigheter för att motarbeta odeklarerat arbete i syfte att förbättra samarbetet, utbyta bästa praxis och fastställa gemensamma principer för inspektioner. |
| --- | --- |

(1)

I sitt meddelande av den 18 april 2012 med titeln Att skapa förutsättningar för en återhämtning med ökad sysselsättning betonade kommissionen att samarbetet mellan medlemsstaterna behöver förbättras och aviserade samråd om inrättande av ett forum på unionsnivå mellan arbetsmiljöinspektioner och andra tillsynsmyndigheter för att motarbeta odeklarerat arbete i syfte att förbättra samarbetet, utbyta bästa praxis och fastställa gemensamma principer för inspektioner.

| (2) | I enlighet med artikel 148 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) antog rådet genom beslut (EU) 2015/1848 (4) riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik. Dessa riktlinjer ger medlemsstaterna vägledning när de utarbetar sina nationella reformprogram och genomför reformer. Sysselsättningsriktlinjerna utgör grunden för de landsspecifika rekommendationer som rådet utfärdar till medlemsstaterna enligt den artikeln. Under de senaste åren har dessa landsspecifika rekommendationer inkluderat rekommendationer om åtgärder för att motverka odeklarerat arbete. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 148 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) antog rådet genom beslut (EU) 2015/1848 (4) riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik. Dessa riktlinjer ger medlemsstaterna vägledning när de utarbetar sina nationella reformprogram och genomför reformer. Sysselsättningsriktlinjerna utgör grunden för de landsspecifika rekommendationer som rådet utfärdar till medlemsstaterna enligt den artikeln. Under de senaste åren har dessa landsspecifika rekommendationer inkluderat rekommendationer om åtgärder för att motverka odeklarerat arbete.

| (3) | Att främja sysselsättningen och förbättra levnads- och arbetsvillkoren tillhör målen för socialpolitiken enligt artikel 151 i EUF-fördraget. För att bidra till uppnåendet av dessa mål kan unionen stödja och komplettera medlemsstaternas åtgärder i fråga om hälsa och säkerhet i arbetet, arbetsvillkor, integrering av personer som står utanför arbetsmarknaden och när det gäller att motverka social utestängning. I enlighet med artikel 153.2 a i EUF-fördraget kan unionen besluta om åtgärder för att främja samarbete mellan medlemsstaterna, med undantag av åtgärder som omfattar harmonisering av medlemsstaternas lagar och andra författningar. |
| --- | --- |

(3)

Att främja sysselsättningen och förbättra levnads- och arbetsvillkoren tillhör målen för socialpolitiken enligt artikel 151 i EUF-fördraget. För att bidra till uppnåendet av dessa mål kan unionen stödja och komplettera medlemsstaternas åtgärder i fråga om hälsa och säkerhet i arbetet, arbetsvillkor, integrering av personer som står utanför arbetsmarknaden och när det gäller att motverka social utestängning. I enlighet med artikel 153.2 a i EUF-fördraget kan unionen besluta om åtgärder för att främja samarbete mellan medlemsstaterna, med undantag av åtgärder som omfattar harmonisering av medlemsstaternas lagar och andra författningar.

| (4) | I sin resolution av den 14 januari 2014 om effektiva yrkesinspektioner för att förbättra arbetsförhållandena i Europa välkomnade Europaparlamentet kommissionens initiativ att inrätta ett europeiskt forum och uppmanade till ökat samarbete på unionsnivå för att bekämpa odeklarerat arbete, som enligt resolutionen är till skada för unionens ekonomi, leder till illojal konkurrens, sätter den finansiella bärkraften i unionens sociala modeller på spel och leder till allt sämre socialt skydd och anställningsskydd för arbetstagarna. |
| --- | --- |

(4)

I sin resolution av den 14 januari 2014 om effektiva yrkesinspektioner för att förbättra arbetsförhållandena i Europa välkomnade Europaparlamentet kommissionens initiativ att inrätta ett europeiskt forum och uppmanade till ökat samarbete på unionsnivå för att bekämpa odeklarerat arbete, som enligt resolutionen är till skada för unionens ekonomi, leder till illojal konkurrens, sätter den finansiella bärkraften i unionens sociala modeller på spel och leder till allt sämre socialt skydd och anställningsskydd för arbetstagarna.

| (5) | Odeklarerat arbete definierades i kommissionens meddelande av den 24 oktober 2007 med titeln Kraftfullare åtgärder mot odeklarerat arbete som ”varje betald verksamhet som till sin art inte är lagstridig men som inte anmälts till myndigheterna, med beaktande av de skillnader som förekommer i medlemsstaternas kontrollsystem”. Denna definition uteslöt all illegal verksamhet. |
| --- | --- |

(5)

Odeklarerat arbete definierades i kommissionens meddelande av den 24 oktober 2007 med titeln Kraftfullare åtgärder mot odeklarerat arbete som ”varje betald verksamhet som till sin art inte är lagstridig men som inte anmälts till myndigheterna, med beaktande av de skillnader som förekommer i medlemsstaternas kontrollsystem”. Denna definition uteslöt all illegal verksamhet.

| (6) | Odeklarerat arbete har ofta en gränsöverskridande dimension. Odeklarerat arbete kan vara av olika art i olika länder, beroende på de ekonomiska, administrativa och sociala förhållandena. Nationell lagstiftning om odeklarerat arbete och de definitioner som används på nationell nivå skiljer sig åt. Åtgärder för att bekämpa odeklarerat arbete bör därför skräddarsys så att hänsyn tas till dessa skillnader. |
| --- | --- |

(6)

Odeklarerat arbete har ofta en gränsöverskridande dimension. Odeklarerat arbete kan vara av olika art i olika länder, beroende på de ekonomiska, administrativa och sociala förhållandena. Nationell lagstiftning om odeklarerat arbete och de definitioner som används på nationell nivå skiljer sig åt. Åtgärder för att bekämpa odeklarerat arbete bör därför skräddarsys så att hänsyn tas till dessa skillnader.

| (7) | Odeklarerat arbete beräknas utgöra en betydande del av unionens ekonomi. Eftersom odeklarerat arbete definieras på olika sätt i medlemsstaternas nationella lagstiftningar är det svårt att få exakta uppgifter om hur utbrett fenomenet är. |
| --- | --- |

(7)

Odeklarerat arbete beräknas utgöra en betydande del av unionens ekonomi. Eftersom odeklarerat arbete definieras på olika sätt i medlemsstaternas nationella lagstiftningar är det svårt att få exakta uppgifter om hur utbrett fenomenet är.

| (8) | Missbruk av ställningen som egenföretagare, enligt definitionen i nationell rätt, antingen inom det egna landet eller över gränserna, är en form av falskdeklarerat arbete som ofta förknippas med odeklarerat arbete. Det är fråga om falskt egenföretagande när en person deklareras som egenföretagare men i själva verket uppfyller villkor som är typiska för ett anställningsförhållande, i syfte att undvika vissa rättsliga skyldigheter eller skyldigheter att betala skatter och avgifter. Det forum som inrättas genom detta beslut (nedan kallat forumet) bör bekämpa odeklarerat arbete i dess olika former samt falskdeklarerat arbete som förknippas med odeklarerat arbete, inklusive falskt egenföretagande. |
| --- | --- |

(8)

Missbruk av ställningen som egenföretagare, enligt definitionen i nationell rätt, antingen inom det egna landet eller över gränserna, är en form av falskdeklarerat arbete som ofta förknippas med odeklarerat arbete. Det är fråga om falskt egenföretagande när en person deklareras som egenföretagare men i själva verket uppfyller villkor som är typiska för ett anställningsförhållande, i syfte att undvika vissa rättsliga skyldigheter eller skyldigheter att betala skatter och avgifter. Det forum som inrättas genom detta beslut (nedan kallat forumet) bör bekämpa odeklarerat arbete i dess olika former samt falskdeklarerat arbete som förknippas med odeklarerat arbete, inklusive falskt egenföretagande.

| (9) | Odeklarerat arbete får allvarliga konsekvenser för de berörda arbetstagarna, som måste gå med på osäkra och i vissa fall riskfyllda arbetsvillkor, åtskilligt lägre löner, allvarliga kränkningar av arbetstagares rättigheter och avsevärt minskat skydd enligt arbetsrätts- och socialskyddslagstiftningen och därmed får otillräckliga sociala förmåner, sämre pensionsrättigheter och sämre tillgång till hälso- och sjukvård, liksom sämre möjligheter till kompetensutveckling och livslångt lärande. |
| --- | --- |

(9)

Odeklarerat arbete får allvarliga konsekvenser för de berörda arbetstagarna, som måste gå med på osäkra och i vissa fall riskfyllda arbetsvillkor, åtskilligt lägre löner, allvarliga kränkningar av arbetstagares rättigheter och avsevärt minskat skydd enligt arbetsrätts- och socialskyddslagstiftningen och därmed får otillräckliga sociala förmåner, sämre pensionsrättigheter och sämre tillgång till hälso- och sjukvård, liksom sämre möjligheter till kompetensutveckling och livslångt lärande.

| (10) | Odeklarerat arbete har olika former av negativa följder för samhället och ekonomin, men forumet syftar till att förbättra arbetsvillkor och att främja arbetsmarknadsintegration och social delaktighet. Odeklarerat arbete får allvarliga budgetkonsekvenser genom minskade intäkter via skatter och sociala avgifter, vilket undergräver den långsiktiga stabiliteten i systemen för socialt skydd. Det inverkar negativt på sysselsättning och produktivitet och snedvrider konkurrensvillkoren. |
| --- | --- |

(10)

Odeklarerat arbete har olika former av negativa följder för samhället och ekonomin, men forumet syftar till att förbättra arbetsvillkor och att främja arbetsmarknadsintegration och social delaktighet. Odeklarerat arbete får allvarliga budgetkonsekvenser genom minskade intäkter via skatter och sociala avgifter, vilket undergräver den långsiktiga stabiliteten i systemen för socialt skydd. Det inverkar negativt på sysselsättning och produktivitet och snedvrider konkurrensvillkoren.

| (11) | Odeklarerat arbete har olika inverkan på olika sociala grupper, bland annat kvinnor, migranter och hushållsanställda, eftersom vissa odeklarerade arbetstagare befinner sig i en särskilt utsatt situation. |
| --- | --- |

(11)

Odeklarerat arbete har olika inverkan på olika sociala grupper, bland annat kvinnor, migranter och hushållsanställda, eftersom vissa odeklarerade arbetstagare befinner sig i en särskilt utsatt situation.

| (12) | Medlemsstaterna har infört en rad olika strategier och åtgärder för att bekämpa odeklarerat arbete. De har dessutom slutit bilaterala avtal och genomfört multilaterala projekt som rör vissa aspekter av odeklarerat arbete. Bekämpningen av det komplexa problemet med odeklarerat arbete återstår fortfarande att utveckla och kräver ett holistiskt synsätt. Forumet bör inte hindra tillämpningen av bilaterala eller multilaterala avtal eller överenskommelser om administrativt samarbete. |
| --- | --- |

(12)

Medlemsstaterna har infört en rad olika strategier och åtgärder för att bekämpa odeklarerat arbete. De har dessutom slutit bilaterala avtal och genomfört multilaterala projekt som rör vissa aspekter av odeklarerat arbete. Bekämpningen av det komplexa problemet med odeklarerat arbete återstår fortfarande att utveckla och kräver ett holistiskt synsätt. Forumet bör inte hindra tillämpningen av bilaterala eller multilaterala avtal eller överenskommelser om administrativt samarbete.

| (13) | Att delta i forumets verksamhet påverkar inte medlemsstaternas behörighet och/eller skyldigheter att bekämpa odeklarerat arbete, inbegripet deras nationella eller internationella ansvar enligt bland annat Internationella arbetsorganisationens (ILO) relevanta och tillämpliga konventioner, såsom konvention nr 81 om yrkesinspektion. |
| --- | --- |

(13)

Att delta i forumets verksamhet påverkar inte medlemsstaternas behörighet och/eller skyldigheter att bekämpa odeklarerat arbete, inbegripet deras nationella eller internationella ansvar enligt bland annat Internationella arbetsorganisationens (ILO) relevanta och tillämpliga konventioner, såsom konvention nr 81 om yrkesinspektion.

| (14) | Samarbetet mellan medlemsstaterna på unionsnivå är fortfarande långt ifrån heltäckande, både när det gäller deltagande medlemsstater och de frågor som samarbetet rör. Det finns ingen formell mekanism för gränsöverskridande samarbete mellan berörda myndigheter i medlemsstaterna som gör det möjligt att på ett heltäckande sätt ta itu med frågor som rör odeklarerat arbete. |
| --- | --- |

(14)

Samarbetet mellan medlemsstaterna på unionsnivå är fortfarande långt ifrån heltäckande, både när det gäller deltagande medlemsstater och de frågor som samarbetet rör. Det finns ingen formell mekanism för gränsöverskridande samarbete mellan berörda myndigheter i medlemsstaterna som gör det möjligt att på ett heltäckande sätt ta itu med frågor som rör odeklarerat arbete.

| (15) | Att främja samarbete mellan medlemsstaterna på unionsnivå är nödvändigt för att hjälpa medlemsstaterna att vidta mer ändamålsenliga och effektiva åtgärder för att bekämpa odeklarerat arbete. Forumet bör här sträva efter att underlätta och stödja utbytet av bästa praxis och information och att tillhandahålla en ram på unionsnivå i syfte att utveckla ett gemensamt synsätt samt gemensam expertis och analys vad gäller odeklarerat arbete. Utväxlade definitioner och gemensamma begrepp avseende odeklarerat arbete bör återspegla utvecklingen på arbetsmarknaden. Forumet bör också uppmuntra samarbete mellan olika tillsynsmyndigheter i de medlemsstater som deltar i sådana gränsöverskridande insatser på frivillig grund. |
| --- | --- |

(15)

Att främja samarbete mellan medlemsstaterna på unionsnivå är nödvändigt för att hjälpa medlemsstaterna att vidta mer ändamålsenliga och effektiva åtgärder för att bekämpa odeklarerat arbete. Forumet bör här sträva efter att underlätta och stödja utbytet av bästa praxis och information och att tillhandahålla en ram på unionsnivå i syfte att utveckla ett gemensamt synsätt samt gemensam expertis och analys vad gäller odeklarerat arbete. Utväxlade definitioner och gemensamma begrepp avseende odeklarerat arbete bör återspegla utvecklingen på arbetsmarknaden. Forumet bör också uppmuntra samarbete mellan olika tillsynsmyndigheter i de medlemsstater som deltar i sådana gränsöverskridande insatser på frivillig grund.

| (16) | Detta beslut syftar till att främja samarbete mellan medlemsstaterna på unionsnivå. Situationen när det gäller odeklarerat arbete skiljer sig mycket mellan medlemsstaterna, varför även behoven hos berörda myndigheter och andra aktörer i de olika medlemsstaterna i fråga om områden för samarbete skiljer sig åt. Medlemsstaterna är fortsatt behöriga att avgöra i vilken utsträckning de ska delta i den verksamhet som godkänts av forumet på plenarnivå. |
| --- | --- |

(16)

Detta beslut syftar till att främja samarbete mellan medlemsstaterna på unionsnivå. Situationen när det gäller odeklarerat arbete skiljer sig mycket mellan medlemsstaterna, varför även behoven hos berörda myndigheter och andra aktörer i de olika medlemsstaterna i fråga om områden för samarbete skiljer sig åt. Medlemsstaterna är fortsatt behöriga att avgöra i vilken utsträckning de ska delta i den verksamhet som godkänts av forumet på plenarnivå.

| (17) | Ett nära och effektivt samarbete mellan medlemsstaterna i syfte att de ska stödja och komplettera varandras åtgärder för bekämpning av odeklarerat arbete bör uppmuntras på unionsnivå. Nationella åtgärder beror på de specifika förhållandena i de enskilda medlemsstaterna, och forumets verksamhet kan inte ersätta en bedömning på nationell nivå av vilka åtgärder som lämpligen bör vidtas. |
| --- | --- |

(17)

Ett nära och effektivt samarbete mellan medlemsstaterna i syfte att de ska stödja och komplettera varandras åtgärder för bekämpning av odeklarerat arbete bör uppmuntras på unionsnivå. Nationella åtgärder beror på de specifika förhållandena i de enskilda medlemsstaterna, och forumets verksamhet kan inte ersätta en bedömning på nationell nivå av vilka åtgärder som lämpligen bör vidtas.

| (18) | Medlemsstaterna och deras berörda myndigheter är fortsatt behöriga att identifiera, analysera och lösa praktiska problem i anslutning till genomförandet av relevant unionsrätt om arbetsvillkor och arbetstagares sociala skydd samt att avgöra vilka åtgärder som bör vidtas på nationell nivå för att genomföra resultaten av forumets verksamhet. |
| --- | --- |

(18)

Medlemsstaterna och deras berörda myndigheter är fortsatt behöriga att identifiera, analysera och lösa praktiska problem i anslutning till genomförandet av relevant unionsrätt om arbetsvillkor och arbetstagares sociala skydd samt att avgöra vilka åtgärder som bör vidtas på nationell nivå för att genomföra resultaten av forumets verksamhet.

| (19) | Forumet bör använda alla relevanta informationskällor, särskilt undersökningar, bilaterala avtal mellan medlemsstaterna och multilaterala samarbetsprojekt, och skapa synergieffekter mellan befintliga instrument och strukturer på unionsnivå för att se till att åtgärderna får en så stark avskräckande eller förebyggande effekt som möjligt. Forumets insatser kan ske i form av en ram för gemensamma utbildningar, inbördes utvärderingar, skapandet av verktyg såsom en interaktiv kunskapsbank, med hänsyn tagen till befintliga genomförbarhetsstudier, bland annat arbetet inom Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) och, med beaktande av vikten av uppgiftsskydd, lösningar för datadelning. EU-kampanjer eller gemensamma strategier kan öka medvetenheten om odeklarerat arbete, med utgångspunkt i sådana politiska åtgärder och strategier för ökad medvetenhet om odeklarerat arbete som i olika hög grad redan finns i medlemsstaterna. Forumet bör även involvera icke-statliga aktörer, eftersom de är viktiga källor till information. |
| --- | --- |

(19)

Forumet bör använda alla relevanta informationskällor, särskilt undersökningar, bilaterala avtal mellan medlemsstaterna och multilaterala samarbetsprojekt, och skapa synergieffekter mellan befintliga instrument och strukturer på unionsnivå för att se till att åtgärderna får en så stark avskräckande eller förebyggande effekt som möjligt. Forumets insatser kan ske i form av en ram för gemensamma utbildningar, inbördes utvärderingar, skapandet av verktyg såsom en interaktiv kunskapsbank, med hänsyn tagen till befintliga genomförbarhetsstudier, bland annat arbetet inom Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) och, med beaktande av vikten av uppgiftsskydd, lösningar för datadelning. EU-kampanjer eller gemensamma strategier kan öka medvetenheten om odeklarerat arbete, med utgångspunkt i sådana politiska åtgärder och strategier för ökad medvetenhet om odeklarerat arbete som i olika hög grad redan finns i medlemsstaterna. Forumet bör även involvera icke-statliga aktörer, eftersom de är viktiga källor till information.

| (20) | Forumet bör bidra till att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna, bland annat genom att underlätta innovativa tillvägagångssätt för gränsöverskridande samarbete och genomförande och genom att utvärdera medlemsstaternas erfarenheter av sådant samarbete. Informationsutbyten i god tid är en grundläggande förutsättning för att förhindra odeklarerat arbete. |
| --- | --- |

(20)

Forumet bör bidra till att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna, bland annat genom att underlätta innovativa tillvägagångssätt för gränsöverskridande samarbete och genomförande och genom att utvärdera medlemsstaternas erfarenheter av sådant samarbete. Informationsutbyten i god tid är en grundläggande förutsättning för att förhindra odeklarerat arbete.

| (21) | Om en medlem av forumet anser det fördelaktigt för utbytet av information och bästa praxis inom forumet att ta upp specifika fall, bör dessa fall anonymiseras på lämpligt sätt. Forumet kan bara vara effektivt i en miljö där personer som tar upp fall av odeklarerat arbete skyddas mot ogynnsam behandling. Forumet bör därför vara ett forum för utbyte av bästa praxis i detta hänseende. |
| --- | --- |

(21)

Om en medlem av forumet anser det fördelaktigt för utbytet av information och bästa praxis inom forumet att ta upp specifika fall, bör dessa fall anonymiseras på lämpligt sätt. Forumet kan bara vara effektivt i en miljö där personer som tar upp fall av odeklarerat arbete skyddas mot ogynnsam behandling. Forumet bör därför vara ett forum för utbyte av bästa praxis i detta hänseende.

| (22) | Forumet bör kunna använda utbytet av information och bästa praxis för att ge värdefulla bidrag inför möjliga åtgärder på unionsnivå för att bekämpa odeklarerat arbete, bland annat från kommissionens sida. När det gäller den europeiska planeringsterminen skulle forumets verksamhet kunna ge ett värdefullt bidrag när åtgärder mot odeklarerat arbete övervägs. |
| --- | --- |

(22)

Forumet bör kunna använda utbytet av information och bästa praxis för att ge värdefulla bidrag inför möjliga åtgärder på unionsnivå för att bekämpa odeklarerat arbete, bland annat från kommissionens sida. När det gäller den europeiska planeringsterminen skulle forumets verksamhet kunna ge ett värdefullt bidrag när åtgärder mot odeklarerat arbete övervägs.

| (23) | Olika nationella tillsynsmyndigheter är involverade med avseende på odeklarerat arbete, till exempel arbetsmiljöinspektioner, andra myndigheter som arbetar med frågor som rör hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, socialförsäkringsinspektioner och skattemyndigheter. I vissa fall kan även migrationsmyndigheter och arbetsförmedlingar, liksom tullmyndigheter och myndigheter som ansvarar för genomförandet av den gemensamma transportpolitiken, polisen, åklagarmyndigheten och arbetsmarknadens parter vara involverade. |
| --- | --- |

(23)

Olika nationella tillsynsmyndigheter är involverade med avseende på odeklarerat arbete, till exempel arbetsmiljöinspektioner, andra myndigheter som arbetar med frågor som rör hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, socialförsäkringsinspektioner och skattemyndigheter. I vissa fall kan även migrationsmyndigheter och arbetsförmedlingar, liksom tullmyndigheter och myndigheter som ansvarar för genomförandet av den gemensamma transportpolitiken, polisen, åklagarmyndigheten och arbetsmarknadens parter vara involverade.

| (24) | För att bekämpa odeklarerat arbete på ett heltäckande sätt och med goda resultat behöver en kombination av politiska åtgärder vidtas i medlemsstaterna. Detta bör underlättas genom främjande av strukturerat samarbete mellan berörda myndigheter och andra aktörer. Forumet bör omfatta alla berörda nationella myndigheter, särskilt tillsynsmyndigheter, som leder och/eller deltar i arbetet med att bekämpa odeklarerat arbete. Medlemsstaterna är fortsatt behöriga att avgöra vilka myndigheter som ska företräda dem inom forumets olika verksamheter. Samarbetet mellan medlemsstaternas nationella myndigheter bör vara förenligt med tillämplig unionsrätt och nationell rätt. |
| --- | --- |

(24)

För att bekämpa odeklarerat arbete på ett heltäckande sätt och med goda resultat behöver en kombination av politiska åtgärder vidtas i medlemsstaterna. Detta bör underlättas genom främjande av strukturerat samarbete mellan berörda myndigheter och andra aktörer. Forumet bör omfatta alla berörda nationella myndigheter, särskilt tillsynsmyndigheter, som leder och/eller deltar i arbetet med att bekämpa odeklarerat arbete. Medlemsstaterna är fortsatt behöriga att avgöra vilka myndigheter som ska företräda dem inom forumets olika verksamheter. Samarbetet mellan medlemsstaternas nationella myndigheter bör vara förenligt med tillämplig unionsrätt och nationell rätt.

| (25) | För att forumet ska uppnå sina mål bör det stödjas av en högt uppsatt företrädare i varje medlemsstat som bör samordna och upprätthålla kontakten med medlemsstaternas myndigheter samt i förekommande fall med andra aktörer, såsom arbetsmarknadens parter, som arbetar med de mångfasetterade aspekterna av odeklarerat arbete. |
| --- | --- |

(25)

För att forumet ska uppnå sina mål bör det stödjas av en högt uppsatt företrädare i varje medlemsstat som bör samordna och upprätthålla kontakten med medlemsstaternas myndigheter samt i förekommande fall med andra aktörer, såsom arbetsmarknadens parter, som arbetar med de mångfasetterade aspekterna av odeklarerat arbete.

| (26) | Forumet bör involvera arbetsmarknadens parter på unionsnivå, både branschövergripande och inom de sektorer som påverkas mest av odeklarerat arbete, eller som spelar en särskild roll när det gäller att bekämpa sådant arbete, och bör samarbeta med relevanta internationella organisationer såsom ILO, Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling och unionens byråer, särskilt Eurofound och Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha). Att Eurofound och EU-Osha deltar i forumets arbete som observatörer bör inte innebära att deras nuvarande uppdrag utvidgas. |
| --- | --- |

(26)

Forumet bör involvera arbetsmarknadens parter på unionsnivå, både branschövergripande och inom de sektorer som påverkas mest av odeklarerat arbete, eller som spelar en särskild roll när det gäller att bekämpa sådant arbete, och bör samarbeta med relevanta internationella organisationer såsom ILO, Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling och unionens byråer, särskilt Eurofound och Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha). Att Eurofound och EU-Osha deltar i forumets arbete som observatörer bör inte innebära att deras nuvarande uppdrag utvidgas.

| (27) | Forumet bör anta sin arbetsordning samt arbetsprogram och regelbundna rapporter. |
| --- | --- |

(27)

Forumet bör anta sin arbetsordning samt arbetsprogram och regelbundna rapporter.

| (28) | Forumet bör kunna inrätta arbetsgrupper för att undersöka specifika frågor och bör ha möjlighet att konsultera personer med särskild kompetens på området. |
| --- | --- |

(28)

Forumet bör kunna inrätta arbetsgrupper för att undersöka specifika frågor och bör ha möjlighet att konsultera personer med särskild kompetens på området.

| (29) | Forumet bör samarbeta med relevanta expertgrupper och kommittéer på unionsnivå vilkas verksamhet har anknytning till odeklarerat arbete. |
| --- | --- |

(29)

Forumet bör samarbeta med relevanta expertgrupper och kommittéer på unionsnivå vilkas verksamhet har anknytning till odeklarerat arbete.

| (30) | Forumet och dess verksamhet bör finansieras via Progress-delen av Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation (EaSI) inom ramen för de anslag som fastställs av Europaparlamentet och rådet. Kommissionen bör se till att forumet använder de ekonomiska resurser som det tilldelats på ett öppet och effektivt sätt. |
| --- | --- |

(30)

Forumet och dess verksamhet bör finansieras via Progress-delen av Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation (EaSI) inom ramen för de anslag som fastställs av Europaparlamentet och rådet. Kommissionen bör se till att forumet använder de ekonomiska resurser som det tilldelats på ett öppet och effektivt sätt.

| (31) | Med hänsyn till vikten av öppenhet och tillgång till handlingar som återspeglas i de principer som fastslås i artikel 15 i EUF-fördraget bör forumet bedriva sitt arbete på ett öppet sätt och i enlighet med dessa principer. |
| --- | --- |

(31)

Med hänsyn till vikten av öppenhet och tillgång till handlingar som återspeglas i de principer som fastslås i artikel 15 i EUF-fördraget bör forumet bedriva sitt arbete på ett öppet sätt och i enlighet med dessa principer.

| (32) | Kommissionen bör vidta de administrativa åtgärder som är nödvändiga för att inrätta forumet. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen bör vidta de administrativa åtgärder som är nödvändiga för att inrätta forumet.

| (33) | Forumet bör fullt ut respektera de grundläggande rättigheter och iaktta de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(33)

Forumet bör fullt ut respektera de grundläggande rättigheter och iaktta de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| (34) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (5) och Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (6) samt relevanta nationella genomförandeåtgärder är tillämpliga på den bearbetning av personuppgifter som sker inom ramen för detta beslut. |
| --- | --- |

(34)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (5) och Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (6) samt relevanta nationella genomförandeåtgärder är tillämpliga på den bearbetning av personuppgifter som sker inom ramen för detta beslut.

| (35) | Europeiska datatillsynsmannen har hörts i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

(35)

Europeiska datatillsynsmannen har hörts i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Inrättande av forumet

Ett forum på unionsnivå för att förbättra samarbetet mellan medlemsstaterna när det gäller att bekämpa odeklarerat arbete (nedan kallat forumet) inrättas härmed.

forumet

I detta beslut avses med att bekämpa odeklarerat arbete att förebygga, motverka och motarbeta odeklarerat arbete, liksom att främja deklarationen av odeklarerat arbete.

bekämpa

Artikel 2

Forumets sammansättning

1.   Forumet ska bestå av

| a) | en högt uppsatt företrädare som utses av varje medlemsstat för att företräda den medlemsstaten, |
| --- | --- |

a)

en högt uppsatt företrädare som utses av varje medlemsstat för att företräda den medlemsstaten,

| b) | en företrädare för kommissionen, |
| --- | --- |

b)

en företrädare för kommissionen,

| c) | maximalt fyra företrädare för branschövergripande arbetsmarknadsparter på unionsnivå, vilka ska utses av dessa arbetsmarknadsparter, varvid arbetstagare och arbetsgivare ska vara lika företrädda. |
| --- | --- |

c)

maximalt fyra företrädare för branschövergripande arbetsmarknadsparter på unionsnivå, vilka ska utses av dessa arbetsmarknadsparter, varvid arbetstagare och arbetsgivare ska vara lika företrädda.

2.   Följande får delta i forumets möten som observatörer, och deras bidrag ska vederbörligen beaktas i enlighet med forumets arbetsordning:

| a) | Maximalt 14 företrädare för arbetsmarknadens parter inom sektorer där odeklarerat arbete är vanligt förekommande, vilka ska utses av dessa arbetsmarknadsparter, varvid arbetstagare och arbetsgivare ska vara lika företrädda. |
| --- | --- |

a)

Maximalt 14 företrädare för arbetsmarknadens parter inom sektorer där odeklarerat arbete är vanligt förekommande, vilka ska utses av dessa arbetsmarknadsparter, varvid arbetstagare och arbetsgivare ska vara lika företrädda.

| b) | En företrädare för Eurofound. |
| --- | --- |

b)

En företrädare för Eurofound.

| c) | En företrädare för EU-Osha. |
| --- | --- |

c)

En företrädare för EU-Osha.

| d) | En företrädare för ILO. |
| --- | --- |

d)

En företrädare för ILO.

| e) | En företrädare för varje tredjeland i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |
| --- | --- |

e)

En företrädare för varje tredjeland i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Andra observatörer än de som avses i första stycket får bjudas in att delta i forumets möten, och deras bidrag ska vederbörligen beaktas i enlighet med forumets arbetsordning, beroende på det ämne som ska diskuteras.

Artikel 3

Nationella åtgärder

Detta beslut påverkar inte medlemsstaternas behörighet att avgöra vilka åtgärder som ska vidtas på nationell nivå för att bekämpa odeklarerat arbete.

Artikel 4

Mål

Forumets övergripande syfte ska vara att tillföra ett mervärde på unionsnivå, för att bidra till att bekämpa det komplexa problemet med odeklarerat arbete, med full respekt för nationella behörigheter och förfaranden.

Forumet ska bidra till effektivare åtgärder på unionsnivå och nationell nivå som syftar till att förbättra arbetsvillkor, främja arbetsmarknadsintegration och social delaktighet, inbegripet bättre efterlevnad av lagstiftningen inom dessa områden, samt till minskad förekomst av odeklarerat arbete och uppkomst av formella arbetstillfällen, varigenom en försämring av arbetets kvalitet och av hälsa och säkerhet på arbetsplatsen undviks, genom att

| a) | stärka samarbetet mellan medlemsstaternas berörda myndigheter och andra involverade aktörer för att på ett mer ändamålsenligt och effektivt sätt bekämpa odeklarerat arbete i dess olika former och falskdeklarerat arbete som förknippas med det, inklusive falskt egenföretagande, |
| --- | --- |

a)

stärka samarbetet mellan medlemsstaternas berörda myndigheter och andra involverade aktörer för att på ett mer ändamålsenligt och effektivt sätt bekämpa odeklarerat arbete i dess olika former och falskdeklarerat arbete som förknippas med det, inklusive falskt egenföretagande,

| b) | förbättra medlemsstaternas olika berörda myndigheters och aktörers kapacitet att bekämpa odeklarerat arbete med avseende på dess gränsöverskridande aspekter, och på så vis bidra till likvärdiga konkurrensvillkor, |
| --- | --- |

b)

förbättra medlemsstaternas olika berörda myndigheters och aktörers kapacitet att bekämpa odeklarerat arbete med avseende på dess gränsöverskridande aspekter, och på så vis bidra till likvärdiga konkurrensvillkor,

| c) | öka allmänhetens medvetenhet om frågor med anknytning till odeklarerat arbete och om det brådskande behovet av lämpliga åtgärder samt uppmuntra medlemsstaterna att öka sina insatser mot odeklarerat arbete. |
| --- | --- |

c)

öka allmänhetens medvetenhet om frågor med anknytning till odeklarerat arbete och om det brådskande behovet av lämpliga åtgärder samt uppmuntra medlemsstaterna att öka sina insatser mot odeklarerat arbete.

KAPITEL II

UPPDRAG OCH VERKSAMHET

Artikel 5

Uppdrag

För att uppnå de mål som anges i artikel 4 ska forumet på unionsnivå uppmuntra till samarbete mellan medlemsstaterna genom att

| a) | utbyta bästa praxis och information, |
| --- | --- |

a)

utbyta bästa praxis och information,

| b) | utveckla expertis och analys, |
| --- | --- |

b)

utveckla expertis och analys,

| c) | uppmuntra till och underlätta innovativa metoder för effektivt och ändamålsenligt gränsöverskridande samarbete och utvärdera erfarenheter, |
| --- | --- |

c)

uppmuntra till och underlätta innovativa metoder för effektivt och ändamålsenligt gränsöverskridande samarbete och utvärdera erfarenheter,

| d) | bidra till övergripande insikter om frågor med anknytning till odeklarerat arbete. |
| --- | --- |

d)

bidra till övergripande insikter om frågor med anknytning till odeklarerat arbete.

Artikel 6

Verksamhet

1.   När forumet fullgör sitt uppdrag ska det i synnerhet bedriva verksamhet av följande slag:

| a) | Öka kunskapen om odeklarerat arbete, även i fråga om orsaker och regionala skillnader, genom utväxling av definitioner och genom gemensamma begrepp, evidensbaserade mätverktyg och främjande av jämförande analyser och relevanta metodinstrument för datainsamling, med utgångspunkt i arbete som bedrivs av andra aktörer, såsom sysselsättningskommittén och kommittén för socialt skydd. |
| --- | --- |

a)

Öka kunskapen om odeklarerat arbete, även i fråga om orsaker och regionala skillnader, genom utväxling av definitioner och genom gemensamma begrepp, evidensbaserade mätverktyg och främjande av jämförande analyser och relevanta metodinstrument för datainsamling, med utgångspunkt i arbete som bedrivs av andra aktörer, såsom sysselsättningskommittén och kommittén för socialt skydd.

| b) | Förbättra kunskaperna om och den ömsesidiga förståelsen av olika system och rutiner för att bekämpa odeklarerat arbete, inbegripet dess gränsöverskridande aspekter. |
| --- | --- |

b)

Förbättra kunskaperna om och den ömsesidiga förståelsen av olika system och rutiner för att bekämpa odeklarerat arbete, inbegripet dess gränsöverskridande aspekter.

| c) | Utveckla analyser av hur verkningsfulla olika åtgärder för att bekämpa odeklarerat arbete är, bland annat förebyggande åtgärder och sanktioner. |
| --- | --- |

c)

Utveckla analyser av hur verkningsfulla olika åtgärder för att bekämpa odeklarerat arbete är, bland annat förebyggande åtgärder och sanktioner.

| d) | Utarbeta verktyg för ett effektivt utbyte av information och erfarenheter, till exempel en kunskapsbank med olika metoder och vidtagna åtgärder, såsom bilaterala eller multilaterala avtal som tillämpas i medlemsstaterna för att bekämpa odeklarerat arbete. |
| --- | --- |

d)

Utarbeta verktyg för ett effektivt utbyte av information och erfarenheter, till exempel en kunskapsbank med olika metoder och vidtagna åtgärder, såsom bilaterala eller multilaterala avtal som tillämpas i medlemsstaterna för att bekämpa odeklarerat arbete.

| e) | Utveckla verktyg, såsom riktlinjer för tillsyn, anvisningar om god praxis och utväxling av principer för inspektioner för att bekämpa odeklarerat arbete, och utvärdera erfarenheter av sådana verktyg. |
| --- | --- |

e)

Utveckla verktyg, såsom riktlinjer för tillsyn, anvisningar om god praxis och utväxling av principer för inspektioner för att bekämpa odeklarerat arbete, och utvärdera erfarenheter av sådana verktyg.

| f) | Underlätta och stödja olika former av samarbete mellan medlemsstater, genom att utöka deras kapacitet att ta itu med gränsöverskridande aspekter av odeklarerat arbete genom främjande och underlättande av innovativa förhållningssätt, till exempel personalutbyte, användning av databaser i enlighet med gällande nationell uppgiftsskyddslagstiftning, och gemensam verksamhet, samt utvärdering av erfarenheter av sådant samarbete som de deltagande medlemsstaterna bedriver. |
| --- | --- |

f)

Underlätta och stödja olika former av samarbete mellan medlemsstater, genom att utöka deras kapacitet att ta itu med gränsöverskridande aspekter av odeklarerat arbete genom främjande och underlättande av innovativa förhållningssätt, till exempel personalutbyte, användning av databaser i enlighet med gällande nationell uppgiftsskyddslagstiftning, och gemensam verksamhet, samt utvärdering av erfarenheter av sådant samarbete som de deltagande medlemsstaterna bedriver.

| g) | Undersöka möjligheten att genomföra ett system för snabbt informationsutbyte och förbättra datadelningen i enlighet med unionens bestämmelser om uppgiftsskydd, bland annat möjligheten att använda informationssystemet för den inre marknaden (IMI), vilket inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1024/2012 (7), och systemet för elektroniskt utbyte av socialförsäkringsuppgifter (EESSI). |
| --- | --- |

g)

Undersöka möjligheten att genomföra ett system för snabbt informationsutbyte och förbättra datadelningen i enlighet med unionens bestämmelser om uppgiftsskydd, bland annat möjligheten att använda informationssystemet för den inre marknaden (IMI), vilket inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1024/2012 (7), och systemet för elektroniskt utbyte av socialförsäkringsuppgifter (EESSI).

| h) | Utbyta information om de nationella myndigheternas erfarenheter av tillämpning av unionsrätt som är relevant för att bekämpa odeklarerat arbete. |
| --- | --- |

h)

Utbyta information om de nationella myndigheternas erfarenheter av tillämpning av unionsrätt som är relevant för att bekämpa odeklarerat arbete.

| i) | Utveckla och, när så är lämpligt, förbättra utbildningskapaciteten för berörda myndigheter och utveckla en ram för gemensam fortbildning. |
| --- | --- |

i)

Utveckla och, när så är lämpligt, förbättra utbildningskapaciteten för berörda myndigheter och utveckla en ram för gemensam fortbildning.

| j) | Anordna inbördes utvärderingar för att följa framstegen med att bekämpa odeklarerat arbete i de medlemsstater som väljer att delta i sådana utvärderingar. |
| --- | --- |

j)

Anordna inbördes utvärderingar för att följa framstegen med att bekämpa odeklarerat arbete i de medlemsstater som väljer att delta i sådana utvärderingar.

| k) | Utbyta erfarenheter och utveckla bästa praxis när det gäller samarbete mellan de berörda myndigheterna i medlemsstaterna och, i förekommande fall, tredjeländer, för att effektivisera sådant samarbete när man bekämpar problem i samband med odeklarerat arbete som berör dessa länder. |
| --- | --- |

k)

Utbyta erfarenheter och utveckla bästa praxis när det gäller samarbete mellan de berörda myndigheterna i medlemsstaterna och, i förekommande fall, tredjeländer, för att effektivisera sådant samarbete när man bekämpar problem i samband med odeklarerat arbete som berör dessa länder.

| l) | Öka medvetenheten om problemet med odeklarerat arbete genom att bedriva gemensam verksamhet, såsom EU-kampanjer, och genom att samordna regionala eller unionstäckande strategier, inklusive sektorsspecifika strategier. |
| --- | --- |

l)

Öka medvetenheten om problemet med odeklarerat arbete genom att bedriva gemensam verksamhet, såsom EU-kampanjer, och genom att samordna regionala eller unionstäckande strategier, inklusive sektorsspecifika strategier.

| m) | Utbyta erfarenheter när det gäller rådgivning och information till arbetstagare som berörs av odeklarerat arbete. |
| --- | --- |

m)

Utbyta erfarenheter när det gäller rådgivning och information till arbetstagare som berörs av odeklarerat arbete.

2.   Forumet ska i samband med den verksamhet som avses i punkt 1 använda alla relevanta informationskällor, inbegripet undersökningar och multilaterala samarbetsprojekt, och beakta relevanta unionsinstrument och unionsstrukturer samt erfarenheter av relevanta bilaterala avtal.

KAPITEL III

FORUMETS FUNKTIONSSÄTT

Artikel 7

Högt uppsatta företrädare

1.   Varje medlemsstat ska utse en högt uppsatt företrädare som röstberättigad medlem av forumet.

Varje medlemsstat ska se till att dess högt uppsatta företrädare har ett lämpligt mandat att bedriva forumets verksamhet. Varje medlemsstat ska också utse en suppleant som ska ersätta dess högt uppsatta företrädare vid behov och som ska ha rösträtt i sådana fall.

2.   När medlemsstaten utser sin högt uppsatta företrädare och sin suppleant bör den beakta alla berörda myndigheter, särskilt tillsynsmyndigheter, och andra aktörer som är involverade i enlighet med nationell rätt och/eller praxis. De får också, i enlighet med nationell rätt och/eller praxis, involvera arbetsmarknadens parter eller andra relevanta aktörer.

3.   Varje högt uppsatt företrädare som utses enligt denna artikel ska delta i forumets plenarsammanträden och om lämpligt i annan verksamhet och i arbetsgrupper inom forumet.

Varje högt uppsatt företrädare ska tillhandahålla kommissionen en förteckning med kontaktuppgifter till de berörda myndigheter och, i förekommande fall, de arbetsmarknadsparter och andra berörda aktörer, som deltar i arbetet med att bekämpa odeklarerat arbete.

Varje högt uppsatt företrädare ska upprätta kontakter med alla berörda myndigheter, och i tillämpliga fall arbetsmarknadsparter och andra berörda aktörer, angående forumets verksamhet och ska samordna deras deltagande i forumets möten och/eller deras bidrag till forumets eller dess arbetsgruppers verksamhet.

Artikel 8

Arbetssätt

1.   Kommissionens företrädare ska vara forumets ordförande. Ordföranden ska bistås av två medordförande som utses bland de högt uppsatta företrädarna.

Ordföranden och de två medordförandena ska utgöra styrelsen.

Styrelsen ska förbereda och organisera forumets arbete tillsammans med ett sekretariat som ska fungera som sekretariat åt forumet, inbegripet dess styrelse och arbetsgrupper. Sekretariatet ska tillhandahållas av kommissionen.

2.   Forumet ska hålla möte minst två gånger om året.

3.   När forumet fullgör sitt uppdrag ska det anta beslut om

| a) | sin arbetsordning, |
| --- | --- |

a)

sin arbetsordning,

| b) | tvååriga arbetsprogram, med angivande av bland annat forumets prioriteringar och en konkret beskrivning av den verksamhet som avses i artikel 6, |
| --- | --- |

b)

tvååriga arbetsprogram, med angivande av bland annat forumets prioriteringar och en konkret beskrivning av den verksamhet som avses i artikel 6,

| c) | rapporter om forumet vartannat år, |
| --- | --- |

c)

rapporter om forumet vartannat år,

| d) | inrättandet av arbetsgrupper för att undersöka frågor som specificerats i dess arbetsprogram, inbegripet de praktiska arrangemangen för dessa arbetsgrupper, vilka ska upplösas så snart som deras uppdrag är utfört. |
| --- | --- |

d)

inrättandet av arbetsgrupper för att undersöka frågor som specificerats i dess arbetsprogram, inbegripet de praktiska arrangemangen för dessa arbetsgrupper, vilka ska upplösas så snart som deras uppdrag är utfört.

Forumet ska anta de beslut som avses i denna punkt med enkel majoritet. Företrädaren för kommissionen och de högt uppsatta företrädarna ska ha en röst var.

4.   Styrelsen får, när så är lämpligt, bjuda in experter med särskild kompetens inom ett visst aktuellt ämne för att delta i forumets eller den berörda arbetsgruppens överläggningar.

5.   Forumet ska bistås av det sekretariat som avses i punkt 1. Sekretariatet ska förbereda forumets möten, utarbeta utkast till dess arbetsprogram och rapporter samt följa upp dess möten och slutsatserna från dessa.

6.   Kommissionen ska lämna regelbundna rapporter till Europaparlamentet och rådet om forumets verksamhet, däribland rapporter om gemensamma möten med expertgrupper och kommittéer. Den ska översända forumets arbetsprogram och rapporter till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

Artikel 9

Samarbete

1.   Forumet ska samarbeta på ett ändamålsenligt sätt och undvika dubbelarbete i förhållande till andra relevanta expertgrupper och kommittéer på unionsnivå vilkas arbete har anknytning till odeklarerat arbete, särskilt yrkesinspektörskommittén, expertkommittén för utstationering av arbetstagare, administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen, nätverket för offentliga arbetsförmedlingar, sysselsättningskommittén, kommittén för socialt skydd och arbetsgruppen för administrativt samarbete i fråga om direkt beskattning. Forumet ska när så är lämpligt bjuda in företrädarna för dessa grupper och kommittéer att delta som observatörer vid sina möten. För ett effektivare arbete och bättre resultat får även gemensamma möten anordnas.

2.   Forumet ska upprätta lämpligt samarbete med Eurofound och EU-Osha.

Artikel 10

Kostnadsersättning

Kommissionen ska ersätta kostnader för resor och, när så är lämpligt, uppehälle för ledamöter, suppleanter, observatörer och inbjudna experter i samband med forumets verksamhet.

Ledamöter, suppleanter, observatörer och inbjudna experter ska inte få ersättning för sina tjänster.

Artikel 11

Finansiellt stöd

De sammanlagda medlen för genomförandet av detta beslut ska fastställas inom ramen för EaSI. Kommissionen ska förvalta EaSI:s ekonomiska resurser, som tilldelas forumet på ett öppet och effektivt sätt.

KAPITEL IV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 12

Översyn

Senast den 13 mars 2020 ska kommissionen, efter samråd med forumet, överlämna en rapport om detta besluts genomförande och mervärde till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén och när så är lämpligt föreslå nödvändiga ändringar. Rapporten ska i synnerhet innehålla en bedömning av i vilken utsträckning forumet har bidragit till uppnåendet av de mål som anges i artikel 4, fullgjort sitt uppdrag enligt artikel 5, bedrivit den verksamhet som anges i artikel 6 samt åtgärdat de prioriteringar som anges i arbetsprogrammen. Kommissionen ska om så är lämpligt också lägga fram förslag om forumets funktionssätt.

Artikel 13

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Artikel 14

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdat i Strasbourg den 9 mars 2016.

På Europaparlamentets vägnar

M. SCHULZ

Ordförande

På rådets vägnar

J.A. HENNIS-PLASSCHAERT

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 458, 19.12.2014, s. 43.

1

(2)  
  EUT C 415, 20.11.2014, s. 37.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 2 februari 2016 (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 24 februari 2016.

3

(4)  Rådets beslut (EU) 2015/1848 av den 5 oktober 2015 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik för 2015 (EUT L 268, 15.10.2015, s. 28).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1024/2012 av den 25 oktober 2012 om administrativt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden och om upphävande av kommissionens beslut 2008/49/EG (IMI-förordningen) (EUT L 316, 14.11.2012, s. 1).

7

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 11.3.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 65/21 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 65/21

---

Information om ikraftträdandet av avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om deltagande i verksamheten vid det europeiska stödkontoret för asylfrågor

Avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om deltagande i verksamheten vid det europeiska stödkontoret för asylfrågor trädde i kraft den 1 mars 2016, sedan det förfarande som föreskrivs i artikel 13.2 i avtalet avslutats den 26 februari 2016.

---

| 11.3.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 65/22 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 65/22

---

AVTAL

mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om villkoren för Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska stödkontoret för asylfrågor

EUROPEISKA UNIONEN, nedan kallad EU,

å ena sidan, och

SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDET, nedan kallat Schweiz,

å andra sidan,

HAR ENATS OM FÖLJANDE

med beaktande av artikel 49.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 439/2010 av den 19 maj 2010 om inrättande av ett europeiskt stödkontor för asylfrågor (1), nedan kallad förordningen, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordningen bör Europeiska stödkontoret för asylfrågor, nedan kallat stödkontoret, för att kunna utföra sitt uppdrag stå öppet för deltagande av sådana länder som slutit avtal med EU och därmed har antagit och tillämpar EU-rätten på det område som omfattas av denna förordning, särskilt Island, Liechtenstein, Norge och Schweiz, nedan kallade associerade länder. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordningen bör Europeiska stödkontoret för asylfrågor, nedan kallat stödkontoret, för att kunna utföra sitt uppdrag stå öppet för deltagande av sådana länder som slutit avtal med EU och därmed har antagit och tillämpar EU-rätten på det område som omfattas av denna förordning, särskilt Island, Liechtenstein, Norge och Schweiz, nedan kallade associerade länder.

| (2) | Schweiz har ingått avtal med EU och har därmed antagit och tillämpar EU-rätten på det område som omfattas av förordningen, i synnerhet avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz (2). |
| --- | --- |

(2)

Schweiz har ingått avtal med EU och har därmed antagit och tillämpar EU-rätten på det område som omfattas av förordningen, i synnerhet avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz (2).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Deltagandets räckvidd

Schweiz ska delta fullt ut i stödkontorets arbete och ha rätt att få stöd från kontoret på det sätt som anges i förordningen och i enlighet med villkoren i detta avtal.

Artikel 2

Styrelse

Schweiz ska vara företrätt i stödkontorets styrelse som observatör utan rösträtt.

Artikel 3

Ekonomiskt bidrag

1.   Schweiz ska årligen bidra till stödkontorets inkomster med ett belopp som ska beräknas på landets bruttonationalprodukt (BNP) som procentandel av BNP för alla deltagande stater i enlighet med formeln i bilaga I.

2.   Det ekonomiska bidrag som avses i punkt 1 ska lämnas från och med den dag som följer på ikraftträdandet av detta avtal. Det första ekonomiska bidraget ska sättas ned i förhållande till hur stor del av året som återstår när avtalet träder i kraft.

Artikel 4

Skydd av personuppgifter

1.   Schweiz ska tillämpa sina nationella bestämmelser om skydd för enskilda med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (3).

2.   Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (4) ska tillämpas när stödkontoret behandlar personuppgifter.

3.   Schweiz ska iaktta sekretessbestämmelserna i styrelsens arbetsordning avseende handlingar i stödkontorets besittning.

Artikel 5

Rättslig ställning

Stödkontoret ska ha ställning som juridisk person enligt gällande lag i Schweiz och ska i Schweiz ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt gällande lag i Schweiz. Kontoret ska särskilt ha rätt att förvärva eller avyttra fast och lös egendom och får vara part i rättsliga förfaranden.

Artikel 6

Ansvarsbestämmelser

Stödkontorets ansvar ska regleras av artikel 45.1, 45.3 och 45.5 i förordningen.

Artikel 7

Europeiska unionens domstol

Schweiz ska erkänna Europeiska unionens domstols behörighet i frågor som rör stödkontoret enligt artikel 45.2 och 45.4 i förordningen.

Artikel 8

Stödkontorets personal

1.   I enlighet med artiklarna 38.1 och 49.1 i förordningen ska schweiziska medborgare som anställs vid stödkontoret omfattas av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen, anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen och bestämmelser som antagits gemensamt av EU:s institutioner för tillämpningen av dessa tjänsteföreskrifter och anställningsvillkor och de genomförandebestämmelser som antagits av stödkontoret i enlighet med artikel 38.2 i förordningen.

2.   Med avvikelse från artiklarna 12.2 a och 82.3 a i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen får schweiziska medborgare som åtnjuter fulla medborgerliga rättigheter anställas på kontrakt av stödkontorets verkställande direktör enligt gällande regler för urval och rekrytering av personal som antagits av stödkontoret.

3.   Artikel 38.4 i förordningen ska tillämpas med nödvändiga ändringar på schweiziska medborgare.

4.   Schweiziska medborgare får dock inte utnämnas till tjänsten som verkställande direktör för stödkontoret.

Artikel 9

Privilegier och immunitet

1.   Schweiz ska på stödkontoret och dess personal tillämpa protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier som är bifogat som bilaga II till detta avtal, samt alla bestämmelser som antas i enlighet med det protokollet avseende stödkontorets personal.

2.   Bestämmelser för hur protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska unionen ska tillämpas fastställs i tillägget till bilaga II.

Artikel 10

Bedrägeribekämpning

Bestämmelserna för artikel 44 i förordningen avseende EU:s ekonomiska kontroller i Schweiz av deltagandet i stödkontorets verksamhet finns i bilaga III.

Artikel 11

Kommitté

1.   En kommitté som ska bestå av företrädare för Europeiska kommissionen och Schweiz ska övervaka genomförandet av avtalet och kontinuerligt följa tillhandahållandet och utbytet av information i detta avseende. Av praktiska skäl ska kommittén sammanträda tillsammans med motsvarande kommittéer som inrättats med andra associerade länder som deltar på grundval av artikel 49.1 i förordningen. Kommittén ska sammanträda på begäran av antingen Schweiz eller Europeiska kommissionen. Stödkontorets styrelse ska informeras om kommitténs arbete.

2.   Information ska utbytas och diskuteras i kommittén avseende planerad EU-lagstiftning, som antingen direkt påverkar eller ändrar förordningen eller väntas påverka det ekonomiska bidrag som avses i artikel 3 i detta avtal.

Artikel 12

Bilagor

Bilagorna till detta avtal ska utgöra en integrerad del av detta avtal.

Artikel 13

Ikraftträdande

1.   De avtalsslutande parterna ska godkänna detta avtal i enlighet med sina egna förfaranden. Parterna ska underrätta varandra om att de förfarandena avslutats.

2.   Detta avtal ska träda i kraft den första dagen i den första månaden efter dagen för den sista underrättelsen som avses i punkt 1.

Artikel 14

Uppsägning och giltighetstid

1.   Detta avtal ska ingås på obestämd tid.

2.   Varje avtalsslutande part kan efter samråd i kommittén säga upp detta avtal genom anmälan till motparten. Detta avtal ska upphöra att gälla sex månader efter dagen för en sådan anmälan.

3.   Detta avtal ska upphöra att gälla vid upphävande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz (5).

4.   Detta avtal är upprättat i två exemplar på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, kroatiska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga.

Съставено в Брюксел на десети юни две хиляди и четиринадесета година.

Hecho en Bruselas, el diez de junio de dos mil catorce.

V Bruselu dne desátého června dva tisíce čtrnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den tiende juni to tusind og fjorten.

Geschehen zu Brüssel am zehnten Juni zweitausendvierzehn.

Kahe tuhande neljateistkümnenda aasta juunikuu kümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα Ιουνίου δύο χιλιάδες δεκατέσσερα.

Done at Brussels on the tenth day of June in the year two thousand and fourteen.

Fait à Bruxelles, le dix juin deux mille quatorze.

Sastavljeno u Bruxellesu desetog lipnja dvije tisuće četrnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì dieci giugno duemilaquattordici.

Briselē, divi tūkstoši četrpadsmitā gada desmitajā jūnijā.

Priimta du tūkstančiai keturioliktų metų birželio dešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizennegyedik év június havának tizedik napján.

Magħmul fi Brussell, fl-għaxar jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u erbatax.

Gedaan te Brussel, de tiende juni tweeduizend veertien.

Sporządzono w Brukseli dnia dziesiątego czerwca roku dwa tysiące czternastego.

Feito em Bruxelas, em dez de junho de dois mil e catorze.

Întocmit la Bruxelles la zece iunie două mii paisprezece.

V Bruseli desiateho júna dvetisícštrnásť.

V Bruslju, dne desetega junija leta dva tisoč štirinajst.

Tehty Brysselissä kymmenentenä päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattaneljätoista.

Som skedde i Bryssel den tionde juni tjugohundrafjorton.

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 1

За Конфедерация Швейцария

Por la Confederación Suiza

Za Švýcarskou konfederaci

For Det Schweiziske Forbund

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Za Švicarsku Konfederaciju

Per la Confederazione Svizzera

Šveices Konfederācijas vārdā –

Šveicarijos Konfederacijos vardu

A Svájci Államszövetség részéről

Għall-Konfederazzjoni Svizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej

Pela Confederação Suíça

Pentru Confederația Elvețiană

Za Švajčiarsku konfederáciu

Za Švicarsko konfederacijo

Sveitsin valaliiton puolesta

För Schweiziska edsförbundet

Image 2

---

(1)  
  EUT L 132, 29.5.2010, s. 11.

1

(2)  
  EUT L 53, 27.2.2008, s. 5.

2

(3)  Kommissionens beslut av den 26 juli 2000 i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG om adekvat skydd för personuppgifter i Schweiz (EGT L 215, 25.8.2000, s. 1).

3

(4)  
  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

4

(5)  
  EUT L 53, 27.2.2008, s. 5.

5

---

BILAGA I

FORMEL FÖR ATT BERÄKNA BIDRAGET

| 1. | Schweiz ekonomiska bidrag till stödkontorets inkomster enligt artikel 33.3 d i förordningen ska beräknas på följande sätt:
  De mest aktuella slutliga uppgifterna om Schweiz bruttonationalprodukt (BNP) som föreligger den 31 mars varje år ska delas med summan av tillgängliga uppgifter om BNI i alla stater som deltar i stödkontorets verksamhet. Den erhållna procentandelen ska tillämpas på den del av stödkontorets inkomster som avses i artikel 33.3 a i förordningen under det aktuella året för att beräkna Schweiz ekonomiska bidrag. |
| --- | --- |

1.

De mest aktuella slutliga uppgifterna om Schweiz bruttonationalprodukt (BNP) som föreligger den 31 mars varje år ska delas med summan av tillgängliga uppgifter om BNI i alla stater som deltar i stödkontorets verksamhet. Den erhållna procentandelen ska tillämpas på den del av stödkontorets inkomster som avses i artikel 33.3 a i förordningen under det aktuella året för att beräkna Schweiz ekonomiska bidrag.

| 2. | Det ekonomiska bidraget ska betalas i euro. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Schweiz andel ska betalas högst 45 dagar efter mottagande av debetnotan. Vid varje försening i betalningen av bidraget ska Schweiz betala dröjsmålsränta på det belopp som var utestående på förfallodagen. Räntan ska beräknas enligt den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina större refinansieringstransaktioner och som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien. Den räntesats som ska användas är den som gäller den första dagen i den månad då förfallodagen infaller, plus tre och en halv procentenheter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Schweiz ekonomiska bidrag ska anpassas enligt denna bilaga om EU:s bidrag som belastar unionens allmänna budget enligt artikel 33.3 a i förordningen höjs i enlighet med artiklarna 26, 27 eller 41 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1). I sådana fall ska mellanskillnaden erläggas 45 dagar efter mottagande av debetnotan. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Om de betalningsanslag för år N som stödkontoret erhållit från EU i enlighet med artikel 33.3 a i förordningen inte utnyttjats senast den 31 december år N eller om stödkontorets budget för år N har sänkts enligt artiklarna 26, 27 eller 41 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 ska den andel av de outnyttjade eller sänkta anslagen som motsvarar Schweiz bidrag överföras till stödkontorets budget för år N+1. Schweiz bidrag till stödkontorets budget för år N+1 ska sättas ned i motsvarande grad. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  
  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

---

BILAGA II

PROTOKOLL (nr 7)

OM EUROPEISKA UNIONENS IMMUNITET OCH PRIVILEGIER

DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,

SOM BEAKTAR att Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, nedan kallad Euratom, i enlighet med artikel 343 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 191 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen ska åtnjuta sådan immunitet och sådana privilegier inom medlemsstaternas territorium som behövs för att de ska kunna utföra sina uppgifter,

HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen.

KAPITEL I

Europeiska unionens egendom, medel, tillgångar och transaktioner

Artikel 1

Unionens lokaler och byggnader ska vara okränkbara. De får inte genomsökas, beslagtas, konfiskeras eller exproprieras. Unionens egendom och tillgångar får inte utan tillstånd från domstolen bli föremål för några administrativa eller rättsliga tvångsåtgärder.

Artikel 2

Unionens arkiv ska vara okränkbara.

Artikel 3

Unionen, dess tillgångar, inkomster och övrig egendom ska vara befriade från alla direkta skatter.

Medlemsstaternas regeringar ska i alla de fall där så är möjligt vidta lämpliga åtgärder för att efterskänka eller betala tillbaka summan av de indirekta skatter och avgifter som ingår i priset på lös eller fast egendom när unionen för tjänstebruk gör betydande inköp i vilka denna typ av skatter och avgifter inkluderas i priset. Dessa bestämmelser får dock inte tillämpas på ett sådant sätt att konkurrensen inom unionen snedvrids.

Ingen befrielse ska beviljas för sådana skatter och avgifter som utgör betalning för allmännyttiga tjänster.

Artikel 4

Unionen ska vara befriad från alla tullar, förbud och restriktioner vad avser import och export av varor som är avsedda för tjänstebruk. Varor som på detta sätt har förts in i en stat får inte avyttras – vare sig detta sker mot betalning eller inte – inom denna stats territorium, om det inte sker på villkor som godkänts av den statens regering.

Unionen ska också vara befriad från alla tullar, förbud och restriktioner vad avser import och export av unionens publikationer.

KAPITEL II

KAPITEL II

Meddelanden och identitetshandlingar

Meddelanden och identitetshandlingar

Artikel 5

(f.d. artikel 6)

Vad avser unionens officiella meddelanden och översändandet av alla dess dokument ska unionens institutioner inom varje medlemsstats territorium åtnjuta samma behandling som staten i fråga ger diplomatiska beskickningar.

Officiell korrespondens och andra former av officiella meddelanden som unionens institutioner skickar får inte censureras.

Artikel 6

(f.d. artikel 7)

Identitetshandling i den form som rådet med enkel majoritet ska fastställa kan av ordförandena för unionens institutioner utställas till ledamöter, medlemmar och anställda i unionens institutioner och ska godtas som giltig resehandling av medlemsstaternas myndigheter. Dessa identitetshandlingar ska utställas till tjänstemän och övriga anställda enligt de villkor som fastställts i tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen och anställningsvillkoren för övriga anställda i unionen.

Kommissionen får sluta avtal om att dessa identitetshandlingar ska gälla som giltiga resehandlingar inom tredjelands territorium.

KAPITEL III

KAPITEL III

Europaparlamentets ledamöter

Europaparlamentets ledamöter

Artikel 7

(f.d. artikel 8)

Europaparlamentets ledamöter får inte underkastas någon begränsning av administrativ eller annan natur i sin rörelsefrihet under resa till eller från Europaparlamentets mötesplats.

Europaparlamentets ledamöter ska, vad avser tull- och valutakontroll,

| a) | av sin egen regering beviljas samma lättnader som högre tjänstemän som tillfälligt reser utomlands i offentligt uppdrag, |
| --- | --- |

a)

av sin egen regering beviljas samma lättnader som högre tjänstemän som tillfälligt reser utomlands i offentligt uppdrag,

| b) | av regeringarna i övriga medlemsstater beviljas samma lättnader som företrädare för utländska regeringar med tillfälligt offentligt uppdrag. |
| --- | --- |

b)

av regeringarna i övriga medlemsstater beviljas samma lättnader som företrädare för utländska regeringar med tillfälligt offentligt uppdrag.

Artikel 8

(f.d. artikel 9)

Europaparlamentets ledamöter får inte förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete.

Artikel 9

(f.d. artikel 10)

Under Europaparlamentets sessioner ska dess ledamöter åtnjuta

| a) | vad avser deras egen stats territorium, den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land, |
| --- | --- |

a)

vad avser deras egen stats territorium, den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land,

| b) | vad avser alla andra medlemsstaters territorium, immunitet vad gäller alla former av kvarhållande och lagföring. |
| --- | --- |

b)

vad avser alla andra medlemsstaters territorium, immunitet vad gäller alla former av kvarhållande och lagföring.

Immuniteten ska även vara tillämplig på ledamöterna under resan till och från Europaparlamentets mötesplats.

Immuniteten kan inte åberopas av en ledamot som tas på bar gärning och kan inte hindra Europaparlamentet att utöva sin rätt att upphäva en av dess ledamöters immunitet.

KAPITEL IV

KAPITEL IV

Företrädare för de medlemsstater som deltar i arbetet i Europeiska unionens institutioner

Företrädare för de medlemsstater som deltar i arbetet i Europeiska unionens institutioner

Artikel 10

(f.d. artikel 11)

Företrädare för de medlemsstater som deltar i arbetet i unionens institutioner, deras rådgivare och tekniska experter ska i sin tjänsteutövning och under resan till och från mötesplatsen åtnjuta sedvanliga privilegier, immunitet och lättnader.

Denna artikel ska även vara tillämplig på ledamöter av unionens rådgivande organ.

KAPITEL V

KAPITEL V

Tjänstemän och anställda i Europeiska unionen

Tjänstemän och anställda i Europeiska unionen

Artikel 11

(f.d. artikel 12)

Inom varje medlemsstats territorium och oberoende av statstillhörighet ska tjänstemän och övriga anställda i unionen

| a) | åtnjuta immunitet mot rättsliga förfaranden vad avser handlingar som de har begått i sin tjänsteutövning, inbegripet muntliga och skriftliga uttalanden, om inte annat följer av bestämmelserna i de fördrag som dels behandlar reglerna för tjänstemännens och de anställdas ansvar gentemot unionen, och dels Europeiska unionens domstols behörighet att döma i tvister mellan unionen och dess tjänstemän och övriga anställda; de ska åtnjuta denna immunitet även efter det att deras uppdrag har upphört, |
| --- | --- |

a)

åtnjuta immunitet mot rättsliga förfaranden vad avser handlingar som de har begått i sin tjänsteutövning, inbegripet muntliga och skriftliga uttalanden, om inte annat följer av bestämmelserna i de fördrag som dels behandlar reglerna för tjänstemännens och de anställdas ansvar gentemot unionen, och dels Europeiska unionens domstols behörighet att döma i tvister mellan unionen och dess tjänstemän och övriga anställda; de ska åtnjuta denna immunitet även efter det att deras uppdrag har upphört,

| b) | tillsammans med sina äkta makar och av dem försörjda familjemedlemmar vara undantagna från bestämmelser om begränsning av invandring och formaliteter för registrering av utlänningar, |
| --- | --- |

b)

tillsammans med sina äkta makar och av dem försörjda familjemedlemmar vara undantagna från bestämmelser om begränsning av invandring och formaliteter för registrering av utlänningar,

| c) | beviljas samma lättnader i fråga om valuta- och växlingsbestämmelser som normalt beviljas tjänstemän i internationella organisationer, |
| --- | --- |

c)

beviljas samma lättnader i fråga om valuta- och växlingsbestämmelser som normalt beviljas tjänstemän i internationella organisationer,

| d) | då de tillträder sin tjänst i landet i fråga, ha rätt att tullfritt föra in sitt bohag och sina personliga tillhörigheter, samt ha rätt att tullfritt föra ut sitt bohag och sina personliga tillhörigheter då deras tjänstgöringstid i landet är slut, om inte annat följer av de villkor som regeringen i det land där rätten utövas, i båda fallen, anser nödvändiga, |
| --- | --- |

d)

då de tillträder sin tjänst i landet i fråga, ha rätt att tullfritt föra in sitt bohag och sina personliga tillhörigheter, samt ha rätt att tullfritt föra ut sitt bohag och sina personliga tillhörigheter då deras tjänstgöringstid i landet är slut, om inte annat följer av de villkor som regeringen i det land där rätten utövas, i båda fallen, anser nödvändiga,

| e) | ha rätt att tullfritt införa ett motorfordon för personligt bruk som antingen förvärvats enligt gällande regler för hemmamarknaden i det land där de senast var bosatta eller i det land där de är medborgare, samt ha rätt att tullfritt föra ut fordonet, om inte annat följer av de villkor som det berörda landets regering, i båda fallen, anser nödvändiga. |
| --- | --- |

e)

ha rätt att tullfritt införa ett motorfordon för personligt bruk som antingen förvärvats enligt gällande regler för hemmamarknaden i det land där de senast var bosatta eller i det land där de är medborgare, samt ha rätt att tullfritt föra ut fordonet, om inte annat följer av de villkor som det berörda landets regering, i båda fallen, anser nödvändiga.

Artikel 12

(f.d. artikel 13)

Unionens tjänstemän och övriga anställda ska vara skyldiga att betala skatt till unionen på de löner och arvoden de får av unionen enligt de villkor och det förfarande som Europaparlamentet och rådet har fastställt genom förordningar i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört de berörda institutionerna.

De ska vara befriade från nationella skatter på de löner och arvoden de får av unionen.

Artikel 13

(f.d. artikel 14)

Unionens tjänstemän och övriga anställda som enbart på grund av sin tjänsteutövning i unionen bosätter sig inom territoriet för en annan medlemsstat än den i vilken de vid tiden för sitt tjänstetillträde vid unionen var skatterättsligt bosatta, ska – vad avser inkomst- och förmögenhetsbeskattning samt arvsskatt och tillämpningen av avtal om undvikande av dubbelbeskattning som ingåtts mellan unionens medlemsstater – i båda länderna behandlas som om de fortfarande var bosatta på sin tidigare bostadsort, förutsatt att denna befinner sig inom en av unionens medlemsstater. Detta gäller även för äkta makar, förutsatt att de inte utövar någon egen yrkesverksamhet, och för barn som de personer som avses i denna artikel försörjer och har hand om.

Lös egendom som tillhör de personer som avses i första stycket och som finns inom den stats territorium i vilken de uppehåller sig, ska vara befriad från arvsskatt i den staten. Vid fastställande av sådan skatt ska den lösa egendomen anses finnas i den stat där personerna skatterättsligt är bosatta, om inte annat följer av tredje lands rätt och eventuell tillämpning av bestämmelser i internationella avtal om dubbelbeskattning.

Vid tillämpningen av bestämmelserna i denna artikel ska inte hänsyn tas till en bostadsort som enbart beror på tjänsteutövning inom andra internationella organisationer.

Artikel 14

(f.d. artikel 15)

Europaparlamentet och rådet ska, genom förordningar i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört de berörda institutionerna, fastställa ordningen för sociala förmåner för unionens tjänstemän och övriga anställda.

Artikel 15

(f.d. artikel 16)

Europaparlamentet och rådet ska genom förordningar i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha samrått med övriga berörda institutioner, besluta vilka grupper av unionens tjänstemän och övriga anställda bestämmelserna i artikel 11, artikel 12 andra stycket och artikel 13 helt eller delvis ska tillämpas på.

Medlemsstaternas regeringar ska regelbundet underrättas om namn, ställning och adress på de tjänstemän och övriga anställda som ingår i dessa grupper.

KAPITEL VI

KAPITEL VI

Immunitet och privilegier för tredjelands beskickningar ackrediterade hos Europeiska unionen

Immunitet och privilegier för tredjelands beskickningar ackrediterade hos Europeiska unionen

Artikel 16

(f.d. artikel 17)

Den medlemsstat på vars territorium unionen har sitt säte ska bevilja tredje lands beskickning som är ackrediterad hos unionen immunitet och privilegier enligt diplomatisk sedvänja.

KAPITEL VII

KAPITEL VII

Allmänna bestämmelser

Allmänna bestämmelser

Artikel 17

(f.d. artikel 18)

Privilegier, immunitet och lättnader ska endast beviljas unionens tjänstemän och övriga anställda om det ligger i unionens intresse.

Var och en av unionens institutioner ska upphäva den immunitet som har beviljats en tjänsteman eller en annan anställd, om institutionen anser att upphävandet av immuniteten inte strider mot unionens intresse.

Artikel 18

(f.d. artikel 19)

Unionens institutioner ska vid tillämpningen av detta protokoll samarbeta med de berörda medlemsstaternas ansvariga myndigheter.

Artikel 19

(f.d. artikel 20)

Artiklarna 11–14 och artikel 17 ska vara tillämpliga på Europeiska rådets ordförande.

De ska också vara tillämpliga på kommissionens ledamöter.

Artikel 20

(f.d. artikel 21)

Artiklarna 11–14 och artikel 17 ska vara tillämpliga på Europeiska unionens domstols domare, generaladvokater, justitiesekreterare och biträdande referenter, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 3 i protokollet om stadgan för Europeiska unionens domstol vad avser immunitet mot rättsliga förfaranden för domare och generaladvokater.

Artikel 21

(f.d. artikel 22)

Detta protokoll ska även vara tillämpligt på Europeiska investeringsbanken, på ledamöterna av dess organ, dess personal och de företrädare för medlemsstaterna som deltar i bankens arbete, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i protokollet om bankens stadga.

Europeiska investeringsbanken ska dessutom vara befriad från alla skatter eller liknande avgifter vid de tillfällen då dess kapital utökas och från de olika formaliteter som kan vara förknippade därmed i den stat där banken har sitt säte. På samma sätt ska bankens upplösning eller likvidation inte medföra några skatter eller avgifter. Slutligen ska den verksamhet som banken och dess organ bedriver i enlighet med dess stadga inte vara föremål för någon omsättningsskatt.

Artikel 22

(f.d. artikel 23)

Detta protokoll ska också tillämpas på Europeiska centralbanken, medlemmarna av dess beslutande organ och dess personal, dock utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i protokollet om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken.

Europeiska centralbanken ska dessutom vara befriad från alla skatter och liknande avgifter på grund av en ökning av dess kapital och från olika formaliteter som kan vara förenade därmed i den stat där banken har sitt säte. Bankens och dess beslutande organs verksamhet enligt stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken ska inte påföras någon omsättningsskatt.

Tillägg

BESTÄMMELSER FÖR HUR PROTOKOLLET OM EUROPEISKA UNIONENS IMMUNITET OCH PRIVILEGIER SKA TILLÄMPAS I SCHWEIZ

1.   Tillämpningsområdet utsträcks till att omfatta Schweiz

Alla hänvisningar till medlemsstaterna i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier (nedan kallat protokollet) ska även omfatta Schweiz, såvida inget annat sägs i följande bestämmelser.

2.   Stödkontoret är befriat från indirekta skatter, däribland mervärdesskatt

För varor och tjänster som exporteras från Schweiz ska schweizisk mervärdesskatt inte uppbäras. För varor och tjänster som levereras till stödkontoret i Schweiz för tjänstebruk ska befrielsen från mervärdesskatt, i enlighet med artikel 3 andra stycket i protokollet, ske genom återbetalning. Befrielse från mervärdesskatt ska beviljas om det faktiska inköpspris som är angivet i fakturan eller motsvarande dokument för varan eller tjänsten uppgår till minst 100 schweizerfranc, inklusive skatter och avgifter.

Mervärdesskatten ska betalas tillbaka efter insändande av erforderliga schweiziska ansökningsformulär till den schweiziska federala skattemyndighetens centralenhet för mervärdesskatteärenden. Ansökningar om återbetalning ska som regel behandlas inom tre månader från det att ansökan om återbetalning ingetts tillsammans med erforderliga underlag.

3.   Tillämpningen av bestämmelserna på stödkontorets personal

Beträffande artikel 12 andra stycket i protokollet ska Schweiz, i enlighet med principerna i sin nationella rätt, befria tjänstemän och övriga anställda vid stödkontoret, såsom de definieras i artikel 2 i rådets förordning (Euratom, EKSG, EEG) nr 549/69 av den 25 mars 1969 om fastställande av de grupper av tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som ska omfattas av bestämmelserna i artikel 12, artikel 13 andra stycket samt artikel 14 i protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna (1), från federala, kantonala och kommunala skatter på löner, vederlag och arvoden som utbetalas till dem av EU och som omfattas av en intern skatt som uppbärs av EU och tillfaller denna.

Schweiz ska inte betraktas som en medlemsstat enligt punkt 1 ovan vid tillämpningen av artikel 13 i protokollet.

Tjänstemän och övriga anställda vid stödkontoret, liksom deras familjemedlemmar som är anslutna till det socialförsäkringssystem som gäller för Europeiska unionens tjänstemän och övriga anställda, är inte skyldiga att vara anslutna till det schweiziska socialförsäkringssystemet.

Europeiska unionens domstol ska ha exklusiv behörighet i alla ärenden som rör förbindelserna med stödkontoret eller Europeiska kommissionen och dess personal när det gäller tillämpningen av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda samt EU-lagstiftningens övriga bestämmelser om arbetsvillkor.

---

(1)  
  EGT L 74, 27.3.1969, s. 1, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 371/2009 (EUT L 121, 15.5.2009, s. 1).

---

BILAGA III

EKONOMISKA KONTROLLER AVSEENDE SCHWEIZISKA DELTAGARE I STÖDKONTORETS VERKSAMHET

Artikel 1

Direkt kommunikation

Stödkontoret och Europeiska kommissionen ska kommunicera direkt med alla fysiska och juridiska personer som har säte i Schweiz och som deltar i byråns verksamhet i egenskap av uppdragstagare, deltagare i något av stödkontorets program, mottagare av utbetalningar från stödkontoret eller EU:s budget eller som underleverantörer. De får direkt till Europeiska kommissionen och stödkontoret överlämna alla relevanta uppgifter och underlag som de är skyldiga att tillhandahålla enligt de rättsakter som det hänvisas till i det här avtalet och enligt de kontrakt och avtal som slutits eller beslut som fattats inom ramen för avtalet.

Artikel 2

Kontroller

1.   Enligt kontrakt och avtal som ingåtts med och beslut som fattats avseende mottagare med säte i Schweiz får stödkontorets och Europeiska kommissionens personal eller andra personer som kontoret och kommissionen bemyndigat när som helst genomföra vetenskapliga, ekonomiska och tekniska kontroller eller övriga kontroller hos mottagarna och deras underleverantörer, med stöd av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 23 december 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och de övriga bestämmelser som det hänvisas till i detta avtal.

2.   Stödkontorets och Europeiska kommissionens personal och andra personer som kontoret och kommissionen bemyndigat ska i rimlig omfattning ges tillträde till anläggningar, arbetsplatser och dokumentation samt till alla data, däribland i elektronisk form, som kontrollerna kräver. Tillträdesrätten ska vara uttryckligen fastställd i kontrakt och överenskommelser som ingås inom ramen för de rättsakter som det hänvisas till i det här avtalet.

3.   Europeiska revisionsrätten ska ha samma rättigheter som Europeiska kommissionen.

4.   Kontroller får genomföras fem år efter det att det här beslutet löpt ut eller enligt de villkor som anges i ingångna kontrakt och avtal och fattade beslut.

5.   Den schweiziska federala revisionsmyndigheten ska underrättas i förväg om kontroller som genomförs på schweiziskt territorium. En sådan underrättelse utgör inte ett rättsligt krav för att kontrollerna ska kunna genomföras.

Artikel 3

Kontroller på plats

1.   Inom ramen för det här avtalet har Europeiska kommissionen (Olaf) rätt att genomföra kontroller och inspektioner på plats inom schweiziskt territorium, i enlighet med villkoren och bestämmelserna i rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (3).

2.   Dessa kontroller och inspektioner på plats ska förberedas och utföras av Europeiska kommissionen i nära samverkan med den schweiziska federala revisionsmyndigheten eller med andra behöriga schweiziska myndigheter som utsetts av den schweiziska federala revisionsmyndigheten, vilka ska underrättas i god tid om föremålet för, syftet med och den rättsliga grunden för kontrollerna och inspektionerna, så att de kan lämna allt erforderligt bistånd. För detta ändamål får tjänstemän från behöriga schweiziska myndigheter delta i kontrollerna och inspektionerna på plats.

3.   Om berörda schweiziska myndigheter så önskar, ska kontrollerna och inspektionerna på plats genomföras av Europeiska kommissionen tillsammans med dessa myndigheter.

4.   Om deltagarna i programmet motsätter sig en kontroll eller en inspektion på plats, ska de schweiziska myndigheterna, inom ramen för sina nationella bestämmelser, lämna kommissionens inspektörer erforderligt bistånd så att de kan genomföra den kontroll eller inspektion på plats som de blivit ålagda att göra.

5.   Kommissionen ska snarast möjligt underrätta den schweiziska federala revisionsmyndigheten om alla omständigheter eller misstankar rörande någon oegentlighet som kommissionen har fått kännedom om i samband med genomförandet av kontrollen eller inspektionen på plats. Kommissionen ska under alla omständigheter informera ovannämnda myndighet om resultatet av dessa kontroller och inspektioner.

Artikel 4

Information och samråd

1.   För att denna bilaga ska tillämpas väl ska berörda schweiziska myndigheter och EU:s myndigheter regelbundet utbyta information och på begäran av någon av parterna inleda samråd.

2.   Berörda schweiziska myndigheter ska utan dröjsmål underrätta stödkontoret och Europeiska kommissionen om alla omständigheter som kommer till deras kännedom och som kan leda till förmodan om att det förekommer oegentligheter i fråga om ingående och genomföranden av kontrakt och överenskommelser som sluts inom ramen för de rättsakter som det hänvisas till i det här beslutet.

Artikel 5

Sekretess

Uppgifter som meddelats eller erhållits i enlighet med denna bilaga ska, oavsett form, omfattas av tystnadsplikt och ges samma skydd som motsvarande uppgifter har enligt schweizisk lagstiftning och enligt de motsvarande bestämmelser som är tillämpliga på EU:s institutioner. Uppgifterna får endast överlämnas till personer inom EU-institutionerna, medlemsstaterna eller i Schweiz som i kraft av sin befattning ska ha vetskap om dem, och de får inte användas i andra syften än att säkerställa ett effektivt skydd av parternas ekonomiska intressen.

Artikel 6

Administrativa åtgärder och sanktioner

Utan att det hindrar tillämpningen av schweiziska straffrättsliga bestämmelser får administrativa åtgärder och sanktioner beslutas av stödkontoret eller Europeiska kommissionen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (4), kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 av den 29 oktober 2012 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (5) och rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (6).

Artikel 7

Indrivning och verkställighet

Beslut som fattas av stödkontoret eller Europeiska kommissionen inom ramen för det här avtalet, och som innebär betalningsskyldighet för andra personer än stater, ska vara verkställbara i Schweiz. Det verkställbara beslutet ska påtecknas, utan annan kontroll än av att det är äkta, av den myndighet som utses av den schweiziska regeringen, som i sin tur ska underrätta byrån eller kommissionen därom. Verkställigheten ska ske i enlighet med de civilprocessrättsliga regler som gäller i Schweiz. Det är Europeiska unionens domstol som ansvarar för kontrollen av att det verkställbara beslutet är lagligt.

Domar som Europeiska unionens domstol avkunnar i enlighet med en skiljedomsklausul ska vara verkställbara på samma villkor.

---

(1)  
  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

1

(2)  
  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72, senast ändrad genom kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 652/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 23).

2

(3)  
  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

3

(4)  
  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

4

(5)  
  EUT L 362, 31.12.2012, s. 1.

5

(6)  
  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

6

---

FÖRORDNINGAR

| 11.3.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 65/38 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 65/38

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/345

av den 10 mars 2016

om hur ofta rapportering av meddelanden om containerstatus ska ske samt uppgiftsformatet och överföringsmetoden

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 515/97 av den 13 mars 1997 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen (1), särskilt artikel 18c, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 515/97 föreskrivs att fraktförare ska överlämna uppgifter om containerrörelser för sådana händelser som anges i artikel 18a.6 i den förordningen till databasen för meddelanden om containerstatus (nedan kallad CSM-databasen) som förvaltas av kommissionen, men endast i den mån dessa är kända för den rapporterande fraktföraren och uppgifter för dessa händelser har tagits fram, samlats in eller bevarats i de elektroniska registren. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 515/97 föreskrivs att fraktförare ska överlämna uppgifter om containerrörelser för sådana händelser som anges i artikel 18a.6 i den förordningen till databasen för meddelanden om containerstatus (nedan kallad CSM-databasen) som förvaltas av kommissionen, men endast i den mån dessa är kända för den rapporterande fraktföraren och uppgifter för dessa händelser har tagits fram, samlats in eller bevarats i de elektroniska registren.

| (2) | För att uppgifter om containerrörelser ska kunna analyseras i rätt tid och för att säkerställa en obehindrad överföring av sådana uppgifter från sjöfraktföretag till CSM-databasen, samt för att garantera en hanterbar variation i fråga om formerna för kodning av uppgifter, bör det specificeras hur ofta rapportering av meddelanden om containerstatus ska ske och vilket uppgiftsformat och vilken överföringsmetod som ska användas. |
| --- | --- |

(2)

För att uppgifter om containerrörelser ska kunna analyseras i rätt tid och för att säkerställa en obehindrad överföring av sådana uppgifter från sjöfraktföretag till CSM-databasen, samt för att garantera en hanterbar variation i fråga om formerna för kodning av uppgifter, bör det specificeras hur ofta rapportering av meddelanden om containerstatus ska ske och vilket uppgiftsformat och vilken överföringsmetod som ska användas.

| (3) | På grund av containertrafikens stora volym och regelbundna förändringar, måste man snabbt kunna identifiera misstänkta containerrörelser för att upptäcka bedrägerier på ett effektivt sätt. För att de inlämnade uppgifterna ska kunna användas effektivt, så att risken minskas för att misstänkta sändningar flyttas till en okänd plats innan sökning efter misstänkta sändningar kan utföras effektivt, bör fraktförarna vara skyldiga att överföra meddelanden om containerstatus till CSM-databasen senast 24 timmar efter det att meddelandet tagits fram, samlats in eller bevarats i fraktförarens elektroniska register. |
| --- | --- |

(3)

På grund av containertrafikens stora volym och regelbundna förändringar, måste man snabbt kunna identifiera misstänkta containerrörelser för att upptäcka bedrägerier på ett effektivt sätt. För att de inlämnade uppgifterna ska kunna användas effektivt, så att risken minskas för att misstänkta sändningar flyttas till en okänd plats innan sökning efter misstänkta sändningar kan utföras effektivt, bör fraktförarna vara skyldiga att överföra meddelanden om containerstatus till CSM-databasen senast 24 timmar efter det att meddelandet tagits fram, samlats in eller bevarats i fraktförarens elektroniska register.

| (4) | För att minska den ekonomiska bördan för branschen och underlätta överföringen av meddelanden om containerstatus bör fraktförarna åläggas att använda en av de ledande standarderna ANSI ASC X12 eller UN/EDIFACT. ANSI ASC X12 är ett protokoll för elektroniskt datautbyte (EDI) från den amerikanska standardiseringsorganisationen ANSI, medan UN/EDIFACT är den EDI-standard som utvecklats inom ramen för Förenta nationerna (FN). Användningen av dessa standarder bör minska fraktförarnas kostnader för att genomföra bestämmelserna eftersom de anses vara allmänt använda för elektroniskt datautbyte inom sjöfartsindustrin för elektroniskt datautbyte. |
| --- | --- |

(4)

För att minska den ekonomiska bördan för branschen och underlätta överföringen av meddelanden om containerstatus bör fraktförarna åläggas att använda en av de ledande standarderna ANSI ASC X12 eller UN/EDIFACT. ANSI ASC X12 är ett protokoll för elektroniskt datautbyte (EDI) från den amerikanska standardiseringsorganisationen ANSI, medan UN/EDIFACT är den EDI-standard som utvecklats inom ramen för Förenta nationerna (FN). Användningen av dessa standarder bör minska fraktförarnas kostnader för att genomföra bestämmelserna eftersom de anses vara allmänt använda för elektroniskt datautbyte inom sjöfartsindustrin för elektroniskt datautbyte.

| (5) | För att garantera säker överföring av uppgifter och en tillräcklig nivå av konfidentialitet och integritet hos de överförda uppgifterna bör meddelanden om containerstatus överföras via Secure Shell File Transfer Protocol (SFTP) som utarbetats av IETF (Internet Engineering Task Force). Denna metod ger de säkerhetsgarantier som krävs och kan godtas av branschen vad gäller genomförbarhet. För att minska genomförandekostnaderna bör fraktförare tillåtas att även använda andra överföringsmetoder under förutsättning att de garanterar samma nivå av uppgiftsskydd som SFTP. |
| --- | --- |

(5)

För att garantera säker överföring av uppgifter och en tillräcklig nivå av konfidentialitet och integritet hos de överförda uppgifterna bör meddelanden om containerstatus överföras via Secure Shell File Transfer Protocol (SFTP) som utarbetats av IETF (Internet Engineering Task Force). Denna metod ger de säkerhetsgarantier som krävs och kan godtas av branschen vad gäller genomförbarhet. För att minska genomförandekostnaderna bör fraktförare tillåtas att även använda andra överföringsmetoder under förutsättning att de garanterar samma nivå av uppgiftsskydd som SFTP.

| (6) | För att minska den ekonomiska bördan i samband med överföring av meddelanden om containerstatus bör fraktförare tillåtas att överföra alla sådana meddelanden som tagits fram, samlats in eller bevarats i deras elektroniska register, utan att välja ut enskilda meddelanden. I sådana fall bör kommissionen och medlemsstaternas behöriga myndigheter ges tillgång till dessa uppgifter och kunna använda dem i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 515/97. |
| --- | --- |

(6)

För att minska den ekonomiska bördan i samband med överföring av meddelanden om containerstatus bör fraktförare tillåtas att överföra alla sådana meddelanden som tagits fram, samlats in eller bevarats i deras elektroniska register, utan att välja ut enskilda meddelanden. I sådana fall bör kommissionen och medlemsstaternas behöriga myndigheter ges tillgång till dessa uppgifter och kunna använda dem i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 515/97.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom förordning (EG) nr 515/97. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom förordning (EG) nr 515/97.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Rapporteringsfrekvens för meddelanden om containerstatus

Fraktförare ska överföra fullständiga meddelanden om containerstatus som tagits fram, samlats in eller bevarats i deras elektroniska register till CSM-databasen senast 24 timmar efter det att meddelandet förs in registret.

Överföring av historiska meddelanden om containerstatus i enlighet med artikel 18a.5 i förordning (EG) nr 515/97 ska ske inom 24 timmar efter det att det första meddelande om containerstatus som fastställer att containern är avsedd att föras in i unionens tullområde har tagits fram eller samlats in i fraktförarens elektroniska register.

Artikel 2

Uppgiftsformat för meddelanden om containerstatus

Fraktförare ska rapportera meddelanden om containerstatus med användning av standarderna ANSI ASC X12 eller UN/EDIFACT.

Artikel 3

Överföringsmetod för meddelanden om containerstatus

1.   Fraktförare ska överföra meddelanden om containerstatus med användning av Secure Shell File Transfer Protocol (SFTP).

Fraktförare ska tillåtas överföra meddelanden om containerstatus med användning av andra metoder förutsatt att dessa garanterar en säkerhetsnivå som motsvarar SFTP.

2.   Meddelanden om containerstatus kan överföras antingen genom

| a) | selektiv rapportering av enskilda meddelanden om containerstatus i enlighet med artikel 18a.6 i förordning (EG) nr 515/97, eller |
| --- | --- |

a)

selektiv rapportering av enskilda meddelanden om containerstatus i enlighet med artikel 18a.6 i förordning (EG) nr 515/97, eller

| b) | överföring av alla meddelanden om containerstatus som tagits fram, samlats in eller bevarats i fraktförarens elektroniska register utan att enskilda meddelanden väljs ut. |
| --- | --- |

b)

överföring av alla meddelanden om containerstatus som tagits fram, samlats in eller bevarats i fraktförarens elektroniska register utan att enskilda meddelanden väljs ut.

Om en fraktförare överför meddelanden om containerstatus i enlighet med punkt b godtar fraktföraren att kommissionen och medlemsstaterna ges tillgång till dessa uppgifter och använder dem i enlighet med de villkor som fastställs i förordning (EG) nr 515/97.

Artikel 4

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 september 2016.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 mars 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 82, 22.3.1997, s. 1.

1

---

| 11.3.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 65/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 65/40

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/346

av den 10 mars 2016

om fastställande av de uppgifter som ska ingå i tullinformationssystemet

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 515/97 av den 13 mars 1997 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen (1), särskilt artikel 25.1, och

av följande skäl:

| (1) | Ändamålet med tullinformationssystemet (TIS) är att lämna hjälp till de behöriga myndigheterna för att förebygga, utreda och beivra aktiviteter som strider mot tull- och jordbrukslagstiftningen. För att uppnå detta ändamål för medlemsstaternas behöriga myndigheter in uppgifter i TIS om relevanta händelser, som t.ex. beslag eller kvarhållande av varor. För att TIS ska fortsätta att tillgodose de behöriga myndigheternas behov bör förteckningen över de uppgifter som ska ingå i TIS uppdateras. |
| --- | --- |

(1)

Ändamålet med tullinformationssystemet (TIS) är att lämna hjälp till de behöriga myndigheterna för att förebygga, utreda och beivra aktiviteter som strider mot tull- och jordbrukslagstiftningen. För att uppnå detta ändamål för medlemsstaternas behöriga myndigheter in uppgifter i TIS om relevanta händelser, som t.ex. beslag eller kvarhållande av varor. För att TIS ska fortsätta att tillgodose de behöriga myndigheternas behov bör förteckningen över de uppgifter som ska ingå i TIS uppdateras.

| (2) | Varje händelse som rapporteras i TIS omfattar ett antal centrala aspekter som behövs för att en meningsfull tolkning av ärendet ska kunna göras. För att de behöriga myndigheterna lätt ska kunna identifiera specifika ärenden eller händelser i TIS bör det vara möjligt att söka efter ärendereferenser i TIS och därför bör sådana referenser inkluderas som en uppgift i TIS. |
| --- | --- |

(2)

Varje händelse som rapporteras i TIS omfattar ett antal centrala aspekter som behövs för att en meningsfull tolkning av ärendet ska kunna göras. För att de behöriga myndigheterna lätt ska kunna identifiera specifika ärenden eller händelser i TIS bör det vara möjligt att söka efter ärendereferenser i TIS och därför bör sådana referenser inkluderas som en uppgift i TIS.

| (3) | Bedräglig verksamhet innebär normalt ett aktivt deltagande av en eller flera personer. En korrekt och otvetydig identifiering av personer som är inblandade i potentiellt bedrägliga verksamheter är av yttersta vikt för att utredningen av händelserna ska kunna genomföras som sig bör. Uppgifter om företag och personer som är inblandade i bedrägliga verksamheter eller potentiellt bedrägliga verksamheter bör därför rapporteras i TIS. |
| --- | --- |

(3)

Bedräglig verksamhet innebär normalt ett aktivt deltagande av en eller flera personer. En korrekt och otvetydig identifiering av personer som är inblandade i potentiellt bedrägliga verksamheter är av yttersta vikt för att utredningen av händelserna ska kunna genomföras som sig bör. Uppgifter om företag och personer som är inblandade i bedrägliga verksamheter eller potentiellt bedrägliga verksamheter bör därför rapporteras i TIS.

| (4) | Eftersom metoderna för kommersiella bedrägerier, samt metoderna för att dölja sådana, beror på transportmedel, är det viktigt att en närmare beskrivning av transportmedel inkluderas som en obligatorisk uppgift i TIS. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom metoderna för kommersiella bedrägerier, samt metoderna för att dölja sådana, beror på transportmedel, är det viktigt att en närmare beskrivning av transportmedel inkluderas som en obligatorisk uppgift i TIS.

| (5) | Transportmönster som inte är ekonomiskt motiverade anses vara relevanta indikatorer för vissa typer av bedrägeri, såsom exempelvis felaktig deklaration av ursprung. Det är därför viktigt att veta detaljerna om de resrutter som används för godstransporter, eftersom dessa kan vara viktiga för identifieringen av bedräglig verksamhet. Därför anses uppgifter om resruttens etapper nödvändiga för en korrekt utredning av tullrelaterade bedrägerier, och dessa uppgifter bör inkluderas som en TIS-uppgift. |
| --- | --- |

(5)

Transportmönster som inte är ekonomiskt motiverade anses vara relevanta indikatorer för vissa typer av bedrägeri, såsom exempelvis felaktig deklaration av ursprung. Det är därför viktigt att veta detaljerna om de resrutter som används för godstransporter, eftersom dessa kan vara viktiga för identifieringen av bedräglig verksamhet. Därför anses uppgifter om resruttens etapper nödvändiga för en korrekt utredning av tullrelaterade bedrägerier, och dessa uppgifter bör inkluderas som en TIS-uppgift.

| (6) | Tull och andra avgifter varierar beroende på varans särskilda egenskaper. För att säkerställa en korrekt uppföljning av ärenden eller händelser som rapporteras i TIS bör därför en närmare beskrivning av de berörda varorna föras in i TIS. |
| --- | --- |

(6)

Tull och andra avgifter varierar beroende på varans särskilda egenskaper. För att säkerställa en korrekt uppföljning av ärenden eller händelser som rapporteras i TIS bör därför en närmare beskrivning av de berörda varorna föras in i TIS.

| (7) | Analys av konkreta beslag, förverkanden eller kvarhållanden av varor bidrar till utvecklingen av förebyggande åtgärder som hindrar att samma typ av tullrelaterade bedrägerier upprepas i framtiden. Därför anses det viktigt att inkludera relevanta uppgifter om beslag, kvarhållande eller förverkande i TIS. |
| --- | --- |

(7)

Analys av konkreta beslag, förverkanden eller kvarhållanden av varor bidrar till utvecklingen av förebyggande åtgärder som hindrar att samma typ av tullrelaterade bedrägerier upprepas i framtiden. Därför anses det viktigt att inkludera relevanta uppgifter om beslag, kvarhållande eller förverkande i TIS.

| (8) | Varje åtgärd som vidtas av de berörda myndigheterna bör vara motiverad och bör därför baseras på lämpliga riskindikatorer. Därför bör uppgifter om riskbedömning inkluderas som en TIS-uppgift. |
| --- | --- |

(8)

Varje åtgärd som vidtas av de berörda myndigheterna bör vara motiverad och bör därför baseras på lämpliga riskindikatorer. Därför bör uppgifter om riskbedömning inkluderas som en TIS-uppgift.

| (9) | Beroende på ärendet i fråga kan den relevanta dokumentation som bifogas i TIS variera avsevärt. Den kan omfatta, men är inte begränsad till, kommersiella handlingar som erhållits av de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

(9)

Beroende på ärendet i fråga kan den relevanta dokumentation som bifogas i TIS variera avsevärt. Den kan omfatta, men är inte begränsad till, kommersiella handlingar som erhållits av de behöriga myndigheterna.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom förordning (EG) nr 515/97. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom förordning (EG) nr 515/97.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppgifter

Följande uppgifter ska införas i TIS-databasen inom de kategorier som avses i artikel 24 i förordning (EG) nr 515/97:

| a) | De uppgifter som är gemensamma för alla kategorierna i artikel 24 i förordning (EG) nr 515/97:






  — | Ärendereferens |
| --- | --- | --- |

a)

De uppgifter som är gemensamma för alla kategorierna i artikel 24 i förordning (EG) nr 515/97:

—

Ärendereferens

| — | Grundläggande uppgifter i ärendet. |
| --- | --- |

—

Grundläggande uppgifter i ärendet.

| — | Bifogade relevanta handlingar. |
| --- | --- |

—

Bifogade relevanta handlingar.

| b) | Ytterligare uppgifter för kategorierna i artikel 24 a i förordning (EG) nr 515/97:






  — | En närmare beskrivning av varorna. |
| --- | --- | --- |

b)

Ytterligare uppgifter för kategorierna i artikel 24 a i förordning (EG) nr 515/97:

—

En närmare beskrivning av varorna.

| — | Handlingar. |
| --- | --- |

—

Handlingar.

| — | Uppgifter om beslag, kvarhållande eller förverkande. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om beslag, kvarhållande eller förverkande.

| — | Åtgärder. |
| --- | --- |

—

Åtgärder.

| — | Riskindikatorer. |
| --- | --- |

—

Riskindikatorer.

| — | Kommentarer. |
| --- | --- |

—

Kommentarer.

| c) | Ytterligare uppgifter för kategorierna i artikel 24 b i förordning (EG) nr 515/97:






  — | Närmare beskrivning av transportmedlet. |
| --- | --- | --- |

c)

Ytterligare uppgifter för kategorierna i artikel 24 b i förordning (EG) nr 515/97:

—

Närmare beskrivning av transportmedlet.

| — | Handlingar. |
| --- | --- |

—

Handlingar.

| — | Resruttens etapper. |
| --- | --- |

—

Resruttens etapper.

| — | Åtgärder. |
| --- | --- |

—

Åtgärder.

| — | Riskindikatorer. |
| --- | --- |

—

Riskindikatorer.

| — | Kommentarer. |
| --- | --- |

—

Kommentarer.

| d) | Ytterligare uppgifter för kategorierna i artikel 24 c i förordning (EG) nr 515/97:






  — | Uppgifter om inblandade företag. |
| --- | --- | --- |

d)

Ytterligare uppgifter för kategorierna i artikel 24 c i förordning (EG) nr 515/97:

—

Uppgifter om inblandade företag.

| — | Handlingar. |
| --- | --- |

—

Handlingar.

| — | Åtgärder. |
| --- | --- |

—

Åtgärder.

| — | Riskindikatorer. |
| --- | --- |

—

Riskindikatorer.

| — | Kommentarer. |
| --- | --- |

—

Kommentarer.

| e) | Ytterligare uppgifter för kategorierna i artikel 24 d i förordning (EG) nr 515/97:






  — | Uppgifter om inblandade personer. |
| --- | --- | --- |

e)

Ytterligare uppgifter för kategorierna i artikel 24 d i förordning (EG) nr 515/97:

—

Uppgifter om inblandade personer.

| — | Handlingar. |
| --- | --- |

—

Handlingar.

| — | Åtgärder. |
| --- | --- |

—

Åtgärder.

| — | Riskindikatorer. |
| --- | --- |

—

Riskindikatorer.

| — | Kommentarer. |
| --- | --- |

—

Kommentarer.

| f) | Ytterligare uppgifter för kategorierna i artikel 24 e i förordning (EG) nr 515/97:






  — | Närmare uppgifter om tendenser i samband med bedrägeri. |
| --- | --- | --- |

f)

Ytterligare uppgifter för kategorierna i artikel 24 e i förordning (EG) nr 515/97:

—

Närmare uppgifter om tendenser i samband med bedrägeri.

| — | Riskindikatorer. |
| --- | --- |

—

Riskindikatorer.

| g) | Ytterligare uppgifter för kategorierna i artikel 24 f i förordning (EG) nr 515/97:






  — | Närmare uppgifter om tillgång till sakkunskap. |
| --- | --- | --- |

g)

Ytterligare uppgifter för kategorierna i artikel 24 f i förordning (EG) nr 515/97:

—

Närmare uppgifter om tillgång till sakkunskap.

| h) | Ytterligare uppgifter för kategorierna i artikel 24 g i förordning (EG) nr 515/97:






  — | Uppgifter om beslag, kvarhållande eller förverkande. |
| --- | --- | --- |

h)

Ytterligare uppgifter för kategorierna i artikel 24 g i förordning (EG) nr 515/97:

—

Uppgifter om beslag, kvarhållande eller förverkande.

| — | Åtgärder. |
| --- | --- |

—

Åtgärder.

| — | Riskindikatorer. |
| --- | --- |

—

Riskindikatorer.

| i) | Ytterligare uppgifter för kategorierna i artikel 24 h i förordning (EG) nr 515/97:






  — | Uppgifter om beslag, kvarhållande eller förverkande. |
| --- | --- | --- |

i)

Ytterligare uppgifter för kategorierna i artikel 24 h i förordning (EG) nr 515/97:

—

Uppgifter om beslag, kvarhållande eller förverkande.

| — | Åtgärder. |
| --- | --- |

—

Åtgärder.

| — | Riskindikatorer. |
| --- | --- |

—

Riskindikatorer.

Närmare beskrivningar om ovannämnda uppgifter finns i bilagan.

Artikel 2

Upphävande

Artikel 2 i kommissionens förordning (EG) nr 696/98 (2) ska utgå.

2

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 september 2016.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 mars 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 82, 22.3.1997, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 696/98 av den 27 mars 1998 om tillämpning av rådets förordning (EG) nr 515/97 av den 13 mars 1997 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen (EGT L 96, 28.3.1998, s. 22).

2

---

BILAGA

| a) | ÄRENDEREFERENS






  — | Ärendets identifikationsnummer |
| --- | --- | --- |

a)

ÄRENDEREFERENS

—

Ärendets identifikationsnummer

| — | Handlingens referens |
| --- | --- |

—

Handlingens referens

| — | Nationellt referensnummer |
| --- | --- |

—

Nationellt referensnummer

| — | Sammanfattning |
| --- | --- |

—

Sammanfattning

| — | Administrativ enhet |
| --- | --- |

—

Administrativ enhet

| — | Kontaktperson |
| --- | --- |

—

Kontaktperson

| — | Datum |
| --- | --- |

—

Datum

| b) | GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER I ÄRENDET






  — | Typ av bedrägeri |
| --- | --- | --- |

b)

GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER I ÄRENDET

—

Typ av bedrägeri

| — | Typ av rapport |
| --- | --- |

—

Typ av rapport

| — | Transportmedel |
| --- | --- |

—

Transportmedel

| — | Informationskvalitet |
| --- | --- |

—

Informationskvalitet

| c) | HANDLINGAR






  — | Typ |
| --- | --- | --- |

c)

HANDLINGAR

—

Typ

| — | Nummer |
| --- | --- |

—

Nummer

| — | Fraktbetalning |
| --- | --- |

—

Fraktbetalning

| — | Datum för utfärdande |
| --- | --- |

—

Datum för utfärdande

| — | Plats för utfärdande |
| --- | --- |

—

Plats för utfärdande

| d) | — | UPPGIFTER OM INBLANDADE PERSONER |
| --- | --- | --- |

d)

—

UPPGIFTER OM INBLANDADE PERSONER

| — | Inblandning |
| --- | --- |

—

Inblandning

| — | Förnamn |
| --- | --- |

—

Förnamn

| — | Efternamn |
| --- | --- |

—

Efternamn

| — | Efternamn vid födseln |
| --- | --- |

—

Efternamn vid födseln

| — | Alias |
| --- | --- |

—

Alias

| — | Kön |
| --- | --- |

—

Kön

| — | Särskilda bestående fysiska kännetecken |
| --- | --- |

—

Särskilda bestående fysiska kännetecken

| — | Födelseort |
| --- | --- |

—

Födelseort

| — | Födelsedatum |
| --- | --- |

—

Födelsedatum

| — | Nationalitet |
| --- | --- |

—

Nationalitet

| — | Adress






  — | Gata |
| --- | --- | --- |

—

Adress

—

Gata

| — | Nummer |
| --- | --- |

—

Nummer

| — | Postbox |
| --- | --- |

—

Postbox

| — | Postnummer |
| --- | --- |

—

Postnummer

| — | Ort |
| --- | --- |

—

Ort

| — | Land |
| --- | --- |

—

Land

| — | Telefon/mobil |
| --- | --- |

—

Telefon/mobil

| — | Fax/e-post |
| --- | --- |

—

Fax/e-post

| — | Identitetshandlingar






  — | Typ av handling |
| --- | --- | --- |

—

Identitetshandlingar

—

Typ av handling

| — | Handlingens nummer |
| --- | --- |

—

Handlingens nummer

| — | Datum för utfärdande |
| --- | --- |

—

Datum för utfärdande

| — | Plats för utfärdande |
| --- | --- |

—

Plats för utfärdande

| — | Land |
| --- | --- |

—

Land

| — | Resgods






  — | Kategori |
| --- | --- | --- |

—

Resgods

—

Kategori

| — | Typ |
| --- | --- |

—

Typ

| — | Märke |
| --- | --- |

—

Märke

| — | Märkningsnummer |
| --- | --- |

—

Märkningsnummer

| — | Hantering |
| --- | --- |

—

Hantering

| — | Biljetter






  — | Inköpsdatum |
| --- | --- | --- |

—

Biljetter

—

Inköpsdatum

| — | Betalningssätt |
| --- | --- |

—

Betalningssätt

| — | Utfärdat i (land) |
| --- | --- |

—

Utfärdat i (land)

| — | Utfärdat av |
| --- | --- |

—

Utfärdat av

| — | Resans start |
| --- | --- |

—

Resans start

| — | Vistelsens längd (dagar) |
| --- | --- |

—

Vistelsens längd (dagar)

| — | Kontanter






  — | Deklarerat |
| --- | --- | --- |

—

Kontanter

—

Deklarerat

| — | Avsedd användning |
| --- | --- |

—

Avsedd användning

| — | Ursprung |
| --- | --- |

—

Ursprung

| — | Valuta |
| --- | --- |

—

Valuta

| — | Typ av kontanter |
| --- | --- |

—

Typ av kontanter

| — | Belopp |
| --- | --- |

—

Belopp

| — | Konverterat belopp (i euro) |
| --- | --- |

—

Konverterat belopp (i euro)

| — | Varning |
| --- | --- |

—

Varning

| e) | UPPGIFTER OM INBLANDADE FÖRETAG






  — | Inblandning |
| --- | --- | --- |

e)

UPPGIFTER OM INBLANDADE FÖRETAG

—

Inblandning

| — | Namn |
| --- | --- |

—

Namn

| — | Firmanamn |
| --- | --- |

—

Firmanamn

| — | Registreringstyp |
| --- | --- |

—

Registreringstyp

| — | Registreringsnummer (1) |
| --- | --- |

—

Registreringsnummer (1)

| — | Adress*






  — | Gata |
| --- | --- | --- |

—

Adress*

—

Gata

| — | Nummer |
| --- | --- |

—

Nummer

| — | Postbox |
| --- | --- |

—

Postbox

| — | Postnummer |
| --- | --- |

—

Postnummer

| — | Ort |
| --- | --- |

—

Ort

| — | Land |
| --- | --- |

—

Land

| — | Telefon/mobil |
| --- | --- |

—

Telefon/mobil

| — | Fax/e-post |
| --- | --- |

—

Fax/e-post

| f) | NÄRMARE BESKRIVNING AV TRANSPORTMEDLET






  6.1 | CONTAINER






  — | Typ |
| --- | --- | --- | --- |

f)

NÄRMARE BESKRIVNING AV TRANSPORTMEDLET

6.1

CONTAINER

—

Typ

| — | Nummer |
| --- | --- |

—

Nummer

| — | Status |
| --- | --- |

—

Status

| — | Förseglingsnummer |
| --- | --- |

—

Förseglingsnummer

| — | Storlek |
| --- | --- |

—

Storlek

| g) | 6.2 | VÄGTRANSPORT






  — | Typ |
| --- | --- | --- | --- |

g)

6.2

VÄGTRANSPORT

—

Typ

| — | Registreringstyp |
| --- | --- |

—

Registreringstyp

| — | Nationalitet |
| --- | --- |

—

Nationalitet

| — | Märke |
| --- | --- |

—

Märke

| — | Registreringsskylt |
| --- | --- |

—

Registreringsskylt

| — | Färg |
| --- | --- |

—

Färg

| — | Tryckta namn eller logotyper |
| --- | --- |

—

Tryckta namn eller logotyper

| — | Förseglingsnummer |
| --- | --- |

—

Förseglingsnummer

| h) | 6.3 | LITET FARTYG






  — | Typ |
| --- | --- | --- | --- |

h)

6.3

LITET FARTYG

—

Typ

| — | Namn |
| --- | --- |

—

Namn

| — | Flagga |
| --- | --- |

—

Flagga

| — | Registreringshamn |
| --- | --- |

—

Registreringshamn

| — | Längd |
| --- | --- |

—

Längd

| — | Längdenhet |
| --- | --- |

—

Längdenhet

| — | Dräktighet – bruttodräktighet enligt ICT |
| --- | --- |

—

Dräktighet – bruttodräktighet enligt ICT

| — | Färg |
| --- | --- |

—

Färg

| — | Fartygets registreringstyp |
| --- | --- |

—

Fartygets registreringstyp

| — | Fartygets registreringsnummer |
| --- | --- |

—

Fartygets registreringsnummer

| i) | 6.4 | KOMMERSIELLT FARTYG






  — | Typ |
| --- | --- | --- | --- |

i)

6.4

KOMMERSIELLT FARTYG

—

Typ

| — | Namn |
| --- | --- |

—

Namn

| — | Flagga |
| --- | --- |

—

Flagga

| — | Fartygets registreringstyp |
| --- | --- |

—

Fartygets registreringstyp

| — | Fartygets registreringsnummer |
| --- | --- |

—

Fartygets registreringsnummer

| j) | 6.5 | JÄRNVÄGSTRANSPORT






  — | Typ |
| --- | --- | --- | --- |

j)

6.5

JÄRNVÄGSTRANSPORT

—

Typ

| — | Tågnummer |
| --- | --- |

—

Tågnummer

| — | Företag |
| --- | --- |

—

Företag

| — | Nationalitet |
| --- | --- |

—

Nationalitet

| — | Vagnnummer |
| --- | --- |

—

Vagnnummer

| — | Förseglingsnummer |
| --- | --- |

—

Förseglingsnummer

| k) | 6.6 | LUFTTRANSPORT






  — | Typ |
| --- | --- | --- | --- |

k)

6.6

LUFTTRANSPORT

—

Typ

| — | Flygnummer |
| --- | --- |

—

Flygnummer

| — | Transportslag |
| --- | --- |

—

Transportslag

| — | Flygbolag |
| --- | --- |

—

Flygbolag

| — | Registreringsnummer |
| --- | --- |

—

Registreringsnummer

| — | Fraktförare |
| --- | --- |

—

Fraktförare

| — | Registreringsskylt |
| --- | --- |

—

Registreringsskylt

| — | Sändningens referensnummer (MRN) |
| --- | --- |

—

Sändningens referensnummer (MRN)

| — | Hantering |
| --- | --- |

—

Hantering

| — | Förseglingsnummer |
| --- | --- |

—

Förseglingsnummer

| 6.7 | POST – BUD






  — | Typ |
| --- | --- | --- |

6.7

POST – BUD

—

Typ

| — | Flygnummer |
| --- | --- |

—

Flygnummer

| — | Fraktförare |
| --- | --- |

—

Fraktförare

| — | Registreringsskylt |
| --- | --- |

—

Registreringsskylt

| — | Sändningens referensnummer (MRN) |
| --- | --- |

—

Sändningens referensnummer (MRN)

| l) | RESRUTT






  — | Etapp |
| --- | --- | --- |

l)

RESRUTT

—

Etapp

| — | Datum |
| --- | --- |

—

Datum

| — | Land |
| --- | --- |

—

Land

| — | Ort |
| --- | --- |

—

Ort

| — | Typ av plats |
| --- | --- |

—

Typ av plats

| — | Latitud |
| --- | --- |

—

Latitud

| — | Longitud |
| --- | --- |

—

Longitud

| — | Transportmedel |
| --- | --- |

—

Transportmedel

| m) | NÄRMARE BESKRIVNING AV VARORNA






  — | Varustatus |
| --- | --- | --- |

m)

NÄRMARE BESKRIVNING AV VARORNA

—

Varustatus

| — | Typ av vara |
| --- | --- |

—

Typ av vara

| — | Varuslag |
| --- | --- |

—

Varuslag

| — | Kategori |
| --- | --- |

—

Kategori

| — | HS/KN/Taric-nummer (6, 8, 10 siffror) |
| --- | --- |

—

HS/KN/Taric-nummer (6, 8, 10 siffror)

| — | Tullförfarande |
| --- | --- |

—

Tullförfarande

| — | Totalt fakturerat belopp |
| --- | --- |

—

Totalt fakturerat belopp

| — | Valuta |
| --- | --- |

—

Valuta

| — | Konverterat belopp (i euro) |
| --- | --- |

—

Konverterat belopp (i euro)

| — | Märke |
| --- | --- |

—

Märke

| — | Tillverkare |
| --- | --- |

—

Tillverkare

| — | Kvantitet |
| --- | --- |

—

Kvantitet

| — | Enhet |
| --- | --- |

—

Enhet

| — | Bruttovikt |
| --- | --- |

—

Bruttovikt

| — | Volym |
| --- | --- |

—

Volym

| — | Nettovikt |
| --- | --- |

—

Nettovikt

| — | Märkning/varningar (på varan) |
| --- | --- |

—

Märkning/varningar (på varan)

| — | Varning |
| --- | --- |

—

Varning

| 8.1 | YTTERLIGARE FÄLT FÖR TOBAK






  — | Produkttyp |
| --- | --- | --- |

8.1

YTTERLIGARE FÄLT FÖR TOBAK

—

Produkttyp

| 8.2 | YTTERLIGARE FÄLT FÖR NARKOTIKAPREKURSORER






  — | Narkotikatyp |
| --- | --- | --- |

8.2

YTTERLIGARE FÄLT FÖR NARKOTIKAPREKURSORER

—

Narkotikatyp

| — | Kvantitet |
| --- | --- |

—

Kvantitet

| — | Enhet |
| --- | --- |

—

Enhet

| — | Logotyper |
| --- | --- |

—

Logotyper

| 8.3 | YTTERLIGARE FÄLT FÖR KONTANTER






  — | Avsedd användning |
| --- | --- | --- |

8.3

YTTERLIGARE FÄLT FÖR KONTANTER

—

Avsedd användning

| — | Ursprung |
| --- | --- |

—

Ursprung

| — | Belopp |
| --- | --- |

—

Belopp

| — | Typ av kontanter |
| --- | --- |

—

Typ av kontanter

| — | Kvantitet |
| --- | --- |

—

Kvantitet

| n) | UPPGIFTER OM BESLAG, KVARHÅLLANDE ELLER FÖRVERKANDE






  — | Status |
| --- | --- | --- |

n)

UPPGIFTER OM BESLAG, KVARHÅLLANDE ELLER FÖRVERKANDE

—

Status

| — | Datum |
| --- | --- |

—

Datum

| — | Land |
| --- | --- |

—

Land

| — | Typ av plats |
| --- | --- |

—

Typ av plats

| — | Plats för beslag |
| --- | --- |

—

Plats för beslag

| — | Latitud |
| --- | --- |

—

Latitud

| — | Longitud |
| --- | --- |

—

Longitud

| — | Metoder |
| --- | --- |

—

Metoder

| — | Typ av döljande |
| --- | --- |

—

Typ av döljande

| — | Detaljerade uppgifter om döljandet |
| --- | --- |

—

Detaljerade uppgifter om döljandet

| — | Administrativ enhet |
| --- | --- |

—

Administrativ enhet

| o) | ÅTGÄRD






  — | Begärd åtgärd |
| --- | --- | --- |

o)

ÅTGÄRD

—

Begärd åtgärd

| — | Skäl till åtgärd |
| --- | --- |

—

Skäl till åtgärd

| — | Misstänkt metod |
| --- | --- |

—

Misstänkt metod

| — | Misstänkt typ av döljande |
| --- | --- |

—

Misstänkt typ av döljande

| — | Åtgärd som vidtagits |
| --- | --- |

—

Åtgärd som vidtagits

| — | Datum |
| --- | --- |

—

Datum

| p) | RISKINDIKATORER |
| --- | --- |

p)

RISKINDIKATORER

| q) | KOMMENTARER






  — | Kommentar |
| --- | --- | --- |

q)

KOMMENTARER

—

Kommentar

| r) | BIFOGADE RELEVANTA HANDLINGAR






  — | Referens |
| --- | --- | --- |

r)

BIFOGADE RELEVANTA HANDLINGAR

—

Referens

| s) | NÄRMARE UPPGIFTER OM TENDENSER I SAMBAND MED BEDRÄGERI |
| --- | --- |

s)

NÄRMARE UPPGIFTER OM TENDENSER I SAMBAND MED BEDRÄGERI

| t) | NÄRMARE UPPGIFTER OM TILLGÅNG TILL SAKKUNSKAP |
| --- | --- |

t)

NÄRMARE UPPGIFTER OM TILLGÅNG TILL SAKKUNSKAP

---

(1)  Detta fält får inte ifyllas om man med uppgifterna kan identifiera en fysisk person.

---

| 11.3.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 65/49 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 65/49

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/347

av den 10 mars 2016

om fastställande av tekniska standarder för genomförande med avseende på det exakta formatet för insiderförteckningar och för uppdatering av insiderförteckningar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014 av den 16 april 2014 om marknadsmissbruk (marknadsmissbruksförordning) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG och kommissionens direktiv 2003/124/EG, 2003/125/EG och 2004/72/EG (1), särskilt artikel 18.9, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 18 i förordning (EU) nr 596/2014 ska emittenter, deltagare på marknaden för utsläppsrätter, auktionsplattformar, auktionsförrättare och auktionsövervakare eller andra personer som handlar på deras vägnar eller för deras räkning upprätta insiderförteckningar och uppdatera dem i enlighet med ett exakt format. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 18 i förordning (EU) nr 596/2014 ska emittenter, deltagare på marknaden för utsläppsrätter, auktionsplattformar, auktionsförrättare och auktionsövervakare eller andra personer som handlar på deras vägnar eller för deras räkning upprätta insiderförteckningar och uppdatera dem i enlighet med ett exakt format.

| (2) | Upprättandet av ett exakt format, inklusive användningen av standardmallar, bör underlätta den enhetliga tillämpningen av kravet på att upprätta och uppdatera insiderförteckningar i förordning (EU) nr 596/2014. Det bör även säkerställa att behöriga myndigheter förses med nödvändig information för att kunna skydda finansmarknadernas integritet och utreda eventuellt marknadsmissbruk. |
| --- | --- |

(2)

Upprättandet av ett exakt format, inklusive användningen av standardmallar, bör underlätta den enhetliga tillämpningen av kravet på att upprätta och uppdatera insiderförteckningar i förordning (EU) nr 596/2014. Det bör även säkerställa att behöriga myndigheter förses med nödvändig information för att kunna skydda finansmarknadernas integritet och utreda eventuellt marknadsmissbruk.

| (3) | Eftersom åtskillig insiderinformation kan förekomma inom ett företag samtidigt bör insiderförteckningar exakt ange den specifika insiderinformation som personer som arbetar för emittenter, deltagare på marknaden för utsläppsrätter, auktionsplattformar, auktionsförrättare och auktionsövervakare har haft tillgång till (huruvida det till exempel är en affär, ett projekt, en företagshändelse eller en ekonomisk händelse, offentliggörande av årsredovisningar eller vinstvarningar). I detta syfte bör insiderförteckningen vara uppdelad i avsnitt med ett separat avsnitt för varje insiderinformation. Varje avsnitt bör förteckna alla personer som har tillgång till samma specifika insiderinformation. |
| --- | --- |

(3)

Eftersom åtskillig insiderinformation kan förekomma inom ett företag samtidigt bör insiderförteckningar exakt ange den specifika insiderinformation som personer som arbetar för emittenter, deltagare på marknaden för utsläppsrätter, auktionsplattformar, auktionsförrättare och auktionsövervakare har haft tillgång till (huruvida det till exempel är en affär, ett projekt, en företagshändelse eller en ekonomisk händelse, offentliggörande av årsredovisningar eller vinstvarningar). I detta syfte bör insiderförteckningen vara uppdelad i avsnitt med ett separat avsnitt för varje insiderinformation. Varje avsnitt bör förteckna alla personer som har tillgång till samma specifika insiderinformation.

| (4) | För att undvika att flera poster rör samma personer i olika avsnitt i insiderförteckningarna får emittenterna, deltagarna på marknaden för utsläppsrätter, auktionsplattformarna, auktionsförrättarna och auktionsövervakarna eller de personer som handlar på deras vägnar eller för deras räkning, besluta om att upprätta och uppdatera ett tilläggsavsnitt i insiderförteckningen, som kallas för avsnittet med personer som har permanent tillgång till insiderinformation, som är av ett annat slag än resten av avsnitten i insiderförteckningen, eftersom det inte upprättas på grund av förekomsten av specifik insiderinformation. I ett sådant fall bör avsnittet med personer som har permanent tillgång till insiderinformation endast innehålla de personer som, på grund av karaktären hos deras funktion eller befattning, alltid har tillgång till all insiderinformation hos emittenten, deltagaren på marknaden för utsläppsrätter, auktionsplattformen, auktionsförrättaren eller auktionsövervakaren. |
| --- | --- |

(4)

För att undvika att flera poster rör samma personer i olika avsnitt i insiderförteckningarna får emittenterna, deltagarna på marknaden för utsläppsrätter, auktionsplattformarna, auktionsförrättarna och auktionsövervakarna eller de personer som handlar på deras vägnar eller för deras räkning, besluta om att upprätta och uppdatera ett tilläggsavsnitt i insiderförteckningen, som kallas för avsnittet med personer som har permanent tillgång till insiderinformation, som är av ett annat slag än resten av avsnitten i insiderförteckningen, eftersom det inte upprättas på grund av förekomsten av specifik insiderinformation. I ett sådant fall bör avsnittet med personer som har permanent tillgång till insiderinformation endast innehålla de personer som, på grund av karaktären hos deras funktion eller befattning, alltid har tillgång till all insiderinformation hos emittenten, deltagaren på marknaden för utsläppsrätter, auktionsplattformen, auktionsförrättaren eller auktionsövervakaren.

| (5) | Insiderförteckningen bör i princip innehålla personuppgifter som underlättar identifieringen av de personer som har tillgång till insiderinformation. Sådan information bör innefatta födelsedatum, hemadress och, i tillämpliga fall, de berörda personernas nationella identifieringsnummer. |
| --- | --- |

(5)

Insiderförteckningen bör i princip innehålla personuppgifter som underlättar identifieringen av de personer som har tillgång till insiderinformation. Sådan information bör innefatta födelsedatum, hemadress och, i tillämpliga fall, de berörda personernas nationella identifieringsnummer.

| (6) | Insiderförteckningen bör också innehålla uppgifter som kan bistå de behöriga myndigheterna i genomförandet av utredningar, för att skyndsamt analysera handelsbeteendet hos personer som har tillgång till insiderinformation, för att upprätta kopplingar mellan personer som har tillgång till insiderinformation och personer som är inblandade i misstänkt handel, och för att identifiera kontakter mellan dem vid avgörande tidpunkter. I detta avseende är telefonnummer mycket viktiga eftersom de gör det möjligt för den behöriga myndigheten att agera skyndsamt och att vid behov begära ut trafikuppgifter. Sådana uppgifter bör dessutom tillhandahållas inledningsvis, så att utredningens integritet inte äventyras av att den behöriga myndigheten under utredningens gång måste återkomma till emittenten, deltagaren på marknaden för utsläppsrätter, auktionsplattformen, auktionsförrättaren, auktionsövervakaren eller den person som har tillgång till insiderinformation med ytterligare begäranden om information. |
| --- | --- |

(6)

Insiderförteckningen bör också innehålla uppgifter som kan bistå de behöriga myndigheterna i genomförandet av utredningar, för att skyndsamt analysera handelsbeteendet hos personer som har tillgång till insiderinformation, för att upprätta kopplingar mellan personer som har tillgång till insiderinformation och personer som är inblandade i misstänkt handel, och för att identifiera kontakter mellan dem vid avgörande tidpunkter. I detta avseende är telefonnummer mycket viktiga eftersom de gör det möjligt för den behöriga myndigheten att agera skyndsamt och att vid behov begära ut trafikuppgifter. Sådana uppgifter bör dessutom tillhandahållas inledningsvis, så att utredningens integritet inte äventyras av att den behöriga myndigheten under utredningens gång måste återkomma till emittenten, deltagaren på marknaden för utsläppsrätter, auktionsplattformen, auktionsförrättaren, auktionsövervakaren eller den person som har tillgång till insiderinformation med ytterligare begäranden om information.

| (7) | För att säkerställa att insiderförteckningen kan göras tillgänglig för den behöriga myndigheten så snart som möjligt på begäran, och för att inte äventyra en utredning genom att behöva efterfråga information från personerna i insiderförteckningen, bör insiderförteckningen upprättas i elektroniskt format och alltid uppdateras utan dröjsmål när någon av de omständigheter som anges i förordning (EU) nr 596/2014 för uppdatering av insiderförteckningen inträffar. |
| --- | --- |

(7)

För att säkerställa att insiderförteckningen kan göras tillgänglig för den behöriga myndigheten så snart som möjligt på begäran, och för att inte äventyra en utredning genom att behöva efterfråga information från personerna i insiderförteckningen, bör insiderförteckningen upprättas i elektroniskt format och alltid uppdateras utan dröjsmål när någon av de omständigheter som anges i förordning (EU) nr 596/2014 för uppdatering av insiderförteckningen inträffar.

| (8) | Användningen av särskilda elektroniska format för inlämningen av insiderförteckningar enligt vad som fastställs av behöriga myndigheter bör också minska den administrativa bördan för behöriga myndigheter, emittenter, deltagare på marknaden för utsläppsrätter, auktionsplattformar, auktionsförrättare och auktionsövervakare, och för dem som handlar på deras vägnar eller för deras räkning. De elektroniska formaten bör låta informationen i insiderförteckningen förbli konfidentiell och de regler som fastställs i unionslagstiftningen om behandling av personuppgifter och överföring av sådana uppgifter bör kunna följas. |
| --- | --- |

(8)

Användningen av särskilda elektroniska format för inlämningen av insiderförteckningar enligt vad som fastställs av behöriga myndigheter bör också minska den administrativa bördan för behöriga myndigheter, emittenter, deltagare på marknaden för utsläppsrätter, auktionsplattformar, auktionsförrättare och auktionsövervakare, och för dem som handlar på deras vägnar eller för deras räkning. De elektroniska formaten bör låta informationen i insiderförteckningen förbli konfidentiell och de regler som fastställs i unionslagstiftningen om behandling av personuppgifter och överföring av sådana uppgifter bör kunna följas.

| (9) | Eftersom emittenter på en tillväxtmarknad för små och medelstora företag är undantagna från skyldigheten att upprätta och uppdatera insiderförteckningar, och därför får ta fram och lagra den informationen i ett annat format än ett elektroniskt format enligt kraven i denna förordning, till skillnad från övriga emittenter, är det nödvändigt att inte ålägga emittenter på en tillväxtmarknad för små och medelstora företag att använda ett elektroniskt format för inlämning av insiderförteckningar till behöriga myndigheter. Det lämpar sig likaså att inte kräva att vissa personuppgifter lämnas in när sådana uppgifter inte finns tillgängliga för de emittenterna vid den tidpunkt då insiderförteckningen begärs. Insiderförteckningar bör i vilket fall lämnas in på ett sätt som säkerställer informationens fullständighet, konfidentialitet och integritet. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom emittenter på en tillväxtmarknad för små och medelstora företag är undantagna från skyldigheten att upprätta och uppdatera insiderförteckningar, och därför får ta fram och lagra den informationen i ett annat format än ett elektroniskt format enligt kraven i denna förordning, till skillnad från övriga emittenter, är det nödvändigt att inte ålägga emittenter på en tillväxtmarknad för små och medelstora företag att använda ett elektroniskt format för inlämning av insiderförteckningar till behöriga myndigheter. Det lämpar sig likaså att inte kräva att vissa personuppgifter lämnas in när sådana uppgifter inte finns tillgängliga för de emittenterna vid den tidpunkt då insiderförteckningen begärs. Insiderförteckningar bör i vilket fall lämnas in på ett sätt som säkerställer informationens fullständighet, konfidentialitet och integritet.

| (10) | Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska standarder för genomförande som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten översänt till kommissionen. |
| --- | --- |

(10)

Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska standarder för genomförande som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten översänt till kommissionen.

| (11) | Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten har genomfört öppna offentliga samråd om det utkast till tekniska standarder för genomförande som denna förordning grundar sig på, analyserat möjliga relaterade kostnader och fördelar och efterfrågat ett yttrande från intressentgruppen för värdepapper och marknader, som inrättats genom artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (2). |
| --- | --- |

(11)

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten har genomfört öppna offentliga samråd om det utkast till tekniska standarder för genomförande som denna förordning grundar sig på, analyserat möjliga relaterade kostnader och fördelar och efterfrågat ett yttrande från intressentgruppen för värdepapper och marknader, som inrättats genom artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (2).

| (12) | För att säkerställa väl fungerande finansmarknader måste denna förordning träda i kraft snabbt och bestämmelserna i denna förordning och bestämmelserna i förordning (EU) nr 596/2014 tillämpas från samma dag som de i förordning (EU) nr 596/2014. |
| --- | --- |

(12)

För att säkerställa väl fungerande finansmarknader måste denna förordning träda i kraft snabbt och bestämmelserna i denna förordning och bestämmelserna i förordning (EU) nr 596/2014 tillämpas från samma dag som de i förordning (EU) nr 596/2014.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I denna förordning avses med

elektroniska medel
  : elektronisk utrustning för behandling (inbegripet digital signalkomprimering), lagring och överföring av data, med hjälp av ledningar, radio, optisk teknik eller andra elektromagnetiska medel.

elektroniska medel

Artikel 2

Format för upprättande och uppdatering av insiderförteckningen

1.   Emittenter, deltagare på marknaden för utsläppsrätter, auktionsplattformar, auktionsförrättare och auktionsövervakare eller personer som handlar på deras vägnar eller för deras räkning ska säkerställa att deras insiderförteckning är uppdelad i separata avsnitt med avseende på olika typer av insiderinformation. Nya avsnitt ska läggas till insiderförteckningen vid identifiering av ny insiderinformation, enligt artikel 7 i förordning (EU) nr 596/2014.

Varje avsnitt i insiderförteckningen ska endast innehålla uppgifter om personer som har tillgång till insiderinformation som är relevant för det avsnittet.

2.   De personer som avses i punkt 1 får infoga ett tilläggsavsnitt i sin insiderförteckning med uppgifter om vilka personer som alltid har tillgång till all insiderinformation (nedan kallade personer med permanent tillgång till insiderinformation).

Uppgifter om de personer med permanent tillgång till insiderinformation som ingår i det tilläggsavsnitt som avses i första stycket får inte inkluderas i de övriga avsnitten i den insiderförteckning som avses i punkt 1.

3.   De personer som avses i punkt 1 ska upprätta och uppdatera insiderförteckningen i ett elektroniskt format i enlighet med mall 1 i bilaga I.

När insiderförteckningen innehåller det tilläggsavsnitt som avses i punkt 2 ska de personer som avses i punkt 1 upprätta och uppdatera det avsnittet i ett elektroniskt format i enlighet med mall 2 i bilaga I.

4.   De elektroniska format som avses i punkt 3 ska alltid säkerställa

| a) | konfidentialitet för den information som ingår, genom att säkerställa att tillgången till insiderförteckningen är begränsad till tydligt identifierade personer från emittenten, deltagaren på marknaden för utsläppsrätter, auktionsplattformen, auktionsförrättaren och auktionsövervakaren eller en person som handlar på dess vägnar eller för dess räkning som behöver den tillgången på grund av karaktären hos hans eller hennes funktion eller befattning, |
| --- | --- |

a)

konfidentialitet för den information som ingår, genom att säkerställa att tillgången till insiderförteckningen är begränsad till tydligt identifierade personer från emittenten, deltagaren på marknaden för utsläppsrätter, auktionsplattformen, auktionsförrättaren och auktionsövervakaren eller en person som handlar på dess vägnar eller för dess räkning som behöver den tillgången på grund av karaktären hos hans eller hennes funktion eller befattning,

| b) | noggrannhet i fråga om den information som finns i insiderförteckningen, |
| --- | --- |

b)

noggrannhet i fråga om den information som finns i insiderförteckningen,

| c) | tillgång till och återvinning av tidigare versioner av insiderförteckningen. |
| --- | --- |

c)

tillgång till och återvinning av tidigare versioner av insiderförteckningen.

5.   Den insiderförteckning som avses i punkt 3 ska lämnas in med hjälp av de elektroniska medel som anges av den behöriga myndigheten. De behöriga myndigheterna ska på sina webbplatser offentliggöra de elektroniska medel som ska användas. Dessa elektroniska medel ska säkerställa att informationens fullständighet, integritet och konfidentialitet upprätthålls under överföringen.

Artikel 3

Emittenter på tillväxtmarknader för små och medelstora företag

I enlighet med artikel 18.6 b i förordning (EU) nr 596/2014 ska en emittent vars finansiella instrument godkänts för handel på en tillväxtmarknad för små och medelstora företag, på begäran förse den behöriga myndigheten med en insiderförteckning i enlighet med mallen i bilaga II, i ett format som säkerställer att informationens fullständighet, integritet och konfidentialitet upprätthålls under överföringen.

Artikel 4

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 3 juli 2016.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 mars 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 173, 12.6.2014, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 84).

2

---

BILAGA I

MALL 1

Insiderförteckning: avsnitt kopplat till [Namn på den affärsspecifika eller händelsebaserade insiderinformationen]

Datum och klockslag (för upprättandet av detta avsnitt i insiderförteckningen, dvs. när denna insiderinformation identifierades): [
  åååå-mm-dd, hh:mm UTC (koordinerad universell tid)
  ]

Datum och klockslag (senaste uppdatering): [
  åååå-mm-dd, hh:mm UTC (koordinerad universell tid)
  ]

Datum för överföring till den behöriga myndigheten: [
  åååå-mm-dd
  ]

| Förnamn på den person som har tillgång till insiderinformation | Efternamn på den person som har tillgång till insiderinformation | Efternamn vid födseln på den person som har tillgång till insiderinformation (om annat) | Telefonnummer till arbetet (fast direktnummer till arbetet och mobilnummer till arbetet) | Företagsnamn och företagsadress | Funktion och anledning till att personen har tillgång till insiderinformation | Erhållen (datum och klockslag för när en person fick tillgång till insiderinformation) | Upphörd (datum och klockslag för när en person upphörde att ha tillgång till insiderinformation) | Födelsedatum | Nationellt identifieringsnummer (i tillämpliga fall) | Privata telefonnummer (hemnummer och privata mobilnummer) | Fullständig hemadress: gatunamn, gatunummer, ort, postnummer, land) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [Text] | [Text] | [Text] | [Nummer (inga blanksteg)] | [Adress till emittent/deltagare på marknaden för utsläppsrätter/auktionsplattform/auktionsförrättare/auktionsövervakare eller tredje part som har tillgång till insiderinformation] | [Text som beskriver roll, funktion och anledning till att personen finns med i förteckningen] | [åååå-mm-dd, hh:mm UTC] | [åååå-mm-dd, hh:mm UTC] | [åååå-mm-dd] | [Nummer och/eller text] | [Nummer (inga blanksteg)] | [Text: fullständig hemadress till personen med tillgång till insiderinformation






  — | Gatunamn och gatunummer |

Förnamn på den person som har tillgång till insiderinformation

Efternamn på den person som har tillgång till insiderinformation

Efternamn vid födseln på den person som har tillgång till insiderinformation (om annat)

Telefonnummer till arbetet (fast direktnummer till arbetet och mobilnummer till arbetet)

Företagsnamn och företagsadress

Funktion och anledning till att personen har tillgång till insiderinformation

Erhållen (datum och klockslag för när en person fick tillgång till insiderinformation)

Upphörd (datum och klockslag för när en person upphörde att ha tillgång till insiderinformation)

Födelsedatum

Nationellt identifieringsnummer (i tillämpliga fall)

Privata telefonnummer (hemnummer och privata mobilnummer)

Fullständig hemadress: gatunamn, gatunummer, ort, postnummer, land)

[Text]

[Text]

[Text]

[Nummer (inga blanksteg)]

[Adress till emittent/deltagare på marknaden för utsläppsrätter/auktionsplattform/auktionsförrättare/auktionsövervakare eller tredje part som har tillgång till insiderinformation]

[Text som beskriver roll, funktion och anledning till att personen finns med i förteckningen]

[åååå-mm-dd, hh:mm UTC]

[åååå-mm-dd, hh:mm UTC]

[åååå-mm-dd]

[Nummer och/eller text]

[Nummer (inga blanksteg)]

[Text: fullständig hemadress till personen med tillgång till insiderinformation

—

Gatunamn och gatunummer

| — | Ort |
| --- | --- |

—

Ort

| — | Postnummer |
| --- | --- |

—

Postnummer

| — | Land] |
| --- | --- |

—

Land]

MALL 2

Avsnitt i insiderförteckningen med personer som har permanent tillgång till insiderinformation

Datum och klockslag (för upprättandet av avsnittet med personer som har permanent tillgång till insiderinformation) [
  åååå-mm-dd, hh:mm UTC (koordinerad universell tid)
  ]

Datum och klockslag (senaste uppdatering): [
  åååå-mm-dd, hh:mm UTC (koordinerad universell tid)
  ]

Datum för överföring till den behöriga myndigheten: [
  åååå-mm-dd
  ]

| Förnamn på den person som har tillgång till insiderinformation | Efternamn på den person som har tillgång till insiderinformation | Efternamn vid födseln på den person som har tillgång till insiderinformation (om annat) | Telefonnummer till arbetet (fast direktnummer till arbetet och mobilnummer till arbetet) | Företagsnamn och företagsadress | Funktion och anledning till att personen har tillgång till insiderinformation | Inkluderad

  (datum och klockslag för när en person inkluderades i avsnittet med personer som har permanent tillgång till insiderinformation) | Födelsedatum | Nationellt identifieringsnummer (i tillämpliga fall) | Privata telefonnummer (hemnummer och privata mobilnummer) | Fullständig hemadress

  (gatunamn, gatunummer, ort, postnummer, land) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [Text] | [Text] | [Text] | [Nummer (inga blanksteg)] | [Adress till emittent/deltagare på marknaden för utsläppsrätter/auktionsplattform/auktionsförrättare/auktionsövervakare eller tredje part som har tillgång till insiderinformation] | [Text som beskriver roll, funktion och anledning till att personen finns med i förteckningen] | [åååå-mm-dd, hh:mm UTC] | [åååå-mm-dd] | [Nummer och/eller text] | [Nummer (inga blanksteg)] | [Text: fullständig hemadress till personen med tillgång till insiderinformation






  — | Gatunamn och nummer |

Förnamn på den person som har tillgång till insiderinformation

Efternamn på den person som har tillgång till insiderinformation

Efternamn vid födseln på den person som har tillgång till insiderinformation (om annat)

Telefonnummer till arbetet (fast direktnummer till arbetet och mobilnummer till arbetet)

Företagsnamn och företagsadress

Funktion och anledning till att personen har tillgång till insiderinformation

Inkluderad

(datum och klockslag för när en person inkluderades i avsnittet med personer som har permanent tillgång till insiderinformation)

Födelsedatum

Nationellt identifieringsnummer (i tillämpliga fall)

Privata telefonnummer (hemnummer och privata mobilnummer)

Fullständig hemadress

(gatunamn, gatunummer, ort, postnummer, land)

[Text]

[Text]

[Text]

[Nummer (inga blanksteg)]

[Adress till emittent/deltagare på marknaden för utsläppsrätter/auktionsplattform/auktionsförrättare/auktionsövervakare eller tredje part som har tillgång till insiderinformation]

[Text som beskriver roll, funktion och anledning till att personen finns med i förteckningen]

[åååå-mm-dd, hh:mm UTC]

[åååå-mm-dd]

[Nummer och/eller text]

[Nummer (inga blanksteg)]

[Text: fullständig hemadress till personen med tillgång till insiderinformation

—

Gatunamn och nummer

| — | Ort |
| --- | --- |

—

Ort

| — | Postnummer |
| --- | --- |

—

Postnummer

| — | Land] |
| --- | --- |

—

Land]

---

BILAGA II

Mall för den insiderförteckning som ska lämnas in av emittenter av finansiella instrument som godkänts för handel på tillväxtmarknader för små och medelstora företag

Datum och klockslag (upprättande): [
  åååå-mm-dd, hh:mm UTC (koordinerad universell tid)
  ]

Datum för överföring till den behöriga myndigheten: [
  åååå-mm-dd
  ]

| Förnamn på den person som har tillgång till insiderinformation | Efternamn på den person som har tillgång till insiderinformation | Efternamn vid födseln på den person som har tillgång till insiderinformation (om annat) | Telefonnummer till arbetet (fast direktnummer till arbetet och mobilnummer till arbetet) | Företagsnamn och företagsadress | Funktion och anledning till att personen har tillgång till insiderinformation | Erhållen (datum och klockslag för när en person fick tillgång till insiderinformation) | Upphörd (datum och klockslag för när en person upphörde att ha tillgång till insiderinformation) | Nationellt identifieringsnummer (i tillämpliga fall)
  I annat fall födelsedatum | Fullständig hemadress (gatunamn, gatunummer, ort, postnummer, land)
  (Om tillgänglig vid den tidpunkt då detta begärs av den behöriga myndigheten) | Privata telefonnummer (hemnummer och privata mobilnummer)
  (Om tillgänglig vid den tidpunkt då detta begärs av den behöriga myndigheten) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [Text] | [Text] | [Text] | [Nummer (inga blanksteg)] | [Adress till emittent eller tredje part med tillgång till insiderinformation] | [Text som beskriver roll, funktion och anledning till att personen finns med i förteckningen] | [åååå-mm-dd, hh:mm UTC] | [åååå-mm-dd, hh:mm UTC] | [Nummer och/eller text eller åååå-mm-dd för födelsedatum] | [Text: fullständig hemadress till personen med tillgång till insiderinformation






  — | Gatunamn och nummer |

Förnamn på den person som har tillgång till insiderinformation

Efternamn på den person som har tillgång till insiderinformation

Efternamn vid födseln på den person som har tillgång till insiderinformation (om annat)

Telefonnummer till arbetet (fast direktnummer till arbetet och mobilnummer till arbetet)

Företagsnamn och företagsadress

Funktion och anledning till att personen har tillgång till insiderinformation

Erhållen (datum och klockslag för när en person fick tillgång till insiderinformation)

Upphörd (datum och klockslag för när en person upphörde att ha tillgång till insiderinformation)

Nationellt identifieringsnummer (i tillämpliga fall)

I annat fall födelsedatum

Fullständig hemadress (gatunamn, gatunummer, ort, postnummer, land)

(Om tillgänglig vid den tidpunkt då detta begärs av den behöriga myndigheten)

Privata telefonnummer (hemnummer och privata mobilnummer)

(Om tillgänglig vid den tidpunkt då detta begärs av den behöriga myndigheten)

[Text]

[Text]

[Text]

[Nummer (inga blanksteg)]

[Adress till emittent eller tredje part med tillgång till insiderinformation]

[Text som beskriver roll, funktion och anledning till att personen finns med i förteckningen]

[åååå-mm-dd, hh:mm UTC]

[åååå-mm-dd, hh:mm UTC]

[Nummer och/eller text eller åååå-mm-dd för födelsedatum]

[Text: fullständig hemadress till personen med tillgång till insiderinformation

—

Gatunamn och nummer

| — | Ort |
| --- | --- |

—

Ort

| — | Postnummer |
| --- | --- |

—

Postnummer

| — | Land] |
| --- | --- |

—

Land]

[Nummer (inga blanksteg)]

---

| 11.3.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 65/56 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 65/56

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/348

av den 10 mars 2016

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 98/2012 vad gäller lägsta halt av preparatet av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Komagataella pastoris (DSM 23036) som fodertillsats för slaktsvin (innehavare av godkännandet: Huvepharma EOOD)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 13.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för att ett godkännande ska beviljas eller ändras. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för att ett godkännande ska beviljas eller ändras.

| (2) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 98/2012 (2) godkändes till och med den 28 februari 2022 användningen av preparatet av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Komagataella pastoris (DSM 23036), tidigare Pichia pastoris, för slaktkycklingar, slaktkalkoner, kycklingar som föds upp till värphöns, kalkoner som föds upp för avel, värphöns, andra fågelarter avsedda för slakt och värpning, avvanda smågrisar, slaktsvin och suggor, efter en ansökan i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 98/2012 (2) godkändes till och med den 28 februari 2022 användningen av preparatet av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Komagataella pastoris (DSM 23036), tidigare Pichia pastoris, för slaktkycklingar, slaktkalkoner, kycklingar som föds upp till värphöns, kalkoner som föds upp för avel, värphöns, andra fågelarter avsedda för slakt och värpning, avvanda smågrisar, slaktsvin och suggor, efter en ansökan i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | I enlighet med artikel 13.3 i förordning (EG) nr 1831/2003 har innehavaren av godkännandet föreslagit att villkoren för godkännandet av det preparatet som fodertillsats för slaktsvin ska ändras genom att den rekommenderade lägsta halten sänks från 250 OTU/kg till 125 OTU/kg. Ansökan åtföljdes av relevanta stödjande uppgifter. Kommissionen vidarebefordrade ansökan till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten). |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 13.3 i förordning (EG) nr 1831/2003 har innehavaren av godkännandet föreslagit att villkoren för godkännandet av det preparatet som fodertillsats för slaktsvin ska ändras genom att den rekommenderade lägsta halten sänks från 250 OTU/kg till 125 OTU/kg. Ansökan åtföljdes av relevanta stödjande uppgifter. Kommissionen vidarebefordrade ansökan till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten).

| (4) | Myndigheten konstaterade i sitt yttrande av den 9 juli 2015 (3) att preparatet av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Komagataella pastoris (DSM 23036) under de föreslagna användningsvillkoren kan vara effektivt för slaktsvin vid den begärda rekommenderade lägsta halten på 125 OTU/kg helfoder. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på en plan för övervakning efter försäljning. Den bekräftade även den rapport om analysmetoderna för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Myndigheten konstaterade i sitt yttrande av den 9 juli 2015 (3) att preparatet av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Komagataella pastoris (DSM 23036) under de föreslagna användningsvillkoren kan vara effektivt för slaktsvin vid den begärda rekommenderade lägsta halten på 125 OTU/kg helfoder. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på en plan för övervakning efter försäljning. Den bekräftade även den rapport om analysmetoderna för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av preparatet av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Komagataella pastoris (DSM 23036) visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av preparatet av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Komagataella pastoris (DSM 23036) visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (6) | Förordning (EU) nr 98/2012 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Förordning (EU) nr 98/2012 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EU) nr 98/2012 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 mars 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 98/2012 av den 7 februari 2012 om godkännande av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Pichia pastoris (DSM 23036) som fodertillsats för slaktkycklingar, slaktkalkoner, kycklingar som föds upp till värphöns, kalkoner som föds upp för avel, värphöns, andra fågelarter avsedda för slakt och värpning, avvanda smågrisar, slaktsvin och suggor (innehavare av godkännandet: Huvepharma AD) (EUT L 35, 8.2.2012, s. 6).

2

Pichia pastoris

(3)  
  EFSA Journal, vol. 13(2015)7, artikelnr 4200.

3

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: smältbarhetsförbättrande medel. |
| 4a16 | Huvepharma EOOD | 6-fytas
  (EC 3.1.3.26) | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Komagataella pastoris (DSM 23036). Minsta aktivitet: | 4 000 OTU (1)/g i fast form |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

Aktivitet/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: smältbarhetsförbättrande medel.

4a16

Huvepharma EOOD

6-fytas

(EC 3.1.3.26)

Tillsatsens sammansättning

Preparat av 6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Komagataella pastoris (DSM 23036). Minsta aktivitet:

4 000 OTU (1)/g i fast form

| | 8 000 OTU/g i flytande form |
| --- | --- |

8 000 OTU/g i flytande form

Beskrivning av den aktiva substansen

6-fytas (EC 3.1.3.26) framställt av Komagataella pastoris (DSM 23036)

Analysmetod
   (2)

Kolorimetrisk metod som bygger på kvantifiering av det oorganiska fosfat som enzymet frigör från natriumfytat

Slaktkycklingar, kycklingar som föds upp till värphöns, värphöns, andra fågelarter utom slaktkalkoner och kalkoner som föds upp för avel, slaktsvin och suggor.

—

125 OTU

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur, lagringstid och stabilitet vid pelletering. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringstemperatur, lagringstid och stabilitet vid pelletering.

| 2. | Högsta rekommenderade dos för alla godkända arter: 500 OTU/kg helfoder. |
| --- | --- |

2.

Högsta rekommenderade dos för alla godkända arter: 500 OTU/kg helfoder.

| 3. | För användning i foder som innehåller mer än 0,23 % fytinbunden fosfor. |
| --- | --- |

3.

För användning i foder som innehåller mer än 0,23 % fytinbunden fosfor.

| 4. | Användarsäkerhet: Andningsskydd, skyddsglasögon och skyddshandskar ska användas vid hanteringen. |
| --- | --- |

4.

Användarsäkerhet: Andningsskydd, skyddsglasögon och skyddshandskar ska användas vid hanteringen.

28 februari 2022

Slaktkalkoner, kalkoner som föds upp för avel och avvanda smågrisar

250 OTU

---

(1)  1 OTU är den mängd enzym som katalyserar frigörelsen av 1 mikromol oorganiskt fosfat per minut från 5,1 mM natriumfytat i en citratbuffert med pH 5,5 vid 37 °C, uppmätt som den blå färgen på P-molybdatkomplexet vid 820 nm.

(2)  Närmare information om analysmetoderna finns på webbplatsen för gemenskapens referenslaboratorium: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 11.3.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 65/59 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 65/59

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/349

av den 10 mars 2016

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 mars 2016.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 99,3 |
| SN | 176,8 |
| TN | 112,1 |
| TR | 100,4 |
| ZZ | 145,0 |
| 0707 00 05 | MA | 84,5 |
| TR | 153,1 |
| ZZ | 118,8 |
| 0709 93 10 | MA | 66,0 |
| TR | 158,8 |
| ZZ | 112,4 |
| 0805 10 20 | EG | 45,8 |
| IL | 68,5 |
| MA | 56,0 |
| TN | 64,1 |
| TR | 64,4 |
| ZZ | 59,8 |
| 0805 50 10 | MA | 119,5 |
| TR | 90,9 |
| ZZ | 105,2 |
| 0808 10 80 | CL | 93,0 |
| CN | 66,5 |
| US | 185,1 |
| ZZ | 114,9 |
| 0808 30 90 | AR | 110,9 |
| CL | 129,6 |
| CN | 103,0 |
| TR | 153,6 |
| ZA | 110,7 |
| ZZ | 121,6 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

IL

236,2

MA

99,3

SN

176,8

TN

112,1

TR

100,4

ZZ

145,0

0707 00 05

MA

84,5

TR

153,1

ZZ

118,8

0709 93 10

MA

66,0

TR

158,8

ZZ

112,4

0805 10 20

EG

45,8

IL

68,5

MA

56,0

TN

64,1

TR

64,4

ZZ

59,8

0805 50 10

MA

119,5

TR

90,9

ZZ

105,2

0808 10 80

CL

93,0

CN

66,5

US

185,1

ZZ

114,9

0808 30 90

AR

110,9

CL

129,6

CN

103,0

TR

153,6

ZA

110,7

ZZ

121,6

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 11.3.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 65/61 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 65/61

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2016/350

av den 25 februari 2016

om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om villkoren för Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska stödkontoret för asylfrågor

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 74, 78.1 och 78.2 jämförda med artikel 218.6 a,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

med beaktande av Europaparlamentets samtycke, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med rådets beslut nr 185/2014/EU (1) undertecknade kommissionen den 11 februari 2014 avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om villkoren för Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska stödkontoret för asylfrågor (nedan kallat avtalet), med förbehåll för att det ingås. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med rådets beslut nr 185/2014/EU (1) undertecknade kommissionen den 11 februari 2014 avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om villkoren för Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska stödkontoret för asylfrågor (nedan kallat avtalet), med förbehåll för att det ingås.

| (2) | Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(2)

Avtalet bör godkännas.

| (3) | Enligt skäl 21 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 439/2010 (2) deltar Förenade kungariket och Irland i den förordningen, som är bindande för Förenade kungariket och Irland. De bör därför tillämpa artikel 49.1 i förordning (EU) nr 439/2010 genom att delta i detta beslut. Förenade kungariket och Irland deltar därför i detta beslut. |
| --- | --- |

(3)

Enligt skäl 21 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 439/2010 (2) deltar Förenade kungariket och Irland i den förordningen, som är bindande för Förenade kungariket och Irland. De bör därför tillämpa artikel 49.1 i förordning (EU) nr 439/2010 genom att delta i detta beslut. Förenade kungariket och Irland deltar därför i detta beslut.

| (4) | Enligt skäl 22 i förordning (EU) nr 439/2010 deltar Danmark inte i den förordningen, som inte är bindande för Danmark. Danmark deltar därför inte i detta beslut. |
| --- | --- |

(4)

Enligt skäl 22 i förordning (EU) nr 439/2010 deltar Danmark inte i den förordningen, som inte är bindande för Danmark. Danmark deltar därför inte i detta beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om villkoren för Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska stödkontoret för asylfrågor godkänns härmed på unionens vägnar.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande ska på unionens vägnar göra den anmälan som anges i artikel 13.1 i avtalet (3).

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 25 februari 2016.

På rådets vägnar

K.H.D.M. DIJKHOFF

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut nr 185/2014/EU av den 11 februari 2014 om undertecknande, på unionens vägnar, av avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om villkoren för Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska stödkontoret för asylfrågor (EUT L 102, 5.4.2014, s. 1).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 439/2010 av den 19 maj 2010 om inrättande av ett europeiskt stödkontor för asylfrågor (EUT L 132, 29.5.2010, s. 11).

2

(3)  Dagen för avtalets ikraftträdande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

3

Europeiska unionens officiella tidning

---

| 11.3.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 65/63 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 65/63

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2016/351

av den 4 mars 2016

om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Världshandelsorganisationens (WTO) allmänna råd när det gäller Jordaniens begäran om ett WTO-undantag avseende övergångsperioden för avskaffande av Jordaniens program för exportstöd

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207.4 första stycket jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel IX.3 och IX.4 i Marrakechavtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen (nedan kallat WTO-avtalet) fastställs förfarandena för att bevilja undantag rörande de multilaterala handelsavtalen i WTO-avtalets bilaga 1A, 1B eller 1C samt bilagorna till dessa. |
| --- | --- |

(1)

I artikel IX.3 och IX.4 i Marrakechavtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen (nedan kallat WTO-avtalet) fastställs förfarandena för att bevilja undantag rörande de multilaterala handelsavtalen i WTO-avtalets bilaga 1A, 1B eller 1C samt bilagorna till dessa.

| (2) | Den 27 juli 2007 beviljades Jordanien en förlängning av övergångsperioden enligt avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder (nedan kallat SCM-avtalet), för att avskaffa Jordaniens program för exportstöd i form av partiell eller total befrielse från inkomstskatt på vinsten från viss export. Den förlängningen löpte till och med den 31 december 2013 med en utfasningsperiod som avslutades den 31 december 2015, i enlighet med förfarandet för förlängning enligt artikel 27.4 i SCM-avtalet för övergångsperioden för vissa utvecklingsländer enligt artikel 27.2 b i det avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Den 27 juli 2007 beviljades Jordanien en förlängning av övergångsperioden enligt avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder (nedan kallat SCM-avtalet), för att avskaffa Jordaniens program för exportstöd i form av partiell eller total befrielse från inkomstskatt på vinsten från viss export. Den förlängningen löpte till och med den 31 december 2013 med en utfasningsperiod som avslutades den 31 december 2015, i enlighet med förfarandet för förlängning enligt artikel 27.4 i SCM-avtalet för övergångsperioden för vissa utvecklingsländer enligt artikel 27.2 b i det avtalet.

| (3) | Enligt artikel IX.3 i WTO-avtalet lämnade Jordanien in en begäran om undantag från sin utfasningsskyldighet enligt artikel 27.4 i SCM-avtalet till och med den 31 december 2018 vad gäller landets program för exportstöd. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel IX.3 i WTO-avtalet lämnade Jordanien in en begäran om undantag från sin utfasningsskyldighet enligt artikel 27.4 i SCM-avtalet till och med den 31 december 2018 vad gäller landets program för exportstöd.

| (4) | Beviljandet av undantaget skulle inte ha någon negativ inverkan på unionens ekonomi eller handelsintressen och skulle stödja Jordaniens insatser för att bemöta de ekonomiska utmaningar som landet står inför på grund av det svåra och instabila politiska läget i regionen. |
| --- | --- |

(4)

Beviljandet av undantaget skulle inte ha någon negativ inverkan på unionens ekonomi eller handelsintressen och skulle stödja Jordaniens insatser för att bemöta de ekonomiska utmaningar som landet står inför på grund av det svåra och instabila politiska läget i regionen.

| (5) | Det är därför lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar inom WTO:s allmänna råd för att stödja Jordaniens begäran om undantag. |
| --- | --- |

(5)

Det är därför lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar inom WTO:s allmänna råd för att stödja Jordaniens begäran om undantag.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Världshandelsorganisationens allmänna råd ska vara att stödja Jordaniens begäran om undantag avseende en förlängning av övergångsperioden för avskaffande av landets program för exportstöd till och med den 31 december 2018 i enlighet med villkoren i ansökan om undantag.

Denna ståndpunkt ska framföras av kommissionen.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 4 mars 2016.

På rådets vägnar

S.A.M. DIJKSMA

Ordförande

---

| 11.3.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 65/64 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 65/64

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2016/352

av den 4 mars 2016

om fastställande av den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i de relevanta kommittéerna inom Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa vad gäller de föreslagna ändringarna av Uneceföreskrifterna nr 10, 34, 41, 46, 48, 50, 51, 53, 55, 60, 73, 83, 94, 107, 110, 113, 118, 125, 128, 130 och 131 samt förslaget till nya Uneceföreskrifter om typgodkännande av tysta vägtransportfordon

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114 jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med rådets beslut 97/836/EG (1) anslöt sig unionen till Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europas (Unece) överenskommelse om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännande utfärdade på grundval av dessa föreskrifter (nedan kallad den reviderade överenskommelsen av år 1958). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med rådets beslut 97/836/EG (1) anslöt sig unionen till Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europas (Unece) överenskommelse om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännande utfärdade på grundval av dessa föreskrifter (nedan kallad den reviderade överenskommelsen av år 1958).

| (2) | I enlighet med rådets beslut 2000/125/EG (2) anslöt sig unionen till överenskommelsen om fastställande av globala tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon (nedan kallad parallellöverenskommelsen). |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med rådets beslut 2000/125/EG (2) anslöt sig unionen till överenskommelsen om fastställande av globala tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon (nedan kallad parallellöverenskommelsen).

| (3) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG (3) har ersatt medlemsstaternas godkännandesystem med ett godkännandeförfarande på unionsnivå, och upprättat en harmoniserad ram med administrativa bestämmelser och allmänna tekniska krav för alla nya fordon, system, komponenter och separata tekniska enheter. Genom det direktivet inordnades Uneceföreskrifter i systemet för EU-typgodkännande för fordon, antingen som krav för typgodkännande eller som alternativ till unionslagstiftningen. Sedan direktiv 2007/46/EG antogs har Uneceföreskrifter i allt större utsträckning inordnats i unionslagstiftning vid EU-typgodkännande av fordon. |
| --- | --- |

(3)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG (3) har ersatt medlemsstaternas godkännandesystem med ett godkännandeförfarande på unionsnivå, och upprättat en harmoniserad ram med administrativa bestämmelser och allmänna tekniska krav för alla nya fordon, system, komponenter och separata tekniska enheter. Genom det direktivet inordnades Uneceföreskrifter i systemet för EU-typgodkännande för fordon, antingen som krav för typgodkännande eller som alternativ till unionslagstiftningen. Sedan direktiv 2007/46/EG antogs har Uneceföreskrifter i allt större utsträckning inordnats i unionslagstiftning vid EU-typgodkännande av fordon.

| (4) | Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts och den tekniska utvecklingen behöver man anpassa de krav som rör vissa delar eller egenskaper som regleras i Uneceföreskrifter nr 10, 34, 41, 46, 48, 50, 51, 53, 55, 60, 73, 83, 94, 107, 110, 113, 118, 125, 128, 130 och 131 till den tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

(4)

Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts och den tekniska utvecklingen behöver man anpassa de krav som rör vissa delar eller egenskaper som regleras i Uneceföreskrifter nr 10, 34, 41, 46, 48, 50, 51, 53, 55, 60, 73, 83, 94, 107, 110, 113, 118, 125, 128, 130 och 131 till den tekniska utvecklingen.

| (5) | För att fastställa enhetliga bestämmelser för typgodkännande av tysta vägtransportfordon med hänsyn till deras lägre ljudnivå bör nya Uneceföreskrifter om tysta vägtransportfordon antas. |
| --- | --- |

(5)

För att fastställa enhetliga bestämmelser för typgodkännande av tysta vägtransportfordon med hänsyn till deras lägre ljudnivå bör nya Uneceföreskrifter om tysta vägtransportfordon antas.

| (6) | Det är därför nödvändigt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i den administrativa kommittén för den reviderade överenskommelsen av år 1958 och i den verkställande kommittén för parallellöverenskommelsen när det gäller antagandet av dessa Unece-akter. |
| --- | --- |

(6)

Det är därför nödvändigt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i den administrativa kommittén för den reviderade överenskommelsen av år 1958 och i den verkställande kommittén för parallellöverenskommelsen när det gäller antagandet av dessa Unece-akter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i den administrativa kommittén för den reviderade överenskommelsen av år 1958 och i den verkställande kommittén för parallellöverenskommelsen under perioden 7–11 mars 2016 ska vara att rösta för de förslag som förtecknas i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 4 mars 2016.

På rådets vägnar

S.A.M. DIJKSMA

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 97/836/EG av den 27 november 1997 om Europeiska gemenskapens anslutning av Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europas överenskommelse om antagande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon samt om villkoren för ömsesidigt erkännande av typgodkännande utfärdade på grundval av dessa föreskrifter (”Reviderad överenskommelse av år 1958”) (EGT L 346, 17.12.1997, s. 78).

1

(2)  Rådets beslut 2000/125/EG av den 31 januari 2000 om att godkänna överenskommelsen om fastställande av enhetliga tekniska föreskrifter för hjulförsedda fordon och för utrustning och delar som kan monteras eller användas på hjulförsett fordon (parallellöverenskommelsen) (EGT L 35, 10.2.2000, s. 12).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (ramdirektiv) (EUT L 263, 9.10.2007, s. 1).

3

---

BILAGA

| Föreskrift nr | Punkt på dagordningen | Punktens titel | Hänvisning |
| --- | --- | --- | --- |
| 10 | 4.9.1. | Förslag till supplement 1 till ändringsserie 05 till föreskrifter nr 10 (elektromagnetisk kompatibilitet) | ECE/TRANS/WP.29/2016/16 |
| 10 | 4.9.2. | Förslag till supplement 3 till ändringsserie 04 till föreskrifter nr 10 (elektromagnetisk kompatibilitet) | ECE/TRANS/WP.29/2016/17 |
| 34 | 4.8.1. | Förslag till supplement 1 till ändringsserie 03 till föreskrifter nr 34 (förebyggande av brandrisk) | ECE/TRANS/WP.29/2016/8 |
| 41 | 4.6.1. | Förslag till supplement 4 till ändringsserie 04 till föreskrifter nr 41 (buller från motorcyklar) | ECE/TRANS/WP.29/2016/3 |
| 46 | 4.8.2. | Förslag till supplement 3 till ändringsserie 04 till föreskrifter nr 46 (anordningar för indirekt sikt) | ECE/TRANS/WP.29/2016/9 |
| 48 | 4.9.3. | Förslag till supplement 7 till ändringsserie 06 till föreskrifter nr 48 (installering av belysnings- och ljussignalanordningar) | ECE/TRANS/WP.29/2016/18 |
| 48 | 4.9.4. | Förslag till supplement 9 till ändringsserie 05 till föreskrifter nr 48 (installering av belysnings- och ljussignalanordningar) | ECE/TRANS/WP.29/2016/19 |
| 48 | 4.9.5. | Förslag till supplement 16 till ändringsserie 04 till föreskrifter nr 48 (installering av belysnings- och ljussignalanordningar) | ECE/TRANS/WP.29/2016/20 |
| 50 | 4.9.6. | Förslag till supplement 18 till den ursprungliga ändringsserien till föreskrifter nr 50 (positionslyktor, stopplyktor, körriktningsvisare för mopeder och motorcyklar) | ECE/TRANS/WP.29/2016/21 |
| 51 | 4.6.2. | Förslag till supplement 1 till ändringsserie 03 till föreskrifter nr 51 (buller från fordon i kategorierna M och N) | ECE/TRANS/WP.29/2016/4 |
| 53 | 4.9.7. | Förslag till supplement 18 till ändringsserie 01 till föreskrifter nr 53 (installering av belysnings- och ljussignalanordningar för fordon i kategorin L3) | ECE/TRANS/WP.29/2016/22 |
| 53 | 4.9.8. | Förslag till en ny ändringsserie 02 till föreskrifter nr 53 (installering av belysnings- och ljussignalanordningar för fordon i kategorin L3) | ECE/TRANS/WP.29/2016/23 |
| 55 | 4.7.1. | Förslag till supplement 5 till ändringsserie 01 till föreskrifter nr 55 (mekaniska kopplingar) | ECE/TRANS/WP.29/2016/5 |
| 60 | 4.15.1. | Förslag till supplement 5 till föreskrifter nr 60 (förarmanövrerade kontroller på mopeder och motorcyklar) | ECE/TRANS/WP.29/2016/27 |
| 73 | 4.12.1. | Förslag till rättelse 1 (endast franska) till ändringsserie 01 till föreskrifter nr 73 (sidoskydd) | ECE/TRANS/WP.29/2016/31 |
| 83 | 4.15.2. | Förslag till supplement 2 till ändringsserie 07 till föreskrifter nr 83 (utsläpp från fordon av kategorierna M1 och N1) | ECE/TRANS/WP.29/2016/28 |
| 94 | 4.11.1 | Förslag till rättelse 3 (endast ryska) till ändringsserie 01 till föreskrifter nr 94 (skydd vid frontalkollision) | ECE/TRANS/WP.29/2016/32 |
| 107 | 4.8.3. | Förslag till supplement 5 till ändringsserie 05 till föreskrifter nr 107 (allmän konstruktion av bussar) | ECE/TRANS/WP.29/2016/10 |
| 107 | 4.8.4. | Förslag till supplement 5 till ändringsserie 06 till föreskrifter nr 107 (allmän konstruktion av bussar) | ECE/TRANS/WP.29/2016/11 |
| 107 | 4.8.5. | Förslag till ändringsserie 07 till föreskrifter nr 107 (allmän konstruktion av bussar) | ECE/TRANS/WP.29/2016/12 |
| 110 | 4.8.6. | Förslag till ändringsserie 02 till föreskrifter nr 110 (motorfordon som använder komprimerad eller flytande naturgas, CNG/LNG) | ECE/TRANS/WP.29/2016/13 |
| 113 | 4.9.9. | Förslag till supplement 6 till ändringsserie 01 till föreskrifter nr 113 (strålkastare som avger ett symmetriskt halvljus) | ECE/TRANS/WP.29/2016/24 |
| 118 | 4.8.7. | Förslag till supplement 2 till ändringsserie 02 till föreskrifter nr 118 (brinnegenskaper hos material) | ECE/TRANS/WP.29/2016/14 |
| 125 | 4.8.8. | Förslag till supplement 1 till ändringsserie 01 till föreskrifter nr 125 (förarens siktfält framåt) | ECE/TRANS/WP.29/2016/15 |
| 128 | 4.9.10. | Förslag till supplement 5 till den ursprungliga ändringsserien till föreskrifter nr 128 (ljuskällor med lysdioder) | ECE/TRANS/WP.29/2016/25 |
| 130 | 4.7.2. | Förslag till supplement 1 till föreskrifter nr 130 (varningssystem vid avvikelse ur körfält) | ECE/TRANS/WP.29/2016/6 |
| 131 | 4.7.3. | Förslag till supplement 2 till ändringsserie 01 till föreskrifter nr 131 (avancerade nödbromssystem (AEBS)) | ECE/TRANS/WP.29/2016/7 |
| | 4.13.1. | Förslag till nya föreskrifter om typgodkännande av tysta vägtransportfordon | ECE/TRANS/WP.29/2016/26 |

Föreskrift nr

Punkt på dagordningen

Punktens titel

Hänvisning

10

4.9.1.

Förslag till supplement 1 till ändringsserie 05 till föreskrifter nr 10 (elektromagnetisk kompatibilitet)

ECE/TRANS/WP.29/2016/16

10

4.9.2.

Förslag till supplement 3 till ändringsserie 04 till föreskrifter nr 10 (elektromagnetisk kompatibilitet)

ECE/TRANS/WP.29/2016/17

34

4.8.1.

Förslag till supplement 1 till ändringsserie 03 till föreskrifter nr 34 (förebyggande av brandrisk)

ECE/TRANS/WP.29/2016/8

41

4.6.1.

Förslag till supplement 4 till ändringsserie 04 till föreskrifter nr 41 (buller från motorcyklar)

ECE/TRANS/WP.29/2016/3

46

4.8.2.

Förslag till supplement 3 till ändringsserie 04 till föreskrifter nr 46 (anordningar för indirekt sikt)

ECE/TRANS/WP.29/2016/9

48

4.9.3.

Förslag till supplement 7 till ändringsserie 06 till föreskrifter nr 48 (installering av belysnings- och ljussignalanordningar)

ECE/TRANS/WP.29/2016/18

48

4.9.4.

Förslag till supplement 9 till ändringsserie 05 till föreskrifter nr 48 (installering av belysnings- och ljussignalanordningar)

ECE/TRANS/WP.29/2016/19

48

4.9.5.

Förslag till supplement 16 till ändringsserie 04 till föreskrifter nr 48 (installering av belysnings- och ljussignalanordningar)

ECE/TRANS/WP.29/2016/20

50

4.9.6.

Förslag till supplement 18 till den ursprungliga ändringsserien till föreskrifter nr 50 (positionslyktor, stopplyktor, körriktningsvisare för mopeder och motorcyklar)

ECE/TRANS/WP.29/2016/21

51

4.6.2.

Förslag till supplement 1 till ändringsserie 03 till föreskrifter nr 51 (buller från fordon i kategorierna M och N)

ECE/TRANS/WP.29/2016/4

53

4.9.7.

Förslag till supplement 18 till ändringsserie 01 till föreskrifter nr 53 (installering av belysnings- och ljussignalanordningar för fordon i kategorin L3)

ECE/TRANS/WP.29/2016/22

53

4.9.8.

Förslag till en ny ändringsserie 02 till föreskrifter nr 53 (installering av belysnings- och ljussignalanordningar för fordon i kategorin L3)

ECE/TRANS/WP.29/2016/23

55

4.7.1.

Förslag till supplement 5 till ändringsserie 01 till föreskrifter nr 55 (mekaniska kopplingar)

ECE/TRANS/WP.29/2016/5

60

4.15.1.

Förslag till supplement 5 till föreskrifter nr 60 (förarmanövrerade kontroller på mopeder och motorcyklar)

ECE/TRANS/WP.29/2016/27

73

4.12.1.

Förslag till rättelse 1 (endast franska) till ändringsserie 01 till föreskrifter nr 73 (sidoskydd)

ECE/TRANS/WP.29/2016/31

83

4.15.2.

Förslag till supplement 2 till ändringsserie 07 till föreskrifter nr 83 (utsläpp från fordon av kategorierna M1 och N1)

ECE/TRANS/WP.29/2016/28

94

4.11.1

Förslag till rättelse 3 (endast ryska) till ändringsserie 01 till föreskrifter nr 94 (skydd vid frontalkollision)

ECE/TRANS/WP.29/2016/32

107

4.8.3.

Förslag till supplement 5 till ändringsserie 05 till föreskrifter nr 107 (allmän konstruktion av bussar)

ECE/TRANS/WP.29/2016/10

107

4.8.4.

Förslag till supplement 5 till ändringsserie 06 till föreskrifter nr 107 (allmän konstruktion av bussar)

ECE/TRANS/WP.29/2016/11

107

4.8.5.

Förslag till ändringsserie 07 till föreskrifter nr 107 (allmän konstruktion av bussar)

ECE/TRANS/WP.29/2016/12

110

4.8.6.

Förslag till ändringsserie 02 till föreskrifter nr 110 (motorfordon som använder komprimerad eller flytande naturgas, CNG/LNG)

ECE/TRANS/WP.29/2016/13

113

4.9.9.

Förslag till supplement 6 till ändringsserie 01 till föreskrifter nr 113 (strålkastare som avger ett symmetriskt halvljus)

ECE/TRANS/WP.29/2016/24

118

4.8.7.

Förslag till supplement 2 till ändringsserie 02 till föreskrifter nr 118 (brinnegenskaper hos material)

ECE/TRANS/WP.29/2016/14

125

4.8.8.

Förslag till supplement 1 till ändringsserie 01 till föreskrifter nr 125 (förarens siktfält framåt)

ECE/TRANS/WP.29/2016/15

128

4.9.10.

Förslag till supplement 5 till den ursprungliga ändringsserien till föreskrifter nr 128 (ljuskällor med lysdioder)

ECE/TRANS/WP.29/2016/25

130

4.7.2.

Förslag till supplement 1 till föreskrifter nr 130 (varningssystem vid avvikelse ur körfält)

ECE/TRANS/WP.29/2016/6

131

4.7.3.

Förslag till supplement 2 till ändringsserie 01 till föreskrifter nr 131 (avancerade nödbromssystem (AEBS))

ECE/TRANS/WP.29/2016/7

4.13.1.

Förslag till nya föreskrifter om typgodkännande av tysta vägtransportfordon

ECE/TRANS/WP.29/2016/26

---