# Euroopan unionin L 174/2016

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 174 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 59. vuosikerta30. kesäkuu 2016 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 174

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

59. vuosikerta30. kesäkuu 2016

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission päätös (EU) 2016/1031, annettu 6 päivänä marraskuuta 2015, toimenpiteistä SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N), jotka Viro on toteuttanut AS Estonian Air-yhtiön hyväksi, ja toimenpiteistä SA.36868 (14/C) (ex 13/N), jotka Viro aikoo toteuttaa AS Estonian Air -yhtiön hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 7470)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1032, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisten parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevien päätelmien vahvistamisesta muita kuin rautametalleja käyttävää metalliteollisuutta varten
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 3563)

   (
  1
  ) | 32 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

*

Komission päätös (EU) 2016/1031, annettu 6 päivänä marraskuuta 2015, toimenpiteistä SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N), jotka Viro on toteuttanut AS Estonian Air-yhtiön hyväksi, ja toimenpiteistä SA.36868 (14/C) (ex 13/N), jotka Viro aikoo toteuttaa AS Estonian Air -yhtiön hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 7470)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 7470)

1

1

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/1032, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisten parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevien päätelmien vahvistamisesta muita kuin rautametalleja käyttävää metalliteollisuutta varten
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 3563)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 3563)

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 30.6.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 174/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 174/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2016/1031,

annettu 6 päivänä marraskuuta 2015,

toimenpiteistä SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N), jotka Viro on toteuttanut AS Estonian Air-yhtiön hyväksi,

ja

toimenpiteistä SA.36868 (14/C) (ex 13/N), jotka Viro aikoo toteuttaa AS Estonian Air -yhtiön hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 7470)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon päätökset, joilla komissio päätti aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koskee tukea SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N) (1) ja tukea SA.36868 (14/C) (ex 13/N) (2),

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Pelastamistukiasia (SA.35956)

Pelastamistukiasia (SA.35956)

| (1) | Viro ilmoitti komissiolle 3 päivänä joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä suunnitelmistaan myöntää pelastamistukea AS Estonian Air -yhtiön, jäljempänä ’Estonian Air’ tai ’lentoyhtiö’, hyväksi sekä useista aikaisemmin toteutetuista pääomanlisäyksistä. Viron viranomaisten kanssa järjestettiin kokous 4 päivänä joulukuuta 2012. |
| --- | --- |

(1)

Viro ilmoitti komissiolle 3 päivänä joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä suunnitelmistaan myöntää pelastamistukea AS Estonian Air -yhtiön, jäljempänä ’Estonian Air’ tai ’lentoyhtiö’, hyväksi sekä useista aikaisemmin toteutetuista pääomanlisäyksistä. Viron viranomaisten kanssa järjestettiin kokous 4 päivänä joulukuuta 2012.

| (2) | Ennen ilmoitusta tapahtuneen yhteydenpidon jälkeen Viro ilmoitti komissiolle 20 päivänä joulukuuta 2012 suunnitelmastaan myöntää lentoyhtiölle 8,3 miljoonaa euroa pelastamistukea lainajärjestelyn muodossa. Ilmoitus kirjattiin SANI-numerolla 7853. |
| --- | --- |

(2)

Ennen ilmoitusta tapahtuneen yhteydenpidon jälkeen Viro ilmoitti komissiolle 20 päivänä joulukuuta 2012 suunnitelmastaan myöntää lentoyhtiölle 8,3 miljoonaa euroa pelastamistukea lainajärjestelyn muodossa. Ilmoitus kirjattiin SANI-numerolla 7853.

| (3) | Viron viranomaisten antamien tietojen perusteella vaikutti siltä, että pelastamislainan ensimmäinen erä maksettiin Estonian Airille 20 päivänä joulukuuta 2012. Sen vuoksi komissio kirjasi asian ilmoittamattomaksi tueksi (13/NN) ja ilmoitti Virolle 10 päivänä tammikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä asian uudesta luokittelusta. Lisäksi komissio pyysi lisätietoja 10 päivänä tammikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä, johon Viro vastasi 21 päivänä tammikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(3)

Viron viranomaisten antamien tietojen perusteella vaikutti siltä, että pelastamislainan ensimmäinen erä maksettiin Estonian Airille 20 päivänä joulukuuta 2012. Sen vuoksi komissio kirjasi asian ilmoittamattomaksi tueksi (13/NN) ja ilmoitti Virolle 10 päivänä tammikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä asian uudesta luokittelusta. Lisäksi komissio pyysi lisätietoja 10 päivänä tammikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä, johon Viro vastasi 21 päivänä tammikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä.

| (4) | Komissio ilmoitti Virolle 20 päivänä helmikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa vahvistettu menettely, joka koski 8,3 miljoonan euron pelastamistukea ja aikaisemmin toteutettuja toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti Virolle 20 päivänä helmikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa vahvistettu menettely, joka koski 8,3 miljoonan euron pelastamistukea ja aikaisemmin toteutettuja toimenpiteitä.

| (5) | Viro ilmoitti komissiolle 4 päivänä maaliskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä 28 päivänä helmikuuta 2013 tekemästään päätöksestä korottaa Estonian Airille myönnettyä pelastamislainaa 28,7 miljoonalla eurolla. Komissio ilmoitti Virolle 16 päivänä huhtikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä päätöksestään laajentaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa vahvistettu menettely kattamaan pelastamistuen korotus, jäljempänä yhdessä johdanto-osan 4 kappaleessa tarkoitetun päätöksen kanssa ’pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevat päätökset’. |
| --- | --- |

(5)

Viro ilmoitti komissiolle 4 päivänä maaliskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä 28 päivänä helmikuuta 2013 tekemästään päätöksestä korottaa Estonian Airille myönnettyä pelastamislainaa 28,7 miljoonalla eurolla. Komissio ilmoitti Virolle 16 päivänä huhtikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä päätöksestään laajentaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa vahvistettu menettely kattamaan pelastamistuen korotus, jäljempänä yhdessä johdanto-osan 4 kappaleessa tarkoitetun päätöksen kanssa ’pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevat päätökset’.

| (6) | Viro toimitti huomautuksia pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskeviin päätöksiin 9 päivänä huhtikuuta ja 17 päivänä toukokuuta 2013 päivätyillä kirjeillä. Komissio pyysi Virolta lisätietoja 8 päivänä huhtikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä, johon Viro vastasi 18 päivänä huhtikuuta 2013. |
| --- | --- |

(6)

Viro toimitti huomautuksia pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskeviin päätöksiin 9 päivänä huhtikuuta ja 17 päivänä toukokuuta 2013 päivätyillä kirjeillä. Komissio pyysi Virolta lisätietoja 8 päivänä huhtikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä, johon Viro vastasi 18 päivänä huhtikuuta 2013.

| (7) | Pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevat päätökset julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3)29 päivänä toukokuuta 2013. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä. Komissio vastaanotti huomautuksia kahdelta asianomaiselta, jotka olivat International Airlines Group, jäljempänä ’IAG’, ja Ryanair. Komissio toimitti huomautukset Virolle, jolle annettiin mahdollisuus vastata niihin. Viron huomautukset vastaanotettiin 5 päivänä elokuuta 2013. |
| --- | --- |

(7)

Pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevat päätökset julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3)29 päivänä toukokuuta 2013. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä. Komissio vastaanotti huomautuksia kahdelta asianomaiselta, jotka olivat International Airlines Group, jäljempänä ’IAG’, ja Ryanair. Komissio toimitti huomautukset Virolle, jolle annettiin mahdollisuus vastata niihin. Viron huomautukset vastaanotettiin 5 päivänä elokuuta 2013.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

3

1.2   Rakenneuudistustukiasia (SA.36868)

Rakenneuudistustukiasia (SA.36868)

| (8) | Komission kanssa käytyjen epävirallisten keskustelujen jälkeen Viro ilmoitti 20 päivänä kesäkuuta 2013 rakenneuudistussuunnitelman, johon sisältyi lentoyhtiön pääomapohjan vahvistaminen 40,7 miljoonalla eurolla. Ilmoitus kirjattiin SANI-numerolla 8513 ja asianumerolla SA.36868 (13/NN). |
| --- | --- |

(8)

Komission kanssa käytyjen epävirallisten keskustelujen jälkeen Viro ilmoitti 20 päivänä kesäkuuta 2013 rakenneuudistussuunnitelman, johon sisältyi lentoyhtiön pääomapohjan vahvistaminen 40,7 miljoonalla eurolla. Ilmoitus kirjattiin SANI-numerolla 8513 ja asianumerolla SA.36868 (13/NN).

| (9) | Komissio pyysi lisätietoja 16 päivänä heinäkuuta ja 28 päivänä lokakuuta 2013 päivätyillä kirjeillä, joihin Viron viranomaiset vastasivat 28 päivänä elokuuta ja 25 päivänä marraskuuta 2013 päivätyillä kirjeillä. Viro toimitti lisätietoja myös sähköpostitse 22 päivänä joulukuuta 2013. |
| --- | --- |

(9)

Komissio pyysi lisätietoja 16 päivänä heinäkuuta ja 28 päivänä lokakuuta 2013 päivätyillä kirjeillä, joihin Viron viranomaiset vastasivat 28 päivänä elokuuta ja 25 päivänä marraskuuta 2013 päivätyillä kirjeillä. Viro toimitti lisätietoja myös sähköpostitse 22 päivänä joulukuuta 2013.

| (10) | Lisäksi komissio sai Ryanairilta 23 päivänä toukokuuta 2013 päivätyn kantelun, joka koski Viron suunnitelmia korottaa Estonian Airin pääomaa sekä Estonian Airin ja Tallinnan lentoaseman välistä, Estonian Airin omistamaan toimistorakennukseen liittyvää myynti- ja takaisinvuokraussopimusta. Komissio toimitti kantelun Virolle 25 päivänä kesäkuuta 2013. Viro toimitti huomautuksia 5 päivänä elokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (4). |
| --- | --- |

(10)

Lisäksi komissio sai Ryanairilta 23 päivänä toukokuuta 2013 päivätyn kantelun, joka koski Viron suunnitelmia korottaa Estonian Airin pääomaa sekä Estonian Airin ja Tallinnan lentoaseman välistä, Estonian Airin omistamaan toimistorakennukseen liittyvää myynti- ja takaisinvuokraussopimusta. Komissio toimitti kantelun Virolle 25 päivänä kesäkuuta 2013. Viro toimitti huomautuksia 5 päivänä elokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (4).

4

| (11) | Komissio ilmoitti Virolle 4 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koski ilmoitettua rakenneuudistustukea, jäljempänä ’rakenneuudistustukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskeva päätös’ (5). |
| --- | --- |

(11)

Komissio ilmoitti Virolle 4 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koski ilmoitettua rakenneuudistustukea, jäljempänä ’rakenneuudistustukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskeva päätös’ (5).

5

| (12) | Viro toimitti huomautuksia rakenneuudistustukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 19 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä. Viron viranomaisten ja Estonian Airin kanssa järjestettiin kokous 7 päivänä toukokuuta 2014, minkä jälkeen järjestettiin puhelinkokous 30 päivänä kesäkuuta 2014. Lisäksi Viron viranomaisten ja niiden valtuutetun edustajan kanssa järjestettiin kokous 28 päivänä elokuuta 2014, minkä jälkeen Viro toimitti lisätietoja sähköpostitse 10 päivänä syyskuuta 2014. |
| --- | --- |

(12)

Viro toimitti huomautuksia rakenneuudistustukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 19 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä. Viron viranomaisten ja Estonian Airin kanssa järjestettiin kokous 7 päivänä toukokuuta 2014, minkä jälkeen järjestettiin puhelinkokous 30 päivänä kesäkuuta 2014. Lisäksi Viron viranomaisten ja niiden valtuutetun edustajan kanssa järjestettiin kokous 28 päivänä elokuuta 2014, minkä jälkeen Viro toimitti lisätietoja sähköpostitse 10 päivänä syyskuuta 2014.

| (13) | Viron viranomaiset toimittivat 31 päivänä lokakuuta 2014 muutetun rakenneuudistussuunnitelman. Sen jälkeen Viron viranomaisten kanssa järjestettiin kokous 23 päivänä marraskuuta, 11 päivänä joulukuuta ja 19 päivänä joulukuuta 2014 ja Viron viranomaiset toimittivat lisätietoja 3 päivänä, 10 päivänä ja 19 päivänä joulukuuta 2014. |
| --- | --- |

(13)

Viron viranomaiset toimittivat 31 päivänä lokakuuta 2014 muutetun rakenneuudistussuunnitelman. Sen jälkeen Viron viranomaisten kanssa järjestettiin kokous 23 päivänä marraskuuta, 11 päivänä joulukuuta ja 19 päivänä joulukuuta 2014 ja Viron viranomaiset toimittivat lisätietoja 3 päivänä, 10 päivänä ja 19 päivänä joulukuuta 2014.

| (14) | Viron viranomaiset toimittivat lisätietoja 14 päivänä, 27 päivänä ja 28 päivänä tammikuuta, 13 päivänä helmikuuta, 11 päivänä maaliskuuta, 8 päivänä ja 30 päivänä huhtikuuta, 27 päivänä toukokuuta, 17 päivänä heinäkuuta ja 26 päivänä elokuuta 2015. Lisäksi Viron viranomaisten kanssa järjestettiin kokous 14 päivänä ja 15 päivänä tammikuuta, 27 päivänä maaliskuuta, 21 päivänä huhtikuuta (puhelinkokous), 7 päivänä toukokuuta (puhelinkokous), 28 päivänä toukokuuta ja 15 päivänä syyskuuta 2015. |
| --- | --- |

(14)

Viron viranomaiset toimittivat lisätietoja 14 päivänä, 27 päivänä ja 28 päivänä tammikuuta, 13 päivänä helmikuuta, 11 päivänä maaliskuuta, 8 päivänä ja 30 päivänä huhtikuuta, 27 päivänä toukokuuta, 17 päivänä heinäkuuta ja 26 päivänä elokuuta 2015. Lisäksi Viron viranomaisten kanssa järjestettiin kokous 14 päivänä ja 15 päivänä tammikuuta, 27 päivänä maaliskuuta, 21 päivänä huhtikuuta (puhelinkokous), 7 päivänä toukokuuta (puhelinkokous), 28 päivänä toukokuuta ja 15 päivänä syyskuuta 2015.

| (15) | Rakenneuudistustukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (6)9 päivänä toukokuuta 2014. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä. Komissio vastaanotti huomautuksia kahdelta asianomaiselta, jotka olivat Ryanair ja asianomainen osapuoli, joka ei halua paljastaa henkilöllisyyttään. Komissio toimitti huomautukset Virolle, jolle annettiin mahdollisuus vastata niihin. Viron huomautukset vastaanotettiin 15 päivänä elokuuta 2014. |
| --- | --- |

(15)

Rakenneuudistustukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (6)9 päivänä toukokuuta 2014. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä. Komissio vastaanotti huomautuksia kahdelta asianomaiselta, jotka olivat Ryanair ja asianomainen osapuoli, joka ei halua paljastaa henkilöllisyyttään. Komissio toimitti huomautukset Virolle, jolle annettiin mahdollisuus vastata niihin. Viron huomautukset vastaanotettiin 15 päivänä elokuuta 2014.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

6

| (16) | Viro ilmoitti komissiolle 8 päivänä lokakuuta 2015 päivätyllä kirjeellä, että se hyväksyy poikkeuksellisesti tämän päätöksen antamisen ja ilmoittamisen vain englannin kielellä. Siten Viro luopui SEUT-sopimuksen 342 artiklassa yhdessä asetuksen N:o 1 3 artiklassa (7) vahvistetuista oikeuksistaan. |
| --- | --- |

(16)

Viro ilmoitti komissiolle 8 päivänä lokakuuta 2015 päivätyllä kirjeellä, että se hyväksyy poikkeuksellisesti tämän päätöksen antamisen ja ilmoittamisen vain englannin kielellä. Siten Viro luopui SEUT-sopimuksen 342 artiklassa yhdessä asetuksen N:o 1 3 artiklassa (7) vahvistetuista oikeuksistaan.

7

2.   VIRON LENTOLIIKENNEMARKKINAT

VIRON LENTOLIIKENNEMARKKINAT

| (17) | Viron suurin lentoasema on Tallinnan lentoasema, jonka matkustajamäärä oli 2,21 miljoonaa vuonna 2012. Määrä laski 11,2 prosenttia 1,96 miljoonaan vuonna 2013. Yhteensä 13 eri lentoyhtiötä liikennöi Tallinnaan saapuvia ja sieltä lähteviä reittilentoja vuonna 2013, jolloin vuoden ympäri liikennöitiin yhteensä 20 reitillä (8). Tallinnan lentoasemaa käytti 2,02 miljoonaa matkustajaa vuonna 2014, eli määrä kasvoi kolme prosenttia edellisvuoteen verrattuna. Yhteensä 15 eri lentoyhtiötä liikennöi 20 reitillä ympäri vuoden (9). |
| --- | --- |

(17)

Viron suurin lentoasema on Tallinnan lentoasema, jonka matkustajamäärä oli 2,21 miljoonaa vuonna 2012. Määrä laski 11,2 prosenttia 1,96 miljoonaan vuonna 2013. Yhteensä 13 eri lentoyhtiötä liikennöi Tallinnaan saapuvia ja sieltä lähteviä reittilentoja vuonna 2013, jolloin vuoden ympäri liikennöitiin yhteensä 20 reitillä (8). Tallinnan lentoasemaa käytti 2,02 miljoonaa matkustajaa vuonna 2014, eli määrä kasvoi kolme prosenttia edellisvuoteen verrattuna. Yhteensä 15 eri lentoyhtiötä liikennöi 20 reitillä ympäri vuoden (9).

8

9

| (18) | Estonian Air kuljetti 27,6 prosenttia Tallinnan kautta lentävistä matkustajista vuonna 2013. Määrä laski edellisvuodesta, jolloin osuus oli 40,2 prosenttia, mutta lentoyhtiö säilytti johtavan asemansa. Ryanair kuljetti 15,1 prosenttia ja Lufthansa 10,5 prosenttia Tallinnaan tai Tallinnasta lentävistä matkustajista vuonna 2013, ja seuraavaksi suurimmat lentoyhtiöt olivat Finnair ja airBaltic (10). Vuonna 2014 Estonian Airin osuus matkustajien kokonaismäärästä laski edelleen 26,6 prosenttiin, kun taas Lufthansan osuus oli 13,4 prosenttia ja Ryanairin osuus 11,5 prosenttia (11). |
| --- | --- |

(18)

Estonian Air kuljetti 27,6 prosenttia Tallinnan kautta lentävistä matkustajista vuonna 2013. Määrä laski edellisvuodesta, jolloin osuus oli 40,2 prosenttia, mutta lentoyhtiö säilytti johtavan asemansa. Ryanair kuljetti 15,1 prosenttia ja Lufthansa 10,5 prosenttia Tallinnaan tai Tallinnasta lentävistä matkustajista vuonna 2013, ja seuraavaksi suurimmat lentoyhtiöt olivat Finnair ja airBaltic (10). Vuonna 2014 Estonian Airin osuus matkustajien kokonaismäärästä laski edelleen 26,6 prosenttiin, kun taas Lufthansan osuus oli 13,4 prosenttia ja Ryanairin osuus 11,5 prosenttia (11).

10

11

| (19) | Viron vakaan taloustilanteen ansiosta matkustajien lentoliikennettä koskeva kysyntä pysyi korkeana vuonna 2013, mikä tarjosi muille lentoyhtiöille tilaisuuden lisätä tarjontaansa ja markkinaosuuttaan (12). Turkish Airlines aloitti vuonna 2013 Istanbuliin saapuvat ja sieltä lähtevät lennot ja Ryanair avasi seitsemän uutta reittiä, kun taas Lufthansa ja airBaltic lisäsivät lentotiheyttään. Seuraavana vuonna Tallinnasta reittiliikenteen aloittaneita uusia lentoyhtiöitä olivat esimerkiksi TAP Portugal (lennot Lissaboniin/Lissabonista) ja Vueling (lennot Barcelonaan/Barcelonasta) (13). |
| --- | --- |

(19)

Viron vakaan taloustilanteen ansiosta matkustajien lentoliikennettä koskeva kysyntä pysyi korkeana vuonna 2013, mikä tarjosi muille lentoyhtiöille tilaisuuden lisätä tarjontaansa ja markkinaosuuttaan (12). Turkish Airlines aloitti vuonna 2013 Istanbuliin saapuvat ja sieltä lähtevät lennot ja Ryanair avasi seitsemän uutta reittiä, kun taas Lufthansa ja airBaltic lisäsivät lentotiheyttään. Seuraavana vuonna Tallinnasta reittiliikenteen aloittaneita uusia lentoyhtiöitä olivat esimerkiksi TAP Portugal (lennot Lissaboniin/Lissabonista) ja Vueling (lennot Barcelonaan/Barcelonasta) (13).

12

13

| (20) | Tallinnan lentoaseman pitäjän mukaan kyseisen lentoaseman vaikutusalueeksi voidaan katsoa koko Viro. Samanaikaisesti suurin osa Virosta sijaitsee muiden kansainvälisten lentoasemien, kuten Helsingin, Riian ja Pietarin lentoasemien, vaikutusalueella (14). |
| --- | --- |

(20)

Tallinnan lentoaseman pitäjän mukaan kyseisen lentoaseman vaikutusalueeksi voidaan katsoa koko Viro. Samanaikaisesti suurin osa Virosta sijaitsee muiden kansainvälisten lentoasemien, kuten Helsingin, Riian ja Pietarin lentoasemien, vaikutusalueella (14).

14

3.   TUENSAAJA

TUENSAAJA

| (21) | Estonian Air on Viron lainsäädännön mukainen osakeyhtiö ja maan kansallinen lentoyhtiö, joka on sijoittautunut Tallinnan lentoasemalle. Lentoyhtiöllä on tällä hetkellä noin 160 työntekijää ja seitsemän ilma-aluksen kalusto. |
| --- | --- |

(21)

Estonian Air on Viron lainsäädännön mukainen osakeyhtiö ja maan kansallinen lentoyhtiö, joka on sijoittautunut Tallinnan lentoasemalle. Lentoyhtiöllä on tällä hetkellä noin 160 työntekijää ja seitsemän ilma-aluksen kalusto.

| (22) | Estonian Air perustettiin valtion omistamaksi yhtiöksi venäläisen lentoyhtiön Aeroflotin yksiköstä sen jälkeen, kun Viro itsenäistyi vuonna 1991. Yksityistämistoimien ja lentoyhtiön osakasrakenteen muutosten jälkeen Estonian Airin omistavat nykyisin Viron valtio (97,34 prosenttia) ja SAS Group, jäljempänä ’SAS’ (2,66 prosenttia). |
| --- | --- |

(22)

Estonian Air perustettiin valtion omistamaksi yhtiöksi venäläisen lentoyhtiön Aeroflotin yksiköstä sen jälkeen, kun Viro itsenäistyi vuonna 1991. Yksityistämistoimien ja lentoyhtiön osakasrakenteen muutosten jälkeen Estonian Airin omistavat nykyisin Viron valtio (97,34 prosenttia) ja SAS Group, jäljempänä ’SAS’ (2,66 prosenttia).

| (23) | Estonian Air osallistuu yhteisyritykseen Eesti Aviokütuse Teenuste AS (51 prosentin osuus), joka tarjoaa tankkauspalvelua ilma-aluksille Tallinnan lentoasemalla. Lisäksi Estonian Air on osallistunut yhteisyritykseen AS Amadeus Eesti (60 prosentin osuus), joka tarjoaa virolaisille matkailuyrityksille varausjärjestelmiä ja tukipalveluja, mutta se myi osuutensa Amadeus IT Group, SA -yhtiölle vuoden 2014 alkupuolella (15). Estonian Airilla on myös ollut tytäryhtiö AS Estonian Air Regional, jonka se omisti kokonaan ja joka liikennöi kaupallisia lentoja lähikohteisiin yhteistyössä Estonian Airin kanssa. Tytäryhtiö myytiin kesäkuussa 2013 Fort Aero BBAA OÜ -yhtiölle, joka on yksityinen lentotoiminnan harjoittaja (16). |
| --- | --- |

(23)

Estonian Air osallistuu yhteisyritykseen Eesti Aviokütuse Teenuste AS (51 prosentin osuus), joka tarjoaa tankkauspalvelua ilma-aluksille Tallinnan lentoasemalla. Lisäksi Estonian Air on osallistunut yhteisyritykseen AS Amadeus Eesti (60 prosentin osuus), joka tarjoaa virolaisille matkailuyrityksille varausjärjestelmiä ja tukipalveluja, mutta se myi osuutensa Amadeus IT Group, SA -yhtiölle vuoden 2014 alkupuolella (15). Estonian Airilla on myös ollut tytäryhtiö AS Estonian Air Regional, jonka se omisti kokonaan ja joka liikennöi kaupallisia lentoja lähikohteisiin yhteistyössä Estonian Airin kanssa. Tytäryhtiö myytiin kesäkuussa 2013 Fort Aero BBAA OÜ -yhtiölle, joka on yksityinen lentotoiminnan harjoittaja (16).

15

16

| (24) | Estonian Airin toiminta on ollut erittäin tappiollista vuodesta 2006 lähtien. Lentoyhtiön oma pääoma supistui alle puoleen vuosina 2010–2011. Se menetti kyseisenä ajanjaksona yli neljänneksen pääomastaan. |
| --- | --- |

(24)

Estonian Airin toiminta on ollut erittäin tappiollista vuodesta 2006 lähtien. Lentoyhtiön oma pääoma supistui alle puoleen vuosina 2010–2011. Se menetti kyseisenä ajanjaksona yli neljänneksen pääomastaan.

| (25) | Vuosien 2011 ja 2012 pääomanlisäyksistä huolimatta lentoyhtiön taloudellinen tilanne heikentyi edelleen vuonna 2012. Toukokuussa 2012 lentoyhtiö menetti kuukaudessa 3,7 miljoonaa euroa, joka ylitti budjetoidun 0,9 miljoonan euron tappion. Vuoden 2012 puoliväliin mennessä Estonian Airin tappiot olivat jo 14,9 miljoonaa euroa (17). Lentoyhtiö korjasi vuoden 2012 ennustettaan kesäkuussa 2012 ja arvioi toiminnan tuottavan 25 miljoonaa euroa tappiota kyseisenä vuonna (alkuperäisessä budjetissa ennakoitiin 8,8 miljoonan euron vuotuista tappiota). Heinäkuun 2012 loppuun mennessä Estonian Air oli saavuttanut Viron lainsäädännön mukaisen teknisen konkurssitilan. Lentoyhtiö tuotti tappiota 49,2 miljoonaa euroa tilikaudella 2012. |
| --- | --- |

(25)

Vuosien 2011 ja 2012 pääomanlisäyksistä huolimatta lentoyhtiön taloudellinen tilanne heikentyi edelleen vuonna 2012. Toukokuussa 2012 lentoyhtiö menetti kuukaudessa 3,7 miljoonaa euroa, joka ylitti budjetoidun 0,9 miljoonan euron tappion. Vuoden 2012 puoliväliin mennessä Estonian Airin tappiot olivat jo 14,9 miljoonaa euroa (17). Lentoyhtiö korjasi vuoden 2012 ennustettaan kesäkuussa 2012 ja arvioi toiminnan tuottavan 25 miljoonaa euroa tappiota kyseisenä vuonna (alkuperäisessä budjetissa ennakoitiin 8,8 miljoonan euron vuotuista tappiota). Heinäkuun 2012 loppuun mennessä Estonian Air oli saavuttanut Viron lainsäädännön mukaisen teknisen konkurssitilan. Lentoyhtiö tuotti tappiota 49,2 miljoonaa euroa tilikaudella 2012.

17

| (26) | Estonian Airin nettotappio oli 8,1 miljoonaa euroa vuonna 2013 (18). Seuraavana vuonna sen nettotappio nousi 10,4 miljoonaan euroon (19). |
| --- | --- |

(26)

Estonian Airin nettotappio oli 8,1 miljoonaa euroa vuonna 2013 (18). Seuraavana vuonna sen nettotappio nousi 10,4 miljoonaan euroon (19).

18

19

4.   KUVAUS TOIMENPITEISTÄ JA RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMASTA

KUVAUS TOIMENPITEISTÄ JA RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMASTA

| (27) | Tässä osassa kuvataan arvioinnin kohteena olevia pelastamistukiasiaan (SA.35956) sisältyviä toimenpiteitä 1–5 ja rakenneuudistustukiasiassa (SA.36868) ilmoitettua rakenneuudistussuunnitelmaa. |
| --- | --- |

(27)

Tässä osassa kuvataan arvioinnin kohteena olevia pelastamistukiasiaan (SA.35956) sisältyviä toimenpiteitä 1–5 ja rakenneuudistustukiasiassa (SA.36868) ilmoitettua rakenneuudistussuunnitelmaa.

4.1   Vuoden 2009 pääomanlisäys (toimenpide 1)

Vuoden 2009 pääomanlisäys (toimenpide 1)

| (28) | Tallinnan lentoasema ja lentoyhtiö olivat yksi ainoa yhtiö vuoteen 1993 saakka, jolloin lentoyhtiöstä tuli itsenäinen yksikkö. Viro yksityisti 66 prosenttia lentoyhtiön osakkeista vuonna 1996, minkä jälkeen osakkeet jakautuivat seuraavasti: Maersk Air 49 prosenttia, Viron talous- ja viestintäministeriö 34 prosenttia ja paikallinen investointipankki Cresco Investment Bank, jäljempänä ’Cresco’, 17 prosenttia. SAS osti Maersk Airin 49 prosentin osuuden vuonna 2003, mutta muut omistukset säilyivät ennallaan. |
| --- | --- |

(28)

Tallinnan lentoasema ja lentoyhtiö olivat yksi ainoa yhtiö vuoteen 1993 saakka, jolloin lentoyhtiöstä tuli itsenäinen yksikkö. Viro yksityisti 66 prosenttia lentoyhtiön osakkeista vuonna 1996, minkä jälkeen osakkeet jakautuivat seuraavasti: Maersk Air 49 prosenttia, Viron talous- ja viestintäministeriö 34 prosenttia ja paikallinen investointipankki Cresco Investment Bank, jäljempänä ’Cresco’, 17 prosenttia. SAS osti Maersk Airin 49 prosentin osuuden vuonna 2003, mutta muut omistukset säilyivät ennallaan.

| (29) | Viron antamien tietojen mukaan lentoyhtiö pyysi osakkeenomistajiltaan uutta pääomaa vuonna 2009 pääasiassa kahdesta syystä. Ensinnäkin Estonian Air maksoi vuoden 2008 alussa [...] (*1) miljoonan euron käsirahan kolmen uuden Bombardier-suihkukoneen hankinnasta ja pyrki siten parantamaan kalustonsa tehokkuutta. Toiseksi sen liiketoimintamalli ei kestänyt finanssikriisin aiheuttamaa painetta ja lentoyhtiö joutui likviditeettiongelmiin vuoden loppupuolella. |
| --- | --- |

(29)

Viron antamien tietojen mukaan lentoyhtiö pyysi osakkeenomistajiltaan uutta pääomaa vuonna 2009 pääasiassa kahdesta syystä. Ensinnäkin Estonian Air maksoi vuoden 2008 alussa [...] (*1) miljoonan euron käsirahan kolmen uuden Bombardier-suihkukoneen hankinnasta ja pyrki siten parantamaan kalustonsa tehokkuutta. Toiseksi sen liiketoimintamalli ei kestänyt finanssikriisin aiheuttamaa painetta ja lentoyhtiö joutui likviditeettiongelmiin vuoden loppupuolella.

*1

| (30) | Kaikki osakkeenomistajat korottivat helmikuussa 2009 lentoyhtiön pääomaa yhteensä 7,28 miljoonalla eurolla osakeosuuttaan vastaavassa suhteessa. Viro sijoitti 2,48 miljoonaa euroa käteisenä ja Cresco 1,23 miljoonaa euroa käteisenä. SAS sijoitti yhteensä 3,57 miljoonaa euroa, mistä 1,21 miljoonaa euroa käteisenä ja 2,36 miljoonaa euroa muuntamalla velkaa osakkeiksi. Estonian Airin osakasrakenne ei muuttunut toimenpiteen 1 vuoksi. |
| --- | --- |

(30)

Kaikki osakkeenomistajat korottivat helmikuussa 2009 lentoyhtiön pääomaa yhteensä 7,28 miljoonalla eurolla osakeosuuttaan vastaavassa suhteessa. Viro sijoitti 2,48 miljoonaa euroa käteisenä ja Cresco 1,23 miljoonaa euroa käteisenä. SAS sijoitti yhteensä 3,57 miljoonaa euroa, mistä 1,21 miljoonaa euroa käteisenä ja 2,36 miljoonaa euroa muuntamalla velkaa osakkeiksi. Estonian Airin osakasrakenne ei muuttunut toimenpiteen 1 vuoksi.

4.2   Maahuolintayksikön myynti vuonna 2009 (toimenpide 2)

Maahuolintayksikön myynti vuonna 2009 (toimenpide 2)

| (31) | Estonian Air myi kesäkuussa 2009 maahuolintatoimintansa valtion omistamalle Tallinnan lentoasemalle 2,4 miljoonalla eurolla. Myyntihetkellä Tallinnan lentoasema oli kokonaisuudessaan Viron valtion omistuksessa. |
| --- | --- |

(31)

Estonian Air myi kesäkuussa 2009 maahuolintatoimintansa valtion omistamalle Tallinnan lentoasemalle 2,4 miljoonalla eurolla. Myyntihetkellä Tallinnan lentoasema oli kokonaisuudessaan Viron valtion omistuksessa.

| (32) | Viron viranomaisten mukaan liiketoimesta ei järjestetty avointa, läpinäkyvää ja ehdotonta tarjouskilpailua. Lisäksi myyntihinta ei perustunut asiantuntijalausuntoon vaan myytävien omaisuuserien kirjanpitoarvoon. Poistetut omaisuuserät otettiin huomioon lisäämällä arvoa. Viron viranomaisten mukaan hinta määritettiin Tallinnan lentoaseman ja Estonian Airin välisissä suorissa neuvotteluissa. |
| --- | --- |

(32)

Viron viranomaisten mukaan liiketoimesta ei järjestetty avointa, läpinäkyvää ja ehdotonta tarjouskilpailua. Lisäksi myyntihinta ei perustunut asiantuntijalausuntoon vaan myytävien omaisuuserien kirjanpitoarvoon. Poistetut omaisuuserät otettiin huomioon lisäämällä arvoa. Viron viranomaisten mukaan hinta määritettiin Tallinnan lentoaseman ja Estonian Airin välisissä suorissa neuvotteluissa.

4.3   Vuoden 2010 pääomanlisäys (toimenpide 3)

Vuoden 2010 pääomanlisäys (toimenpide 3)

| (33) | Viro sijoitti 17,9 miljoonaa euroa (280 miljoonaa Viron kruunua) käteistä Estonian Airin pääomaan ja SAS muunsi velkaa osakkeiksi kahden miljoonan euron arvosta 10 päivänä marraskuuta 2010. Samanaikaisesti SAS hankki Crescon 17 prosentin osuuden lentoyhtiössä ja kirjasi sen vastineeksi poistona Crescolle myöntämänsä [...] euron lainan, minkä myötä Cresco luopui osakkuudestaan. |
| --- | --- |

(33)

Viro sijoitti 17,9 miljoonaa euroa (280 miljoonaa Viron kruunua) käteistä Estonian Airin pääomaan ja SAS muunsi velkaa osakkeiksi kahden miljoonan euron arvosta 10 päivänä marraskuuta 2010. Samanaikaisesti SAS hankki Crescon 17 prosentin osuuden lentoyhtiössä ja kirjasi sen vastineeksi poistona Crescolle myöntämänsä [...] euron lainan, minkä myötä Cresco luopui osakkuudestaan.

| (34) | Päätös hankkia enemmistöosakkuus lentoyhtiössä perustui vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelmaan. Samaan aikaan Viro halusi varmistaa pitkän aikavälin lentoyhteydet Tallinnan ja tärkeimpien liikematkakohteiden välillä ja katsoi, että paras tapa saavuttaa tämä tavoite oli sijoittaa lentoyhtiöön pääomaa ja saada se siten määräysvaltaansa. |
| --- | --- |

(34)

Päätös hankkia enemmistöosakkuus lentoyhtiössä perustui vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelmaan. Samaan aikaan Viro halusi varmistaa pitkän aikavälin lentoyhteydet Tallinnan ja tärkeimpien liikematkakohteiden välillä ja katsoi, että paras tapa saavuttaa tämä tavoite oli sijoittaa lentoyhtiöön pääomaa ja saada se siten määräysvaltaansa.

| (35) | Pääomaa käytettiin nähtävästi kolmen vuonna 2011 toimitetun Bombardier CRJ900 -ilma-aluksen [...] miljoonan Yhdysvaltain dollarin ennakkomaksuihin, minkä lisäksi niillä katettiin osa 17,3 miljoonan euron nettotappioista vuonna 2011. |
| --- | --- |

(35)

Pääomaa käytettiin nähtävästi kolmen vuonna 2011 toimitetun Bombardier CRJ900 -ilma-aluksen [...] miljoonan Yhdysvaltain dollarin ennakkomaksuihin, minkä lisäksi niillä katettiin osa 17,3 miljoonan euron nettotappioista vuonna 2011.

| (36) | Vuoden 2010 pääomanlisäyksen ansiosta Virosta tuli Estonian Airin enemmistöosakas 90 prosentin osuudella, kun taas SAS:n osuus pieneni 10 prosenttiin. Kuten johdanto-osan 33 kappaleessa todetaan, Cresco, joka omisti vuonna 1996 toteutetusta lentoyhtiön yksityistämisestä lähtien 17 prosenttia Estonian Airin osakkeista, luopui osakkuudestaan ja päätti olla sijoittamatta enempää lentoyhtiöön (20). |
| --- | --- |

(36)

Vuoden 2010 pääomanlisäyksen ansiosta Virosta tuli Estonian Airin enemmistöosakas 90 prosentin osuudella, kun taas SAS:n osuus pieneni 10 prosenttiin. Kuten johdanto-osan 33 kappaleessa todetaan, Cresco, joka omisti vuonna 1996 toteutetusta lentoyhtiön yksityistämisestä lähtien 17 prosenttia Estonian Airin osakkeista, luopui osakkuudestaan ja päätti olla sijoittamatta enempää lentoyhtiöön (20).

20

4.4   Vuosien 2011–2012 pääomanlisäys (toimenpide 4)

Vuosien 2011–2012 pääomanlisäys (toimenpide 4)

| (37) | Viro päätti marraskuussa 2011 sijoittaa 30 miljoonaa euroa pääomaa Estonian Airiin ja kasvattaa osuuttaan 97,34 prosenttiin. Pääomanlisäys toteutettiin kahdessa 15 miljoonan euron erässä siten, että ensimmäinen erä maksettiin 20 päivänä joulukuuta 2011 ja toinen erä 6 päivänä maaliskuuta 2012. SAS ei osallistunut tähän pääomanlisäykseen ja sen osuus supistui 10 prosentista 2,66 prosenttiin. Sen jälkeen Estonian Airin osakasrakenne ei ole muuttunut. |
| --- | --- |

(37)

Viro päätti marraskuussa 2011 sijoittaa 30 miljoonaa euroa pääomaa Estonian Airiin ja kasvattaa osuuttaan 97,34 prosenttiin. Pääomanlisäys toteutettiin kahdessa 15 miljoonan euron erässä siten, että ensimmäinen erä maksettiin 20 päivänä joulukuuta 2011 ja toinen erä 6 päivänä maaliskuuta 2012. SAS ei osallistunut tähän pääomanlisäykseen ja sen osuus supistui 10 prosentista 2,66 prosenttiin. Sen jälkeen Estonian Airin osakasrakenne ei ole muuttunut.

| (38) | Pääomanlisäys toteutettiin nähtävästi lokakuussa 2011 päivätyn liiketoimintasuunnitelman perusteella. Tämä liiketoimintasuunnitelma perustui siihen oletukseen, että lentoyhtiö parantaisi kilpailukykyään laajentamalla verkostoa ja lisäämällä lentotiheyttä. Tuolloin katsottiin, että hyvä keskuspaikkarakenne (säteittäinen kuljetusverkosto) houkuttelisi matkustajia ja mahdollistaisi liikenteen joustavan uudelleenjaon keskuspaikan kautta siten, että voitaisiin ottaa huomioon kausiluonteisuus ja yhtäkkiset kysynnän muutokset. Lisäksi odotettiin, että keskuspaikan volyymien ansiosta istuinkohtaisia kustannuksia voitaisiin alentaa käyttämällä suurempia ilma-aluksia. Alueellista verkostomallia pidettiin keinona kasvattaa lentoyhtiön toimintaa ja vähentää riskejä. Vuoden 2011 liiketoimintasuunnitelmassa viitattiin myös Viroon saapuvien ja sieltä lähtevien yhteyksien lisäämiseen, kaluston laajentamiseen ja siten useampien edestakaisten lentojen käsittelyyn tarvittavan henkilöstön lisäämiseen. |
| --- | --- |

(38)

Pääomanlisäys toteutettiin nähtävästi lokakuussa 2011 päivätyn liiketoimintasuunnitelman perusteella. Tämä liiketoimintasuunnitelma perustui siihen oletukseen, että lentoyhtiö parantaisi kilpailukykyään laajentamalla verkostoa ja lisäämällä lentotiheyttä. Tuolloin katsottiin, että hyvä keskuspaikkarakenne (säteittäinen kuljetusverkosto) houkuttelisi matkustajia ja mahdollistaisi liikenteen joustavan uudelleenjaon keskuspaikan kautta siten, että voitaisiin ottaa huomioon kausiluonteisuus ja yhtäkkiset kysynnän muutokset. Lisäksi odotettiin, että keskuspaikan volyymien ansiosta istuinkohtaisia kustannuksia voitaisiin alentaa käyttämällä suurempia ilma-aluksia. Alueellista verkostomallia pidettiin keinona kasvattaa lentoyhtiön toimintaa ja vähentää riskejä. Vuoden 2011 liiketoimintasuunnitelmassa viitattiin myös Viroon saapuvien ja sieltä lähtevien yhteyksien lisäämiseen, kaluston laajentamiseen ja siten useampien edestakaisten lentojen käsittelyyn tarvittavan henkilöstön lisäämiseen.

| (39) | Vuoden 2011 liiketoimintasuunnitelman mukaan Estonian Air tarvitsisi 30 miljoonaa euroa osakkeenomistajiltaan sekä lainaa yksityispankilta [...]. Vaikka pankin Viron osaston luottokomitea väitetysti hyväksyi lainan, [...] korkein luottokomitea viime kädessä kuitenkin eväsi sen marraskuussa 2011. Tästä huolimatta Viro päätti sijoittaa 30 miljoonaa euroa Estonian Airiin. |
| --- | --- |

(39)

Vuoden 2011 liiketoimintasuunnitelman mukaan Estonian Air tarvitsisi 30 miljoonaa euroa osakkeenomistajiltaan sekä lainaa yksityispankilta [...]. Vaikka pankin Viron osaston luottokomitea väitetysti hyväksyi lainan, [...] korkein luottokomitea viime kädessä kuitenkin eväsi sen marraskuussa 2011. Tästä huolimatta Viro päätti sijoittaa 30 miljoonaa euroa Estonian Airiin.

4.5   Pelastamislainajärjestely (toimenpide 5)

Pelastamislainajärjestely (toimenpide 5)

| (40) | Estonian Airin heikon tuloksen (14,9 miljoonaa euroa tappiota) vuoksi lentoyhtiön johdolle selvisi vuoden 2012 puolivälissä, ettei vuoden 2011 liiketoimintasuunnitelman säteittäinen kuljetusstrategia ollut onnistunut. Näin ollen Viro päätti tarjota lentoyhtiölle lisätukea pelastamistuen muodossa. |
| --- | --- |

(40)

Estonian Airin heikon tuloksen (14,9 miljoonaa euroa tappiota) vuoksi lentoyhtiön johdolle selvisi vuoden 2012 puolivälissä, ettei vuoden 2011 liiketoimintasuunnitelman säteittäinen kuljetusstrategia ollut onnistunut. Näin ollen Viro päätti tarjota lentoyhtiölle lisätukea pelastamistuen muodossa.

| (41) | Pelastamistuki sisälsi 8,3 miljoonan euron lainan, jonka Viron valtiovarainministeriö myönsi 15 prosentin vuosikorolla. Lainan ensimmäinen 793 000 euron erä maksettiin jo 20 päivänä joulukuuta 2012, toinen 3 miljoonan euron erä maksettiin 18 päivänä tammikuuta 2013 ja loput 4 507 000 euroa maksettiin 11 päivänä helmikuuta 2013 (21). Viro sitoutui ilmoittamaan komissiolle rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelman tai todisteen siitä, että laina oli maksettu kokonaisuudessaan enintään kuuden kuukauden kuluessa pelastamistukitoimenpiteen ensimmäisestä täytäntöönpanosta, eli 20 päivään kesäkuuta 2013 mennessä. |
| --- | --- |

(41)

Pelastamistuki sisälsi 8,3 miljoonan euron lainan, jonka Viron valtiovarainministeriö myönsi 15 prosentin vuosikorolla. Lainan ensimmäinen 793 000 euron erä maksettiin jo 20 päivänä joulukuuta 2012, toinen 3 miljoonan euron erä maksettiin 18 päivänä tammikuuta 2013 ja loput 4 507 000 euroa maksettiin 11 päivänä helmikuuta 2013 (21). Viro sitoutui ilmoittamaan komissiolle rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelman tai todisteen siitä, että laina oli maksettu kokonaisuudessaan enintään kuuden kuukauden kuluessa pelastamistukitoimenpiteen ensimmäisestä täytäntöönpanosta, eli 20 päivään kesäkuuta 2013 mennessä.

21

| (42) | Viron viranomaiset ilmoittivat 4 päivänä maaliskuuta 2013 komissiolle 28 päivänä helmikuuta 2013 tekemästään päätöksestä korottaa pelastamislainajärjestelyä 28,7 miljoonalla eurolla. Päätös perustui Estonian Airin pyyntöön, jossa esitettiin sen likviditeettitarpeet. Tästä summasta 16,6 miljoonaa euroa myönnettiin lentoyhtiölle 5 päivänä maaliskuuta 2013 aikaisempaa lainasopimusta koskevan muutoksen allekirjoittamisen jälkeen, ja pelastamistukijärjestelyn loput 12,1 miljoonaa euroa myönnettiin Estonian Airille 28 päivänä marraskuuta 2014 (22). Ylimääräisen pelastamislainan ehdot vastasivat alkuperäisen pelastamislainan ehtoja, joiden mukaan laina oli alun perin maksettava viimeistään 20 päivänä kesäkuuta 2013 (maksua lykättiin rakenneuudistustukiasiaa koskevan ilmoituksen jälkeen) ja siitä perittiin 15 prosentin vuosikorko. |
| --- | --- |

(42)

Viron viranomaiset ilmoittivat 4 päivänä maaliskuuta 2013 komissiolle 28 päivänä helmikuuta 2013 tekemästään päätöksestä korottaa pelastamislainajärjestelyä 28,7 miljoonalla eurolla. Päätös perustui Estonian Airin pyyntöön, jossa esitettiin sen likviditeettitarpeet. Tästä summasta 16,6 miljoonaa euroa myönnettiin lentoyhtiölle 5 päivänä maaliskuuta 2013 aikaisempaa lainasopimusta koskevan muutoksen allekirjoittamisen jälkeen, ja pelastamistukijärjestelyn loput 12,1 miljoonaa euroa myönnettiin Estonian Airille 28 päivänä marraskuuta 2014 (22). Ylimääräisen pelastamislainan ehdot vastasivat alkuperäisen pelastamislainan ehtoja, joiden mukaan laina oli alun perin maksettava viimeistään 20 päivänä kesäkuuta 2013 (maksua lykättiin rakenneuudistustukiasiaa koskevan ilmoituksen jälkeen) ja siitä perittiin 15 prosentin vuosikorko.

22

| (43) | Pelastamislainajärjestelyn kokonaissumma oli tämän vuoksi 37 miljoonaa euroa, ja se maksettiin kokonaisuudessaan Estonian Airille useassa erässä, kuten todetaan johdanto-osan 40 ja 41 kappaleessa. |
| --- | --- |

(43)

Pelastamislainajärjestelyn kokonaissumma oli tämän vuoksi 37 miljoonaa euroa, ja se maksettiin kokonaisuudessaan Estonian Airille useassa erässä, kuten todetaan johdanto-osan 40 ja 41 kappaleessa.

| (44) | Viro päätti Estonian Airin pyynnöstä 5 päivänä joulukuuta 2013 alentaa pelastamislainan korkoa alkuperäisestä 15 prosentista 7,06 prosenttiin heinäkuusta 2013 lähtien. Viron viranomaisten mukaan päätös perustui siihen, että lentoyhtiön riskiprofiili oli muuttunut sen jälkeen, kun korko vahvistettiin joulukuussa 2012. |
| --- | --- |

(44)

Viro päätti Estonian Airin pyynnöstä 5 päivänä joulukuuta 2013 alentaa pelastamislainan korkoa alkuperäisestä 15 prosentista 7,06 prosenttiin heinäkuusta 2013 lähtien. Viron viranomaisten mukaan päätös perustui siihen, että lentoyhtiön riskiprofiili oli muuttunut sen jälkeen, kun korko vahvistettiin joulukuussa 2012.

4.6   Ilmoitettu rakenneuudistustuki ja rakenneuudistussuunnitelma (toimenpide 6)

Ilmoitettu rakenneuudistustuki ja rakenneuudistussuunnitelma (toimenpide 6)

| (45) | Viro ilmoitti 20 päivänä kesäkuuta 2013 Estonian Airille myönnetystä 40,7 miljoonan euron rakenneuudistustuesta, jolla vahvistetaan lentoyhtiön pääomapohjaa. Päätös perustui rakenneuudistussuunnitelmaan, joka kattaa viisivuotisen rakenneuudistuskauden vuodesta 2013 vuoteen 2017. |
| --- | --- |

(45)

Viro ilmoitti 20 päivänä kesäkuuta 2013 Estonian Airille myönnetystä 40,7 miljoonan euron rakenneuudistustuesta, jolla vahvistetaan lentoyhtiön pääomapohjaa. Päätös perustui rakenneuudistussuunnitelmaan, joka kattaa viisivuotisen rakenneuudistuskauden vuodesta 2013 vuoteen 2017.

4.6.1   Elinkelpoisuuden palauttaminen vuoteen 2016 mennessä

Elinkelpoisuuden palauttaminen vuoteen 2016 mennessä

| (46) | Rakenneuudistussuunnitelmalla pyritään palauttamaan Estonian Airin pitkän aikavälin elinkelpoisuus vuoteen 2016 mennessä. Suunnitelmassa oletetaan, että negatiivinen tulos ennen veroja (EBT), eli –49,2 miljoonaa euroa vuonna 2012, voidaan kääntää nousuun siten, että kannattavuusraja saavutetaan vuoteen 2015 mennessä ja toiminta on kannattavaa vuoteen 2016 mennessä. Rakenneuudistussuunnitelman oletusten mukaan Estonian Airin tulos ennen veroja on 1,3 miljoonaa euroa vuoteen 2016 mennessä.

  Taulukko 1


  Voitot ja tappiot vuosina 2009–2017















  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 (enn.) | 2014 (enn.) | 2015 (enn.) | 2016 (enn.) | 2017 (enn.) |
| Tulot | 62,759 | 68,583 | 76,514 | 91,508 | 71,884 | 73,587 | 76,584 | 78,790 | 80,490 |
| Käyttökate (EBITDA) (23) | 2,722 | 3,181 | (6,830) | (10,037) | 6,510 | 8,454 | 9,918 | 10,000 | 10,813 |
| Tulos ennen veroja (EBT) | (4,434) | (2,617) | (17,325) | (49,218) | (7,052) | (1,577) | (0,002) | 1,296 | 2,031 |
| EBT-marginaali | (7 %) | (4 %) | (23 %) | (54 %) | (10 %) | (2 %) | (0 %) | 2  % | 3  % |
| Oma pääoma yhteensä | 7,931  (24) | 23,958 | 36,838 | (14,683) | 18,964 | 17,387 | 17,385 | 18,681 | 20,712 |

(46)

Rakenneuudistussuunnitelmalla pyritään palauttamaan Estonian Airin pitkän aikavälin elinkelpoisuus vuoteen 2016 mennessä. Suunnitelmassa oletetaan, että negatiivinen tulos ennen veroja (EBT), eli –49,2 miljoonaa euroa vuonna 2012, voidaan kääntää nousuun siten, että kannattavuusraja saavutetaan vuoteen 2015 mennessä ja toiminta on kannattavaa vuoteen 2016 mennessä. Rakenneuudistussuunnitelman oletusten mukaan Estonian Airin tulos ennen veroja on 1,3 miljoonaa euroa vuoteen 2016 mennessä.

Taulukko 1

Taulukko 1

Voitot ja tappiot vuosina 2009–2017

Voitot ja tappiot vuosina 2009–2017

(miljoonaa euroa)

2009

2010

2011

2012

2013 (enn.)

2014 (enn.)

2015 (enn.)

2016 (enn.)

2017 (enn.)

Tulot

62,759

68,583

76,514

91,508

71,884

73,587

76,584

78,790

80,490

Käyttökate (EBITDA) (23)

23

2,722

3,181

(6,830)

(10,037)

6,510

8,454

9,918

10,000

10,813

Tulos ennen veroja (EBT)

(4,434)

(2,617)

(17,325)

(49,218)

(7,052)

(1,577)

(0,002)

1,296

2,031

EBT-marginaali

(7 %)

(4 %)

(23 %)

(54 %)

(10 %)

(2 %)

(0 %)

2  %

3  %

Oma pääoma yhteensä

7,931  (24)

24

23,958

36,838

(14,683)

18,964

17,387

17,385

18,681

20,712

| (47) | Kannattavuuden osalta rakenneuudistussuunnitelmassa pyritään saavuttamaan 6,2 prosentin sijoitetun pääoman tuotto ja 6,9 prosentin oman pääoman tuotto vuoteen 2016 mennessä ja nostamaan osuudet 9,8 prosenttiin ja 8,9 prosenttiin vuoteen 2017 mennessä.

  Taulukko 2


  Oman pääoman ja sijoitetun pääoman tuottoennuste vuosille 2013–2017











  (miljoonaa euroa) (%) |
| --- | --- |
| | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| Oman pääoman tuotto | (37,2) | (9,1) | (0,0) | 6,9 | 9,8 |
| Sijoitetun pääoman tuotto | (6,6) | 0,8 | 7,1 | 6,2 | 8,9 |

(47)

Kannattavuuden osalta rakenneuudistussuunnitelmassa pyritään saavuttamaan 6,2 prosentin sijoitetun pääoman tuotto ja 6,9 prosentin oman pääoman tuotto vuoteen 2016 mennessä ja nostamaan osuudet 9,8 prosenttiin ja 8,9 prosenttiin vuoteen 2017 mennessä.

Taulukko 2

Taulukko 2

Oman pääoman ja sijoitetun pääoman tuottoennuste vuosille 2013–2017

Oman pääoman ja sijoitetun pääoman tuottoennuste vuosille 2013–2017

(miljoonaa euroa) (%)

2013

2014

2015

2016

2017

Oman pääoman tuotto

(37,2)

(9,1)

(0,0)

6,9

9,8

Sijoitetun pääoman tuotto

(6,6)

0,8

7,1

6,2

8,9

4.6.2   Rakenneuudistustoimet

Rakenneuudistustoimet

| (48) | Näiden tulosten saavuttamiseksi rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään useita keskeisiä toimia. Estonian Air esimerkiksi supistaa kalustoaan 11 ilma-aluksesta joulukuussa 2012 seitsemään ilma-alukseen elokuusta 2013 lähtien. Lisäksi lentoyhtiö järkeistää kalustoaan: Estonian Air pyrkii siirtymään vuoden 2015 loppuun mennessä alkuperäisestä ilma-alusten yhdistelmästään (neljä Embraer E170 -ilma-alusta, kolme Bombardier CRJ900 -ilma-alusta, kolme Saab 340 -ilma-alusta ja yksi Boeing 737 -ilma-alus) yhdentyyppiseen kalustoon, joka koostuu seitsemästä CRJ900-ilma-aluksesta. Näistä seitsemästä ilma-aluksesta viidellä liikennöidään lentoyhtiön reittiverkostossa ja loput kaksi vuokrataan miehistöineen tai niitä käytetään tilauslentoihin. |
| --- | --- |

(48)

Näiden tulosten saavuttamiseksi rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään useita keskeisiä toimia. Estonian Air esimerkiksi supistaa kalustoaan 11 ilma-aluksesta joulukuussa 2012 seitsemään ilma-alukseen elokuusta 2013 lähtien. Lisäksi lentoyhtiö järkeistää kalustoaan: Estonian Air pyrkii siirtymään vuoden 2015 loppuun mennessä alkuperäisestä ilma-alusten yhdistelmästään (neljä Embraer E170 -ilma-alusta, kolme Bombardier CRJ900 -ilma-alusta, kolme Saab 340 -ilma-alusta ja yksi Boeing 737 -ilma-alus) yhdentyyppiseen kalustoon, joka koostuu seitsemästä CRJ900-ilma-aluksesta. Näistä seitsemästä ilma-aluksesta viidellä liikennöidään lentoyhtiön reittiverkostossa ja loput kaksi vuokrataan miehistöineen tai niitä käytetään tilauslentoihin.

| (49) | Estonian Air on supistanut reittiverkostoaan vuonna 2012 tarjotuista 24 reitistä 12 reittiin, joista kaksi on kausiluonteisia (25). Lentoyhtiö lakkautti näin ollen 12 reittiä, jotka on nimetty vastasuoritteiksi (ks. taulukko 4). Reittiverkoston kaventamisen myötä myös kapasiteettia supistettiin 37 prosenttia tarjottuina istuinkilometreinä (26) ja 35 prosenttia tarjottuina istuinpaikkoina (vuoden 2013 luvut suhteessa edellisvuoteen). Lisäksi Estonian Air vähensi tarjottuja istuinkilometrejä 23 prosenttia säilytetyillä ydinreiteillä. |
| --- | --- |

(49)

Estonian Air on supistanut reittiverkostoaan vuonna 2012 tarjotuista 24 reitistä 12 reittiin, joista kaksi on kausiluonteisia (25). Lentoyhtiö lakkautti näin ollen 12 reittiä, jotka on nimetty vastasuoritteiksi (ks. taulukko 4). Reittiverkoston kaventamisen myötä myös kapasiteettia supistettiin 37 prosenttia tarjottuina istuinkilometreinä (26) ja 35 prosenttia tarjottuina istuinpaikkoina (vuoden 2013 luvut suhteessa edellisvuoteen). Lisäksi Estonian Air vähensi tarjottuja istuinkilometrejä 23 prosenttia säilytetyillä ydinreiteillä.

25

26

| (50) | Estonian Air on jo vähentänyt henkilöstöään 337 työntekijästä 197:ään huhtikuun 2012 ja maaliskuun 2013 välillä. Tällä hetkellä henkilöstömäärä on noin 160, kun alkuperäisen suunnitelman mukaan henkilöstöä oli tarkoitus vähentää 164 työntekijään. Lisäksi lentoyhtiö myi Tallinnan lentoasemalle toimistorakennuksen ja lentokonehallin. |
| --- | --- |

(50)

Estonian Air on jo vähentänyt henkilöstöään 337 työntekijästä 197:ään huhtikuun 2012 ja maaliskuun 2013 välillä. Tällä hetkellä henkilöstömäärä on noin 160, kun alkuperäisen suunnitelman mukaan henkilöstöä oli tarkoitus vähentää 164 työntekijään. Lisäksi lentoyhtiö myi Tallinnan lentoasemalle toimistorakennuksen ja lentokonehallin.

| (51) | Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Estonian Air aikoo ottaa käyttöön uuden hinnoittelumallin (vähemmän varausluokkia/hintaryhmiä, hintasäännöstely sekä tuotejaottelu, millä pyritään lisäämään liitännäistuloja) ja toteuttaa useita toimenpiteitä, joilla parannetaan sen palvelujen laatua, mukaan lukien myyntikanavat. Lentoyhtiö pyrkii lisäämään etenkin markkinointikampanjoista saatavia tuloja [200 000–500 000] eurosta [1,5–2,5] miljoonaan euroon vuosina 2013–2017. Kampanjat toteutetaan pääasiassa digitaalisissa kanavissa. Lisäksi uudella verkkopalvelumaksulla lisätään tuloja [200 000–500 000] eurosta [1–2] miljoonaan euroon samana ajanjaksona. Näillä toimenpiteillä on tarkoitus lisätä tuloja [10–20] miljoonaa euroa seuraavien viiden vuoden aikana. |
| --- | --- |

(51)

Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Estonian Air aikoo ottaa käyttöön uuden hinnoittelumallin (vähemmän varausluokkia/hintaryhmiä, hintasäännöstely sekä tuotejaottelu, millä pyritään lisäämään liitännäistuloja) ja toteuttaa useita toimenpiteitä, joilla parannetaan sen palvelujen laatua, mukaan lukien myyntikanavat. Lentoyhtiö pyrkii lisäämään etenkin markkinointikampanjoista saatavia tuloja [200 000–500 000] eurosta [1,5–2,5] miljoonaan euroon vuosina 2013–2017. Kampanjat toteutetaan pääasiassa digitaalisissa kanavissa. Lisäksi uudella verkkopalvelumaksulla lisätään tuloja [200 000–500 000] eurosta [1–2] miljoonaan euroon samana ajanjaksona. Näillä toimenpiteillä on tarkoitus lisätä tuloja [10–20] miljoonaa euroa seuraavien viiden vuoden aikana.

| (52) | Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Estonian Air aikoo myös toteuttaa useita kustannuksia vähentäviä toimenpiteitä esimerkiksi tekemällä työehtosopimuksen, joka koskee palkka-asteikon nostamista, lomia ja lentäjien käyttöä; ottamalla käyttöön monikäyttöisen työntekijämallin, etenkin taustatoiminnoissa; lisäämällä polttoainetehokkuutta, mikä tehdään parantamalla lentotoimintaa, mukaan lukien pienempi lentoonlähtöteho ja vähemmän hienosäätöä, ja vähentämällä jakelu- ja välityskustannuksia; tehostamalla toimintaa yhdentyyppisen kaluston avulla; ja neuvottelemalla uudelleen sopimuksia, jotka koskevat esimerkiksi maahuolinta-, catering- ja lentoasemamaksuja. Näillä toimenpiteillä on tarkoitus tuottaa [20–30] miljoonaa euroa seuraavien viiden vuoden aikana. |
| --- | --- |

(52)

Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Estonian Air aikoo myös toteuttaa useita kustannuksia vähentäviä toimenpiteitä esimerkiksi tekemällä työehtosopimuksen, joka koskee palkka-asteikon nostamista, lomia ja lentäjien käyttöä; ottamalla käyttöön monikäyttöisen työntekijämallin, etenkin taustatoiminnoissa; lisäämällä polttoainetehokkuutta, mikä tehdään parantamalla lentotoimintaa, mukaan lukien pienempi lentoonlähtöteho ja vähemmän hienosäätöä, ja vähentämällä jakelu- ja välityskustannuksia; tehostamalla toimintaa yhdentyyppisen kaluston avulla; ja neuvottelemalla uudelleen sopimuksia, jotka koskevat esimerkiksi maahuolinta-, catering- ja lentoasemamaksuja. Näillä toimenpiteillä on tarkoitus tuottaa [20–30] miljoonaa euroa seuraavien viiden vuoden aikana.

| (53) | Lisäksi rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään lentoyhtiön ylimmän johtoryhmän uudelleenorganisointia. |
| --- | --- |

(53)

Lisäksi rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään lentoyhtiön ylimmän johtoryhmän uudelleenorganisointia.

4.6.3   Vastasuoritteet

Vastasuoritteet

| (54) | Rakenneuudistuksen yhteydessä Estonian Air lakkautti yhteensä 12 reittiä, jotka on nimetty vastasuoritteiksi. Rakenneuudistussuunnitelmassa korostetaan, että lähtö- ja saapumisaikoja, joista luovuttiin Lontoon Gatwickissa (LGW), Helsingissä (HEL) ja Wienissä (VIE), olisi myös pidettävä vastasuoritteina, sillä nämä ovat koordinoituja (kapasiteetiltaan rajallisia) lentoasemia.

  Taulukko 3


  Vastasuoritteiksi nimetyt reitit











  (%) |
| --- | --- |
| Kohde | Käyttöaste (2012) | Tason 1 osuus (27) (2012) | DOC-osuus (28) (2012) | Kannattavuusmarginaali (2012) | Luovutettu kapasiteetti tarjotuissa istuinkilometreissä (% verrattuna kokonaiskapasiteettiin ennen rakenneuudistusta) |
| Hannover (HAJ) | 66 | 82 | –18 | –67 | 2 |
| Helsinki (HEL) | 54 | 60 | –64 | – 126 | 1 |
| Joensuu (JOE) | 60 | 77 | –35 | – 111 | 0 |
| Jyväskylä (JYV) | 53 | 76 | –40 | – 117 | 0 |
| Kajaani (KAJ) | 42 | 75 | –82 | – 168 | 0 |
| Riika (RIX) | 45 | 59 | – 143 | – 310 | 1 |
| Lontoon Gatwick (LGW) | 80 | 85 | –1 | –36 | 5 |
| Tartto (TAY) | 42 | 62 | – 100 | – 183 | 1 |
| Tbilisi (TBS) | 76 | 84 | –27 | –89 | 4 |
| Kuressaare (URE) | 33 | 86 | 8 | –36 | 0 |
| Venetsia (VCE) | 87 | 84 | 10 | –35 | 1 |
| Wien (VIE) | 71 | 84 | –13 | –59 | 3 |

(54)

Rakenneuudistuksen yhteydessä Estonian Air lakkautti yhteensä 12 reittiä, jotka on nimetty vastasuoritteiksi. Rakenneuudistussuunnitelmassa korostetaan, että lähtö- ja saapumisaikoja, joista luovuttiin Lontoon Gatwickissa (LGW), Helsingissä (HEL) ja Wienissä (VIE), olisi myös pidettävä vastasuoritteina, sillä nämä ovat koordinoituja (kapasiteetiltaan rajallisia) lentoasemia.

Taulukko 3

Taulukko 3

Vastasuoritteiksi nimetyt reitit

Vastasuoritteiksi nimetyt reitit

(%)

Kohde

Käyttöaste (2012)

Tason 1 osuus (27) (2012)

27

DOC-osuus (28) (2012)

28

Kannattavuusmarginaali (2012)

Luovutettu kapasiteetti tarjotuissa istuinkilometreissä (% verrattuna kokonaiskapasiteettiin ennen rakenneuudistusta)

Hannover (HAJ)

66

82

–18

–67

2

Helsinki (HEL)

54

60

–64

– 126

1

Joensuu (JOE)

60

77

–35

– 111

0

Jyväskylä (JYV)

53

76

–40

– 117

0

Kajaani (KAJ)

42

75

–82

– 168

0

Riika (RIX)

45

59

– 143

– 310

1

Lontoon Gatwick (LGW)

80

85

–1

–36

5

Tartto (TAY)

42

62

– 100

– 183

1

Tbilisi (TBS)

76

84

–27

–89

4

Kuressaare (URE)

33

86

8

–36

0

Venetsia (VCE)

87

84

10

–35

1

Wien (VIE)

71

84

–13

–59

3

4.6.4   Oma osuus

Oma osuus

| (55) | Rakenneuudistussuunnitelman mukaan oma osuus kattaisi 27,8 miljoonaa euroa kolmen ilma-aluksen suunnitellusta myynnistä vuonna 2015, 7,5 miljoonaa euroa kiinteistön myynnistä, 2 miljoonaa euroa muiden ydinliiketoimintaan kuulumattomien omaisuuserien myynnistä ja 0,7 miljoonaa euroa [...] myöntämää uutta lainaa. Rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset ovat 78,7 miljoonaa euroa, joten oma osuus (yhteensä 38 miljoonaa euroa) olisi 48,3 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista. Jäljelle jäävä osa rakenneuudistuskustannuksia rahoitettaisiin 40,7 miljoonan euron rakenneuudistustuella, jonka Viro myönsi pääoman muodossa ja jolla on tarkoitus osittain maksaa takaisin pelastamislainaa. |
| --- | --- |

(55)

Rakenneuudistussuunnitelman mukaan oma osuus kattaisi 27,8 miljoonaa euroa kolmen ilma-aluksen suunnitellusta myynnistä vuonna 2015, 7,5 miljoonaa euroa kiinteistön myynnistä, 2 miljoonaa euroa muiden ydinliiketoimintaan kuulumattomien omaisuuserien myynnistä ja 0,7 miljoonaa euroa [...] myöntämää uutta lainaa. Rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset ovat 78,7 miljoonaa euroa, joten oma osuus (yhteensä 38 miljoonaa euroa) olisi 48,3 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista. Jäljelle jäävä osa rakenneuudistuskustannuksia rahoitettaisiin 40,7 miljoonan euron rakenneuudistustuella, jonka Viro myönsi pääoman muodossa ja jolla on tarkoitus osittain maksaa takaisin pelastamislainaa.

4.6.5   Riski- ja skenaarioanalyysi

Riski- ja skenaarioanalyysi

| (56) | Rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään skenaarioanalyysi, joka sisältää suunnitelman pohjana olevan perusskenaarion lisäksi optimistisen skenaarion (paras vaihtoehto) ja pessimistisen skenaarion (huonoin vaihtoehto). Parhaassa vaihtoehdossa oletetaan, että BKT:n vuotuinen kasvu on Euroopassa 5 prosenttia, liitännäistulot kasvavat 7 miljoonaan euroon paremman tuoteasemoinnin ansiosta ja matkustajamäärä kasvaa keskimäärin 5 prosenttia. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan paras vaihtoehto tuottaisi positiivisen tuloksen ennen veroja jo vuonna 2014. Huonoin vaihtoehto puolestaan perustuu siihen oletukseen, että BKT kasvaa Euroopassa edelleen hitaasti vuoteen 2017 saakka, minkä vuoksi matkustajamäärä vähenee 12 prosenttia. Matkustajamäärän laskun aiheuttamia kielteisiä vaikutuksia lievennettäisiin kuitenkin useilla hallintatoimilla: edestakaisten lentojen tiheyttä vähennetään 10 prosenttia, lippuhintoja korotetaan 1 prosentin, matkustajakohtaisia liitännäistuloja nostetaan 4,5 eurosta 6,5 euroon vuosina 2015–2017, konsulttikustannuksia ja muita taustakustannuksia vähennetään 10 prosenttia ja miehistöä vähennetään edelleen (viisi lentäjää ja viisi matkustamotyöntekijää vuosina 2014–2016). Kun otetaan huomioon lieventävät hallintatoimet, huonoin vaihtoehto tuottaisi hieman positiivisen tuloksen ennen veroja vuonna 2017, mutta nettokäteisvarat ennen rahoitusta jäisivät negatiivisiksi. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan missään skenaariossa ei tarvittaisi lisärahoitusta.

  Taulukko 4


  Skenaarioanalyysi vuosille 2013–2017












  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| | | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| Paras vaihtoehto | Tulos ennen veroja (EBT) | [(8)–(7)] | [0–1] | [3–4] | [6–7] | [9–10] |
| Nettokäteisvarat ennen rahoitusta | [(10)–(9)] | [7–8] | [6–7] | [5–6] | [8–9] |
| Huonoin vaihtoehto | Tulos ennen veroja (EBT) | [(8)–(7)] | [(4)–(3)] | [(3)–(2)] | [(1)–0] | [0–1] |
| Nettokäteisvarat ennen rahoitusta | [(10)–(9)] | [2–3] | [1–2] | [(1)–0] | [(1)–0] |

(56)

Rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään skenaarioanalyysi, joka sisältää suunnitelman pohjana olevan perusskenaarion lisäksi optimistisen skenaarion (paras vaihtoehto) ja pessimistisen skenaarion (huonoin vaihtoehto). Parhaassa vaihtoehdossa oletetaan, että BKT:n vuotuinen kasvu on Euroopassa 5 prosenttia, liitännäistulot kasvavat 7 miljoonaan euroon paremman tuoteasemoinnin ansiosta ja matkustajamäärä kasvaa keskimäärin 5 prosenttia. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan paras vaihtoehto tuottaisi positiivisen tuloksen ennen veroja jo vuonna 2014. Huonoin vaihtoehto puolestaan perustuu siihen oletukseen, että BKT kasvaa Euroopassa edelleen hitaasti vuoteen 2017 saakka, minkä vuoksi matkustajamäärä vähenee 12 prosenttia. Matkustajamäärän laskun aiheuttamia kielteisiä vaikutuksia lievennettäisiin kuitenkin useilla hallintatoimilla: edestakaisten lentojen tiheyttä vähennetään 10 prosenttia, lippuhintoja korotetaan 1 prosentin, matkustajakohtaisia liitännäistuloja nostetaan 4,5 eurosta 6,5 euroon vuosina 2015–2017, konsulttikustannuksia ja muita taustakustannuksia vähennetään 10 prosenttia ja miehistöä vähennetään edelleen (viisi lentäjää ja viisi matkustamotyöntekijää vuosina 2014–2016). Kun otetaan huomioon lieventävät hallintatoimet, huonoin vaihtoehto tuottaisi hieman positiivisen tuloksen ennen veroja vuonna 2017, mutta nettokäteisvarat ennen rahoitusta jäisivät negatiivisiksi. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan missään skenaariossa ei tarvittaisi lisärahoitusta.

Taulukko 4

Taulukko 4

Skenaarioanalyysi vuosille 2013–2017

Skenaarioanalyysi vuosille 2013–2017

(miljoonaa euroa)

2013

2014

2015

2016

2017

Paras vaihtoehto

Tulos ennen veroja (EBT)

[(8)–(7)]

[0–1]

[3–4]

[6–7]

[9–10]

Nettokäteisvarat ennen rahoitusta

[(10)–(9)]

[7–8]

[6–7]

[5–6]

[8–9]

Huonoin vaihtoehto

Tulos ennen veroja (EBT)

[(8)–(7)]

[(4)–(3)]

[(3)–(2)]

[(1)–0]

[0–1]

Nettokäteisvarat ennen rahoitusta

[(10)–(9)]

[2–3]

[1–2]

[(1)–0]

[(1)–0]

| (57) | Lisäksi rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään perusskenaarion herkkyysanalyysi, jossa käsitellään valittuja tekijöitä: tuottotavoitteet laskevat 5 tai 10 prosenttia, matkustajamäärä vähenee 5 prosenttia, polttoainekustannukset kasvavat 5 tai 10 prosenttia, vuonna 2015 myytävien ilma-alusten (ks. johdanto-osan 55 kappale) tavoiteltu myyntihinta laskee 5 tai 10 prosenttia ja Yhdysvaltain dollarin ja euron vaihtokurssi vahvistuu ja heikentyy 5 prosenttia. Suunnitelmassa tarkastellaan kunkin yksittäisen tekijän vaikutusta lentoyhtiön elpymiseen ja todetaan, että kaikissa skenaarioissa (paitsi tilanteessa, jossa Yhdysvaltain dollarin ja euron vaihtokurssi vahvistuu 5 prosenttia) tarvittaisiin [1–10] miljoonasta eurosta [30–40] miljoonaan euroon lisärahoitusta. Lisäksi useimmissa tilanteissa kannattavuusrajaa ei saavutettaisi suunnitellun rakenneuudistusajan loppuun eli vuoteen 2017 mennessä. |
| --- | --- |

(57)

Lisäksi rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään perusskenaarion herkkyysanalyysi, jossa käsitellään valittuja tekijöitä: tuottotavoitteet laskevat 5 tai 10 prosenttia, matkustajamäärä vähenee 5 prosenttia, polttoainekustannukset kasvavat 5 tai 10 prosenttia, vuonna 2015 myytävien ilma-alusten (ks. johdanto-osan 55 kappale) tavoiteltu myyntihinta laskee 5 tai 10 prosenttia ja Yhdysvaltain dollarin ja euron vaihtokurssi vahvistuu ja heikentyy 5 prosenttia. Suunnitelmassa tarkastellaan kunkin yksittäisen tekijän vaikutusta lentoyhtiön elpymiseen ja todetaan, että kaikissa skenaarioissa (paitsi tilanteessa, jossa Yhdysvaltain dollarin ja euron vaihtokurssi vahvistuu 5 prosenttia) tarvittaisiin [1–10] miljoonasta eurosta [30–40] miljoonaan euroon lisärahoitusta. Lisäksi useimmissa tilanteissa kannattavuusrajaa ei saavutettaisi suunnitellun rakenneuudistusajan loppuun eli vuoteen 2017 mennessä.

4.7   
  Lokakuun 31 päivänä 2014 muutettu rakenneuudistussuunnitelma

Lokakuun 31 päivänä 2014 muutettu rakenneuudistussuunnitelma

| (58) | Viron viranomaiset toimittivat 31 päivänä lokakuuta 2014 muutetun rakenneuudistussuunnitelman. Suunnitelman huomattavat muutokset liittyvät erityisesti seuraaviin näkökohtiin:






  1) | Yksityinen sijoittaja, virolainen sijoituskonserni Infortar (29), ostaa Virolta [...] prosenttia Estonian Airin osakkeista [...] 2015 mennessä. |
| --- | --- | --- |

(58)

Viron viranomaiset toimittivat 31 päivänä lokakuuta 2014 muutetun rakenneuudistussuunnitelman. Suunnitelman huomattavat muutokset liittyvät erityisesti seuraaviin näkökohtiin:

1)

Yksityinen sijoittaja, virolainen sijoituskonserni Infortar (29), ostaa Virolta [...] prosenttia Estonian Airin osakkeista [...] 2015 mennessä.

29

| 2) | Rakenneuudistusaikaa pidennetään viidestä vuodesta yli kuuteen vuoteen siten, että aloituspäivää siirretään vuodesta 2013 taaksepäin marraskuuhun 2010 ja päättymispäivää siirretään vuoden 2017 lopusta marraskuuhun 2016. |
| --- | --- |

2)

Rakenneuudistusaikaa pidennetään viidestä vuodesta yli kuuteen vuoteen siten, että aloituspäivää siirretään vuodesta 2013 taaksepäin marraskuuhun 2010 ja päättymispäivää siirretään vuoden 2017 lopusta marraskuuhun 2016.

| 3) | Liiketoimintasuunnitelmaa muutetaan siten, että otetaan huomioon yksityistäminen ja synergiaedut Infortarin osittain omistaman lauttaliikennettä harjoittavan Tallinkin kanssa sekä viimeaikaisista tapahtumista (kuten Ukrainan kriisi, kilpailun vuoksi odotettua heikommat matkustajamäärät tietyillä reiteillä) johtuvat lisämukautukset. |
| --- | --- |

3)

Liiketoimintasuunnitelmaa muutetaan siten, että otetaan huomioon yksityistäminen ja synergiaedut Infortarin osittain omistaman lauttaliikennettä harjoittavan Tallinkin kanssa sekä viimeaikaisista tapahtumista (kuten Ukrainan kriisi, kilpailun vuoksi odotettua heikommat matkustajamäärät tietyillä reiteillä) johtuvat lisämukautukset.

| (59) | Siirtämällä rakenneuudistuksen aloituspäivää taaksepäin marraskuuhun 2010 muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa voidaan katsoa rakenneuudistustueksi myös vuoden 2010 (toimenpide 3) ja vuosien 2011–2012 (toimenpide 4) pääomanlisäykset. Rakenneuudistustuen kokonaismäärä kasvaa siten alkuperäisen suunnitelman mukaisesta 40,7 miljoonasta eurosta 84,7 miljoonaan euroon. |
| --- | --- |

(59)

Siirtämällä rakenneuudistuksen aloituspäivää taaksepäin marraskuuhun 2010 muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa voidaan katsoa rakenneuudistustueksi myös vuoden 2010 (toimenpide 3) ja vuosien 2011–2012 (toimenpide 4) pääomanlisäykset. Rakenneuudistustuen kokonaismäärä kasvaa siten alkuperäisen suunnitelman mukaisesta 40,7 miljoonasta eurosta 84,7 miljoonaan euroon.

| (60) | Rakenneuudistusajan pidentämisen ja yksityisen sijoittajan vuonna 2015 suunnitellun mukaantulon vuoksi muutettuun rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy kolme erillistä liiketoimintastrategiaa, jotka perustuvat erillisiin rinnakkaisiin liiketoimintasuunnitelmiin:






  1) | 2011 – huhtikuu 2012: Strategialla laajennetaan ja kehitetään alueellista säteittäistä kuljetustoimintaa (joka rahoitetaan suurelta osin kahdella valtion pääomanlisäyksellä toimenpiteiden 3 ja 4 mukaisesti; strategia perustuu liiketoimintasuunnitelmaan, jonka yhtiön uusi johto laati sen jälkeen, kun valtio oli hankkinut 90 prosenttia Estonian Airin osakkeista marraskuussa 2010) muun muassa seuraavasti:






  a) | laajennetaan kalustoa 8 ilma-aluksesta 11:een (lisäksi kaksi ilma-alusta tilauksessa); |
| --- | --- | --- | --- |

(60)

Rakenneuudistusajan pidentämisen ja yksityisen sijoittajan vuonna 2015 suunnitellun mukaantulon vuoksi muutettuun rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy kolme erillistä liiketoimintastrategiaa, jotka perustuvat erillisiin rinnakkaisiin liiketoimintasuunnitelmiin:

1)

2011 – huhtikuu 2012: Strategialla laajennetaan ja kehitetään alueellista säteittäistä kuljetustoimintaa (joka rahoitetaan suurelta osin kahdella valtion pääomanlisäyksellä toimenpiteiden 3 ja 4 mukaisesti; strategia perustuu liiketoimintasuunnitelmaan, jonka yhtiön uusi johto laati sen jälkeen, kun valtio oli hankkinut 90 prosenttia Estonian Airin osakkeista marraskuussa 2010) muun muassa seuraavasti:

a)

laajennetaan kalustoa 8 ilma-aluksesta 11:een (lisäksi kaksi ilma-alusta tilauksessa);

| b) | tehdään Tallinnasta alueellinen keskuspaikka ja lisätään huomattavasti liikennöityjen reittien määrää (13 reitistä 24:ään maaliskuun 2011 ja syyskuun 2012 välisenä aikana); |
| --- | --- |

b)

tehdään Tallinnasta alueellinen keskuspaikka ja lisätään huomattavasti liikennöityjen reittien määrää (13 reitistä 24:ään maaliskuun 2011 ja syyskuun 2012 välisenä aikana);

| c) | lisätään henkilöstöä 255 työntekijästä 337:ään. |
| --- | --- |

c)

lisätään henkilöstöä 255 työntekijästä 337:ään.

| 2) | Huhtikuu 2012–2014: Strategialla supistetaan kapasiteettia ja muutetaan liiketoimintamallia kahden paikan väliseen alueelliseen reittiliikenteeseen siten, että keskitytään muutamaan ydinreittiin. Toimenpiteisiin kuuluvat muun muassa seuraavat:






  a) | vähennetään kalustoa 11 ilma-aluksesta seitsemään; |
| --- | --- | --- |

2)

Huhtikuu 2012–2014: Strategialla supistetaan kapasiteettia ja muutetaan liiketoimintamallia kahden paikan väliseen alueelliseen reittiliikenteeseen siten, että keskitytään muutamaan ydinreittiin. Toimenpiteisiin kuuluvat muun muassa seuraavat:

a)

vähennetään kalustoa 11 ilma-aluksesta seitsemään;

| b) | vähennetään liikennöityjä reittejä 24 reitistä 12:een; |
| --- | --- |

b)

vähennetään liikennöityjä reittejä 24 reitistä 12:een;

| c) | vähennetään henkilöstöä 337 työntekijästä 164:ään; |
| --- | --- |

c)

vähennetään henkilöstöä 337 työntekijästä 164:ään;

| d) | vaihdetaan toimitusjohtaja ja johtoryhmä. |
| --- | --- |

d)

vaihdetaan toimitusjohtaja ja johtoryhmä.

| 3) | 2015–2016: Strategialla otetaan mukaan yksityinen sijoittaja, luodaan synergiaa lauttaliikennettä harjoittavan Tallinkin kanssa ja toteutetaan lisämukautuksia ottaen huomioon heikko suorituskyky vuonna 2014:






  a) | keskitytään edelleen [5–15] ydinreittiin mutta lisätään kausireittien määrää [1–5] reitistä [5–10] reittiin vuoteen 2016 mennessä; |
| --- | --- | --- |

3)

2015–2016: Strategialla otetaan mukaan yksityinen sijoittaja, luodaan synergiaa lauttaliikennettä harjoittavan Tallinkin kanssa ja toteutetaan lisämukautuksia ottaen huomioon heikko suorituskyky vuonna 2014:

a)

keskitytään edelleen [5–15] ydinreittiin mutta lisätään kausireittien määrää [1–5] reitistä [5–10] reittiin vuoteen 2016 mennessä;

| b) | täydennetään seitsemää ilma-alusta [...] pienellä alueellisella ATR42s-ilma-aluksella (vuokrattu miehistöineen), joilla liikennöidään uusilla kausireiteillä; |
| --- | --- |

b)

täydennetään seitsemää ilma-alusta [...] pienellä alueellisella ATR42s-ilma-aluksella (vuokrattu miehistöineen), joilla liikennöidään uusilla kausireiteillä;

| c) | hyödynnetään tuotto- ja kustannussynergioita yksityisen sijoittajan ja sen tytäryhtiöiden kanssa (kuten Tallinkin lautta-, hotelli- ja taksipalvelut). |
| --- | --- |

c)

hyödynnetään tuotto- ja kustannussynergioita yksityisen sijoittajan ja sen tytäryhtiöiden kanssa (kuten Tallinkin lautta-, hotelli- ja taksipalvelut).

| (61) | Viron viranomaiset katsovat, että muuttuvista strategioista huolimatta rakenneuudistusaikaa voidaan pitää yhden katkeamattoman rakenneuudistusjakson osana, jonka ainoana tavoitteena on parantaa lentoyhtiön kannattavuutta ja taloudellista kestävyyttä. Kyseinen kausi ulottuu marraskuusta 2010, jolloin valtio hankki 90 prosenttia Estonian Airin osakkeista, marraskuuhun 2016, jolloin lentoyhtiön toiminta muuttuu kannattavaksi muutetun rakenneuudistussuunnitelman mukaan. Viranomaisten mukaan kyseessä on yksi pitkän aikavälin prosessi, jossa pyritään muuttuvin keinoin saavuttamaan haluttu tulos. Säteittäinen kuljetusstrategia hylättiin heti, kun se todettiin tuloksettomaksi, ja korvattiin erilaisella strategialla, jossa tavoite oli kuitenkin sama eli kannattavuus ja kestävyys. |
| --- | --- |

(61)

Viron viranomaiset katsovat, että muuttuvista strategioista huolimatta rakenneuudistusaikaa voidaan pitää yhden katkeamattoman rakenneuudistusjakson osana, jonka ainoana tavoitteena on parantaa lentoyhtiön kannattavuutta ja taloudellista kestävyyttä. Kyseinen kausi ulottuu marraskuusta 2010, jolloin valtio hankki 90 prosenttia Estonian Airin osakkeista, marraskuuhun 2016, jolloin lentoyhtiön toiminta muuttuu kannattavaksi muutetun rakenneuudistussuunnitelman mukaan. Viranomaisten mukaan kyseessä on yksi pitkän aikavälin prosessi, jossa pyritään muuttuvin keinoin saavuttamaan haluttu tulos. Säteittäinen kuljetusstrategia hylättiin heti, kun se todettiin tuloksettomaksi, ja korvattiin erilaisella strategialla, jossa tavoite oli kuitenkin sama eli kannattavuus ja kestävyys.

| (62) | Muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoidaan elinkelpoisuuden palautuvan vuoteen 2016 mennessä eli kuusivuotisen rakenneuudistusajan lopussa, kuten esitetään taulukossa 5.

  Taulukko 5


  Voitot ja tappiot vuosina 2011–2016












  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 (enn.) | 2015 (enn.) | 2016 (enn.) |
| Tulot | 76,514 | 91,508 | 72,123 | 68,463 | 81,244 | 97,098 |
| Käyttökate (EBITDA) | (6,830) | (10,037) | 6,943 | 5,735 | 11,907 | 21,715 |
| Tulos ennen veroja (EBT) | (17,325) | (49,218) | (8,124) | (11,417) | (3,316) | 3,874 |
| EBT-marginaali | (23 %) | (54 %) | (11 %) | (17 %) | (4 %) | 4  % |
| Oma pääoma yhteensä | 36,838 | (14,683) | (22,808) | (32,406) | 6,548 | 10,423 |

(62)

Muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoidaan elinkelpoisuuden palautuvan vuoteen 2016 mennessä eli kuusivuotisen rakenneuudistusajan lopussa, kuten esitetään taulukossa 5.

Taulukko 5

Taulukko 5

Voitot ja tappiot vuosina 2011–2016

Voitot ja tappiot vuosina 2011–2016

(miljoonaa euroa)

2011

2012

2013

2014 (enn.)

2015 (enn.)

2016 (enn.)

Tulot

76,514

91,508

72,123

68,463

81,244

97,098

Käyttökate (EBITDA)

(6,830)

(10,037)

6,943

5,735

11,907

21,715

Tulos ennen veroja (EBT)

(17,325)

(49,218)

(8,124)

(11,417)

(3,316)

3,874

EBT-marginaali

(23 %)

(54 %)

(11 %)

(17 %)

(4 %)

4  %

Oma pääoma yhteensä

36,838

(14,683)

(22,808)

(32,406)

6,548

10,423

| (63) | Alkuperäiseen rakenneuudistussuunnitelmaan verrattuna lentoyhtiön olisi keskityttävä entistä voimakkaammin muihin kuin ydinreitteihin ja ydinliiketoimintaan (esimerkiksi lisäämällä kausireittejä tai laajentamalla vuokraustoimintaa). Lisäksi lentoyhtiön olisi hyödynnettävä synergiaetuja, joita se voi luoda Tallinkin kanssa sekä tuotto- että kustannuspuolella. Näin ollen muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoidaan tulojen kasvavan huomattavasti voimakkaammin vuosina 2015 ja 2016 kuin alkuperäisessä suunnitelmassa. |
| --- | --- |

(63)

Alkuperäiseen rakenneuudistussuunnitelmaan verrattuna lentoyhtiön olisi keskityttävä entistä voimakkaammin muihin kuin ydinreitteihin ja ydinliiketoimintaan (esimerkiksi lisäämällä kausireittejä tai laajentamalla vuokraustoimintaa). Lisäksi lentoyhtiön olisi hyödynnettävä synergiaetuja, joita se voi luoda Tallinkin kanssa sekä tuotto- että kustannuspuolella. Näin ollen muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoidaan tulojen kasvavan huomattavasti voimakkaammin vuosina 2015 ja 2016 kuin alkuperäisessä suunnitelmassa.

| (64) | Muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään, että oma osuus olisi kokonaisuudessaan [100–150] miljoonaa euroa eli [50–60] prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista. Tähän summaan sisältyvät – lukuun ottamatta omaisuuserien myynnistä ja uudesta lainasta saatuja tuloja, jotka on jo otettu huomioon alun perin ilmoitetussa rakenneuudistussuunnitelmassa – SAS:n pääoman ja lainojen muodossa vuonna 2010 myöntämä rahoitus ([...] miljoonaa euroa), Export Development Canadalta (EDC) ja [...] vuonna 2011 hankittujen ilma-alusten ostorahoitus ([...] miljoonaa euroa), Infortarin suunniteltu pääomasijoitus vuonna 2015 ([...] miljoonaa euroa) ja Infortarin myöntämä konsernin sisäinen luottolimiitti vuonna 2015 ([...] miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(64)

Muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään, että oma osuus olisi kokonaisuudessaan [100–150] miljoonaa euroa eli [50–60] prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista. Tähän summaan sisältyvät – lukuun ottamatta omaisuuserien myynnistä ja uudesta lainasta saatuja tuloja, jotka on jo otettu huomioon alun perin ilmoitetussa rakenneuudistussuunnitelmassa – SAS:n pääoman ja lainojen muodossa vuonna 2010 myöntämä rahoitus ([...] miljoonaa euroa), Export Development Canadalta (EDC) ja [...] vuonna 2011 hankittujen ilma-alusten ostorahoitus ([...] miljoonaa euroa), Infortarin suunniteltu pääomasijoitus vuonna 2015 ([...] miljoonaa euroa) ja Infortarin myöntämä konsernin sisäinen luottolimiitti vuonna 2015 ([...] miljoonaa euroa).

| (65) | Muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotetaan vastasuoritteiksi kaluston supistamista, reittien lakkauttamista ja tämän seurauksena markkinaosuuden pienentymistä. Lentoyhtiö vähentäisi pysyvää kalustoaan yhdellä ilma-aluksella (kahdeksasta seitsemään) vuosina 2010–2016. Vuoteen 2012 verrattuna kalusto olisi neljä ilma-alusta pienempi vuonna 2016. Lisäksi muutetun suunnitelman mukaan reittejä vähennettäisiin kokonaisuudessaan [20–25] reitistä [15–20] reittiin vuosina 2010–2016. Lentoyhtiö luopuisi kahdeksasta reitistä (Ateena, Barcelona, Dublin, Rooma, Hampuri, Lontoo, Berliini ja Kuressaare) mutta aloittaisi kolme uutta reittiä (Göteborg, Split ja Trondheim). Lentokapasiteetti säilyisi kaiken kaikkiaan ennallaan, eli [1 000–1 200] miljoonaa tarjottua istuinkilometriä vuonna 2016 verrattuna [1 000–1 200] miljoonaan tarjottuun istuinkilometriin vuonna 2011. Viron viranomaisten mukaan Estonian Airin markkinaosuus supistui 40,2 prosentista 26,3 prosenttiin vuosina 2012–2014. |
| --- | --- |

(65)

Muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotetaan vastasuoritteiksi kaluston supistamista, reittien lakkauttamista ja tämän seurauksena markkinaosuuden pienentymistä. Lentoyhtiö vähentäisi pysyvää kalustoaan yhdellä ilma-aluksella (kahdeksasta seitsemään) vuosina 2010–2016. Vuoteen 2012 verrattuna kalusto olisi neljä ilma-alusta pienempi vuonna 2016. Lisäksi muutetun suunnitelman mukaan reittejä vähennettäisiin kokonaisuudessaan [20–25] reitistä [15–20] reittiin vuosina 2010–2016. Lentoyhtiö luopuisi kahdeksasta reitistä (Ateena, Barcelona, Dublin, Rooma, Hampuri, Lontoo, Berliini ja Kuressaare) mutta aloittaisi kolme uutta reittiä (Göteborg, Split ja Trondheim). Lentokapasiteetti säilyisi kaiken kaikkiaan ennallaan, eli [1 000–1 200] miljoonaa tarjottua istuinkilometriä vuonna 2016 verrattuna [1 000–1 200] miljoonaan tarjottuun istuinkilometriin vuonna 2011. Viron viranomaisten mukaan Estonian Airin markkinaosuus supistui 40,2 prosentista 26,3 prosenttiin vuosina 2012–2014.

| (66) | Yksityisen sijoittajan mukaantulosta muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään, että Infortar ei maksaisi valtiolle mitään vastineeksi sen osuudesta lentoyhtiössä. Sen sijaan se lisäisi Estonian Airin pääomaa [...] miljoonaa euroa (ja hankkisi siten [...–...] osakkeistaan huhtikuuhun 2015 mennessä) ja myöntäisi konsernin sisäisen [...] miljoonan euron luottolimiitin. Viro rahoittaisi jäljelle jäävän osan pelastamislainasta (enintään [...] miljoonaa euroa), kirjaisi sen jälkeen poistoiksi suurimman osan lainoistaan (enintään [...] miljoonaa euroa) ja luovuttaisi osakeosuutensa. Tätä varten Viro sopisi osakepääoman vähentämisestä nollaan ja luopuisi oikeudestaan merkitä uutta pääomankorotusta, mutta se pitäisi itsellään mahdollisesti enintään [...] prosenttia Estonian Airin osakkeista. |
| --- | --- |

(66)

Yksityisen sijoittajan mukaantulosta muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään, että Infortar ei maksaisi valtiolle mitään vastineeksi sen osuudesta lentoyhtiössä. Sen sijaan se lisäisi Estonian Airin pääomaa [...] miljoonaa euroa (ja hankkisi siten [...–...] osakkeistaan huhtikuuhun 2015 mennessä) ja myöntäisi konsernin sisäisen [...] miljoonan euron luottolimiitin. Viro rahoittaisi jäljelle jäävän osan pelastamislainasta (enintään [...] miljoonaa euroa), kirjaisi sen jälkeen poistoiksi suurimman osan lainoistaan (enintään [...] miljoonaa euroa) ja luovuttaisi osakeosuutensa. Tätä varten Viro sopisi osakepääoman vähentämisestä nollaan ja luopuisi oikeudestaan merkitä uutta pääomankorotusta, mutta se pitäisi itsellään mahdollisesti enintään [...] prosenttia Estonian Airin osakkeista.

| (67) | Infortaria ei valittu avoimen, läpinäkyvän ja ehdottoman tarjouskilpailun perusteella vaan Viron kanssa käydyissä suorissa neuvotteluissa. Viron viranomaisten mukaan pitkän tarjouskilpailun järjestämiseen ei ollut aikaa ja että se lähestyi oma-aloitteisesti useita mahdollisia sijoittajia ja myös muilla oli tilaisuus ilmaista kiinnostuksensa. Infortar oli ainoa, joka ilmaisi todellista kiinnostusta ja oli valmis osallistumaan muutettuun rakenneuudistussuunnitelmaan. Lisäksi Viron viranomaiset toteavat, että riippumaton ja maineikas asiantuntija määritti Estonian Airin arvon ja totesi, että lentoyhtiön pääoman kokonaisarvo 31 päivänä maaliskuuta 2015 laskisi mahdollisen yksityisen sijoittajan kannalta [...–...] miljoonaan euroon. |
| --- | --- |

(67)

Infortaria ei valittu avoimen, läpinäkyvän ja ehdottoman tarjouskilpailun perusteella vaan Viron kanssa käydyissä suorissa neuvotteluissa. Viron viranomaisten mukaan pitkän tarjouskilpailun järjestämiseen ei ollut aikaa ja että se lähestyi oma-aloitteisesti useita mahdollisia sijoittajia ja myös muilla oli tilaisuus ilmaista kiinnostuksensa. Infortar oli ainoa, joka ilmaisi todellista kiinnostusta ja oli valmis osallistumaan muutettuun rakenneuudistussuunnitelmaan. Lisäksi Viron viranomaiset toteavat, että riippumaton ja maineikas asiantuntija määritti Estonian Airin arvon ja totesi, että lentoyhtiön pääoman kokonaisarvo 31 päivänä maaliskuuta 2015 laskisi mahdollisen yksityisen sijoittajan kannalta [...–...] miljoonaan euroon.

5.   MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVAT PÄÄTÖKSET

MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVAT PÄÄTÖKSET

5.1   Pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevat päätökset

Pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevat päätökset

| (68) | Komissio päätti 20 päivänä helmikuuta 2013 aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn, joka koski aikaisemmin toteutettuja toimenpiteitä (toimenpiteet 1–4) ja pelastamislainajärjestelyä. Komissio laajensi muodollista tutkintamenettelyä 4 päivänä maaliskuuta 2013 kattamaan pelastamislainajärjestelyn korotuksen. |
| --- | --- |

(68)

Komissio päätti 20 päivänä helmikuuta 2013 aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn, joka koski aikaisemmin toteutettuja toimenpiteitä (toimenpiteet 1–4) ja pelastamislainajärjestelyä. Komissio laajensi muodollista tutkintamenettelyä 4 päivänä maaliskuuta 2013 kattamaan pelastamislainajärjestelyn korotuksen.

| (69) | Komissio korosti pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä, että Estonian Air on kirjannut huomattavia tappiota jatkuvasti vuodesta 2006 lähtien. Lisäksi komissio pani merkille, että lentoyhtiön toiminnassa oli nähtävissä joitakin vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaisia merkkejä, jotka vahvistetaan valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa (30), jäljempänä ’vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat’. Lentoyhtiö menetti myös yli puolet pääomastaan vuosina 2010–2011 ja heinäkuun 2012 loppuun mennessä se oli saavuttanut Viron lainsäädännön mukaisen teknisen konkurssitilan. Tämän perusteella komissio katsoi alustavasti, että Estonian Airia voidaan pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä vuosina 2009–2012. |
| --- | --- |

(69)

Komissio korosti pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä, että Estonian Air on kirjannut huomattavia tappiota jatkuvasti vuodesta 2006 lähtien. Lisäksi komissio pani merkille, että lentoyhtiön toiminnassa oli nähtävissä joitakin vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaisia merkkejä, jotka vahvistetaan valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa (30), jäljempänä ’vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat’. Lentoyhtiö menetti myös yli puolet pääomastaan vuosina 2010–2011 ja heinäkuun 2012 loppuun mennessä se oli saavuttanut Viron lainsäädännön mukaisen teknisen konkurssitilan. Tämän perusteella komissio katsoi alustavasti, että Estonian Airia voidaan pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä vuosina 2009–2012.

30

| (70) | Komissio esitti epäilyjä arvioinnin kohteena olevista toimenpiteistä ja teki alustavan päätelmän, jonka mukaan ne sisälsivät sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. Toimenpiteen 1 osalta vaikutti aluksi siltä, että lentoyhtiön kolme osakkeenomistajaa toteuttivat sen tasavertaisin ehdoin, mutta komissio havaitsi, että uudet osakkeet maksettiin käteisenä ja muuntamalla velkaa osakkeiksi. Komissiolla ei ollut tarkkoja tietoja siitä, mitkä osakkeenomistajat sijoittivat uutta pääomaa ja mitkä hyväksyivät velan muuntamisen osakkeiksi, joten se ei voinut sulkea pois Estonian Airille aiheutuvan perusteettoman edun mahdollisuutta ja katsoi siten alustavasti, että toimenpide 1 sisälsi sääntöjenvastaista valtiontukea. Tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille komissio totesi, että lentoyhtiön vaikeudet huomioon ottaen näyttää siltä, että tilanteeseen voitaisiin soveltaa ainoastaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaa. Komissio päätyi kuitenkin alustavasti eri päätelmään, sillä toimenpide 1 ei täyttänyt useita vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen kriteerejä. |
| --- | --- |

(70)

Komissio esitti epäilyjä arvioinnin kohteena olevista toimenpiteistä ja teki alustavan päätelmän, jonka mukaan ne sisälsivät sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. Toimenpiteen 1 osalta vaikutti aluksi siltä, että lentoyhtiön kolme osakkeenomistajaa toteuttivat sen tasavertaisin ehdoin, mutta komissio havaitsi, että uudet osakkeet maksettiin käteisenä ja muuntamalla velkaa osakkeiksi. Komissiolla ei ollut tarkkoja tietoja siitä, mitkä osakkeenomistajat sijoittivat uutta pääomaa ja mitkä hyväksyivät velan muuntamisen osakkeiksi, joten se ei voinut sulkea pois Estonian Airille aiheutuvan perusteettoman edun mahdollisuutta ja katsoi siten alustavasti, että toimenpide 1 sisälsi sääntöjenvastaista valtiontukea. Tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille komissio totesi, että lentoyhtiön vaikeudet huomioon ottaen näyttää siltä, että tilanteeseen voitaisiin soveltaa ainoastaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaa. Komissio päätyi kuitenkin alustavasti eri päätelmään, sillä toimenpide 1 ei täyttänyt useita vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen kriteerejä.

Toimenpiteen 1

| (71) | Toimenpiteen 2 osalta komissio totesi, että kaupanteon aikana Tallinnan lentoasema oli kokonaisuudessaan Viron valtion omistuksessa ja että se kuului talous- ja viestintäministeriön toimivaltaan, minkä perusteella vaikutti siltä, että Tallinnan lentoaseman toimet voitaisiin katsoa valtion toimiksi. Toimenpiteestä ei myöskään järjestetty avointa, läpinäkyvää ja ehdotonta tarjouskilpailua, minkä vuoksi komissio ei voinut automaattisesti sulkea pois Estonian Airille aiheutuvan perusteettoman edun mahdollisuutta ja katsoi alustavasti, että toimenpide 2 sisälsi sääntöjenvastaista valtiontukea. Lisäksi se päätteli alustavasti, että tuki ei sovellu sisämarkkinoille, sillä vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen kriteerit eivät täyttyneet ja tuki saattoi rikkoa esimerkiksi tuen ainutkertaisuuden periaatetta. |
| --- | --- |

(71)

Toimenpiteen 2 osalta komissio totesi, että kaupanteon aikana Tallinnan lentoasema oli kokonaisuudessaan Viron valtion omistuksessa ja että se kuului talous- ja viestintäministeriön toimivaltaan, minkä perusteella vaikutti siltä, että Tallinnan lentoaseman toimet voitaisiin katsoa valtion toimiksi. Toimenpiteestä ei myöskään järjestetty avointa, läpinäkyvää ja ehdotonta tarjouskilpailua, minkä vuoksi komissio ei voinut automaattisesti sulkea pois Estonian Airille aiheutuvan perusteettoman edun mahdollisuutta ja katsoi alustavasti, että toimenpide 2 sisälsi sääntöjenvastaista valtiontukea. Lisäksi se päätteli alustavasti, että tuki ei sovellu sisämarkkinoille, sillä vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen kriteerit eivät täyttyneet ja tuki saattoi rikkoa esimerkiksi tuen ainutkertaisuuden periaatetta.

Toimenpiteen 2

| (72) | Toimenpiteen 3 osalta komissio totesi aluksi, että sitä ei toteutettu tasavertaisin ehdoin. Lisäksi komissio korosti, että kuten toimenpiteessä 2, myös tässä valtion ja SAS:n osuudet olivat luonteeltaan erilaisia (valtio maksoi uutta pääomaa ja SAS muunsi velkaa), minkä lisäksi osuudet eivät olleet määrältään verrattavia. Komissio epäili, voitaisiinko vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelmaa pitää siinä määrin perusteltuna, että järkevä yksityinen sijoittaja olisi toteuttanut kyseisen liiketoimen samoin ehdoin. Komissio myös totesi, että Cresco oli nähtävästi ollut eri mieltä suunnitelmasta ja kieltäytynyt sijoittamasta lisävaroja lentoyhtiöön. Komissio havaitsi Viron todenneen, että vuoden 2010 pääomanlisäystä koskevalla päätöksellä pyrittiin varmistamaan pitkän aikavälin lentoyhteydet tärkeimpiin liikematkakohteisiin ja hankkimaan määräysvalta lentoyhtiössä. Sen vuoksi komissio katsoi alustavasti, että toimenpide 3 sisälsi sääntöjenvastaista valtiontukea, joka ei soveltuisi sisämarkkinoille, sillä se ei vaikuttanut täyttävän vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen oikeudellisia vaatimuksia, mukaan lukien tuen ainutkertaisuuden periaate. |
| --- | --- |

(72)

Toimenpiteen 3 osalta komissio totesi aluksi, että sitä ei toteutettu tasavertaisin ehdoin. Lisäksi komissio korosti, että kuten toimenpiteessä 2, myös tässä valtion ja SAS:n osuudet olivat luonteeltaan erilaisia (valtio maksoi uutta pääomaa ja SAS muunsi velkaa), minkä lisäksi osuudet eivät olleet määrältään verrattavia. Komissio epäili, voitaisiinko vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelmaa pitää siinä määrin perusteltuna, että järkevä yksityinen sijoittaja olisi toteuttanut kyseisen liiketoimen samoin ehdoin. Komissio myös totesi, että Cresco oli nähtävästi ollut eri mieltä suunnitelmasta ja kieltäytynyt sijoittamasta lisävaroja lentoyhtiöön. Komissio havaitsi Viron todenneen, että vuoden 2010 pääomanlisäystä koskevalla päätöksellä pyrittiin varmistamaan pitkän aikavälin lentoyhteydet tärkeimpiin liikematkakohteisiin ja hankkimaan määräysvalta lentoyhtiössä. Sen vuoksi komissio katsoi alustavasti, että toimenpide 3 sisälsi sääntöjenvastaista valtiontukea, joka ei soveltuisi sisämarkkinoille, sillä se ei vaikuttanut täyttävän vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen oikeudellisia vaatimuksia, mukaan lukien tuen ainutkertaisuuden periaate.

Toimenpiteen 3

| (73) | Komissio arvioi, olisiko toimenpide 4 markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Ensiksi se epäili vuoden 2011 liiketoimintasuunnitelman varmuutta ja sitä, oliko realistista esittää, että lentoyhtiö pystyisi parantamaan kilpailukykyään ainoastaan kasvattamalla verkostoa ja lisäämällä lentotiheyttä, mikä edellyttäisi kapasiteetin lisäämistä yhteyksien, kaluston ja henkilöstön osalta. Komissio havaitsi, että vuoden 2011 liiketoimintasuunnitelman kasvuennusteet vaikuttivat liian optimistisilta ja ehdotettu säteittäinen kuljetusstrategia vaikutti olevan erittäin riskialtis. Tätä näkemystä vaikutti tukevan se tosiseikka, että jäljellä oleva yksityinen osakkeenomistaja (SAS) tai muut yksityiset luotonantajat ([...]) eivät halunneet osallistua liiketoimeen. Näiden näkökohtien perusteella komissio katsoi alustavasti, että toimenpide 4 sisälsi sääntöjenvastaista valtiontukea eikä täyttänyt vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen kriteerejä. |
| --- | --- |

(73)

Komissio arvioi, olisiko toimenpide 4 markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Ensiksi se epäili vuoden 2011 liiketoimintasuunnitelman varmuutta ja sitä, oliko realistista esittää, että lentoyhtiö pystyisi parantamaan kilpailukykyään ainoastaan kasvattamalla verkostoa ja lisäämällä lentotiheyttä, mikä edellyttäisi kapasiteetin lisäämistä yhteyksien, kaluston ja henkilöstön osalta. Komissio havaitsi, että vuoden 2011 liiketoimintasuunnitelman kasvuennusteet vaikuttivat liian optimistisilta ja ehdotettu säteittäinen kuljetusstrategia vaikutti olevan erittäin riskialtis. Tätä näkemystä vaikutti tukevan se tosiseikka, että jäljellä oleva yksityinen osakkeenomistaja (SAS) tai muut yksityiset luotonantajat ([...]) eivät halunneet osallistua liiketoimeen. Näiden näkökohtien perusteella komissio katsoi alustavasti, että toimenpide 4 sisälsi sääntöjenvastaista valtiontukea eikä täyttänyt vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen kriteerejä.

toimenpide 4

| (74) | Toimenpiteen 5 eli pelastamislainajärjestelyn osalta Viro ei kieltänyt tuen olemassaoloa. Komissio totesi alustavasti, että tuki vaikutti täyttävän useimmat vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 3.1 jaksossa esitetyt kriteerit. Komissio kuitenkin epäili, oliko toimenpiteessä noudatettu tuen ainutkertaisuuden periaatetta, sillä myös toimenpiteet 1–4 saattoivat sisältää sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. Viron viranomaiset eivät esittäneet perusteluja, jotka olisivat oikeuttaneet poikkeamisen tuen ainutkertaisuuden periaatteesta, joten komissio katsoi alustavasti, että toimenpide 5 on sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. |
| --- | --- |

(74)

Toimenpiteen 5 eli pelastamislainajärjestelyn osalta Viro ei kieltänyt tuen olemassaoloa. Komissio totesi alustavasti, että tuki vaikutti täyttävän useimmat vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 3.1 jaksossa esitetyt kriteerit. Komissio kuitenkin epäili, oliko toimenpiteessä noudatettu tuen ainutkertaisuuden periaatetta, sillä myös toimenpiteet 1–4 saattoivat sisältää sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. Viron viranomaiset eivät esittäneet perusteluja, jotka olisivat oikeuttaneet poikkeamisen tuen ainutkertaisuuden periaatteesta, joten komissio katsoi alustavasti, että toimenpide 5 on sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.

Toimenpiteen 5

| (75) | Osaa pelastamistuesta ei ollut tuolloin vielä maksettu (12,1 miljoonaa euroa, ks. johdanto-osan 42 ja 43 kappale), ja komissio muistutti sen osalta Viroa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan lykkäävästä vaikutuksesta. Se lisäsi, että Viron ei pitäisi maksaa kyseistä summaa Estonian Airille ennen kuin komissio on antanut lopullisen päätöksen. |
| --- | --- |

(75)

Osaa pelastamistuesta ei ollut tuolloin vielä maksettu (12,1 miljoonaa euroa, ks. johdanto-osan 42 ja 43 kappale), ja komissio muistutti sen osalta Viroa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan lykkäävästä vaikutuksesta. Se lisäsi, että Viron ei pitäisi maksaa kyseistä summaa Estonian Airille ennen kuin komissio on antanut lopullisen päätöksen.

5.2   Rakenneuudistustukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskeva päätös

Rakenneuudistustukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskeva päätös

| (76) | Viro ilmoitti 20 päivänä kesäkuuta 2013 yhteensä 40,7 miljoonan euron rakenneuudistustuesta, joka myönnettiin Estonian Airille pääoman muodossa rakenneuudistussuunnitelman perusteella (toimenpide 6). Viro ei kiistänyt toimenpiteen valtiontukiluonnetta muun muassa siksi, että suunniteltu pääomanlisäys maksettaisiin suoraan valtion talousarviosta ja hyödyttäisi ainoastaan Estonian Airia sellaisin ehdoin, joita järkevä markkinataloussijoittaja ei tavallisesti hyväksyisi. |
| --- | --- |

(76)

Viro ilmoitti 20 päivänä kesäkuuta 2013 yhteensä 40,7 miljoonan euron rakenneuudistustuesta, joka myönnettiin Estonian Airille pääoman muodossa rakenneuudistussuunnitelman perusteella (toimenpide 6). Viro ei kiistänyt toimenpiteen valtiontukiluonnetta muun muassa siksi, että suunniteltu pääomanlisäys maksettaisiin suoraan valtion talousarviosta ja hyödyttäisi ainoastaan Estonian Airia sellaisin ehdoin, joita järkevä markkinataloussijoittaja ei tavallisesti hyväksyisi.

toimenpide 6

| (77) | Komissio arvioi toimenpiteen 6 soveltuvuutta sisämarkkinoille vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen rakenneuudistustukea koskevien määräysten perusteella. Se katsoi alustavasti, että Estonian Air täyttäisi rakenneuudistustuen edellytykset, sillä sitä voitaisiin pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä (ks. johdanto-osan 69 kappale). |
| --- | --- |

(77)

Komissio arvioi toimenpiteen 6 soveltuvuutta sisämarkkinoille vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen rakenneuudistustukea koskevien määräysten perusteella. Se katsoi alustavasti, että Estonian Air täyttäisi rakenneuudistustuen edellytykset, sillä sitä voitaisiin pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä (ks. johdanto-osan 69 kappale).

| (78) | Tämän jälkeen komissio tarkasteli, voitaisiinko rakenneuudistussuunnitelman perusteella palauttaa Estonian Airin pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Komissio totesi suunnitelman skenaario- ja herkkyysanalyyseissa merkittäviä puutteita. Se pani erityisesti merkille, että huonoimmassa vaihtoehdossa Estonian Air saavuttaisi hieman positiivisen tuloksen ennen veroja vuonna 2017. Nettokäteisvarat ennen rahoitusta jäisivät kuitenkin negatiivisiksi, vaikka lentoyhtiön johto toteuttaisi rakenneuudistukseen liittyviä ylimääräisiä toimenpiteitä (ks. taulukko 4). Lisäksi herkkyysanalyysin mukaan jo suhteellisen pienet muutokset oletuksissa johtaisivat yksinään lisärahoituksen tarpeeseen yhtä tapausta lukuun ottamatta. Sen vuoksi komissio epäili, tarjoaisiko suunnitelma riittävän hyvän pohjan Estonian Airin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiselle. |
| --- | --- |

(78)

Tämän jälkeen komissio tarkasteli, voitaisiinko rakenneuudistussuunnitelman perusteella palauttaa Estonian Airin pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Komissio totesi suunnitelman skenaario- ja herkkyysanalyyseissa merkittäviä puutteita. Se pani erityisesti merkille, että huonoimmassa vaihtoehdossa Estonian Air saavuttaisi hieman positiivisen tuloksen ennen veroja vuonna 2017. Nettokäteisvarat ennen rahoitusta jäisivät kuitenkin negatiivisiksi, vaikka lentoyhtiön johto toteuttaisi rakenneuudistukseen liittyviä ylimääräisiä toimenpiteitä (ks. taulukko 4). Lisäksi herkkyysanalyysin mukaan jo suhteellisen pienet muutokset oletuksissa johtaisivat yksinään lisärahoituksen tarpeeseen yhtä tapausta lukuun ottamatta. Sen vuoksi komissio epäili, tarjoaisiko suunnitelma riittävän hyvän pohjan Estonian Airin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiselle.

| (79) | Vastasuoritteiden osalta komissio epäili, voitaisiinko lähtö- ja saapumisaikojen vapauttaminen koordinoiduilla lentoasemilla hyväksyä vastasuoritteeksi. Lentoasemien rajallisesta kapasiteetista ja kyseisten lähtö- ja saapumisaikojen taloudellisesta arvosta olisi saatava lisätietoa, jotta voidaan arvioida, voidaanko lähtö- ja saapumisajat hyväksyä vastasuoritteiksi. Suunnitelmassa nimetään vastasuoritteiksi 12 reitin lakkauttaminen (ks. johdanto-osan 54 kappale), mutta komissiolle oli epäselvää, miten tason 1 osuus, DOC-osuus ja reittien kannattavuusmarginaali on laskettu. Komissio pani merkille, että näiden kannattavuusindikaattoreiden välillä oli huomattavia eroja ja että oli epäselvää, olisiko Estonian Airin täytynyt luopua reiteistä joka tapauksessa elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Erityisesti komissio totesi, että kaikilla reiteillä oli negatiivinen kannattavuusmarginaali. Jos komissio arvioisi reitin kannattavuutta DOC-osuuden perusteella, ainoastaan kahdella reitillä olisi positiivinen DOC-osuus ja ne olisivat siten hyväksyttäviä. Näiden kahden reitin avulla kapasiteettia supistettaisiin noin yhden prosentin tarjotuissa istuinkilometreissä. |
| --- | --- |

(79)

Vastasuoritteiden osalta komissio epäili, voitaisiinko lähtö- ja saapumisaikojen vapauttaminen koordinoiduilla lentoasemilla hyväksyä vastasuoritteeksi. Lentoasemien rajallisesta kapasiteetista ja kyseisten lähtö- ja saapumisaikojen taloudellisesta arvosta olisi saatava lisätietoa, jotta voidaan arvioida, voidaanko lähtö- ja saapumisajat hyväksyä vastasuoritteiksi. Suunnitelmassa nimetään vastasuoritteiksi 12 reitin lakkauttaminen (ks. johdanto-osan 54 kappale), mutta komissiolle oli epäselvää, miten tason 1 osuus, DOC-osuus ja reittien kannattavuusmarginaali on laskettu. Komissio pani merkille, että näiden kannattavuusindikaattoreiden välillä oli huomattavia eroja ja että oli epäselvää, olisiko Estonian Airin täytynyt luopua reiteistä joka tapauksessa elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Erityisesti komissio totesi, että kaikilla reiteillä oli negatiivinen kannattavuusmarginaali. Jos komissio arvioisi reitin kannattavuutta DOC-osuuden perusteella, ainoastaan kahdella reitillä olisi positiivinen DOC-osuus ja ne olisivat siten hyväksyttäviä. Näiden kahden reitin avulla kapasiteettia supistettaisiin noin yhden prosentin tarjotuissa istuinkilometreissä.

| (80) | Estonian Airin omaksi osuudeksi esitettiin 38 miljoonaa euroa (tai 48,3 prosenttia rakenneuudistuksen 78,7 miljoonan euron kokonaiskustannuksista), mikä komission mukaan vaikutti lähtökohtaisesti hyväksyttävältä. Komissio esitti kuitenkin epäilyjä, jotka liittyivät kolmen CRJ900-ilma-aluksen myyntiin vuonna 2015, AS Estonian Air Regionalin myyntiin ja Estonian Airin hallussa olevan Eesti Aviokütuse Teenuste AS -yhtiön 51 prosentin osakeosuuden myyntiin. Tästä huolimatta komissio katsoi, että kiinteistön myynti, [...] myöntämä uusi laina ja Estonian Airin hallussa olevan AS Amadeus Eestin 60 prosentin osakeosuuden myynti voidaan hyväksyä omaksi osuudeksi. |
| --- | --- |

(80)

Estonian Airin omaksi osuudeksi esitettiin 38 miljoonaa euroa (tai 48,3 prosenttia rakenneuudistuksen 78,7 miljoonan euron kokonaiskustannuksista), mikä komission mukaan vaikutti lähtökohtaisesti hyväksyttävältä. Komissio esitti kuitenkin epäilyjä, jotka liittyivät kolmen CRJ900-ilma-aluksen myyntiin vuonna 2015, AS Estonian Air Regionalin myyntiin ja Estonian Airin hallussa olevan Eesti Aviokütuse Teenuste AS -yhtiön 51 prosentin osakeosuuden myyntiin. Tästä huolimatta komissio katsoi, että kiinteistön myynti, [...] myöntämä uusi laina ja Estonian Airin hallussa olevan AS Amadeus Eestin 60 prosentin osakeosuuden myynti voidaan hyväksyä omaksi osuudeksi.

| (81) | Lopuksi komissio muistutti, että se esitti pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä epäilyksiä toimenpiteiden 1–5 soveltuvuudesta sisämarkkinoille, sillä niissä saatettiin rikkoa tuen ainutkertaisuuden periaatetta. |
| --- | --- |

(81)

Lopuksi komissio muistutti, että se esitti pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä epäilyksiä toimenpiteiden 1–5 soveltuvuudesta sisämarkkinoille, sillä niissä saatettiin rikkoa tuen ainutkertaisuuden periaatetta.

| (82) | Tämän perusteella komissio epäili, täyttääkö ilmoitettu rakenneuudistustoimenpide vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen kriteerit ja soveltuisiko se sisämarkkinoille. Se pyysi Viroa esittämään huomautuksia ja toimittamaan kaikki tiedot, joista voi olla apua rakenneuudistustueksi ilmoitetun pääomanlisäyksen arvioinnissa. |
| --- | --- |

(82)

Tämän perusteella komissio epäili, täyttääkö ilmoitettu rakenneuudistustoimenpide vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen kriteerit ja soveltuisiko se sisämarkkinoille. Se pyysi Viroa esittämään huomautuksia ja toimittamaan kaikki tiedot, joista voi olla apua rakenneuudistustueksi ilmoitetun pääomanlisäyksen arvioinnissa.

| (83) | Komissio vastaanotti 23 päivänä toukokuuta 2013 kantelun Estonian Airin ja Tallinnan lentoaseman välisestä myynti- ja takaisinvuokraussopimuksesta (ks. johdanto-osan 10 kappale), jonka osalta se totesi, ettei sopimus aiheuttanut Estonian Airille perusteetonta etua eikä siten sisältänyt valtiontukea. |
| --- | --- |

(83)

Komissio vastaanotti 23 päivänä toukokuuta 2013 kantelun Estonian Airin ja Tallinnan lentoaseman välisestä myynti- ja takaisinvuokraussopimuksesta (ks. johdanto-osan 10 kappale), jonka osalta se totesi, ettei sopimus aiheuttanut Estonian Airille perusteetonta etua eikä siten sisältänyt valtiontukea.

6.   HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVIIN PÄÄTÖKSIIN

HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVIIN PÄÄTÖKSIIN

6.1   Viron huomautukset

Viron huomautukset

| (84) | Viro esitti huomautuksia pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskeviin komission päätöksiin 9 päivänä huhtikuuta ja 17 päivänä toukokuuta 2013 päivätyillä kirjeillä. Toimenpiteen 1 osalta Viro katsoo, että investointi toteutettiin uskottavan liiketoimintasuunnitelman ja lentoyhtiön positiivisen arvonmäärityksen perusteella. Viro toteaa, että SAS:n osuutta (joka toteutettiin osittain muuntamalla velkaa osakkeiksi) on tarkasteltava laajemmassa kontekstissa ottaen huomioon, että SAS myönsi Estonian Airille lainaa [...] miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuonna 2008 ja [...] miljoonaa euroa vuonna 2009. Valtion osuudesta Viro selittää, että päätös perustui talous- ja viestintäministeriön laatimaan arvonmääritysraporttiin, jonka mukaan lentoyhtiön arvo investoinnin jälkeen ylittäisi sen arvon ennen investointia. Lisäksi Viro korostaa, että jokainen osakkeenomistaja laati oman analyysinsa toimenpiteestä ja päätti sen jälkeen sijoittaa pääomaa osakeosuuttaan vastaavassa suhteessa, minkä vuoksi toimenpide 1 toteutettiin tasavertaisin ehdoin. |
| --- | --- |

(84)

Viro esitti huomautuksia pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskeviin komission päätöksiin 9 päivänä huhtikuuta ja 17 päivänä toukokuuta 2013 päivätyillä kirjeillä. Toimenpiteen 1 osalta Viro katsoo, että investointi toteutettiin uskottavan liiketoimintasuunnitelman ja lentoyhtiön positiivisen arvonmäärityksen perusteella. Viro toteaa, että SAS:n osuutta (joka toteutettiin osittain muuntamalla velkaa osakkeiksi) on tarkasteltava laajemmassa kontekstissa ottaen huomioon, että SAS myönsi Estonian Airille lainaa [...] miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuonna 2008 ja [...] miljoonaa euroa vuonna 2009. Valtion osuudesta Viro selittää, että päätös perustui talous- ja viestintäministeriön laatimaan arvonmääritysraporttiin, jonka mukaan lentoyhtiön arvo investoinnin jälkeen ylittäisi sen arvon ennen investointia. Lisäksi Viro korostaa, että jokainen osakkeenomistaja laati oman analyysinsa toimenpiteestä ja päätti sen jälkeen sijoittaa pääomaa osakeosuuttaan vastaavassa suhteessa, minkä vuoksi toimenpide 1 toteutettiin tasavertaisin ehdoin.

Toimenpiteen 1

| (85) | Viro huomauttaa, että vaikka toimenpiteestä 2 ei järjestetty tarjouskilpailua, tämän perusteella ei voida päätellä, että siihen sisältyi valtiontukea. Myynti perustui joka tapauksessa kauppa-arvoon, joka vastasi Estonian Airin tuottoisan maahuolintatoiminnan todellista markkinahintaa. Viron mukaan toimenpiteessä 2 myytiin lentoyhtiön maahuolintaa koskevat omaisuuserät ilman työntekijöitä tai vastuita ja pohjahinnaksi asetettiin omaisuuserien kirjanpitoarvo. Lisäksi Viro katsoo, että liiketoimi oli rinnastettavissa vastaaviin liiketoimiin. Viro korostaa, että Tallinnan lentoasema on itsenäinen yritys, jossa valtiolla ei ole määräysvaltaa, ja että kaikki hallituksen ja hallintoneuvoston jäsenet ovat riippumattomia yritysmaailman edustajia eivätkä valtion edustajia tai nimittämiä. |
| --- | --- |

(85)

Viro huomauttaa, että vaikka toimenpiteestä 2 ei järjestetty tarjouskilpailua, tämän perusteella ei voida päätellä, että siihen sisältyi valtiontukea. Myynti perustui joka tapauksessa kauppa-arvoon, joka vastasi Estonian Airin tuottoisan maahuolintatoiminnan todellista markkinahintaa. Viron mukaan toimenpiteessä 2 myytiin lentoyhtiön maahuolintaa koskevat omaisuuserät ilman työntekijöitä tai vastuita ja pohjahinnaksi asetettiin omaisuuserien kirjanpitoarvo. Lisäksi Viro katsoo, että liiketoimi oli rinnastettavissa vastaaviin liiketoimiin. Viro korostaa, että Tallinnan lentoasema on itsenäinen yritys, jossa valtiolla ei ole määräysvaltaa, ja että kaikki hallituksen ja hallintoneuvoston jäsenet ovat riippumattomia yritysmaailman edustajia eivätkä valtion edustajia tai nimittämiä.

toimenpiteestä 2

| (86) | Viro selventää toimenpiteen 3 täsmällistä rakennetta ja katsoo, ettei toimenpiteeseen sisälly valtiontukea. Viron mukaan SAS:n osuus on [...] miljoonaa euroa, joka sisältää 2 miljoonan euron käteisvarojen sijoituksen sekä Crescon osuuden hankinnan [...] miljoonalla eurolla. Vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelmasta Viro toteaa, että suunnitelma perustui kestävään kasvuun, Viron talouden elpymistä ja kasvua koskeviin myönteisiin odotuksiin ja Kansainvälisen ilmakuljetusliiton (IATA) tuolloin esittämiin kansainvälisen liikenteen myönteisiin kasvuennusteisiin. Viron mukaan kyseisessä liiketoimintasuunnitelmassa käsiteltiin kaikkia järkevän ja uskottavan investointipäätöksen tekemiseen tarvittavia tekijöitä. Vaikka valtio otti huomioon makrotaloudellisia näkökohtia, Viro toteaa, että nämä näkökohdat eivät olleet ainoa peruste valtion investointipäätökselle. Lisäksi Viro esittää talous- ja viestintäministeriön talousasioiden analyytikon laatiman lentoyhtiön arvonmäärityksen, jonka mukaan Estonian Airin oman pääoman arvo lisäinvestoinnin jälkeen (diskontattujen kassavirtaennusteiden perusteella) olisi [0–10] miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(86)

Viro selventää toimenpiteen 3 täsmällistä rakennetta ja katsoo, ettei toimenpiteeseen sisälly valtiontukea. Viron mukaan SAS:n osuus on [...] miljoonaa euroa, joka sisältää 2 miljoonan euron käteisvarojen sijoituksen sekä Crescon osuuden hankinnan [...] miljoonalla eurolla. Vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelmasta Viro toteaa, että suunnitelma perustui kestävään kasvuun, Viron talouden elpymistä ja kasvua koskeviin myönteisiin odotuksiin ja Kansainvälisen ilmakuljetusliiton (IATA) tuolloin esittämiin kansainvälisen liikenteen myönteisiin kasvuennusteisiin. Viron mukaan kyseisessä liiketoimintasuunnitelmassa käsiteltiin kaikkia järkevän ja uskottavan investointipäätöksen tekemiseen tarvittavia tekijöitä. Vaikka valtio otti huomioon makrotaloudellisia näkökohtia, Viro toteaa, että nämä näkökohdat eivät olleet ainoa peruste valtion investointipäätökselle. Lisäksi Viro esittää talous- ja viestintäministeriön talousasioiden analyytikon laatiman lentoyhtiön arvonmäärityksen, jonka mukaan Estonian Airin oman pääoman arvo lisäinvestoinnin jälkeen (diskontattujen kassavirtaennusteiden perusteella) olisi [0–10] miljoonaa euroa.

toimenpiteen 3

| (87) | Viro toteaa valtion päätöksestä investoida 30 miljoonaa euroa vuosina 2011–2012 (toimenpide 4), että vuonna 2011 Itä-Euroopan markkinoiden kasvuodotukset olivat suhteellisen vakaat ja että saman vuoden kesällä Euroopan ilmailumarkkinoilla oli vielä rauhallista. Viron mukaan SAS ei osallistunut toimenpiteeseen 4 sen vuoksi, että sillä oli tuolloin vakavia taloudellisia vaikeuksia. [...] lainaa, joka oli tarkoitus myöntää lentoyhtiölle mutta jota ei lopulta myönnetty, on Viron mukaan tarkasteltava erillään sen pääomasijoituksesta. Lisäksi Viro korostaa, että vuoden 2011 liiketoimintasuunnitelma oli vakaa ja uskottava. Suunnitelmaan sisältyi elvyttävä strategia, joka perustui alueen ilmailumarkkinoista sekä naapurimaiden taloudellisista kehitysnäkymistä laadittuun luotettavaan ja yksityiskohtaiseen taloudelliseen analyysiin. Viro väittää myös, että vuonna 2011 lentoyhtiön oma pääomalla oli arvoa sekä ennen pääomanlisäystä että sen jälkeen. Vaikka Viro myöntää, että vuoden 2011 liiketoimintasuunnitelma ei ollut elinkelpoinen ja että se hylättiin vuoden 2012 puolivälissä, Viro kuitenkin toteaa, että toimenpiteen 4 toteutuksesta päätettäessä valtio uskoi lentoyhtiön pystyvän palauttamaan elinkelpoisuutensa. |
| --- | --- |

(87)

Viro toteaa valtion päätöksestä investoida 30 miljoonaa euroa vuosina 2011–2012 (toimenpide 4), että vuonna 2011 Itä-Euroopan markkinoiden kasvuodotukset olivat suhteellisen vakaat ja että saman vuoden kesällä Euroopan ilmailumarkkinoilla oli vielä rauhallista. Viron mukaan SAS ei osallistunut toimenpiteeseen 4 sen vuoksi, että sillä oli tuolloin vakavia taloudellisia vaikeuksia. [...] lainaa, joka oli tarkoitus myöntää lentoyhtiölle mutta jota ei lopulta myönnetty, on Viron mukaan tarkasteltava erillään sen pääomasijoituksesta. Lisäksi Viro korostaa, että vuoden 2011 liiketoimintasuunnitelma oli vakaa ja uskottava. Suunnitelmaan sisältyi elvyttävä strategia, joka perustui alueen ilmailumarkkinoista sekä naapurimaiden taloudellisista kehitysnäkymistä laadittuun luotettavaan ja yksityiskohtaiseen taloudelliseen analyysiin. Viro väittää myös, että vuonna 2011 lentoyhtiön oma pääomalla oli arvoa sekä ennen pääomanlisäystä että sen jälkeen. Vaikka Viro myöntää, että vuoden 2011 liiketoimintasuunnitelma ei ollut elinkelpoinen ja että se hylättiin vuoden 2012 puolivälissä, Viro kuitenkin toteaa, että toimenpiteen 4 toteutuksesta päätettäessä valtio uskoi lentoyhtiön pystyvän palauttamaan elinkelpoisuutensa.

toimenpide 4

| (88) | Pelastamislainajärjestelyn (toimenpide 5) osalta Viro katsoo kaikkien vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen edellytysten täyttyvän. Sen mielestä Estonian Airia voitaisiin kuitenkin pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä vasta kesä–heinäkuusta 2012 lähtien. Viro katsoo, että toimenpiteisiin 1–4 ei sisältynyt valtiontukea, joten vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa vahvistettua tuen ainutkertaisuuden periaatetta ei ole rikottu. Viro kuitenkin lisää, että jos komissio katsoo, että tuen ainutkertaisuuden periaatetta on rikottu, sen olisi otettava huomioon, että Estonian Airilla on ainoastaan 0,17 prosentin osuus Euroopan sisäisestä liikenteestä ja että tuesta ei aiheudu haitallisia heijastusvaikutuksia muihin jäsenvaltioihin eikä tuki vääristä kilpailua kohtuuttomasti. |
| --- | --- |

(88)

Pelastamislainajärjestelyn (toimenpide 5) osalta Viro katsoo kaikkien vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen edellytysten täyttyvän. Sen mielestä Estonian Airia voitaisiin kuitenkin pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä vasta kesä–heinäkuusta 2012 lähtien. Viro katsoo, että toimenpiteisiin 1–4 ei sisältynyt valtiontukea, joten vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa vahvistettua tuen ainutkertaisuuden periaatetta ei ole rikottu. Viro kuitenkin lisää, että jos komissio katsoo, että tuen ainutkertaisuuden periaatetta on rikottu, sen olisi otettava huomioon, että Estonian Airilla on ainoastaan 0,17 prosentin osuus Euroopan sisäisestä liikenteestä ja että tuesta ei aiheudu haitallisia heijastusvaikutuksia muihin jäsenvaltioihin eikä tuki vääristä kilpailua kohtuuttomasti.

toimenpide 5

| (89) | Rakenneuudistustukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (toimenpide 6) 19 päivänä maaliskuuta 2014 annetuissa huomautuksissa Viro toistaa tuen ainutkertaisuuden periaatteeseen liittyvät väitteet. Viro katsoo, että tarkasteltaessa Estonian Airin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista komission olisi otettava herkkyysanalyysissa huomioon johdon toteuttamat lieventävät toimet, sillä ne kuuluvat tavanomaisiin liiketoimintakäytäntöihin. |
| --- | --- |

(89)

Rakenneuudistustukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen (toimenpide 6) 19 päivänä maaliskuuta 2014 annetuissa huomautuksissa Viro toistaa tuen ainutkertaisuuden periaatteeseen liittyvät väitteet. Viro katsoo, että tarkasteltaessa Estonian Airin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista komission olisi otettava herkkyysanalyysissa huomioon johdon toteuttamat lieventävät toimet, sillä ne kuuluvat tavanomaisiin liiketoimintakäytäntöihin.

toimenpide 6

| (90) | Lisäksi Viro esittää joitakin selvennyksiä siihen, miten tason 1 osuus, DOC-osuus ja vastasuoritteiksi esitettyjen reittien kannattavuusmarginaali on laskettu (ks. johdanto-osan 79 kappale). Viron mukaan tason 1 osuudella tarkoitetaan kunkin matkustajan tuomia marginaalituloja eikä siihen lasketa lentokustannuksia. DOC-osuudella puolestaan tarkoitetaan matkustajan tuomaa osuutta, johon lasketaan kaikki muuttuvat lentokustannukset mutta ei ilma-alukseen liittyviä kustannuksia tai muita yleiskustannuksia. Viro esittää, että kyseisiä reittejä on pidettävä hyväksyttävinä vastasuoritteina, sillä niillä oli myönteinen vaikutus tasolla 1. Viro kiistää komission väitteen, jonka mukaan hylätyt reitit eivät olisi olleet kannattavia uudessa liiketoimintamallissa. |
| --- | --- |

(90)

Lisäksi Viro esittää joitakin selvennyksiä siihen, miten tason 1 osuus, DOC-osuus ja vastasuoritteiksi esitettyjen reittien kannattavuusmarginaali on laskettu (ks. johdanto-osan 79 kappale). Viron mukaan tason 1 osuudella tarkoitetaan kunkin matkustajan tuomia marginaalituloja eikä siihen lasketa lentokustannuksia. DOC-osuudella puolestaan tarkoitetaan matkustajan tuomaa osuutta, johon lasketaan kaikki muuttuvat lentokustannukset mutta ei ilma-alukseen liittyviä kustannuksia tai muita yleiskustannuksia. Viro esittää, että kyseisiä reittejä on pidettävä hyväksyttävinä vastasuoritteina, sillä niillä oli myönteinen vaikutus tasolla 1. Viro kiistää komission väitteen, jonka mukaan hylätyt reitit eivät olisi olleet kannattavia uudessa liiketoimintamallissa.

| (91) | Omasta osuudesta Viro selittää, että ilma-aluksen myyntiä koskeva arvonmääritysraportti on todenmukainen, ja esittää tarkkoja tietoja AS Estonian Air Regionalin myyntihinnasta sekä Estonian Airin hallussa olevan AS Amadeus Eesti -yhtiön osuuden myyntihinnasta. |
| --- | --- |

(91)

Omasta osuudesta Viro selittää, että ilma-aluksen myyntiä koskeva arvonmääritysraportti on todenmukainen, ja esittää tarkkoja tietoja AS Estonian Air Regionalin myyntihinnasta sekä Estonian Airin hallussa olevan AS Amadeus Eesti -yhtiön osuuden myyntihinnasta.

6.2   Asianomaisten osapuolten huomautukset

Asianomaisten osapuolten huomautukset

| (92) | Komissio vastaanotti pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskeviin päätöksiin huomautuksia IAG:ltä ja Ryanairilta. |
| --- | --- |

(92)

Komissio vastaanotti pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskeviin päätöksiin huomautuksia IAG:ltä ja Ryanairilta.

| (93) | IAG väittää, että Estonian Airille myönnetty pelastamistuki on aiheuttanut haitallisia vaikutuksia sen investointiin FlyBe-lentoyhtiöön ja suhteeseen Finnairin kanssa. Lisäksi IAG toteaa, että sen mielestä Viron yhteydet eivät kärsisi siitä, jos Estonian Air poistuisi markkinoilta. IAG ilmaisi huolensa tuen ainutkertaisuuden periaatteen väitetystä rikkomisesta. |
| --- | --- |

(93)

IAG väittää, että Estonian Airille myönnetty pelastamistuki on aiheuttanut haitallisia vaikutuksia sen investointiin FlyBe-lentoyhtiöön ja suhteeseen Finnairin kanssa. Lisäksi IAG toteaa, että sen mielestä Viron yhteydet eivät kärsisi siitä, jos Estonian Air poistuisi markkinoilta. IAG ilmaisi huolensa tuen ainutkertaisuuden periaatteen väitetystä rikkomisesta.

| (94) | Ryanair suhtautuu myönteisesti komission muodolliseen tutkintaan, joka koskee Estonian Airille myönnettyä pelastamistukea, ja nostaa erityisesti esiin Estonian Airin tehottomuuden verrattuna Ryanairiin. Ryanair toteaa aluksi toimenpiteistä 1–5, että Cresco päätti luopua osuudestaan, minkä on tulkittava viittaavan siihen, että pääomanlisäyksiä ei toteutettu markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. Ryanair toteaa, että halpalentoyhtiöt ovat Estonian Airin kaltaisia kansallisia lentoyhtiöitä parempi vaihtoehto ja että EU:n lainsäädännössä ei tunnusteta jokaisen jäsenvaltion oikeutta kansalliseen lentoyhtiöön. Lopuksi Ryanair väittää, että Estonian Airille myönnetty valtiontuki on heikentänyt suoraan ja merkittävästi sen markkina-asemaa ja että tuki vääristää voimakkaasti kilpailua. |
| --- | --- |

(94)

Ryanair suhtautuu myönteisesti komission muodolliseen tutkintaan, joka koskee Estonian Airille myönnettyä pelastamistukea, ja nostaa erityisesti esiin Estonian Airin tehottomuuden verrattuna Ryanairiin. Ryanair toteaa aluksi toimenpiteistä 1–5, että Cresco päätti luopua osuudestaan, minkä on tulkittava viittaavan siihen, että pääomanlisäyksiä ei toteutettu markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. Ryanair toteaa, että halpalentoyhtiöt ovat Estonian Airin kaltaisia kansallisia lentoyhtiöitä parempi vaihtoehto ja että EU:n lainsäädännössä ei tunnusteta jokaisen jäsenvaltion oikeutta kansalliseen lentoyhtiöön. Lopuksi Ryanair väittää, että Estonian Airille myönnetty valtiontuki on heikentänyt suoraan ja merkittävästi sen markkina-asemaa ja että tuki vääristää voimakkaasti kilpailua.

| (95) | Rakenneuudistustukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen saatiin huomautuksia kahdelta asianomaiselta: asianomaiselta osapuolelta, joka ei halua paljastaa henkilöllisyyttään, sekä Ryanairilta. |
| --- | --- |

(95)

Rakenneuudistustukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen saatiin huomautuksia kahdelta asianomaiselta: asianomaiselta osapuolelta, joka ei halua paljastaa henkilöllisyyttään, sekä Ryanairilta.

| (96) | Nimettömänä pysyvä asianomainen osapuoli katsoo, että Estonian Airin rakenneuudistussuunnitelma ei ole uskottava eikä toteutuskelpoinen, kun otetaan huomioon, että lentoyhtiön tappiot vuonna 2012 olivat epätavallisen korkeat ja nettomarginaali jäi alle –50 prosentin. Kaluston ja toimintojen rakenneuudistuksesta asianomainen osapuoli katsoo, että Estonian Airin suunnitelmat käyttää kahta ilma-alusta tilauslentoihin eivät ole elinkelpoisia, sillä kilpailu kyseisillä markkinoilla on erittäin kovaa. Lisäksi asianomainen osapuoli arvostelee uuden kaluston ilma-alusten yhdistelmää. Se panee myös merkille, että vastasuoritteiksi esitettyjen reittien kannattavuuslaskelma osoittaa, etteivät ne ole hyväksyttäviä, ja katsoo, että rakenneuudistustukea ei yleisesti ottaen pitäisi hyväksyä. Lopuksi asianomainen osapuoli esittää tapaustutkimuksen, jossa käsitellään Unkarin yhteyksiä Malév-lentoyhtiön romahduksen jälkeen ja todetaan, että markkinat pystyvät riittävällä tavalla korvaamaan kansallisen lentoyhtiön menetyksen. |
| --- | --- |

(96)

Nimettömänä pysyvä asianomainen osapuoli katsoo, että Estonian Airin rakenneuudistussuunnitelma ei ole uskottava eikä toteutuskelpoinen, kun otetaan huomioon, että lentoyhtiön tappiot vuonna 2012 olivat epätavallisen korkeat ja nettomarginaali jäi alle –50 prosentin. Kaluston ja toimintojen rakenneuudistuksesta asianomainen osapuoli katsoo, että Estonian Airin suunnitelmat käyttää kahta ilma-alusta tilauslentoihin eivät ole elinkelpoisia, sillä kilpailu kyseisillä markkinoilla on erittäin kovaa. Lisäksi asianomainen osapuoli arvostelee uuden kaluston ilma-alusten yhdistelmää. Se panee myös merkille, että vastasuoritteiksi esitettyjen reittien kannattavuuslaskelma osoittaa, etteivät ne ole hyväksyttäviä, ja katsoo, että rakenneuudistustukea ei yleisesti ottaen pitäisi hyväksyä. Lopuksi asianomainen osapuoli esittää tapaustutkimuksen, jossa käsitellään Unkarin yhteyksiä Malév-lentoyhtiön romahduksen jälkeen ja todetaan, että markkinat pystyvät riittävällä tavalla korvaamaan kansallisen lentoyhtiön menetyksen.

| (97) | Ryanair toteaa aluksi, että komission olisi arvioitava, oliko Virolla muita vaihtoehtoja (kuten likvidaatio), joita se olisi voinut toteuttaa valtiontuen sijaan. Ryanairin mukaan rakenneuudistussuunnitelman oletukset ovat erittäin optimistisia ja suunnitelma on tuomittu epäonnistumaan. Ryanair pitää epärealistisena esimerkiksi sitä, että Estonian Air pystyisi myymään ilma-aluksiaan ja kasvattamaan siten pääomaa. Ryanair katsoo, että Estonian Airin lakkauttamat 12 reittiä eivät ole kannattavia eikä niitä voida pitää vastasuoritteina. Lisäksi se toteaa, että vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen edellytykset, etenkin tuen ainutkertaisuutta koskeva periaate, eivät täyty. Lopuksi Ryanair toistaa, että Estonian Airille myönnetty tuki heikentää merkittävästi sen markkina-asemaa. |
| --- | --- |

(97)

Ryanair toteaa aluksi, että komission olisi arvioitava, oliko Virolla muita vaihtoehtoja (kuten likvidaatio), joita se olisi voinut toteuttaa valtiontuen sijaan. Ryanairin mukaan rakenneuudistussuunnitelman oletukset ovat erittäin optimistisia ja suunnitelma on tuomittu epäonnistumaan. Ryanair pitää epärealistisena esimerkiksi sitä, että Estonian Air pystyisi myymään ilma-aluksiaan ja kasvattamaan siten pääomaa. Ryanair katsoo, että Estonian Airin lakkauttamat 12 reittiä eivät ole kannattavia eikä niitä voida pitää vastasuoritteina. Lisäksi se toteaa, että vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen edellytykset, etenkin tuen ainutkertaisuutta koskeva periaate, eivät täyty. Lopuksi Ryanair toistaa, että Estonian Airille myönnetty tuki heikentää merkittävästi sen markkina-asemaa.

6.3   Viron huomautukset asianomaisten huomautuksista

Viron huomautukset asianomaisten huomautuksista

| (98) | Viro käsitteli yksityiskohtaisesti asianomaisten esittämiä väitteitä. IAG:n huomautuksista pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevien päätösten osalta Viro tähdentää, että Estonian Air ja FlyBe eivät lennä samoille lentoasemille eivätkä siten kilpaile keskenään. Maan yhteyksiin Viro ottaa kantaa toteamalla, että Estonian Airin poistuminen markkinoilta heikentäisi yhteyksiä. Viron mukaan halpalentoyhtiöt eivät tarjoa Viron kannalta olennaisia yhteyksiä. |
| --- | --- |

(98)

Viro käsitteli yksityiskohtaisesti asianomaisten esittämiä väitteitä. IAG:n huomautuksista pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevien päätösten osalta Viro tähdentää, että Estonian Air ja FlyBe eivät lennä samoille lentoasemille eivätkä siten kilpaile keskenään. Maan yhteyksiin Viro ottaa kantaa toteamalla, että Estonian Airin poistuminen markkinoilta heikentäisi yhteyksiä. Viron mukaan halpalentoyhtiöt eivät tarjoa Viron kannalta olennaisia yhteyksiä.

| (99) | Huomautuksista, jotka Ryanair toimitti pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevien päätösten johdosta, Viro toteaa, että halpalentoyhtiöiden tehokkuutta ei voi verrata alueellisten lentoyhtiöiden tehokkuuteen. Viro perustelee valtion päätöstä investoida lentoyhtiöön toteamalla, että kannattava ja kestävä lentoyhtiö on Viron kannalta erittäin tärkeä, sillä se mahdollistaa säännölliset ja luotettavat yhteydet useisiin maihin, jotka ovat Viron keskeisiä kauppakumppaneita, ja että Estonian Airin tärkeimmät kilpailijat eivät voi täyttää tätä tehtävää. Lopuksi Viro väittää, että halpalentoyhtiöiden epäonnistuminen Virossa johtuu markkinoiden pienestä koosta eikä Estonian Airin läsnäolosta. Viro kiistää Ryanairin ja Estonian Airin välisen kilpailun, sillä lentoyhtiöt tavoittelevat erilaisia asiakassegmenttejä. |
| --- | --- |

(99)

Huomautuksista, jotka Ryanair toimitti pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevien päätösten johdosta, Viro toteaa, että halpalentoyhtiöiden tehokkuutta ei voi verrata alueellisten lentoyhtiöiden tehokkuuteen. Viro perustelee valtion päätöstä investoida lentoyhtiöön toteamalla, että kannattava ja kestävä lentoyhtiö on Viron kannalta erittäin tärkeä, sillä se mahdollistaa säännölliset ja luotettavat yhteydet useisiin maihin, jotka ovat Viron keskeisiä kauppakumppaneita, ja että Estonian Airin tärkeimmät kilpailijat eivät voi täyttää tätä tehtävää. Lopuksi Viro väittää, että halpalentoyhtiöiden epäonnistuminen Virossa johtuu markkinoiden pienestä koosta eikä Estonian Airin läsnäolosta. Viro kiistää Ryanairin ja Estonian Airin välisen kilpailun, sillä lentoyhtiöt tavoittelevat erilaisia asiakassegmenttejä.

| (100) | Viro tarkasteli myös rakenneuudistukseen liittyvän menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen esitettyjä huomautuksia. Viro ei vastaa kaikkiin nimettömänä pysyvän asianomaisen osapuolen esittämiin huomautuksiin vaan pitää osaa niistä epäolennaisina, sillä se toimittaisi uuden rakenneuudistussuunnitelman. Viro kuitenkin toteaa, että Viroon saapuvilla ja sieltä lähtevillä reiteillä ei ole ylikapasiteettia ja että tuki ei uhkaa heikentää sisämarkkinoita siirtämällä kohtuuttoman osan rakenteellisesta sopeuttamisesta muille jäsenvaltioille. Vertailusta Unkarin yhteyksiä käsittelevään tapaustutkimukseen Viro toteaa, että Viron markkinat ovat pienet ja eristäytyneet ja että Estonian Airin menetys johtaisi myös lentoyhteyksien määrän ja laadun heikentymiseen. Viro katsoo, että arvioinnin kohteena oleva tapaus muistuttaa enemmän Liettuan tilannetta sen jälkeen, kun sen kansallinen lentoyhtiö FlyLAL joutui konkurssiin. Viron mukaan Liettua menetti tuolloin 26 prosenttia liikkuvuuskertoimestaan (31), kun taas Unkarin tapauksessa menetys oli vain neljä prosenttia. |
| --- | --- |

(100)

Viro tarkasteli myös rakenneuudistukseen liittyvän menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen esitettyjä huomautuksia. Viro ei vastaa kaikkiin nimettömänä pysyvän asianomaisen osapuolen esittämiin huomautuksiin vaan pitää osaa niistä epäolennaisina, sillä se toimittaisi uuden rakenneuudistussuunnitelman. Viro kuitenkin toteaa, että Viroon saapuvilla ja sieltä lähtevillä reiteillä ei ole ylikapasiteettia ja että tuki ei uhkaa heikentää sisämarkkinoita siirtämällä kohtuuttoman osan rakenteellisesta sopeuttamisesta muille jäsenvaltioille. Vertailusta Unkarin yhteyksiä käsittelevään tapaustutkimukseen Viro toteaa, että Viron markkinat ovat pienet ja eristäytyneet ja että Estonian Airin menetys johtaisi myös lentoyhteyksien määrän ja laadun heikentymiseen. Viro katsoo, että arvioinnin kohteena oleva tapaus muistuttaa enemmän Liettuan tilannetta sen jälkeen, kun sen kansallinen lentoyhtiö FlyLAL joutui konkurssiin. Viron mukaan Liettua menetti tuolloin 26 prosenttia liikkuvuuskertoimestaan (31), kun taas Unkarin tapauksessa menetys oli vain neljä prosenttia.

31

| (101) | Ryanairin huomautusten yhteydessä Viro toistaa, että Estonian Airille myönnetty valtiontuki ei vaikuta Ryanairin asemaan. Lisäksi Viro katsoo, että Ryanair ei pysty perustelemaan väitettään Estonian Airin likvidaatiosta. Lopuksi Viro toistaa, että toimenpiteissä 1–3 ei ole rikottu tuen ainutkertaisuuden periaatetta. |
| --- | --- |

(101)

Ryanairin huomautusten yhteydessä Viro toistaa, että Estonian Airille myönnetty valtiontuki ei vaikuta Ryanairin asemaan. Lisäksi Viro katsoo, että Ryanair ei pysty perustelemaan väitettään Estonian Airin likvidaatiosta. Lopuksi Viro toistaa, että toimenpiteissä 1–3 ei ole rikottu tuen ainutkertaisuuden periaatetta.

7.   TOIMENPITEIDEN JA RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMAN ARVIOINTI

TOIMENPITEIDEN JA RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMAN ARVIOINTI

| (102) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Valtionavun käsitettä sovelletaan näin ollen mihin tahansa suoraan tai välillisesti myönnettyyn etuun, joka on rahoitettu valtion varoin joko itse valtion tai siirretyn toimivallan nojalla välittäjänä toimivan elimen toimesta. |
| --- | --- |

(102)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Valtionavun käsitettä sovelletaan näin ollen mihin tahansa suoraan tai välillisesti myönnettyyn etuun, joka on rahoitettu valtion varoin joko itse valtion tai siirretyn toimivallan nojalla välittäjänä toimivan elimen toimesta.

| (103) | Ollakseen valtiontukea toimenpiteen on oltava peräisin valtion varoista ja seurausta valtion toiminnasta. Valtion varoja ovat periaatteessa jäsenvaltion ja sen viranomaisten varat sekä niiden julkisten yritysten varat, joissa viranomaiset voivat käyttää määräysvaltaa joko suoraan tai välillisesti. |
| --- | --- |

(103)

Ollakseen valtiontukea toimenpiteen on oltava peräisin valtion varoista ja seurausta valtion toiminnasta. Valtion varoja ovat periaatteessa jäsenvaltion ja sen viranomaisten varat sekä niiden julkisten yritysten varat, joissa viranomaiset voivat käyttää määräysvaltaa joko suoraan tai välillisesti.

| (104) | Sen määrittämiseksi, aiheuttivatko eri toimenpiteet taloudellisen edun Estonian Airille ja sisältyykö niihin sen vuoksi valtiontukea, komissio arvioi, saiko lentoyhtiö taloudellisen edun, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(104)

Sen määrittämiseksi, aiheuttivatko eri toimenpiteet taloudellisen edun Estonian Airille ja sisältyykö niihin sen vuoksi valtiontukea, komissio arvioi, saiko lentoyhtiö taloudellisen edun, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

| (105) | Komissio soveltaa tässä arvioinnissa markkinataloustoimijatestiä. Jos tavanomaisissa markkinatalousolosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja, joka on kokonsa puolesta verrattavissa julkisoikeudellisiin elimiin, olisi samankaltaisissa olosuhteissa voinut toteuttaa kyseisen toimenpiteen tuensaajan hyväksi, toimenpiteessä ei markkinataloustoimijatestin mukaan ole kyse valtiontuesta. Sen vuoksi komission on arvioitava, olisiko yksityinen sijoittaja osallistunut vastaavin ehdoin arvioinnin kohteena oleviin liiketoimiin. Hypoteettisen yksityisen sijoittajan toiminta on järkevästi toimivan sijoittajan toimintaa, ja sijoittaja pyrkii maksimoimaan voittonsa ottamalla huomioon riskin, joka on hyväksyttävissä tiettyyn tuottoon verrattuna. Periaatteessa julkisista varoista maksettu pääomasijoitus ei ole valtiontukea, jos se toteutetaan tasavertaisin ehdoin ja samaan aikaan kuin yksityisen sijoittajan vastaavissa olosuhteissa ja vastaavin ehdoin toteuttama huomattava pääomasijoitus. |
| --- | --- |

(105)

Komissio soveltaa tässä arvioinnissa markkinataloustoimijatestiä. Jos tavanomaisissa markkinatalousolosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja, joka on kokonsa puolesta verrattavissa julkisoikeudellisiin elimiin, olisi samankaltaisissa olosuhteissa voinut toteuttaa kyseisen toimenpiteen tuensaajan hyväksi, toimenpiteessä ei markkinataloustoimijatestin mukaan ole kyse valtiontuesta. Sen vuoksi komission on arvioitava, olisiko yksityinen sijoittaja osallistunut vastaavin ehdoin arvioinnin kohteena oleviin liiketoimiin. Hypoteettisen yksityisen sijoittajan toiminta on järkevästi toimivan sijoittajan toimintaa, ja sijoittaja pyrkii maksimoimaan voittonsa ottamalla huomioon riskin, joka on hyväksyttävissä tiettyyn tuottoon verrattuna. Periaatteessa julkisista varoista maksettu pääomasijoitus ei ole valtiontukea, jos se toteutetaan tasavertaisin ehdoin ja samaan aikaan kuin yksityisen sijoittajan vastaavissa olosuhteissa ja vastaavin ehdoin toteuttama huomattava pääomasijoitus.

| (106) | Kyseisten toimenpiteiden on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja oltava omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(106)

Kyseisten toimenpiteiden on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja oltava omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (107) | Sikäli kuin arvioinnin kohteena olevat toimenpiteet sisältävät SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille on arvioitava 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa vahvistettujen poikkeusten perusteella. |
| --- | --- |

(107)

Sikäli kuin arvioinnin kohteena olevat toimenpiteet sisältävät SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille on arvioitava 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa vahvistettujen poikkeusten perusteella.

7.1   Valtiontuen olemassaolo

Valtiontuen olemassaolo

7.1.1   Toimenpide 1

Toimenpide 1

| (108) | Komissio arvioi aluksi tuen olemassaoloa vuonna 2009 toteutetussa 2,48 miljoonan euron pääomanlisäyksessä (toimenpide 1). Kuten johdanto-osan 105 kappaleessa todetaan, julkisista varoista peräisin olevan pääomasijoituksen ei katsota aiheuttavan kohtuutonta etua – ja siten sisältävän valtiontukea – jos se toteutetaan tasavertaisin ehdoin. |
| --- | --- |

(108)

Komissio arvioi aluksi tuen olemassaoloa vuonna 2009 toteutetussa 2,48 miljoonan euron pääomanlisäyksessä (toimenpide 1). Kuten johdanto-osan 105 kappaleessa todetaan, julkisista varoista peräisin olevan pääomasijoituksen ei katsota aiheuttavan kohtuutonta etua – ja siten sisältävän valtiontukea – jos se toteutetaan tasavertaisin ehdoin.

| (109) | Tältä osin komissio toteaa, että Estonian Airin osakkeenomistajat toteuttivat toimenpiteen 1 osakeosuuttaan vastaavassa suhteessa, eli Viron valtion osuus oli 34 prosenttia (2,48 miljoonaa euroa), SAS:n osuus 49 prosenttia (3,57 miljoonaa euroa) ja Crescon osuus 17 prosenttia (1,23 miljoonaa euroa). Viro vahvisti, että valtio ja Cresco sijoittivat vain käteisvaroja, kun taas SAS sijoitti 1,21 miljoonaa euroa käteisvaroja ja 2,36 miljoonaa euroa muuntamalla velkaa osakkeiksi. Lisäksi Viro selitti, että SAS myönsi Estonian Airille lainaa [...] miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuonna 2008 ja [...] miljoonaa euroa vuonna 2009 (ks. johdanto-osan 84 kappale). |
| --- | --- |

(109)

Tältä osin komissio toteaa, että Estonian Airin osakkeenomistajat toteuttivat toimenpiteen 1 osakeosuuttaan vastaavassa suhteessa, eli Viron valtion osuus oli 34 prosenttia (2,48 miljoonaa euroa), SAS:n osuus 49 prosenttia (3,57 miljoonaa euroa) ja Crescon osuus 17 prosenttia (1,23 miljoonaa euroa). Viro vahvisti, että valtio ja Cresco sijoittivat vain käteisvaroja, kun taas SAS sijoitti 1,21 miljoonaa euroa käteisvaroja ja 2,36 miljoonaa euroa muuntamalla velkaa osakkeiksi. Lisäksi Viro selitti, että SAS myönsi Estonian Airille lainaa [...] miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuonna 2008 ja [...] miljoonaa euroa vuonna 2009 (ks. johdanto-osan 84 kappale).

| (110) | Komissio totesi pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä, että maksuosuuksien erilainen luonne (uuden pääoman sijoittaminen v. velan muuntaminen SAS:n osalta osakkeiksi) riitti herättämään epäilyksiä siitä, toteutettiinko toimenpide 1 tasavertaisin ehdoin. Viron antamat tiedot ovat kuitenkin vähentäneet komission epäilyjä, sillä pääomanlisäys toteutettiin selvästi tasavertaisin ehdoin ainakin Crescon osalta. Sekä valtio että Cresco sijoittivat suuren määrän uutta pääomaa käteisenä osakeosuuttaan vastaavassa suhteessa. Lisäksi Crescon ja SAS:n käteisvaroina maksamat osuudet ovat kokonaisuudessaan merkittäviä ja verrattavissa valtion osuuteen. SAS:lle olevan velan muuntamista osakkeiksi on tarkasteltava laajemmassa kontekstissa ottaen huomion sen aikaisemmat lainat Estonian Airille vuosina 2008 ja 2009, minkä perusteella on selvää, että SAS uskoi lentoyhtiön elinkelpoisuuteen. |
| --- | --- |

(110)

Komissio totesi pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä, että maksuosuuksien erilainen luonne (uuden pääoman sijoittaminen v. velan muuntaminen SAS:n osalta osakkeiksi) riitti herättämään epäilyksiä siitä, toteutettiinko toimenpide 1 tasavertaisin ehdoin. Viron antamat tiedot ovat kuitenkin vähentäneet komission epäilyjä, sillä pääomanlisäys toteutettiin selvästi tasavertaisin ehdoin ainakin Crescon osalta. Sekä valtio että Cresco sijoittivat suuren määrän uutta pääomaa käteisenä osakeosuuttaan vastaavassa suhteessa. Lisäksi Crescon ja SAS:n käteisvaroina maksamat osuudet ovat kokonaisuudessaan merkittäviä ja verrattavissa valtion osuuteen. SAS:lle olevan velan muuntamista osakkeiksi on tarkasteltava laajemmassa kontekstissa ottaen huomion sen aikaisemmat lainat Estonian Airille vuosina 2008 ja 2009, minkä perusteella on selvää, että SAS uskoi lentoyhtiön elinkelpoisuuteen.

| (111) | Vakiintuneen oikeuskäytännön (32) mukaan 66 prosentin yksityinen osuus ei ole merkityksetön verrattuna julkiseen osuuteen. Mikään ei myöskään viittaa siihen, että valtion toiminnalla olisi ollut vaikutusta SAS:n ja Crescon päätökseen sijoittaa Estonian Airiin. |
| --- | --- |

(111)

Vakiintuneen oikeuskäytännön (32) mukaan 66 prosentin yksityinen osuus ei ole merkityksetön verrattuna julkiseen osuuteen. Mikään ei myöskään viittaa siihen, että valtion toiminnalla olisi ollut vaikutusta SAS:n ja Crescon päätökseen sijoittaa Estonian Airiin.

32

| (112) | Lisäksi komissio toteaa, että vuoden 1994 ilmailusuuntaviivojen (33) mukaan pääomankorotuksiin ei liity valtiontukea, jos yhtiön julkista rahoitusta on lisättävä edellyttäen, että sijoitettu pääoma on oikeassa suhteessa viranomaisten omistamien osakkeiden määrään ja että yksityinen osakas sijoittaa samalla yritykseen pääomaa; yksityisen sijoittajan osuudella on oltava todellista taloudellista merkitystä. Näin ollen tämä pätee toimenpiteeseen 1. |
| --- | --- |

(112)

Lisäksi komissio toteaa, että vuoden 1994 ilmailusuuntaviivojen (33) mukaan pääomankorotuksiin ei liity valtiontukea, jos yhtiön julkista rahoitusta on lisättävä edellyttäen, että sijoitettu pääoma on oikeassa suhteessa viranomaisten omistamien osakkeiden määrään ja että yksityinen osakas sijoittaa samalla yritykseen pääomaa; yksityisen sijoittajan osuudella on oltava todellista taloudellista merkitystä. Näin ollen tämä pätee toimenpiteeseen 1.

33

| (113) | Tämän perusteella komissio katsoo, että Crescon päätös investoida Estonian Airiin tehtiin tasavertaisin ehdoin suhteessa valtion investointipäätökseen ja että sekä Crescon että SAS:n sijoitukset olivat merkittäviä. Komissiolla ei myöskään ole syytä kyseenalaistaa sitä, että SAS ja Cresco pyrkivät saamaan voittoa päättäessään sijoittaa Estonian Airiin. Näin ollen komissio katsoo, että Estonian Airin rahoitus, joka toteutettiin 2,48 miljoonan euron pääomanlisäyksellä (toimenpide 1), ei aiheuttanut perusteetonta etua Estonian Airille, mikä sulkee pois valtiontuen olemassaolon sekä tarpeen arvioida, täyttyvätkö loput SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kumulatiiviset edellytykset. |
| --- | --- |

(113)

Tämän perusteella komissio katsoo, että Crescon päätös investoida Estonian Airiin tehtiin tasavertaisin ehdoin suhteessa valtion investointipäätökseen ja että sekä Crescon että SAS:n sijoitukset olivat merkittäviä. Komissiolla ei myöskään ole syytä kyseenalaistaa sitä, että SAS ja Cresco pyrkivät saamaan voittoa päättäessään sijoittaa Estonian Airiin. Näin ollen komissio katsoo, että Estonian Airin rahoitus, joka toteutettiin 2,48 miljoonan euron pääomanlisäyksellä (toimenpide 1), ei aiheuttanut perusteetonta etua Estonian Airille, mikä sulkee pois valtiontuen olemassaolon sekä tarpeen arvioida, täyttyvätkö loput SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kumulatiiviset edellytykset.

7.1.2   Toimenpide 2

Toimenpide 2

| (114) | Estonian Air myi maahuolintatoimintansa kokonaisuudessaan valtion omistamalle Tallinnan lentoasemalle 2,4 miljoonalla eurolla kesäkuussa 2009 (toimenpide 2). Hinnan määrittämiseksi ei järjestetty avointa, läpinäkyvää ja ehdotonta tarjouskilpailua eikä käytetty riippumattoman arvonmäärittäjän arviota. Sen sijaan hinta vahvistettiin Tallinnan lentoaseman ja Estonian Airin suorissa neuvotteluissa. |
| --- | --- |

(114)

Estonian Air myi maahuolintatoimintansa kokonaisuudessaan valtion omistamalle Tallinnan lentoasemalle 2,4 miljoonalla eurolla kesäkuussa 2009 (toimenpide 2). Hinnan määrittämiseksi ei järjestetty avointa, läpinäkyvää ja ehdotonta tarjouskilpailua eikä käytetty riippumattoman arvonmäärittäjän arviota. Sen sijaan hinta vahvistettiin Tallinnan lentoaseman ja Estonian Airin suorissa neuvotteluissa.

| (115) | Komissio toteaa, että tarjouskilpailun tai riippumattoman arvonmäärityksen puuttuessa se ei voi sulkea pois tuen olemassaoloa. Sen vuoksi komission on arvioitava liiketoimea ja sen taustaa huolellisesti määrittääkseen, antoiko se Estonian Airille perusteettoman edun. |
| --- | --- |

(115)

Komissio toteaa, että tarjouskilpailun tai riippumattoman arvonmäärityksen puuttuessa se ei voi sulkea pois tuen olemassaoloa. Sen vuoksi komission on arvioitava liiketoimea ja sen taustaa huolellisesti määrittääkseen, antoiko se Estonian Airille perusteettoman edun.

| (116) | Viro selvensi muodollisen tutkintamenettelyn aikana, että maahuolintatoiminta oli kannattavaa vuosina 2005–2008 eli myyntiä edeltävinä vuosina. Lisäksi liiketoimi toteutettiin omaisuuserien myyntinä ilman vastuita, työntekijöitä ja muita edeltävästä toiminnasta periytyviä kustannuksia. Hinnan määrittämiseksi pohjahinnaksi asetettiin omaisuuserien kirjanpitoarvo. Lisäksi Viron viranomaiset toimittivat sisäisen analyysin, jonka mukaan kyseisessä liiketoimessa yritysarvon suhde liikevaihtoon (EV/sales) (34) vastaa useissa muissa sellaisissa liiketoimissa laskettuja kertoimia, joissa kohdeyritys on maahuolintayritys. Tämä vaikuttaisi osoittavan, että liiketoimi toteutettiin markkinaehdoin. |
| --- | --- |

(116)

Viro selvensi muodollisen tutkintamenettelyn aikana, että maahuolintatoiminta oli kannattavaa vuosina 2005–2008 eli myyntiä edeltävinä vuosina. Lisäksi liiketoimi toteutettiin omaisuuserien myyntinä ilman vastuita, työntekijöitä ja muita edeltävästä toiminnasta periytyviä kustannuksia. Hinnan määrittämiseksi pohjahinnaksi asetettiin omaisuuserien kirjanpitoarvo. Lisäksi Viron viranomaiset toimittivat sisäisen analyysin, jonka mukaan kyseisessä liiketoimessa yritysarvon suhde liikevaihtoon (EV/sales) (34) vastaa useissa muissa sellaisissa liiketoimissa laskettuja kertoimia, joissa kohdeyritys on maahuolintayritys. Tämä vaikuttaisi osoittavan, että liiketoimi toteutettiin markkinaehdoin.

34

| (117) | Viro katsoo myös, että Tallinnan lentoasema on valtiosta riippumaton, vaikka se on kokonaisuudessaan valtion omistama, ja että sen hallituksen ja hallintoneuvoston jäsenet ovat riippumattomia yritysmaailman edustajia eivätkä edusta valtiota. Komissio epäili pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä, voidaanko Tallinnan lentoaseman toimien katsoa johtuvan valtiosta sen perusteella, että talous- ja viestintäministeriö oli Tallinnan lentoaseman ainoa osakkeenomistaja ja lentoasema kuului ministeriön toimivaltaan. |
| --- | --- |

(117)

Viro katsoo myös, että Tallinnan lentoasema on valtiosta riippumaton, vaikka se on kokonaisuudessaan valtion omistama, ja että sen hallituksen ja hallintoneuvoston jäsenet ovat riippumattomia yritysmaailman edustajia eivätkä edusta valtiota. Komissio epäili pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä, voidaanko Tallinnan lentoaseman toimien katsoa johtuvan valtiosta sen perusteella, että talous- ja viestintäministeriö oli Tallinnan lentoaseman ainoa osakkeenomistaja ja lentoasema kuului ministeriön toimivaltaan.

| (118) | Unionin tuomioistuin on kuitenkin johdonmukaisesti katsonut, että valtion määräysvallassa olevien julkisten yritysten toteuttamat toimenpiteet eivät itsessään johdu valtiosta. Yhteisöjen tuomioistuin on selittänyt tuomiossa Stardust Marine ja myöhemmässä oikeuskäytännössä, että kun määritetään, johtuiko toimenpide valtiosta, ”on tutkittava, ovatko viranomaiset tavalla tai toisella olleet osallisia siihen, että kyseisistä toimenpiteistä päätettiin” (35). Komissio ei voi päätellä toimenpiteen 2 osalta, että Tallinnan lentoaseman päätös sijoittaa Estonian Airiin johtui valtiosta. Komissio ei myöskään löytänyt tuomion Stardust Marine oikeuskäytännössä tarkoitettuja asiaa koskevia välillisiä todisteita. Näin ollen komissio katsoo, että Tallinnan lentoaseman päätös osallistua toimenpiteeseen 2 ei johtunut Virosta. |
| --- | --- |

(118)

Unionin tuomioistuin on kuitenkin johdonmukaisesti katsonut, että valtion määräysvallassa olevien julkisten yritysten toteuttamat toimenpiteet eivät itsessään johdu valtiosta. Yhteisöjen tuomioistuin on selittänyt tuomiossa Stardust Marine ja myöhemmässä oikeuskäytännössä, että kun määritetään, johtuiko toimenpide valtiosta, ”on tutkittava, ovatko viranomaiset tavalla tai toisella olleet osallisia siihen, että kyseisistä toimenpiteistä päätettiin” (35). Komissio ei voi päätellä toimenpiteen 2 osalta, että Tallinnan lentoaseman päätös sijoittaa Estonian Airiin johtui valtiosta. Komissio ei myöskään löytänyt tuomion Stardust Marine oikeuskäytännössä tarkoitettuja asiaa koskevia välillisiä todisteita. Näin ollen komissio katsoo, että Tallinnan lentoaseman päätös osallistua toimenpiteeseen 2 ei johtunut Virosta.

Stardust Marine

35

Stardust Marine

| (119) | Koska Tallinnan lentoaseman päätös osallistua toimenpiteeseen 2 ei johtunut valtiosta ja koska liiketoimi nähtävästi toteutettiin markkinaehdoin, komissio sulkee pois valtiontuen olemassaolon sekä tarpeen arvioida, täyttyvätkö loput SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kumulatiiviset edellytykset. |
| --- | --- |

(119)

Koska Tallinnan lentoaseman päätös osallistua toimenpiteeseen 2 ei johtunut valtiosta ja koska liiketoimi nähtävästi toteutettiin markkinaehdoin, komissio sulkee pois valtiontuen olemassaolon sekä tarpeen arvioida, täyttyvätkö loput SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kumulatiiviset edellytykset.

7.1.3   Toimenpide 3

Toimenpide 3

| (120) | Vuoden 2010 pääomanlisäyksen (toimenpide 3) osalta Viro selitti muodollisen tutkintamenettelyn aikana, että valtio sijoitti 17,9 miljoonaa euroa käteisvaroja, kun taas SAS muunsi 2 miljoonan euron lainan osakkeiksi. Samanaikaisesti SAS hankki Crescon osuuden Estonian Airissa [...] miljoonalla eurolla (minkä vastineeksi SAS kirjasi poistoksi Crescon [...] miljoonan euron lainan). Tämän seurauksena Cresco luopui osakkuudestaan, valtion osuus kasvoi 90 prosenttiin ja SAS:n osuus pieneni 10 prosenttiin. Viro väittää, että sen päätös sijoittaa jälleen Estonian Airiin perustui vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelmaan. |
| --- | --- |

(120)

Vuoden 2010 pääomanlisäyksen (toimenpide 3) osalta Viro selitti muodollisen tutkintamenettelyn aikana, että valtio sijoitti 17,9 miljoonaa euroa käteisvaroja, kun taas SAS muunsi 2 miljoonan euron lainan osakkeiksi. Samanaikaisesti SAS hankki Crescon osuuden Estonian Airissa [...] miljoonalla eurolla (minkä vastineeksi SAS kirjasi poistoksi Crescon [...] miljoonan euron lainan). Tämän seurauksena Cresco luopui osakkuudestaan, valtion osuus kasvoi 90 prosenttiin ja SAS:n osuus pieneni 10 prosenttiin. Viro väittää, että sen päätös sijoittaa jälleen Estonian Airiin perustui vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelmaan.

toimenpide 3

| (121) | Komissio toteaa aluksi, että valtion ja SAS:n sijoitukset toteutettiin eri muodoissa ja määrät eivät vastanneet niiden osakeosuuksia. Valtion sijoittama 17,9 miljoonaa euroa uutta pääomaa ei ole verrattavissa SAS:n 2 miljoonan euron lainan muuntamiseen osakkeiksi. Tämä johtuu etenkin siitä, että Viro ei ole osoittanut, että lainalla oli täysimääräiset vakuudet ja että SAS olisi ottanut vastuulleen uuden riskin muuntamalla lainan osakkeiksi. SAS kirjasi poistoksi Crescon [...] miljoonan euron velan vastineeksi Crescon osakeosuudesta Estonian Airissa, ja tämän osalta komissio toteaa, että toiminnon yhteydessä Estonian Airiin ei sijoitettu uusia varoja. Lisäksi on epäselvää, ottiko SAS vastuulleen uuden riskin hyväksyessään velan poiston vastineeksi Crescon osakkeista lentoyhtiössä. Komissio voi näiden näkökohtien perusteella päätellä, että toimenpidettä 3 ei toteutettu tasavertaisin ehdoin. |
| --- | --- |

(121)

Komissio toteaa aluksi, että valtion ja SAS:n sijoitukset toteutettiin eri muodoissa ja määrät eivät vastanneet niiden osakeosuuksia. Valtion sijoittama 17,9 miljoonaa euroa uutta pääomaa ei ole verrattavissa SAS:n 2 miljoonan euron lainan muuntamiseen osakkeiksi. Tämä johtuu etenkin siitä, että Viro ei ole osoittanut, että lainalla oli täysimääräiset vakuudet ja että SAS olisi ottanut vastuulleen uuden riskin muuntamalla lainan osakkeiksi. SAS kirjasi poistoksi Crescon [...] miljoonan euron velan vastineeksi Crescon osakeosuudesta Estonian Airissa, ja tämän osalta komissio toteaa, että toiminnon yhteydessä Estonian Airiin ei sijoitettu uusia varoja. Lisäksi on epäselvää, ottiko SAS vastuulleen uuden riskin hyväksyessään velan poiston vastineeksi Crescon osakkeista lentoyhtiössä. Komissio voi näiden näkökohtien perusteella päätellä, että toimenpidettä 3 ei toteutettu tasavertaisin ehdoin.

| (122) | Viron viranomaiset väittävät, että toimenpide 3 vastasi markkinataloussijoittajaperiaatetta, sillä se hyväksyttiin vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelman perusteella ja ne pitävät suunnitelmaa vakaana ja uskottavana. Suunnitelman mukaan Estonian Air saavuttaisi kannattavuusrajan jo vuonna 2013, jos se muuttaisi kalustoaan suunnitelman mukaisesti, ja sen toiminta jatkuisi huomattavan kannattavana ainakin vuoteen 2020 saakka. |
| --- | --- |

(122)

Viron viranomaiset väittävät, että toimenpide 3 vastasi markkinataloussijoittajaperiaatetta, sillä se hyväksyttiin vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelman perusteella ja ne pitävät suunnitelmaa vakaana ja uskottavana. Suunnitelman mukaan Estonian Air saavuttaisi kannattavuusrajan jo vuonna 2013, jos se muuttaisi kalustoaan suunnitelman mukaisesti, ja sen toiminta jatkuisi huomattavan kannattavana ainakin vuoteen 2020 saakka.

| (123) | Komissio myöntää, että vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelmassa analysoidaan lentoyhtiön tilannetta, mutta suunnitelmassa on puutteita, joiden vuoksi sitä ei voida pitää luotettavana perusteena markkinalähtöiselle investointipäätökselle. Esimerkiksi taloudelliset ennusteet perustuvat liian kunnianhimoisiin matkustajamäärän kasvulukemiin (vuotuinen kasvu keskimäärin yli 6 prosenttia vuosina 2010–2020). Tällaiset kasvuodotukset vaikuttavat aivan liian optimistisilta vuoden 2009 maailmanlaajuisen talous- ja finanssikriisin vuoksi. Vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelmassa viitataan IATA:n arvioihin, joissa ennakoidaan keskimäärin 5 prosentin kasvua seuraavien neljän vuoden aikana. IATA kuitenkin huomauttaa, että tämä elpyminen jakautuu varsin epätasaisesti maantieteellisesti ja että Eurooppaan ei ole odotettavissa nopeaa kasvua (36). |
| --- | --- |

(123)

Komissio myöntää, että vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelmassa analysoidaan lentoyhtiön tilannetta, mutta suunnitelmassa on puutteita, joiden vuoksi sitä ei voida pitää luotettavana perusteena markkinalähtöiselle investointipäätökselle. Esimerkiksi taloudelliset ennusteet perustuvat liian kunnianhimoisiin matkustajamäärän kasvulukemiin (vuotuinen kasvu keskimäärin yli 6 prosenttia vuosina 2010–2020). Tällaiset kasvuodotukset vaikuttavat aivan liian optimistisilta vuoden 2009 maailmanlaajuisen talous- ja finanssikriisin vuoksi. Vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelmassa viitataan IATA:n arvioihin, joissa ennakoidaan keskimäärin 5 prosentin kasvua seuraavien neljän vuoden aikana. IATA kuitenkin huomauttaa, että tämä elpyminen jakautuu varsin epätasaisesti maantieteellisesti ja että Eurooppaan ei ole odotettavissa nopeaa kasvua (36).

36

| (124) | Toinen ongelma liittyy siihen, että vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelman herkkyysanalyysi vaikuttaa puutteelliselta. Matkustajamäärän mahdollisen supistumisen osalta suunnitelmassa todetaan, että 10 prosentin supistuminen vähentäisi nettotulosta noin 6,4 miljoonaa euroa kahtena seuraavana vuotena, minkä vuoksi negatiivinen nettotulos olisi odotuksiin verrattuna yli kaksinkertainen näinä vuosina. Vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelmassa ei kuitenkaan arvioida seuraamuksia koko tarkastelujakson ajalta eikä eritellä toteutettavia korjaavia toimia. |
| --- | --- |

(124)

Toinen ongelma liittyy siihen, että vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelman herkkyysanalyysi vaikuttaa puutteelliselta. Matkustajamäärän mahdollisen supistumisen osalta suunnitelmassa todetaan, että 10 prosentin supistuminen vähentäisi nettotulosta noin 6,4 miljoonaa euroa kahtena seuraavana vuotena, minkä vuoksi negatiivinen nettotulos olisi odotuksiin verrattuna yli kaksinkertainen näinä vuosina. Vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelmassa ei kuitenkaan arvioida seuraamuksia koko tarkastelujakson ajalta eikä eritellä toteutettavia korjaavia toimia.

| (125) | Komissio korostaa, että Cresco päätti olla sijoittamatta enempää Estonian Airiin ja sen sijaan myydä osakkeensa SAS:lle. Vaikka Crescon päätöksen taustalla on voinut olla useita syitä, vaikuttaisi loogiselta päätellä, että vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelman avulla ei kyetty vakuuttamaan yksityistä sijoittajaa sen sijoituksen tuotosta. Vastaavaa päätelmää voidaan soveltaa SAS:ään, joka päätti osallistua vuoden 2010 pääomanlisäykseen mutta ei osakeosuuttaan vastaavassa suhteessa, minkä vuoksi sen osuus supistui aikaisemmasta 49 prosentista vain 10 prosenttiin. |
| --- | --- |

(125)

Komissio korostaa, että Cresco päätti olla sijoittamatta enempää Estonian Airiin ja sen sijaan myydä osakkeensa SAS:lle. Vaikka Crescon päätöksen taustalla on voinut olla useita syitä, vaikuttaisi loogiselta päätellä, että vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelman avulla ei kyetty vakuuttamaan yksityistä sijoittajaa sen sijoituksen tuotosta. Vastaavaa päätelmää voidaan soveltaa SAS:ään, joka päätti osallistua vuoden 2010 pääomanlisäykseen mutta ei osakeosuuttaan vastaavassa suhteessa, minkä vuoksi sen osuus supistui aikaisemmasta 49 prosentista vain 10 prosenttiin.

| (126) | Viron viranomaiset katsovat, että valtion vuonna 2010 toteuttaman arvonmäärityksen mukaan lentoyhtiön arvo olisi positiivinen investoinnin jälkeen. Tässä arvonmäärityksessä laskettiin diskontattuun kassavirta-analyysiin perustuva pääoman arvo ottaen huomioon odotetut kassavirrat vuosina 2010–2019 ja [0–10] miljoonan euron (diskontattu) päätearvo vuoden 2019 jälkeen, mistä vähennettiin [0–10] miljoonan euron nettovelka. Tämän perusteella pääoman kokonaisarvoksi investoinnin jälkeisessä skenaariossa saatiin [0–10] miljoonaa euroa. Lentoyhtiön arvo määritettiin vaihtoehtoisen arvonmääritysmenetelmän perusteella vertaamalla sitä viiden pienen julkisen osakeyhtiön taloudellisiin indikaattoreihin. Tämän tuloksena Estonian Airin arvoksi määritettiin noin [5–15] miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(126)

Viron viranomaiset katsovat, että valtion vuonna 2010 toteuttaman arvonmäärityksen mukaan lentoyhtiön arvo olisi positiivinen investoinnin jälkeen. Tässä arvonmäärityksessä laskettiin diskontattuun kassavirta-analyysiin perustuva pääoman arvo ottaen huomioon odotetut kassavirrat vuosina 2010–2019 ja [0–10] miljoonan euron (diskontattu) päätearvo vuoden 2019 jälkeen, mistä vähennettiin [0–10] miljoonan euron nettovelka. Tämän perusteella pääoman kokonaisarvoksi investoinnin jälkeisessä skenaariossa saatiin [0–10] miljoonaa euroa. Lentoyhtiön arvo määritettiin vaihtoehtoisen arvonmääritysmenetelmän perusteella vertaamalla sitä viiden pienen julkisen osakeyhtiön taloudellisiin indikaattoreihin. Tämän tuloksena Estonian Airin arvoksi määritettiin noin [5–15] miljoonaa euroa.

| (127) | Komissio ei kuitenkaan voi pitää tätä arvonmääritystä pätevänä perusteena sille, että hypoteettinen yksityinen sijoittaja hyväksyisi investoinnin. Ensinnäkin itse arvonmäärityksessä nostetaan esiin merkittäviä riskejä, epävarmuuksia ja käytettyjen oletusten herkkyys, minkä vuoksi siinä todetaan, että ennusteisiin olisi suhtauduttava varovaisesti (37). Lisäksi joitakin arvonmäärityksen keskeisiä taustaoletuksia ei ole perusteltu. Etenkin huomattavan päätearvon (jonka osuus on yli 60 prosenttia diskontatusta kokonaiskassavirrasta) määrityspohjaa ei ole ilmoitettu. Jos laskelmissa olisi valittu matalampi päätearvo, tuloksena olisi voinut olla negatiivinen pääoman kokonaisarvo. Toiseksi arvonmäärityksessä todetaan, että vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelman toimenpiteiden avulla ei välttämättä pystytä ratkaisemaan joitakin Estonian Airin kestävyysongelmia (kuten Saab 340 -potkuriturbiinikoneen tappiollinen toiminta). Näin ollen kassavirtaan perustuvassa laskelmassa edellytetään ylimääräisiä muutoksia, minkä vuoksi se poikkeaa investoinnin perusteena käytetystä vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelmasta. Kolmanneksi arvonmääritys, joka perustuu vertailuun muihin lentoyhtiöihin, on äärimmäisen hauras. Siinä verrataan Estonian Airia ainoastaan viiteen lentoyhtiöön, joista kolmen kapasiteetti on moninkertaisesti Estonian Airin kapasiteettia suurempi. Estonian Airin heikon rahoitustilanteen vuoksi ainoana viitepohjana voitaisiin realistisesti käyttää hinnan suhdetta liikevaihtoon, sillä muihin indikaattoreihin perustuvat suhdeluvut johtavat hyvin erilaisiin tuloksiin. Neljänneksi vaikka arvonmäärityksen tulokset hyväksyttäisiin, siinä ei selitetä, miksi yksityinen sijoittaja suostuisi investoimaan 17,9 miljoonaa euroa uutta pääomaa pitääkseen 90 prosentin osakeosuutensa yhtiössä, jonka pääoman kokonaisarvon arvioidaan olevan vain [0–10] miljoonaa euroa (tai enintään [5–15] miljoonaa euroa). Viron viranomaiset eivät selvittäneet mitään vaihtoehtoja pääomanlisäykselle, jotta olisi voitu verrata sijoituksen odotettua tuottoa mahdollisten vaihtoehtoisten skenaarioiden tuloksiin. Vaikka osakkeenomistajan voi olla taloudellisesti järkevää sijoittaa lisäpääomaa heikkoon yhtiöön turvatakseen investointinsa, tällainen sijoittaja vertaisi tavallisesti investointia mahdollisten vaihtoehtoisten skenaarioiden mukaisiin kustannuksiin/tuloihin, mukaan lukien mahdollisesti yhtiön likvidaatio. |
| --- | --- |

(127)

Komissio ei kuitenkaan voi pitää tätä arvonmääritystä pätevänä perusteena sille, että hypoteettinen yksityinen sijoittaja hyväksyisi investoinnin. Ensinnäkin itse arvonmäärityksessä nostetaan esiin merkittäviä riskejä, epävarmuuksia ja käytettyjen oletusten herkkyys, minkä vuoksi siinä todetaan, että ennusteisiin olisi suhtauduttava varovaisesti (37). Lisäksi joitakin arvonmäärityksen keskeisiä taustaoletuksia ei ole perusteltu. Etenkin huomattavan päätearvon (jonka osuus on yli 60 prosenttia diskontatusta kokonaiskassavirrasta) määrityspohjaa ei ole ilmoitettu. Jos laskelmissa olisi valittu matalampi päätearvo, tuloksena olisi voinut olla negatiivinen pääoman kokonaisarvo. Toiseksi arvonmäärityksessä todetaan, että vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelman toimenpiteiden avulla ei välttämättä pystytä ratkaisemaan joitakin Estonian Airin kestävyysongelmia (kuten Saab 340 -potkuriturbiinikoneen tappiollinen toiminta). Näin ollen kassavirtaan perustuvassa laskelmassa edellytetään ylimääräisiä muutoksia, minkä vuoksi se poikkeaa investoinnin perusteena käytetystä vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelmasta. Kolmanneksi arvonmääritys, joka perustuu vertailuun muihin lentoyhtiöihin, on äärimmäisen hauras. Siinä verrataan Estonian Airia ainoastaan viiteen lentoyhtiöön, joista kolmen kapasiteetti on moninkertaisesti Estonian Airin kapasiteettia suurempi. Estonian Airin heikon rahoitustilanteen vuoksi ainoana viitepohjana voitaisiin realistisesti käyttää hinnan suhdetta liikevaihtoon, sillä muihin indikaattoreihin perustuvat suhdeluvut johtavat hyvin erilaisiin tuloksiin. Neljänneksi vaikka arvonmäärityksen tulokset hyväksyttäisiin, siinä ei selitetä, miksi yksityinen sijoittaja suostuisi investoimaan 17,9 miljoonaa euroa uutta pääomaa pitääkseen 90 prosentin osakeosuutensa yhtiössä, jonka pääoman kokonaisarvon arvioidaan olevan vain [0–10] miljoonaa euroa (tai enintään [5–15] miljoonaa euroa). Viron viranomaiset eivät selvittäneet mitään vaihtoehtoja pääomanlisäykselle, jotta olisi voitu verrata sijoituksen odotettua tuottoa mahdollisten vaihtoehtoisten skenaarioiden tuloksiin. Vaikka osakkeenomistajan voi olla taloudellisesti järkevää sijoittaa lisäpääomaa heikkoon yhtiöön turvatakseen investointinsa, tällainen sijoittaja vertaisi tavallisesti investointia mahdollisten vaihtoehtoisten skenaarioiden mukaisiin kustannuksiin/tuloihin, mukaan lukien mahdollisesti yhtiön likvidaatio.

37

| (128) | Viron viranomaisten 9 päivänä huhtikuuta 2014 toimittamat tiedot viittaavat siihen, että pääomanlisäyksen perusteena ei ollut ainoastaan investoinnin taloudellinen houkuttelevuus. Viro myöntää, että vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelman tavoitteena oli turvata pitkän aikavälin lentoyhteydet tärkeisiin liiketoimintakohteisiin, mikä vastasi valtion omia makrotaloudellisia toimintatavoitteita. Vaikka Viro väittää, että nämä näkökohdat eivät olleet ainoa peruste valtion investointipäätökselle, tämä viittaa siihen, että valtio ei ottanut huomioon yksinomaan voiton tavoittelua koskevia perusteita. Viron hallituksen jäsenet totesivat nähtävästi toimenpiteen 3 aikana seuraavaa: hallitus pitää Estonian Airia maan kannalta strategisena yrityksenä ja on valmis panostamaan siihen merkittävästi (38) ja on erittäin tärkeää taata lennot [...] Tallinnasta eräisiin muihin keskeisiin kaupunkeihin (39). Nämä eivät vaikuta näkökohdilta, jotka järkevä yksityinen markkinasijoittaja ottaisi huomioon tehdessään investointipäätöstä. Tässä yhteydessä komissio muistuttaa myös, että tuomioistuin totesi asiassa Boch antamassaan tuomiossa, että on arvioitava erityisesti, olisiko yksityinen osakas, joka perustaa toimintansa odotettavissa olevaan tuottoon jättäen kaikki yhteiskunnalliset sekä aluepoliittiset ja alakohtaiset näkökannat huomioon ottamatta, tehnyt tällaisen pääomasijoituksen samanlaisissa olosuhteissa (40). |
| --- | --- |

(128)

Viron viranomaisten 9 päivänä huhtikuuta 2014 toimittamat tiedot viittaavat siihen, että pääomanlisäyksen perusteena ei ollut ainoastaan investoinnin taloudellinen houkuttelevuus. Viro myöntää, että vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelman tavoitteena oli turvata pitkän aikavälin lentoyhteydet tärkeisiin liiketoimintakohteisiin, mikä vastasi valtion omia makrotaloudellisia toimintatavoitteita. Vaikka Viro väittää, että nämä näkökohdat eivät olleet ainoa peruste valtion investointipäätökselle, tämä viittaa siihen, että valtio ei ottanut huomioon yksinomaan voiton tavoittelua koskevia perusteita. Viron hallituksen jäsenet totesivat nähtävästi toimenpiteen 3 aikana seuraavaa: hallitus pitää Estonian Airia maan kannalta strategisena yrityksenä ja on valmis panostamaan siihen merkittävästi (38) ja on erittäin tärkeää taata lennot [...] Tallinnasta eräisiin muihin keskeisiin kaupunkeihin (39). Nämä eivät vaikuta näkökohdilta, jotka järkevä yksityinen markkinasijoittaja ottaisi huomioon tehdessään investointipäätöstä. Tässä yhteydessä komissio muistuttaa myös, että tuomioistuin totesi asiassa Boch antamassaan tuomiossa, että on arvioitava erityisesti, olisiko yksityinen osakas, joka perustaa toimintansa odotettavissa olevaan tuottoon jättäen kaikki yhteiskunnalliset sekä aluepoliittiset ja alakohtaiset näkökannat huomioon ottamatta, tehnyt tällaisen pääomasijoituksen samanlaisissa olosuhteissa (40).

38

39

Boch

40

| (129) | Kun otetaan huomioon se, että yksikään yksityinen sijoittaja ei olisi halukas investoimaan Estonian Airiin uutta pääomaa valtion tavoin, vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelman puutteet ja päätökseen vaikuttaneet makrotaloudelliset tavoitteet, jotka eivät ole olennaisia yksityisen sijoittajan kannalta, komissio päättelee, ettei toimenpide 3 ollut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. |
| --- | --- |

(129)

Kun otetaan huomioon se, että yksikään yksityinen sijoittaja ei olisi halukas investoimaan Estonian Airiin uutta pääomaa valtion tavoin, vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelman puutteet ja päätökseen vaikuttaneet makrotaloudelliset tavoitteet, jotka eivät ole olennaisia yksityisen sijoittajan kannalta, komissio päättelee, ettei toimenpide 3 ollut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen.

| (130) | Ollakseen valtiontukea toimenpiteen on lisäksi oltava peräisin valtion varoista ja seurausta valtion toiminnasta. Tätä kriteeriä ei voida kiistää vuoden 2010 pääomanlisäyksen yhteydessä, sillä lentoyhtiön osakkeenomistajana toimiva Viron talous- ja viestintäministeriö sijoitti käteisvarat valtion talousarviosta. |
| --- | --- |

(130)

Ollakseen valtiontukea toimenpiteen on lisäksi oltava peräisin valtion varoista ja seurausta valtion toiminnasta. Tätä kriteeriä ei voida kiistää vuoden 2010 pääomanlisäyksen yhteydessä, sillä lentoyhtiön osakkeenomistajana toimiva Viron talous- ja viestintäministeriö sijoitti käteisvarat valtion talousarviosta.

| (131) | Lopuksi komissio toteaa, että toimenpide vaikuttaa kauppaan ja uhkaa vääristää jäsenvaltioiden välistä kilpailua, sillä Estonian Air kilpailee muiden Euroopan unionin lentoyhtiöiden kanssa etenkin sen jälkeen, kun lentoliikenteen vapauttamisen kolmas vaihe (ns. kolmas paketti) tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1993 (41). Näin ollen Estonian Air saattoi toimenpiteen 3 avulla jatkaa toimintaansa ilman, että sen kilpailijoidensa tapaan täytyisi kohdata heikon taloudellisen tuloksensa seuraukset. |
| --- | --- |

(131)

Lopuksi komissio toteaa, että toimenpide vaikuttaa kauppaan ja uhkaa vääristää jäsenvaltioiden välistä kilpailua, sillä Estonian Air kilpailee muiden Euroopan unionin lentoyhtiöiden kanssa etenkin sen jälkeen, kun lentoliikenteen vapauttamisen kolmas vaihe (ns. kolmas paketti) tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1993 (41). Näin ollen Estonian Air saattoi toimenpiteen 3 avulla jatkaa toimintaansa ilman, että sen kilpailijoidensa tapaan täytyisi kohdata heikon taloudellisen tuloksensa seuraukset.

41

| (132) | Esitetyn perusteella komissio päättelee, että toimenpide 3 sisälsi Estonian Airin hyväksi myönnettyä valtiontukea. |
| --- | --- |

(132)

Esitetyn perusteella komissio päättelee, että toimenpide 3 sisälsi Estonian Airin hyväksi myönnettyä valtiontukea.

7.1.4   Toimenpide 4

Toimenpide 4

| (133) | Viro katsoo, että sen päätös sijoittaa 30 miljoonaa euroa uutta pääomaa joulukuussa 2011 (toimenpide 4) ei sisältänyt valtiontukea. Muut sijoittajat eivät osallistuneet tähän pääomanlisäykseen, minkä vuoksi SAS:n osuus pieneni 10 prosentista 2,66 prosenttiin ja valtion osuus kasvoi 90 prosentista 97,34 prosenttiin. |
| --- | --- |

(133)

Viro katsoo, että sen päätös sijoittaa 30 miljoonaa euroa uutta pääomaa joulukuussa 2011 (toimenpide 4) ei sisältänyt valtiontukea. Muut sijoittajat eivät osallistuneet tähän pääomanlisäykseen, minkä vuoksi SAS:n osuus pieneni 10 prosentista 2,66 prosenttiin ja valtion osuus kasvoi 90 prosentista 97,34 prosenttiin.

| (134) | Komissio ei ole edelleenkään vakuuttunut väitteistä, joita Viron viranomaiset esittivät muodollisen tutkintamenettelyn aikana. Ensinnäkin valtio teki investointipäätöksen ilman yksityistä osuutta: SAS päätti olla osallistumatta pääomanlisäykseen ja yksityinen pankki [...], joka alun perin harkitsi lainan myöntämistä Estonian Airille, kieltäytyi lopulta myöntämästä lainaa. Näin ollen ei voida katsoa, että investointi toteutettiin tasavertaisin ehdoin. |
| --- | --- |

(134)

Komissio ei ole edelleenkään vakuuttunut väitteistä, joita Viron viranomaiset esittivät muodollisen tutkintamenettelyn aikana. Ensinnäkin valtio teki investointipäätöksen ilman yksityistä osuutta: SAS päätti olla osallistumatta pääomanlisäykseen ja yksityinen pankki [...], joka alun perin harkitsi lainan myöntämistä Estonian Airille, kieltäytyi lopulta myöntämästä lainaa. Näin ollen ei voida katsoa, että investointi toteutettiin tasavertaisin ehdoin.

| (135) | Lisäksi vuoden 2011 liiketoimintasuunnitelmassa, jonka perusteella investointipäätös tehtiin, esitetään elvyttävää strategiaa ja liiketoimintamallin perusteellista muuttamista kahden paikan välisestä kuljetustoiminnasta alueelliseen säteittäiseen kuljetusverkostoon. Viro on esittänyt suunnitelman, jonka mukaan lentoyhtiö hankkisi uusia ilma-aluksia (seitsemästä ilma-aluksesta vuonna 2011 kolmeentoista vuosina 2013 ja 2014) ja tekisi Tallinnasta Euroopan ja Aasian välisten lentojen keskuspaikan. Tämän esityksen mukaan Estonian Air vaatisi 30 miljoonaa euroa osakkeenomistajiltaan ja [...] miljoonan euron lainan [...]. Komissio korostaa, että vaikka [...] päätti lopulta olla myöntämättä lainaa, Viro myönsi 30 miljoonaa euroa eikä millään tavalla tarkastellut sitä vaikutusta, mikä [...] päätöksellä olisi vuoden 2011 liiketoimintasuunnitelman lopputulokseen. Tätä ei voida pitää valveutuneen markkinatoimijan järkevänä toimintana. |
| --- | --- |

(135)

Lisäksi vuoden 2011 liiketoimintasuunnitelmassa, jonka perusteella investointipäätös tehtiin, esitetään elvyttävää strategiaa ja liiketoimintamallin perusteellista muuttamista kahden paikan välisestä kuljetustoiminnasta alueelliseen säteittäiseen kuljetusverkostoon. Viro on esittänyt suunnitelman, jonka mukaan lentoyhtiö hankkisi uusia ilma-aluksia (seitsemästä ilma-aluksesta vuonna 2011 kolmeentoista vuosina 2013 ja 2014) ja tekisi Tallinnasta Euroopan ja Aasian välisten lentojen keskuspaikan. Tämän esityksen mukaan Estonian Air vaatisi 30 miljoonaa euroa osakkeenomistajiltaan ja [...] miljoonan euron lainan [...]. Komissio korostaa, että vaikka [...] päätti lopulta olla myöntämättä lainaa, Viro myönsi 30 miljoonaa euroa eikä millään tavalla tarkastellut sitä vaikutusta, mikä [...] päätöksellä olisi vuoden 2011 liiketoimintasuunnitelman lopputulokseen. Tätä ei voida pitää valveutuneen markkinatoimijan järkevänä toimintana.

| (136) | Lisäksi vaikuttaa epärealistiselta olettaa, että Estonian Air olisi voinut lähes kolminkertaistaa tulonsa vain neljässä vuodessa ja muuttaa tuloksen ennen veroja -15,45 miljoonasta eurosta 4,2 miljoonaan euroon vuosina 2011–2014, etenkin talous- ja finanssikriisin huomioon ottaen. Tässä yhteydessä komissio muistuttaa, että IATA:n joulukuun 2011 talousennusteiden (42) mukaan lentoyhtiöiden voittomarginaalit supistuivat vuonna 2011 öljyn ja polttoaineen hintojen noustessa äkillisesti. Vuodelle 2012 IATA ennusti, että talouden epävakaus, joka johtui hallitusten kyvyttömyydestä ratkaista euroalueen julkisen talouden velkakriisi, aiheuttaisi paineita eurooppalaisille lentoyhtiöille. Eurooppalaiset lentoyhtiöt kärsisivät todennäköisesti merkittävästi kotimarkkinoidensa taantumasta, joten IATA:n ennusteen mukaan niiden EBIT-marginaali (tulos ennen korkoja ja veroja) olisi 0,3 prosenttia ja nettotappiot verojen jälkeen 0,6 miljardia Yhdysvaltain dollaria (eli 0,46 miljardia euroa) vuonna 2012. |
| --- | --- |

(136)

Lisäksi vaikuttaa epärealistiselta olettaa, että Estonian Air olisi voinut lähes kolminkertaistaa tulonsa vain neljässä vuodessa ja muuttaa tuloksen ennen veroja -15,45 miljoonasta eurosta 4,2 miljoonaan euroon vuosina 2011–2014, etenkin talous- ja finanssikriisin huomioon ottaen. Tässä yhteydessä komissio muistuttaa, että IATA:n joulukuun 2011 talousennusteiden (42) mukaan lentoyhtiöiden voittomarginaalit supistuivat vuonna 2011 öljyn ja polttoaineen hintojen noustessa äkillisesti. Vuodelle 2012 IATA ennusti, että talouden epävakaus, joka johtui hallitusten kyvyttömyydestä ratkaista euroalueen julkisen talouden velkakriisi, aiheuttaisi paineita eurooppalaisille lentoyhtiöille. Eurooppalaiset lentoyhtiöt kärsisivät todennäköisesti merkittävästi kotimarkkinoidensa taantumasta, joten IATA:n ennusteen mukaan niiden EBIT-marginaali (tulos ennen korkoja ja veroja) olisi 0,3 prosenttia ja nettotappiot verojen jälkeen 0,6 miljardia Yhdysvaltain dollaria (eli 0,46 miljardia euroa) vuonna 2012.

42

| (137) | Lisäksi vaikuttaa epärealistiselta olettaa, että Estonian Air lisäisi istuinpaikkojensa määrää 1 miljoonasta 2,45 miljoonaan vuosina 2011–2014 ja kasvattaisi käyttöastettaan huomattavasti 59,2 prosentista 72,3 prosenttiin samana ajanjaksona. Keskeisiä riskejä on myös nähtävästi aliarvioitu ja lieventämistoimien arviointi toteutettu puutteellisesti. Säteittäinen kuljetusmalli hylättiin nopeasti vuoden 2012 puolivälissä, koska lentoyhtiön tulos oli erittäin huono. |
| --- | --- |

(137)

Lisäksi vaikuttaa epärealistiselta olettaa, että Estonian Air lisäisi istuinpaikkojensa määrää 1 miljoonasta 2,45 miljoonaan vuosina 2011–2014 ja kasvattaisi käyttöastettaan huomattavasti 59,2 prosentista 72,3 prosenttiin samana ajanjaksona. Keskeisiä riskejä on myös nähtävästi aliarvioitu ja lieventämistoimien arviointi toteutettu puutteellisesti. Säteittäinen kuljetusmalli hylättiin nopeasti vuoden 2012 puolivälissä, koska lentoyhtiön tulos oli erittäin huono.

| (138) | Vuoden 2011 liiketoimintasuunnitelmassa otetaan nimenomaisesti huomioon erilaiset valtiolle aiheutuvat makrotaloudelliset ja poliittiset hyödyt, jotka ovat epäolennaisia yksityisen sijoittajan kannalta. Suunnitelmassa esimerkiksi ilmoitetaan, että investoinnin hyödyt Virolle ovat merkittävät, ja todetaan, että valittu verkostomalli on suositeltava yritysmaailman ja hallituksen sääntelyn tarpeiden kannalta. Lisäksi suunnitelmassa todetaan, että investoinnin avulla voidaan luoda 2 000 työpaikkaa ja Viro voi vahvistaa maailmanlaajuista kilpailuasemaansa. Viron viranomaiset toteavat, että ehdotettu strategia tuki hallituksen vuosien 2011–2015 toimintasuunnitelmaa, jolla pyrittiin kehittämään suoria lentoyhteyksiä kaikkiin keskeisiin liiketoiminnan keskuksiin Euroopassa ja tekemään Tallinnan lentoasemasta Aasian ja Euroopan välisten lentojen keskuspaikka. Johdanto-osan 128 kappaleessa esitetyistä syistä järkevä markkinasijoittaja ei olisi ottanut näitä näkökohtia huomioon. |
| --- | --- |

(138)

Vuoden 2011 liiketoimintasuunnitelmassa otetaan nimenomaisesti huomioon erilaiset valtiolle aiheutuvat makrotaloudelliset ja poliittiset hyödyt, jotka ovat epäolennaisia yksityisen sijoittajan kannalta. Suunnitelmassa esimerkiksi ilmoitetaan, että investoinnin hyödyt Virolle ovat merkittävät, ja todetaan, että valittu verkostomalli on suositeltava yritysmaailman ja hallituksen sääntelyn tarpeiden kannalta. Lisäksi suunnitelmassa todetaan, että investoinnin avulla voidaan luoda 2 000 työpaikkaa ja Viro voi vahvistaa maailmanlaajuista kilpailuasemaansa. Viron viranomaiset toteavat, että ehdotettu strategia tuki hallituksen vuosien 2011–2015 toimintasuunnitelmaa, jolla pyrittiin kehittämään suoria lentoyhteyksiä kaikkiin keskeisiin liiketoiminnan keskuksiin Euroopassa ja tekemään Tallinnan lentoasemasta Aasian ja Euroopan välisten lentojen keskuspaikka. Johdanto-osan 128 kappaleessa esitetyistä syistä järkevä markkinasijoittaja ei olisi ottanut näitä näkökohtia huomioon.

valittu verkostomalli on suositeltava yritysmaailman ja hallituksen sääntelyn tarpeiden kannalta

| (139) | Näin ollen komissio katsoo, että toimenpide 4 aiheutti valikoivan edun Estonian Airille. Johdanto-osan 130 ja 131 kappaleessa esitetyistä syistä komissio katsoo, että toimenpide 4 on peräisin valtion varoista ja johtuu valtiosta ja että se vaikuttaa kauppaan ja uhkaa vääristää jäsenvaltioiden välistä kilpailua. |
| --- | --- |

(139)

Näin ollen komissio katsoo, että toimenpide 4 aiheutti valikoivan edun Estonian Airille. Johdanto-osan 130 ja 131 kappaleessa esitetyistä syistä komissio katsoo, että toimenpide 4 on peräisin valtion varoista ja johtuu valtiosta ja että se vaikuttaa kauppaan ja uhkaa vääristää jäsenvaltioiden välistä kilpailua.

| (140) | Esitetyn perusteella komissio päättelee, että toimenpide 4 sisälsi Estonian Airin hyväksi myönnettyä valtiontukea. |
| --- | --- |

(140)

Esitetyn perusteella komissio päättelee, että toimenpide 4 sisälsi Estonian Airin hyväksi myönnettyä valtiontukea.

7.1.5   Toimenpide 5

Toimenpide 5

| (141) | Komissio päättelee, että pelastamislainajärjestelyä olisi pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, sillä valtion varoista myönnetty laina antaa Estonian Airille valikoivan edun, joka vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja uhkaa vääristää kilpailua (ks. johdanto-osan 131 kappale). Estonian Airin rahoitustilanteen (toiminta oli ollut tappiollista vuodesta 2006 lähtien ja heinäkuun 2012 loppuun mennessä lentoyhtiö oli saavuttanut Viron lainsäädännön mukaisen teknisen konkurssitilan, ks. tarkemmin 7.4.1 jakso) huomioon ottaen oli erittäin epätodennäköistä, että yksityinen luotonantaja olisi ollut halukas myöntämään uusia lainoja lentoyhtiön vakavien likviditeettiongelmien ratkaisemiseksi. Viron viranomaiset pitävät itsekin tätä toimenpidettä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, sillä ne väittävät vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen pelastamistukea koskevien edellytysten täyttyvän. |
| --- | --- |

(141)

Komissio päättelee, että pelastamislainajärjestelyä olisi pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, sillä valtion varoista myönnetty laina antaa Estonian Airille valikoivan edun, joka vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja uhkaa vääristää kilpailua (ks. johdanto-osan 131 kappale). Estonian Airin rahoitustilanteen (toiminta oli ollut tappiollista vuodesta 2006 lähtien ja heinäkuun 2012 loppuun mennessä lentoyhtiö oli saavuttanut Viron lainsäädännön mukaisen teknisen konkurssitilan, ks. tarkemmin 7.4.1 jakso) huomioon ottaen oli erittäin epätodennäköistä, että yksityinen luotonantaja olisi ollut halukas myöntämään uusia lainoja lentoyhtiön vakavien likviditeettiongelmien ratkaisemiseksi. Viron viranomaiset pitävät itsekin tätä toimenpidettä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, sillä ne väittävät vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen pelastamistukea koskevien edellytysten täyttyvän.

7.1.6   Toimenpide 6

Toimenpide 6

| (142) | Viron viranomaisten päätöstä sijoittaa 40,7 miljoonaa euroa pääomaa Estonian Airiin olisi pidettävä valtiontukena. Pääomanlisäys on peräisin valtion talousarviosta ja siten valtion varoista. Toimenpide hyödyttää yksinomaan yhtä yritystä (Estonian Airia) ja se myönnetään ehdoin, joita järkevä markkinataloussijoittaja ei tavallisesti hyväksyisi (lentoyhtiön rahoitusvaikeudet, investointi ei perustu sijoituksen tuottoa koskevaan asianmukaiseen analyysiin vaan yleistä etua koskeviin näkökohtiin, kuten Viron yhteyksiin ja Estonian Airin strategiseen merkitykseen Viron taloudelle), joten suunniteltu pääomanlisäys aiheuttaa valikoivan edun Estonian Airille. Lisäksi toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden kauppaan ja uhkaa vääristää kilpailua (ks. johdanto-osan 131 kappale). Näin ollen Estonian Air saattaa toimenpiteen 4 avulla jatkaa toimintaansa ilman, että sen kilpailijoidensa tapaan täytyy kohdata heikon taloudellisen tuloksensa seuraukset. Viron viranomaiset pitävät itsekin tätä toimenpidettä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, sillä ne väittävät vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen rakenneuudistustukea koskevien edellytysten täyttyvän. |
| --- | --- |

(142)

Viron viranomaisten päätöstä sijoittaa 40,7 miljoonaa euroa pääomaa Estonian Airiin olisi pidettävä valtiontukena. Pääomanlisäys on peräisin valtion talousarviosta ja siten valtion varoista. Toimenpide hyödyttää yksinomaan yhtä yritystä (Estonian Airia) ja se myönnetään ehdoin, joita järkevä markkinataloussijoittaja ei tavallisesti hyväksyisi (lentoyhtiön rahoitusvaikeudet, investointi ei perustu sijoituksen tuottoa koskevaan asianmukaiseen analyysiin vaan yleistä etua koskeviin näkökohtiin, kuten Viron yhteyksiin ja Estonian Airin strategiseen merkitykseen Viron taloudelle), joten suunniteltu pääomanlisäys aiheuttaa valikoivan edun Estonian Airille. Lisäksi toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden kauppaan ja uhkaa vääristää kilpailua (ks. johdanto-osan 131 kappale). Näin ollen Estonian Air saattaa toimenpiteen 4 avulla jatkaa toimintaansa ilman, että sen kilpailijoidensa tapaan täytyy kohdata heikon taloudellisen tuloksensa seuraukset. Viron viranomaiset pitävät itsekin tätä toimenpidettä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, sillä ne väittävät vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen rakenneuudistustukea koskevien edellytysten täyttyvän.

| (143) | Komissio katsoo näin ollen, että ilmoitettu rakenneuudistustoimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Viron viranomaiset eivät kiistä tätä. |
| --- | --- |

(143)

Komissio katsoo näin ollen, että ilmoitettu rakenneuudistustoimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Viron viranomaiset eivät kiistä tätä.

7.1.7   Päätelmät tuen olemassaolosta

Päätelmät tuen olemassaolosta

| (144) | Johdanto-osan 108–119 kappaleessa esitettyjen syiden perusteella komissio päättelee, että toimenpiteet 1 ja 2 eivät sisältäneet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua Estonian Airille myönnettyä valtiontukea. |
| --- | --- |

(144)

Johdanto-osan 108–119 kappaleessa esitettyjen syiden perusteella komissio päättelee, että toimenpiteet 1 ja 2 eivät sisältäneet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua Estonian Airille myönnettyä valtiontukea.

| (145) | Johdanto-osan 120–143 kappaleessa esitettyjen syiden perusteella komissio kuitenkin päättelee, että toimenpiteet 3, 4, 5 ja 6 ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ja arvioi sen vuoksi niiden sääntöjenmukaisuutta ja soveltuvuutta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(145)

Johdanto-osan 120–143 kappaleessa esitettyjen syiden perusteella komissio kuitenkin päättelee, että toimenpiteet 3, 4, 5 ja 6 ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ja arvioi sen vuoksi niiden sääntöjenmukaisuutta ja soveltuvuutta sisämarkkinoille.

7.2   Tuen sääntöjenmukaisuus

Tuen sääntöjenmukaisuus

| (146) | SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltio ei saa toteuttaa tukitoimenpidettä ennen kuin komissio on antanut lopullisen päätöksen toimenpiteen hyväksymisestä. |
| --- | --- |

(146)

SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltio ei saa toteuttaa tukitoimenpidettä ennen kuin komissio on antanut lopullisen päätöksen toimenpiteen hyväksymisestä.

| (147) | Komissio toteaa aluksi, että Viro toteutti toimenpiteet 3, 4 ja 5 ilmoittamatta niistä etukäteen komissiolle hyväksyntää varten. Komissio pahoittelee, että Viro ei noudattanut täytäntöönpanokieltoa ja rikkoi näin ollen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaista velvoitettaan. |
| --- | --- |

(147)

Komissio toteaa aluksi, että Viro toteutti toimenpiteet 3, 4 ja 5 ilmoittamatta niistä etukäteen komissiolle hyväksyntää varten. Komissio pahoittelee, että Viro ei noudattanut täytäntöönpanokieltoa ja rikkoi näin ollen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaista velvoitettaan.

| (148) | Toimenpiteen 6 osalta komissio on siinä käsityksessä, että 40,7 miljoonan euron pääomanlisäystä ei ole vielä toteutettu. Näin ollen ilmoitetussa rakenneuudistustoimenpiteessä on noudatettu SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. |
| --- | --- |

(148)

Toimenpiteen 6 osalta komissio on siinä käsityksessä, että 40,7 miljoonan euron pääomanlisäystä ei ole vielä toteutettu. Näin ollen ilmoitetussa rakenneuudistustoimenpiteessä on noudatettu SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa.

7.3   
  Lokakuun 31 päivänä 2014 muutetun rakenneuudistussuunnitelman hyväksyttävyys

Lokakuun 31 päivänä 2014 muutetun rakenneuudistussuunnitelman hyväksyttävyys

| (149) | Ennen 7.1 jaksossa kuvattujen tukitoimenpiteiden soveltuvuuden arviointia komission on vahvistettava, mistä toimitetuista rakenneuudistussuunnitelmista analyysi toteutetaan. Lokakuussa 2014 muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa pidennetään rakenneuudistusaikaa huomattavasti viidestä vuodesta kuuteen vuoteen ja yhteen kuukauteen, siirretään rakenneuudistuksen aloituspäivää yli kaksi vuotta taaksepäin ja sisällytetään uusia tukitoimenpiteitä. Sen vuoksi ei voida katsoa, että tämä suunnitelma olisi vain kesäkuussa 2013 ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman jatkokehityksen tulos. |
| --- | --- |

(149)

Ennen 7.1 jaksossa kuvattujen tukitoimenpiteiden soveltuvuuden arviointia komission on vahvistettava, mistä toimitetuista rakenneuudistussuunnitelmista analyysi toteutetaan. Lokakuussa 2014 muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa pidennetään rakenneuudistusaikaa huomattavasti viidestä vuodesta kuuteen vuoteen ja yhteen kuukauteen, siirretään rakenneuudistuksen aloituspäivää yli kaksi vuotta taaksepäin ja sisällytetään uusia tukitoimenpiteitä. Sen vuoksi ei voida katsoa, että tämä suunnitelma olisi vain kesäkuussa 2013 ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman jatkokehityksen tulos.

| (150) | Kuten 4.7 jaksossa kuvataan, rakenneuudistusajan pidentäminen johtaa käytännössä siihen, että yhteen rakenneuudistussuunnitelmaan yhdistetään kolme erillistä ja vastakkaista liiketoimintastrategiaa. Vuonna 2011 ja vuoden 2012 alussa Estonian Airin strategiana oli laajentaa toimintaa (uusia ilma-aluksia ja reittejä, lisähenkilöstöä) alueelliseksi säteittäiseksi kuljetusverkostoksi, kun taas vuosien 2012–2014 (uuden johtoryhmän laatima) strategia oli täysin vastakkainen, eli sillä pyrittiin vähentämään kapasiteettia ja keskittymään kahden paikan väliseen liikennöintiin muutamilla ydinreiteillä. Lisäksi vuosien 2015–2016 rakenneuudistussuunnitelman loppuosassa otetaan huomioon Infortarin mukaantulo ja suunnitellaan jälleen toiminnan rajoitettua laajentamista. Näin ollen rakenneuudistussuunnitelmassa yhdistyy useita täysin erilaisia liiketoimintastrategioita, jotka perustuvat eri liiketoimintasuunnitelmiin. Eri johtoryhmät ovat laatimissaan strategioissa pyrkineet täysin erilaisiin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

(150)

Kuten 4.7 jaksossa kuvataan, rakenneuudistusajan pidentäminen johtaa käytännössä siihen, että yhteen rakenneuudistussuunnitelmaan yhdistetään kolme erillistä ja vastakkaista liiketoimintastrategiaa. Vuonna 2011 ja vuoden 2012 alussa Estonian Airin strategiana oli laajentaa toimintaa (uusia ilma-aluksia ja reittejä, lisähenkilöstöä) alueelliseksi säteittäiseksi kuljetusverkostoksi, kun taas vuosien 2012–2014 (uuden johtoryhmän laatima) strategia oli täysin vastakkainen, eli sillä pyrittiin vähentämään kapasiteettia ja keskittymään kahden paikan väliseen liikennöintiin muutamilla ydinreiteillä. Lisäksi vuosien 2015–2016 rakenneuudistussuunnitelman loppuosassa otetaan huomioon Infortarin mukaantulo ja suunnitellaan jälleen toiminnan rajoitettua laajentamista. Näin ollen rakenneuudistussuunnitelmassa yhdistyy useita täysin erilaisia liiketoimintastrategioita, jotka perustuvat eri liiketoimintasuunnitelmiin. Eri johtoryhmät ovat laatimissaan strategioissa pyrkineet täysin erilaisiin tavoitteisiin.

| (151) | On selvää, että 4.7 jaksossa kuvattuja strategioita ei alun perin (marraskuussa 2010 kolmannen toimenpiteen toteutushetkellä) pidetty yhtenä jatkuvana rakenneuudistussuunnitelmana. Strategioiden välillä on niin suuria eroja, ettei niitä voida pitää kesäkuussa 2013 ilmoitettuun alkuperäiseen suunnitelmaan tehtyinä mukautuksina, joilla reagoitiin tapahtumiin suunnitelman täytäntöönpanon aikana. Strategioiden yhdistäminen yhteen suunnitelmaan tehdään jälkikäteen, ja sen ainoana tarkoituksena on sisällyttää rakenneuudistustukeen valtion vuosina 2010–2012 toteuttamat toimenpiteet 3 ja 4. Näin pyritään välttämään tuen ainutkertaisuuden periaatteen rikkominen alun perin ilmoitetussa rakenneuudistustuessa. Muutetun suunnitelman hyväksyminen johtaisi myös absurdiin tilanteeseen, jossa arvioinnin kohteena olevan rakenneuudistustuen osa käytettiin Estonian Airin kapasiteetin ja toimintojen laajentamiseen vuosina 2011–2012, kun taas tuen toinen osa käytettiin sen jälkeen lentoyhtiön kapasiteetin ja toimintojen supistamiseen vuodesta 2013 lähtien. Näitä keskenään yhteensopimattomia strategioita ei milloinkaan sisällytettäisi samaan rakenneuudistussuunnitelmaan. |
| --- | --- |

(151)

On selvää, että 4.7 jaksossa kuvattuja strategioita ei alun perin (marraskuussa 2010 kolmannen toimenpiteen toteutushetkellä) pidetty yhtenä jatkuvana rakenneuudistussuunnitelmana. Strategioiden välillä on niin suuria eroja, ettei niitä voida pitää kesäkuussa 2013 ilmoitettuun alkuperäiseen suunnitelmaan tehtyinä mukautuksina, joilla reagoitiin tapahtumiin suunnitelman täytäntöönpanon aikana. Strategioiden yhdistäminen yhteen suunnitelmaan tehdään jälkikäteen, ja sen ainoana tarkoituksena on sisällyttää rakenneuudistustukeen valtion vuosina 2010–2012 toteuttamat toimenpiteet 3 ja 4. Näin pyritään välttämään tuen ainutkertaisuuden periaatteen rikkominen alun perin ilmoitetussa rakenneuudistustuessa. Muutetun suunnitelman hyväksyminen johtaisi myös absurdiin tilanteeseen, jossa arvioinnin kohteena olevan rakenneuudistustuen osa käytettiin Estonian Airin kapasiteetin ja toimintojen laajentamiseen vuosina 2011–2012, kun taas tuen toinen osa käytettiin sen jälkeen lentoyhtiön kapasiteetin ja toimintojen supistamiseen vuodesta 2013 lähtien. Näitä keskenään yhteensopimattomia strategioita ei milloinkaan sisällytettäisi samaan rakenneuudistussuunnitelmaan.

| (152) | Lisäksi komissio panee merkille, että jos Viro olisi ilmoittanut toimenpiteet 3 ja 4 rakenneuudistustueksi ja komissio olisi hyväksynyt ne, vuonna 2013 myönnetty uusi tuki olisi kiistatta rikkonut tuen ainutkertaisuuden periaatetta. Joten jos komissio hyväksyisi muutetun rakenneuudistussuunnitelman, johon sisältyvät toimenpiteet 3 ja 4 rakenneuudistuksen aloituspäivän siirron ansiosta, Viron kannalta olisi ollut parempi jättää tuki ilmoittamatta. |
| --- | --- |

(152)

Lisäksi komissio panee merkille, että jos Viro olisi ilmoittanut toimenpiteet 3 ja 4 rakenneuudistustueksi ja komissio olisi hyväksynyt ne, vuonna 2013 myönnetty uusi tuki olisi kiistatta rikkonut tuen ainutkertaisuuden periaatetta. Joten jos komissio hyväksyisi muutetun rakenneuudistussuunnitelman, johon sisältyvät toimenpiteet 3 ja 4 rakenneuudistuksen aloituspäivän siirron ansiosta, Viron kannalta olisi ollut parempi jättää tuki ilmoittamatta.

| (153) | Komissio on aikaisemmin hyväksynyt jatkuvan rakenneuudistusajan, joka perustuu yhteen rakenneuudistussuunnitelmaan, johon on ajan myötä tehty joitakin muutoksia ja mukautuksia, mutta ei milloinkaan täysin vastakkaisia liiketoimintastrategioita, kuten tässä tapauksessa. Esimerkiksi asiassa Varvaressos (43) komissio katsoi, että kyseiselle yritykselle vuosina 2006–2009 myönnettyjä toimenpiteitä oli arvioitava osana jatkuvaa rakenneuudistusta sellaisen rakenneuudistussuunnitelman perusteella, joka oli laadittu vuonna 2009 (ja kattoi vuodet 2006–2011). Varvaressosin vuoden 2009 rakenneuudistussuunnitelmaa pidettiin vuoden 2006 strategisen liiketoimintasuunnitelman kehityksen tuloksena. Suunnitelma perustui samaan liiketoimintastrategiaan ja sisälsi käytännössä samat rakenneuudistustoimenpiteet, jotka aloitettiin vuonna 2006 ja joiden täytäntöönpanoa jatkettiin vuoteen 2009 ja sen jälkeen. Varvaressosin tapauksen tosiseikat erosivat sen vuoksi merkittävästi arvioinnin kohteena olevasta tapauksesta, jossa liiketoimintamallia muutettiin perusteellisesti kahteen kertaan pidennettynä rakenneuudistusaikana. |
| --- | --- |

(153)

Komissio on aikaisemmin hyväksynyt jatkuvan rakenneuudistusajan, joka perustuu yhteen rakenneuudistussuunnitelmaan, johon on ajan myötä tehty joitakin muutoksia ja mukautuksia, mutta ei milloinkaan täysin vastakkaisia liiketoimintastrategioita, kuten tässä tapauksessa. Esimerkiksi asiassa Varvaressos (43) komissio katsoi, että kyseiselle yritykselle vuosina 2006–2009 myönnettyjä toimenpiteitä oli arvioitava osana jatkuvaa rakenneuudistusta sellaisen rakenneuudistussuunnitelman perusteella, joka oli laadittu vuonna 2009 (ja kattoi vuodet 2006–2011). Varvaressosin vuoden 2009 rakenneuudistussuunnitelmaa pidettiin vuoden 2006 strategisen liiketoimintasuunnitelman kehityksen tuloksena. Suunnitelma perustui samaan liiketoimintastrategiaan ja sisälsi käytännössä samat rakenneuudistustoimenpiteet, jotka aloitettiin vuonna 2006 ja joiden täytäntöönpanoa jatkettiin vuoteen 2009 ja sen jälkeen. Varvaressosin tapauksen tosiseikat erosivat sen vuoksi merkittävästi arvioinnin kohteena olevasta tapauksesta, jossa liiketoimintamallia muutettiin perusteellisesti kahteen kertaan pidennettynä rakenneuudistusaikana.

43

| (154) | Esitetyn perusteella komissio katsoo, että lokakuussa 2014 muutettua rakenneuudistussuunnitelmaa ei voida hyväksyä ilmoitetun rakenneuudistustuen arvioinnin lähtökohdaksi. Tukea on sen vuoksi arvioitava kesäkuussa 2013 ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman perusteella. |
| --- | --- |

(154)

Esitetyn perusteella komissio katsoo, että lokakuussa 2014 muutettua rakenneuudistussuunnitelmaa ei voida hyväksyä ilmoitetun rakenneuudistustuen arvioinnin lähtökohdaksi. Tukea on sen vuoksi arvioitava kesäkuussa 2013 ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman perusteella.

| (155) | Komissio huomauttaa myös, että vaikka se hypoteettisesti hyväksyisi muutetun rakenneuudistussuunnitelman tuen arvioinnin lähtökohdaksi (quid non), tuen soveltuvuuteen sisämarkkinoille liittyisi edelleen merkittäviä ongelmia (kuten epätavallisen pitkä yli kuuden vuoden rakenneuudistusaika (44), selvästi puutteelliset vastasuoritteet, jotka ovat tuen kokonaismäärän korottamisesta huolimatta kesäkuun 2013 suunnitelmaakin vähäisempiä). |
| --- | --- |

(155)

Komissio huomauttaa myös, että vaikka se hypoteettisesti hyväksyisi muutetun rakenneuudistussuunnitelman tuen arvioinnin lähtökohdaksi (quid non), tuen soveltuvuuteen sisämarkkinoille liittyisi edelleen merkittäviä ongelmia (kuten epätavallisen pitkä yli kuuden vuoden rakenneuudistusaika (44), selvästi puutteelliset vastasuoritteet, jotka ovat tuen kokonaismäärän korottamisesta huolimatta kesäkuun 2013 suunnitelmaakin vähäisempiä).

quid non

44

| (156) | Estonian Airin yksityistäminen, jonka valtio toteutti myymällä [...] prosenttia osakkeistaan Infortarille negatiiviseen hintaan ilman tarjouskilpailumenettelyä, voi herättää uusia kysymyksiä Infortarille mahdollisesti myönnetystä tuesta. Vaikka Viron viranomaiset toimittivat riippumattoman asiantuntijan laatiman tutkimuksen, jonka mukaan Estonian Airin pääoman kokonaisarvo oli [...–...] miljoonaa euroa osakkeiden ostohetkellä, Infortar ei tosiasiassa maksanut valtiolle mitään tästä osakeosuudesta. |
| --- | --- |

(156)

Estonian Airin yksityistäminen, jonka valtio toteutti myymällä [...] prosenttia osakkeistaan Infortarille negatiiviseen hintaan ilman tarjouskilpailumenettelyä, voi herättää uusia kysymyksiä Infortarille mahdollisesti myönnetystä tuesta. Vaikka Viron viranomaiset toimittivat riippumattoman asiantuntijan laatiman tutkimuksen, jonka mukaan Estonian Airin pääoman kokonaisarvo oli [...–...] miljoonaa euroa osakkeiden ostohetkellä, Infortar ei tosiasiassa maksanut valtiolle mitään tästä osakeosuudesta.

7.4   Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (157) | Sikäli kuin toimenpiteet 3, 4, 5 ja 6 ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille on arvioitava kyseisen artiklan 2 ja 3 kohdassa vahvistettujen poikkeusten perusteella. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltioiden tehtävänä on perustella tuen soveltuvuus ja osoittaa, että soveltuvuusvaatimukset täyttyvät (45). |
| --- | --- |

(157)

Sikäli kuin toimenpiteet 3, 4, 5 ja 6 ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille on arvioitava kyseisen artiklan 2 ja 3 kohdassa vahvistettujen poikkeusten perusteella. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltioiden tehtävänä on perustella tuen soveltuvuus ja osoittaa, että soveltuvuusvaatimukset täyttyvät (45).

45

| (158) | Viron viranomaiset katsovat, että toimenpiteet 5 ja 6 sisältävät valtiontukea, ja ovat sen vuoksi esittäneet perusteita tuen soveltuvuuden arviointia varten SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja erityisesti vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen nojalla. |
| --- | --- |

(158)

Viron viranomaiset katsovat, että toimenpiteet 5 ja 6 sisältävät valtiontukea, ja ovat sen vuoksi esittäneet perusteita tuen soveltuvuuden arviointia varten SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja erityisesti vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen nojalla.

| (159) | Alun perin ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman perusteella Viron viranomaiset katsovat kuitenkin, että toimenpiteet 3 ja 4 eivät sisällä valtiontukea, joten ne eivät ole perustelleet toimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille. Komissio on joka tapauksessa arvioinut, voidaanko jotakin SEUT-sopimuksessa määritellyistä sisämarkkinoille soveltuvuuden perusteista soveltaa kyseisiin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(159)

Alun perin ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman perusteella Viron viranomaiset katsovat kuitenkin, että toimenpiteet 3 ja 4 eivät sisällä valtiontukea, joten ne eivät ole perustelleet toimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille. Komissio on joka tapauksessa arvioinut, voidaanko jotakin SEUT-sopimuksessa määritellyistä sisämarkkinoille soveltuvuuden perusteista soveltaa kyseisiin toimenpiteisiin.

| (160) | Kuten pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä todetaan, komissio katsoo, ettei SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa vahvistettuja poikkeuksia voida soveltaa toimenpiteiden 3 ja 4 luonteen vuoksi. Sama päätelmä koskee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d ja e alakohdan poikkeuksia. |
| --- | --- |

(160)

Kuten pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä todetaan, komissio katsoo, ettei SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa vahvistettuja poikkeuksia voida soveltaa toimenpiteiden 3 ja 4 luonteen vuoksi. Sama päätelmä koskee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d ja e alakohdan poikkeuksia.

| (161) | Estonian Airin rahoitustilanne oli vaikea toimenpiteiden 3 ja 4 toteutushetkellä (ks. johdanto-osan 24–26 kappale), minkä vuoksi vaikuttaa siltä, ettei tiettyjen alueiden tai alojen kehitystä koskevaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusta voida soveltaa. Näin on siitä huolimatta, että Estonian Air sijaitsee tukialueella ja voisi täyttää aluetuen edellytykset. Lisäksi komissio toteaa, että toimenpiteet 3 ja 4 eivät täytä tilapäisissä puitteissa (46) vahvistettujen kriisisääntöjen soveltamisedellytyksiä. |
| --- | --- |

(161)

Estonian Airin rahoitustilanne oli vaikea toimenpiteiden 3 ja 4 toteutushetkellä (ks. johdanto-osan 24–26 kappale), minkä vuoksi vaikuttaa siltä, ettei tiettyjen alueiden tai alojen kehitystä koskevaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusta voida soveltaa. Näin on siitä huolimatta, että Estonian Air sijaitsee tukialueella ja voisi täyttää aluetuen edellytykset. Lisäksi komissio toteaa, että toimenpiteet 3 ja 4 eivät täytä tilapäisissä puitteissa (46) vahvistettujen kriisisääntöjen soveltamisedellytyksiä.

46

| (162) | Näin ollen vaikuttaa siltä, että toimenpiteiden 3 ja 4 soveltuvuutta sisämarkkinoille voidaan arvioida ainoastaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Tässä määräyksessä todetaan, että hyväksyttävänä voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Toimenpiteiden 3 ja 4 soveltuvuutta sisämarkkinoille olisi erityisesti arvioitava vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen (47) perusteella pitäen mielessä myös vuoden 1994 ilmailusuuntaviivojen säännökset. Pelastamislainajärjestelyn loppuosa maksettiin 28 päivänä marraskuuta 2014, joten toimenpidettä 5 on arvioitava valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen suuntaviivojen (48), jäljempänä ’vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat’, perusteella. |
| --- | --- |

(162)

Näin ollen vaikuttaa siltä, että toimenpiteiden 3 ja 4 soveltuvuutta sisämarkkinoille voidaan arvioida ainoastaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Tässä määräyksessä todetaan, että hyväksyttävänä voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Toimenpiteiden 3 ja 4 soveltuvuutta sisämarkkinoille olisi erityisesti arvioitava vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen (47) perusteella pitäen mielessä myös vuoden 1994 ilmailusuuntaviivojen säännökset. Pelastamislainajärjestelyn loppuosa maksettiin 28 päivänä marraskuuta 2014, joten toimenpidettä 5 on arvioitava valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annettujen suuntaviivojen (48), jäljempänä ’vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat’, perusteella.

47

48

| (163) | Komissio arvioi, täyttikö Estonian Air toimenpiteiden 3, 4, 5 ja 6 toteutushetkellä pelastamis- ja/tai rakenneuudistustuen edellytykset vuoden 2004 (toimenpiteet 3, 4 ja 6) ja vuoden 2014 (toimenpide 5) pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(163)

Komissio arvioi, täyttikö Estonian Air toimenpiteiden 3, 4, 5 ja 6 toteutushetkellä pelastamis- ja/tai rakenneuudistustuen edellytykset vuoden 2004 (toimenpiteet 3, 4 ja 6) ja vuoden 2014 (toimenpide 5) pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen perusteella.

7.4.1   Estonian Airin vaikeudet

Estonian Airin vaikeudet

| (164) | Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 9 kohdan mukaan komissio katsoo, että kyse on vaikeuksissa olevasta yrityksestä, jos yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen. |
| --- | --- |

(164)

Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 9 kohdan mukaan komissio katsoo, että kyse on vaikeuksissa olevasta yrityksestä, jos yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen.

| (165) | Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 kohdassa täsmennetään, että yhtiö, jonka osakkaiden vastuu on rajattu, katsotaan vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, jos se on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana tai jos se täyttää kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yhtiön asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi. |
| --- | --- |

(165)

Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 kohdassa täsmennetään, että yhtiö, jonka osakkaiden vastuu on rajattu, katsotaan vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, jos se on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana tai jos se täyttää kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yhtiön asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi.

| (166) | Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 11 kohdassa lisätään, että vaikka mikään 10 kohdan edellytyksistä ei täyty, yrityksen voidaan silti katsoa olevan vaikeuksissa, etenkin jos vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset merkit, kuten kasvavat tappiot, liikevaihdon supistuminen, varastojen kasvu, ylikapasiteetti, tulorahoituksen pienentyminen, lisääntyvä velkaantuminen, korkokustannusten nousu ja nettoarvon heikentyminen tai sen katoaminen, ovat nähtävissä. |
| --- | --- |

(166)

Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 11 kohdassa lisätään, että vaikka mikään 10 kohdan edellytyksistä ei täyty, yrityksen voidaan silti katsoa olevan vaikeuksissa, etenkin jos vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset merkit, kuten kasvavat tappiot, liikevaihdon supistuminen, varastojen kasvu, ylikapasiteetti, tulorahoituksen pienentyminen, lisääntyvä velkaantuminen, korkokustannusten nousu ja nettoarvon heikentyminen tai sen katoaminen, ovat nähtävissä.

| (167) | Komissio panee aluksi merkille, että Estonian Air on kirjannut merkittäviä tappioita jatkuvasti vuodesta 2006.

  Taulukko 6


  Estonian Airin nettotulokset vuodesta 2006 lähtien







  (tuhatta euroa) |
| --- | --- |
| 2006 | –3 767 |
| 2007 | –3 324 |
| 2008 | –10 895 |
| 2009 | –4 744 |
| 2010 | –3 856 |
| 2011 | –17 120 |
| 2012 | –51 521 |
| 2013 | –8 124 |
| 2014 | –10 405 |
| Lähde: | Estonian Airin toimintakertomukset, saatavilla osoitteessa http://estonian-air.ee/en/info/about-the-company/financial-reports/. Estonian Airin vuosien 2006–2010 toimintakertomuksissa luvut ilmaistaan Viron kruunuina. Käytetty muuntokurssi on 1 euro = 15,65 Viron kruunua. |

(167)

Komissio panee aluksi merkille, että Estonian Air on kirjannut merkittäviä tappioita jatkuvasti vuodesta 2006.

Taulukko 6

Taulukko 6

Estonian Airin nettotulokset vuodesta 2006 lähtien

Estonian Airin nettotulokset vuodesta 2006 lähtien

(tuhatta euroa)

2006

–3 767

2007

–3 324

2008

–10 895

2009

–4 744

2010

–3 856

2011

–17 120

2012

–51 521

2013

–8 124

2014

–10 405

Lähde:

Lähde

Estonian Airin toimintakertomukset, saatavilla osoitteessa http://estonian-air.ee/en/info/about-the-company/financial-reports/. Estonian Airin vuosien 2006–2010 toimintakertomuksissa luvut ilmaistaan Viron kruunuina. Käytetty muuntokurssi on 1 euro = 15,65 Viron kruunua.

| (168) | Estonian Airin merkittävät tappiot ovat ensimmäinen merkki lentoyhtiön vaikeuksista. Lisäksi vaikuttaa siltä, että nähtävissä oli myös joitakin vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaisia merkkejä. Esimerkiksi Estonian Airin korkokustannukset ovat nousseet jatkuvasti vuodesta 2008.

  Taulukko 7


  Estonian Airin korkokustannukset vuodesta 2006 lähtien







  (euroa) |
| --- | --- |
| 2006 | –94 523 |
| 2007 | –99 764 |
| 2008 | –94 842 |
| 2009 | – 212 309 |
| 2010 | – 337 325 |
| 2011 | –2 010 000 |
| 2012 | –2 436 000 |
| 2013 | –4 212 000 |
| 2014 | –3 474 000 |
| Lähde: | Estonian Airin toimintakertomukset, saatavilla osoitteessa http://estonian-air.ee/en/info/about-the-company/financial-reports/. Estonian Airin vuosien 2006–2010 toimintakertomuksissa luvut ilmaistaan Viron kruunuina. Käytetty muuntokurssi on 1 euro = 15,65 Viron kruunua. |

(168)

Estonian Airin merkittävät tappiot ovat ensimmäinen merkki lentoyhtiön vaikeuksista. Lisäksi vaikuttaa siltä, että nähtävissä oli myös joitakin vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaisia merkkejä. Esimerkiksi Estonian Airin korkokustannukset ovat nousseet jatkuvasti vuodesta 2008.

Taulukko 7

Taulukko 7

Estonian Airin korkokustannukset vuodesta 2006 lähtien

Estonian Airin korkokustannukset vuodesta 2006 lähtien

(euroa)

2006

–94 523

2007

–99 764

2008

–94 842

2009

– 212 309

2010

– 337 325

2011

–2 010 000

2012

–2 436 000

2013

–4 212 000

2014

–3 474 000

Lähde:

Lähde

Estonian Airin toimintakertomukset, saatavilla osoitteessa http://estonian-air.ee/en/info/about-the-company/financial-reports/. Estonian Airin vuosien 2006–2010 toimintakertomuksissa luvut ilmaistaan Viron kruunuina. Käytetty muuntokurssi on 1 euro = 15,65 Viron kruunua.

| (169) | Estonian Airin kokonaispääoman tuotto ja oman pääoman tuotto ovat olleet tasaisesti negatiivisia vuodesta 2006 lähtien, kun taas velan suhde omaan pääomaan kasvoi jatkuvasti vuodesta 2006 vuoteen 2008, jolloin suhdeluku oli [80–90] prosenttia. Velan osuus pieneni vuosina 2009 ja 2010 sen vuoksi, että näinä vuosina toteutettiin pääomanlisäyksiä, ei sen vuoksi että Estonian Airin velka olisi vähentynyt. Lisäksi Estonian Airin nettovelka kasvoi räjähdysmäisesti [5–10] miljoonasta eurosta [40–50] miljoonaan euroon vuosina 2010 ja 2011. Nettovelka kasvoi edelleen vuosina 2012 ([50–60] miljoonaa euroa), 2013 ([50–60] miljoonaa euroa) ja 2014 ([60–70] miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(169)

Estonian Airin kokonaispääoman tuotto ja oman pääoman tuotto ovat olleet tasaisesti negatiivisia vuodesta 2006 lähtien, kun taas velan suhde omaan pääomaan kasvoi jatkuvasti vuodesta 2006 vuoteen 2008, jolloin suhdeluku oli [80–90] prosenttia. Velan osuus pieneni vuosina 2009 ja 2010 sen vuoksi, että näinä vuosina toteutettiin pääomanlisäyksiä, ei sen vuoksi että Estonian Airin velka olisi vähentynyt. Lisäksi Estonian Airin nettovelka kasvoi räjähdysmäisesti [5–10] miljoonasta eurosta [40–50] miljoonaan euroon vuosina 2010 ja 2011. Nettovelka kasvoi edelleen vuosina 2012 ([50–60] miljoonaa euroa), 2013 ([50–60] miljoonaa euroa) ja 2014 ([60–70] miljoonaa euroa).

| (170) | Lisäksi Viron viranomaiset selittivät, että marraskuun 2011 lopussa lentoyhtiöllä oli käteisvaroja vain 3,1 miljoonaa euroa ja oli mahdollista, että se rikkoisi [...] kanssa tehtyä lainasopimusta vuoden lopussa eli lentoyhtiö ei olisi kyennyt maksamaan [...] lainaa. Estonian Air lopetti maksut eräille keskeisille toimittajille marraskuussa 2011, ja saman kuun lopussa sen käyttöpääoma oli epätasapainossa: saatavat olivat 5,5 miljoonaa euroa ja velat 10,6 miljoonaa euroa. Jos toimenpidettä 4 ei olisi toteutettu, lentoyhtiö ei olisi kyennyt maksamaan [...] lainoja. Maksuhäiriö on tavallinen merkki vaikeuksissa olevasta yrityksestä. |
| --- | --- |

(170)

Lisäksi Viron viranomaiset selittivät, että marraskuun 2011 lopussa lentoyhtiöllä oli käteisvaroja vain 3,1 miljoonaa euroa ja oli mahdollista, että se rikkoisi [...] kanssa tehtyä lainasopimusta vuoden lopussa eli lentoyhtiö ei olisi kyennyt maksamaan [...] lainaa. Estonian Air lopetti maksut eräille keskeisille toimittajille marraskuussa 2011, ja saman kuun lopussa sen käyttöpääoma oli epätasapainossa: saatavat olivat 5,5 miljoonaa euroa ja velat 10,6 miljoonaa euroa. Jos toimenpidettä 4 ei olisi toteutettu, lentoyhtiö ei olisi kyennyt maksamaan [...] lainoja. Maksuhäiriö on tavallinen merkki vaikeuksissa olevasta yrityksestä.

| (171) | Komissio toteaa myös, että lentoyhtiö menetti yli puolet omasta pääomastaan vuosina 2010–2011. Se menetti kyseisenä ajanjaksona yli neljänneksen pääomastaan. Näin ollen vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 kohdan a alakohdan edellytys vaikuttaisi täyttyvän. |
| --- | --- |

(171)

Komissio toteaa myös, että lentoyhtiö menetti yli puolet omasta pääomastaan vuosina 2010–2011. Se menetti kyseisenä ajanjaksona yli neljänneksen pääomastaan. Näin ollen vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 kohdan a alakohdan edellytys vaikuttaisi täyttyvän.

| (172) | Vaikka pääomaa korotettiin joulukuussa 2011 ja maaliskuussa 2012 (toimenpide 4), lentoyhtiön rahoitustilanne heikentyi vuonna 2012. Heinäkuun 2012 loppuun mennessä lentoyhtiö oli saavuttanut Viron lainsäädännön mukaisen teknisen konkurssitilan (ks. johdanto-osan 25 kappale). Näin ollen Estonian Airia voitaisiin tästä hetkestä alkaen pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 kohdan c alakohdan perusteella. |
| --- | --- |

(172)

Vaikka pääomaa korotettiin joulukuussa 2011 ja maaliskuussa 2012 (toimenpide 4), lentoyhtiön rahoitustilanne heikentyi vuonna 2012. Heinäkuun 2012 loppuun mennessä lentoyhtiö oli saavuttanut Viron lainsäädännön mukaisen teknisen konkurssitilan (ks. johdanto-osan 25 kappale). Näin ollen Estonian Airia voitaisiin tästä hetkestä alkaen pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 kohdan c alakohdan perusteella.

| (173) | Tämän johdosta komissio päättelee, että Estonian Air täyttää vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 11 kohdassa vahvistetut vaikeuksissa olevan yrityksen edellytykset ainakin vuodesta 2009 lähtien. Lisäksi Estonian Air täyttää kyseisten vuoden 2004 suuntaviivojen 10 kohdan a ja c alakohdan vaatimukset myöhempänä ajankohtana. |
| --- | --- |

(173)

Tämän johdosta komissio päättelee, että Estonian Air täyttää vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 11 kohdassa vahvistetut vaikeuksissa olevan yrityksen edellytykset ainakin vuodesta 2009 lähtien. Lisäksi Estonian Air täyttää kyseisten vuoden 2004 suuntaviivojen 10 kohdan a ja c alakohdan vaatimukset myöhempänä ajankohtana.

| (174) | Estonian Airia pidetään myös vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen nojalla vaikeuksissa olevana yrityksenä, sillä sen kokonaispääoma oli merkittävästi negatiivinen (–31,393 miljoonaa euroa) vuonna 2014. Näin ollen Estonian Air täyttää vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 20 kohdan a alakohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

(174)

Estonian Airia pidetään myös vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen nojalla vaikeuksissa olevana yrityksenä, sillä sen kokonaispääoma oli merkittävästi negatiivinen (–31,393 miljoonaa euroa) vuonna 2014. Näin ollen Estonian Air täyttää vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 20 kohdan a alakohdan vaatimukset.

| (175) | Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 12 kohdassa ja vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 21 kohdassa todetaan, että vastaperustettu yritys ei voi saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea, vaikka sen rahoitustilanne olisi aluksi epävarma. Periaatteessa yritystä pidetään vastaperustettuna ensimmäiset kolme vuotta sen toiminnan aloittamisesta kyseisellä alalla. Estonian Air perustettiin vuonna 1991, joten sitä ei voida pitää vastaperustettuna yrityksenä. Estonian Air ei myöskään kuulu vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 13 kohdassa ja vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 22 kohdassa tarkoitettuun yhtymään. |
| --- | --- |

(175)

Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 12 kohdassa ja vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 21 kohdassa todetaan, että vastaperustettu yritys ei voi saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea, vaikka sen rahoitustilanne olisi aluksi epävarma. Periaatteessa yritystä pidetään vastaperustettuna ensimmäiset kolme vuotta sen toiminnan aloittamisesta kyseisellä alalla. Estonian Air perustettiin vuonna 1991, joten sitä ei voida pitää vastaperustettuna yrityksenä. Estonian Air ei myöskään kuulu vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 13 kohdassa ja vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 22 kohdassa tarkoitettuun yhtymään.

| (176) | Näin ollen komissio päättelee, että Estonian Air oli vaikeuksissa oleva yritys toimenpiteiden 3, 4, 5 ja 6 toteutushetkellä ja että se täyttää myös muut vuosien 2004 ja 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa vahvistetut pelastamis- ja/tai rakenneuudistustuen edellytykset. |
| --- | --- |

(176)

Näin ollen komissio päättelee, että Estonian Air oli vaikeuksissa oleva yritys toimenpiteiden 3, 4, 5 ja 6 toteutushetkellä ja että se täyttää myös muut vuosien 2004 ja 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa vahvistetut pelastamis- ja/tai rakenneuudistustuen edellytykset.

7.4.2   Toimenpiteen 3 soveltuvuus sisämarkkinoille

Toimenpiteen 3 soveltuvuus sisämarkkinoille

| (177) | Komissio toteaa aluksi, että vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 25 kohdassa vahvistetut pelastamistukea koskevat kumulatiiviset edellytykset eivät täyty:






  a) | Toimenpide 3 on käteisvaroina maksettu pääomanlisäys (17,9 miljoonaa euroa) eikä siten ole maksuvalmiustukea, joka myönnetään lainatakauksina tai lainoina. |
| --- | --- | --- |

(177)

Komissio toteaa aluksi, että vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 25 kohdassa vahvistetut pelastamistukea koskevat kumulatiiviset edellytykset eivät täyty:

a)

Toimenpide 3 on käteisvaroina maksettu pääomanlisäys (17,9 miljoonaa euroa) eikä siten ole maksuvalmiustukea, joka myönnetään lainatakauksina tai lainoina.

| b) | Viro ei esittänyt tietoja, joiden perusteella komissio voisi katsoa, että toimenpidettä 3 voidaan perustella vakavilla sosiaalisilla syillä. |
| --- | --- |

b)

Viro ei esittänyt tietoja, joiden perusteella komissio voisi katsoa, että toimenpidettä 3 voidaan perustella vakavilla sosiaalisilla syillä.

| c) | Viro ei toimittanut komissiolle rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelmaa kuuden kuukauden kuluessa toimenpiteen ensimmäisestä täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

c)

Viro ei toimittanut komissiolle rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelmaa kuuden kuukauden kuluessa toimenpiteen ensimmäisestä täytäntöönpanosta.

| d) | Tuki ei rajoittunut määrään, joka tarvittiin Estonian Airin toimintakyvyn säilyttämiseksi tuen hyväksymisajan. |
| --- | --- |

d)

Tuki ei rajoittunut määrään, joka tarvittiin Estonian Airin toimintakyvyn säilyttämiseksi tuen hyväksymisajan.

| (178) | Komissio arvioi myös rakenneuudistustuen soveltuvuutta koskevien kriteerien täyttymistä. Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 34 kohdan mukaan tuen myöntämisen edellytyksenä on oltava rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano. Suunnitelman on yksittäisten tukien osalta oltava kaikissa tapauksissa komission vahvistama ja mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. Komissio kuitenkin toteaa, että Viro toteutti toimenpiteen 3 Estonian Airin hyväksi ilman uskottavaa rakenneuudistussuunnitelmaa, joka täyttäisi vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen edellytykset. Vaikka vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelma sisälsi joitakin vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa määriteltyjä rakenneuudistussuunnitelman osatekijöitä (kuten markkina-analyysi, rakenneuudistustoimenpiteet ja talousennusteet), sitä ei voida pitää riittävän vankkana ja uskottavana suunnitelmana, jolla varmistettaisiin yhtiön pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Kuten johdanto-osan 123 ja 124 kappaleessa selitetään, vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelma perustui liian kunnianhimoisiin matkustajamäärän kasvuennusteisiin ja sen herkkyysanalyysi oli puutteellinen. Jo pelkästään tästä syystä toimenpidettä voitaisiin pitää sisämarkkinoille soveltumattomana (49). |
| --- | --- |

(178)

Komissio arvioi myös rakenneuudistustuen soveltuvuutta koskevien kriteerien täyttymistä. Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 34 kohdan mukaan tuen myöntämisen edellytyksenä on oltava rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano. Suunnitelman on yksittäisten tukien osalta oltava kaikissa tapauksissa komission vahvistama ja mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. Komissio kuitenkin toteaa, että Viro toteutti toimenpiteen 3 Estonian Airin hyväksi ilman uskottavaa rakenneuudistussuunnitelmaa, joka täyttäisi vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen edellytykset. Vaikka vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelma sisälsi joitakin vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa määriteltyjä rakenneuudistussuunnitelman osatekijöitä (kuten markkina-analyysi, rakenneuudistustoimenpiteet ja talousennusteet), sitä ei voida pitää riittävän vankkana ja uskottavana suunnitelmana, jolla varmistettaisiin yhtiön pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Kuten johdanto-osan 123 ja 124 kappaleessa selitetään, vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelma perustui liian kunnianhimoisiin matkustajamäärän kasvuennusteisiin ja sen herkkyysanalyysi oli puutteellinen. Jo pelkästään tästä syystä toimenpidettä voitaisiin pitää sisämarkkinoille soveltumattomana (49).

49

| (179) | Viron viranomaiset eivät myöskään ole esittäneet mahdollisia toimenpiteitä, joilla vältettäisiin kilpailun kohtuutonta vääristymistä (vastasuoritteet), tai tietoja Estonian Airin omasta osuudesta rakenneuudistuksessa. Nämä ovat olennaisia näkökohtia, joiden perusteella toimenpiteen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille rakenneuudistustukena vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(179)

Viron viranomaiset eivät myöskään ole esittäneet mahdollisia toimenpiteitä, joilla vältettäisiin kilpailun kohtuutonta vääristymistä (vastasuoritteet), tai tietoja Estonian Airin omasta osuudesta rakenneuudistuksessa. Nämä ovat olennaisia näkökohtia, joiden perusteella toimenpiteen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille rakenneuudistustukena vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen perusteella.

| (180) | Näin ollen toimenpide 3 on sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. |
| --- | --- |

(180)

Näin ollen toimenpide 3 on sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.

7.4.3   Toimenpiteen 4 soveltuvuus sisämarkkinoille

Toimenpiteen 4 soveltuvuus sisämarkkinoille

| (181) | Toimenpiteeseen 4 sovelletaan soveltuvin osin samoja päätelmiä kuin toimenpiteeseen 3, jota kuvataan johdanto-osan 177–180 kappaleessa. |
| --- | --- |

(181)

Toimenpiteeseen 4 sovelletaan soveltuvin osin samoja päätelmiä kuin toimenpiteeseen 3, jota kuvataan johdanto-osan 177–180 kappaleessa.

| (182) | Kyseinen 30 miljoonan euron pääomanlisäys ei täytä vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 15 kohdan pelastamistukea koskevia vaatimuksia, sillä a) se ei ole maksuvalmiustukea, joka myönnetään lainatakauksina tai lainoina, b) Viro ei ole esittänyt tietoja, joiden perusteella komissio voisi katsoa, että toimenpidettä voidaan perustella vakavilla sosiaalisilla syillä, c) Viro ei toimittanut komissiolle rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelmaa kuuden kuukauden kuluessa toimenpiteen ensimmäisestä täytäntöönpanosta ja d) tuki ei rajoittunut määrään, joka tarvittiin Estonian Airin toimintakyvyn säilyttämiseksi tuen hyväksymisajan. |
| --- | --- |

(182)

Kyseinen 30 miljoonan euron pääomanlisäys ei täytä vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 15 kohdan pelastamistukea koskevia vaatimuksia, sillä a) se ei ole maksuvalmiustukea, joka myönnetään lainatakauksina tai lainoina, b) Viro ei ole esittänyt tietoja, joiden perusteella komissio voisi katsoa, että toimenpidettä voidaan perustella vakavilla sosiaalisilla syillä, c) Viro ei toimittanut komissiolle rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelmaa kuuden kuukauden kuluessa toimenpiteen ensimmäisestä täytäntöönpanosta ja d) tuki ei rajoittunut määrään, joka tarvittiin Estonian Airin toimintakyvyn säilyttämiseksi tuen hyväksymisajan.

| (183) | Lisäksi 30 miljoonan euron pääomanlisäys ei täytä vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa vahvistettuja rakenneuudistustuen sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia edellytyksiä. Vuoden 2011 liiketoimintasuunnitelmaa ei voida pitää uskottavana rakenneuudistussuunnitelmana, sillä sen ennusteet eivät ole todenmukaisia (ks. johdanto-osan 135–137 kappale). Lisäksi suunnitelma hylättiin nopeasti vuoden 2012 puolivälissä, sillä lentoyhtiön tulos oli erittäin huono. Viron viranomaiset eivät ole esittäneet asianmukaista Estonian Airin omaa osuutta eivätkä riittäviä vastasuoritteita. Sitä vastoin pääomanlisäyksellä laajennettiin Estonian Airin toimintaa ja otettiin käyttöön uusia reittejä. |
| --- | --- |

(183)

Lisäksi 30 miljoonan euron pääomanlisäys ei täytä vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa vahvistettuja rakenneuudistustuen sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia edellytyksiä. Vuoden 2011 liiketoimintasuunnitelmaa ei voida pitää uskottavana rakenneuudistussuunnitelmana, sillä sen ennusteet eivät ole todenmukaisia (ks. johdanto-osan 135–137 kappale). Lisäksi suunnitelma hylättiin nopeasti vuoden 2012 puolivälissä, sillä lentoyhtiön tulos oli erittäin huono. Viron viranomaiset eivät ole esittäneet asianmukaista Estonian Airin omaa osuutta eivätkä riittäviä vastasuoritteita. Sitä vastoin pääomanlisäyksellä laajennettiin Estonian Airin toimintaa ja otettiin käyttöön uusia reittejä.

| (184) | Lisäksi komissio toteaa, että vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 3.3 jaksossa vahvistetun tuen ainutkertaisuuden periaatteen mukaan ”jos [...] pelastamistuen myöntämisestä, rakenneuudistusvaiheen päättymisestä tai rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen keskeyttämisestä (riippuen siitä, mikä näistä on tapahtunut viimeksi) on kulunut vähemmän kuin 10 vuotta, komissio ei hyväksy uutta pelastamis- tai rakenneuudistustukea”. Sikäli kuin toimenpide 3 (sääntöjenvastainen ja sisämarkkinoille soveltumaton pelastamistuki) myönnettiin Estonian Airille marraskuussa 2010, pääomanlisäyksen (toimenpide 4) myöntäminen rikkoisi tuen ainutkertaisuuden periaatetta. Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 73 kohdassa vahvistetaan tätä periaatetta koskevat poikkeukset, joista tässä tapauksessa voitaisiin soveltaa ainoastaan c alakohtaa (”poikkeuksellisissa ja odottamattomissa tilanteissa, joista yritys ei itse ole vastuussa”). Viro ei kuitenkaan ole esittänyt tietoja, joiden perusteella komissio voisi katsoa, että toimenpide 4 toteutettiin Estonian Airin hyväksi poikkeuksellisessa ja odottamattomassa tilanteessa. |
| --- | --- |

(184)

Lisäksi komissio toteaa, että vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 3.3 jaksossa vahvistetun tuen ainutkertaisuuden periaatteen mukaan ”jos [...] pelastamistuen myöntämisestä, rakenneuudistusvaiheen päättymisestä tai rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen keskeyttämisestä (riippuen siitä, mikä näistä on tapahtunut viimeksi) on kulunut vähemmän kuin 10 vuotta, komissio ei hyväksy uutta pelastamis- tai rakenneuudistustukea”. Sikäli kuin toimenpide 3 (sääntöjenvastainen ja sisämarkkinoille soveltumaton pelastamistuki) myönnettiin Estonian Airille marraskuussa 2010, pääomanlisäyksen (toimenpide 4) myöntäminen rikkoisi tuen ainutkertaisuuden periaatetta. Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 73 kohdassa vahvistetaan tätä periaatetta koskevat poikkeukset, joista tässä tapauksessa voitaisiin soveltaa ainoastaan c alakohtaa (”poikkeuksellisissa ja odottamattomissa tilanteissa, joista yritys ei itse ole vastuussa”). Viro ei kuitenkaan ole esittänyt tietoja, joiden perusteella komissio voisi katsoa, että toimenpide 4 toteutettiin Estonian Airin hyväksi poikkeuksellisessa ja odottamattomassa tilanteessa.

| (185) | Sen vuoksi komissio päättelee, että myös toimenpide 4 sisältää valtiontukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(185)

Sen vuoksi komissio päättelee, että myös toimenpide 4 sisältää valtiontukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille.

7.4.4   Toimenpiteen 5 soveltuvuus sisämarkkinoille

Toimenpiteen 5 soveltuvuus sisämarkkinoille

| (186) | Komissio totesi pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä, että toimenpide 5 täytti useimmat vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 3.1 jakson pelastamistukea koskevat kriteerit, mutta epäili tuen ainutkertaisuuden periaatteen toteutumista. |
| --- | --- |

(186)

Komissio totesi pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä, että toimenpide 5 täytti useimmat vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 3.1 jakson pelastamistukea koskevat kriteerit, mutta epäili tuen ainutkertaisuuden periaatteen toteutumista.

| (187) | Komissio huomauttaa, että vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen tuen ainutkertaisuuden periaate vastaa olennaisilta osiltaan aikaisempien vuoden 2004 suuntaviivojen vaatimuksia. Estonian Air sai pelastamistukea marraskuussa 2010 (17,9 miljoonan euron pääomanlisäys – toimenpide 3) sekä joulukuussa 2011 ja maaliskuussa 2012 (kaksi 15 miljoonan euron pääomanlisäystä – toimenpide 4), joten komissio katsoo, että tuen ainutkertaisuuden periaatetta ei ole noudatettu. Koska toimenpiteet 3 ja 4 ovat sisämarkkinoille soveltumatonta ja sääntöjenvastaista pelastamistukea, komissio päättelee, että vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 70 kohdassa vahvistettua tuen ainutkertaisuuden periaatetta on rikottu myös toimenpiteessä 5. Näin ollen ei ole tarpeen tutkia, täyttyvätkö myös muut vuoden 2014 suuntaviivojen kriteerit. |
| --- | --- |

(187)

Komissio huomauttaa, että vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen tuen ainutkertaisuuden periaate vastaa olennaisilta osiltaan aikaisempien vuoden 2004 suuntaviivojen vaatimuksia. Estonian Air sai pelastamistukea marraskuussa 2010 (17,9 miljoonan euron pääomanlisäys – toimenpide 3) sekä joulukuussa 2011 ja maaliskuussa 2012 (kaksi 15 miljoonan euron pääomanlisäystä – toimenpide 4), joten komissio katsoo, että tuen ainutkertaisuuden periaatetta ei ole noudatettu. Koska toimenpiteet 3 ja 4 ovat sisämarkkinoille soveltumatonta ja sääntöjenvastaista pelastamistukea, komissio päättelee, että vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 70 kohdassa vahvistettua tuen ainutkertaisuuden periaatetta on rikottu myös toimenpiteessä 5. Näin ollen ei ole tarpeen tutkia, täyttyvätkö myös muut vuoden 2014 suuntaviivojen kriteerit.

| (188) | Esitetyn perusteella komissio katsoo, että myös toimenpide 5 on sisämarkkinoille soveltumatonta pelastamistukea. |
| --- | --- |

(188)

Esitetyn perusteella komissio katsoo, että myös toimenpide 5 on sisämarkkinoille soveltumatonta pelastamistukea.

7.4.5   Toimenpiteen 6 soveltuvuus sisämarkkinoille

Toimenpiteen 6 soveltuvuus sisämarkkinoille

| (189) | Suunnitellun 40,7 miljoonan euron rakenneuudistustuen (toimenpide 6) osalta komission rakenneuudistustukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämiä epäilyksiä ei ole kumottu muodollisen tutkintamenettelyn aikana. |
| --- | --- |

(189)

Suunnitellun 40,7 miljoonan euron rakenneuudistustuen (toimenpide 6) osalta komission rakenneuudistustukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämiä epäilyksiä ei ole kumottu muodollisen tutkintamenettelyn aikana.

| (190) | Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 34 kohdan mukaan rakenneuudistustuen myöntämisen edellytyksenä on oltava rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano. Rakenneuudistussuunnitelman on yksittäisten tukien osalta oltava kaikissa tapauksissa komission vahvistama. Suuntaviivojen 35 kohdan mukaan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisajan on oltava mahdollisimman lyhyt, ja suunnitelman on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. |
| --- | --- |

(190)

Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 34 kohdan mukaan rakenneuudistustuen myöntämisen edellytyksenä on oltava rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano. Rakenneuudistussuunnitelman on yksittäisten tukien osalta oltava kaikissa tapauksissa komission vahvistama. Suuntaviivojen 35 kohdan mukaan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisajan on oltava mahdollisimman lyhyt, ja suunnitelman on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella.

| (191) | Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 36 kohdan mukaan rakenneuudistussuunnitelmassa on kuvailtava yrityksen vaikeuksiin johtaneet olosuhteet sekä otettava huomioon nykytilanne ja tulevat markkinanäkymät optimistisessa, pessimistisessä ja perusskenaariossa. |
| --- | --- |

(191)

Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 36 kohdan mukaan rakenneuudistussuunnitelmassa on kuvailtava yrityksen vaikeuksiin johtaneet olosuhteet sekä otettava huomioon nykytilanne ja tulevat markkinanäkymät optimistisessa, pessimistisessä ja perusskenaariossa.

| (192) | Rakenneuudistussuunnitelman on luotava pohja yrityksen muuttamiselle siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan, omaisuuserien arvon alentuminen ja rahoituskulut mukaan luettuina. Rakenneuudistuksen läpikäyneen yrityksen oman pääoman tuoton on oltava riittävän suuri, jotta se voi kilpailla omin voimin (vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 37 kohta). |
| --- | --- |

(192)

Rakenneuudistussuunnitelman on luotava pohja yrityksen muuttamiselle siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan, omaisuuserien arvon alentuminen ja rahoituskulut mukaan luettuina. Rakenneuudistuksen läpikäyneen yrityksen oman pääoman tuoton on oltava riittävän suuri, jotta se voi kilpailla omin voimin (vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 37 kohta).

| (193) | Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, komissio epäilee, tarjosiko kesäkuun 2013 rakenneuudistussuunnitelma riittävän vakaan pohjan Estonian Airin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiselle. Viro on esittänyt muutamia lisähuomioita selventääkseen komission kysymyksiä. Komissio toistaa, että rakenneuudistussuunnitelman skenaario- ja herkkyysanalyysit voivat tietyissä tilanteissa johtaa lisärahoituksen tarpeeseen. Huonoimmassa vaihtoehdossa (pessimistinen skenaario) oletetaan matkustajamäärän vähenevän 12 prosenttia sen vuoksi, että BKT:n kasvu jatkuu Euroopassa hitaana vuoteen 2017 saakka. Tässä vaihtoehdossa Estonian Air saavuttaisi hieman positiivisen tuloksen ennen veroja vuonna 2017, mutta nettokäteisvarat jäisivät silti negatiivisiksi. Lisäksi herkkyysanalyysin mukaan jo suhteellisen pienet muutokset oletuksissa johtaisivat yksinään lisärahoituksen tarpeeseen. Tämän perusteella suunnitelman päätavoite eli Estonian Airin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen on syytä kyseenalaistaa. Vaikka lentoyhtiön suorituskyky vuonna 2013 vastasi suunnilleen ennusteita, tällä ei ole merkitystä rakenneuudistussuunnitelman ennakkoarvioinnin kannalta. Lisäksi sama kehitys ei jatkunut vuonna 2014, jolloin sekä tulot että voitot jäivät suunnitelman ennusteita pienemmiksi. |
| --- | --- |

(193)

Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, komissio epäilee, tarjosiko kesäkuun 2013 rakenneuudistussuunnitelma riittävän vakaan pohjan Estonian Airin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiselle. Viro on esittänyt muutamia lisähuomioita selventääkseen komission kysymyksiä. Komissio toistaa, että rakenneuudistussuunnitelman skenaario- ja herkkyysanalyysit voivat tietyissä tilanteissa johtaa lisärahoituksen tarpeeseen. Huonoimmassa vaihtoehdossa (pessimistinen skenaario) oletetaan matkustajamäärän vähenevän 12 prosenttia sen vuoksi, että BKT:n kasvu jatkuu Euroopassa hitaana vuoteen 2017 saakka. Tässä vaihtoehdossa Estonian Air saavuttaisi hieman positiivisen tuloksen ennen veroja vuonna 2017, mutta nettokäteisvarat jäisivät silti negatiivisiksi. Lisäksi herkkyysanalyysin mukaan jo suhteellisen pienet muutokset oletuksissa johtaisivat yksinään lisärahoituksen tarpeeseen. Tämän perusteella suunnitelman päätavoite eli Estonian Airin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen on syytä kyseenalaistaa. Vaikka lentoyhtiön suorituskyky vuonna 2013 vastasi suunnilleen ennusteita, tällä ei ole merkitystä rakenneuudistussuunnitelman ennakkoarvioinnin kannalta. Lisäksi sama kehitys ei jatkunut vuonna 2014, jolloin sekä tulot että voitot jäivät suunnitelman ennusteita pienemmiksi.

| (194) | Rakenneuudistussuunnitelman mukaan kilpailun vääristymistä lieventäviksi toimenpiteiksi (vastasuoritteiksi) esitetään lähtö- ja saapumisaikojen vapautumista kolmella koordinoidulla lentoasemalla (Lontoon Gatwick, Helsinki ja Wien) ja 12 reitin lakkauttamista, joiden osuus oli 18 prosenttia Estonian Airin kapasiteetista ennen rakenneuudistusta. Jotta näitä reittejä voitaisiin pitää vastasuoritteina, niiden on oltava kannattavia, sillä muutoin ne olisi lakkautettu joka tapauksessa kannattavuussyistä. |
| --- | --- |

(194)

Rakenneuudistussuunnitelman mukaan kilpailun vääristymistä lieventäviksi toimenpiteiksi (vastasuoritteiksi) esitetään lähtö- ja saapumisaikojen vapautumista kolmella koordinoidulla lentoasemalla (Lontoon Gatwick, Helsinki ja Wien) ja 12 reitin lakkauttamista, joiden osuus oli 18 prosenttia Estonian Airin kapasiteetista ennen rakenneuudistusta. Jotta näitä reittejä voitaisiin pitää vastasuoritteina, niiden on oltava kannattavia, sillä muutoin ne olisi lakkautettu joka tapauksessa kannattavuussyistä.

| (195) | Viron viranomaiset ovat esittäneet 12 lakkautetun reitin kannattavuuslaskelmia, jotka perustuvat seuraaviin kolmeen indikaattoriin: DOC-osuus, tason 1 osuus ja kannattavuusmarginaali. Viron antamien tietojen mukaan DOC-osuus kattaa kaikki muuttuvat kustannukset (matkustajiin, edestakaisiin matkoihin ja polttoaineeseen liittyvät kustannukset) mutta ei palkka-, kalusto-, huolto- ja taustakustannuksia. Tason 1 osuus on kokonaistulot miinus matkustajiin liittyvät muuttuvat kustannukset jaettuna kokonaistuloilla. Kannattavuusmarginaali puolestaan kattaa kiinteät kustannukset (kiinteät huolto-, miehistö- ja kalustokustannukset) mutta ei yleiskustannuksia. |
| --- | --- |

(195)

Viron viranomaiset ovat esittäneet 12 lakkautetun reitin kannattavuuslaskelmia, jotka perustuvat seuraaviin kolmeen indikaattoriin: DOC-osuus, tason 1 osuus ja kannattavuusmarginaali. Viron antamien tietojen mukaan DOC-osuus kattaa kaikki muuttuvat kustannukset (matkustajiin, edestakaisiin matkoihin ja polttoaineeseen liittyvät kustannukset) mutta ei palkka-, kalusto-, huolto- ja taustakustannuksia. Tason 1 osuus on kokonaistulot miinus matkustajiin liittyvät muuttuvat kustannukset jaettuna kokonaistuloilla. Kannattavuusmarginaali puolestaan kattaa kiinteät kustannukset (kiinteät huolto-, miehistö- ja kalustokustannukset) mutta ei yleiskustannuksia.

| (196) | Komissio on useissa ilmailualan rakenneuudistustukiasioissa soveltanut käytäntöä, jonka mukaan reittejä pidetään kannattavina, jos niillä on positiivinen C1-osuus luovutusta edeltävänä vuonna (50). C1-osuudessa otetaan huomioon kuhunkin yksittäiseen reittiin liittyvät lento-, matkustaja- ja jakelukustannukset (muuttuvat kustannukset). C1-osuus on tarkoituksenmukainen luku, koska siinä otetaan huomioon kaikki suoraan asianomaiseen reittiin liittyvät kustannukset. Reiteistä, joiden C1-osuus on positiivinen, saadaan riittävästi tuloja kattamaan reitin muuttuvien kustannusten lisäksi myös yrityksen kiinteitä kustannuksia. |
| --- | --- |

(196)

Komissio on useissa ilmailualan rakenneuudistustukiasioissa soveltanut käytäntöä, jonka mukaan reittejä pidetään kannattavina, jos niillä on positiivinen C1-osuus luovutusta edeltävänä vuonna (50). C1-osuudessa otetaan huomioon kuhunkin yksittäiseen reittiin liittyvät lento-, matkustaja- ja jakelukustannukset (muuttuvat kustannukset). C1-osuus on tarkoituksenmukainen luku, koska siinä otetaan huomioon kaikki suoraan asianomaiseen reittiin liittyvät kustannukset. Reiteistä, joiden C1-osuus on positiivinen, saadaan riittävästi tuloja kattamaan reitin muuttuvien kustannusten lisäksi myös yrityksen kiinteitä kustannuksia.

50

| (197) | Komissio toteaa, että DOC-osuus vastaa suurelta osin C1-osuutta. Tämän perusteella komissio toteaa, että ainoastaan kaksi reittiä (Venetsia ja Kuressaare) – joiden osuus lentoyhtiön kapasiteetista on vain noin yksi prosentti tarjottuina istuinkilometreinä – olisi tosiasiassa kannattavia ja voitaisiin katsoa asianmukaisiksi vastasuoritteiksi. |
| --- | --- |

(197)

Komissio toteaa, että DOC-osuus vastaa suurelta osin C1-osuutta. Tämän perusteella komissio toteaa, että ainoastaan kaksi reittiä (Venetsia ja Kuressaare) – joiden osuus lentoyhtiön kapasiteetista on vain noin yksi prosentti tarjottuina istuinkilometreinä – olisi tosiasiassa kannattavia ja voitaisiin katsoa asianmukaisiksi vastasuoritteiksi.

| (198) | Viro väittää, että rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyn uuden strategian avulla lisätyt tuotot huomioon ottaen nämä reitit olisivat voineet olla kannattavia uudessa verkostossa ja että reitit olisivat muille lentoyhtiöille hyödyllisiä, sillä ne voisivat saada rajatuottoa matkustajilta, jotka aikaisemmin lensivät Estonian Airilla. Viro ei kuitenkaan esitä erityisiä laskelmia uuden liiketoimintamallin mukaisesta mahdollisesta kannattavuustasosta. Sitä vastoin rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan selvästi, että näillä reiteillä ei voida tällä hetkellä liikennöidä kannattavasti eikä kattaa ilma-aluksen kustannuksia. Näin ollen kymmentä ehdotettua reittiä 12:sta ei voida komission vakiintuneen käytännön mukaisesti hyväksyä vastasuoritteiksi. |
| --- | --- |

(198)

Viro väittää, että rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyn uuden strategian avulla lisätyt tuotot huomioon ottaen nämä reitit olisivat voineet olla kannattavia uudessa verkostossa ja että reitit olisivat muille lentoyhtiöille hyödyllisiä, sillä ne voisivat saada rajatuottoa matkustajilta, jotka aikaisemmin lensivät Estonian Airilla. Viro ei kuitenkaan esitä erityisiä laskelmia uuden liiketoimintamallin mukaisesta mahdollisesta kannattavuustasosta. Sitä vastoin rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan selvästi, että näillä reiteillä ei voida tällä hetkellä liikennöidä kannattavasti eikä kattaa ilma-aluksen kustannuksia. Näin ollen kymmentä ehdotettua reittiä 12:sta ei voida komission vakiintuneen käytännön mukaisesti hyväksyä vastasuoritteiksi.

| (199) | Komissio katsoo, että Estonian Airille myönnetyn rakenneuudistustuen haitallisten vaikutusten korvaamiseksi ei riitä, että lähtö- ja saapumisaikoja vapautetaan kolmella koordinoidulla lentoasemalla ja luovutaan kahdesta kannattavasta reitistä, joiden osuus on noin yksi prosentti lentoyhtiön kapasiteetista. |
| --- | --- |

(199)

Komissio katsoo, että Estonian Airille myönnetyn rakenneuudistustuen haitallisten vaikutusten korvaamiseksi ei riitä, että lähtö- ja saapumisaikoja vapautetaan kolmella koordinoidulla lentoasemalla ja luovutaan kahdesta kannattavasta reitistä, joiden osuus on noin yksi prosentti lentoyhtiön kapasiteetista.

| (200) | Rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotettu Estonian Airin oma osuus sisältää 27,8 miljoonaa euroa kolmen ilma-aluksen suunnitellusta myynnistä vuonna 2015, 7,5 miljoonaa euroa toimistorakennuksen myynnistä Tallinnan lentoasemalle, 2 miljoonaa euroa muiden ydinliiketoimintaan kuulumattomien omaisuuserien myynnistä ja 0,7 miljoonaa euroa [...] myöntämää uutta lainaa. Pääosa omasta osuudesta (kolmen ilma-aluksen suunniteltu myynti) toteutuisi vuonna 2015, mutta ilma-alusten myynnistä ei ole tehty sitovaa sopimusta. Viro esitti kuitenkin konsulttiyrityksen laatiman, ensi näkemältä uskottavan arvonmäärityksen, jossa arvioidaan kyseisen ilma-alustyypin mahdollinen myyntihinta. Lisäksi Viro on ilmoittanut, että lentoyhtiö neuvottelee parhaillaan mahdollisten kumppaneiden kanssa myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteestä. Tämän perusteella ja ottaen huomioon aikaisemmat lentoyhtiöitä koskevat tapaukset komissio katsoo, että ehdotettu oma osuus, jonka määrä on 36,44 miljoonan euroa – 78,7 miljoonan euron rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista (ks. johdanto-osan 55 kappale) tai 46,3 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista – on hyväksyttävä, koska Viro on tukialue. |
| --- | --- |

(200)

Rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotettu Estonian Airin oma osuus sisältää 27,8 miljoonaa euroa kolmen ilma-aluksen suunnitellusta myynnistä vuonna 2015, 7,5 miljoonaa euroa toimistorakennuksen myynnistä Tallinnan lentoasemalle, 2 miljoonaa euroa muiden ydinliiketoimintaan kuulumattomien omaisuuserien myynnistä ja 0,7 miljoonaa euroa [...] myöntämää uutta lainaa. Pääosa omasta osuudesta (kolmen ilma-aluksen suunniteltu myynti) toteutuisi vuonna 2015, mutta ilma-alusten myynnistä ei ole tehty sitovaa sopimusta. Viro esitti kuitenkin konsulttiyrityksen laatiman, ensi näkemältä uskottavan arvonmäärityksen, jossa arvioidaan kyseisen ilma-alustyypin mahdollinen myyntihinta. Lisäksi Viro on ilmoittanut, että lentoyhtiö neuvottelee parhaillaan mahdollisten kumppaneiden kanssa myynti- ja takaisinvuokraustoimenpiteestä. Tämän perusteella ja ottaen huomioon aikaisemmat lentoyhtiöitä koskevat tapaukset komissio katsoo, että ehdotettu oma osuus, jonka määrä on 36,44 miljoonan euroa – 78,7 miljoonan euron rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista (ks. johdanto-osan 55 kappale) tai 46,3 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista – on hyväksyttävä, koska Viro on tukialue.

| (201) | Vaikka oma osuus vaikuttaa hyväksyttävältä, komission epäilyksiä pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisesta ja vastasuoritteista ei ole kumottu. |
| --- | --- |

(201)

Vaikka oma osuus vaikuttaa hyväksyttävältä, komission epäilyksiä pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisesta ja vastasuoritteista ei ole kumottu.

| (202) | Lopuksi komissio katsoo, että samoista syistä kuin toimenpiteissä 4 ja 5 tuen ainutkertaisuuden periaatetta on rikottu myös toimenpiteessä 6. Useat tukitoimenpiteet (toimenpiteet 3, 4 ja 5) on myönnetty Estonian Airille vuosina 2010–2014, kun se oli vaikeuksissa oleva yritys. Lisäksi vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 73 kohdan poikkeuksia ei voida soveltaa. Koska 31 päivänä lokakuuta 2014 muutettua rakenneuudistussuunnitelmaa ei voida hyväksyä, ei myöskään voida katsoa, että rakenneuudistustuki myönnettiin pelastamistuen jälkeen osana yksittäistä rakenneuudistustoimea (73 kohdan a alakohdan edellytys). Viron viranomaiset eivät ole esittäneet tietoa 73 kohdan c alakohdan edellytyksen mukaisista poikkeuksellisista ja odottamattomista tilanteista. |
| --- | --- |

(202)

Lopuksi komissio katsoo, että samoista syistä kuin toimenpiteissä 4 ja 5 tuen ainutkertaisuuden periaatetta on rikottu myös toimenpiteessä 6. Useat tukitoimenpiteet (toimenpiteet 3, 4 ja 5) on myönnetty Estonian Airille vuosina 2010–2014, kun se oli vaikeuksissa oleva yritys. Lisäksi vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 73 kohdan poikkeuksia ei voida soveltaa. Koska 31 päivänä lokakuuta 2014 muutettua rakenneuudistussuunnitelmaa ei voida hyväksyä, ei myöskään voida katsoa, että rakenneuudistustuki myönnettiin pelastamistuen jälkeen osana yksittäistä rakenneuudistustoimea (73 kohdan a alakohdan edellytys). Viron viranomaiset eivät ole esittäneet tietoa 73 kohdan c alakohdan edellytyksen mukaisista poikkeuksellisista ja odottamattomista tilanteista.

| (203) | Näin ollen kesäkuun 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa suunniteltu rakenneuudistustuki (toimenpide 6) ei täytä vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen kriteerejä ja sisältää sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. |
| --- | --- |

(203)

Näin ollen kesäkuun 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa suunniteltu rakenneuudistustuki (toimenpide 6) ei täytä vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen kriteerejä ja sisältää sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.

8.   TAKAISINPERINTÄ

TAKAISINPERINTÄ

| (204) | Kun komissio toteaa tuen sisämarkkinoille soveltumattomaksi, se on SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimivaltainen päättämään, että asianomaisen jäsenvaltion on poistettava tuki tai muutettava sitä (51). Tuomioistuin on niin ikään johdonmukaisesti katsonut, että jäsenvaltion velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma tuki on tarkoitus palauttaa aikaisempi tilanne (52). Tässä yhteydessä tuomioistuin on todennut, että tällainen tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu (53). |
| --- | --- |

(204)

Kun komissio toteaa tuen sisämarkkinoille soveltumattomaksi, se on SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimivaltainen päättämään, että asianomaisen jäsenvaltion on poistettava tuki tai muutettava sitä (51). Tuomioistuin on niin ikään johdonmukaisesti katsonut, että jäsenvaltion velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma tuki on tarkoitus palauttaa aikaisempi tilanne (52). Tässä yhteydessä tuomioistuin on todennut, että tällainen tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu (53).

51

52

53

| (205) | Oikeuskäytännön mukaisesti neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (54) 16 artiklassa säädetään, että ”sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta”. Koska toimenpiteet on katsottava sisämarkkinoille soveltumattomaksi tueksi, tuki on perittävä takaisin, jotta voidaan palauttaa markkinoilla ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne. Takaisinperintä on aloitettava siitä päivästä lukien, jona etua alkoi kertyä tuensaajalle ja jona tuki on ollut tuensaajan käytettävissä. Korkoa maksetaan varsinaiseen takaisinperintäpäivään asti. |
| --- | --- |

(205)

Oikeuskäytännön mukaisesti neuvoston asetuksen (EU) 2015/1589 (54) 16 artiklassa säädetään, että ”sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta”. Koska toimenpiteet on katsottava sisämarkkinoille soveltumattomaksi tueksi, tuki on perittävä takaisin, jotta voidaan palauttaa markkinoilla ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne. Takaisinperintä on aloitettava siitä päivästä lukien, jona etua alkoi kertyä tuensaajalle ja jona tuki on ollut tuensaajan käytettävissä. Korkoa maksetaan varsinaiseen takaisinperintäpäivään asti.

54

| (206) | Vuoden 2010 pääomanlisäyksen (toimenpide 3) osalta komissio katsoo, että koska valtiolla ei ole todellisia mahdollisuuksia periä investointiaan takaisin, valtion sijoittamat 17,9 miljoonan euron käteisvarat ovat kokonaisuudessaan tukea. Sama päätelmä koskee vuosien 2011–2012 pääomanlisäystä (toimenpide 4), jossa valtion sijoittamat 30 miljoonan euron käteisvarat ovat kokonaisuudessaan tukea. |
| --- | --- |

(206)

Vuoden 2010 pääomanlisäyksen (toimenpide 3) osalta komissio katsoo, että koska valtiolla ei ole todellisia mahdollisuuksia periä investointiaan takaisin, valtion sijoittamat 17,9 miljoonan euron käteisvarat ovat kokonaisuudessaan tukea. Sama päätelmä koskee vuosien 2011–2012 pääomanlisäystä (toimenpide 4), jossa valtion sijoittamat 30 miljoonan euron käteisvarat ovat kokonaisuudessaan tukea.

toimenpide 3

toimenpide 4

| (207) | Toimenpiteen 5 osalta komissio katsoo, että ottaen huomioon Estonian Airin rahoitustilanteen pelastamislainajärjestelyn lainojen myöntämishetkellä valtiolla ei ole pätevää syytä odottaa takaisinmaksua. Koska komissio katsoo, että vuoden 2015 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen pelastamistukea koskevat edellytykset eivät täyty, Viron on varmistettava, että Estonian Air maksaa sille myönnetyn 37 miljoonan euron pelastamislainan kokonaisuudessaan takaisin. Jos lainaan liittyy erääntyvää ja maksamatonta korkoa, se katsotaan tukiosaksi. |
| --- | --- |

(207)

Toimenpiteen 5 osalta komissio katsoo, että ottaen huomioon Estonian Airin rahoitustilanteen pelastamislainajärjestelyn lainojen myöntämishetkellä valtiolla ei ole pätevää syytä odottaa takaisinmaksua. Koska komissio katsoo, että vuoden 2015 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen pelastamistukea koskevat edellytykset eivät täyty, Viron on varmistettava, että Estonian Air maksaa sille myönnetyn 37 miljoonan euron pelastamislainan kokonaisuudessaan takaisin. Jos lainaan liittyy erääntyvää ja maksamatonta korkoa, se katsotaan tukiosaksi.

Toimenpiteen 5

| (208) | Ilmoitettua rakenneuudistustukea (toimenpide 6) ei ole vielä maksettu Estonian Airille, joten sitä ei ole syytä periä takaisin. |
| --- | --- |

(208)

Ilmoitettua rakenneuudistustukea (toimenpide 6) ei ole vielä maksettu Estonian Airille, joten sitä ei ole syytä periä takaisin.

toimenpide 6

9.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (209) | Komissio toteaa, että Viro on toteuttanut toimenpiteet 3, 4 ja 5 sääntöjenvastaisesti ja sen vuoksi rikkonut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Lisäksi kyseiset toimenpiteet eivät sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(209)

Komissio toteaa, että Viro on toteuttanut toimenpiteet 3, 4 ja 5 sääntöjenvastaisesti ja sen vuoksi rikkonut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Lisäksi kyseiset toimenpiteet eivät sovellu sisämarkkinoille.

| (210) | Estonian Airin on palautettava sisämarkkinoille soveltumaton tuki edellä 8 jaksossa esitetyn mukaisesti, jotta voidaan palauttaa markkinoilla ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne. |
| --- | --- |

(210)

Estonian Airin on palautettava sisämarkkinoille soveltumaton tuki edellä 8 jaksossa esitetyn mukaisesti, jotta voidaan palauttaa markkinoilla ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne.

| (211) | Lisäksi komissio katsoo, että ilmoitettu 40,7 miljoonan euron rakenneuudistustuki (toimenpide 6) on sisämarkkinoille soveltumatonta tukea. Sen vuoksi toimenpidettä ei saa toteuttaa, |
| --- | --- |

(211)

Lisäksi komissio katsoo, että ilmoitettu 40,7 miljoonan euron rakenneuudistustuki (toimenpide 6) on sisämarkkinoille soveltumatonta tukea. Sen vuoksi toimenpidettä ei saa toteuttaa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   AS Estonian Air -yhtiön rahoitus, jonka Viro toteutti 2,48 miljoonan euron pääomanlisäyksenä helmikuussa 2009, ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea.

2.   AS Estonian Air -yhtiön maahuolintayksikön myynti Tallinnan lentoasemalle 2,4 miljoonalla eurolla kesäkuussa 2009 ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea.

2 artikla

1.   Yhteensä 17,9 miljoonan euron valtiontuki, jonka Viro myönsi AS Estonian Air -yhtiön hyväksi sääntöjenvastaisesti 10 päivänä marraskuuta 2010 ja jolla rikotaan SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa, ei sovellu sisämarkkinoille.

2.   Yhteensä 30 miljoonan euron valtiontuki, jonka Viro myönsi AS Estonian Air -yhtiön hyväksi sääntöjenvastaisesti 20 päivänä joulukuuta 2011 ja 6 päivänä maaliskuuta 2012 ja jolla rikotaan SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa, ei sovellu sisämarkkinoille.

3.   Pelastamiseen tarkoitettu 37 miljoonan euron valtiontuki, jonka Viro myönsi AS Estonian Air -yhtiön hyväksi sääntöjenvastaisesti vuosien 2012 ja 2014 välillä ja jolla rikotaan SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa, ei sovellu sisämarkkinoille.

3 artikla

1.   Viron on perittävä 2 artiklassa tarkoitettu tuki takaisin tuensaajalta.

2.   Takaisinperittävistä summista on maksettava korkoa siitä päivästä alkaen, jona ne asetettiin tuensaajan käyttöön, niiden tosiasialliseen takaisinperintään asti.

3.   Korolle on laskettava korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (55) V luvun säännösten mukaisesti.

4 artikla

1.   Edellä 2 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tosiasiallisesti.

2.   Viron on huolehdittava siitä, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.

5 artikla

1.   Rakenneuudistukseen tarkoitettu 40,7 miljoonan euron valtiontuki, jonka Viro aikoo myöntää AS Estonian Air -yhtiölle, ei sovellu sisämarkkinoille.

2.   Tämän vuoksi kyseistä tukea ei saa panna täytäntöön.

6 artikla

1.   Viron on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta seuraavat tiedot:

| a) | tuensaajalta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko); |
| --- | --- |

a)

tuensaajalta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko);

| b) | yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| c) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Viron on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 2 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Viron on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on myös annettava yksityiskohtaiset tiedot tuensaajalta jo takaisinperityn tuen ja koron määristä.

7 artikla

Tämä päätös on osoitettu Viron tasavallalle.

Tehty Brysselissä 6 päivänä marraskuuta 2015.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL C 150, 29.5.2013, s. 3 ja 14.

1

(2)  
  EUVL C 141, 9.5.2014, s. 47.

2

(3)  Ks. alaviite 1.

3

(4)  Kantelu toimitettiin 23 päivänä toukokuuta 2013 eli ennen kuin Viro ilmoitti Estonian Airin rakenneuudistussuunnitelmasta 20 päivänä kesäkuuta 2013, joten kantelu kirjattiin pelastamistukiasiaan (SA.35956). Kantelu liittyi kuitenkin osittain Viron viranomaisten suunnitelmiin vahvistaa lentoyhtiön pääomapohjaa, joten sitä arvioitiin rakenneuudistustukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevan päätöksen (SA.36868) yhteydessä.

4

(5)  Rakenneuudistustukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä oikaistiin 2 päivänä huhtikuuta 2014 annetulla komission päätöksellä C(2014)2316 final.

5

(6)  Ks. alaviite 2.

6

(7)  Asetus N:o 1 Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä (EYVL 17, 6.10.1958, s. 385/58).

7

(8)  Muilla Viron lentoasemilla (Tarton, Pärnun, Kuressaaren ja Kärdlan alueelliset lentoasemat sekä Kihnun ja Ruhnun lentokentät) oli 44 288 matkustajaa vuonna 2013. Tarton lentoasema oli vuonna 2013 Viron ainoa alueellinen lentoasema, joka tarjosi kansainvälisen reittilentoyhteyden Helsinkiin. Lähde: Tallinnan lentoaseman pitäjän AS Tallinna Lennujaam -yhtiön vuoden 2013 toimintakertomus, saatavilla osoitteessa http://www.tallinn-airport.ee/upload/Editor/Aastaaruanded/Lennujaama%20aastaraamat_2013_ENG.pdf

8

(9)  Lähde: Tallinnan lentoaseman pitäjän AS Tallinna Lennujaam -yhtiön vuoden 2014 toimintakertomus, saatavilla osoitteessa http://www.tallinn-airport.ee/upload/Editor/Ettevote/Lennujaama%20aastaraamat_ENG_2014_23.5.15.pdf

9

(10)  Lähde: Estonian Airin vuoden 2013 konsolidoitu toimintakertomus, saatavilla osoitteessa http://estonian-air.ee/wp-content/uploads/2014/06/ESTONIAN-AIR-ANNUAL-REPORT-2013.pdf

10

(11)  Lähde: Estonian Airin vuoden 2014 konsolidoitu toimintakertomus, saatavilla osoitteessa https://estonian-air.ee/wp-content/uploads/2014/04/Estonian-Air-Annual-Report-2014-FINAL-Webpage.pdf

11

(12)  Lähde: AS Tallinna Lennujaam -yhtiön vuoden 2013 toimintakertomus, ks. alaviite 8.

12

(13)  Lähde: Tallinnan lentoaseman verkkosivu (http://www.tallinn-airport.ee/eng/).

13

(14)  Ks. alaviite 12.

14

(15)  Ks. http://www.baltic-course.com/eng/transport/?doc=86191

15

(16)  Ks. http://www.aviator.aero/press_releases/13003. Myyntihetkellä AS Estonian Air Regional ei harjoittanut toimintaa eikä sillä ollut ilma-aluksia, työntekijöitä tai varallisuutta.

16

(17)  Lähde: Estonian Airin alkuvuoden 2012 suorituskyvyn tarkastelu, saatavilla osoitteessa http://estonian-air.ee/wp-content/uploads/2014/04/ENG-1H-2012.pdf

17

(18)  Ks. alaviite 10.

18

(19)  Ks. alaviite 11.

19

(*1)  Liikesalaisuus

*1

(20)  Ks. Baltic Reports, 7. kesäkuuta 2010, Government sets bailout deal for Estonian Air, http://balticreports.com/?p=19116

20

(21)  Ks. myös http://www.e24.ee/1106240/estonian-airile-makstakse-valja-kolm-miljonit-eurot/

21

(22)  Ks. Estonian Airin vuoden 2014 konsolidoitu toimintakertomus, saatavilla osoitteessa https://estonian-air.ee/wp-content/uploads/2014/04/Estonian-Air-Annual-Report-2014-FINAL-Webpage.pdf, ja lehtiartikkeli ”Estonian government approves of last loan payment to Estonian Air”, 20.11.2014, osoitteessa http://www.baltic-course.com/eng/transport/?doc=99082

22

(23)  Tulos ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia.

23

(24)  Muuntokurssi: 1 euro = 15,65 Viron kruunua.

24

(25)  Rakenneuudistussuunnitelmassa säilytetään seuraavat kymmenen ydinreittiä: Amsterdam (AMS), Tukholma (ARN), Bryssel (BRU), Kööpenhamina (CPH), Kiova (KBP), Pietari (LED), Oslo (OSL), Moskovan Sheremetjevo (SVO), Trondheim (TRD) ja Vilna (VNO). Kausireitit ovat Pariisin Charles de Gaulle (CDG) ja Nizza (NCE). Lehtiartikkeleista ja Estonian Airin julkisista lausunnoista käy kuitenkin ilmi, että se on liikennöinyt ja aikoo jatkossakin liikennöidä kausireiteillä, jotka eivät sisälly rakenneuudistussuunnitelmaan, eli München (MUC), Split (SPU) ja Berliini (TXL). Lisäksi vaikuttaa siltä, että Estonian Air aikoo vuodesta 2015 lähtien lisätä Milanon (MXP) kausireittien valikoimaansa.

25

(26)  Lentojen istuinpaikkojen määrä kerrottuna lennetyillä kilometreillä. Tarjotut istuinkilometrit ovat tärkein lentoalalla käytössä oleva lentoyhtiön kapasiteettia kuvaava indikaattori. Myös komissio on käyttänyt sitä aiemmissa lentoliikenteen alan rakenneuudistusasioissa.

26

(27)  Tason 1 osuus on kokonaistulot miinus matkustajiin liittyvät muuttuvat kustannukset jaettuna kokonaistuloilla.

27

(28)  Suunnitelman mukaan DOC-osuus on kokonaistulot miinus matkustajiin, edestakaiseen lentoon ja polttoaineeseen liittyvät kustannukset jaettuna kokonaistuloilla.

28

(29)  Infortar on yksi Viron suurimmista yksityisistä sijoituskonserneista, ja sillä on omistuksia esimerkiksi merenkulun (mukaan lukien 36 prosentin osuus Tallink-yhtiössä, joka on Itämeren alueella toimiva suuri matkustajien ja rahdin kuljetusyritys), kiinteistöjen ja rahoituspalvelujen alalla. Infortar-konsernin nettotulos oli 20 miljoonaa euroa vuonna 2013, ja sillä oli 432 miljoonan euron arvosta varallisuutta.

29

(30)  
  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

30

(31)  Liikkuvuuskerroin lasketaan jakamalla lentoliikenteen matkustajamäärä maan väestömäärällä.

31

(32)  Tuomio asiassa T-358/94, Air France v. komissio, ECLI:EU:T:1996:194, 148 ja 149 kohta.

32

(33)  Suuntaviivat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan soveltamisesta valtiontukiin ilmailualalla (EYVL C 350, 10.12.1994, s. 5).

33

(34)  Yritysarvon suhde liikevaihtoon (EV/sales) on arvostustoimenpide, jossa verrataan yhtiön yritysarvoa sen liikevaihtoon. Tämän perusteella sijoittajat saavat käsityksen yhtiön liikevaihdon ostokustannuksista.

34

(35)  Tuomio asiassa C-482/99, Ranska v. komissio (Stardust Marine), ECLI:EU:C:2002:294, 52 kohta.

35

(Stardust Marine)

(36)  Ks. vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelma, s. 16 ja 17.

36

(37)  Ks. Viron viranomaisten laatima sisäinen Estonian Airin arvonmääritys ”Value assessment of AS Estonian Air”, s. 2.

37

(38)  Ks. http://www.bloomberg.com/news/2010-04-22/estonia-government-nears-accord-on-buying-control-of-estonian-air-from-sas.html

38

(39)  Ks. http://news.err.ee/v/economy/fe650a96-9daa-43e4-91eb-ab4396445593

39

(40)  Tuomio asiassa 40/85, Belgia v. komissio (Boch), ECLI:EU:C:1986:305, 13 kohta. Ks. myös tuomio asioissa T-129/95, T-2/96 ja T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH v. komissio, ECLI:EU:T:1999:7, 132 kohta.

40

(41)  Kolmanteen pakettiin sisältyi kolme säädöstä: i) neuvoston asetus (ETY) N:o 2407/92, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1992, yhteisön lentoliikenteen harjoittajien toimiluvista (EYVL L 240, 24.8.1992, s. 1); ii) neuvoston asetus (ETY) N:o 2408/92, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1992, yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille (EYVL L 240, 24.8.1992, s. 8); ja iii) neuvoston asetus (ETY) N:o 2409/92, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1992, lentoliikenteen kuljetus- ja rahtimaksuista (EYVL L 240, 24.8.1992, s. 15).

41

(42)  Ks. http://www.iata.org/whatwedo/Documents/economics/Industry-Outlook-December2011.pdf

42

(43)  Komission päätös 2011/414/EU, annettu 14 päivänä joulukuuta 2010, valtiontuesta C-8/10 (ex N 21/09 ja NN 15/10), jonka Kreikka on pannut täytäntöön Varvaressos S.A:n hyväksi – Varvaressos SA (EUVL L 184, 14.7.2011, s. 9). Ks. myös komission päätös (EU) 2015/1091, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014, toimenpiteistä SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP), jotka Latvia on toteuttanut A/S Air Baltic Corporationin (jäljempänä ’airBaltic’) hyväksi (EUVL L 183, 10.7.2015, s. 1).

43

Varvaressos SA

(44)  Cyprus Airwaysille myönnettyä rakenneuudistustukea koskevassa asiassa viiden vuoden ja kuuden kuukauden rakenneuudistusaikaa pidettiin kohtuuttoman pitkänä – ks. komission päätös (EU) 2015/1073, annettu 9 päivänä tammikuuta 2015, valtionavusta SA.35888 (2013/C) (ex 2013/NN), SA.37220 (2014/C) (ex 2013/NN) ja SA.38225 (2014/C) (ex 2013/NN) jonka Kypros on myöntänyt Cyprus Airways (Public) Ltd:lle (EUVL L 179, 8.7.2015, s. 83), johdanto-osan 144 ja 157 kappale. Lentoyhtiöille myönnettyä rakenneuudistustukea koskevissa aikaisemmissa myönteisissä päätöksissä rakenneuudistuskausi ei ole tavallisesti ylittänyt viittä vuotta; ks. päätös (EU) 2015/1091, johdanto-osan 179 kappale; komission päätös (EU) 2015/494, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014, toimenpiteistä SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), jotka Slovenia on toteuttanut yrityksen Adria Airways d.d. hyväksi. (EUVL L 78, 24.3.2015, s. 18), johdanto-osan 131 kappale; komission päätös 2013/151/EU, annettu 19 päivänä syyskuuta 2012, valtiontuesta SA.30908 (11/C) (ex N 176/10), jonka Tšekki on myöntänyt České aerolinie, a.s. -yritykselle (ČSA – České aerolinie – Rakenneuudistussuunnitelma) (EUVL L 92, 3.4.2013, s. 16), johdanto-osan 107 kappale, ja komission päätös 2012/661/EU, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2012, valtiontuesta N:o SA.33015 (2012/C), jonka Malta aikoo myöntää Air Malta plc.:lle (EUVL L 301, 30.10.2012, s. 29), johdanto-osan 93 kappale; komission päätös (EU) 2015/119, annettu 29 päivänä heinäkuuta 2014, valtiontuesta SA.36874 (2013/C) (ex 2013/N), jonka Puola aikoo myöntää yritykselle LOT Polish Airlines SA, sekä toimenpiteestä SA.36752 (2014/NN) (ex 2013/CP), jonka Puola on myöntänyt yritykselle LOT Polish Airlines SA (EUVL L 25, 30.1.2015, s. 1), johdanto-osan 241 kappale.

44

(45)  Tuomio asiassa C-364/90, Italia v. komissio, ECLI:EU:C:1993:157, 20 kohta.

45

(46)  Komission tiedonanto – Tilapäiset yhteisön puitteet valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä (EUVL C 16, 22.1.2009, s. 1), jota komissio on muuttanut valtiontukitoimenpiteitä rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä koskevien tilapäisten yhteisön puitteiden muuttamisesta annetulla tiedonannolla (EUVL C 303, 15.12.2009, s. 6). Tilapäisten puitteiden voimassaolo päättyi joulukuussa 2011.

46

(47)  Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat korvattiin 1 päivänä elokuuta 2014 valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen annetuilla suuntaviivoilla (EUVL C 249, 31.7.2014, s. 1). Vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 136 kohdan mukaan komission ennen 1 päivää elokuuta 2014 kirjaamia ilmoituksia tarkastellaan ilmoitusajankohtana sovellettujen perusteiden mukaisesti. Toimenpiteestä 6 ilmoitettiin 20 päivänä kesäkuuta 2013, joten sitä arvioidaan vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen perusteella. Vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 137 ja 138 kohdan mukaisesti komissio arvioi myös toimenpiteiden 3 ja 4 soveltuvuutta sisämarkkinoille vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen perusteella.

47

(48)  
  EUVL C 249, 31.7.2014, s. 1.

48

(49)  Ks. tältä osin EFTAn tuomioistuimen tuomio yhdistetyissä asioissa E-10/11 ja E-11/11, Hurtigruten ASA ja Norja v. EFTAn valvontaviranomainen, EFTAn oikeustapauskokoelma 2012, s. 758, 228 ja 234–240 kohta.

49

(50)  Ks. päätös 2013/151/EU, johdanto-osan 130 ja 131 kappale; päätös (EU) 2015/1091, johdanto-osan 194 kappale; päätös (EU) 2015/494, johdanto-osan 143 kappale.

50

(51)  Tuomio asiassa 70/72, komissio v. Saksa, ECLI:EU:C:1973:87, 13 kohta.

51

(52)  Tuomio asioissa C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, ECLI:EU:C:1994:325, 75 kohta.

52

(53)  Tuomio asiassa C-75/97, Belgia v. komissio, ECLI:EU:C:1999:311, 64–65 kohta.

53

(54)  Neuvoston asetus (EU) 2015/1589, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2015, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 248, 24.9.2015, s. 9).

54

(55)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

55

---

| 30.6.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 174/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 174/32

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2016/1032,

annettu 13 päivänä kesäkuuta 2016,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisten parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevien päätelmien vahvistamisesta muita kuin rautametalleja käyttävää metalliteollisuutta varten

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 3563)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevia päätelmiä käytetään lähtökohtana direktiivin 2010/75/EU II luvun soveltamisalaan kuuluvia laitoksia koskevia lupaehtoja määritettäessä, ja toimivaltaisen viranomaisen olisi vahvistettava päästöjen raja-arvot, joilla varmistetaan, etteivät päästöt normaalien toimintaolosuhteiden vallitessa ylitä parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyviä päästötasoja, jotka on vahvistettu BAT-päätelmissä. |
| --- | --- |

(1)

Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevia päätelmiä käytetään lähtökohtana direktiivin 2010/75/EU II luvun soveltamisalaan kuuluvia laitoksia koskevia lupaehtoja määritettäessä, ja toimivaltaisen viranomaisen olisi vahvistettava päästöjen raja-arvot, joilla varmistetaan, etteivät päästöt normaalien toimintaolosuhteiden vallitessa ylitä parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyviä päästötasoja, jotka on vahvistettu BAT-päätelmissä.

| (2) | Jäsenvaltioiden, asianomaisen teollisuuden sekä ympäristösuojelua edistävien kansalaisjärjestöjen edustajista koostuva foorumi, joka perustettiin 16 päivänä toukokuuta 2011 tehdyllä komission päätöksellä (2), antoi 4 päivänä joulukuuta 2014 komissiolle lausuntonsa muita kuin rautametalleja käyttävän metalliteollisuuden BAT-vertailuasiakirjan ehdotetusta sisällöstä. Lausunto on julkisesti saatavilla. |
| --- | --- |

(2)

Jäsenvaltioiden, asianomaisen teollisuuden sekä ympäristösuojelua edistävien kansalaisjärjestöjen edustajista koostuva foorumi, joka perustettiin 16 päivänä toukokuuta 2011 tehdyllä komission päätöksellä (2), antoi 4 päivänä joulukuuta 2014 komissiolle lausuntonsa muita kuin rautametalleja käyttävän metalliteollisuuden BAT-vertailuasiakirjan ehdotetusta sisällöstä. Lausunto on julkisesti saatavilla.

| (3) | Tämän päätöksen liitteessä esitettävät BAT-päätelmät ovat BAT-vertailuasiakirjan keskeinen osa. |
| --- | --- |

(3)

Tämän päätöksen liitteessä esitettävät BAT-päätelmät ovat BAT-vertailuasiakirjan keskeinen osa.

| (4) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2010/75/EU 75 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2010/75/EU 75 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään liitteessä esitetyt muita kuin rautametalleja käyttävän metalliteollisuuden parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 13 päivänä kesäkuuta 2016.

Komission puolesta

Karmenu VELLA

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17.

1

(2)  
  EUVL C 146, 17.5.2011, s. 3.

2

---

LIITE

MUITA KUIN RAUTAMETALLEJA KÄYTTÄVÄN METALLITEOLLISUUDEN PARASTA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAA TEKNIIKKAA (BAT) KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

SOVELTAMISALA

Nämä BAT-päätelmät koskevat seuraavia direktiivin 2010/75/EU liitteessä I olevassa 2.1, 2.5 ja 6.8 kohdassa täsmennettyjä teollisia toimintoja:

—   2.1: Malmien, myös sulfidimalmien, pasutus- ja sintraus

—   2.5: Muiden kuin rautametallien jalostus:

| a) | muiden kuin rautametallien tuotanto malmista, rikasteista tai sekundäärisistä raaka-aineista metallurgisilla, kemiallisilla tai elektrolyysimenetelmillä; |
| --- | --- |

a)

muiden kuin rautametallien tuotanto malmista, rikasteista tai sekundäärisistä raaka-aineista metallurgisilla, kemiallisilla tai elektrolyysimenetelmillä;

| b) | muiden kuin rautametallien sulatus, sisältäen metalliseokset, mukaan luettuna kierrätettävät tuotteet ja muiden kuin rautametallivalimoiden toiminta, kun sulatuskapasiteetti ylittää 4 tonnia päivässä lyijyn ja kadmiumin osalta tai 20 tonnia päivässä kaikkien muiden metallien osalta |
| --- | --- |

b)

muiden kuin rautametallien sulatus, sisältäen metalliseokset, mukaan luettuna kierrätettävät tuotteet ja muiden kuin rautametallivalimoiden toiminta, kun sulatuskapasiteetti ylittää 4 tonnia päivässä lyijyn ja kadmiumin osalta tai 20 tonnia päivässä kaikkien muiden metallien osalta

—   6.8: Hiilen (kivihiilen) tai elektrografiitin tuotanto polttamalla tai hiilettämällä.

Nämä BAT-päätelmät koskevat erityisesti seuraavia prosesseja ja toimintoja:

| — | muiden kuin rautametallien primääri- ja sekundäärituotanto |
| --- | --- |

—

muiden kuin rautametallien primääri- ja sekundäärituotanto

| — | sinkkioksidin tuotanto savuista muiden metallien tuotannon aikana |
| --- | --- |

—

sinkkioksidin tuotanto savuista muiden metallien tuotannon aikana

| — | nikkeliyhdisteiden tuotanto liuoksista metallin tuotannon yhteydessä |
| --- | --- |

—

nikkeliyhdisteiden tuotanto liuoksista metallin tuotannon yhteydessä

| — | kalsiumpiin (CaSi) ja piin (Si) tuotanto samassa uunissa kuin rautapiin |
| --- | --- |

—

kalsiumpiin (CaSi) ja piin (Si) tuotanto samassa uunissa kuin rautapiin

| — | alumiinioksidin tuotanto bauksiitista ennen alumiinin primäärituotantoa, jos tämä on kiinteä osa metallin tuotantoa |
| --- | --- |

—

alumiinioksidin tuotanto bauksiitista ennen alumiinin primäärituotantoa, jos tämä on kiinteä osa metallin tuotantoa

| — | alumiinisuolakuonan kierrättäminen |
| --- | --- |

—

alumiinisuolakuonan kierrättäminen

| — | hiili- ja/tai grafiittielektrodien tuotanto. |
| --- | --- |

—

hiili- ja/tai grafiittielektrodien tuotanto.

Nämä BAT-päätelmät eivät koske seuraavia toimintoja tai prosesseja:

| — | Rautamalmin sintraus. Tämä katetaan rauta- ja terästuotantoa koskevissa BAT-päätelmissä. |
| --- | --- |

—

Rautamalmin sintraus. Tämä katetaan rauta- ja terästuotantoa koskevissa BAT-päätelmissä.

| — | Rikkihapon tuotanto, joka perustuu muiden kuin rautametallien tuotannosta peräisin oleviin SO2-kaasuihin. Tämä katetaan suurivolyymisiä epäorgaanisia kemikaaleja – ammoniakkia, happoja ja lannoitteita koskevissa BAT-päätelmissä |
| --- | --- |

—

Rikkihapon tuotanto, joka perustuu muiden kuin rautametallien tuotannosta peräisin oleviin SO2-kaasuihin. Tämä katetaan suurivolyymisiä epäorgaanisia kemikaaleja – ammoniakkia, happoja ja lannoitteita koskevissa BAT-päätelmissä

| — | Takomo- ja valimoteollisuutta koskevissa BAT-päätelmissä katetut valimot. |
| --- | --- |

—

Takomo- ja valimoteollisuutta koskevissa BAT-päätelmissä katetut valimot.

Näiden BAT-päätelmien kattamien toimintojen kannalta muita merkityksellisiä vertailuasiakirjoja voivat olla seuraavat:

| Viiteasiakirja | Asia |
| --- | --- |
| Energiatehokkuus (Energy Efficiency, ENE) | Energiatehokkuuden yleisiä näkökohtia |
| Common Waste Water and Waste Gas Treatment/Management Systems in the Chemical Sector (CWW) (jäteveden ja jätekaasun yhteiset käsittely- ja hallintajärjestelmät kemianteollisuudessa) | Jätevedenkäsittelytekniikat, joilla vähennetään metallien päästöjä veteen |
| Large Volume Inorganic Chemicals – Ammonia, Acids and Fertilisers Industries (LVIC-AAF) (suuressa määrin käytettävien epäorgaanisten kemikaalien teollisuus – ammoniakki, hapot ja lannoitteet) | Rikkihapon tuotanto |
| Industrial Cooling Systems (ICS) (teollisuuden jäähdytysjärjestelmät) | Epäsuora jäähdyttäminen vedellä ja/tai ilmalla |
| Emissions from Storage (EFS) (varastoinnin päästöt) | Raaka-aineiden varastointi ja käsittely |
| Economics and Cross-media Effects (ECM) (taloudelliset vaikutukset ja ristikkäisvaikutukset) | Tekniikoiden taloudelliset vaikutukset ja ristikkäisvaikutukset |
| Monitoring of Emissions to Air and Water from IED installations (ROM) (Teollisuuspäästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitteista aiheutuvien ilma- ja vesipäästöjen tarkkailu (tarkkailuasiakirja)) | Ilma- ja vesipäästöjen tarkkailu |
| Waste Treatments Industries (WT) (jätteenkäsittelyteollisuus) | Jätteen hallinta ja käsittely |
| Large Combustion Plants (LCP) (suuret polttolaitokset) | Höyryä ja/tai sähköä tuottavat polttolaitokset |
| Surface Treatment Using Organic Solvents (STS) (Orgaanisia liuottimia käyttävät pintakäsittelylaitokset) | Hapoton peittaus |
| Surface Treatment of Metals and Plastics (STM) (metallien ja muovien pintakäsittelylaitokset) | Happopeittaus |

Viiteasiakirja

Asia

Energiatehokkuus (Energy Efficiency, ENE)

Energiatehokkuuden yleisiä näkökohtia

Common Waste Water and Waste Gas Treatment/Management Systems in the Chemical Sector (CWW) (jäteveden ja jätekaasun yhteiset käsittely- ja hallintajärjestelmät kemianteollisuudessa)

Jätevedenkäsittelytekniikat, joilla vähennetään metallien päästöjä veteen

Large Volume Inorganic Chemicals – Ammonia, Acids and Fertilisers Industries (LVIC-AAF) (suuressa määrin käytettävien epäorgaanisten kemikaalien teollisuus – ammoniakki, hapot ja lannoitteet)

Rikkihapon tuotanto

Industrial Cooling Systems (ICS) (teollisuuden jäähdytysjärjestelmät)

Epäsuora jäähdyttäminen vedellä ja/tai ilmalla

Emissions from Storage (EFS) (varastoinnin päästöt)

Raaka-aineiden varastointi ja käsittely

Economics and Cross-media Effects (ECM) (taloudelliset vaikutukset ja ristikkäisvaikutukset)

Tekniikoiden taloudelliset vaikutukset ja ristikkäisvaikutukset

Monitoring of Emissions to Air and Water from IED installations (ROM) (Teollisuuspäästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitteista aiheutuvien ilma- ja vesipäästöjen tarkkailu (tarkkailuasiakirja))

Ilma- ja vesipäästöjen tarkkailu

Waste Treatments Industries (WT) (jätteenkäsittelyteollisuus)

Jätteen hallinta ja käsittely

Large Combustion Plants (LCP) (suuret polttolaitokset)

Höyryä ja/tai sähköä tuottavat polttolaitokset

Surface Treatment Using Organic Solvents (STS) (Orgaanisia liuottimia käyttävät pintakäsittelylaitokset)

Hapoton peittaus

Surface Treatment of Metals and Plastics (STM) (metallien ja muovien pintakäsittelylaitokset)

Happopeittaus

MÄÄRITELMÄT

Näissä BAT-päätelmissä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| Käsite | Määritelmä |
| --- | --- |
| Uusi laitos | Näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen tehdasalueelle luvitettu laitoksen osa tai laitoksen osan korvaaminen kokonaan tehtaan olemassa oleville perustuksille näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen |
| Olemassa olevan laitoksen osa | Muu kuin uusi laitoksen osa |
| Perusparannus | Laitoksen osan suunnittelun tai tekniikan merkittävä muutos, jossa prosessiyksiköitä ja niihin liittyviä laitteita muutetaan huomattavissa määrin tai ne vaihdetaan uusiin |
| Primääripäästöt | Suoraan uuneista purkautuvat päästöt, jotka eivät leviä uuneja ympäröiville alueille |
| Sekundääripäästöt | Uunin vuorauksen läpi tai toimien, kuten panostuksen tai tyhjentämisen, aikana vuotavat päästöt, jotka saadaan kiinni huuvalla tai kotelolla (esim. täyttötasku) |
| Primäärituotanto | Malmia ja rikasteita käyttävä metallituotanto |
| Sekundäärituotanto | Metallien tuotanto jäämistä ja/tai romuista, mukaan lukien uudelleensulatus- ja seostusmenettelyt |
| Jatkuvatoiminen mittaus | Mittaus, jossa käytetään tehdasalueelle päästöjen jatkuvaa tarkkailua varten asennettua ”automaattista mittausjärjestelmää” |
| Jaksottainen mittaus | Mittaussuureen (tietyn mitattavan suureen) toteaminen määritellyin väliajoin manuaalisia tai automaattisia menetelmiä käyttäen |

Käsite

Määritelmä

Uusi laitos

Näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen tehdasalueelle luvitettu laitoksen osa tai laitoksen osan korvaaminen kokonaan tehtaan olemassa oleville perustuksille näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen

Olemassa olevan laitoksen osa

Muu kuin uusi laitoksen osa

Perusparannus

Laitoksen osan suunnittelun tai tekniikan merkittävä muutos, jossa prosessiyksiköitä ja niihin liittyviä laitteita muutetaan huomattavissa määrin tai ne vaihdetaan uusiin

Primääripäästöt

Suoraan uuneista purkautuvat päästöt, jotka eivät leviä uuneja ympäröiville alueille

Sekundääripäästöt

Uunin vuorauksen läpi tai toimien, kuten panostuksen tai tyhjentämisen, aikana vuotavat päästöt, jotka saadaan kiinni huuvalla tai kotelolla (esim. täyttötasku)

Primäärituotanto

Malmia ja rikasteita käyttävä metallituotanto

Sekundäärituotanto

Metallien tuotanto jäämistä ja/tai romuista, mukaan lukien uudelleensulatus- ja seostusmenettelyt

Jatkuvatoiminen mittaus

Mittaus, jossa käytetään tehdasalueelle päästöjen jatkuvaa tarkkailua varten asennettua ”automaattista mittausjärjestelmää”

Jaksottainen mittaus

Mittaussuureen (tietyn mitattavan suureen) toteaminen määritellyin väliajoin manuaalisia tai automaattisia menetelmiä käyttäen

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

Paras käytettävissä oleva tekniikka (Best Available Techniques)

Näissä BAT-päätelmissä luetellut ja kuvaillut tekniikat eivät ole määrääviä eivätkä tyhjentäviä. Voidaan käyttää myös muita tekniikoita, joilla varmistetaan vähintään sama ympäristönsuojelun taso.

Ellei toisin mainita, BAT-päätelmiä sovelletaan yleisesti.

Ilmapäästöjen BAT-päästötasot

Näissä BAT-päätelmissä esitettyjä ilmapäästöjä koskevat parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästöarvot (BAT-AEL-arvot) viittaavat vakio-olosuhteisiin, jotka ovat kuiva kaasu 273,15 K:n lämpötilassa ja 101,3 kPa:n ilmanpaineessa.

Ilmaan johdettavien päästöjen keskiarvojen laskentajaksot

Ilmaan johdettavien päästöjen keskiarvojen laskentajaksoissa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| Vuorokausikeskiarvo | Keskiarvo 24 tunnin ajalta jatkuvatoimisten mittausten antamista puolen tunnin tai tunnin keskiarvoista |
| --- | --- |
| Keskiarvo otantajakson aikana | Kolmen peräkkäisen mittauksen vähintään 30 minuuttia kestävän mittauksen keskiarvo, ellei toisin ole määrätty (1) |

Vuorokausikeskiarvo

Keskiarvo 24 tunnin ajalta jatkuvatoimisten mittausten antamista puolen tunnin tai tunnin keskiarvoista

Keskiarvo otantajakson aikana

Kolmen peräkkäisen mittauksen vähintään 30 minuuttia kestävän mittauksen keskiarvo, ellei toisin ole määrätty (1)

Veteen johdettavien päästöjen keskiarvojen laskentajaksot

Veteen johdettavien päästöjen keskiarvojen laskentajaksoissa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| Vuorokausikeskiarvo | Keskiarvo 24 tunnin kokoomanäytteestä, joka on otettu virtaukseen suhteutettuna (tai aikaan suhteutettuna kokoomanäytteenä, jos osoitetaan, että virtauksen vakaus on riittävä) (2) |
| --- | --- |

Vuorokausikeskiarvo

Keskiarvo 24 tunnin kokoomanäytteestä, joka on otettu virtaukseen suhteutettuna (tai aikaan suhteutettuna kokoomanäytteenä, jos osoitetaan, että virtauksen vakaus on riittävä) (2)

LYHENTEITÄ

| Käsite | Merkitys |
| --- | --- |
| BaP | Bentso(a)pyreeni |
| ESP | Sähkösuodatin |
| I-TEQ | Kansainvälinen toksisuusekvivalentti, joka johdetaan käyttämällä direktiivin 2010/75/EU liitteessä VI olevassa 2 osassa määritettyjä kansainvälisiä toksisuusekvivalenttikertoimia |
| NOX | Typpimonoksidin (NO) ja typpidioksidin (NO2) yhteenlaskettu määrä ilmaistuna typpidioksidina NO2. |
| PCDD/F-päästöt | Polyklooratut dibentso-p-dioksiinit ja dibentsofuraanit (17 yhdistettä) |
| PAH | Polysykliset aromaattiset hiilivedyt |
| TVOC | Haihtuva orgaaninen kokonaishiili; haihtuvien orgaanisten yhdisteiden kokonaismäärä, joita mitataan liekki-ionisaatiodetektorilla ja ilmaistaan kokonaishiilenä |
| VOC | Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 45 kohdassa määritellyt haihtuvat orgaaniset yhdisteet |

Käsite

Merkitys

BaP

Bentso(a)pyreeni

ESP

Sähkösuodatin

I-TEQ

Kansainvälinen toksisuusekvivalentti, joka johdetaan käyttämällä direktiivin 2010/75/EU liitteessä VI olevassa 2 osassa määritettyjä kansainvälisiä toksisuusekvivalenttikertoimia

NOX

Typpimonoksidin (NO) ja typpidioksidin (NO2) yhteenlaskettu määrä ilmaistuna typpidioksidina NO2.

PCDD/F-päästöt

Polyklooratut dibentso-p-dioksiinit ja dibentsofuraanit (17 yhdistettä)

PAH

Polysykliset aromaattiset hiilivedyt

TVOC

Haihtuva orgaaninen kokonaishiili; haihtuvien orgaanisten yhdisteiden kokonaismäärä, joita mitataan liekki-ionisaatiodetektorilla ja ilmaistaan kokonaishiilenä

VOC

Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 45 kohdassa määritellyt haihtuvat orgaaniset yhdisteet

1.1   YLEISET BAT-PÄÄTELMÄT

Tässä kohdassa mainittujen yleisten BAT-päätelmien lisäksi sovelletaan 1.2–1.9 kohdassa esitettyjä asiaankuuluvia prosessikohtaisia BAT-päätelmiä.

1.1.1   Ympäristöasioiden hallintajärjestelmät (EMS)

BAT 1.   Yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia ympäristöjärjestelmä (EMS) ja noudattaa sitä. Ympäristöjärjestelmään kuuluvat seuraavat osatekijät:

| a) | johdon, myös ylemmän johdon, sitoutuminen; |
| --- | --- |

a)

johdon, myös ylemmän johdon, sitoutuminen;

| b) | sellaisten ympäristöön liittyvien toimenpiteiden määritteleminen, joissa laitosten johdon tehtävänä on jatkuvasti kehittää laitosten toimintaa; |
| --- | --- |

b)

sellaisten ympäristöön liittyvien toimenpiteiden määritteleminen, joissa laitosten johdon tehtävänä on jatkuvasti kehittää laitosten toimintaa;

| c) | tarvittavien menettelyjen, tavoitteiden ja päämäärien suunnitteleminen ja määrittäminen yhdessä taloudellisen suunnittelun ja investointien kanssa; |
| --- | --- |

c)

tarvittavien menettelyjen, tavoitteiden ja päämäärien suunnitteleminen ja määrittäminen yhdessä taloudellisen suunnittelun ja investointien kanssa;

| d) | menettelyjen täytäntöönpano kiinnittämällä erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin:






  i) | rakenne ja vastuu |
| --- | --- | --- |

d)

menettelyjen täytäntöönpano kiinnittämällä erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin:

i)

rakenne ja vastuu

| ii) | rekrytointi, koulutus, tietoisuus ja pätevyys |
| --- | --- |

ii)

rekrytointi, koulutus, tietoisuus ja pätevyys

| iii) | viestintä |
| --- | --- |

iii)

viestintä

| iv) | henkilöstön osallistuminen |
| --- | --- |

iv)

henkilöstön osallistuminen

| v) | dokumentaatio |
| --- | --- |

v)

dokumentaatio

| vi) | tehokas prosessinvalvonta |
| --- | --- |

vi)

tehokas prosessinvalvonta

| vii) | kunnossapito-ohjelmat |
| --- | --- |

vii)

kunnossapito-ohjelmat

| viii) | hätätilannevalmius ja vasteet |
| --- | --- |

viii)

hätätilannevalmius ja vasteet

| ix) | ympäristölainsäädännön noudattamisen varmistaminen; |
| --- | --- |

ix)

ympäristölainsäädännön noudattamisen varmistaminen;

| e) | toiminnan seuraaminen ja korjaavien toimenpiteiden toteuttaminen kiinnittäen erityistä huomiota seuraaviin:






  i) | valvonta ja mittaaminen (katso myös teollisuuspäästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitoksista peräisin olevien ilma- ja vesipäästöjen valvontaa koskeva vertailuraportti) |
| --- | --- | --- |

e)

toiminnan seuraaminen ja korjaavien toimenpiteiden toteuttaminen kiinnittäen erityistä huomiota seuraaviin:

i)

valvonta ja mittaaminen (katso myös teollisuuspäästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitoksista peräisin olevien ilma- ja vesipäästöjen valvontaa koskeva vertailuraportti)

| ii) | korjaavat ja ennalta ehkäisevät toimet |
| --- | --- |

ii)

korjaavat ja ennalta ehkäisevät toimet

| iii) | tallenteiden ylläpitäminen |
| --- | --- |

iii)

tallenteiden ylläpitäminen

| iv) | riippumattomat (tapauksen mukaan) sisäiset ja ulkoiset tarkastukset sen määrittämiseksi, onko ympäristöjärjestelmä suunniteltujen järjestelyjen mukainen ja onko sen täytäntöönpano ja ylläpito asianmukaista; |
| --- | --- |

iv)

riippumattomat (tapauksen mukaan) sisäiset ja ulkoiset tarkastukset sen määrittämiseksi, onko ympäristöjärjestelmä suunniteltujen järjestelyjen mukainen ja onko sen täytäntöönpano ja ylläpito asianmukaista;

| f) | ylimmän johdon toimet ympäristöjärjestelmän ja sen jatkuvan toimivuuden, riittävyyden ja tehokkuuden tarkistamiseksi; |
| --- | --- |

f)

ylimmän johdon toimet ympäristöjärjestelmän ja sen jatkuvan toimivuuden, riittävyyden ja tehokkuuden tarkistamiseksi;

| g) | puhtaampien tekniikoiden kehityksen seuraaminen; |
| --- | --- |

g)

puhtaampien tekniikoiden kehityksen seuraaminen;

| h) | laitoksen mahdollisen käytöstä poiston ympäristövaikutusten tarkastelu suunniteltaessa uutta laitosta ja koko sen elinkaaren ajan; |
| --- | --- |

h)

laitoksen mahdollisen käytöstä poiston ympäristövaikutusten tarkastelu suunniteltaessa uutta laitosta ja koko sen elinkaaren ajan;

| i) | alakohtaisen vertailuanalyysin säännöllinen soveltaminen. |
| --- | --- |

i)

alakohtaisen vertailuanalyysin säännöllinen soveltaminen.

Hajapölypäästöjä koskevan toimintasuunnitelman laatiminen ja toteuttaminen (ks. BAT 6) ja erityisesti pölynpuhdistusjärjestelmien suorituskykyä käsittelevän kunnossapitojärjestelmän soveltaminen (ks. BAT 4) ovat myös osa ympäristöasioiden hallintajärjestelmää.

Sovellettavuus

EMS:n soveltamisala (esim. tietojen yksityiskohtaisuuden taso) ja luonne (esim. standardoitu tai standardoimaton) ovat yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä sen mahdollisten ympäristövaikutusten laajuuteen.

1.1.2   Energianhallinta

BAT 2.   Energian käyttämiseksi tehokkaasti parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjen menetelmien yhdistelmää.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Energiatehokkuuden hallintajärjestelmä (esim. ISO 50001) | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b | Regeneratiiviset tai rekuperatiiviset polttimet | Voidaan soveltaa yleisesti |
| c | Lämmön talteenotto (esim. höyry, kuuma vesi, kuuma ilma) jäteprosessilämmöstä | Voidaan soveltaa vain pyrometallurgisiin prosesseihin |
| d | Regeneratiivinen terminen jälkipoltin | Voidaan soveltaa vain, kun tarvitaan palavan epäpuhtauden torjuntaa |
| e | Esilämmitetään uuninsyöttö, polttoilma tai polttoaine käyttämällä sulatusvaiheen kuumakaasuista talteenotettua lämpöä | Voidaan soveltaa vain sulfidimalmin/-rikasteen pasutukseen tai sulattamiseen ja muihin pyrometallurgisiin prosesseihin |
| f | Nostetaan liuotusliuosten lämpötilaa käyttämällä jätelämmön talteenotosta saatua höyryä tai kuumaa vettä | Voidaan soveltaa vain alumiineihin tai hydrometallurgisiin prosesseihin |
| g | Käytetään kuumakaasua kourusta esilämmitettynä polttoilmana | Voidaan soveltaa vain pyrometallurgisiin prosesseihin |
| h | Käytetään polttimissa happirikastettua ilmaa tai puhdasta happea vähentämään energian kulutusta sallimalla hiilipitoisen aineen autogeeninen sulaminen tai täydellinen palaminen | Voidaan soveltaa vain uuneihin, joissa käytetään rikkiä tai hiiltä sisältäviä raaka-aineita |
| i | Kuivataan rikasteita ja märkäraaka-aineita matalissa lämpötiloissa | Voidaan soveltaa vain, kun kuivatus suoritetaan |
| j | Otetaan sähköuunissa tai kuilu-uunissa/masuunissa tuotetun hiilimonoksidin kemiallinen energiasisältö talteen käyttämällä poistokaasuja polttoaineena metallien poistamisen jälkeen muissa tuotantoprosesseissa tai tuottamaan höyryä / kuumaa vettä tai sähköä | Voidaan soveltaa vain poistokaasuihin, joiden CO-sisältö > 10 tilavuusprosenttia. Sovellettavuuteen vaikuttavat myös poistokaasujen koostumus ja se, ettei jatkuvaa virtausta ole saatavilla (eli panosprosessit) |
| k | Kierrätetään savukaasu uudelleen takaisin suihkupolttimeen, jotta siinä olevan orgaanisen kokonaishiilen energiasisältö voidaan ottaa talteen | Voidaan soveltaa yleisesti |
| l | Soveltuva eristys korkean lämpötilan laitteille, kuten höyryn ja kuuman veden putkille | Voidaan soveltaa yleisesti |
| m | Käytetään lämpöä, joka on muodostunut valmistettaessa rikkihappoa rikkidioksidista, rikkihappotehtaalle ohjattavan kaasun esilämmitykseen tai höyryn ja/tai kuuman veden tuotantoon | Voidaan soveltaa vain muita kuin rautametalleja käyttäviin laitoksiin, joissa tuotetaan myös rikkihappoa tai nestemäistä rikkidioksidia |
| n | Käytetään erittäin tehokkaita sähkömoottoreita, jotka on varustettu taajuusmuuttajilla, tuulettimien kaltaisissa laitteissa | Voidaan soveltaa yleisesti |
| o | Käytetään ohjausjärjestelmiä, jotka aktivoivat automaattisesti ilmanpoistojärjestelmän tai säätävät poistovauhtia todellisten päästöjen mukaisesti | Voidaan soveltaa yleisesti |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Energiatehokkuuden hallintajärjestelmä (esim. ISO 50001)

Voidaan soveltaa yleisesti

b

Regeneratiiviset tai rekuperatiiviset polttimet

Voidaan soveltaa yleisesti

c

Lämmön talteenotto (esim. höyry, kuuma vesi, kuuma ilma) jäteprosessilämmöstä

Voidaan soveltaa vain pyrometallurgisiin prosesseihin

d

Regeneratiivinen terminen jälkipoltin

Voidaan soveltaa vain, kun tarvitaan palavan epäpuhtauden torjuntaa

e

Esilämmitetään uuninsyöttö, polttoilma tai polttoaine käyttämällä sulatusvaiheen kuumakaasuista talteenotettua lämpöä

Voidaan soveltaa vain sulfidimalmin/-rikasteen pasutukseen tai sulattamiseen ja muihin pyrometallurgisiin prosesseihin

f

Nostetaan liuotusliuosten lämpötilaa käyttämällä jätelämmön talteenotosta saatua höyryä tai kuumaa vettä

Voidaan soveltaa vain alumiineihin tai hydrometallurgisiin prosesseihin

g

Käytetään kuumakaasua kourusta esilämmitettynä polttoilmana

Voidaan soveltaa vain pyrometallurgisiin prosesseihin

h

Käytetään polttimissa happirikastettua ilmaa tai puhdasta happea vähentämään energian kulutusta sallimalla hiilipitoisen aineen autogeeninen sulaminen tai täydellinen palaminen

Voidaan soveltaa vain uuneihin, joissa käytetään rikkiä tai hiiltä sisältäviä raaka-aineita

i

Kuivataan rikasteita ja märkäraaka-aineita matalissa lämpötiloissa

Voidaan soveltaa vain, kun kuivatus suoritetaan

j

Otetaan sähköuunissa tai kuilu-uunissa/masuunissa tuotetun hiilimonoksidin kemiallinen energiasisältö talteen käyttämällä poistokaasuja polttoaineena metallien poistamisen jälkeen muissa tuotantoprosesseissa tai tuottamaan höyryä / kuumaa vettä tai sähköä

Voidaan soveltaa vain poistokaasuihin, joiden CO-sisältö > 10 tilavuusprosenttia. Sovellettavuuteen vaikuttavat myös poistokaasujen koostumus ja se, ettei jatkuvaa virtausta ole saatavilla (eli panosprosessit)

k

Kierrätetään savukaasu uudelleen takaisin suihkupolttimeen, jotta siinä olevan orgaanisen kokonaishiilen energiasisältö voidaan ottaa talteen

Voidaan soveltaa yleisesti

l

Soveltuva eristys korkean lämpötilan laitteille, kuten höyryn ja kuuman veden putkille

Voidaan soveltaa yleisesti

m

Käytetään lämpöä, joka on muodostunut valmistettaessa rikkihappoa rikkidioksidista, rikkihappotehtaalle ohjattavan kaasun esilämmitykseen tai höyryn ja/tai kuuman veden tuotantoon

Voidaan soveltaa vain muita kuin rautametalleja käyttäviin laitoksiin, joissa tuotetaan myös rikkihappoa tai nestemäistä rikkidioksidia

n

Käytetään erittäin tehokkaita sähkömoottoreita, jotka on varustettu taajuusmuuttajilla, tuulettimien kaltaisissa laitteissa

Voidaan soveltaa yleisesti

o

Käytetään ohjausjärjestelmiä, jotka aktivoivat automaattisesti ilmanpoistojärjestelmän tai säätävät poistovauhtia todellisten päästöjen mukaisesti

Voidaan soveltaa yleisesti

1.1.3   Prosessin ohjaus

BAT 3.   Yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on varmistaa vakaa prosessin toiminta käyttämällä prosessinohjausjärjestelmää sekä seuraavien tekniikoiden yhdistelmää.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Tutkitaan ja valitaan syöttömateriaalit sovellettavien prosessi- ja puhdistusmenetelmien mukaisesti |
| b | Syöttömateriaalien hyvällä sekoituksella saavutetaan paras mahdollinen konversiotehokkuus ja vähennetään päästöjä ja jäämiä |
| c | Syötön punnitus- ja mittausjärjestelmät |
| d | Automaatio, joilla säädellään materiaalien syöttönopeutta, kriittisiä prosessimuuttujia ja olosuhteita, mukaan lukien hälytys, poltto-olosuhteet ja kaasunlisäykset |
| e | Uunin lämpötilan, uunin paineen ja kaasuvirran online-tarkkailu |
| f | Valvotaan ilmapäästöjen puhdistuslaitoksen kriittisiä prosessimuuttujia, kuten kaasun lämpötilaa, reagenssin mittausta, paineenlaskua, sähkösuodattimen (ESP) virtaa ja jännitettä, pesunesteen virtausta ja pH-arvoa ja kaasukomponentteja (esim. O2, CO, VOC) |
| g | Hallitaan pölyä ja elohopeaa poistokaasussa ennen siirtoa rikkihappotehtaaseen laitoksissa, joissa on rikkihapon tai nestemäisen SO2:n tuotantoa |
| h | Värinän online-seuranta tukosten ja mahdollisten laitevaurioiden havaitsemiseksi |
| i | Elektrolyysiprosessien virran, jännitteen ja sähkökontaktin lämpötilojen online-seuranta |
| j | Lämpötilan seuranta ja valvonta sulatusuuneissa metalli- ja metallioksidikaasujen syntymisen ehkäisemiseksi ylikuumenemisessa |
| k | Prosessori, joka ohjaa reagenssien syöttöä ja jätevedenkäsittelylaitoksen suorituskykyä lämpötilan, sameuden, pH-arvon, johtokyvyn ja virtauksen online-seurannan kautta |

Menetelmä

a

Tutkitaan ja valitaan syöttömateriaalit sovellettavien prosessi- ja puhdistusmenetelmien mukaisesti

b

Syöttömateriaalien hyvällä sekoituksella saavutetaan paras mahdollinen konversiotehokkuus ja vähennetään päästöjä ja jäämiä

c

Syötön punnitus- ja mittausjärjestelmät

d

Automaatio, joilla säädellään materiaalien syöttönopeutta, kriittisiä prosessimuuttujia ja olosuhteita, mukaan lukien hälytys, poltto-olosuhteet ja kaasunlisäykset

e

Uunin lämpötilan, uunin paineen ja kaasuvirran online-tarkkailu

f

Valvotaan ilmapäästöjen puhdistuslaitoksen kriittisiä prosessimuuttujia, kuten kaasun lämpötilaa, reagenssin mittausta, paineenlaskua, sähkösuodattimen (ESP) virtaa ja jännitettä, pesunesteen virtausta ja pH-arvoa ja kaasukomponentteja (esim. O2, CO, VOC)

g

Hallitaan pölyä ja elohopeaa poistokaasussa ennen siirtoa rikkihappotehtaaseen laitoksissa, joissa on rikkihapon tai nestemäisen SO2:n tuotantoa

h

Värinän online-seuranta tukosten ja mahdollisten laitevaurioiden havaitsemiseksi

i

Elektrolyysiprosessien virran, jännitteen ja sähkökontaktin lämpötilojen online-seuranta

j

Lämpötilan seuranta ja valvonta sulatusuuneissa metalli- ja metallioksidikaasujen syntymisen ehkäisemiseksi ylikuumenemisessa

k

Prosessori, joka ohjaa reagenssien syöttöä ja jätevedenkäsittelylaitoksen suorituskykyä lämpötilan, sameuden, pH-arvon, johtokyvyn ja virtauksen online-seurannan kautta

BAT 4.   Ilmaan johdettavien kanavoituneiden pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kunnossapitojärjestelmää, jossa käsitellään erityisesti pölynpuhdistusjärjestelmien suorituskykyä osana ympäristöasioiden hallintajärjestelmää (katso BAT 1).

1.1.4   Hajapäästöt

1.1.4.1   Hajapäästöjen ehkäisyä koskeva yleinen lähestymistapa

BAT 5.   Ilmaan ja veteen johdettavien hajapäästöjen ehkäisemiseksi tai, jos se ei ole mahdollista, vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on kerätä mahdollisimman paljon hajapäästöjä mahdollisimman läheltä lähdettä ja käsitellä ne.

BAT 6.   Ilmaan johdettavien pölyn hajapäästöjen ehkäisemiseksi tai, jos se ei ole mahdollista, vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia ja panna täytäntöön osana ympäristöasioiden hallintajärjestelmää pölyn hajapäästöjä koskeva toimintasuunnitelma (katso BAT 1), joka sisältää molemmat seuraavat toimenpiteet:

| a) | määritetään merkittävimmät pölyn hajapäästölähteet (esim. standardin EN 15445 perusteella); |
| --- | --- |

a)

määritetään merkittävimmät pölyn hajapäästölähteet (esim. standardin EN 15445 perusteella);

| b) | määritetään ja pannaan täytäntöön asianmukaiset toimenpiteet ja menetelmät hajapäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi tiettynä aikana. |
| --- | --- |

b)

määritetään ja pannaan täytäntöön asianmukaiset toimenpiteet ja menetelmät hajapäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi tiettynä aikana.

1.1.4.2   Hajapäästöt raaka-aineiden varastoinnista, käsittelystä ja kuljettamisesta

BAT 7.   Raaka-aineiden varastoinnista peräisin olevien päästöjen ehkäisemiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjen menetelmien yhdistelmää.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Suljetut rakennukset tai siilot/säiliöt pölyä aiheuttavien materiaalien, kuten rikasteiden, kuonanmuodostajien ja hienojakoisten ainesten, varastointiin |
| b | Katettu varasto muille kuin pölyä aiheuttaville materiaaleille, kuten rikasteille, kuonanmuodostajille, kiinteille polttoaineille, irtotavaralle ja koksille sekä sekundäärimateriaaleille, jotka sisältävät veteen liukenevia orgaanisia yhdisteitä |
| c | Suljetut pakkaukset pölyä aiheuttaville materiaaleille tai sekundäärimateriaaleille, jotka sisältävät veteen liukenevia orgaanisia yhdisteitä |
| d | Katetut osastot pelletöityjen tai sintrattujen materiaalien varastointiin |
| e | Käytetään pölyä aiheuttaville aineille vesisuihkeita ja sumusuihkeita lisäaineiden, kuten lateksin, kanssa tai niitä ilman |
| f | Siirto- ja kaatokohtiin sijoitetut pölyn-/kaasunpoistolaitteet pölyä aiheuttaville materiaaleille |
| g | Sertifioidut paineastiat kloorikaasujen tai klooria sisältävien seosten varastointiin |
| h | Säiliön rakennemateriaalit, jotka ovat resistenttejä säiliön sisältämille materiaaleille |
| i | Luotettavat vuodonhavaitsemisjärjestelmät ja säiliön pinnankorkeuden näyttö sekä hälytys estämään ylitäyttöä |
| j | Varastoidaan reaktiiviset materiaalit kaksoisseinällä varustettuihin säiliöihin tai säiliöihin, jotka on sijoitettu saman kapasiteetin kemikaaliresistentteihin suoja-altaisiin, ja käytetään vesitiivistä ja varastoitavat materiaalit kestävää varastoaluetta |
| k | Suunnitellaan varastoalueet siten, että






  — | kaikki vuodot säiliöistä ja syöttöjärjestelmistä pysäytetään ja rajoitetaan suoja-altaisiin, joiden kapasiteetti riittää pidättämään vähintään suoja-altaaseen kuuluvan suurimman varastosäiliön tilavuuden; |

Menetelmä

a

Suljetut rakennukset tai siilot/säiliöt pölyä aiheuttavien materiaalien, kuten rikasteiden, kuonanmuodostajien ja hienojakoisten ainesten, varastointiin

b

Katettu varasto muille kuin pölyä aiheuttaville materiaaleille, kuten rikasteille, kuonanmuodostajille, kiinteille polttoaineille, irtotavaralle ja koksille sekä sekundäärimateriaaleille, jotka sisältävät veteen liukenevia orgaanisia yhdisteitä

c

Suljetut pakkaukset pölyä aiheuttaville materiaaleille tai sekundäärimateriaaleille, jotka sisältävät veteen liukenevia orgaanisia yhdisteitä

d

Katetut osastot pelletöityjen tai sintrattujen materiaalien varastointiin

e

Käytetään pölyä aiheuttaville aineille vesisuihkeita ja sumusuihkeita lisäaineiden, kuten lateksin, kanssa tai niitä ilman

f

Siirto- ja kaatokohtiin sijoitetut pölyn-/kaasunpoistolaitteet pölyä aiheuttaville materiaaleille

g

Sertifioidut paineastiat kloorikaasujen tai klooria sisältävien seosten varastointiin

h

Säiliön rakennemateriaalit, jotka ovat resistenttejä säiliön sisältämille materiaaleille

i

Luotettavat vuodonhavaitsemisjärjestelmät ja säiliön pinnankorkeuden näyttö sekä hälytys estämään ylitäyttöä

j

Varastoidaan reaktiiviset materiaalit kaksoisseinällä varustettuihin säiliöihin tai säiliöihin, jotka on sijoitettu saman kapasiteetin kemikaaliresistentteihin suoja-altaisiin, ja käytetään vesitiivistä ja varastoitavat materiaalit kestävää varastoaluetta

k

Suunnitellaan varastoalueet siten, että

—

kaikki vuodot säiliöistä ja syöttöjärjestelmistä pysäytetään ja rajoitetaan suoja-altaisiin, joiden kapasiteetti riittää pidättämään vähintään suoja-altaaseen kuuluvan suurimman varastosäiliön tilavuuden;

| — | jakelupisteet sijaitsevat suoja-altaan sisällä, jotta kaikki roiskeet saadaan kerättyä |
| --- | --- |

—

jakelupisteet sijaitsevat suoja-altaan sisällä, jotta kaikki roiskeet saadaan kerättyä

l

Käytetään inerttikaasusuojausta ilman kanssa reagoivien materiaalien varastointiin

m

Kerätään ja käsitellään varastoinnin päästöt varastoitujen yhdisteiden käsittelyyn tarkoitettuun puhdistusjärjestelmään. Pölyn kanssa tekemisissä ollut vesi on kierrätettävä ja käsiteltävä ennen poisjohtamista

n

Varastotilan säännöllinen puhdistus ja tarvittaessa kostuttaminen vedellä

o

Asetetaan ulkovarastoinnissa kasan pituussuunta vallitsevan tuulensuunnan mukaisesti

p

Ulkovarastoinnissa suojakasvillisuus, tuulensuoja-aidat tai tuulenpuoleiset kohoumat vähentävät tuulennopeutta

q

Ulkovarastoinnissa yksi kasa monen sijasta, jos se on toteuttamiskelpoista

r

Käytetään öljynerotuskaivoja ja sakkapesällisiä kaivoja ulkona sijaitsevien varastointitilojen viemäröintiin. Käytetään betonoituja alueita, joissa on penkereitä tai muita pidätysrakenteita sellaisten materiaalien varastointiin, joista voi päästä öljyä, kuten lastuamisjätteet

Sovellettavuus

BAT 7e -tekniikkaa ei voida soveltaa prosesseihin, joihin tarvitaan kuivamateriaaleja tai malmeja/rikasteita, jotka ovat luontaisesti riittävän kosteita ehkäisemään pölyn muodostumista. Sovellettavuutta voidaan rajoittaa alueilla, joilla on puutetta vedestä tai erittäin alhaisia lämpötiloja

BAT 8.   Raaka-aineiden käsittelystä ja kuljetuksesta peräisin olevien päästöjen ehkäisemiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjen menetelmien yhdistelmää.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Koteloidut kuljettimet tai pneumaattinen järjestelmä pölyä aiheuttavien rikasteiden ja kuonanmuodostajien ja hienorakeisten materiaalien kuljettamista ja käsittelyä varten |
| b | Katetut kuljettimet muiden kuin pölyä aiheuttavien kiinteiden materiaalien käsittelemistä varten |
| c | Pölyn poistaminen liitoskohdista, siilojen aukoista, pneumaattisista siirtojärjestelmistä ja kuljettimen liittämiskohdista sekä liittäminen suodatusjärjestelmään (pölyä aiheuttavat materiaalit) |
| d | Suljetut pussit tai tynnyrit dispergoivia tai veteen liukenevia yhdisteitä sisältävien materiaalien käsittelemistä varten |
| e | Soveltuvat säiliöt pelletöityjen materiaalien käsittelemistä varten |
| f | Suihkuttaminen käsittelykohdissa olevien materiaalien kostuttamiseksi |
| g | Pienennetään kuljetusetäisyyksiä |
| h | Vähennetään kuljettimen hihnojen, mekaanisten kauhojen ja tarrainten pudotuskorkeutta |
| i | Säädetään avoimen hihnan kuljettimien nopeutta (< 3,5 m/s) |
| j | Vähennetään materiaalien laskemisnopeutta tai vapaan pudotuksen nopeutta |
| k | Sijoitetaan siirtokuljettimet ja -putket turvallisiin ja avoimiin tiloihin maanpinnan yläpuolelle siten, että vuodot voidaan havaita nopeasti ja ajoneuvojen ja muiden laitteiden aiheuttamat vauriot voidaan ehkäistä. Jos maahan kaivettuja putkia käytetään muita kuin vaarallisia materiaaleja varten, dokumentoidaan ja merkitään niiden reitti ja otetaan käyttöön turvalliset kaivausjärjestelmät |
| l | Nesteiden ja nesteytettyjen kaasujen käsittelyyn tarkoitettujen syöttöliitäntöjen automaattinen uudelleensulkeutuminen |
| m | Palautetaan purun yhteydessä syrjäytyneet kaasut takaisin kuljetussäiliöön haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen vähentämiseksi |
| n | Pestään pölyisten materiaalien toimittamiseen tai käsittelemiseen käytettyjen ajoneuvojen pyörät ja runko |
| o | Käytetään suunniteltuja kampanjoita teiden lakaisemiseen |
| p | Erotetaan yhteensopimattomat materiaalit (esim. hapettavat aineet ja orgaaniset materiaalit) |
| q | Vähennetään mahdollisimman paljon materiaalien siirtoja prosessien välillä |

Menetelmä

a

Koteloidut kuljettimet tai pneumaattinen järjestelmä pölyä aiheuttavien rikasteiden ja kuonanmuodostajien ja hienorakeisten materiaalien kuljettamista ja käsittelyä varten

b

Katetut kuljettimet muiden kuin pölyä aiheuttavien kiinteiden materiaalien käsittelemistä varten

c

Pölyn poistaminen liitoskohdista, siilojen aukoista, pneumaattisista siirtojärjestelmistä ja kuljettimen liittämiskohdista sekä liittäminen suodatusjärjestelmään (pölyä aiheuttavat materiaalit)

d

Suljetut pussit tai tynnyrit dispergoivia tai veteen liukenevia yhdisteitä sisältävien materiaalien käsittelemistä varten

e

Soveltuvat säiliöt pelletöityjen materiaalien käsittelemistä varten

f

Suihkuttaminen käsittelykohdissa olevien materiaalien kostuttamiseksi

g

Pienennetään kuljetusetäisyyksiä

h

Vähennetään kuljettimen hihnojen, mekaanisten kauhojen ja tarrainten pudotuskorkeutta

i

Säädetään avoimen hihnan kuljettimien nopeutta (< 3,5 m/s)

j

Vähennetään materiaalien laskemisnopeutta tai vapaan pudotuksen nopeutta

k

Sijoitetaan siirtokuljettimet ja -putket turvallisiin ja avoimiin tiloihin maanpinnan yläpuolelle siten, että vuodot voidaan havaita nopeasti ja ajoneuvojen ja muiden laitteiden aiheuttamat vauriot voidaan ehkäistä. Jos maahan kaivettuja putkia käytetään muita kuin vaarallisia materiaaleja varten, dokumentoidaan ja merkitään niiden reitti ja otetaan käyttöön turvalliset kaivausjärjestelmät

l

Nesteiden ja nesteytettyjen kaasujen käsittelyyn tarkoitettujen syöttöliitäntöjen automaattinen uudelleensulkeutuminen

m

Palautetaan purun yhteydessä syrjäytyneet kaasut takaisin kuljetussäiliöön haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen vähentämiseksi

n

Pestään pölyisten materiaalien toimittamiseen tai käsittelemiseen käytettyjen ajoneuvojen pyörät ja runko

o

Käytetään suunniteltuja kampanjoita teiden lakaisemiseen

p

Erotetaan yhteensopimattomat materiaalit (esim. hapettavat aineet ja orgaaniset materiaalit)

q

Vähennetään mahdollisimman paljon materiaalien siirtoja prosessien välillä

Sovellettavuus

BAT 8 n -tekniikkaa ei ehkä voida soveltaa, kun voi muodostua jäätä.

1.1.4.3   Metallituotannon hajapäästöt

BAT 9.   Metallintuotannon hajapäästöjen ehkäisemiseksi tai, jos se ei ole toteuttamiskelpoista, vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on parantaa poistokaasun keräämisen ja käsittelyn tehokkuutta käyttämällä seuraavassa esitettyjen menetelmien yhdistelmää.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Sekundääriraaka-aineen lämpöesikäsittely tai mekaaninen esikäsittely, jotta voidaan minimoida uunin syötteen kontaminoituminen orgaanisella aineella | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b | Käytetään suljettua uunia, jossa on asianmukaisesti suunniteltu pölynpoistojärjestelmä, tai suljetaan uuni ja muut prosessiyksiköt riittävällä ilmanvaihdolla | Sovellettavuutta voidaan rajoittaa turvallisuusrajoitteiden perusteella (esim. uunin tyyppi/malli, räjähdysvaara) |
| c | Käytetään sekundäärihuuvaa esimerkiksi uunin panostuksessa ja tyhjentämisessä | Sovellettavuutta voidaan rajoittaa turvallisuusrajoitteiden perusteella (esim. uunin tyyppi/malli, räjähdysvaara) |
| d | Pölyn tai savun kerääminen, kun pölyistä materiaalia siirretään (esim. uunin panostus- ja tyhjennyskohdat, katetut kourut) | Voidaan soveltaa yleisesti |
| e | Optimoidaan huuvien ja kaasuputkistojen suunnittelu ja toiminta syöttöjärjestelmästä ja kuumasta metallista, metallikivien ja kuonan tyhjentämisestä ja siirroista katetuissa kouruissa aiheutuvien kaasujen keräämiseksi | Olemassa olevissa laitoksessa tila ja tehtaan kokoonpanorajoitukset voivat rajoittaa soveltamista |
| f | Uunin/reaktorin kotelot, kuten ”talo talossa” tai ”täyttötasku” panostus- ja tyhjennystoimia varten | Olemassa olevissa laitoksessa tila ja tehtaan kokoonpanorajoitukset voivat rajoittaa soveltamista |
| g | Optimoidaan poistokaasun virtaus uunista tietokoneistetuilla nestedynamiikkatutkimuksilla ja -jäljittimillä | Voidaan soveltaa yleisesti |
| h | Puoliavointen uunien panosjärjestelmät raaka-aineiden lisäämiseksi pieninä määrinä | Voidaan soveltaa yleisesti |
| i | Käsitellään kerätyt päästöt asianmukaisessa puhdistusjärjestelmässä | Voidaan soveltaa yleisesti |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Sekundääriraaka-aineen lämpöesikäsittely tai mekaaninen esikäsittely, jotta voidaan minimoida uunin syötteen kontaminoituminen orgaanisella aineella

Voidaan soveltaa yleisesti

b

Käytetään suljettua uunia, jossa on asianmukaisesti suunniteltu pölynpoistojärjestelmä, tai suljetaan uuni ja muut prosessiyksiköt riittävällä ilmanvaihdolla

Sovellettavuutta voidaan rajoittaa turvallisuusrajoitteiden perusteella (esim. uunin tyyppi/malli, räjähdysvaara)

c

Käytetään sekundäärihuuvaa esimerkiksi uunin panostuksessa ja tyhjentämisessä

Sovellettavuutta voidaan rajoittaa turvallisuusrajoitteiden perusteella (esim. uunin tyyppi/malli, räjähdysvaara)

d

Pölyn tai savun kerääminen, kun pölyistä materiaalia siirretään (esim. uunin panostus- ja tyhjennyskohdat, katetut kourut)

Voidaan soveltaa yleisesti

e

Optimoidaan huuvien ja kaasuputkistojen suunnittelu ja toiminta syöttöjärjestelmästä ja kuumasta metallista, metallikivien ja kuonan tyhjentämisestä ja siirroista katetuissa kouruissa aiheutuvien kaasujen keräämiseksi

Olemassa olevissa laitoksessa tila ja tehtaan kokoonpanorajoitukset voivat rajoittaa soveltamista

f

Uunin/reaktorin kotelot, kuten ”talo talossa” tai ”täyttötasku” panostus- ja tyhjennystoimia varten

Olemassa olevissa laitoksessa tila ja tehtaan kokoonpanorajoitukset voivat rajoittaa soveltamista

g

Optimoidaan poistokaasun virtaus uunista tietokoneistetuilla nestedynamiikkatutkimuksilla ja -jäljittimillä

Voidaan soveltaa yleisesti

h

Puoliavointen uunien panosjärjestelmät raaka-aineiden lisäämiseksi pieninä määrinä

Voidaan soveltaa yleisesti

i

Käsitellään kerätyt päästöt asianmukaisessa puhdistusjärjestelmässä

Voidaan soveltaa yleisesti

1.1.5   Ilmaan johdettavien päästöjen tarkkailu

BAT 10.   Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla savukaasupäästöjä seuraavassa esitetyn vähimmäistiheyden ja EN-standardien mukaisesti. Jos EN-standardeja ei ole käytettävissä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan toimitettavien tietojen vastaava tieteellinen laatu.

| Parametri | Tarkkailtava osa-alue | Seurantatiheys vähintään | Standardi(t) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pöly (4) | Kupari:

  BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 43, BAT 44, BAT 45

  Alumiini:

  BAT 56, BAT 58, BAT 59, BAT 60, BAT 61, BAT 67, BAT 81, BAT 88

  Lyijy, tina:

  BAT 94, BAT 96, BAT 97

  Sinkki, kadmium:

  BAT 119, BAT 122

  Jalometallit:

  BAT 140

  Ferroseokset

  BAT 155, BAT 156, BAT 157, BAT 158

  Nikkeli, koboltti:

  BAT 171

  Muut ei-rautametallit;

  päästöt tuotantovaiheista, kuten raaka-aineen esikäsittely, panostus, sulattaminen ja tyhjentäminen | Jatkuva (3) | EN 13284–2 |
| Kupari:

  BAT 37, BAT 38, BAT 40, BAT 41, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45

  Alumiini:

  BAT 56, BAT 58, BAT 59, BAT 60, BAT 61, BAT 66, BAT 67, BAT 68, BAT 80, BAT 81, BAT 82, BAT 88

  Lyijy, tina:

  BAT 94, BAT 95, BAT 96, BAT 97

  Sinkki, kadmium:

  BAT 113, BAT 119, BAT 121, BAT 122, BAT 128, BAT 132

  Jalometallit:

  BAT 140

  Ferroseokset

  BAT 154, BAT 155, BAT 156, BAT 157, BAT 158

  Nikkeli, koboltti:

  BAT 171

  Hiili/grafiitti:

  BAT 178, BAT 179, BAT 180, BAT 181

  Muut ei-rautametallit;

  päästöt tuotantovaiheista, kuten raaka-aineen esikäsittely, panostus, sulattaminen ja tyhjentäminen | kerran vuodessa (3) | EN 13284–1 |
| Antimoni ja sen yhdisteet antimonina Sb | Lyijy, tina:

  BAT 96, BAT 97 | kerran vuodessa | EN 14385 |
| Arseeni ja sen yhdisteet arseenina As | Kupari:

  BAT 37, BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45

  Lyijy, tina:

  BAT 96, BAT 97

  Sinkki:

  BAT 122 | kerran vuodessa | EN 14385 |
| Kadmium ja sen yhdisteet kadmiumina Cd | Kupari:

  BAT 37, BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 41, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45

  Lyijy, tina:

  BAT 94, BAT 95, BAT 96, BAT 97

  Sinkki, kadmium:

  BAT 122, BAT 132

  Ferroseokset

  BAT 156 | kerran vuodessa | EN 14385 |
| Kromi (VI) | Ferroseokset

  BAT 156 | kerran vuodessa | EN-standardia ei ole saatavilla |
| Kupari ja sen yhdisteet kuparina Cu | Kupari:

  BAT 37, BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45

  Lyijy, tina:

  BAT 96, BAT 97 | kerran vuodessa | EN 14385 |
| Nikkeli ja sen yhdisteet nikkelinä Ni | Nikkeli, koboltti:

  BAT 172, BAT 173 | kerran vuodessa | EN 14385 |
| Lyijy ja sen yhdisteet lyijynä Pb | Kupari:

  BAT 37, BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 41, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45

  Lyijy, tina:

  BAT 94, BAT 95, BAT 96, BAT 97

  Ferroseokset

  BAT 156 | kerran vuodessa | EN 14385 |
| Tallium ja sen yhdisteet talliumina TI | Ferroseokset

  BAT 156 | kerran vuodessa | EN 14385 |
| Sinkki ja sen yhdisteet sinkkinä Zn | Sinkki, kadmium:

  BAT 113, BAT 114, BAT 119, BAT 121, BAT 122, BAT 128, BAT 132 | kerran vuodessa | EN 14385 |
| Tarvittaessa muut metallit (5) | Kupari:

  BAT 37, BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 41, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45

  Lyijy, tina:

  BAT 94, BAT 95, BAT 96, BAT 97

  Sinkki, kadmium:

  BAT 113, BAT 119, BAT 121, BAT 122, BAT 128, BAT 132

  Jalometallit:

  BAT 140

  Ferroseokset

  BAT 154, BAT 155, BAT 156, BAT 157, BAT 158

  Nikkeli, koboltti:

  BAT 171

  Muut ei-rautametallit: | kerran vuodessa | EN 14385 |
| Elohopea ja sen yhdisteet elohopeana Hg | Kupari, alumiini, lyijy, tina, sinkki, kadmium, ferroseokset, nikkeli, koboltti, muut ei-rautametallit:

  BAT 11 | jatkuva tai kerran vuodessa (3) | EN 14884
  EN 13211 |
| SO2 | Kupari: BAT 49

  Alumiini: BAT 60, BAT 69

  Lyijy, tina: BAT 100

  Jalometallit: BAT 142, BAT 143

  Nikkeli, koboltti: BAT 174

  Muut ei-rautametallit
   (8)
   (9) | jatkuva tai kerran vuodessa (3)
   (6) | EN 14791 |
| Sinkki, kadmium: BAT 120 | jatkuvatoiminen |
| Hiili/grafiitti: BAT 182 | kerran vuodessa |
| NOX ilmaistuna typpidioksidina NO2 | Kupari, alumiini, lyijy, tina, ferropii (FeSi), pii (Si) (pyrometallurgiset prosessit): BAT 13

  Jalometallit: BAT 141

  Muut ei-rautametallit
   (9) | jatkuva tai kerran vuodessa (3) | EN 14792 |
| Hiili/grafiitti: | kerran vuodessa |
| TVOC | Kupari: BAT 46

  Alumiini: BAT 83

  Lyijy, tina: BAT 98

  Sinkki, kadmium: BAT 123

  Muut ei-rautametallit
   (10) | jatkuva tai kerran vuodessa (3) | EN 12619 |
| Ferroseokset BAT 160

  Hiili/grafiitti: BAT 183 | kerran vuodessa |
| Formaldehydi | Hiili/grafiitti:

  BAT 183 | kerran vuodessa | EN-standardia ei ole saatavilla |
| Fenoli | Hiili/grafiitti: BAT 183 | kerran vuodessa | EN-standardia ei ole saatavilla |
| PCDD/F-päästöt | Kupari: BAT 48

  Alumiini: BAT 83

  Lyijy, tina: BAT 99

  Sinkki, kadmium: BAT 123

  Jalometallit: BAT 146

  Ferroseokset BAT 159

  Muut ei-rautametallit
   (7)
   (9) | kerran vuodessa | EN 1948, osat 1, 2 ja 3 |
| H2SO4 | Kupari: BAT 50

  Sinkki, kadmium: BAT 114 | kerran vuodessa | EN-standardia ei ole saatavilla |
| NH3 | Alumiini: BAT 89

  Jalometallit: BAT 145

  Nikkeli, koboltti: BAT 175 | kerran vuodessa | EN-standardia ei ole saatavilla |
| Bentso(a)pyreeni | Alumiini:

  BAT 59, BAT 60, BAT 61

  Ferroseokset

  BAT 160

  Hiili/grafiitti:

  BAT 178, BAT 179, BAT 180, BAT 181 | kerran vuodessa | ISO 11338–1
  ISO 11338–2 |
| Kaikki kaasumaiset fluoridit ilmaistuina fluorivetynä HF | Alumiini: BAT 60, BAT 61, BAT 67 | Jatkuva (3) | ISO 15713 |
| Alumiini: BAT 60, BAT 67, BAT 84

  Sinkki, kadmium: BAT 124 | kerran vuodessa (3) |
| Kaikki fluoridit | Alumiini: BAT 60, BAT 67 | kerran vuodessa | EN-standardia ei ole saatavilla |
| Kaasumaiset kloridit ilmaistuina kloorivetynä (HCl) | Alumiini: BAT 84 | jatkuva tai kerran vuodessa (3) | EN 1911 |
| Sinkki, kadmium: BAT 124

  Jalometallit: BAT 144 | kerran vuodessa |
| Cl2 | Alumiini: BAT 84

  Jalometallit: BAT 144

  Nikkeli, koboltti: BAT 172 | kerran vuodessa | EN-standardia ei ole saatavilla |
| H2S | Alumiini: BAT 89 | kerran vuodessa | EN-standardia ei ole saatavilla |
| PH3 | Alumiini: BAT 89 | kerran vuodessa | EN-standardia ei ole saatavilla |
| AsH3:n ja SbH3:n summa | Sinkki, kadmium: BAT 114 | kerran vuodessa | EN-standardia ei ole saatavilla |
| Huom. | ”Muilla ei-rautametalleilla” tarkoitetaan muiden kuin kohdissa 1.2–1.8 nimenomaisesti käsiteltyjen ei-rautametallien tuotantoa. |

Parametri

Tarkkailtava osa-alue

Seurantatiheys vähintään

Standardi(t)

Pöly (4)

Kupari:

BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 43, BAT 44, BAT 45

Alumiini:

BAT 56, BAT 58, BAT 59, BAT 60, BAT 61, BAT 67, BAT 81, BAT 88

Lyijy, tina:

BAT 94, BAT 96, BAT 97

Sinkki, kadmium:

BAT 119, BAT 122

Jalometallit:

BAT 140

Ferroseokset

BAT 155, BAT 156, BAT 157, BAT 158

Nikkeli, koboltti:

BAT 171

Muut ei-rautametallit;

päästöt tuotantovaiheista, kuten raaka-aineen esikäsittely, panostus, sulattaminen ja tyhjentäminen

Jatkuva (3)

EN 13284–2

Kupari:

BAT 37, BAT 38, BAT 40, BAT 41, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45

Alumiini:

BAT 56, BAT 58, BAT 59, BAT 60, BAT 61, BAT 66, BAT 67, BAT 68, BAT 80, BAT 81, BAT 82, BAT 88

Lyijy, tina:

BAT 94, BAT 95, BAT 96, BAT 97

Sinkki, kadmium:

BAT 113, BAT 119, BAT 121, BAT 122, BAT 128, BAT 132

Jalometallit:

BAT 140

Ferroseokset

BAT 154, BAT 155, BAT 156, BAT 157, BAT 158

Nikkeli, koboltti:

BAT 171

Hiili/grafiitti:

BAT 178, BAT 179, BAT 180, BAT 181

Muut ei-rautametallit;

päästöt tuotantovaiheista, kuten raaka-aineen esikäsittely, panostus, sulattaminen ja tyhjentäminen

kerran vuodessa (3)

EN 13284–1

Antimoni ja sen yhdisteet antimonina Sb

Lyijy, tina:

BAT 96, BAT 97

kerran vuodessa

EN 14385

Arseeni ja sen yhdisteet arseenina As

Kupari:

BAT 37, BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45

Lyijy, tina:

BAT 96, BAT 97

Sinkki:

BAT 122

kerran vuodessa

EN 14385

Kadmium ja sen yhdisteet kadmiumina Cd

Kupari:

BAT 37, BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 41, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45

Lyijy, tina:

BAT 94, BAT 95, BAT 96, BAT 97

Sinkki, kadmium:

BAT 122, BAT 132

Ferroseokset

BAT 156

kerran vuodessa

EN 14385

Kromi (VI)

Ferroseokset

BAT 156

kerran vuodessa

EN-standardia ei ole saatavilla

Kupari ja sen yhdisteet kuparina Cu

Kupari:

BAT 37, BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45

Lyijy, tina:

BAT 96, BAT 97

kerran vuodessa

EN 14385

Nikkeli ja sen yhdisteet nikkelinä Ni

Nikkeli, koboltti:

BAT 172, BAT 173

kerran vuodessa

EN 14385

Lyijy ja sen yhdisteet lyijynä Pb

Kupari:

BAT 37, BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 41, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45

Lyijy, tina:

BAT 94, BAT 95, BAT 96, BAT 97

Ferroseokset

BAT 156

kerran vuodessa

EN 14385

Tallium ja sen yhdisteet talliumina TI

Ferroseokset

BAT 156

kerran vuodessa

EN 14385

Sinkki ja sen yhdisteet sinkkinä Zn

Sinkki, kadmium:

BAT 113, BAT 114, BAT 119, BAT 121, BAT 122, BAT 128, BAT 132

kerran vuodessa

EN 14385

Tarvittaessa muut metallit (5)

Kupari:

BAT 37, BAT 38, BAT 39, BAT 40, BAT 41, BAT 42, BAT 43, BAT 44, BAT 45

Lyijy, tina:

BAT 94, BAT 95, BAT 96, BAT 97

Sinkki, kadmium:

BAT 113, BAT 119, BAT 121, BAT 122, BAT 128, BAT 132

Jalometallit:

BAT 140

Ferroseokset

BAT 154, BAT 155, BAT 156, BAT 157, BAT 158

Nikkeli, koboltti:

BAT 171

Muut ei-rautametallit:

kerran vuodessa

EN 14385

Elohopea ja sen yhdisteet elohopeana Hg

Kupari, alumiini, lyijy, tina, sinkki, kadmium, ferroseokset, nikkeli, koboltti, muut ei-rautametallit:

BAT 11

jatkuva tai kerran vuodessa (3)

EN 14884

EN 13211

SO2

Kupari: BAT 49

Alumiini: BAT 60, BAT 69

Lyijy, tina: BAT 100

Jalometallit: BAT 142, BAT 143

Nikkeli, koboltti: BAT 174

Muut ei-rautametallit
   (8)
   (9)

jatkuva tai kerran vuodessa (3)
   (6)

EN 14791

Sinkki, kadmium: BAT 120

jatkuvatoiminen

Hiili/grafiitti: BAT 182

kerran vuodessa

NOX ilmaistuna typpidioksidina NO2

Kupari, alumiini, lyijy, tina, ferropii (FeSi), pii (Si) (pyrometallurgiset prosessit): BAT 13

Jalometallit: BAT 141

Muut ei-rautametallit
   (9)

jatkuva tai kerran vuodessa (3)

EN 14792

Hiili/grafiitti:

kerran vuodessa

TVOC

Kupari: BAT 46

Alumiini: BAT 83

Lyijy, tina: BAT 98

Sinkki, kadmium: BAT 123

Muut ei-rautametallit
   (10)

jatkuva tai kerran vuodessa (3)

EN 12619

Ferroseokset BAT 160

Hiili/grafiitti: BAT 183

kerran vuodessa

Formaldehydi

Hiili/grafiitti:

BAT 183

kerran vuodessa

EN-standardia ei ole saatavilla

Fenoli

Hiili/grafiitti: BAT 183

kerran vuodessa

EN-standardia ei ole saatavilla

PCDD/F-päästöt

Kupari: BAT 48

Alumiini: BAT 83

Lyijy, tina: BAT 99

Sinkki, kadmium: BAT 123

Jalometallit: BAT 146

Ferroseokset BAT 159

Muut ei-rautametallit
   (7)
   (9)

kerran vuodessa

EN 1948, osat 1, 2 ja 3

H2SO4

Kupari: BAT 50

Sinkki, kadmium: BAT 114

kerran vuodessa

EN-standardia ei ole saatavilla

NH3

Alumiini: BAT 89

Jalometallit: BAT 145

Nikkeli, koboltti: BAT 175

kerran vuodessa

EN-standardia ei ole saatavilla

Bentso(a)pyreeni

Alumiini:

BAT 59, BAT 60, BAT 61

Ferroseokset

BAT 160

Hiili/grafiitti:

BAT 178, BAT 179, BAT 180, BAT 181

kerran vuodessa

ISO 11338–1

ISO 11338–2

Kaikki kaasumaiset fluoridit ilmaistuina fluorivetynä HF

Alumiini: BAT 60, BAT 61, BAT 67

Jatkuva (3)

ISO 15713

Alumiini: BAT 60, BAT 67, BAT 84

Sinkki, kadmium: BAT 124

kerran vuodessa (3)

Kaikki fluoridit

Alumiini: BAT 60, BAT 67

kerran vuodessa

EN-standardia ei ole saatavilla

Kaasumaiset kloridit ilmaistuina kloorivetynä (HCl)

Alumiini: BAT 84

jatkuva tai kerran vuodessa (3)

EN 1911

Sinkki, kadmium: BAT 124

Jalometallit: BAT 144

kerran vuodessa

Cl2

Alumiini: BAT 84

Jalometallit: BAT 144

Nikkeli, koboltti: BAT 172

kerran vuodessa

EN-standardia ei ole saatavilla

H2S

Alumiini: BAT 89

kerran vuodessa

EN-standardia ei ole saatavilla

PH3

Alumiini: BAT 89

kerran vuodessa

EN-standardia ei ole saatavilla

AsH3:n ja SbH3:n summa

Sinkki, kadmium: BAT 114

kerran vuodessa

EN-standardia ei ole saatavilla

Huom.

”Muilla ei-rautametalleilla” tarkoitetaan muiden kuin kohdissa 1.2–1.8 nimenomaisesti käsiteltyjen ei-rautametallien tuotantoa.

1.1.6   Elohopeapäästöt

BAT 11.   Pyrometallurgisesta prosessista ilmaan johdettavien elohopeapäästöjen (muiden kuin rikkihappotehtaaseen ohjattujen) vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai molempia seuraavassa esitetyistä menetelmistä.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Käytetään raaka-aineita, joiden elohopeapitoisuus on alhainen, muun muassa tekemällä yhteistyötä toimittajien kanssa, jotta elohopea poistetaan sekundäärimateriaaleista. |
| b | Käytetään adsorbentteja (esim. aktiivihiiltä, seleeniä) yhdessä pölyn suodatuksen kanssa (11) |

Menetelmä

a

Käytetään raaka-aineita, joiden elohopeapitoisuus on alhainen, muun muassa tekemällä yhteistyötä toimittajien kanssa, jotta elohopea poistetaan sekundäärimateriaaleista.

b

Käytetään adsorbentteja (esim. aktiivihiiltä, seleeniä) yhdessä pölyn suodatuksen kanssa (11)

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 1.

Taulukko 1

Elohopeaa sisältäviä raaka-aineita käyttävästä pyrometallurgisesta prosessista ilmaan johdettavien elohopeapäästöjen (muiden kuin rikkihappotehtaaseen ohjattujen) BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (12)
   (13) |
| --- | --- |
| Elohopea ja sen yhdisteet elohopeana Hg | 0,01–0,05 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (12)
   (13)

Elohopea ja sen yhdisteet elohopeana Hg

0,01–0,05

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.1.7   Rikkidioksidipäästöt

BAT 12.   Poistokaasujen, joiden SO2-pitoisuus on suuri, SO2-päästöjen vähentämiseksi ja savukaasun puhdistusjärjestelmän jätteentuotannon välttämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on ottaa rikki talteen tuottamalla rikkihappoa tai nestemäistä SO2:ta.

Sovellettavuus

Voidaan soveltaa vain laitoksiin, jotka tuottavat kuparia, lyijyä, primäärisinkkiä, hopeaa, nikkeliä ja/tai molybdeeniä.

1.1.8   NOX-päästöt

BAT 13.   Pyrometallurgisesta prosessista ilmaan johdettavien NOX-päästöjen ehkäisemiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esiteltyä menetelmää.

| | Menetelmä (14) |
| --- | --- |
| a | Low-NOX-polttimet |
| b | Happipolttimet |
| c | Savukaasun takaisinkierrätys (takaisin polttimen läpi liekin lämpötilan pienentämiseksi), jos käytössä on suihkupolttimia |

Menetelmä (14)

a

Low-NOX-polttimet

b

Happipolttimet

c

Savukaasun takaisinkierrätys (takaisin polttimen läpi liekin lämpötilan pienentämiseksi), jos käytössä on suihkupolttimia

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.1.9   Veteen johdettavat päästöt ja niiden tarkkailu

BAT 14.   Jäteveden muodostumisen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitettyä menetelmää tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Mitataan käytetyn puhtaan veden määrä ja poistetun jäteveden määrä | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b | Käytetään puhdistustoimenpiteistä muodostunut vesi uudelleen (mukaan lukien anodi- ja katodihuuhteluvesi) ja roiskeet samassa prosessissa | Voidaan soveltaa yleisesti |
| c | Käytetään märkäsuodattimessa (ESP) ja märkäpesureissa syntyvä laimea happoliuos uudelleen | Jäteveden metallien ja kiintoainepitoisuus voi rajoittaa soveltamista |
| d | Käytetään kuonan rakeistamisesta peräisin oleva jätevesi uudelleen | Jäteveden metallien ja kiintoainepitoisuus voi rajoittaa soveltamista |
| e | Käytetään hulevesi uudelleen | Voidaan soveltaa yleisesti |
| f | Käytetään suljettua jäähdytysjärjestelmää | Prosessin edellyttämä matala lämpötila voi rajoittaa soveltamista |
| g | Käytetään uudelleen käsitelty vesi jätevedenkäsittelylaitoksesta | Suolapitoisuus voi rajoittaa soveltamista. |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Mitataan käytetyn puhtaan veden määrä ja poistetun jäteveden määrä

Voidaan soveltaa yleisesti

b

Käytetään puhdistustoimenpiteistä muodostunut vesi uudelleen (mukaan lukien anodi- ja katodihuuhteluvesi) ja roiskeet samassa prosessissa

Voidaan soveltaa yleisesti

c

Käytetään märkäsuodattimessa (ESP) ja märkäpesureissa syntyvä laimea happoliuos uudelleen

Jäteveden metallien ja kiintoainepitoisuus voi rajoittaa soveltamista

d

Käytetään kuonan rakeistamisesta peräisin oleva jätevesi uudelleen

Jäteveden metallien ja kiintoainepitoisuus voi rajoittaa soveltamista

e

Käytetään hulevesi uudelleen

Voidaan soveltaa yleisesti

f

Käytetään suljettua jäähdytysjärjestelmää

Prosessin edellyttämä matala lämpötila voi rajoittaa soveltamista

g

Käytetään uudelleen käsitelty vesi jätevedenkäsittelylaitoksesta

Suolapitoisuus voi rajoittaa soveltamista.

BAT 15.   Veden kontaminoitumisen ehkäisemiseksi ja veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on pitää kontaminoitumattomat jätevedet erossa käsittelyä vaativista jätevesistä.

Sovellettavuus

Kontaminoitumattoman sadeveden erottamista ei ehkä voida soveltaa, jos kyse on olemassa olevasta jätevedenkäsittelyjärjestelmästä.

BAT 16.   Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää standardia ISO 5667 vesinäytteiden ottoon ja tarkkailla veteen joutuvia päästöjä kohdassa, jossa päästö lähtee laitoksesta, vähintään kerran kuukaudessa (15) ja EN-standardien mukaisesti. Jos EN-standardeja ei ole käytettävissä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan vastaava tieteellinen laatu.

| Parametri | Voidaan soveltaa seuraavien tuotantoon (16) | Standardi(t) |
| --- | --- | --- |
| Elohopea (Hg) | Kupari, lyijy, tina, sinkki, kadmium, jalometallit, ferroseokset, nikkeli, koboltti ja muut ei-rautametallit | EN ISO 17852,
  EN ISO 12846 |
| Rauta (Fe) | Kupari, lyijy, tina, sinkki, kadmium, jalometallit, ferroseokset, nikkeli, koboltti ja muut ei-rautametallit | EN ISO 11885
  EN ISO 15586
  EN ISO 17294–2 |
| Arseeni (As) | Kupari, lyijy, tina, sinkki, kadmium, jalometallit, ferroseokset, nikkeli ja koboltti |
| Kadmium (Cd) |
| Kupari (Cu) |
| Nikkeli (Ni) |
| Lyijy (Pb) |
| Sinkki (Zn) |
| Hopea (Ag) | Jalometallit |
| Boori (B) | Alumiini |
| Koboltti (Co): | Nikkeli ja koboltti: |
| Kromi (Cr) kokonaismäärä: | Ferroseokset |
| Kromi-VI (Cr-VI) | Ferroseokset | EN ISO 10304–3
  EN ISO 23913 |
| Antimoni (Sb) | Kupari, lyijy ja tina | EN ISO 11885
  EN ISO 15586
  EN ISO 17294–2 |
| Tina (Sn) | Kupari, lyijy ja tina |
| Tarvittaessa muut materiaalit (17) | Alumiini, ferroseokset ja muut ei-rautametallit |
| Sulfaatti (SO4
  2-) | Kupari, lyijy, tina, sinkki, kadmium, jalometallit, nikkeli, koboltti ja muut ei-rautametallit | EN ISO 10304–1 |
| Fluoridi (f) | Primäärialumiini |
| Kiintoaine (TSS) | Alumiini | EN 872 |

Parametri

Voidaan soveltaa seuraavien tuotantoon (16)

Standardi(t)

Elohopea (Hg)

Kupari, lyijy, tina, sinkki, kadmium, jalometallit, ferroseokset, nikkeli, koboltti ja muut ei-rautametallit

EN ISO 17852,

EN ISO 12846

Rauta (Fe)

Kupari, lyijy, tina, sinkki, kadmium, jalometallit, ferroseokset, nikkeli, koboltti ja muut ei-rautametallit

EN ISO 11885

EN ISO 15586

EN ISO 17294–2

Arseeni (As)

Kupari, lyijy, tina, sinkki, kadmium, jalometallit, ferroseokset, nikkeli ja koboltti

Kadmium (Cd)

Kupari (Cu)

Nikkeli (Ni)

Lyijy (Pb)

Sinkki (Zn)

Hopea (Ag)

Jalometallit

Boori (B)

Alumiini

Koboltti (Co):

Nikkeli ja koboltti:

Kromi (Cr) kokonaismäärä:

Ferroseokset

Kromi-VI (Cr-VI)

Ferroseokset

EN ISO 10304–3

EN ISO 23913

Antimoni (Sb)

Kupari, lyijy ja tina

EN ISO 11885

EN ISO 15586

EN ISO 17294–2

Tina (Sn)

Kupari, lyijy ja tina

Tarvittaessa muut materiaalit (17)

Alumiini, ferroseokset ja muut ei-rautametallit

Sulfaatti (SO4
  2-)

Kupari, lyijy, tina, sinkki, kadmium, jalometallit, nikkeli, koboltti ja muut ei-rautametallit

EN ISO 10304–1

Fluoridi (f)

Primäärialumiini

Kiintoaine (TSS)

Alumiini

EN 872

BAT 17.   Veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käsitellä muiden kuin rautametallien tuotannon nestevarastojen vuodot ja jätevedet, myös Waelzin uuniprosessin pesuvaiheen jätevedet, ja poistaa metallit ja sulfaatit käyttämällä seuraavassa esitettyjen menetelmien yhdistelmää.

| | Menetelmä (18) | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Kemiallinen saostus | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b | Selkeytys | Voidaan soveltaa yleisesti |
| c | Suodatus | Voidaan soveltaa yleisesti |
| d | Flotaatio | Voidaan soveltaa yleisesti |
| e | Ultrasuodatus | Voidaan soveltaa vain tiettyihin virtauksiin muiden kuin rautametallien tuotannossa |
| f | Aktiivihiilisuodatus | Voidaan soveltaa yleisesti |
| g | Käänteisosmoosi | Voidaan soveltaa vain tiettyihin virtauksiin muiden kuin rautametallien tuotannossa |

Menetelmä (18)

Sovellettavuus

a

Kemiallinen saostus

Voidaan soveltaa yleisesti

b

Selkeytys

Voidaan soveltaa yleisesti

c

Suodatus

Voidaan soveltaa yleisesti

d

Flotaatio

Voidaan soveltaa yleisesti

e

Ultrasuodatus

Voidaan soveltaa vain tiettyihin virtauksiin muiden kuin rautametallien tuotannossa

f

Aktiivihiilisuodatus

Voidaan soveltaa yleisesti

g

Käänteisosmoosi

Voidaan soveltaa vain tiettyihin virtauksiin muiden kuin rautametallien tuotannossa

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-AEL) suorille päästöille vastaanottavaan vesistöön kuparin, lyijyn, tinan, sinkin, kadmiumin, jalometallien, nikkelin, koboltin ja ferroseosten tuotannosta annetaan taulukossa 2.

Näitä BAT-AEL-arvoja sovelletaan kohdassa, jossa päästö lähtee laitoksesta.

Taulukko 2

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot suorille päästöille vastaanottaviin vesiin kuparin, lyijyn, tinan, sinkin (myös jätevesi Waelzin uuniprosessin pesuvaiheesta), kadmiumin, jalometallien, nikkelin, koboltin ja ferroseosten tuotannosta

| BAT-AEL (mg/l) (vuorokausikeskiarvo) |
| --- |
| Parametri | Seuraavien tuotanto |
| Kupari | Lyijy ja/tai tina | Sinkki, ja/tai kadmium | Jalometallit | Nikkeli ja/tai koboltti | Ferroseokset |
| Hopea (Ag) | NR | ≤ 0,6 | NR |
| Arseeni (As) | ≤ 0.1 (19) | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,3 | ≤ 0,1 |
| Kadmium (Cd) | 0,02–0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,05 | ≤ 0,1 | ≤ 0,05 |
| Koboltti (Co): | NR | ≤ 0,1 | NR | 0,1–0,5 | NR |
| Kromi (Cr) kokonaismäärä: | NR | ≤ 0,2 |
| Kromi-VI (Cr-VI) | NR | ≤ 0,05 |
| Kupari (Cu) | 0,05–0,5 | ≤ 0,2 | ≤ 0,1 | ≤ 0,3 | ≤ 0,5 | ≤ 0,5 |
| Elohopea (Hg) | 0,005–0,02 | ≤ 0,05 | ≤ 0,05 | ≤ 0,05 | ≤ 0,05 | ≤ 0,05 |
| Nikkeli (Ni) | ≤ 0,5 | ≤ 0,5 | ≤ 0,1 | ≤ 0,5 | ≤ 2 | ≤ 2 |
| Lyijy (Pb) | ≤ 0,5 | ≤ 0,5 | ≤ 0,2 | ≤ 0,5 | ≤ 0,5 | ≤ 0,2 |
| Sinkki (Zn) | ≤ 1 | ≤ 1 | ≤ 1 | ≤ 0,4 | ≤ 1 | ≤ 1 |
| NR: | Ei merkityksellinen |

BAT-AEL (mg/l) (vuorokausikeskiarvo)

Parametri

Seuraavien tuotanto

Kupari

Lyijy ja/tai tina

Sinkki, ja/tai kadmium

Jalometallit

Nikkeli ja/tai koboltti

Ferroseokset

Hopea (Ag)

NR

≤ 0,6

NR

Arseeni (As)

≤ 0.1 (19)

≤ 0,1

≤ 0,1

≤ 0,1

≤ 0,3

≤ 0,1

Kadmium (Cd)

0,02–0,1

≤ 0,1

≤ 0,1

≤ 0,05

≤ 0,1

≤ 0,05

Koboltti (Co):

NR

≤ 0,1

NR

0,1–0,5

NR

Kromi (Cr) kokonaismäärä:

NR

≤ 0,2

Kromi-VI (Cr-VI)

NR

≤ 0,05

Kupari (Cu)

0,05–0,5

≤ 0,2

≤ 0,1

≤ 0,3

≤ 0,5

≤ 0,5

Elohopea (Hg)

0,005–0,02

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,05

Nikkeli (Ni)

≤ 0,5

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 0,5

≤ 2

≤ 2

Lyijy (Pb)

≤ 0,5

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 0,5

≤ 0,5

≤ 0,2

Sinkki (Zn)

≤ 1

≤ 1

≤ 1

≤ 0,4

≤ 1

≤ 1

NR:

Ei merkityksellinen

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 16.

1.1.10   Melu

BAT 18.   Melupäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitetyistä menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Käytetään valleja melulähteen eristämiseksi |
| b | Eristetään meluisat tehtaat tai osat ääntä vaimentavilla rakenteilla |
| c | Käytetään tärinän estäviä tukia ja liitäntöjä laitteita varten |
| d | Melua päästävien koneiden suuntaaminen |
| e | Vaihdetaan äänen taajuutta |

Menetelmä

a

Käytetään valleja melulähteen eristämiseksi

b

Eristetään meluisat tehtaat tai osat ääntä vaimentavilla rakenteilla

c

Käytetään tärinän estäviä tukia ja liitäntöjä laitteita varten

d

Melua päästävien koneiden suuntaaminen

e

Vaihdetaan äänen taajuutta

1.1.11   Haju

BAT 19.   Hajupäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitetyistä menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Haisevien materiaalien asianmukainen varastointi ja käsittely | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b | Vähennetään haisevien materiaalien käyttöä | Voidaan soveltaa yleisesti |
| c | Kaikkien mahdollisesti hajupäästöjä tuottavien laitteiden huolellinen suunnittelu, käyttö ja huolto | Voidaan soveltaa yleisesti |
| d | Jälkipoltto- tai suodatusmenetelmät, mukaan lukien biosuodattimet | Voidaan soveltaa vain rajatuissa tapauksissa (esim. kyllästysvaiheessa erityistuotannossa hiili- ja grafiittialalla) |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Haisevien materiaalien asianmukainen varastointi ja käsittely

Voidaan soveltaa yleisesti

b

Vähennetään haisevien materiaalien käyttöä

Voidaan soveltaa yleisesti

c

Kaikkien mahdollisesti hajupäästöjä tuottavien laitteiden huolellinen suunnittelu, käyttö ja huolto

Voidaan soveltaa yleisesti

d

Jälkipoltto- tai suodatusmenetelmät, mukaan lukien biosuodattimet

Voidaan soveltaa vain rajatuissa tapauksissa (esim. kyllästysvaiheessa erityistuotannossa hiili- ja grafiittialalla)

1.2   KUPARINTUOTANTOA KOSKEVAT BAT-PÄÄTELMÄT

1.2.1   Sekundäärimateriaalit

BAT 20.   Sekundäärimateriaalien talteenottamisen lisäämiseksi romuista parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on erottaa muut kuin metalliosat ja muut metallit kuin kupari käyttämällä yhtä seuraavassa esitetyistä menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Suurten näkyvien osien erottaminen käsin |
| b | Rautametallien magneettinen erottaminen |
| c | Alumiinin optinen erottaminen tai magneettinen pyörrevirtaerotus |
| d | Eri metallisten ja muiden kuin metallisten osien erottaminen suhteellisen tiheyden perusteella (käyttämällä nestettä, jossa on eri tiheys, tai ilmaa) |

Menetelmä

a

Suurten näkyvien osien erottaminen käsin

b

Rautametallien magneettinen erottaminen

c

Alumiinin optinen erottaminen tai magneettinen pyörrevirtaerotus

d

Eri metallisten ja muiden kuin metallisten osien erottaminen suhteellisen tiheyden perusteella (käyttämällä nestettä, jossa on eri tiheys, tai ilmaa)

1.2.2   Energia

BAT 21.   Energian käyttämiseksi tehokkaasti kuparin primäärituotannossa parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitetyistä menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Optimoidaan rikasteen sisältämän energian käyttö käyttämällä liekkisulatusuunia | Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin ja olemassa olevien laitosten perusparannuksiin |
| b | Käytetään sulatusvaiheiden kuumia prosessikaasuja uunin syöttöseoksen lämmittämiseen | Voidaan soveltaa vain kuilu-uuneihin |
| c | Peitetään rikasteet kuljetuksen ja varastoinnin aikana | Voidaan soveltaa yleisesti |
| d | Käytetään primäärisulatus- tai konversiovaiheiden aikana tuotettua liikalämpöä sulattamaan kuparia sisältävät sekundäärimateriaalit | Voidaan soveltaa yleisesti |
| e | Käytetään anodiuunien kaasuista peräisin olevaa lämpöä seuraavissa muissa prosesseissa kuten kuivaamisessa | Voidaan soveltaa yleisesti |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Optimoidaan rikasteen sisältämän energian käyttö käyttämällä liekkisulatusuunia

Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin ja olemassa olevien laitosten perusparannuksiin

b

Käytetään sulatusvaiheiden kuumia prosessikaasuja uunin syöttöseoksen lämmittämiseen

Voidaan soveltaa vain kuilu-uuneihin

c

Peitetään rikasteet kuljetuksen ja varastoinnin aikana

Voidaan soveltaa yleisesti

d

Käytetään primäärisulatus- tai konversiovaiheiden aikana tuotettua liikalämpöä sulattamaan kuparia sisältävät sekundäärimateriaalit

Voidaan soveltaa yleisesti

e

Käytetään anodiuunien kaasuista peräisin olevaa lämpöä seuraavissa muissa prosesseissa kuten kuivaamisessa

Voidaan soveltaa yleisesti

BAT 22.   Energian käyttämiseksi tehokkaasti kuparin sekundäärituotannossa parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitetyistä menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Vähennetään syöttömateriaalin vesipitoisuutta | Sovellettavuus on rajoitettua, kun materiaalien kosteuspitoisuutta käytetään päästöjen leviämisen vähentämismenetelmänä |
| b | Tuotetaan höyryä ottamalla talteen sulatusuunin liikalämpö elektrolyysien elektrolyytin lämmittämiseksi ja/tai sähkön tuottamiseksi lämmitysvoimalaitoksessa | Voidaan soveltaa, jos höyrylle on todellista kysyntää |
| c | Sulatetaan romua käyttämällä sulatus- tai konversioprosessissa aikaansaatua liikalämpöä | Voidaan soveltaa yleisesti |
| d | Kuumanapitouuni prosessivaiheiden välillä | Voidaan soveltaa vain erissä panosprosesseissa käytettäviin sulattoihin, jos sulatetun materiaalin puskurikapasiteettia tarvitaan |
| e | Esilämmitetään uuninsyöte käyttämällä sulatusvaiheiden kuumia prosessikaasuja | Voidaan soveltaa vain kuilu-uuneihin |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Vähennetään syöttömateriaalin vesipitoisuutta

Sovellettavuus on rajoitettua, kun materiaalien kosteuspitoisuutta käytetään päästöjen leviämisen vähentämismenetelmänä

b

Tuotetaan höyryä ottamalla talteen sulatusuunin liikalämpö elektrolyysien elektrolyytin lämmittämiseksi ja/tai sähkön tuottamiseksi lämmitysvoimalaitoksessa

Voidaan soveltaa, jos höyrylle on todellista kysyntää

c

Sulatetaan romua käyttämällä sulatus- tai konversioprosessissa aikaansaatua liikalämpöä

Voidaan soveltaa yleisesti

d

Kuumanapitouuni prosessivaiheiden välillä

Voidaan soveltaa vain erissä panosprosesseissa käytettäviin sulattoihin, jos sulatetun materiaalin puskurikapasiteettia tarvitaan

e

Esilämmitetään uuninsyöte käyttämällä sulatusvaiheiden kuumia prosessikaasuja

Voidaan soveltaa vain kuilu-uuneihin

BAT 23.   Energian käyttämiseksi tehokkaasti puhdistuselektrolyysissä ja talteenottoelektrolyysissä parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjen menetelmien yhdistelmää.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Käytetään eristystä ja katetaan elektrolyysialtaat | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b | Pinta-aktiivisten aineiden lisääminen talteenottoelektrolyysialtaisiin. | Voidaan soveltaa yleisesti |
| c | Parannetaan allasmallia energian kulutuksen vähentämiseksi optimoimalla seuraavat muuttujat: anodin ja katodin välinen tila, anodin geometria, virrantiheys, elektrolyytin koostumus ja lämpötila | Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin ja olemassa olevien laitosten perusparannuksiin |
| d | Käytetään ruostumattomasta teräksestä valmistettuja katodeja | Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin ja olemassa olevien laitosten perusparannuksiin |
| e | Automaattiset katodi-/anodivaihdot, jotta elektrodit voidaan sijoittaa tarkasti kennoon | Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin ja olemassa olevien laitosten perusparannuksiin |
| f | Oikosulun seuranta ja laadunvalvonta sen varmistamiseksi, että elektrodit ovat suorassa ja tasaisia ja että anodin paino on tarkka | Voidaan soveltaa yleisesti |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Käytetään eristystä ja katetaan elektrolyysialtaat

Voidaan soveltaa yleisesti

b

Pinta-aktiivisten aineiden lisääminen talteenottoelektrolyysialtaisiin.

Voidaan soveltaa yleisesti

c

Parannetaan allasmallia energian kulutuksen vähentämiseksi optimoimalla seuraavat muuttujat: anodin ja katodin välinen tila, anodin geometria, virrantiheys, elektrolyytin koostumus ja lämpötila

Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin ja olemassa olevien laitosten perusparannuksiin

d

Käytetään ruostumattomasta teräksestä valmistettuja katodeja

Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin ja olemassa olevien laitosten perusparannuksiin

e

Automaattiset katodi-/anodivaihdot, jotta elektrodit voidaan sijoittaa tarkasti kennoon

Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin ja olemassa olevien laitosten perusparannuksiin

f

Oikosulun seuranta ja laadunvalvonta sen varmistamiseksi, että elektrodit ovat suorassa ja tasaisia ja että anodin paino on tarkka

Voidaan soveltaa yleisesti

1.2.3   Päästöt ilmaan

BAT 24.   Uuneista ja lisälaitteista kuparin primäärituotannossa ilmaan johdettavien sekundääripäästöjen vähentämiseksi ja puhdistusjärjestelmän suorituskyvyn optimoimiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on kerätä, yhdistää ja käsitellä sekundääripäästöt keskitetyssä poistokaasun puhdistusjärjestelmässä.

Kuvaus

Eri lähteistä peräisin olevia sekundääripäästöjä kerätään, yhdistetään ja käsitellään yhdessä keskitetyssä poistokaasujen puhdistusjärjestelmässä, joka on suunniteltu käsittelemään tehokkaasti kussakin virtauksessa olevat epäpuhtaudet. On huolehdittava siitä, ettei yhdistetä virtauksia, jotka eivät ole kemiallisesti yhteensopivia, ja vältettävä ei-toivottuja kemiallisia reaktioita kerätyissä eri virtauksissa.

Sovellettavuus

Olemassa olevien laitosten rakenne voi rajoittaa soveltamista.

1.2.3.1   Hajapäästöt

BAT 25.   Primääri- ja sekundäärimateriaalien esikäsittelystä (kuten sekoittamisesta, kuivaamisesta, yhdistämisestä, homogenisoinnista, seulonnasta ja pelletöinnistä) peräisin olevien hajapäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitettyä menetelmää tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Käytetään koteloituja kuljettimia tai pneumaattisia siirtojärjestelmiä pölyisille materiaaleille | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b | Suoritetaan pölyävien materiaalien toimenpiteitä, kuten sekoittamista suljetuissa rakennuksissa | Olemassa olevissa laitoksissa soveltaminen voi olla vaikeaa tilavaatimusten vuoksi |
| c | Käytetään pölynpoistojärjestelmiä, kuten vesitykkejä tai sprinklereitä | Ei voida soveltaa ulkona suoritettaviin sekoitustoimenpiteisiin. Ei voida soveltaa kuivia materiaaleja edellyttäviin prosesseihin. Sovellettavuus on myös rajallista alueilla, joilla on puutetta vedestä tai erittäin alhaisia lämpötiloja |
| d | Käytetään koteloituja laitteita toimenpiteisiin pölyisen materiaalin kanssa (kuten kuivaus, sekoittaminen, jauhaminen, ilmaerotus ja pelletöinti) sekä puhdistusjärjestelmään liitettyä ilmanpoistojärjestelmää. | Voidaan soveltaa yleisesti |
| e | Käytetään pöly- ja kaasupäästöjen poistojärjestelmää, kuten huuvaa yhdessä pölyn ja kaasun puhdistusjärjestelmän kanssa | Voidaan soveltaa yleisesti |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Käytetään koteloituja kuljettimia tai pneumaattisia siirtojärjestelmiä pölyisille materiaaleille

Voidaan soveltaa yleisesti

b

Suoritetaan pölyävien materiaalien toimenpiteitä, kuten sekoittamista suljetuissa rakennuksissa

Olemassa olevissa laitoksissa soveltaminen voi olla vaikeaa tilavaatimusten vuoksi

c

Käytetään pölynpoistojärjestelmiä, kuten vesitykkejä tai sprinklereitä

Ei voida soveltaa ulkona suoritettaviin sekoitustoimenpiteisiin. Ei voida soveltaa kuivia materiaaleja edellyttäviin prosesseihin. Sovellettavuus on myös rajallista alueilla, joilla on puutetta vedestä tai erittäin alhaisia lämpötiloja

d

Käytetään koteloituja laitteita toimenpiteisiin pölyisen materiaalin kanssa (kuten kuivaus, sekoittaminen, jauhaminen, ilmaerotus ja pelletöinti) sekä puhdistusjärjestelmään liitettyä ilmanpoistojärjestelmää.

Voidaan soveltaa yleisesti

e

Käytetään pöly- ja kaasupäästöjen poistojärjestelmää, kuten huuvaa yhdessä pölyn ja kaasun puhdistusjärjestelmän kanssa

Voidaan soveltaa yleisesti

BAT 26.   Kuparin primääri- ja sekundäärisulattojen syöttö-, sulatus- ja tyhjennystoimenpiteistä ja kuumanapito- ja sulatusuuneista peräisin olevien hajapäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjen menetelmien yhdistelmää.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Raaka-aineiden briketöinti ja pelletöinti | Voidaan soveltaa vain, kun prosessissa ja uunissa voidaan käyttää pelletöityjä raaka-aineita |
| b | Koteloidut panosjärjestelmät, yksittäinen suihkupoltin, oven sulkeminen (20), suljetut kuljettimet tai syöttölaitteet, jotka on varustettu ilmanpoistojärjestelmällä, yhdessä pölyn ja kaasun puhdistusjärjestelmän kanssa | Suihkupoltinta voidaan käyttää vain liekkiuuneissa |
| c | Käytetään uunia ja kaasulinjaa alipaineessa ja riittävässä kaasunpoistonopeudessa paineistuksen estämiseksi | Voidaan soveltaa yleisesti |
| d | Huuva/kotelot panostus- ja tyhjennyskohdissa yhdessä poistokaasun puhdistusjärjestelmän (esim. sellainen kotelo/tunneli senkan toiminnalle tyhjennyksen aikana ja joka on suljettu liikuteltavalla ovella/esteellä ja varustettu tuuletus- ja puhdistusjärjestelmällä) | Voidaan soveltaa yleisesti |
| e | Uunin koteloituva ventilaatio | Voidaan soveltaa yleisesti |
| f | Pidetään uunirakenne tiiviinä | Voidaan soveltaa yleisesti |
| g | Pidetään uunin lämpötila matalimmalla vaaditulla tasolla | Voidaan soveltaa yleisesti |
| h | Tehostettu imujärjestelmä (20) | Voidaan soveltaa yleisesti |
| i | Suljettu rakennus yhdessä muiden menetelmien kanssa hajapäästöjen keräämiseksi | Voidaan soveltaa yleisesti |
| j | Kaksoiskellopanostusjärjestelmä kuilu-uuneille/masuuneille | Voidaan soveltaa yleisesti |
| k | Valitaan ja syötetään raaka-aineita uunin tyypin ja käytettävän puhdistusmenetelmän mukaisesti | Voidaan soveltaa yleisesti |
| l | Käytetään kansia kiertoanodiuunin aukoissa | Voidaan soveltaa yleisesti |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Raaka-aineiden briketöinti ja pelletöinti

Voidaan soveltaa vain, kun prosessissa ja uunissa voidaan käyttää pelletöityjä raaka-aineita

b

Koteloidut panosjärjestelmät, yksittäinen suihkupoltin, oven sulkeminen (20), suljetut kuljettimet tai syöttölaitteet, jotka on varustettu ilmanpoistojärjestelmällä, yhdessä pölyn ja kaasun puhdistusjärjestelmän kanssa

Suihkupoltinta voidaan käyttää vain liekkiuuneissa

c

Käytetään uunia ja kaasulinjaa alipaineessa ja riittävässä kaasunpoistonopeudessa paineistuksen estämiseksi

Voidaan soveltaa yleisesti

d

Huuva/kotelot panostus- ja tyhjennyskohdissa yhdessä poistokaasun puhdistusjärjestelmän (esim. sellainen kotelo/tunneli senkan toiminnalle tyhjennyksen aikana ja joka on suljettu liikuteltavalla ovella/esteellä ja varustettu tuuletus- ja puhdistusjärjestelmällä)

Voidaan soveltaa yleisesti

e

Uunin koteloituva ventilaatio

Voidaan soveltaa yleisesti

f

Pidetään uunirakenne tiiviinä

Voidaan soveltaa yleisesti

g

Pidetään uunin lämpötila matalimmalla vaaditulla tasolla

Voidaan soveltaa yleisesti

h

Tehostettu imujärjestelmä (20)

Voidaan soveltaa yleisesti

i

Suljettu rakennus yhdessä muiden menetelmien kanssa hajapäästöjen keräämiseksi

Voidaan soveltaa yleisesti

j

Kaksoiskellopanostusjärjestelmä kuilu-uuneille/masuuneille

Voidaan soveltaa yleisesti

k

Valitaan ja syötetään raaka-aineita uunin tyypin ja käytettävän puhdistusmenetelmän mukaisesti

Voidaan soveltaa yleisesti

l

Käytetään kansia kiertoanodiuunin aukoissa

Voidaan soveltaa yleisesti

BAT 27.   Peirce-Smith-konvertteriuunista kuparin primääri- ja sekundäärituotannossa peräisin olevien hajapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjen menetelmien yhdistelmää.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Käytetään uunia ja kaasulinjaa alipaineessa ja riittävässä kaasunpoistonopeudessa paineistuksen estämiseksi |
| b | Happirikastus |
| c | Primäärihuuva konvertterin aukon päällä primääripäästöjen keräämiseksi ja siirtämiseksi puhdistusjärjestelmään |
| d | Materiaalien (esim. romun ja kuonanmuodostajan) lisääminen huuvan läpi |
| e | Sekundäärihuuvajärjestelmä päähuuvan lisäksi keräämään päästöt panostuksen ja tyhjennyksen aikana |
| f | Suljetussa rakennuksessa sijaitseva uuni |
| g | Käytetään moottorikäyttöisiä sekundäärihuuvia, jotta niitä voi siirtää prosessin vaiheen mukaan ja lisätä sekundääripäästöjen keräämisen tehokkuutta |
| h | Tehostettu imujärjestelmien (21) ja automaattinen valvonta puhalluksen estämiseksi, kun konvertteria käännetään |

Menetelmä

a

Käytetään uunia ja kaasulinjaa alipaineessa ja riittävässä kaasunpoistonopeudessa paineistuksen estämiseksi

b

Happirikastus

c

Primäärihuuva konvertterin aukon päällä primääripäästöjen keräämiseksi ja siirtämiseksi puhdistusjärjestelmään

d

Materiaalien (esim. romun ja kuonanmuodostajan) lisääminen huuvan läpi

e

Sekundäärihuuvajärjestelmä päähuuvan lisäksi keräämään päästöt panostuksen ja tyhjennyksen aikana

f

Suljetussa rakennuksessa sijaitseva uuni

g

Käytetään moottorikäyttöisiä sekundäärihuuvia, jotta niitä voi siirtää prosessin vaiheen mukaan ja lisätä sekundääripäästöjen keräämisen tehokkuutta

h

Tehostettu imujärjestelmien (21) ja automaattinen valvonta puhalluksen estämiseksi, kun konvertteria käännetään

BAT 28.   Hoboken-konvertteriuunista kuparin primääri- ja sekundäärituotannossaperäisin olevien hajapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitettyä menetelmää tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Käytetään uunia ja kaasureittiä alipaineessa panostus, kuonaus- ja kaatotoimissa |
| b | Happirikastus |
| c | Suu on suljettu kansilla toimenpiteen aikana |
| d | Tehostettu imujärjestelmä (22) |

Menetelmä

a

Käytetään uunia ja kaasureittiä alipaineessa panostus, kuonaus- ja kaatotoimissa

b

Happirikastus

c

Suu on suljettu kansilla toimenpiteen aikana

d

Tehostettu imujärjestelmä (22)

BAT 29.   Kuparikiven konversioprosessista peräisin olevien hajapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää liekkikonvertteriuunia.

Sovellettavuus:

Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin tai olemassa olevien laitosten perusparannuksiin

BAT 30.   Pyörivästä päältä puhallettavasta konvertteriuunista (TBRC) peräisin olevien hajapäästöjen vähentämiseksi kuparin sekundäärituotannossa parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjen menetelmien yhdistelmää.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Käytetään uunia ja kaasulinjaa alipaineessa ja riittävässä kaasunpoistonopeudessa paineistuksen estämiseksi | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b | Happorikastus | Voidaan soveltaa yleisesti |
| c | Suljetussa rakennuksessa sijaitseva uuni yhdessä panostuksesta ja tyhjentämisestä peräisin olevien hajapäästöjen keräämistä ja siirtämistä puhdistusjärjestelmään koskevien menetelmien kanssa | Voidaan soveltaa yleisesti |
| d | Primäärihuuva konvertterin aukon päällä primääripäästöjen keräämiseksi ja siirtämiseksi puhdistusjärjestelmään | Voidaan soveltaa yleisesti |
| e | Huuva tai integroitu nosturihuuva keräämään ja siirtämään päästöjä panostus- ja tyhjennystoimista puhdistusjärjestelmään | Olemassa olevissa laitoksissa integroitua nosturihuuvaa voi soveltaa vain uunitilan perusparannuksiin |
| f | Materiaalien (esim. romun ja kuonanmuodostajien) lisääminen huuvan läpi | Voidaan soveltaa yleisesti |
| g | Tehostettu imujärjestelmä (23) | Voidaan soveltaa yleisesti |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Käytetään uunia ja kaasulinjaa alipaineessa ja riittävässä kaasunpoistonopeudessa paineistuksen estämiseksi

Voidaan soveltaa yleisesti

b

Happorikastus

Voidaan soveltaa yleisesti

c

Suljetussa rakennuksessa sijaitseva uuni yhdessä panostuksesta ja tyhjentämisestä peräisin olevien hajapäästöjen keräämistä ja siirtämistä puhdistusjärjestelmään koskevien menetelmien kanssa

Voidaan soveltaa yleisesti

d

Primäärihuuva konvertterin aukon päällä primääripäästöjen keräämiseksi ja siirtämiseksi puhdistusjärjestelmään

Voidaan soveltaa yleisesti

e

Huuva tai integroitu nosturihuuva keräämään ja siirtämään päästöjä panostus- ja tyhjennystoimista puhdistusjärjestelmään

Olemassa olevissa laitoksissa integroitua nosturihuuvaa voi soveltaa vain uunitilan perusparannuksiin

f

Materiaalien (esim. romun ja kuonanmuodostajien) lisääminen huuvan läpi

Voidaan soveltaa yleisesti

g

Tehostettu imujärjestelmä (23)

Voidaan soveltaa yleisesti

BAT 31.   Kuparin talteenotosta kuonarikastamolta peräisin olevien hajapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjä menetelmiä.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Pölynpoistomenetelmät, kuten vesisuihku kuonan käsittelyä, varastointia ja hajottamista varten |
| b | Vedellä tehtävä jauhaminen ja flotaatio |
| c | Kuonan toimitus lopulliselle varastoalueelle lietteenä pumppaamalla suljetussa putkessa |
| d | Säilytetään vesikerros altaassa tai käytetään pölynpoistoainetta, kuten kalkkimaitoa, kuivilla alueilla |

Menetelmä

a

Pölynpoistomenetelmät, kuten vesisuihku kuonan käsittelyä, varastointia ja hajottamista varten

b

Vedellä tehtävä jauhaminen ja flotaatio

c

Kuonan toimitus lopulliselle varastoalueelle lietteenä pumppaamalla suljetussa putkessa

d

Säilytetään vesikerros altaassa tai käytetään pölynpoistoainetta, kuten kalkkimaitoa, kuivilla alueilla

BAT 32.   Paljon kuparia sisältävän kuonan uunikäsittelystä peräisin olevien hajapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjen menetelmien yhdistelmää.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Pölynpoistomenetelmät, kuten vesisuihku loppukuonan käsittelyä, varastointia ja hajottamista varten |
| b | Uunin käyttö alipaineessa |
| c | Suljettu uuni |
| d | Kotelo ja huuva keräämään ja siirtämään päästöt puhdistusjärjestelmään |
| e | Katettu kouru |

Menetelmä

a

Pölynpoistomenetelmät, kuten vesisuihku loppukuonan käsittelyä, varastointia ja hajottamista varten

b

Uunin käyttö alipaineessa

c

Suljettu uuni

d

Kotelo ja huuva keräämään ja siirtämään päästöt puhdistusjärjestelmään

e

Katettu kouru

BAT 33.   Kuparin primääri- ja sekundäärituotannon anodivalusta peräisin olevien hajapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitetyistä menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Käytetään suljettua rauhoituskaukaloa |
| b | Käytetään suljettua välikaukaloa |
| c | Käytetään huuvaa, jossa on ilmanpoistojärjestelmä valukaukalon ja valupöydän päällä |

Menetelmä

a

Käytetään suljettua rauhoituskaukaloa

b

Käytetään suljettua välikaukaloa

c

Käytetään huuvaa, jossa on ilmanpoistojärjestelmä valukaukalon ja valupöydän päällä

BAT 34.   Elektrolyysikennoista peräisin olevien hajapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitettyä menetelmää tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Pinta-aktiivisten aineiden lisääminen talteenottoelektrolyysin kennoihin | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b | Käytetään suojia tai huuvaa keräämään ja siirtämään päästöt puhdistusjärjestelmään | Voidaan soveltaa vain vähäisen puhtauden talteenottoelektrolyysin kennoihin tai puhdistuselektrolyysin kennoihin. Ei voida soveltaa, kun kennon on pysyttävä paljaana, jotta kennon lämpötila pysyy työskentelykelpoisella tasolla (noin 65 °C) |
| c | Suljetut ja kiinteät putket elektrolyysiliuosten siirtämiseen | Voidaan soveltaa yleisesti |
| d | Kaasunpoisto katodien purkukoneen pesukammioista ja anodiromun pesukoneesta | Voidaan soveltaa yleisesti |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Pinta-aktiivisten aineiden lisääminen talteenottoelektrolyysin kennoihin

Voidaan soveltaa yleisesti

b

Käytetään suojia tai huuvaa keräämään ja siirtämään päästöt puhdistusjärjestelmään

Voidaan soveltaa vain vähäisen puhtauden talteenottoelektrolyysin kennoihin tai puhdistuselektrolyysin kennoihin. Ei voida soveltaa, kun kennon on pysyttävä paljaana, jotta kennon lämpötila pysyy työskentelykelpoisella tasolla (noin 65 °C)

c

Suljetut ja kiinteät putket elektrolyysiliuosten siirtämiseen

Voidaan soveltaa yleisesti

d

Kaasunpoisto katodien purkukoneen pesukammioista ja anodiromun pesukoneesta

Voidaan soveltaa yleisesti

BAT 35.   Kupariseosten valusta peräisin olevien hajapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitetyistä menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Käytetään koteloita tai huuvia keräämään ja siirtämään päästöt puhdistusjärjestelmään |
| b | Käytetään kantta sulatteille kuumanapito- ja valu-uuneissa |
| c | Tehostettu imujärjestelmä (24) |

Menetelmä

a

Käytetään koteloita tai huuvia keräämään ja siirtämään päästöt puhdistusjärjestelmään

b

Käytetään kantta sulatteille kuumanapito- ja valu-uuneissa

c

Tehostettu imujärjestelmä (24)

BAT 36.   Hapottomasta peittauksesta ja happopeittauksesta peräisin olevien hajapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitetyistä menetelmistä.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Koteloidaan peittauslinja isopropanoliliuoksella, joka toimii suljetussa kierrossa | Voidaan soveltaa vain kuparilangan peittaukseen jatkuvissa toimissa |
| b | Koteloidaan peittauslinja keräämään ja siirtämään päästöt puhdistusjärjestelmään | Voidaan soveltaa vain happopeittaukseen jatkuvissa toimissa |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Koteloidaan peittauslinja isopropanoliliuoksella, joka toimii suljetussa kierrossa

Voidaan soveltaa vain kuparilangan peittaukseen jatkuvissa toimissa

b

Koteloidaan peittauslinja keräämään ja siirtämään päästöt puhdistusjärjestelmään

Voidaan soveltaa vain happopeittaukseen jatkuvissa toimissa

1.2.3.2   Kanavoidut pölypäästöt

Tässä osassa mainitut menetelmät kuvataan osassa 1.10.

Kaikki BAT-päästötasot annetaan taulukossa 3.

BAT 37.   Kuparin primääri- ja sekundäärituotannossa raaka-aineiden vastaanotosta, varastoinnista, käsittelystä, kuljettamisesta, mittauksesta, yhdistämisestä, sekoittamisesta, hajottamisesta, kuivaamisesta, leikkaamisesta ja seulonnasta sekä kuparilastujen pyrolyyttisestä käsittelystä ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta.

BAT 38.   Kuparin primäärituotannossa rikasteen kuivattamisesta ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta.

Sovellettavuus

Jos rikasteiden orgaanisen hiilen pitoisuus on suuri (esim. noin 10 painoprosenttia), pussisuodattimia ei ehkä voi käyttää (pussien tukkeutumisen vuoksi), ja silloin voidaan käyttää muita tekniikoita (esim. ESP).

BAT 39.   Kuparin primäärisulatosta ja -konvertterista ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen (muiden kuin niiden, jotka ohjataan rikkihappotehtaaseen tai nestemäisen SO2:n valmistukseen tai voimalaitokseen) vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta ja/tai märkäpesuria.

BAT 40.   Kuparin sekundäärisulatosta ja -konvertterista ja kuparin sekundääriväliaineiden käsittelystä ilmaan johdettavien (muiden kuin niiden, jotka ohjataan rikkihappotehtaalle) pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta.

BAT 41.   Sekundäärikuparin kuumanapitouunista ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta.

BAT 42.   Kuparia paljon sisältävän kuonan uunikäsittelystä ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta tai pesuria yhdessä sähköstaattisen suodattimen kanssa.

BAT 43.   Kuparin primääri- ja sekundäärituotannossa anodiuunista peräisin olevien ilmaan joutuvien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta tai pesuria yhdessä sähkösuodattimen (ESP) kanssa.

BAT 44.   Kuparin primääri- ja sekundäärituotannossa anodivalusta ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta tai, jos poistokaasujen kosteus on lähellä kastepistettä, märkäpesuria tai kosteudenpoistolaitetta.

BAT 45.   Kuparin sulatusuunista ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on valita ja syöttää raaka-aineita uunin tyypin ja käytettävän puhdistusjärjestelmän mukaan ja käyttää pussisuodatinta.

Taulukko 3

Kuparintuotannosta ilmaan johdettavien pölypäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT | Menettely | BAT-AEL (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pöly | BAT 37 | Kuparin primääri- ja sekundäärituotannossa raaka-aineiden vastaanotto, varastointi, käsittely, kuljettaminen, mittaus, yhdistäminen, sekoittaminen, murskaaminen, kuivaaminen, leikkaaminen ja seulonta sekä kuparilastujen pyrolyyttinen käsittely | 2–5 (25)
   (28) |
| BAT 38 | Rikasteen kuivaaminen kuparin primäärituotannossa | 3–5 (26)
   (28)
   (29) |
| BAT 39 | Primäärikuparin sulatto ja konvertteri (muut päästöt kuin rikkihappotehtaaseen tai nestemäisen SO2:n tehtaaseen tai voimalaan ohjatut) | 2–5 (27)
   (28) |
| BAT 40 | Sekundäärikuparin sulatto ja konvertteri ja sekundäärikuparin välituotteiden käsittely (muut päästöt kuin rikkihappotehtaaseen ohjatut) | 2–4 (26)
   (28) |
| BAT 41 | Sekundäärikuparin kuumanapitouuni | ≤ 5 (25) |
| BAT 42 | Paljon kuparia sisältävän kuonan uunikäsittely | 2–5 (25)
   (30) |
| BAT 43 | Anodiuuni (kuparin primääri- ja sekundäärituotannossa) | 2–5 (26)
   (30) |
| BAT 44 | Anodivalu (kuparin primääri- ja sekundäärituotannossa) | 5–15 (26)
   (31) |
| BAT 45 | Kuparinsulatusuuni | 2–5 (26)
   (32) |

Parametri

BAT

Menettely

BAT-AEL (mg/Nm3)

Pöly

BAT 37

Kuparin primääri- ja sekundäärituotannossa raaka-aineiden vastaanotto, varastointi, käsittely, kuljettaminen, mittaus, yhdistäminen, sekoittaminen, murskaaminen, kuivaaminen, leikkaaminen ja seulonta sekä kuparilastujen pyrolyyttinen käsittely

2–5 (25)
   (28)

BAT 38

Rikasteen kuivaaminen kuparin primäärituotannossa

3–5 (26)
   (28)
   (29)

BAT 39

Primäärikuparin sulatto ja konvertteri (muut päästöt kuin rikkihappotehtaaseen tai nestemäisen SO2:n tehtaaseen tai voimalaan ohjatut)

2–5 (27)
   (28)

BAT 40

Sekundäärikuparin sulatto ja konvertteri ja sekundäärikuparin välituotteiden käsittely (muut päästöt kuin rikkihappotehtaaseen ohjatut)

2–4 (26)
   (28)

BAT 41

Sekundäärikuparin kuumanapitouuni

≤ 5 (25)

BAT 42

Paljon kuparia sisältävän kuonan uunikäsittely

2–5 (25)
   (30)

BAT 43

Anodiuuni (kuparin primääri- ja sekundäärituotannossa)

2–5 (26)
   (30)

BAT 44

Anodivalu (kuparin primääri- ja sekundäärituotannossa)

5–15 (26)
   (31)

BAT 45

Kuparinsulatusuuni

2–5 (26)
   (32)

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.2.3.3   Orgaanisten yhdisteiden päästöt

BAT 46.   Kuparilastujen pyrolyyttisestä käsittelystä ja sekundääriraaka-aineiden kuivattamisesta ja sulattamisesta ilmaan johdettavien orgaanisten yhdisteiden päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitetyistä menetelmistä.

| | Menetelmä (33) | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Jälkipoltin tai jälkipolttokammio tai regeneratiivinen terminen jälkipoltin | Käsiteltävien poistokaasujen energiasisältö rajoittaa sovellettavuutta, koska poistokaasut, joiden energiasisältö on pienempi, edellyttävät enemmän polttoaineen käyttöä. |
| b | Adsorbentin lisääminen yhdessä pussisuodattaminen kanssa | Voidaan soveltaa yleisesti |
| c | Uunin ja puhdistusmenetelmien suunnittelu saatavilla olevien raaka-aineiden mukaisesti | Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin tai olemassa olevien laitosten perusparannuksiin |
| d | Valitaan ja syötetään raaka-aineet uunin tyypin ja käytettävän puhdistusmenetelmän mukaisesti | Voidaan soveltaa yleisesti |
| e | TVOC-yhdisteiden terminen hajotus uunissa korkeassa lämpötilassa (> 1 000  °C) | Voidaan soveltaa yleisesti |

Menetelmä (33)

Sovellettavuus

a

Jälkipoltin tai jälkipolttokammio tai regeneratiivinen terminen jälkipoltin

Käsiteltävien poistokaasujen energiasisältö rajoittaa sovellettavuutta, koska poistokaasut, joiden energiasisältö on pienempi, edellyttävät enemmän polttoaineen käyttöä.

b

Adsorbentin lisääminen yhdessä pussisuodattaminen kanssa

Voidaan soveltaa yleisesti

c

Uunin ja puhdistusmenetelmien suunnittelu saatavilla olevien raaka-aineiden mukaisesti

Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin tai olemassa olevien laitosten perusparannuksiin

d

Valitaan ja syötetään raaka-aineet uunin tyypin ja käytettävän puhdistusmenetelmän mukaisesti

Voidaan soveltaa yleisesti

e

TVOC-yhdisteiden terminen hajotus uunissa korkeassa lämpötilassa (> 1 000  °C)

Voidaan soveltaa yleisesti

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 4.

Taulukko 4

Kuparilastujen pyrolyyttisestä käsittelystä ja sekundääriraaka-aineiden kuivattamisesta ja sulattamisesta ilmaan johdettavien TVOC-yhdisteiden päästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (34)
   (35) |
| --- | --- |
| TVOC | 3–30 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (34)
   (35)

TVOC

3–30

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

BAT 47.   Kuparin hydrometallurgisessa tuotannossa liuosten uuttamisesta ilmaan johdettavien orgaanisten yhdisteiden päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää molempia seuraavia menetelmiä ja määrittää VOC-päästöt vuosittain esimerkiksi massataseen avulla.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Prosessin reagenssi (liuotin) ja matala höyrynpaine |
| b | Suljettu laitteisto, kuten suljetut sekoitussäiliöt, suljetut laskeutuslaitteet ja suljetut varastosäiliöt |

Menetelmä

a

Prosessin reagenssi (liuotin) ja matala höyrynpaine

b

Suljettu laitteisto, kuten suljetut sekoitussäiliöt, suljetut laskeutuslaitteet ja suljetut varastosäiliöt

BAT 48.   Kuparin sekundäärituotannossa kuparilastujen pyrolyyttisestä käsittelystä ja sulattamisesta, sularaffinoinnista ja konvertoinnista PCDD/F-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitetyistä menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Valitaan ja syötetään raaka-aineet uunin tyypin ja käytettävän puhdistusmenetelmän mukaisesti |
| b | Optimoidaan poltto-olosuhteet orgaanisten yhdisteiden päästöjen vähentämiseksi |
| c | Käytetään puoliavoimessa uunissa panostusjärjestelmiä, joilla lisätään hieman raaka-ainetta |
| d | PCDD/FN terminen hajotus uunissa korkeassa lämpötilassa (> 850 °C) |
| e | Käytetään hapen injektointia uunin yläosaan |
| f | Sisäinen poltinjärjestelmä |
| g | Jälkipolttokammio tai jälkipoltin tai regeneratiivinen terminen jälkipoltin (36) |
| h | Vältetään poistojärjestelmiä, joissa on paksu kasvettuma, yli 250 °C:n lämpötiloissa |
| i | Nopea jäähdyttäminen (36) |
| j | Adsorptioaineen lisääminen yhdessä tehokkaan pölynkeräysjärjestelmän kanssa (36) |

Menetelmä

a

Valitaan ja syötetään raaka-aineet uunin tyypin ja käytettävän puhdistusmenetelmän mukaisesti

b

Optimoidaan poltto-olosuhteet orgaanisten yhdisteiden päästöjen vähentämiseksi

c

Käytetään puoliavoimessa uunissa panostusjärjestelmiä, joilla lisätään hieman raaka-ainetta

d

PCDD/FN terminen hajotus uunissa korkeassa lämpötilassa (> 850 °C)

e

Käytetään hapen injektointia uunin yläosaan

f

Sisäinen poltinjärjestelmä

g

Jälkipolttokammio tai jälkipoltin tai regeneratiivinen terminen jälkipoltin (36)

h

Vältetään poistojärjestelmiä, joissa on paksu kasvettuma, yli 250 °C:n lämpötiloissa

i

Nopea jäähdyttäminen (36)

j

Adsorptioaineen lisääminen yhdessä tehokkaan pölynkeräysjärjestelmän kanssa (36)

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. Taulukko 5.

Taulukko 5

Kuparin sekundäärituotannossa kuparilastujen pyrolyyttisestä käsittelystä ja sulattamisesta, sularaffinoinnista ja konvertteritoimista ilmaan johdettavien PCDD/F-päästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (ng I-TEQ/Nm3) (37) |
| --- | --- |
| PCDD/F-päästöt | ≤ 0,1 |

Parametri

BAT-AEL (ng I-TEQ/Nm3) (37)

PCDD/F-päästöt

≤ 0,1

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.2.3.4   Rikkidioksidipäästöt

Tässä osassa mainitut menetelmät kuvataan osassa 1.10.

BAT 49.   Kuparin primääri- ja sekundäärituotannosta peräisin olevien SO2-päästöjen (muiden kuin rikkihappotehtaaseen tai nestemäisen SO2:n valmistukseen tai voimalaitokseen) vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitetyistä menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Kuiva tai puolikuiva pesuri | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b | Märkäpesuri | Sovellettavuus voi olla rajallista seuraavissa tapauksissa:






  — | erittäin suuri poistokaasun virtausnopeus (tuotetun jätteen ja jäteveden suuren määrän vuoksi) |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Kuiva tai puolikuiva pesuri

Voidaan soveltaa yleisesti

b

Märkäpesuri

Sovellettavuus voi olla rajallista seuraavissa tapauksissa:

—

erittäin suuri poistokaasun virtausnopeus (tuotetun jätteen ja jäteveden suuren määrän vuoksi)

| — | kuivilla alueilla (tarvittavan veden suuren määrän ja jätevedenkäsittelytarpeen vuoksi) |
| --- | --- |

—

kuivilla alueilla (tarvittavan veden suuren määrän ja jätevedenkäsittelytarpeen vuoksi)

c

Polyeetteripohjainen absorptio-/desorptiojärjestelmä

Ei voida soveltaa kuparin sekundäärituotannossa

Ei voida soveltaa, jos ei ole rikkihappotehdasta tai nestemäisen SO2:n valmistusta

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 6.

Taulukko 6

Kuparin primääri- ja sekundäärituotannosta ilmaan johdettavien SO2-päästöjen (muiden kuin rikkihappotehtaaseen tai nestemäisen SO2:n valmistukseen tai voimalaitokseen ohjattujen) BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | Menettely | BAT-AEL (mg/Nm3) (38) |
| --- | --- | --- |
| SO2 | Kuparin primäärituotanto | 50–500 (39) |
| Kuparin sekundäärituotanto | 50–300 |

Parametri

Menettely

BAT-AEL (mg/Nm3) (38)

SO2

Kuparin primäärituotanto

50–500 (39)

Kuparin sekundäärituotanto

50–300

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.2.3.5   Happopäästöt

BAT 50.   Talteenottoelektrolyysin, puhdistuselektrolyysin, katodinpurkukoneen pesukammion ja anodiromun pesukoneen poistokaasuista ilmaan johdettavien happokaasupäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää märkäpesuria tai pisaraerotinta.

1.2.4   Maaperä ja pohjavesi

BAT 51.   Maaperän ja pohjaveden pilaantumisen ehkäisemiseksi on kuonarikastamolla kuparin talteenotossa parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa viemäröidä jäähdytysalueet ja suunnitella lopullisen kuonan varastoalue asianmukaisesti ylimääräisen veden keräämiseksi ja vuotojen välttämiseksi

BAT 52.   Maaperän ja pohjaveden pilaantumisen ehkäisemiseksi on kuparin primääri- ja sekundäärituotannon elektrolyysissä parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa käyttää seuraavien menetelmien yhdistelmää

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Käytetään tiivistettyä viemärijärjestelmää |
| b | Käytetään vesitiiviitä ja haponkestäviä lattioita |
| c | Käytetään kaksiseinäisiä säiliöitä tai sijoitetaan altaat tiiviisiin suoja-altaisiin, joissa on vesitiiviit lattiat |

Menetelmä

a

Käytetään tiivistettyä viemärijärjestelmää

b

Käytetään vesitiiviitä ja haponkestäviä lattioita

c

Käytetään kaksiseinäisiä säiliöitä tai sijoitetaan altaat tiiviisiin suoja-altaisiin, joissa on vesitiiviit lattiat

1.2.5   Jäteveden muodostuminen

BAT 53.   Kuparin primääri- ja sekundäärituotannosta peräisin olevan jäteveden muodostumisen ehkäisemiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitetyistä menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Käytetään lauhdutettua höyryä lämmittämään elektrolyysikennot, pesemään kuparikatodit tai ohjataan se takaisin höyrykattilaan |
| b | Käytetään jäähdytysalueilta, vaahdotusprosessista ja lopullisen kuonalietteen kuljetuksesta kerätty vesi uudelleen kuonan rikastusprosessissa |
| c | Kierrätetään peittausliuokset ja huuhteluvesi |
| d | Käsitellään liuottimen poistovaiheesta kuparin hydrometallurgisessa tuotannossa peräisin olevat jäämät (raa’at) orgaanisen liuoksen sisällön ottamiseksi talteen |
| e | Lingotaan kuparin hydrometallurgisen tuotannon liuoksen liuotusvaiheen puhdistuksesta ja sakeuttamisesta saatu liete |
| f | Käytetään uudelleen käytetty elektrolyyttiliuos metallin poistovaiheen jälkeen talteenottoelektrolyysissä ja/tai uuttamisprosessissa |

Menetelmä

a

Käytetään lauhdutettua höyryä lämmittämään elektrolyysikennot, pesemään kuparikatodit tai ohjataan se takaisin höyrykattilaan

b

Käytetään jäähdytysalueilta, vaahdotusprosessista ja lopullisen kuonalietteen kuljetuksesta kerätty vesi uudelleen kuonan rikastusprosessissa

c

Kierrätetään peittausliuokset ja huuhteluvesi

d

Käsitellään liuottimen poistovaiheesta kuparin hydrometallurgisessa tuotannossa peräisin olevat jäämät (raa’at) orgaanisen liuoksen sisällön ottamiseksi talteen

e

Lingotaan kuparin hydrometallurgisen tuotannon liuoksen liuotusvaiheen puhdistuksesta ja sakeuttamisesta saatu liete

f

Käytetään uudelleen käytetty elektrolyyttiliuos metallin poistovaiheen jälkeen talteenottoelektrolyysissä ja/tai uuttamisprosessissa

1.2.6   Jätteet

BAT 54.   Kuparin primääri- ja sekundäärituotannosta käsiteltäväksi toimitettujen jätteiden määrien vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on järjestää toimenpiteet niin, että niillä helpotetaan prosessin jäämien uudelleenkäyttöä tai, jos se ei onnistu, prosessin jäämien kierrättämistä, myös käyttämällä yhtä seuraavassa esitetyistä menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Otetaan metallit talteen pölynpuhdistusjärjestelmistä tulevasta pölystä ja lietteestä | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b | Käytetään uudelleen tai myydään SO2:n puhdistamisesta peräisin oleva kalsiumosat (esim. kipsi) | Sovellettavuus voi olla rajallinen riippuen metallisisällöstä ja markkinan olemassaolosta |
| c | Regeneroidaan tai kierrätetään käytetyt katalyytit | Voidaan soveltaa yleisesti |
| d | Otetaan metalli talteen jätevedenkäsittelyn lietteestä | Sovellettavuus voi olla rajallinen riippuen metallisisällöstä ja markkinan/prosessin olemassaolosta |
| e | Käytetään heikkoa happoa liuotusprosessissa tai kipsintuotannossa | Voidaan soveltaa yleisesti |
| f | Otetaan kuparisisältö talteen sitä paljon sisältävästä kuonauunista tai kuonan vaahdotuslaitteesta |
| g | Käytetään uuneista saatua lopullista kuonaa hankaus- tai (teillä) rakennusmateriaalina tai muussa käyttökelpoisessa tarkoituksessa | Sovellettavuus voi olla rajallinen riippuen metallisisällöstä ja markkinan olemassaolosta |
| h | Käytetään uunin sisävuorausta metallien talteenottoon tai uudelleenkäyttöön tulenkestävänä aineena |
| i | Käytetään kuonan vaahdotuksesta saatua kuonaa hankaus- tai rakennusmateriaalina tai muussa käyttökelpoisessa tarkoituksessa |
| j | Käytetään sulatusuuneista peräisin olevaa vaahtoa metallisisällön talteenottoon | Voidaan soveltaa yleisesti |
| k | Hyödynnetään käytettyä elektrolyyttiliuosta kuparin ja nikkelin ottamiseen talteen. Käytetään jäännöshappoa uudelleen uuden elektrolyytin tekemiseen ja kipsin tuottamiseen |
| l | Käytetään anodiliejua jäähdytysmateriaalina pyrometallurgisessa kuparin raffinoinnissa tai uudelleensulattamisessa |
| m | Käytetään anodilimaa jalometallien talteenottoon |
| n | Käytetään jätevedenkäsittelylaitoksesta peräisin olevaa kipsiä pyrometallurgisessa prosessissa tai myydään se | Tuotetun kipsin laatu voi rajoittaa soveltamista. |
| o | Otetaan metallit talteen lietteestä | Voidaan soveltaa yleisesti |
| p | Käytetään hydrometallurgisesta kupariprosessista peräisin oleva käytetty elektrolyyttiliuottimena | Sovellettavuus voi olla rajallinen riippuen metallisisällöstä ja markkinan/prosessin olemassaolosta |
| q | Kierrätetään valssauksesta talteen otetut kuparilastut kuparisulatossa | Voidaan soveltaa yleisesti |
| r | Otetaan metallit talteen käytetystä happopeittausliuoksesta ja käytetään uudelleen puhdistettu happoliuos |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Otetaan metallit talteen pölynpuhdistusjärjestelmistä tulevasta pölystä ja lietteestä

Voidaan soveltaa yleisesti

b

Käytetään uudelleen tai myydään SO2:n puhdistamisesta peräisin oleva kalsiumosat (esim. kipsi)

Sovellettavuus voi olla rajallinen riippuen metallisisällöstä ja markkinan olemassaolosta

c

Regeneroidaan tai kierrätetään käytetyt katalyytit

Voidaan soveltaa yleisesti

d

Otetaan metalli talteen jätevedenkäsittelyn lietteestä

Sovellettavuus voi olla rajallinen riippuen metallisisällöstä ja markkinan/prosessin olemassaolosta

e

Käytetään heikkoa happoa liuotusprosessissa tai kipsintuotannossa

Voidaan soveltaa yleisesti

f

Otetaan kuparisisältö talteen sitä paljon sisältävästä kuonauunista tai kuonan vaahdotuslaitteesta

g

Käytetään uuneista saatua lopullista kuonaa hankaus- tai (teillä) rakennusmateriaalina tai muussa käyttökelpoisessa tarkoituksessa

Sovellettavuus voi olla rajallinen riippuen metallisisällöstä ja markkinan olemassaolosta

h

Käytetään uunin sisävuorausta metallien talteenottoon tai uudelleenkäyttöön tulenkestävänä aineena

i

Käytetään kuonan vaahdotuksesta saatua kuonaa hankaus- tai rakennusmateriaalina tai muussa käyttökelpoisessa tarkoituksessa

j

Käytetään sulatusuuneista peräisin olevaa vaahtoa metallisisällön talteenottoon

Voidaan soveltaa yleisesti

k

Hyödynnetään käytettyä elektrolyyttiliuosta kuparin ja nikkelin ottamiseen talteen. Käytetään jäännöshappoa uudelleen uuden elektrolyytin tekemiseen ja kipsin tuottamiseen

l

Käytetään anodiliejua jäähdytysmateriaalina pyrometallurgisessa kuparin raffinoinnissa tai uudelleensulattamisessa

m

Käytetään anodilimaa jalometallien talteenottoon

n

Käytetään jätevedenkäsittelylaitoksesta peräisin olevaa kipsiä pyrometallurgisessa prosessissa tai myydään se

Tuotetun kipsin laatu voi rajoittaa soveltamista.

o

Otetaan metallit talteen lietteestä

Voidaan soveltaa yleisesti

p

Käytetään hydrometallurgisesta kupariprosessista peräisin oleva käytetty elektrolyyttiliuottimena

Sovellettavuus voi olla rajallinen riippuen metallisisällöstä ja markkinan/prosessin olemassaolosta

q

Kierrätetään valssauksesta talteen otetut kuparilastut kuparisulatossa

Voidaan soveltaa yleisesti

r

Otetaan metallit talteen käytetystä happopeittausliuoksesta ja käytetään uudelleen puhdistettu happoliuos

1.3   ALUMIININTUOTANTOA, MYÖS ALUMIINIOKSIDIA JA ANODITUOTANTOA KOSKEVAT BAT-PÄÄTELMÄT

1.3.1   Alumiinioksidin tuotanto

1.3.1.1   Energia

BAT 55.   Energian käyttämiseksi tehokkaasti bauksiitista saatavan alumiinioksidin tuotannossa parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitetyistä menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä | Kuvaus | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Levylämmönvaihtimet | Levylämmönvaihtimilla pystytään ottamaan talteen enemmän lämpöä saostukseen virtaavasta nesteestä verrattuna muihin menetelmiin kuten flash-jäähdytyslaitoksiin | Voidaan soveltaa, jos jäähdytysnesteestä saatavaa energiaa voidaan käyttää uudelleen prosessissa ja jos lauhdetasapaino ja nesteolosuhteet sen sallivat |
| b | Kiertävät leijupedin kalsinointilaitteet | Kiertävillä leijupedin kalsinointilaitteilla on paljon suurempi energiatehokkuus kuin kiertouuneilla, koska alumiinioksidista ja savukaasusta saadaan enemmän lämpöä talteen | Voidaan soveltaa sulattoluokan alumiinioksideihin; ei voida soveltaa erityisiin tai sulattoluokkaan kuulumattomiin alumiinioksideihin, koska ne edellyttävät korkeampaa kalsinoinnin tasoa, joka tällä hetkellä saadaan aikaan vain kiertouunilla |
| c | Yhden virtauksen liotusmalli | Liete lämmitetään yhdessä piirissä käyttämättä oikeaa höyryä ja siten laimentamatta lietettä (toisin kuin kahden virtauksen liotusmallissa) | Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin |
| d | Bauksiitin valinta | Bauksiitti, jonka kosteus on suurempi, tuo enemmän vettä prosessiin, mikä lisää haihtumisen vuoksi energian tarvetta. Lisäksi bauksiitit, joiden monohydraattipitoisuus on suuri (böhmiitti ja/tai diaspora), vaativat suurempaa painetta ja lämpötilaa liotusprosessissa, mikä johtaa suurempaan energiankulutukseen | Voidaan soveltaa laitoksen tiettyyn malliin liittyvissä rajoissa, koska jotkin laitokset on erityisesti suunniteltu tietyn laatuista bauksiittia varten, mikä rajoittaa vaihtoehtoisten bauksiittilähteiden käyttöä |

Menetelmä

Kuvaus

Sovellettavuus

a

Levylämmönvaihtimet

Levylämmönvaihtimilla pystytään ottamaan talteen enemmän lämpöä saostukseen virtaavasta nesteestä verrattuna muihin menetelmiin kuten flash-jäähdytyslaitoksiin

Voidaan soveltaa, jos jäähdytysnesteestä saatavaa energiaa voidaan käyttää uudelleen prosessissa ja jos lauhdetasapaino ja nesteolosuhteet sen sallivat

b

Kiertävät leijupedin kalsinointilaitteet

Kiertävillä leijupedin kalsinointilaitteilla on paljon suurempi energiatehokkuus kuin kiertouuneilla, koska alumiinioksidista ja savukaasusta saadaan enemmän lämpöä talteen

Voidaan soveltaa sulattoluokan alumiinioksideihin; ei voida soveltaa erityisiin tai sulattoluokkaan kuulumattomiin alumiinioksideihin, koska ne edellyttävät korkeampaa kalsinoinnin tasoa, joka tällä hetkellä saadaan aikaan vain kiertouunilla

c

Yhden virtauksen liotusmalli

Liete lämmitetään yhdessä piirissä käyttämättä oikeaa höyryä ja siten laimentamatta lietettä (toisin kuin kahden virtauksen liotusmallissa)

Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin

d

Bauksiitin valinta

Bauksiitti, jonka kosteus on suurempi, tuo enemmän vettä prosessiin, mikä lisää haihtumisen vuoksi energian tarvetta. Lisäksi bauksiitit, joiden monohydraattipitoisuus on suuri (böhmiitti ja/tai diaspora), vaativat suurempaa painetta ja lämpötilaa liotusprosessissa, mikä johtaa suurempaan energiankulutukseen

Voidaan soveltaa laitoksen tiettyyn malliin liittyvissä rajoissa, koska jotkin laitokset on erityisesti suunniteltu tietyn laatuista bauksiittia varten, mikä rajoittaa vaihtoehtoisten bauksiittilähteiden käyttöä

1.3.1.2   Päästöt ilmaan

BAT 56.   Alumiinioksidin kalsinoinnista peräisin olevien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta tai sähköstaattista suodatinta (ESP).

1.3.1.3   Jätteet

BAT 57.   Käsiteltäväksi toimitettavien jätteiden määrien vähentämiseksi ja alumiinioksidituotannosta peräisin olevien bauksiittijäämien käsittelyn parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai molempia seuraavista menetelmistä.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Vähennetään bauksiittijäämien tilavuutta tiivistämällä, jotta kosteutta voidaan vähentää, esimerkiksi käyttämällä tyhjiötä tai suurpainesuodattimia puolikuivan kakun muodostamiseksi |
| b | Vähennetään bauksiittijäämien emäksisyyttä, jotta jäämät voidaan sijoittaa kaatopaikalle |

Menetelmä

a

Vähennetään bauksiittijäämien tilavuutta tiivistämällä, jotta kosteutta voidaan vähentää, esimerkiksi käyttämällä tyhjiötä tai suurpainesuodattimia puolikuivan kakun muodostamiseksi

b

Vähennetään bauksiittijäämien emäksisyyttä, jotta jäämät voidaan sijoittaa kaatopaikalle

1.3.2   Anodituotanto

1.3.2.1   Päästöt ilmaan

1.3.2.1.1   Tahnalaitoksesta peräisin olevat pöly-, PAH- ja fluoridipäästöt

BAT 58.   Tahnalaitoksesta peräisin olevien ilmaan johdettavien pölypäästöjen (poistetaan koksipöly koksin varastoinnin ja jauhamisen kaltaisista toiminnoista) vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 7.

BAT 59.   Tahnalaitoksesta (kuuman pien varastointi, tahnan sekoitus, jäähdytys ja muodostaminen) ilmaan johdettavien pöly- ja PAH-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitetyistä menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä (40) |
| --- | --- |
| a | Kuivataan pesuri käyttämällä koksia adsorbenttiaineena esijäähdytyksen kanssa tai ilman sitä ja sen jälkeen pussisuodatinta |
| b | Regeneratiivinen terminen jälkipoltin |
| c | Katalyyttinen, terminen jälkipoltin |

Menetelmä (40)

a

Kuivataan pesuri käyttämällä koksia adsorbenttiaineena esijäähdytyksen kanssa tai ilman sitä ja sen jälkeen pussisuodatinta

b

Regeneratiivinen terminen jälkipoltin

c

Katalyyttinen, terminen jälkipoltin

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 7.

Taulukko 7

Tahnalaitoksesta ilmaan johdettavien pöly- ja BaP-päästöjen (PAH-yhdisteiden indikaattorina) BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | Menettely | BAT-AEL (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| Pöly | — | Kuuman pien varastointi, tahnan sekoitus, jäähdytys ja muodostaminen |

Parametri

Menettely

BAT-AEL (mg/Nm3)

Pöly

—

Kuuman pien varastointi, tahnan sekoitus, jäähdytys ja muodostaminen

| — | Koksipölyn poistaminen koksin varastoinnin ja jauhamisen kaltaisista toiminnoista |
| --- | --- |

—

Koksipölyn poistaminen koksin varastoinnin ja jauhamisen kaltaisista toiminnoista

2–5 (41)

BaP

Kuuman pien varastointi, liisterin sekoitus, jäähdytys ja muodostaminen

0,001–0,01 (42)

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.3.2.1.2   Sintrauslaitoksesta peräisin olevat pöly-, PAH- ja fluoridipäästöt

BAT 60.   Alumiinin primäärisulattoon liitetyssä anodintuotantolaitoksessa sintrauslaitoksesta ilmaan johdettavien pöly-, rikkidioksidi-, PAH- ja fluoridipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitetyistä menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä (43) | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Käytetään raaka-aineita ja polttoaineita, jotka sisältävät vähän rikkiä | Voidaan soveltaa yleisesti SO2-päästöjen vähentämiseen |
| b | Kuivataan pesuri käyttämällä alumiinioksidia adsorbenttiaineena ja sen jälkeen pussisuodatinta | Voidaan soveltaa yleisesti pöly-, PAH- ja fluoridipäästöjen vähentämiseen |
| c | Märkäpesuri | Sovellettavuus pölyn, rikkidioksidi-, PAH- ja fluoridipäästöjen vähentämisessä voi olla rajallista seuraavissa tapauksissa:






  — | erittäin suuri poistokaasun virtausnopeus (tuotetun jätteen ja jäteveden suuren määrän vuoksi) |

Menetelmä (43)

Sovellettavuus

a

Käytetään raaka-aineita ja polttoaineita, jotka sisältävät vähän rikkiä

Voidaan soveltaa yleisesti SO2-päästöjen vähentämiseen

b

Kuivataan pesuri käyttämällä alumiinioksidia adsorbenttiaineena ja sen jälkeen pussisuodatinta

Voidaan soveltaa yleisesti pöly-, PAH- ja fluoridipäästöjen vähentämiseen

c

Märkäpesuri

Sovellettavuus pölyn, rikkidioksidi-, PAH- ja fluoridipäästöjen vähentämisessä voi olla rajallista seuraavissa tapauksissa:

—

erittäin suuri poistokaasun virtausnopeus (tuotetun jätteen ja jäteveden suuren määrän vuoksi)

| — | kuivilla alueilla (tarvittavan veden suuren määrän ja jätevedenkäsittelytarpeen vuoksi) |
| --- | --- |

—

kuivilla alueilla (tarvittavan veden suuren määrän ja jätevedenkäsittelytarpeen vuoksi)

d

Regeneratiivinen terminen jälkipoltin yhdessä pölynpoistojärjestelmän kanssa

Voidaan soveltaa yleisesti pöly- ja PAH-päästöjen vähentämiseen

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 8.

Taulukko 8

Alumiinin primäärisulattoon liitetyssä anodintuotantolaitoksessa sintrauslaitoksesta ilmaan johdettavien pöly-, BaP- (PAH-yhdisteiden indikaattorina) ja fluoridipäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Muuttuja | BAT-AEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Pöly | 2–5 (44) |
| BaP | 0,001–0,01 (45) |
| HF | 0,3–0,5 (44) |
| Kaikki fluoridit | ≤ 0,8 (45) |

Muuttuja

BAT-AEL (mg/Nm3)

Pöly

2–5 (44)

BaP

0,001–0,01 (45)

HF

0,3–0,5 (44)

Kaikki fluoridit

≤ 0,8 (45)

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

BAT 61.   Itsenäisessä anodintuotantotehtaassa olevasta sintrauslaitoksesta ilmaan johdettavien pöly-, PAH- ja fluoridipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää esisuodatusyksikköä ja regeneratiivista termistä jälkipoltinta ja sen jälkeen kuivapesuria (esim. kalkkipetiä).

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 9.

Taulukko 9

Itsenäisessä anodintuotantolaitoksessa olevasta sintrauslaitoksesta ilmaan johdettavien pöly-, BaP- (PAH-yhdisteiden indikaattorina) ja fluoridipäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Pöly | 2–5 (46) |
| BaP | 0,001–0,01 (47) |
| HF | ≤ 3 (46) |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3)

Pöly

2–5 (46)

BaP

0,001–0,01 (47)

HF

≤ 3 (46)

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.3.2.2   Jäteveden muodostuminen

BAT 62.   Anodin sintrauksesta peräisin olevan jäteveden muodostumisen ehkäisemiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää suljettua vesikiertoa.

Sovellettavuus

Voidaan soveltaa yleisesti uusiin tehtaisiin ja perusparannuksiin. Veden laatu ja/tai tuotteen laatuvaatimukset voivat rajoittaa soveltamista.

1.3.2.3   Jätteet

BAT 63.   Käsiteltäväksi toimitettavien jätteiden määrien vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on kierrättää koksisuodattimesta peräisin oleva hiilipöly puhdistusväliaineena.

Sovellettavuus

Hiilipölyn tuhkapitoisuus voi rajoittaa soveltamista.

1.3.3   Alumiinin primäärituotanto

1.3.3.1   Päästöt ilmaan

BAT 64.   Søderbergin teknologiaa käyttävässä alumiinin primäärituotannossa elektrolyyttisistä kennoista peräisin olevien hajapäästöjen ehkäisemiseksi tai keräämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjen menetelmien yhdistelmää.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Käytetään tahnaa, jonka pikipitoisuus on 25–28 prosenttia (kuivatahna) |
| b | Parannetaan kokoojasuunnittelua, jotta voidaan käyttää suljetun pisteen syöttötoimia ja parantaa poistokaasun keräämisen tehokkuutta |
| c | Alumiinioksidin pistesyöttö |
| d | Anodin korkeuden lisääminen ja kohdassa BAT 67 kuvattu käsittely |
| e | Anodin ylähuuvat, kun korkean virrantiheyden anodeja käytetään yhdistettynä käsittelyyn kohdassa BAT 67 |

Menetelmä

a

Käytetään tahnaa, jonka pikipitoisuus on 25–28 prosenttia (kuivatahna)

b

Parannetaan kokoojasuunnittelua, jotta voidaan käyttää suljetun pisteen syöttötoimia ja parantaa poistokaasun keräämisen tehokkuutta

c

Alumiinioksidin pistesyöttö

d

Anodin korkeuden lisääminen ja kohdassa BAT 67 kuvattu käsittely

e

Anodin ylähuuvat, kun korkean virrantiheyden anodeja käytetään yhdistettynä käsittelyyn kohdassa BAT 67

Kuvaus

BAT 64(c): Alumiinioksidin pistesyötöllä vältetään säännöllinen pinnan rikkoutuminen (kuten manuaalisessa sivusyötössä tai katkonaisen hihnan syötössä) ja vähennetään siten siihen liittyviä fluoridi- ja pölypäästöjä

BAT 64(d): Anodin korkeampi lämpötila auttaa saamaan alempia lämpötiloja anodin kärjessä, jolloin ilmaan joutuu vähemmän päästöjä.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 12.

BAT 65.   Esikoksattuja anodeja käyttävässä alumiinin primäärituotannossa elektrolyyttisistä kennoista peräisin olevien hajapäästöjen ehkäisemiseksi tai keräämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavien menetelmien yhdistelmää.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Alumiinioksidin automaattinen monipistesyöttö |
| b | Kennon täydellinen suojaaminen huuvalla ja asianmukaiset poistokaasun poistovauhdit (siten, että poistokaasu johdetaan kohdan BAT 67 käsittelyyn) ottaen huomioon fluoridin tuottaminen sula- ja hiilianodikulutuksesta |
| c | Kohdassa BAT 67 lueteltuihin puhdistusmenetelmiin liittyvän imujärjestelmän nopeuttaminen |
| d | Anodin vaihtoajan ja muihin sellaisiin toimiin käytettävän ajan vähentäminen, joissa kennohuuvat on poistettava |
| e | Tehokkaat prosessivalvontajärjestelmät, joilla vältetään prosessipoikkeamat, jotka voisivat muuten aiheuttaa kennojen kehittymisen lisääntymistä ja päästöjä. |
| f | Ohjelmoidun järjestelmän käyttö kennotoimenpiteille ja huollolle |
| g | Käytetään vakiintuneita tehokkaita puhdistusmenetelmiä sauvalaitoksessa fluoridien ja hiilen ottamiseksi talteen |
| h | Poistettujen anodien varastointi lähelle kennoa yhdistettynä kohdan BAT 67 käsittelyyn tai suljetuissa laatikoissa olevien tyvien varastointiin |

Menetelmä

a

Alumiinioksidin automaattinen monipistesyöttö

b

Kennon täydellinen suojaaminen huuvalla ja asianmukaiset poistokaasun poistovauhdit (siten, että poistokaasu johdetaan kohdan BAT 67 käsittelyyn) ottaen huomioon fluoridin tuottaminen sula- ja hiilianodikulutuksesta

c

Kohdassa BAT 67 lueteltuihin puhdistusmenetelmiin liittyvän imujärjestelmän nopeuttaminen

d

Anodin vaihtoajan ja muihin sellaisiin toimiin käytettävän ajan vähentäminen, joissa kennohuuvat on poistettava

e

Tehokkaat prosessivalvontajärjestelmät, joilla vältetään prosessipoikkeamat, jotka voisivat muuten aiheuttaa kennojen kehittymisen lisääntymistä ja päästöjä.

f

Ohjelmoidun järjestelmän käyttö kennotoimenpiteille ja huollolle

g

Käytetään vakiintuneita tehokkaita puhdistusmenetelmiä sauvalaitoksessa fluoridien ja hiilen ottamiseksi talteen

h

Poistettujen anodien varastointi lähelle kennoa yhdistettynä kohdan BAT 67 käsittelyyn tai suljetuissa laatikoissa olevien tyvien varastointiin

Sovellettavuus

BAT 65.c ja h eivät ole sovellettavissa olemassa olevissa laitoksissa.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 12.

1.3.3.1.1   Kanavoidut pöly- ja fluoridipäästöt

BAT 66.   Raaka-aineiden varastoinnista, käsittelystä ja kuljetuksesta peräisin olevien pölypäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 10.

Taulukko 10

Raaka-aineiden varastoinnista, käsittelystä ja kuljetuksesta peräisin olevan pölyn BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (48) |
| --- | --- |
| Pöly | ≤ 5–10 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (48)

Pöly

≤ 5–10

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

BAT 67.   Elektrolyyttisistä kennoista ilmaan johdettavien pöly-, metalli- ja fluoridipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavista menetelmistä.

| | Menetelmä (49) | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Kuivataan pesuri käyttämällä alumiinioksidia adsorbenttiaineena ja sen jälkeen pussisuodatinta | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b | Kuivataan pesuri käyttämällä alumiinioksidia adsorbenttiaineena ja sen jälkeen pussisuodatinta ja märkäpesuria | Sovellettavuus voi olla rajallista seuraavissa tapauksissa:






  — | erittäin suuri poistokaasun virtausnopeus (tuotetun jätteen ja jäteveden suuren määrän vuoksi) |

Menetelmä (49)

Sovellettavuus

a

Kuivataan pesuri käyttämällä alumiinioksidia adsorbenttiaineena ja sen jälkeen pussisuodatinta

Voidaan soveltaa yleisesti

b

Kuivataan pesuri käyttämällä alumiinioksidia adsorbenttiaineena ja sen jälkeen pussisuodatinta ja märkäpesuria

Sovellettavuus voi olla rajallista seuraavissa tapauksissa:

—

erittäin suuri poistokaasun virtausnopeus (tuotetun jätteen ja jäteveden suuren määrän vuoksi)

| — | kuivilla alueilla (tarvittavan veden suuren määrän ja jätevedenkäsittelytarpeen vuoksi) |
| --- | --- |

—

kuivilla alueilla (tarvittavan veden suuren määrän ja jätevedenkäsittelytarpeen vuoksi)

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 11 ja taulukko 12.

Taulukko 11

Elektrolyyttisistä kennoista ilmaan johdettavien pölypäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Pöly | 2–5 (50) |
| HF | ≤ 1,0 (50) |
| Kaikki fluoridit | ≤ 1,5 (51) |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3)

Pöly

2–5 (50)

HF

≤ 1,0 (50)

Kaikki fluoridit

≤ 1,5 (51)

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.3.3.1.2   Pölyn ja fluoridien kokonaispäästöt

Elektrolyysitalosta ilmaan johdettavien pölyn ja fluoridien kokonaispäästöjen (kerätty elektrolyyttisistä kennoista ja kattoaukoista) BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot Ks. Taulukko 12.

Taulukko 12

Elektrolyysitalosta ilmaan joutuville pölyn ja fluoridien kokonaispäästöjen (kerätty elektrolyyttisistä kennoista ja kattoaukoista) BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT | BAT-AEL-tasot olemassa oleville laitoksille (kg/t Al) (52)
   (53) | BAT-AEL-tasot uusille laitoksille (kg/t Al) (52) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pöly | Kohtien BAT 64, BAT 65 ja BAT 67 yhdistelmä | ≤ 1,2 | ≤ 0,6 |
| Kaikki fluoridit | ≤ 0,6 | ≤ 0,35 |

Parametri

BAT

BAT-AEL-tasot olemassa oleville laitoksille (kg/t Al) (52)
   (53)

BAT-AEL-tasot uusille laitoksille (kg/t Al) (52)

Pöly

Kohtien BAT 64, BAT 65 ja BAT 67 yhdistelmä

≤ 1,2

≤ 0,6

Kaikki fluoridit

≤ 0,6

≤ 0,35

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

BAT 68.   Alumiinin primäärituotannossa sulavasta ja sulaneesta metallista ja valusta ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai molempia seuraavista menetelmistä.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Käytetään nestemäistä metallia elektrolyysistä ja kontaminoitumatonta alumiinimateriaalia eli kiinteää materiaalia, jossa ei ole maalin, muovin tai öljyn kaltaisia aineita (esim. laadun vuoksi leikattujen aihioiden ylä- tai alaosassa) |
| b | Pussisuodatin (54) |

Menetelmä

a

Käytetään nestemäistä metallia elektrolyysistä ja kontaminoitumatonta alumiinimateriaalia eli kiinteää materiaalia, jossa ei ole maalin, muovin tai öljyn kaltaisia aineita (esim. laadun vuoksi leikattujen aihioiden ylä- tai alaosassa)

b

Pussisuodatin (54)

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. Taulukko 13.

Taulukko 13

Alumiinin primäärituotannossa sulavasta ja sulaneesta metallista ja valusta ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen BAT-tekniikan mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (55)
   (56) |
| --- | --- |
| Pöly | 2–25 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (55)
   (56)

Pöly

2–25

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.3.3.1.3   Rikkidioksidipäästöt

BAT 69.   Elektrolyysikennoista ilmaan johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai molempia seuraavista menetelmistä.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Käytetään vähän rikkiä sisältäviä anodeja | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b | Märkäpesuri (57) | Sovellettavuus voi olla rajallista seuraavissa tapauksissa:






  — | erittäin suuri poistokaasun virtausnopeus (tuotetun jätteen ja jäteveden suuren määrän vuoksi) |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Käytetään vähän rikkiä sisältäviä anodeja

Voidaan soveltaa yleisesti

b

Märkäpesuri (57)

Sovellettavuus voi olla rajallista seuraavissa tapauksissa:

—

erittäin suuri poistokaasun virtausnopeus (tuotetun jätteen ja jäteveden suuren määrän vuoksi)

| — | kuivilla alueilla (tarvittavan veden suuren määrän ja jätevedenkäsittelytarpeen vuoksi) |
| --- | --- |

—

kuivilla alueilla (tarvittavan veden suuren määrän ja jätevedenkäsittelytarpeen vuoksi)

Kuvaus

BAT 69(a): Alle 1,5 prosenttia vuotuisena keskiarvona rikkiä sisältäviä anodeja voidaan tuottaa yhdistämällä asianmukaisesti käytettävät raaka-aineet. Elektrolyysiprosessin toteuttamiskelpoisuus edellyttää vähintään 0,9 prosentin rikkipitoisuutta vuotuisena keskiarvona.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 14.

Taulukko 14

Elektrolyysikennoista ilmaan johdettavien SO2-päästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (kg/t Al) (58)
   (59) |
| --- | --- |
| SO2 | ≤ 2.5–15 |

Parametri

BAT-AEL (kg/t Al) (58)
   (59)

SO2

≤ 2.5–15

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.3.3.1.4   Perfluorihiilipäästöt

BAT 70.   Alumiinin primäärituotannosta ilmaan johdettavien perfluorihiilipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kaikkia seuraavia menetelmiä.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Alumiinioksidin automaattinen monipistesyöttö | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b | Elektrolyysiprosessin tietokoneohjaus aktiivisten kennotietokantojen ja kennojen käyttömuuttujien tarkkailun perusteella | Voidaan soveltaa yleisesti |
| c | Automaattinen anodivaikutuksen poistaminen | Ei voida soveltaa Søderbergin kennoihin koska anodimallin (vain yksi kappale) vuoksi tähän menetelmään liittyvä sulavirtaus ei ole mahdollinen |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Alumiinioksidin automaattinen monipistesyöttö

Voidaan soveltaa yleisesti

b

Elektrolyysiprosessin tietokoneohjaus aktiivisten kennotietokantojen ja kennojen käyttömuuttujien tarkkailun perusteella

Voidaan soveltaa yleisesti

c

Automaattinen anodivaikutuksen poistaminen

Ei voida soveltaa Søderbergin kennoihin koska anodimallin (vain yksi kappale) vuoksi tähän menetelmään liittyvä sulavirtaus ei ole mahdollinen

Kuvaus

BAT 70(c): Anodivaikutus tapahtuu, kun elektrolyytin alumiinioksidisisältö laskee alle 1–2 prosentin Anodivaikutusten aikana alumiinioksidin hajoamisen sijasta kryoliittisula hajoaa metalli- ja fluoridi-ioneiksi ja fluoridi-ionit muodostavat kaasumaisia perfluorihiiliä, jotka reagoivat hiilianodin kanssa.

1.3.3.1.5   PAH- ja CO-päästöt

BAT 71.   Søderbergin menetelmää käyttävästä alumiinin primäärituotannosta ilmaan johdettavien CO- ja PAH-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on polttaa CO ja PAH kennon poistokaasussa.

1.3.3.2   Jäteveden muodostuminen

BAT 72.   Jäteveden muodostumisen ehkäisemiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää uudelleen tai kierrättää jäähdytysvesi ja käsitelty jätevesi, myös sadevesi, prosessin puitteissa.

Sovellettavuus

Voidaan soveltaa yleisesti uusiin tehtaisiin ja merkittäviin parannustoimiin. Veden laatu ja/tai tuotteen laatuvaatimukset voivat rajoittaa soveltamista. Uudelleenkäytettävän tai kierrätettävän jäähdytysveden, käsitellyn jäteveden ja sadeveden määrä voi olla enintään prosessissa tarvittavan veden määrä.

1.3.3.3   Jätteet

BAT 73.   Käytetyn kennon vuorauksen häviämisen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on järjestää toimenpiteet paikalla siten, että helpotetaan sen ulkoista kierrättämistä, kuten sementin valmistusta suolakuonan talteenottoprosessissa, teräs- tai ferroseosteollisuuden hiilen lisääjänä tai sekundääriraaka-aineena (esim. vuorivilla), loppukuluttajan vaatimusten mukaisesti.

1.3.4   Alumiinin sekundäärituotanto

1.3.4.1   Sekundäärimateriaalit

BAT 74.   Raaka-aineiden saamisen lisäämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on erottaa muut kuin metalliosat ja muut metallit kuin alumiini käyttämällä yhtä seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää käsiteltyjen aineiden osista riippuen.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Rautametallien magneettinen erottaminen |
| b | Alumiinin pyörrevirtaerotus (käyttämällä liikkuvia sähkömagneettisia kenttiä) muista osista |
| c | Eri metallien ja muiden kuin metalliosien erottaminen suhteellisen tiheyden perusteella (käyttämällä nestettä, jossa on eri tiheys) |

Menetelmä

a

Rautametallien magneettinen erottaminen

b

Alumiinin pyörrevirtaerotus (käyttämällä liikkuvia sähkömagneettisia kenttiä) muista osista

c

Eri metallien ja muiden kuin metalliosien erottaminen suhteellisen tiheyden perusteella (käyttämällä nestettä, jossa on eri tiheys)

1.3.4.2   Energia

BAT 75.   Energian käyttämiseksi tehokkaasti parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Uunin panoksen esilämmitys poistokaasujen avulla | Voidaan soveltaa vain muihin kuin kiertouuneihin |
| b | Kaasujen kierrättäminen uudelleen palamattomien hiilivetyjen kanssa poltinjärjestelmään | Voidaan soveltaa vain lieskauuneihin ja kuivaimiin |
| c | Toimitetaan nestemäistä metallia suoraa muovaamista varten | Kuljetukseen tarvittava aika rajoittaa soveltamista (enintään 4–5 tuntia) |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Uunin panoksen esilämmitys poistokaasujen avulla

Voidaan soveltaa vain muihin kuin kiertouuneihin

b

Kaasujen kierrättäminen uudelleen palamattomien hiilivetyjen kanssa poltinjärjestelmään

Voidaan soveltaa vain lieskauuneihin ja kuivaimiin

c

Toimitetaan nestemäistä metallia suoraa muovaamista varten

Kuljetukseen tarvittava aika rajoittaa soveltamista (enintään 4–5 tuntia)

1.3.4.3   Päästöt ilmaan

BAT 76.   Ilmaan johdettavien päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on poistaa öljy ja orgaaniset yhdisteet lastuamisjätteistä ennen sulatusvaihetta linkoamalla ja/tai kuivaamalla (60).

Sovellettavuus

Linkoamista voidaan soveltaa vain erittäin öljyisiin lastuamisjätteisiin, kun sitä sovelletaan ennen kuivaamista. Öljyä ja orgaanisia yhdisteitä ei ehkä tarvitse poistaa, jos uuni ja puhdistusjärjestelmä on suunniteltu orgaanisten aineiden käsittelyä varten

1.3.4.3.1   Hajapäästöt

BAT 77.   Romun esikäsittelystä peräisin olevien hajapäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai molempia seuraavista menetelmistä.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Koteloidut kuljettimet tai pneumaattinen kuljetus ja ilmanpoistojärjestelmä |
| b | Kotelot tai huuvat panostus- ja poistopisteisiin ja ilmanpoistojärjestelmä |

Menetelmä

a

Koteloidut kuljettimet tai pneumaattinen kuljetus ja ilmanpoistojärjestelmä

b

Kotelot tai huuvat panostus- ja poistopisteisiin ja ilmanpoistojärjestelmä

BAT 78.   Sulatusuunien panostamisesta ja purkamisesta/laskemisesta peräisin olevien hajapäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Huuvan sijoittaminen uunin oveen ja laskuaukkoon ja suodatusjärjestelmään liitetty poistokaasun poistaminen | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b | Savunkeräyskotelo, joka kattaa sekä panostus- että tyhjennysalueet | Voidaan soveltaa vain kiinteisiin rumpu-uuneihin |
| c | Suljettu uunin ovi (61) | Voidaan soveltaa yleisesti |
| d | Suljettu panostusvaunu | Voidaan soveltaa vain muihin kuin kiertouuneihin |
| e | Tarvittavan prosessin mukaan muokattavan imujärjestelmän nopeuttaminen (61) | Voidaan soveltaa yleisesti |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Huuvan sijoittaminen uunin oveen ja laskuaukkoon ja suodatusjärjestelmään liitetty poistokaasun poistaminen

Voidaan soveltaa yleisesti

b

Savunkeräyskotelo, joka kattaa sekä panostus- että tyhjennysalueet

Voidaan soveltaa vain kiinteisiin rumpu-uuneihin

c

Suljettu uunin ovi (61)

Voidaan soveltaa yleisesti

d

Suljettu panostusvaunu

Voidaan soveltaa vain muihin kuin kiertouuneihin

e

Tarvittavan prosessin mukaan muokattavan imujärjestelmän nopeuttaminen (61)

Voidaan soveltaa yleisesti

Kuvaus

BAT 78(a) ja (b): Käytetään suojusta ja uuttamista prosessista peräisin olevien poistokaasujen keräämiseksi ja käsittelemiseksi

BAT 78(d): Panostuskippa tiivistää uunin avoimen oven romun purkamisen aikana ja säilyttää uunin tiiviinä tämän vaiheen ajan.

BAT 79.   Vaahto-/kuonakäsittelystä peräisin olevien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Vaahdon/kuonan jäähdyttäminen heti, kun ne on vaahdotettu uunista, suljetuissa säiliöissä inerttikaasussa |
| b | Vaahdon/kuonan kastumisen estäminen |
| c | Vaahdon/kuonan tiivistäminen ilmanpoisto- ja pölynpuhdistusjärjestelmällä |

Menetelmä

a

Vaahdon/kuonan jäähdyttäminen heti, kun ne on vaahdotettu uunista, suljetuissa säiliöissä inerttikaasussa

b

Vaahdon/kuonan kastumisen estäminen

c

Vaahdon/kuonan tiivistäminen ilmanpoisto- ja pölynpuhdistusjärjestelmällä

1.3.4.3.2   Kanavoidut pölypäästöt

BAT 80.   Lastuamisjätteiden kuivaamisesta ja öljyn ja orgaanisten yhdisteiden poistamisesta lastuamisjätteistä, murskaamisesta, jauhamisesta ja muiden kuin metalliosien ja muiden metallien kuin alumiinin kuivaerottamisesta ja varastoinnista, käsittelystä ja kuljettamisesta alumiinin sekundäärituotannossa peräisin olevien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 15.

Taulukko 15

Lastuamisjätteiden kuivaamisesta ja öljyn ja orgaanisten yhdisteiden poistamisesta lastuamisjätteistä, murskaamisesta, jauhamisesta ja muiden kuin metalliosien ja muiden metallien kuin alumiinin kuivaerottamisesta ja varastoinnista, käsittelystä ja kuljettamisesta alumiinin sekundäärituotannossa peräisin olevien pöly- ja metallipäästöjen BAT-tekniikan mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (62) |
| --- | --- |
| Pöly | ≤ 5 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (62)

Pöly

≤ 5

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

BAT 81.   Panostuksen, sulattamisen, tyhjentämisen ja sulametallikäsittelyn kaltaisista uuniprosesseista alumiinin sekundäärituotannossa ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 16.

Taulukko 16

Panostuksen, sulattamisen, kaadon ja sulametallikäsittelyn kaltaisista uuniprosesseista alumiinin sekundäärituotannossa peräisin olevien ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (63) |
| --- | --- |
| Pöly | 2–5 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (63)

Pöly

2–5

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

BAT 82.   Uudelleensulattamisesta alumiinin sekundäärituotannossa peräisin olevien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Käytetään kontaminoitumatonta alumiinimateriaalia eli kiinteää ainetta, jossa ei ole maalin, muovin tai öljyn kaltaisia aineita (esim. aihiot) |
| b | Optimoidaan poltto-olosuhteet pölypäästöjen vähentämiseksi |
| c | Pussisuodatin |

Menetelmä

a

Käytetään kontaminoitumatonta alumiinimateriaalia eli kiinteää ainetta, jossa ei ole maalin, muovin tai öljyn kaltaisia aineita (esim. aihiot)

b

Optimoidaan poltto-olosuhteet pölypäästöjen vähentämiseksi

c

Pussisuodatin

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 17.

Taulukko 17

Alumiinin sekundäärituotannosta peräisin olevien pölypäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (64)
   (65) |
| --- | --- |
| Pöly | 2–5 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (64)
   (65)

Pöly

2–5

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.3.4.3.3   Orgaanisten yhdisteiden päästöt

BAT 83.   Kontaminoituneiden sekundääriraaka-aineiden (esim. lastuamisjäte) ja sulatusuunista ilmaan johdettavien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta yhdessä vähintään yhden seuraavan menetelmän kanssa.

| | Menetelmä (66) |
| --- | --- |
| a | Valitaan ja syötetään raaka-aineet uunin tyypin ja käytettävän puhdistusmenetelmän mukaisesti |
| b | Sisäinen poltinjärjestelmä sulatusuuneille |
| c | Jälkipoltin |
| d | Nopea valuttaminen |
| e | Aktiivihiilen lisääminen |

Menetelmä (66)

a

Valitaan ja syötetään raaka-aineet uunin tyypin ja käytettävän puhdistusmenetelmän mukaisesti

b

Sisäinen poltinjärjestelmä sulatusuuneille

c

Jälkipoltin

d

Nopea valuttaminen

e

Aktiivihiilen lisääminen

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 18.

Taulukko 18

Kontaminoituneiden raaka-aineiden (esim. lastuamisjätteen) lämpökäsittelystä ja sulatusuuneista ilmaan johtuvien TVOC- ja PCDD/F-päästöjen BAT-tekniikan mukaiset päästötasot

| Parametri | Yksikkö | BAT-AEL-arvo |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg/Nm3 | ≤ 10–30 (67) |
| PCDD/F-päästöt | ng I-TEQ/Nm3 | ≤ 0,1 (68) |

Parametri

Yksikkö

BAT-AEL-arvo

TVOC

mg/Nm3

≤ 10–30 (67)

PCDD/F-päästöt

ng I-TEQ/Nm3

≤ 0,1 (68)

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.3.4.3.4   Happopäästöt

BAT 84.   Kontaminoituneiden sekundääriraaka-aineiden (esim. lastuamisjätteet) lämpökäsittelystä, sulatusuunista ja uudelleensulattamisesta ja sulatetun metallin käsittelystä ilmaan johdettavien HCl-, Cl2- ja HF-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| Menetelmä |
| --- |
| a | Valitaan ja syötetään raaka-aineet uunin tyypin ja käytettävän puhdistusmenetelmän mukaisesti (69) |
| b | Lisätään Ca(OH)2 tai natriumbikarbonaatti yhdessä pussisuodattimen kanssa (69) |
| c | Ohjataan raffinointiprosessia, muokataan käytettävän raffinointikaasun sulatetuissa metalleissa olevien saasteiden poistamiseksi |
| d | Käytetään laimennusklooria inerttikaasun kanssa raffinointiprosessissa |

Menetelmä

a

Valitaan ja syötetään raaka-aineet uunin tyypin ja käytettävän puhdistusmenetelmän mukaisesti (69)

b

Lisätään Ca(OH)2 tai natriumbikarbonaatti yhdessä pussisuodattimen kanssa (69)

c

Ohjataan raffinointiprosessia, muokataan käytettävän raffinointikaasun sulatetuissa metalleissa olevien saasteiden poistamiseksi

d

Käytetään laimennusklooria inerttikaasun kanssa raffinointiprosessissa

Kuvaus

BAT 84(d): Käytetään inerttikaasulla laimennettua klooria puhtaan kloorin sijasta klooripäästöjen vähentämiseksi. Raffinoinnin voi tehdä myös vain inerttikaasulla.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 19.

Taulukko 19

Kontaminoituneiden sekundääriraaka-aineiden (esim. lastuamisjätteet) lämpökäsittelystä, sulatusuunista ja uudelleensulattamisesta ja sulatetun metallin käsittelystä peräisin olevien ilmaan johdettavien HCl-, Cl2- ja HF-päästöjen BAT-tekniikan mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| HCl | ≤ 5–10 (70) |
| Cl2 | ≤ 1 (71)
   (72) |
| HF | ≤ 1 (73) |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3)

HCl

≤ 5–10 (70)

Cl2

≤ 1 (71)
   (72)

HF

≤ 1 (73)

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.3.4.4   Jätteet

BAT 85.   Alumiinin sekundäärituotannosta käsiteltäväksi toimitettujen jätteiden määrien vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on järjestää toimenpiteet paikalla niin, että niillä helpotetaan prosessin jäämien uudelleenkäyttöä tai, jos se ei onnistu, prosessin jäämien kierrättämistä, myös käyttämällä yhtä seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Käytetään prosessissa kerätty pöly uudelleen, jos sulatusuunissa käytetään suolasulaa tai suolakuonan talteenottoprosessissa |
| b | Suolakuonan täydellinen kierrättäminen |
| c | Sovelletaan vaahto-/kuonakäsittelyä alumiinin ottamiseksi talteen uuneissa, joissa ei käytetä suolasulaa |

Menetelmä

a

Käytetään prosessissa kerätty pöly uudelleen, jos sulatusuunissa käytetään suolasulaa tai suolakuonan talteenottoprosessissa

b

Suolakuonan täydellinen kierrättäminen

c

Sovelletaan vaahto-/kuonakäsittelyä alumiinin ottamiseksi talteen uuneissa, joissa ei käytetä suolasulaa

BAT 86.   Alumiinin sekundäärituotannosta peräisin olevan suolakuonan määrien vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Lisätään käytettävän raaka-aineen laatua erottamalla muut kuin metalliset osat ja muut metallit kuin alumiini romuksi, jossa alumiini sekoitetaan muiden osien kanssa | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b | Poistetaan öljy ja orgaaniset aineet kontaminoituneesta lastuamisjätteestä ennen sulattamista | Voidaan soveltaa yleisesti |
| c | Metallin pumppaaminen tai sekoittaminen | Ei voida soveltaa kiertouuneihin |
| d | Kallistettava kiertouuni | Tämän uunin käytölle voi olla rajoituksia syöttömateriaalien koon vuoksi |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Lisätään käytettävän raaka-aineen laatua erottamalla muut kuin metalliset osat ja muut metallit kuin alumiini romuksi, jossa alumiini sekoitetaan muiden osien kanssa

Voidaan soveltaa yleisesti

b

Poistetaan öljy ja orgaaniset aineet kontaminoituneesta lastuamisjätteestä ennen sulattamista

Voidaan soveltaa yleisesti

c

Metallin pumppaaminen tai sekoittaminen

Ei voida soveltaa kiertouuneihin

d

Kallistettava kiertouuni

Tämän uunin käytölle voi olla rajoituksia syöttömateriaalien koon vuoksi

1.3.5   Suolakuonan kierrätysprosessi

1.3.5.1   Hajapäästöt

BAT 87.   Suolakuonan kierrätysprosessista peräisin olevien hajapäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai molempia seuraavista menetelmistä.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Laitteen kotelointi ja suodatusjärjestelmään liittyvä kaasunpoisto |
| b | Huuva ja suodatusjärjestelmään liittyvä kaasunpoisto |

Menetelmä

a

Laitteen kotelointi ja suodatusjärjestelmään liittyvä kaasunpoisto

b

Huuva ja suodatusjärjestelmään liittyvä kaasunpoisto

1.3.5.2   Kanavoidut pölypäästöt

BAT 88.   Suolakuonan kierrättämisprosessiin liittyvästä murskaamisesta ja kuivajauhamisesta peräisin olevien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 20.

Taulukko 20

Suolakuonan kierrättämisprosessiin liittyvästä murskaamisesta ja kuivajauhamisesta peräisin olevien pöly- ja metallipäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (74) |
| --- | --- |
| Pöly | 2–5 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (74)

Pöly

2–5

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.3.5.3   Kaasumaiset yhdisteet

BAT 89.   Suolakuonan kierrättämisprosessin märkäjauhamisesta ja liuottamisesta peräisin olevien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä (75) |
| --- | --- |
| a | Aktiivihiilen lisääminen |
| b | Jälkipoltin |
| c | Märkäpesuri ja H2SO4-liuos |

Menetelmä (75)

a

Aktiivihiilen lisääminen

b

Jälkipoltin

c

Märkäpesuri ja H2SO4-liuos

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 21.

Taulukko 21

Suolakuonan kierrättämisprosessin märkäjauhamisesta ja uuttamisesta peräisin olevien pöly- ja metallipäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (76) |
| --- | --- |
| NH3 | ≤ 10 |
| PH3 | ≤ 0,5 |
| H2S | ≤ 2 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (76)

NH3

≤ 10

PH3

≤ 0,5

H2S

≤ 2

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.4   LYIJYN JA/TAI TINAN TUOTANTOA KOSKEVAT BAT-PÄÄTELMÄT

1.4.1   Päästöt ilmaan

1.4.1.1   Hajapäästöt

BAT 90.   Primääri- ja sekundäärimateriaalien valmistelusta (kuten mittauksesta, sekoittamisesta, yhdistämisestä, hajottamisesta, leikkaamisesta ja seulonnasta) peräisin olevien hajapäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Koteloidut kuljettimet tai pneumaattinen siirtojärjestelmä pölyiselle materiaalille | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b | Koteloidut laitteet. Kun käytetään pölyistä materiaalia, päästöt kerätään ja lähetetään puhdistusjärjestelmään | Voidaan soveltaa vain sekoituksiin, jotka on valmisteltu annosteluastiassa tai painohäviöjärjestelmässä |
| c | Suljetussa rakennuksessa tehty raaka-aineiden sekoittaminen | Voidaan soveltaa vain pölyisiin materiaaleihin Olemassa olevissa laitoksissa soveltaminen voi olla vaikeaa tilavaatimusten vuoksi |
| d | Pölynpoistojärjestelmät kuten vesisuihkut | Voidaan soveltaa vain ulkona tehtyyn sekoittamiseen |
| e | Raaka-aineiden pelletöinti | Voidaan soveltaa vain, kun prosessissa ja uunissa voidaan käyttää pelletöityjä raaka-aineita |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Koteloidut kuljettimet tai pneumaattinen siirtojärjestelmä pölyiselle materiaalille

Voidaan soveltaa yleisesti

b

Koteloidut laitteet. Kun käytetään pölyistä materiaalia, päästöt kerätään ja lähetetään puhdistusjärjestelmään

Voidaan soveltaa vain sekoituksiin, jotka on valmisteltu annosteluastiassa tai painohäviöjärjestelmässä

c

Suljetussa rakennuksessa tehty raaka-aineiden sekoittaminen

Voidaan soveltaa vain pölyisiin materiaaleihin Olemassa olevissa laitoksissa soveltaminen voi olla vaikeaa tilavaatimusten vuoksi

d

Pölynpoistojärjestelmät kuten vesisuihkut

Voidaan soveltaa vain ulkona tehtyyn sekoittamiseen

e

Raaka-aineiden pelletöinti

Voidaan soveltaa vain, kun prosessissa ja uunissa voidaan käyttää pelletöityjä raaka-aineita

BAT 91.   Lyijyn primäärituotannossa ja lyijyn ja/tai tinan sekundäärituotannossa materiaalin esikäsittelystä (kuten kuivaamisesta, purkamisesta, sintrauksesta, briketöinnistä, pelletöinnistä ja akun hajottamisesta, seulonnasta ja luokittelusta) peräisin olevien hajapäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai molempia seuraavista menetelmistä.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Koteloidut kuljettimet tai pneumaattinen siirtojärjestelmä pölyiselle materiaalille |
| b | Koteloidut laitteet. Kun käytetään pölyistä materiaalia, päästöt kerätään ja lähetetään puhdistusjärjestelmään |

Menetelmä

a

Koteloidut kuljettimet tai pneumaattinen siirtojärjestelmä pölyiselle materiaalille

b

Koteloidut laitteet. Kun käytetään pölyistä materiaalia, päästöt kerätään ja lähetetään puhdistusjärjestelmään

BAT 92.   Lyijyn ja/tai tinan tuotannossa panostuksesta, sulattamisesta ja kaadosta ja lyijyn primäärituotannossa kuparinpoistotoimenpiteistä peräisin olevien hajapäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää jäljempänä esitettävien tekniikkojen asianmukaista yhdistelmää.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Koteloitu panostusjärjestelmä ja ilmanpoistojärjestelmä | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b | Suljetut tai koteloidut uunit, joiden ovi on tiivistetty (77) prosesseissa, joissa syöttö ja tuotos eivät ole jatkuvia | Voidaan soveltaa yleisesti |
| c | Käytetään uunia ja kaasureittejä alipaineessa ja riittävässä kaasunpoistonopeudessa paineistumisen estämiseksi | Voidaan soveltaa yleisesti |
| d | Käytetään huuvaa/koteloita panostus- ja laskukohdissa | Voidaan soveltaa yleisesti |
| e | Suljettu rakennus | Voidaan soveltaa yleisesti |
| f | Täydennetään huuvasuoja ilmanpoistojärjestelmällä | Olemassa olevissa laitoksissa tai olemassa olevien laitosten perusparannuksissa soveltaminen voi olla vaikeaa tilavaatimusten vuoksi |
| g | Säilytetään uunin sinetöinti | Voidaan soveltaa yleisesti |
| h | Pidetään uunin lämpötila matalimmalla vaaditulla tasolla | Voidaan soveltaa yleisesti |
| i | Käytetään huuvaa laskupisteessä, senkoissa ja kuona-alueella ilmanpoistojärjestelmän kanssa | Voidaan soveltaa yleisesti |
| j | Pölyisen raaka-aineen esikäsittely, esimerkiksi pelletöinti | Voidaan soveltaa vain, kun prosessissa ja uunissa voidaan käyttää pelletöityjä raaka-aineita |
| k | Käytetään täyttötaskua senkoille laskun aikana | Voidaan soveltaa yleisesti |
| l | Suodatusjärjestelmään liitetty ilmanpoistojärjestelmä panostus- ja laskualueilla | Voidaan soveltaa yleisesti |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Koteloitu panostusjärjestelmä ja ilmanpoistojärjestelmä

Voidaan soveltaa yleisesti

b

Suljetut tai koteloidut uunit, joiden ovi on tiivistetty (77) prosesseissa, joissa syöttö ja tuotos eivät ole jatkuvia

Voidaan soveltaa yleisesti

c

Käytetään uunia ja kaasureittejä alipaineessa ja riittävässä kaasunpoistonopeudessa paineistumisen estämiseksi

Voidaan soveltaa yleisesti

d

Käytetään huuvaa/koteloita panostus- ja laskukohdissa

Voidaan soveltaa yleisesti

e

Suljettu rakennus

Voidaan soveltaa yleisesti

f

Täydennetään huuvasuoja ilmanpoistojärjestelmällä

Olemassa olevissa laitoksissa tai olemassa olevien laitosten perusparannuksissa soveltaminen voi olla vaikeaa tilavaatimusten vuoksi

g

Säilytetään uunin sinetöinti

Voidaan soveltaa yleisesti

h

Pidetään uunin lämpötila matalimmalla vaaditulla tasolla

Voidaan soveltaa yleisesti

i

Käytetään huuvaa laskupisteessä, senkoissa ja kuona-alueella ilmanpoistojärjestelmän kanssa

Voidaan soveltaa yleisesti

j

Pölyisen raaka-aineen esikäsittely, esimerkiksi pelletöinti

Voidaan soveltaa vain, kun prosessissa ja uunissa voidaan käyttää pelletöityjä raaka-aineita

k

Käytetään täyttötaskua senkoille laskun aikana

Voidaan soveltaa yleisesti

l

Suodatusjärjestelmään liitetty ilmanpoistojärjestelmä panostus- ja laskualueilla

Voidaan soveltaa yleisesti

BAT 93.   Lyijyn ja/tai tinan primääri- ja sekundäärituotannossa uudelleensulattamisesta, raffinoinnista ja valusta peräisin olevien hajapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavien menetelmien yhdistelmää.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Huuva sulatusuunissa tai kattilassa ja ilmanpoistojärjestelmä |
| b | Kannet, joilla kattila suljetaan raffinointireaktioiden ja kemikaalien lisäämisen aikana |
| c | Huuva ja ilmanpoistojärjestelmä kouruissa ja laskupisteissä |
| d | Sulatteen lämpötilan valvonta |
| e | Suljetut mekaaniset vaahdotuslaitteet pölyisen kuonan/jäämien poistamiseksi |

Menetelmä

a

Huuva sulatusuunissa tai kattilassa ja ilmanpoistojärjestelmä

b

Kannet, joilla kattila suljetaan raffinointireaktioiden ja kemikaalien lisäämisen aikana

c

Huuva ja ilmanpoistojärjestelmä kouruissa ja laskupisteissä

d

Sulatteen lämpötilan valvonta

e

Suljetut mekaaniset vaahdotuslaitteet pölyisen kuonan/jäämien poistamiseksi

1.4.1.2   Kanavoidut pölypäästöt

BAT 94.   Lyijyn ja/tai tinan primääri- ja sekundäärituotannossa raaka-aineiden valmistelusta (kuten vastaanotosta, käsittelystä, varastoinnista, mittauksesta, yhdistämisestä, sekoittamisesta, kuivaamisesta, murskaamisesta, leikkaamisesta ja seulonnasta) peräisin olevien ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 22.

Taulukko 22

Lyijyn ja/tai tinan primääri- ja sekundäärituotannossa raaka-aineiden valmistelusta peräisin olevien ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (78) |
| --- | --- |
| Pöly | ≤ 5 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (78)

Pöly

≤ 5

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

BAT 95.   Akkujen valmistelusta (hajottamisesta, seulonnasta ja luokittelusta) ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta tai märkäpesuria.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. Taulukko 23.

Taulukko 23

Akkujen valmistelusta (hajottamisesta, seulonnasta ja luokittelusta) ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (79) |
| --- | --- |
| Pöly | ≤ 5 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (79)

Pöly

≤ 5

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

BAT 96.   Lyijyn ja/tai tinan primääri- ja sekundäärituotannossa panostuksesta, sulattamisesta ja kaatamisesta (muut kuin rikkihappotehtaaseen tai nestemäisen SO2:n tehtaaseen ohjatut) peräisin olevien ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 24.

Taulukko 24

Lyijyn ja/tai tinan primääri- ja sekundäärituotannossa panostuksesta, sulattamisesta ja kaatamisesta (muut kuin rikkihappotehtaaseen tai nestemäisen SO2:n tehtaaseen ohjatut) peräisin olevien ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Pöly | < 2–4 (80)
   (81) |
| Pb | ≤ 1 (82) |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3)

Pöly

< 2–4 (80)
   (81)

Pb

≤ 1 (82)

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

BAT 97.   Lyijyn ja/tai tinan primääri- ja sekundäärituotannossa uudelleensulattamisesta, raffinoinnista ja valusta peräisin olevien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavia menetelmiä.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Pyrometallurgisissa prosesseissa: pidetään sulatteen lämpötila mahdollisimman matalana prosessivaiheen mukaisesti yhdessä pussisuodattimen kanssa |
| b | Hydrometallurgisissa prosesseissa: käytetään märkäpesuria |

Menetelmä

a

Pyrometallurgisissa prosesseissa: pidetään sulatteen lämpötila mahdollisimman matalana prosessivaiheen mukaisesti yhdessä pussisuodattimen kanssa

b

Hydrometallurgisissa prosesseissa: käytetään märkäpesuria

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 25.

Taulukko 25

Lyijyn ja/tai tinan primääri- ja sekundäärituotannossa uudelleensulattamisesta, raffinoinnista ja valusta peräisin olevien ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Pöly | < 2–4 (83)
   (84) |
| Pb | ≤ 1 (85) |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3)

Pöly

< 2–4 (83)
   (84)

Pb

≤ 1 (85)

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.4.1.3   Orgaanisten yhdisteiden päästöt

BAT 98.   Lyijyn ja/tai tinan sekundäärituotannossa raaka-aineen kuivattamis- ja sulattamisprosessista peräisin olevien orgaanisten yhdisteiden päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavaa menetelmää tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä (86) | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Valitaan ja syötetään raaka-aineet uunin tyypin ja käytettävän puhdistusmenetelmän mukaisesti | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b | Optimoidaan poltto-olosuhteet orgaanisten yhdisteiden päästöjen vähentämiseksi | Voidaan soveltaa yleisesti |
| c | Jälkipoltin tai regeneratiivinen terminen jälkipoltin | Käsiteltävien poistokaasujen energiapitoisuus rajoittaa sovellettavuutta, koska poistokaasut, joiden energiapitoisuus on pienempi, edellyttävät enemmän polttoaineen käyttöä. |

Menetelmä (86)

Sovellettavuus

a

Valitaan ja syötetään raaka-aineet uunin tyypin ja käytettävän puhdistusmenetelmän mukaisesti

Voidaan soveltaa yleisesti

b

Optimoidaan poltto-olosuhteet orgaanisten yhdisteiden päästöjen vähentämiseksi

Voidaan soveltaa yleisesti

c

Jälkipoltin tai regeneratiivinen terminen jälkipoltin

Käsiteltävien poistokaasujen energiapitoisuus rajoittaa sovellettavuutta, koska poistokaasut, joiden energiapitoisuus on pienempi, edellyttävät enemmän polttoaineen käyttöä.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 26.

Taulukko 26

Lyijyn ja/tai tinan sekundäärituotannossa raaka-aineiden kuivatus- ja sulatusprosessista peräisin olevien ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (87) |
| --- | --- |
| TVOC | 10–40 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (87)

TVOC

10–40

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

BAT 99.   Lyijyn ja/tai tinan sekundäärituotannosta peräisin olevien ilmaan johdettavien PCDD/F-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| Menetelmä |
| --- |
| a | Valitaan ja syötetään raaka-aineet uunin tyypin ja käytettävän puhdistusmenetelmän mukaisesti (88) |
| b | Käytetään puoliavoimessa uunissa panostusjärjestelmiä, joilla lisätään hieman raaka-ainetta (88) |
| c | Sisäinen poltinjärjestelmä (88) sulatusuuneille |
| d | Jälkipoltin tai regeneratiivinen terminen jälkipoltin (88) |
| e | Vältetään poistojärjestelmiä, joissa on paksu pölykerros, yli 250 °C:n lämpötiloissa (88) |
| f | Nopea valuttaminen (88) |
| g | Adsorptioaineen lisääminen yhdessä tehokkaan pölynkeräysjärjestelmän kanssa (88) |
| h | Käytetään tehokasta pölynkeräysjärjestelmää |
| i | Käytetään hapen lisäämistä uunin yläosaan |
| j | Optimoidaan poltto-olosuhteet orgaanisten yhdisteiden päästöjen vähentämiseksi (88) |

Menetelmä

a

Valitaan ja syötetään raaka-aineet uunin tyypin ja käytettävän puhdistusmenetelmän mukaisesti (88)

b

Käytetään puoliavoimessa uunissa panostusjärjestelmiä, joilla lisätään hieman raaka-ainetta (88)

c

Sisäinen poltinjärjestelmä (88) sulatusuuneille

d

Jälkipoltin tai regeneratiivinen terminen jälkipoltin (88)

e

Vältetään poistojärjestelmiä, joissa on paksu pölykerros, yli 250 °C:n lämpötiloissa (88)

f

Nopea valuttaminen (88)

g

Adsorptioaineen lisääminen yhdessä tehokkaan pölynkeräysjärjestelmän kanssa (88)

h

Käytetään tehokasta pölynkeräysjärjestelmää

i

Käytetään hapen lisäämistä uunin yläosaan

j

Optimoidaan poltto-olosuhteet orgaanisten yhdisteiden päästöjen vähentämiseksi (88)

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 27.

Taulukko 27

Lyijyn ja/tai tinan sekundääriraaka-aineiden sulattamisesta peräisin olevien ilmaan johdettavien PCDD/F-päästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (ng I-TEQ/Nm3) (89) |
| --- | --- |
| PCDD/F-päästöt | ≤ 0,1 |

Parametri

BAT-AEL (ng I-TEQ/Nm3) (89)

PCDD/F-päästöt

≤ 0,1

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.4.1.4   Rikkidioksidipäästöt

BAT 100.   Lyijyn ja/tai tinan primääri- ja sekundäärituotannossa panostuksesta, sulattamisesta ja kaatamisesta peräisin olevien ilmaan johdettavien SO2-päästöjen (joita ei ohjata rikkihappotehtaaseen tai nestemäisen SO2:n tehtaaseen) ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Sulfaatin muodossa rikkiä sisältävien raaka-aineiden emäsuutto | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b | Kuiva tai puolikuiva pesuri (90) | Voidaan soveltaa yleisesti |
| c | Märkäpesuri (90) | Sovellettavuus voi olla rajallista seuraavissa tapauksissa:






  — | erittäin suuri poistokaasun virtausnopeus (tuotetun jätteen ja jäteveden suuren määrän vuoksi) |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Sulfaatin muodossa rikkiä sisältävien raaka-aineiden emäsuutto

Voidaan soveltaa yleisesti

b

Kuiva tai puolikuiva pesuri (90)

Voidaan soveltaa yleisesti

c

Märkäpesuri (90)

Sovellettavuus voi olla rajallista seuraavissa tapauksissa:

—

erittäin suuri poistokaasun virtausnopeus (tuotetun jätteen ja jäteveden suuren määrän vuoksi)

| — | kuivilla alueilla (tarvittavan veden suuren määrän ja jätevedenkäsittelytarpeen vuoksi) |
| --- | --- |

—

kuivilla alueilla (tarvittavan veden suuren määrän ja jätevedenkäsittelytarpeen vuoksi)

d

Rikin sidonta sulatusvaiheessa

Voidaan soveltaa vain lyijyn sekundäärituotantoon

Kuvaus

BAT 100(a): Emäksistä suolaliuosta käytetään poistamaan sulfaatit sekundäärimateriaaleista ennen sulattamista.

BAT 100(d): Rikin sidonta sulatusvaiheessa saadaan aikaan lisäämällä sulattoihin rautaa ja soodaa (Na2CO3), jotka reagoivat raaka-aineiden sisältämän rikin kanssa, ja tuloksena on Na2S-FeS-kuona.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. Taulukko 28.

Taulukko 28

Lyijyn ja/tai tinan primääri- ja sekundäärituotannossa panostuksesta, sulattamisesta ja kaatamisesta (muut kuin rikkihappotehtaaseen tai nestemäisen SO2:n tehtaaseen ohjatut) peräisin olevien ilmaan johdettavien SO2-päästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (91)
   (92) |
| --- | --- |
| SO2 | 50–350 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (91)
   (92)

SO2

50–350

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.4.2   Maaperän ja pohjaveden suojelu

BAT 101.   Akkujen varastoinnista, hajottamisesta, seulonnasta ja luokittelusta peräisin olevan maaperän ja pohjaveden pilaantumisen ehkäisemiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää haponkestävää lattiapintaa ja happoroiskeiden keräämisjärjestelmää.

1.4.3   Jäteveden hallinta ja käsittely

BAT 102.   Emäsuuttoprosessista peräisin olevan jäteveden tuottamisen ehkäisemiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää uudelleen emäksisen suolaliuoksen natriumsulfaatin kiteytymisestä saatava vesi.

BAT 103.   Akkujen valmistelusta peräisin olevien veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi, kun happosumu lähetetään jätevedenkäsittelylaitokseen, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää asianmukaisesti suunniteltua jätevedenkäsittelylaitosta kyseisen virtauksen sisältämien saasteiden puhdistamiseksi.

1.4.4   Jätteet

BAT 104.   Lyijyn primäärituotannosta käsiteltäväksi toimitettujen jätteiden määrien vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on järjestää toimenpiteet paikalla niin, että niillä helpotetaan prosessin jäämien uudelleenkäyttöä tai, jos se ei onnistu, prosessin jäämien kierrättämistä, myös käyttämällä yhtä seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Käytetään pölynpoistojärjestelmästä saatava pöly uudelleen lyijyn tuotantoprosessissa | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b | Seleenin ja telluurin talteenotto märästä tai kuivasta kaasunpuhdistuspölystä/-lietteestä | Esiintyvän elohopean määrä voi rajoittaa soveltamista |
| c | Kullan, hopean, vismutin, tinan ja kuparin talteenotto raffinointikuonasta | Voidaan soveltaa yleisesti |
| d | Metallien talteenotto jätevedenkäsittelyn lietteestä | Arseenin, titaanin ja kadmiumin kaltaisten osien esiintyminen voi rajoittaa jätevedenkäsittelylaitoksen lietteen suoraa sulattamista |
| e | Juoksuteaineiden lisääminen, jotta kuona soveltuu paremmin ulkoiseen käyttöön | Voidaan soveltaa yleisesti |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Käytetään pölynpoistojärjestelmästä saatava pöly uudelleen lyijyn tuotantoprosessissa

Voidaan soveltaa yleisesti

b

Seleenin ja telluurin talteenotto märästä tai kuivasta kaasunpuhdistuspölystä/-lietteestä

Esiintyvän elohopean määrä voi rajoittaa soveltamista

c

Kullan, hopean, vismutin, tinan ja kuparin talteenotto raffinointikuonasta

Voidaan soveltaa yleisesti

d

Metallien talteenotto jätevedenkäsittelyn lietteestä

Arseenin, titaanin ja kadmiumin kaltaisten osien esiintyminen voi rajoittaa jätevedenkäsittelylaitoksen lietteen suoraa sulattamista

e

Juoksuteaineiden lisääminen, jotta kuona soveltuu paremmin ulkoiseen käyttöön

Voidaan soveltaa yleisesti

BAT 105.   BAT 105. Lyijyakun polypropyleeni- ja polyetyleenisisällön ottamiseksi talteen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on erottaa se akuista ennen sulattamista.

Sovellettavuus

Tätä ei voida soveltaa kuilu-uuneihin uunitoimenpiteiden edellyttämien hajottamattomien (kokonaisten) akkujen kaasunläpäisevyyden vuoksi.

BAT 106.   Akkujen talteenottoprosessista kerätyn rikkihapon uudelleenkäyttämiseksi tai talteenottamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on järjestää toimenpiteet paikalla siten, että helpotetaan rikkihapon sisäistä ja ulkoista uudelleenkäyttöä tai kierrätystä, muun muassa yhdellä seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmällä.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Käytetään uudelleen peittausaineena | Voidaan soveltaa yleisesti paikallisten olojen perusteella, esimerkiksi sen mukaan, onko peittausprosessissa epäpuhtauksia ja onko se yhteensopiva prosessin hapon kanssa |
| b | Käytetään raaka-aine uudelleen kemiantehtaassa | Kemiantehtaan paikallinen saatavuus voi rajoittaa soveltamista |
| c | Hapon tuottaminen uudelleen krakkauksella | Voidaan soveltaa vain, kun saatavilla on rikkihappotehdas tai nestemäisen rikkidioksidin tehdas |
| d | Kipsin tuotanto | Voidaan soveltaa vain, jos talteenotettavassa hapossa olevat epäpuhtaudet eivät vaikuta kipsin laatuun tai jos heikompilaatuista kipsiä voidaan käyttää muihin tarkoituksiin, esimerkiksi juoksuteaineena |
| e | Natriumsulfaatin tuotanto | Voidaan soveltaa vain emäsuuttoprosessiin |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Käytetään uudelleen peittausaineena

Voidaan soveltaa yleisesti paikallisten olojen perusteella, esimerkiksi sen mukaan, onko peittausprosessissa epäpuhtauksia ja onko se yhteensopiva prosessin hapon kanssa

b

Käytetään raaka-aine uudelleen kemiantehtaassa

Kemiantehtaan paikallinen saatavuus voi rajoittaa soveltamista

c

Hapon tuottaminen uudelleen krakkauksella

Voidaan soveltaa vain, kun saatavilla on rikkihappotehdas tai nestemäisen rikkidioksidin tehdas

d

Kipsin tuotanto

Voidaan soveltaa vain, jos talteenotettavassa hapossa olevat epäpuhtaudet eivät vaikuta kipsin laatuun tai jos heikompilaatuista kipsiä voidaan käyttää muihin tarkoituksiin, esimerkiksi juoksuteaineena

e

Natriumsulfaatin tuotanto

Voidaan soveltaa vain emäsuuttoprosessiin

BAT 107.   Lyijyn ja/tai tinan sekundäärituotannosta käsiteltäväksi toimitettujen jätteiden määrien vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on järjestää toimenpiteet paikalla niin, että niillä helpotetaan prosessin jäämien uudelleenkäyttöä tai, jos se ei onnistu, prosessin jäämien kierrättämistä, myös käyttämällä yhtä seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Käytetään jäämät uudelleen sulatusprosessissa lyijyn ja muiden metallien ottamiseksi talteen |
| b | Käsitellään jäämät ja jätteet erityislaitoksissa materiaalien ottamiseksi talteen |
| c | Käsitellään jäämät ja jätteet siten, että niitä voidaan käyttää muihin tarkoituksiin |

Menetelmä

a

Käytetään jäämät uudelleen sulatusprosessissa lyijyn ja muiden metallien ottamiseksi talteen

b

Käsitellään jäämät ja jätteet erityislaitoksissa materiaalien ottamiseksi talteen

c

Käsitellään jäämät ja jätteet siten, että niitä voidaan käyttää muihin tarkoituksiin

1.5   SINKIN JA/TAI TINAN TUOTANTOA KOSKEVAT BAT-PÄÄTELMÄT

1.5.1   Sinkin primäärituotanto

1.5.1.1   Hydrometallurginen sinkin tuotanto

1.5.1.1.1   Energia

BAT 108.   Energian käyttämiseksi tehokkaasti parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on ottaa lämpö talteen pasutusuunissa tuotetuista poistokaasuista käyttämällä yhtä seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Käytetään jätteen lämpökattilaa ja turbiineja sähkön tuottamiseen | Energian hinnat ja jäsenvaltioiden energiapolitiikka voivat rajoittaa soveltamista |
| b | Käytetään jätteen lämpökattilaa ja -turbiineja tuottamaan mekaanista energiaa käytettäväkäsi prosessissa | Voidaan soveltaa yleisesti |
| c | Käytetään jätteen lämpökattilaa tuottamaan lämpöä käytettäväksi prosessissa ja/tai toimistojen lämmityksessä | Voidaan soveltaa yleisesti |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Käytetään jätteen lämpökattilaa ja turbiineja sähkön tuottamiseen

Energian hinnat ja jäsenvaltioiden energiapolitiikka voivat rajoittaa soveltamista

b

Käytetään jätteen lämpökattilaa ja -turbiineja tuottamaan mekaanista energiaa käytettäväkäsi prosessissa

Voidaan soveltaa yleisesti

c

Käytetään jätteen lämpökattilaa tuottamaan lämpöä käytettäväksi prosessissa ja/tai toimistojen lämmityksessä

Voidaan soveltaa yleisesti

1.5.1.1.2   Päästöt ilmaan

1.5.1.1.2.1   Hajapäästöt

BAT 109.   Pasutusuuniin syötettävän rikasteseoksen valmistelusta ja varsinaisesta syötöstä aiheutuvien ilmaan johdettavien hajapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai molempia seuraavista menetelmistä.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Märkäsyöttö |
| b | Täysin suljettu prosessi, joka on liitetty päästöjen puhdistusjärjestelmään |

Menetelmä

a

Märkäsyöttö

b

Täysin suljettu prosessi, joka on liitetty päästöjen puhdistusjärjestelmään

BAT 110.   Pasutteen käsittelystä ilmaan johdettavien hajapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai molempia seuraavista menetelmistä.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Toimenpiteet suoritetaan alipaineessa |
| b | Täysin suljettu prosessi, joka on liitetty päästöjen puhdistusjärjestelmään |

Menetelmä

a

Toimenpiteet suoritetaan alipaineessa

b

Täysin suljettu prosessi, joka on liitetty päästöjen puhdistusjärjestelmään

BAT 111.   Liuotuksessa, kiintoaineen ja nesteen erotuksessa sekä liuospuhdistuksessa ilmaan johdettavien hajapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Katetaan säiliöt | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b | Peitetään liuosten virtauskourut | Voidaan soveltaa yleisesti |
| c | Säiliöt yhdistetään hönkäkaasujen keskitettyyn puhdistusjärjestelmään tai yksittäiset säiliöt varustetaan puhdistusjärjestelmällä | Voidaan soveltaa yleisesti |
| d | Katetaan alipainesuodattimet huuvilla ja liitetään ne puhdistusjärjestelmään | Voidaan soveltaa vain kuumien nesteiden suodattamiseen uuttamisessa sekä kiinteän aineen ja nesteen erottamisessa |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Katetaan säiliöt

Voidaan soveltaa yleisesti

b

Peitetään liuosten virtauskourut

Voidaan soveltaa yleisesti

c

Säiliöt yhdistetään hönkäkaasujen keskitettyyn puhdistusjärjestelmään tai yksittäiset säiliöt varustetaan puhdistusjärjestelmällä

Voidaan soveltaa yleisesti

d

Katetaan alipainesuodattimet huuvilla ja liitetään ne puhdistusjärjestelmään

Voidaan soveltaa vain kuumien nesteiden suodattamiseen uuttamisessa sekä kiinteän aineen ja nesteen erottamisessa

BAT 112.   Elektrolyysissä ilmaan johdettavien hajapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää elektrolyysialtaissa lisäaineita, erityisesti vaahdotusaineita.

1.5.1.1.2.2   Kanavoidut päästöt

BAT 113.   Raaka-aineiden käsittelystä ja varastoinnista, uuninsyötteen valmistuksesta ja syöttämisestä sekä pasutteen käsittelystä peräisin olevien ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää letku- tai pussisuodatinta.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 29.

Taulukko 29

Raaka-aineiden käsittelystä ja varastoinnista, uunin syötteen valmistelusta ja syöttämisestä ja pasutuksesta ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (93) |
| --- | --- |
| Pöly | ≤ 5 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (93)

Pöly

≤ 5

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

BAT 114.   Liuotuksesta ja liuospuhdistuksesta sekä elektrolyysistä ilmaan johdettavien sinkki- ja rikkihappopäästöjen vähentämiseksi sekä liuospuhdistuksesta aiheutuvien arseenivety- ja stibiinipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä (94) |
| --- | --- |
| a | Märkäpesuri |
| b | Kostutin |
| c | Sykloni |

Menetelmä (94)

a

Märkäpesuri

b

Kostutin

c

Sykloni

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 30.

Taulukko 30

Liuotuksesta ja liuospuhdistuksesta sekä elektrolyysistä ilmaan johdettavien sinkki- ja rikkihappopäästöjen sekä liuospuhdistuksesta aiheutuvien arseenivety- ja johdettavien stibiinipäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (95) |
| --- | --- |
| Zn | ≤ 1 |
| H2SO4 | < 10 |
| AsH3:n ja SbH3:n summa | ≤ 0,5 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (95)

Zn

≤ 1

H2SO4

< 10

AsH3:n ja SbH3:n summa

≤ 0,5

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.5.1.1.3   Maaperän ja pohjaveden suojelu

BAT 115.   Maaperän ja pohjaveden pilaantumisen ehkäisemiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on sijoittaa liuotus- ja liuospuhdistusvaiheen säiliöt vesitiiviisiin suoja-altaisiin ja sijoittaa elektrolyysialtaat suoja-altaisiin.

1.5.1.1.4   Jäteveden muodostuminen

BAT 116.   Raakaveden kulutuksen ja jäteveden määrän vähentämiseksi parasta käytettävää tekniikkaa on käyttää seuraavien menetelmien yhdistelmää.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Palautetaan kattilan liuokset ja vesi pasutusuunin suljetuista jäähdytyspiireistä märkäkaasupuhdistukseen tai liuotusvaiheeseen |
| b | Palautetaan pasutolla, elektrolyysissä ja valimolla puhdistustoimenpiteistä ja vuodoista peräisin olevat jätevedet liuotusvaiheeseen |
| c | Palautetaan liuotuksessa ja liuospuhdistuksessa puhdistustoimenpiteistä ja vuodoista sekä suodatuksen pesuista ja kaasujen märkäpuhdistuksessa syntyvät jätevedet liuotus- ja/tai liuospuhdistusvaiheisiin |

Menetelmä

a

Palautetaan kattilan liuokset ja vesi pasutusuunin suljetuista jäähdytyspiireistä märkäkaasupuhdistukseen tai liuotusvaiheeseen

b

Palautetaan pasutolla, elektrolyysissä ja valimolla puhdistustoimenpiteistä ja vuodoista peräisin olevat jätevedet liuotusvaiheeseen

c

Palautetaan liuotuksessa ja liuospuhdistuksessa puhdistustoimenpiteistä ja vuodoista sekä suodatuksen pesuista ja kaasujen märkäpuhdistuksessa syntyvät jätevedet liuotus- ja/tai liuospuhdistusvaiheisiin

1.5.1.1.5   Jätteet

BAT 117.   Loppukäsiteltäväksi toimitettavan jätteen määrän vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on järjestää toimet paikalla siten, että helpotetaan toiminnassa syntyvien prosessijätteiden uudelleenkäyttöä, tai mikäli se ei ole mahdollista, prosessijätteiden kierrättämistä, käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Hyödynnetään rikasteen varastoinnissa ja käsittelyssä kerätty pöly prosessissa (rikasteen syötteessä) | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b | Palautetaan pasutusprosessissa kerätty pöly pasutesiilon kautta | Voidaan soveltaa yleisesti |
| c | Lyijyä ja hopeaa sisältävien jäämien toimittaminen kierrätettäväksi raaka-aineena ulkopuoliseen laitokseen | Sovellettavuus riippuu metallisisällöstä ja markkinan olemassaolosta |
| d | Kuparia, kobolttia, nikkeliä, kadmiumia ja mangaania sisältävien jäämien toimittaminen kierrätettäväksi raaka-aineena ulkopuoliseen laitokseen myyntikelpoisen tuotteen saamiseksi | Sovellettavuus riippuu metallisisällöstä ja markkinan olemassaolosta |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Hyödynnetään rikasteen varastoinnissa ja käsittelyssä kerätty pöly prosessissa (rikasteen syötteessä)

Voidaan soveltaa yleisesti

b

Palautetaan pasutusprosessissa kerätty pöly pasutesiilon kautta

Voidaan soveltaa yleisesti

c

Lyijyä ja hopeaa sisältävien jäämien toimittaminen kierrätettäväksi raaka-aineena ulkopuoliseen laitokseen

Sovellettavuus riippuu metallisisällöstä ja markkinan olemassaolosta

d

Kuparia, kobolttia, nikkeliä, kadmiumia ja mangaania sisältävien jäämien toimittaminen kierrätettäväksi raaka-aineena ulkopuoliseen laitokseen myyntikelpoisen tuotteen saamiseksi

Sovellettavuus riippuu metallisisällöstä ja markkinan olemassaolosta

BAT 118.   Liuotuksessa ja liuospuhdistuksessa syntyvän jätteen käsittelyssä loppukäsittelyyn soveltuvaksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavista menetelmistä.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Pyrometallurginen käsittely Waelzin uunissa | Voidaan soveltaa vain neutraaliliuotuksessa syntyviin jätteisiin, jotka eivät sisällä sinkkiferriittiä ja/tai jalometalleja liian korkeina pitoisuuksina |
| b | Jarofix-prosessi | Voidaan soveltaa vain rautapitoisen jarosiitin käsittelyyn. Voimassa oleva patentti rajoittaa soveltamista |
| c | Sulfidointiprosessi | Voidaan soveltaa vain rautapitoisen jarosiitin suoraliuotuksen prosessijätteiden käsittelyssä |
| d | Rautajäämien tiivistäminen | Voidaan soveltaa vain götiittijäämiin ja kipsiä runsaasti sisältävään lietteeseen, joka on peräisin jätevedenkäsittelylaitokselta |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Pyrometallurginen käsittely Waelzin uunissa

Voidaan soveltaa vain neutraaliliuotuksessa syntyviin jätteisiin, jotka eivät sisällä sinkkiferriittiä ja/tai jalometalleja liian korkeina pitoisuuksina

b

Jarofix-prosessi

Voidaan soveltaa vain rautapitoisen jarosiitin käsittelyyn. Voimassa oleva patentti rajoittaa soveltamista

c

Sulfidointiprosessi

Voidaan soveltaa vain rautapitoisen jarosiitin suoraliuotuksen prosessijätteiden käsittelyssä

d

Rautajäämien tiivistäminen

Voidaan soveltaa vain götiittijäämiin ja kipsiä runsaasti sisältävään lietteeseen, joka on peräisin jätevedenkäsittelylaitokselta

Kuvaus

BAT 118(b): Jarofix-prosessissa sekoitetaan jarosiittia portlandsementtiin, kalkkiin ja veteen.

BAT 118(c): Sulfidointiprosessissa lisätään lietto- ja sulfidointireaktoreissa jätteeseen NaOH:ia ja Na2S:iä

BAT 118(d): Rautapitoisten prosessijätteiden pakkaamisessa vähennetään kosteutta suodattimilla ja lisäämällä kalkkia tai muita aineita.

1.5.1.2   Sinkin pyrometallurginen tuotanto

1.5.1.2.1   Päästöt ilmaan

1.5.1.2.1.1   Kanavoidut pölypäästöt

BAT 119.   Sinkin pyrometallurgisesta tuotannosta peräisin olevien pöly- ja metallipäästöjen (muiden kuin rikkihappotehtaaseen johdettujen) vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta.

Sovellettavuus

Jos rikasteiden orgaanisen hiilen pitoisuus on suuri (esim. noin 10 painoprosenttia), pussisuodattimia ei ehkä voi käyttää (pussien tukkeutumisen vuoksi), ja silloin voidaan käyttää muita tekniikoita (esim. märkäpesuri).

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 31.

Taulukko 31

Sinkin pyrometallurgisesta tuotannosta peräisin olevien pöly- ja metallipäästöjen (muiden kuin rikkihappotehtaaseen johdettujen) BAT-tekniikoidenmukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (96)
   (97) |
| --- | --- |
| Pöly | 2–5 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (96)
   (97)

Pöly

2–5

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

BAT 120.   Sinkin pyrometallurgisesta tuotannosta peräisin olevien ilmaan johdettavien SO2-päästöjen (muiden kuin rikkihappotehtaaseen johdettujen) vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää märkää rikinpoistoa.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 32.

Taulukko 32

Sinkin pyrometallurgisesta tuotannosta peräisin olevien (muiden kuin rikkihappotehtaaseen johdettujen) SO2-päästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (98) |
| --- | --- |
| SO2 | ≤ 500 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (98)

SO2

≤ 500

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.5.2   Sinkin sekundäärituotanto.

1.5.2.1   Päästöt ilmaan

1.5.2.1.1   Kanavoidut pölypäästöt

BAT 121.   Pelletöinnistä ja kuonankäsittelystä peräisin olevien ilmaan joutuvien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 33.

Taulukko 33

Pelletöinnistä ja kuonankäsittelystä peräisin olevien ilmaan johdettavien pölypäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (99) |
| --- | --- |
| Pöly | ≤ 5 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (99)

Pöly

≤ 5

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

BAT 122.   Metallisten ja metallisten/oksidisten sekavirtojen sulattamisesta ja kuonaa polttavasta uunista ja Waelzin uunista peräisin olevien ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta.

Sovellettavuus

Pussisuodatinta ei ehkä voi käyttää kuonan käsittelyssä (jossa kloridit on erotettava metallioksidien sijasta).

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 34.

Taulukko 34

Metallisten ja metallisten ja oksidisten sekavirtojen sulattamisesta ja kuonaa polttavasta uunista ja Waelzin uunista peräisin olevien ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (100)
   (101)
   (102) |
| --- | --- |
| Pöly | 2–5 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (100)
   (101)
   (102)

Pöly

2–5

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.5.2.1.2   Orgaanisten yhdisteiden päästöt

BAT 123.   Metallisten ja metallisten ja oksidisten sekavirtojen sulattamisesta ja kuonaa polttavasta uunista ja Waelzin uunista peräisin olevien ilmaan johdettavien orgaanisten yhdisteiden päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta.

| | Menetelmä (103) | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Adsorbentin (aktiivihiilen tai ligniittikoksin) lisääminen, jonka jälkeen käytetään pussisuodatinta ja/tai ESP:tä | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b | Terminen jälkipoltin | Voidaan soveltaa yleisesti |
| c | Regeneratiivinen terminen jälkipoltin | Soveltaminen on ehkä mahdotonta turvallisuussyistä. |

Menetelmä (103)

Sovellettavuus

a

Adsorbentin (aktiivihiilen tai ligniittikoksin) lisääminen, jonka jälkeen käytetään pussisuodatinta ja/tai ESP:tä

Voidaan soveltaa yleisesti

b

Terminen jälkipoltin

Voidaan soveltaa yleisesti

c

Regeneratiivinen terminen jälkipoltin

Soveltaminen on ehkä mahdotonta turvallisuussyistä.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 35.

Taulukko 35

Metallisten ja metallisten ja oksidisten sekavirtojen sulattamisesta ja kuonaa polttavasta uunista ja Waelzin uunista peräisin olevien ilmaan johdettavien orgaanisten yhdisteiden päästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | Yksikkö | BAT-AEL-arvo |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg/Nm3 | 2–20 (104) |
| PCDD/F-päästöt | ng I-TEQ/Nm3 | ≤ 0,1 (105) |

Parametri

Yksikkö

BAT-AEL-arvo

TVOC

mg/Nm3

2–20 (104)

PCDD/F-päästöt

ng I-TEQ/Nm3

≤ 0,1 (105)

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.5.2.1.3   Happopäästöt

BAT 124.   Metallisten ja metallisten ja oksidisten sekavirtojen sulattamisesta ja kuonaa polttavasta uunista ja Waelzin uunista peräisin olevien ilmaan johdettavien HCI- ja HF-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavista menetelmistä.

| | Menetelmä (106) | Menettely |
| --- | --- | --- |
| a | Adsorbentin lisääminen ja pussisuodatin | — | Metallisten ja metallisten/oksidisten sekavirtausten sulattaminen |

Menetelmä (106)

Menettely

a

Adsorbentin lisääminen ja pussisuodatin

—

Metallisten ja metallisten/oksidisten sekavirtausten sulattaminen

| — | Waelzin uuni |
| --- | --- |

—

Waelzin uuni

b

Märkäpesuri

| — | Kuonaa polttava uuni |
| --- | --- |

—

Kuonaa polttava uuni

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 36.

Taulukko 36

Metallisten ja metallisten ja oksidisten sekavirtojen sulattamisesta ja kuonaa polttavasta uunista ja Waelzin uunista peräisin olevien ilmaan johdettavien HCI- ja HF-päästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (107) |
| --- | --- |
| HCl | ≤ 1,5 |
| HF | ≤ 0,3 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (107)

HCl

≤ 1,5

HF

≤ 0,3

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.5.2.2   Jäteveden hallinta ja käsittely

BAT 125.   Waelzin uunia koskevassa prosessissa käytettävän puhtaan veden kuluttamisen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää monivaiheista vastavirtapesua.

Kuvaus

Edeltävästä pesuvaiheesta tuleva vesi suodatetaan ja käytetään uudelleen seuraavassa pesuvaiheessa. Kahta tai kolmea vaihetta voidaan käyttää, jolloin vettä voidaan kuluttaa jopa kolme kertaa vähemmän verrattuna yhden vaiheen vastavirtapesuun.

BAT 126.   Waelzin uunin prosessin pesuvaiheesta peräisin olevien veteen johdettavien halogeenipäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kiteyttämistä.

1.5.3   Sinkkivalanteiden sulattaminen, seostaminen ja valu ja sinkkijauheen tuotanto

1.5.3.1   Päästöt ilmaan

1.5.3.1.1   Hiukkasten hajapäästöt

BAT 127.   Sinkkivalanteiden sulattamisesta, seostamisesta ja valusta peräisin olevien ilmaan johdettavien hajapölypäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää laitteita alipaineessa.

1.5.3.1.2   Kanavoidut pölypäästöt

BAT 128.   Sinkkivalanteiden sulattamisesta, seostamisesta ja valusta ja sinkkijauheen tuotannosta peräisin olevien ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 37.

Taulukko 37

Sinkkivalanteiden sulattamisesta, seostamisesta ja valusta ja sinkkijauheen tuotannosta peräisin olevien ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (108) |
| --- | --- |
| Pöly | ≤ 5 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (108)

Pöly

≤ 5

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.5.3.2   Jätevesi

BAT 129.   Sinkkivalanteiden sulattamisesta ja valamisesta peräisin olevan jäteveden muodostumisen ehkäisemiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää uudelleen jäähdytysvettä.

1.5.3.3   Jätteet

BAT 130.   Sinkkivalanteiden sulattamisesta käsiteltäväksi toimitettavien jätteiden määrien vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on järjestää toimenpiteet paikalla niin, että niillä helpotetaan prosessin jäämien uudelleenkäyttöä tai, jos se ei onnistu, prosessin jäämien kierrättämistä, myös käyttämällä yhtä tai molempia seuraavista menetelmistä.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Käytetään sinkkikuonaa ja sinkkipitoista pölyä sulatusuuneista pasutusuunissa tai hapetetun osan hydrometallurgisessa sinkin tuotantoprosessissa |
| b | Käytetään sinkkikuonan metalliosaa ja katodivalun metallikuonaa sulatusuunissa tai otetaan talteen sinkkipölynä tai sinkkioksidina sinkin raffinointilaitoksessa |

Menetelmä

a

Käytetään sinkkikuonaa ja sinkkipitoista pölyä sulatusuuneista pasutusuunissa tai hapetetun osan hydrometallurgisessa sinkin tuotantoprosessissa

b

Käytetään sinkkikuonan metalliosaa ja katodivalun metallikuonaa sulatusuunissa tai otetaan talteen sinkkipölynä tai sinkkioksidina sinkin raffinointilaitoksessa

1.5.4   Kadmiumin tuotanto

1.5.4.1   Päästöt ilmaan

1.5.4.1.1   Hajapäästöt

BAT 131.   Ilmaan johdettavien hajapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai molempia seuraavista menetelmistä.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Hydrometallurgisen tuotannon uuttamista ja kiinteän aineen ja nesteen erottamista koskevaan puhdistusjärjestelmään liitetty keskuspoistojärjestelmä; briketöinnille/pelletöinnille ja polttamiselle pyrometallurgisessa tuotannossa ja sulattamis-, seostamis- ja valuprosesseille |
| b | Katetaan kennot elektrolyysivaiheessa hydrometallurgisessa tuotannossa |

Menetelmä

a

Hydrometallurgisen tuotannon uuttamista ja kiinteän aineen ja nesteen erottamista koskevaan puhdistusjärjestelmään liitetty keskuspoistojärjestelmä; briketöinnille/pelletöinnille ja polttamiselle pyrometallurgisessa tuotannossa ja sulattamis-, seostamis- ja valuprosesseille

b

Katetaan kennot elektrolyysivaiheessa hydrometallurgisessa tuotannossa

1.5.4.1.2   Kanavoidut pölypäästöt

BAT 132.   Kadmiumin pyrometallurgisesta tuotannosta ja kadmiumvalanteiden sulattamisesta, seostamisesta ja valamisesta ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitettyä menetelmää tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä (109) | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Pussisuodatin | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b | ESP | Voidaan soveltaa yleisesti |
| c | Märkäpesuri | Sovellettavuus voi olla rajallista seuraavissa tapauksissa:






  — | erittäin suuri poistokaasun virtausnopeus (tuotetun jätteen ja jäteveden suuren määrän vuoksi) |

Menetelmä (109)

Sovellettavuus

a

Pussisuodatin

Voidaan soveltaa yleisesti

b

ESP

Voidaan soveltaa yleisesti

c

Märkäpesuri

Sovellettavuus voi olla rajallista seuraavissa tapauksissa:

—

erittäin suuri poistokaasun virtausnopeus (tuotetun jätteen ja jäteveden suuren määrän vuoksi)

| — | kuivilla alueilla (tarvittavan veden suuren määrän ja jätevedenkäsittelytarpeen vuoksi) |
| --- | --- |

—

kuivilla alueilla (tarvittavan veden suuren määrän ja jätevedenkäsittelytarpeen vuoksi)

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 38.

Taulukko 38

Kadmiumin pyrometallurgisesta tuotannosta ja kadmiumvalanteiden sulattamisesta, seostamisesta ja valamisesta ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset ilmaan johtuvien päästöjen päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (110) |
| --- | --- |
| Pöly | 2–3 |
| Cd | ≤ 0,1 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (110)

Pöly

2–3

Cd

≤ 0,1

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.5.4.2   Jätteet

BAT 133.   Kadmiumin hydrometallurgisesta tuotannosta käsiteltäväksi toimitettujen jätteiden määrien vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on järjestää toimenpiteet paikalla niin, että niillä helpotetaan prosessin jäämien uudelleenkäyttöä tai, jos se ei onnistu, prosessin jäämien kierrättämistä, myös käyttämällä yhtä seuraavassa esitettyä menetelmää.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Uutetaan kadmium sinkkiprosessista paljon kadmiumia sisältävänä sakkana puhdistusosassa, sitten rikastetaan ja raffinoidaan se (elektrolyysissä tai pyrometallurgisessa prosessissa) ja lopuksi muunnetaan se markkinoille saatettavaksi kadmiummetalliksi tai kadmiumyhdisteiksi. | Voidaan soveltaa vain, jos on kaupallista kysyntää |
| b | Uutetaan kadmium sinkkiprosessista paljon kadmiumia sisältävänä sakkana puhdistusosassa ja tehdään sille sitten sarja hydrometallurgisia toimenpiteitä, jotta siitä saadaan kadmiumia paljon sisältävä saostuma (esim. sementti (Cd-metalli), Cd(OH)2), jonka voi sijoittaa kaatopaikalle, ja kaikki muut prosessin virtaukset kierrätetään kadmiumlaitoksessa tai sinkkilaitoksen virtauksessa. | Voidaan soveltaa vain, jos sopiva kaatopaikka on saatavilla |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Uutetaan kadmium sinkkiprosessista paljon kadmiumia sisältävänä sakkana puhdistusosassa, sitten rikastetaan ja raffinoidaan se (elektrolyysissä tai pyrometallurgisessa prosessissa) ja lopuksi muunnetaan se markkinoille saatettavaksi kadmiummetalliksi tai kadmiumyhdisteiksi.

Voidaan soveltaa vain, jos on kaupallista kysyntää

b

Uutetaan kadmium sinkkiprosessista paljon kadmiumia sisältävänä sakkana puhdistusosassa ja tehdään sille sitten sarja hydrometallurgisia toimenpiteitä, jotta siitä saadaan kadmiumia paljon sisältävä saostuma (esim. sementti (Cd-metalli), Cd(OH)2), jonka voi sijoittaa kaatopaikalle, ja kaikki muut prosessin virtaukset kierrätetään kadmiumlaitoksessa tai sinkkilaitoksen virtauksessa.

Voidaan soveltaa vain, jos sopiva kaatopaikka on saatavilla

1.6   JALOMETALLIEN TUOTANTOA KOSKEVAT BAT-PÄÄTELMÄT

1.6.1   Päästöt ilmaan

1.6.1.1   Hajapäästöt

BAT 134.   Esikäsittelytoiminnasta (kuten murskaus, lajittelu ja sekoittaminen) ilmaan johdettavien hajapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitettyä menetelmää tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Suljetut esikäsittelyalueet ja siirtojärjestelmät pölyisille materiaaleille |
| b | Yhdistetään pölyisten materiaalien esikäsittely- ja käsittelytoiminnot pölynkeräimiin tai erotinlaitteisiin huuvilla ja kaasuputkistoilla |
| c | Liitetään esikäsittely- ja käsittelylaitteiden pölynkeräimet tai erotinlaitteet automaatiojärjestelmään, jotta voidaan varmistaa, ettei laitetta voida käyttää, ellei pölynkeräin tai suodatusjärjestelmä ole toiminnassa |

Menetelmä

a

Suljetut esikäsittelyalueet ja siirtojärjestelmät pölyisille materiaaleille

b

Yhdistetään pölyisten materiaalien esikäsittely- ja käsittelytoiminnot pölynkeräimiin tai erotinlaitteisiin huuvilla ja kaasuputkistoilla

c

Liitetään esikäsittely- ja käsittelylaitteiden pölynkeräimet tai erotinlaitteet automaatiojärjestelmään, jotta voidaan varmistaa, ettei laitetta voida käyttää, ellei pölynkeräin tai suodatusjärjestelmä ole toiminnassa

BAT 135.   Sulattamisesta (sekä Doré- toiminto että muu kuin Doré-sulatus) ilmaan johdettavien hajapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kaikkia seuraavia menetelmiä.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Suljetut rakennukset ja/tai sulatusuunialueet |
| b | Toimenpiteet suoritetaan alipaineessa |
| c | Yhdistetään uunin toiminnot pölynkeräimiin tai liuottamislaitteisiin huuvilla ja kaasuputkistoilla |
| d | Liitetään uunilaitteiston pölynkeräimet tai erotinlaitteet automaatiojärjestelmään, jotta voidaan varmistaa, ettei laitetta voida käyttää, ellei pölynkeräin tai suodatusjärjestelmä ole toiminnassa |

Menetelmä

a

Suljetut rakennukset ja/tai sulatusuunialueet

b

Toimenpiteet suoritetaan alipaineessa

c

Yhdistetään uunin toiminnot pölynkeräimiin tai liuottamislaitteisiin huuvilla ja kaasuputkistoilla

d

Liitetään uunilaitteiston pölynkeräimet tai erotinlaitteet automaatiojärjestelmään, jotta voidaan varmistaa, ettei laitetta voida käyttää, ellei pölynkeräin tai suodatusjärjestelmä ole toiminnassa

BAT 136.   Liuottamisesta ja kullan elektrolyysistä ilmaan johdettavien hajapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitettyä menetelmää tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Suljetut säiliöt/astiat ja suljetut liuosten siirtoputket |
| b | Huuvat ja liuottamisjärjestelmät elektrolyysikennoille |
| c | Vesiverho kullan tuotantoon kloorikaasupäästöjen ehkäisemiseksi anodiliejun liuotuksesta suolahapolla tai muilla liuottimilla |

Menetelmä

a

Suljetut säiliöt/astiat ja suljetut liuosten siirtoputket

b

Huuvat ja liuottamisjärjestelmät elektrolyysikennoille

c

Vesiverho kullan tuotantoon kloorikaasupäästöjen ehkäisemiseksi anodiliejun liuotuksesta suolahapolla tai muilla liuottimilla

BAT 137.   Hydrometallurgisesta toiminnasta ilmaan johdettavien hajapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kaikkia seuraavassa esitettyjä menetelmiä.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Suojatoimenpiteet, kuten tiivistetyt tai suljetut reaktioastiat, varastosäiliöt, liuosten uuttamislaitteet ja suodattimet, astiat ja säilöt, joihin on asennettu pinnanmittaus, suljetut putket, suljetut viemärijärjestelmät ja suunnitellut huolto-ohjelmat |
| b | Reaktioastiat ja -säiliöt liitetään yleiseen kaasuputkijärjestelmään, jolla poistokaasu poistetaan (automaattinen valmiustila-/varmistusyksikkö saatavilla vian varalta) |

Menetelmä

a

Suojatoimenpiteet, kuten tiivistetyt tai suljetut reaktioastiat, varastosäiliöt, liuosten uuttamislaitteet ja suodattimet, astiat ja säilöt, joihin on asennettu pinnanmittaus, suljetut putket, suljetut viemärijärjestelmät ja suunnitellut huolto-ohjelmat

b

Reaktioastiat ja -säiliöt liitetään yleiseen kaasuputkijärjestelmään, jolla poistokaasu poistetaan (automaattinen valmiustila-/varmistusyksikkö saatavilla vian varalta)

BAT 138.   Polttamisesta, kalsinoinnista ja kuivattamisesta ilmaan johdettavien hajapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kaikkia seuraavassa esitettyjä menetelmiä.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Liitetään kaikki kalsinointiuunit, polttouunit ja kuivausuunit kaasuputkistoon prosessin poistokaasujen poistamiseksi |
| b | Pesurilaitos ensisijaisessa sähköpiirissä, joka on varmistettu generaattorilla sähkökatkon varalta |
| c | Automaattisen ohjausjärjestelmän käyttö pesureiden käynnistämisessä ja sammuttamisessa, jätehapon poistamisessa ja happolisäyksessä |

Menetelmä

a

Liitetään kaikki kalsinointiuunit, polttouunit ja kuivausuunit kaasuputkistoon prosessin poistokaasujen poistamiseksi

b

Pesurilaitos ensisijaisessa sähköpiirissä, joka on varmistettu generaattorilla sähkökatkon varalta

c

Automaattisen ohjausjärjestelmän käyttö pesureiden käynnistämisessä ja sammuttamisessa, jätehapon poistamisessa ja happolisäyksessä

BAT 139.   Metallilopputuotteiden sulattamisesta raffinoinnin aikana ilmaan johdettavien hajapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää molempia seuraavassa esitettyjä menetelmiä.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Suljettu uuni alipaineella |
| b | Asianmukaiset koteloinnit ja huuvat, joissa on tehokas kaasujen poisto |

Menetelmä

a

Suljettu uuni alipaineella

b

Asianmukaiset koteloinnit ja huuvat, joissa on tehokas kaasujen poisto

1.6.1.2   Kanavoidut pölypäästöt

BAT 140.   Kaikista pölyisistä toiminnoista, kuten murskaamisesta, seulonnasta, sulattamisesta, polttamisesta, kalsinoinnista, kuivaamisesta ja raffinoinnista ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitettyä menetelmää.

| | Menetelmä (111) | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Pussisuodatin | Ei ehkä voida soveltaa paljon kaasumaista seleeniä sisältäville poistokaasuille |
| b | Märkäpesuri yhdistettynä sähkösuodattimeen (ESP), mahdollistaa seleenin talteenoton ESP:n kanssa | Voidaan soveltaa vain kaasumaista seleeniä sisältäviin poistokaasuihin (esim. Dorén metallituotanto) |

Menetelmä (111)

Sovellettavuus

a

Pussisuodatin

Ei ehkä voida soveltaa paljon kaasumaista seleeniä sisältäville poistokaasuille

b

Märkäpesuri yhdistettynä sähkösuodattimeen (ESP), mahdollistaa seleenin talteenoton ESP:n kanssa

Voidaan soveltaa vain kaasumaista seleeniä sisältäviin poistokaasuihin (esim. Dorén metallituotanto)

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 39.

Taulukko 39

Kaikista pölyisistä toiminnoista, kuten murskaamisesta, seulonnasta, sulattamisesta, polttamisesta, kalsinoinnista, kuivaamisesta ja raffinoinnista ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (112) |
| --- | --- |
| Pöly | 2–5 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (112)

Pöly

2–5

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.6.1.3   NOX-päästöt

BAT 141.   Typpihapolla liuottamista/uuttamista sisältävästä hydrometallurgisesta toimenpiteestä ilmaan johdettavien NOX-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai kumpaakin seuraavassa esitettyä menetelmää.

| | Menetelmä (113) |
| --- | --- |
| a | Emäspesuri ja natriumhydroksidi |
| b | Pesuri ja hapettimet (esim. happi, vetyperoksidi) ja pelkistimet (esim. typpihappo, urea) hydrometallurgisen prosessien altaille/säiliöille, jotka voivat tuottaa suuria NOX.-pitoisuuksia, jotasovelletaan usein yhdessä tekniikan BAT 141 kanssa (a) |

Menetelmä (113)

a

Emäspesuri ja natriumhydroksidi

b

Pesuri ja hapettimet (esim. happi, vetyperoksidi) ja pelkistimet (esim. typpihappo, urea) hydrometallurgisen prosessien altaille/säiliöille, jotka voivat tuottaa suuria NOX.-pitoisuuksia, jotasovelletaan usein yhdessä tekniikan BAT 141 kanssa (a)

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 40.

Taulukko 40

Typpihapolla liuottamista/uuttamista sisältävästä hydrometallurgisesta toimenpiteestä ilmaan johdettavien NOX-päästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (114) |
| --- | --- |
| NOX | 70–150 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (114)

NOX

70–150

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.6.1.4   Rikkidioksidipäästöt

BAT 142.   Doré-metallin tuotantoon liittyvästä sulattamisesta sekä siihen liittyvästä polttamisesta, kalsinoinnista ja kuivaamisesta ilmaan johdettavien (muiden kuin rikkihappotehtaaseen johdettujen) SO2-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitettyä menetelmää tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä (115) | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Pussisuodatin yhdistettynä kalkkilisäykseen | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b | Märkäpesuri | Sovellettavuus voi olla rajallista seuraavissa tapauksissa:






  — | erittäin suuri poistokaasun virtausnopeus (tuotetun jätteen ja jäteveden suuren määrän vuoksi) |

Menetelmä (115)

Sovellettavuus

a

Pussisuodatin yhdistettynä kalkkilisäykseen

Voidaan soveltaa yleisesti

b

Märkäpesuri

Sovellettavuus voi olla rajallista seuraavissa tapauksissa:

—

erittäin suuri poistokaasun virtausnopeus (tuotetun jätteen ja jäteveden suuren määrän vuoksi)

| — | kuivilla alueilla (tarvittavan veden suuren määrän ja jätevedenkäsittelytarpeen vuoksi) |
| --- | --- |

—

kuivilla alueilla (tarvittavan veden suuren määrän ja jätevedenkäsittelytarpeen vuoksi)

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 41.

Taulukko 41

Dorén metallin tuotannon sulattamistoimenpiteestä sekä siihen liittyvästä polttamisesta, kalsinoinnista ja kuivaamisesta ilmaan johdettavien (muiden kuin rikkihappotehtaaseen johdettujen) SO2-päästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (116) |
| --- | --- |
| SO2 | 50–480 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (116)

SO2

50–480

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

BAT 143.   Hydrometallurgisista prosesseista, myös siihen liittyvästä polttamisesta ilmaan johtuvien SO2-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää märkäpesuria.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 42.

Taulukko 42

Hydrometallurgisista prosesseista, myös siihen liittyvästä polttamisesta ilmaan johdettavien SO2-päästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (117) |
| --- | --- |
| SO2 | 50–100 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (117)

SO2

50–100

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.6.1.5   HCl- Cl2-päästöt

BAT 144.   Hydrometallurgisista prosesseista, myös siihen liittyvästä polttamisesta, kalsinoinnista ja kuivaamisesta ilmaan johdettavien HCl- ja Cl2-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää alkalista pesuria.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 43.

Taulukko 43

Hydrometallurgisista prosesseista, myös siihen liittyvästä polttamisesta, kalsinoinnista ja kuivaamisesta ilmaan johdettavien HCl- ja Cl2 -päästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (118) |
| --- | --- |
| HCl | ≤ 5–10 |
| Cl2 | 0,5–2 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (118)

HCl

≤ 5–10

Cl2

0,5–2

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.6.1.6   NH3-päästöt

BAT 145.   Ammoniakkia tai ammoniumkloridia käyttävistä hydrometallurgisista prosesseista ilmaan johtuvien NH3-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää märkäpesuria ja rikkihappoa.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 44.

Taulukko 44

Ammoniakkia tai ammoniumkloridia käyttävästä hydrometallurgisista prosesseista ilmaan johdettavien NH3-päästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (119) |
| --- | --- |
| NH3 | 1–3 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (119)

NH3

1–3

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.6.1.7   PCDD/F-päästöt

BAT 146.   Kuivausprosesseista, joissa raaka-aineet sisältävät orgaanisia yhdisteitä, halogeenejä tai muita PCDD/F:n prekursoreita, poltosta ja kalsinoinnista ilmaan johdatettavien PCDD/F-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitettyä menetelmää tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Jälkipoltin tai regeneratiivinen terminen jälkipoltin (120) |
| b | Adsorptioaineen lisääminen yhdessä tehokkaan pölynkeräysjärjestelmän kanssa (120) |
| c | Optimoidaan polton tai prosessin olosuhteet orgaanisten yhdisteiden päästöjen puhdistamista varten (120) |
| d | Vältetään poistojärjestelmiä, joihin kertyy paksu kasvettuma yli 250 °C:n lämpötiloissa (120) |
| e | Nopea jäähdytys (120) |
| f | PCDD/F-päästöjen terminen hajotus uunissa korkeassa lämpötilassa (> 850 °C) |
| g | Käytetään hapen lisäämistä uunin yläosaan |
| h | Sisäinen poltinjärjestelmä (120) |

Menetelmä

a

Jälkipoltin tai regeneratiivinen terminen jälkipoltin (120)

b

Adsorptioaineen lisääminen yhdessä tehokkaan pölynkeräysjärjestelmän kanssa (120)

c

Optimoidaan polton tai prosessin olosuhteet orgaanisten yhdisteiden päästöjen puhdistamista varten (120)

d

Vältetään poistojärjestelmiä, joihin kertyy paksu kasvettuma yli 250 °C:n lämpötiloissa (120)

e

Nopea jäähdytys (120)

f

PCDD/F-päästöjen terminen hajotus uunissa korkeassa lämpötilassa (> 850 °C)

g

Käytetään hapen lisäämistä uunin yläosaan

h

Sisäinen poltinjärjestelmä (120)

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 45.

Taulukko 45

Kuivaamisprosesseista, joissa raaka-aineet sisältävät orgaanisia yhdisteitä, halogeenejä tai muita PCDD/F-prekursoreita, polttotoimenpiteestä ja kalsinointitoimenpiteestä ilmaan johdettavien PCDD/F-päästöjen BAT-tekniikan mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (ng I-TEQ/Nm3) (121) |
| --- | --- |
| PCDD/F-päästöt | ≤ 0,1 |

Parametri

BAT-AEL (ng I-TEQ/Nm3) (121)

PCDD/F-päästöt

≤ 0,1

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.6.2   Maaperän ja pohjaveden suojelu

BAT 147.   Maaperän ja pohjaveden pilaantumisen ehkäisemiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjen menetelmien yhdistelmää.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Käytetään suljettua viemärijärjestelmää |
| b | Käytetään kaksiseinäisiä säiliöitä tai sijoittaminen tiiviisiin suoja-altaisiin |
| c | Käytetään vesitiiviitä ja haponkestäviä lattioita |
| d | Reaktioastioiden automaattinen pinnanmittaus |

Menetelmä

a

Käytetään suljettua viemärijärjestelmää

b

Käytetään kaksiseinäisiä säiliöitä tai sijoittaminen tiiviisiin suoja-altaisiin

c

Käytetään vesitiiviitä ja haponkestäviä lattioita

d

Reaktioastioiden automaattinen pinnanmittaus

1.6.3   Jäteveden muodostuminen

BAT 148.   Jäteveden muodostumisen ehkäisemiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai kumpaakin seuraavassa esitettyä menetelmää.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Käytettyjen/talteenotettujen pesuvesien ja muiden hydrometallurgisten liuosten kierrättäminen liuottamisessa ja muissa talteenottotoimenpiteissä |
| b | Uuttamis- ja saostamistoimenpiteistä peräisin olevien liuosten kierrättäminen |

Menetelmä

a

Käytettyjen/talteenotettujen pesuvesien ja muiden hydrometallurgisten liuosten kierrättäminen liuottamisessa ja muissa talteenottotoimenpiteissä

b

Uuttamis- ja saostamistoimenpiteistä peräisin olevien liuosten kierrättäminen

1.6.4   Jätteet

BAT 149.   Käsiteltäväksi toimitettavan jätteen määrän vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on järjestää toimet paikanpäällä siten, että voidaan helpottaa prosessin jäämien uudelleenkäyttöä tai, jos se ei ole mahdollista, prosessin jäämien kierrättämistä, muun muassa käyttämällä yhtä seuraavassa esitettyä menetelmää tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä | Menettely |
| --- | --- | --- |
| a | Metallisisällön talteenotto kuonista, suodatinpölyistä ja märistä pölynpoistojärjestelmistä peräisin olevista jätteistä. | Dorén tuotanto |
| b | Märän pölynpoistojärjestelmän haihtuvaa seleeniä sisältäviin poistokaasuihin kerätyn seleenin talteenotto |
| c | Hopean talteenotto käytetystä elektrolyytistä ja käytetyistä liejunpesuliuoksista | Hopeaelektrolyytin raffinointi |
| d | Metallien talteenotto elektrolyytin puhdistamisen jäämistä (esim. hopeasakka, kuparin karbonaattipohjaiset jäämät) |
| e | Kullan talteenotto kullan liuotusprosessin elektrolyytistä ja liejusta ja liuoksista | Kultaelektrolyytin raffinointi |
| f | Metallien talteenotto käytetyistä anodeista | Hopea- tai kultaelektrolyytin raffinointi |
| g | Platinaryhmän metallien talteenotto platinaryhmän paljon metallia sisältävistä liuoksista |
| h | Metallien talteenotto prosessin loppuliuoksista | Kaikki prosessit |

Menetelmä

Menettely

a

Metallisisällön talteenotto kuonista, suodatinpölyistä ja märistä pölynpoistojärjestelmistä peräisin olevista jätteistä.

Dorén tuotanto

b

Märän pölynpoistojärjestelmän haihtuvaa seleeniä sisältäviin poistokaasuihin kerätyn seleenin talteenotto

c

Hopean talteenotto käytetystä elektrolyytistä ja käytetyistä liejunpesuliuoksista

Hopeaelektrolyytin raffinointi

d

Metallien talteenotto elektrolyytin puhdistamisen jäämistä (esim. hopeasakka, kuparin karbonaattipohjaiset jäämät)

e

Kullan talteenotto kullan liuotusprosessin elektrolyytistä ja liejusta ja liuoksista

Kultaelektrolyytin raffinointi

f

Metallien talteenotto käytetyistä anodeista

Hopea- tai kultaelektrolyytin raffinointi

g

Platinaryhmän metallien talteenotto platinaryhmän paljon metallia sisältävistä liuoksista

h

Metallien talteenotto prosessin loppuliuoksista

Kaikki prosessit

1.7   FERROSEOKSEN TUOTANTOA KOSKEVAT BAT-MENETELMÄT

1.7.1   Energia

BAT 150.   Energian käyttämiseksi tehokkaasti parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on ottaa talteen energia paljon CO:ta sisältävästä poistokaasusta, joka on tuotettu suljetussa uppokaariuunissa tai suljetussa plasmapölyprosessissa käyttämällä yhtä seuraavassa esitetyistä menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Käytetään höyrykattilaa ja -turbiineja ottamaan talteen poistokaasun energiasisältö ja tuottamaan sähköä | Energian hinnat ja jäsenvaltion energiapolitiikka voivat rajoittaa soveltamista |
| b | Poistokaasun suora käyttö polttoaineena prosessissa (esim. raaka-aineiden kuivaus, panosmateriaalien esilämmitys, sintraus, senkkojen lämmitys) | Voidaan soveltaa vain, jos prosessilämmölle on kysyntää |
| c | Käytetään poistokaasua polttoaineena naapurilaitoksissa | Voidaan soveltaa vain, jos tällaiselle polttoaineelle on kaupallista kysyntää |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Käytetään höyrykattilaa ja -turbiineja ottamaan talteen poistokaasun energiasisältö ja tuottamaan sähköä

Energian hinnat ja jäsenvaltion energiapolitiikka voivat rajoittaa soveltamista

b

Poistokaasun suora käyttö polttoaineena prosessissa (esim. raaka-aineiden kuivaus, panosmateriaalien esilämmitys, sintraus, senkkojen lämmitys)

Voidaan soveltaa vain, jos prosessilämmölle on kysyntää

c

Käytetään poistokaasua polttoaineena naapurilaitoksissa

Voidaan soveltaa vain, jos tällaiselle polttoaineelle on kaupallista kysyntää

BAT 151.   Energian käyttämiseksi tehokkaasti parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on ottaa talteen energia kuumasta poistokaasusta, joka on tuotettu puoliavoimessa uppokaariuunissa käyttämällä yhtä tai molempia seuraavassa esitetyistä menetelmistä.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Käytetään jätelämpökattilaa ja -turbiineja ottamaan talteen poistokaasun energiasisältö ja tuottamaan sähköä | Energian hinnat ja jäsenvaltion energiapolitiikka voivat rajoittaa soveltamista |
| b | Käytetään jätelämpökattilaa kuuman veden tuottamiseen | Voidaan soveltaa vain, jos on kaupallista kysyntää |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Käytetään jätelämpökattilaa ja -turbiineja ottamaan talteen poistokaasun energiasisältö ja tuottamaan sähköä

Energian hinnat ja jäsenvaltion energiapolitiikka voivat rajoittaa soveltamista

b

Käytetään jätelämpökattilaa kuuman veden tuottamiseen

Voidaan soveltaa vain, jos on kaupallista kysyntää

BAT 152.   Energian käyttämiseksi tehokkaasti parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on ottaa talteen energia poistokaasusta, joka on tuotettu avoimessa uppokaariuunissa kuumaa vettä tuottamalla.

Sovellettavuus

Voidaan soveltaa vain, jos kuumalle vedelle on kaupallista kysyntää.

1.7.2   Päästöt ilmaan

1.7.2.1   Hiukkasten hajapäästöt

BAT 153.   Kaatamisesta ja valamisesta ilmaan johdettavien hajapäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai molempia seuraavassa esitetyistä menetelmistä.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Käytetään huuvajärjestelmää | Olemassa olevissa laitoksissa sovellettavuus riippuu laitoksen kokoonpanosta |
| b | Vältetään valamista käyttämällä ferroseoksia sulana | Voidaan soveltaa vain, kun kuluttaja (esim. teräksen tuottaja) on yhteydessä ferroseoksen tuottajaan |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Käytetään huuvajärjestelmää

Olemassa olevissa laitoksissa sovellettavuus riippuu laitoksen kokoonpanosta

b

Vältetään valamista käyttämällä ferroseoksia sulana

Voidaan soveltaa vain, kun kuluttaja (esim. teräksen tuottaja) on yhteydessä ferroseoksen tuottajaan

1.7.2.2   Kanavoidut pölypäästöt

BAT 154.   Kiinteiden materiaalien varastoinnista, käsittelystä ja kuljettamisesta ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi ja mittauksen, sekoittamisen, yhdistämisen ja rasvanpoistamisen kaltaisista esikäsittelytoimenpiteistä ja kaatamisesta, valamisesta ja pakkaamisesta ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 46.

BAT 155.   Murskaamisesta, briketöinnistä, pelletöinnistä ja sintrauksesta ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta tai pussisuodatinta muiden menetelmien kanssa yhdessä.

Sovellettavuus

Pussisuodattimen sovellettavuutta voi rajoittaa matala ympäristön lämpötila (– 20 °C... – 40 °C) ja poistokaasujen suuri kosteus sekä kalsiumpiin murskaaminen turvallisuussyistä (esim. räjähtävyys).

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 46.

BAT 156.   Avoimesta tai puoliavoimesta uppokaariuunista ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 46.

BAT 157.   Suljetusta uppokaariuunista tai suljetusta plasmapölyprosessista ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitetyistä menetelmistä.

| | Menetelmä (122) | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Märkäpesuri ja sähkösuodin | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b | Pussisuodatin | Voidaan soveltaa yleisesti, ellei poistokaasujen CO- ja H2-sisällöstä ole turvallisuuteen liittyviä huolia |

Menetelmä (122)

Sovellettavuus

a

Märkäpesuri ja sähkösuodin

Voidaan soveltaa yleisesti

b

Pussisuodatin

Voidaan soveltaa yleisesti, ellei poistokaasujen CO- ja H2-sisällöstä ole turvallisuuteen liittyviä huolia

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 46.

BAT 158.   Ferromolybdeenin ja ferrovanadiinin tuotantoon käytettävästä tulenkestävästi vuoratusta sulatusuunista ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 46.

Taulukko 46

Ferroseosten tuotannosta ilmaan johdettavien pölypäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | Menettely | BAT-AEL (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| Pöly | — | Kiinteiden materiaalien varastointi, käsittely ja kuljetus |

Parametri

Menettely

BAT-AEL (mg/Nm3)

Pöly

—

Kiinteiden materiaalien varastointi, käsittely ja kuljetus

| — | Mittauksen, sekoittamisen, yhdistämisen ja rasvanpoiston kaltaiset esikäsittelytoimenpiteet |
| --- | --- |

—

Mittauksen, sekoittamisen, yhdistämisen ja rasvanpoiston kaltaiset esikäsittelytoimenpiteet

| — | Kaataminen, valaminen ja pakkaaminen |
| --- | --- |

—

Kaataminen, valaminen ja pakkaaminen

2–5 (123)

Murskaaminen, briketöinti, pelletöinti ja sintraus

2–5 (124)
   (125)

Avoimet tai puoliavoimet uppokaariuunit

2–5 (124)
   (126)
   (127)

| — | Suljetut uppokaariuunit tai suljetut plasmapölyprosessit |
| --- | --- |

—

Suljetut uppokaariuunit tai suljetut plasmapölyprosessit

| — | Ferromolybdeenin ja ferrovanadiinin tuotannossa käytettävä tulenkestävästi vuorattu sulatusuuni |
| --- | --- |

—

Ferromolybdeenin ja ferrovanadiinin tuotannossa käytettävä tulenkestävästi vuorattu sulatusuuni

2–5 (124)

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.7.2.3   PCDD/F-päästöt

BAT 159.   Ferroseoksia tuottavasta uunista ilmaan johdettavien PCDD/F-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on syöttää adsorbentteja ja käyttää sähkösuodinta ja/tai pussisuodatinta.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 47.

Taulukko 47

Ferroseoksia tuottavasta uunista ilmaan johdettavien PCDD/F-päästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot:

| Parametri | BAT-AEL (ng I-TEQ/Nm3) |
| --- | --- |
| PCDD/F-päästöt | ≤ 0,05 (128) |

Parametri

BAT-AEL (ng I-TEQ/Nm3)

PCDD/F-päästöt

≤ 0,05 (128)

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.7.2.4   PAH-päästöt ja orgaanisten yhdisteiden päästöt

BAT 160.   Titaanin lastuamisjätteen rasvanpoistosta kiertouunissa ilmaan johdettavien orgaanisten yhdisteiden päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikka on käyttää termistä jälkipoltinta.

1.7.3   Jätteet

BAT 161.   Käsiteltäväksi toimitettavan kuonan määrien vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on järjestää toimet paikalla siten, että voidaan helpottaa kuonan uudelleenkäyttöä tai, jos se ei ole mahdollista, kuonan kierrättämistä, muun muassa käyttämällä yhtä seuraavassa esitettyä menetelmää tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Käytetään kuonaa rakenteissa | Voidaan soveltaa vain kuonaan, jota saadaan korkeahiilisen FeCr:n ja SiMn:n tuotannosta, kuonaa terästehtaan jäämistä talteenotetusta seoksesta ja vakiopoistokuonaa FeMn- ja FeMo-tuotannosta |
| b | Käytetään kuonaa hiomakivihiekkana | Voidaan soveltaa vain korkeahiilisen FeCr:n tuotannosta saatuun kuonaan |
| c | Käytetään kuonaa tulenkestävissä valumassoissa | Voidaan soveltaa vain korkeahiilisen FeCr:n tuotannosta saatuun kuonaan |
| d | Käytetään kuonaa sulattamisprosessissa | Voidaan soveltaa vain paljon piikalsiumtuotannosta saatuun kuonaan |
| e | Käytetään kuonaa raaka-aineena piimangaasin tuotantoon ja muihin metallurgian käyttökohteisiin | Voidaan soveltaa vain paljon metallia sisältävään (suuri MnO-pitoisuus) kuonaan, joka on saatu FeMn-tuotannosta |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Käytetään kuonaa rakenteissa

Voidaan soveltaa vain kuonaan, jota saadaan korkeahiilisen FeCr:n ja SiMn:n tuotannosta, kuonaa terästehtaan jäämistä talteenotetusta seoksesta ja vakiopoistokuonaa FeMn- ja FeMo-tuotannosta

b

Käytetään kuonaa hiomakivihiekkana

Voidaan soveltaa vain korkeahiilisen FeCr:n tuotannosta saatuun kuonaan

c

Käytetään kuonaa tulenkestävissä valumassoissa

Voidaan soveltaa vain korkeahiilisen FeCr:n tuotannosta saatuun kuonaan

d

Käytetään kuonaa sulattamisprosessissa

Voidaan soveltaa vain paljon piikalsiumtuotannosta saatuun kuonaan

e

Käytetään kuonaa raaka-aineena piimangaasin tuotantoon ja muihin metallurgian käyttökohteisiin

Voidaan soveltaa vain paljon metallia sisältävään (suuri MnO-pitoisuus) kuonaan, joka on saatu FeMn-tuotannosta

BAT 162.   Käsiteltäväksi toimitettavan suodatinpölyn ja lietteen määrien vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on järjestää toimet paikalla siten, että voidaan helpottaa suodatinpölyn ja lietteen uudelleenkäyttöä tai, jos se ei ole mahdollista, kuonan kierrättämistä, muun muassa käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

| | Menetelmä | Sovellettavuus (129) |
| --- | --- | --- |
| a | Käytetään kuonaa sulattamisprosessissa | Voidaan soveltaa vain FeCr- ja FeMo-tuotannosta saatavaan suodatinpölyyn |
| b | Käytetään kuonaa sulattamisprosessissa | Voidaan soveltaa vain korkeahiilisen FeCr:n tuotannon murskaamis- ja seulontatoimenpiteistä saatuun suodatinpölyyn |
| c | Käytetään suodatinpölyä ja lietettä rikastesyötteenä | Voidaan soveltaa vain Mo-pasutuksesta poistokaasujen puhdistamisesta saatuun suodatinpölyyn ja lietteeseen |
| d | Käytetään suodatinpölyä muilla aloilla | Voidaan soveltaa vain FeMn-, SiMn-, FeNi-, FeMo- ja FeV-tuotantoon |
| e | Käytetään mikrosilikaa lisäaineena sementtiteollisuudessa | Voidaan soveltaa vain FeSi- ja Si-tuotannosta saatavaan mikrosilikaan |
| f | Käytetään suodatinpölyä ja lietettä sinkkiteollisuudessa | Voidaan soveltaa vain terästehtaan jäämistä talteenotetusta seoksesta saatuun uunipölyyn ja märkäpesurin lietteeseen |

Menetelmä

Sovellettavuus (129)

a

Käytetään kuonaa sulattamisprosessissa

Voidaan soveltaa vain FeCr- ja FeMo-tuotannosta saatavaan suodatinpölyyn

b

Käytetään kuonaa sulattamisprosessissa

Voidaan soveltaa vain korkeahiilisen FeCr:n tuotannon murskaamis- ja seulontatoimenpiteistä saatuun suodatinpölyyn

c

Käytetään suodatinpölyä ja lietettä rikastesyötteenä

Voidaan soveltaa vain Mo-pasutuksesta poistokaasujen puhdistamisesta saatuun suodatinpölyyn ja lietteeseen

d

Käytetään suodatinpölyä muilla aloilla

Voidaan soveltaa vain FeMn-, SiMn-, FeNi-, FeMo- ja FeV-tuotantoon

e

Käytetään mikrosilikaa lisäaineena sementtiteollisuudessa

Voidaan soveltaa vain FeSi- ja Si-tuotannosta saatavaan mikrosilikaan

f

Käytetään suodatinpölyä ja lietettä sinkkiteollisuudessa

Voidaan soveltaa vain terästehtaan jäämistä talteenotetusta seoksesta saatuun uunipölyyn ja märkäpesurin lietteeseen

1.8   NIKKELIN JA/TAI KOBOLTIN TUOTANTOA KOSKEVAT BAT-PÄÄTELMÄT

1.8.1   Energia

BAT 163.   Energian käyttämiseksi tehokkaasti parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Käytetään happirikastettua ilmaa sulatusuuneissa ja happikonverttereissa |
| b | Käytetään lämmöntalteenottokattiloita |
| c | Käytetään uunissa tuotettua poistokaasua prosessin puitteissa (esim. kuivaaminen) |
| d | Käytetään lämmönvaihtimia |

Menetelmä

a

Käytetään happirikastettua ilmaa sulatusuuneissa ja happikonverttereissa

b

Käytetään lämmöntalteenottokattiloita

c

Käytetään uunissa tuotettua poistokaasua prosessin puitteissa (esim. kuivaaminen)

d

Käytetään lämmönvaihtimia

1.8.2   Päästöt ilmaan

1.8.2.1   Hajapäästöt

BAT 164.   Uunin panostuksesta ilmaan johdettavien pölypäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää suljettuja kuljetinjärjestelmiä.

BAT 165.   Sulatuksesta ilmaan johdettavien pölyhajapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää puhdistusjärjestelmiin liitettyjä katettuja ja huuvattuja kouruja.

BAT 166.   Konvertteriprosesseista ilmaan johdettavien pölyhajapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää toimintaa alipaineessa ja käyttää puhdistusjärjestelmään liitettyjä huuvia.

BAT 167.   Atmosfääri- ja paineliuotuksesta peräisin olevien hajapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää molempia seuraavassa esitetyistä menetelmistä.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Suljetut tai koteloidut reaktorit, sakeuttimet ja paineautoklaavit/säiliöt |
| b | Käytetään happea tai klooria ilman sijasta liuotusvaiheessa |

Menetelmä

a

Suljetut tai koteloidut reaktorit, sakeuttimet ja paineautoklaavit/säiliöt

b

Käytetään happea tai klooria ilman sijasta liuotusvaiheessa

BAT 168.   Uuttoprosessista ilmaan johdettavien hajapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitettyä menetelmää.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Käytetään vähän tai paljon leikkaavaa sekoittajaa liuotin/vesiseokseen (dispergoimiseen) |
| b | Käytetään suojuksia sekoitinta ja erotuslaitetta varten |
| c | Käytetään täysin suljettuja säiliöitä, jotka on liitetty puhdistusjärjestelmään |

Menetelmä

a

Käytetään vähän tai paljon leikkaavaa sekoittajaa liuotin/vesiseokseen (dispergoimiseen)

b

Käytetään suojuksia sekoitinta ja erotuslaitetta varten

c

Käytetään täysin suljettuja säiliöitä, jotka on liitetty puhdistusjärjestelmään

BAT 169.   Talteenottoelektrolyysin kennoista peräisin olevien hajapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjen menetelmien yhdistelmää.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Kloorikaasun kerääminen ja uudelleenkäyttö | Sovelletaan vain klooripohjaiseen talteenottoelektrolyysiin |
| b | Käytetään polystyreenipalloja altaan pinnalla | Voidaan soveltaa yleisesti |
| c | Käytetään vaahtoaineita muodostamaan pysyvä vaahtokerros altaan pinnalla | Sovelletaan vain sulfaattipohjaiseen talteenottoelektrolyysiin |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Kloorikaasun kerääminen ja uudelleenkäyttö

Sovelletaan vain klooripohjaiseen talteenottoelektrolyysiin

b

Käytetään polystyreenipalloja altaan pinnalla

Voidaan soveltaa yleisesti

c

Käytetään vaahtoaineita muodostamaan pysyvä vaahtokerros altaan pinnalla

Sovelletaan vain sulfaattipohjaiseen talteenottoelektrolyysiin

BAT 170.   Valmistettaessa nikkelipulveria ja nikkelibrikettejä (paineprosessit) vetypelkistysprosessilla, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää koteloitua tai suljettua reaktoria, selkeytintä ja paineautoklaavia/-astiaa, jauhekuljetinta ja tuotesiiloa.

1.8.2.2   Kanavoidut pölypäästöt

BAT 171.   Sulfidimalmia käsiteltäessä raaka-aineiden käsittelystä ja varastoinnista, olennaisista esikäsittelyprosesseista (kuten malmin valmistelu ja malmin/rikasteen kuivaaminen), uunin panostuksesta, sulattamisesta, konvertoinnista, lämpöraffinoinnista ja nikkelijauheen ja brikettien tuotannosta ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta tai sähkösuodattimen ja pussisuodattimen yhdistelmää.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. Taulukko 48.

Taulukko 48

Sulfidimalmia käsiteltäessä raaka-aineiden käsittelystä ja varastoinnista, olennaisista esikäsittelyprosesseista (kuten malmin valmistelu ja malmin/rikasteen kuivaaminen), uunin panostuksesta, sulattamisesta, konvertoinnista, lämpöraffinoinnista ja nikkelijauheen ja brikettien tuotannosta ilmaan johdettavien pöly- ja metallipäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (130) |
| --- | --- |
| Pöly | 2–5 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (130)

Pöly

2–5

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.8.2.3   Nikkeli- ja klooripäästöt

BAT 172.   Atmosfääri- ja paineliuotuksesta ilmaan johdettavien nikkeli- ja klooripäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää märkäpesuria.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 49.

Taulukko 49

Atmosfääri- ja paineliuotuksesta ilmaan johdettavien nikkeli- ja klooripäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (131) |
| --- | --- |
| Ni | ≤ 1 |
| Cl2 | ≤ 1 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (131)

Ni

≤ 1

Cl2

≤ 1

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

BAT 173.   Ferroklooria ja klooria käyttävästä nikkelikuparikiven puhdistusprosessista ilmaan johdettavien nikkelipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 50.

Taulukko 50

Ferroklooria ja klooria käyttävästä nikkelikuparikiven puhdistusprosessista ilmaan johdettavien nikkelipäästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (132) |
| --- | --- |
| Ni | ≤ 1 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (132)

Ni

≤ 1

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.8.2.4   Rikkidioksidipäästöt

BAT 174.   Sulattamisesta ja konvertoinnista ilmaan johdettavien (muiden kuin rikkihappolaitokseen ohjattujen) SO2-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitettyä menetelmää.

| | Menetelmä (133) |
| --- | --- |
| a | Kalkin lisääminen ja pussisuodatin |
| b | Märkäpesuri |

Menetelmä (133)

a

Kalkin lisääminen ja pussisuodatin

b

Märkäpesuri

1.8.2.5   NH3-päästöt

BAT 175.   Nikkelipulverin ja brikettien tuotannosta ilmaan johdettavien NH3-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää märkäpesuria.

1.8.3   Jätteet

BAT 176.   Loppusijoitettavaksi toimitettavan jätteen määrien vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on järjestää toimet paikanpäällä siten, että voidaan helpottaa prosessin jäämien uudelleenkäyttöä tai, jos se ei ole mahdollista, prosessin jäämien kierrättämistä, muun muassa käyttämällä yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

| | Menetelmä | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Käytetään sähköuunissa (sulatuksessa) tuotettua rakeistettua kuonaa hankaavana aineena tai rakennusaineena | Sovellettavuus riippuu kuonan metallisisällöstä |
| b | Käytetään sähköuunista (sulatuksessa) talteenotettua poistokaasun pölyä raaka-aineena sinkin tuotannossa | Voidaan soveltaa yleisesti |
| c | Käytetään sähköuunista (sulatuksessa) kiven rakeistuksesta talteenotettua poistokaasun pölyä raaka-aineena nikkelin jalostamisessa/uudelleensulattamisessa | Voidaan soveltaa yleisesti |
| d | Kiven suodattamisen jälkeen klooripohjaisessa liuotuksessa saatua rikkijäämää käytetään raaka-aineena rikkihapon tuotannossa | Voidaan soveltaa yleisesti |
| e | Käytetään sulfaattipohjaisessa liuotuksessa muodustuvaa rautasakkaa syötteenä nikkelisulatossa | Sovellettavuus riippuu jätteen metallisisällöstä |
| f | Käytetään uuttovaiheessa muodostuvaa sinkkikarbonaattisakkaa raaka-aineena sinkin tuotannossa | Sovellettavuus riippuu jätteen metallisisällöstä |
| g | Käytetään sulfaatti- ja klooripohjaisen liuotuksen jälkeen saatua kuparijäämää raaka-aineena kuparin tuotannossa | Voidaan soveltaa yleisesti |

Menetelmä

Sovellettavuus

a

Käytetään sähköuunissa (sulatuksessa) tuotettua rakeistettua kuonaa hankaavana aineena tai rakennusaineena

Sovellettavuus riippuu kuonan metallisisällöstä

b

Käytetään sähköuunista (sulatuksessa) talteenotettua poistokaasun pölyä raaka-aineena sinkin tuotannossa

Voidaan soveltaa yleisesti

c

Käytetään sähköuunista (sulatuksessa) kiven rakeistuksesta talteenotettua poistokaasun pölyä raaka-aineena nikkelin jalostamisessa/uudelleensulattamisessa

Voidaan soveltaa yleisesti

d

Kiven suodattamisen jälkeen klooripohjaisessa liuotuksessa saatua rikkijäämää käytetään raaka-aineena rikkihapon tuotannossa

Voidaan soveltaa yleisesti

e

Käytetään sulfaattipohjaisessa liuotuksessa muodustuvaa rautasakkaa syötteenä nikkelisulatossa

Sovellettavuus riippuu jätteen metallisisällöstä

f

Käytetään uuttovaiheessa muodostuvaa sinkkikarbonaattisakkaa raaka-aineena sinkin tuotannossa

Sovellettavuus riippuu jätteen metallisisällöstä

g

Käytetään sulfaatti- ja klooripohjaisen liuotuksen jälkeen saatua kuparijäämää raaka-aineena kuparin tuotannossa

Voidaan soveltaa yleisesti

1.9   HIILEN JA/TAI GRAFIITIN TUOTANTOA KOSKEVAT BAT-PÄÄTELMÄT

1.9.1   Päästöt ilmaan

1.9.1.1   Hajapäästöt

BAT 177.   Nestemäisen pien varastoinnista, käsittelystä ja kuljettamisesta ilmaan johdettavien PAH-hajapäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitettyä menetelmää tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä |
| --- | --- |
| a | Nestemäisen pien varastosäiliön purkaminen |
| b | Tiivistäminen ulkoisella ja/tai sisäisellä jäähdytyksellä ilma- ja/tai vesijärjestelmillä (esim. tiivistystornit), minkä jälkeen käytetään suodatustekniikoita (adsorptiopesurit tai sähkösuodin) |
| c | Poistokaasujen kerääminen ja siirto puhdistusjärjestelmään (kuivapesuri tai hapetin/regeneratiivinen terminen jälkipoltin), saatavilla muissa prosessin vaiheissa (esim. sekoittaminen, muokkaus tai kakun tekeminen) |

Menetelmä

a

Nestemäisen pien varastosäiliön purkaminen

b

Tiivistäminen ulkoisella ja/tai sisäisellä jäähdytyksellä ilma- ja/tai vesijärjestelmillä (esim. tiivistystornit), minkä jälkeen käytetään suodatustekniikoita (adsorptiopesurit tai sähkösuodin)

c

Poistokaasujen kerääminen ja siirto puhdistusjärjestelmään (kuivapesuri tai hapetin/regeneratiivinen terminen jälkipoltin), saatavilla muissa prosessin vaiheissa (esim. sekoittaminen, muokkaus tai kakun tekeminen)

1.9.1.2   Pöly- ja PAH-päästöt

BAT 178.   Koksin ja pien varastoinnista, käsittelystä ja kuljettamisesta ja mekaanisista prosesseista (kuten jauhaminen) ja grafitoinnista ja koneistamisesta ilmaan johdettavien pölypäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää pussisuodatinta.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 51.

Taulukko 51

Koksin ja pien varastoinnista, käsittelystä ja kuljettamisesta ja mekaanisista prosesseista (kuten jauhaminen) ja grafitoinnista ja koneistamisesta ilmaan johdettavien pöly- ja BaP-päästöjen (PAH-päästöjen indikaattorina) BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (134) |
| --- | --- |
| Pöly | 2–5 |
| BaP | ≤ 0,01 (135) |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (134)

Pöly

2–5

BaP

≤ 0,01 (135)

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

BAT 179.   Vihreän tahnan ja vihreiden muotojen tuotannosta ilmaan johdettavien pöly- ja PAH-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitettyä menetelmää tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä (136) |
| --- | --- |
| a | Kuivataan pesuri käyttämällä koksia adsorbenttiaineena esijäähdytyksen kanssa tai ilman sitä ja sen jälkeen pussisuodatinta |
| b | Koksisuodatin |
| c | Regeneratiivinen terminen jälkipoltin |
| d | Terminen jälkipoltin |

Menetelmä (136)

a

Kuivataan pesuri käyttämällä koksia adsorbenttiaineena esijäähdytyksen kanssa tai ilman sitä ja sen jälkeen pussisuodatinta

b

Koksisuodatin

c

Regeneratiivinen terminen jälkipoltin

d

Terminen jälkipoltin

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 52.

Taulukko 52

Vihreän tahnan ja vihreiden muotojen tuotannosta ilmaan johdettavien pöly- ja BaP-päästöjen (PAH-päästöjen indikaattorina) BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (137) |
| --- | --- |
| Pöly | 2–10 (138) |
| BaP | 0,001–0,01 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (137)

Pöly

2–10 (138)

BaP

0,001–0,01

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

BAT 180.   Koksauksesta ilmaan johdettavien pöly- ja PAH-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitettyä menetelmää tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä (139) | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- |
| a | Sähkösuodin yhdessä lämpöhapetusvaiheen kanssa (esim. regeneratiivinen terminen jälkipoltin), kun erittäin haihtuvia yhdisteitä oletetaan esiintyvän | Voidaan soveltaa yleisesti |
| b | Regeneratiivinen terminen jälkipoltin yhdessä esikäsittelyn (esim. sähkösuodin) kanssa tapauksissa, joissa poistokaasun pölypitoisuus on suuri | Voidaan soveltaa yleisesti |
| c | Terminen jälkipoltin | Ei voida soveltaa jatkuvatoimisiin rengasuuneihin |

Menetelmä (139)

Sovellettavuus

a

Sähkösuodin yhdessä lämpöhapetusvaiheen kanssa (esim. regeneratiivinen terminen jälkipoltin), kun erittäin haihtuvia yhdisteitä oletetaan esiintyvän

Voidaan soveltaa yleisesti

b

Regeneratiivinen terminen jälkipoltin yhdessä esikäsittelyn (esim. sähkösuodin) kanssa tapauksissa, joissa poistokaasun pölypitoisuus on suuri

Voidaan soveltaa yleisesti

c

Terminen jälkipoltin

Ei voida soveltaa jatkuvatoimisiin rengasuuneihin

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 53.

Taulukko 53

Koksauksesta ja uudelleenkoksauksesta ilmaan johdettavien pöly- ja BaP-päästöjen (PAH-indikaattorina) BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (140) |
| --- | --- |
| Pöly | 2–10 (141) |
| BaP | < 0,005–0,015 (142)
   (143) |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (140)

Pöly

2–10 (141)

BaP

< 0,005–0,015 (142)
   (143)

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

BAT 181.   Kyllästyksestä ilmaan johdettavien pöly- ja PAH-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitettyä menetelmää tai niiden yhdistelmää.

| | Menetelmä (144) |
| --- | --- |
| a | Kuivapesuri ja pussisuodatin |
| b | Koksisuodatin |
| c | Terminen jälkipoltin |

Menetelmä (144)

a

Kuivapesuri ja pussisuodatin

b

Koksisuodatin

c

Terminen jälkipoltin

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 54.

Taulukko 54

Kyllästyksestä ilmaan johdettavien pöly- ja PAH-päästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset tekniikat

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (145) |
| --- | --- |
| Pöly | 2–10 |
| BaP | 0,001–0,01 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (145)

Pöly

2–10

BaP

0,001–0,01

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.9.1.3   Rikkidioksidipäästöt

BAT 182.   Kun prosessissa on lisärikkiä ilmaan johdettavien SO2-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kuiva- ja/tai märkäpesuria.

1.9.1.4   Orgaanisten yhdisteiden päästöt

BAT 183.   Ilmaan johdettavien orgaanisten yhdisteiden, myös fenolin ja formaldehydin kyllästysvaiheesta, kun käytetään erityisiä kyllästysaineita, kuten hartsia ja biohajoavia liuottimia, vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavassa esitetyistä menetelmistä.

| | Menetelmä (146) |
| --- | --- |
| a | Regeneratiivinen terminen jälkipolton yhdessä sähkösuotimen kanssa sekoitus-, koksaus- ja kyllästysvaiheita varten |
| b | Biosuodatin ja/tai biopesuri kyllästysvaihetta varten, jos käytetään erityisiä kyllästysaineita, kuten hartsia ja biohajoavia liuottimia |

Menetelmä (146)

a

Regeneratiivinen terminen jälkipolton yhdessä sähkösuotimen kanssa sekoitus-, koksaus- ja kyllästysvaiheita varten

b

Biosuodatin ja/tai biopesuri kyllästysvaihetta varten, jos käytetään erityisiä kyllästysaineita, kuten hartsia ja biohajoavia liuottimia

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot: Ks. taulukko 55.

Taulukko 55

Ilmaan sekoituksesta, koksauksesta ja kyllästyksestä johdettavien TVOC-päästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot

| Parametri | BAT-AEL (mg/Nm3) (147)
   (148) |
| --- | --- |
| TVOC | ≤ 10–40 |

Parametri

BAT-AEL (mg/Nm3) (147)
   (148)

TVOC

≤ 10–40

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 10.

1.9.2   Jätteet

BAT 184.   Käsiteltäväksi toimitettavien jätteiden määrän vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on järjestää toimenpiteet paikalla siten, että voidaan helpottaa jäämien uudelleenkäyttöä tai, jos se ei onnistu, prosessin jäämien kierrätystä, mukaan lukien hiilen ja muiden jäämien uudelleenkäyttö ja kierrätys tuotantoprosesseista prosessissa tai muissa ulkoisissa prosesseissa.

1.10   MENETELMIEN KUVAUS

1.10.1   Päästöt ilmaan

Jäljempänä kuvatut menetelmät luetellaan sen pääasiallisen epäpuhtauden mukaan, joka niillä on määrä puhdistaa.

1.10.1.1   Hiukkaspäästöt

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Pussisuodatin | Pussisuodattimet, joihin usein viitataan kuitusuodattimina, koostuvat huokoisesta kudos- tai huopakuidusta, jonka läpi kaasut virtaavat poistamaan hiukkasia. Pussisuodattimen käyttö edellyttää sellaisen kangasmateriaalin valintaa, joka soveltuu yhteen poistokaasujen ominaisuuksien ja korkeimman toimintalämpötilan kanssa |
| Sähkösuodatin (ESP) | Sähköstaattiset suotimet toimivat siten, että hiukkaset varataan sähköisesti ja erotetaan sähkökentän avulla. Ne pystyvät toimimaan monenlaisissa olosuhteissa. Kuivassa ESP:ssä kerätyt aineet poistetaan mekaanisesti (esim. ravistamalla, värinällä, puristetulla ilmalla), ja märkä-ESP:ssä ne huuhdellaan sopivalla nesteellä, tavallisesti vedellä |
| Märkäpesuri | Märkäpesussa erotellaan pöly sekoittamalla tehokkaasti tuleva kaasu veteen, ja tavallisesti se yhdistetään karkeiden hiukkasten poistamiseen linkousvoiman avulla. Poistettu pöly kerätään pesurin pohjasta. Myös aineet, kuten SO2, NH3, jotkin VOC-yhdisteet ja raskasmetallit voidaan poistaa |

Menetelmä

Kuvaus

Pussisuodatin

Pussisuodattimet, joihin usein viitataan kuitusuodattimina, koostuvat huokoisesta kudos- tai huopakuidusta, jonka läpi kaasut virtaavat poistamaan hiukkasia. Pussisuodattimen käyttö edellyttää sellaisen kangasmateriaalin valintaa, joka soveltuu yhteen poistokaasujen ominaisuuksien ja korkeimman toimintalämpötilan kanssa

Sähkösuodatin (ESP)

Sähköstaattiset suotimet toimivat siten, että hiukkaset varataan sähköisesti ja erotetaan sähkökentän avulla. Ne pystyvät toimimaan monenlaisissa olosuhteissa. Kuivassa ESP:ssä kerätyt aineet poistetaan mekaanisesti (esim. ravistamalla, värinällä, puristetulla ilmalla), ja märkä-ESP:ssä ne huuhdellaan sopivalla nesteellä, tavallisesti vedellä

Märkäpesuri

Märkäpesussa erotellaan pöly sekoittamalla tehokkaasti tuleva kaasu veteen, ja tavallisesti se yhdistetään karkeiden hiukkasten poistamiseen linkousvoiman avulla. Poistettu pöly kerätään pesurin pohjasta. Myös aineet, kuten SO2, NH3, jotkin VOC-yhdisteet ja raskasmetallit voidaan poistaa

1.10.1.2   NOX-päästöt

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Low-NOX-poltin | Low-NOX-polttimet vähentävät NOX-yhdisteiden muodostumista alentamalla liekin huippulämpötilaa, joka johtaa palamisen viivästymisen lisäksi polttoaineen täydelliseen palamiseen sekä lämmön suurempaan siirtymiseen (liekin suurempaan säteilykykyyn). Ultra-low-NOX-polttimiin sisältyy palamisen vaiheistus (ilma/polttoaine) sekä savukaasun takaisinkierrätys |
| Happipolttimet | Menetelmässä palamisilma korvataan hapella uunissa typestä syntyvien termisten NOX-päästöjen muodostumisen ehkäisemiseksi/vähentämiseksi. Uunin typpipitoisuusjäämät riippuvat käytetyn hapen puhtaudesta, polttoaineen laadusta ja mahdollisesta ilman otosta |
| Poistokaasujen takaisinkierrätys | Takaisinkierrätyksessä uunin poistokaasut puhalletaan takaisin liekkiin, jotta vähennetään happipitoisuutta ja siten liekin lämpötilaa. Erikoispoltinten käyttö perustuu palamiskaasujen sisäiseen takaisinkierrätykseen, ja ne viilentävät liekkien alkuosaa ja vähentävät liekkien kuumimman osan happipitoisuutta |

Menetelmä

Kuvaus

Low-NOX-poltin

Low-NOX-polttimet vähentävät NOX-yhdisteiden muodostumista alentamalla liekin huippulämpötilaa, joka johtaa palamisen viivästymisen lisäksi polttoaineen täydelliseen palamiseen sekä lämmön suurempaan siirtymiseen (liekin suurempaan säteilykykyyn). Ultra-low-NOX-polttimiin sisältyy palamisen vaiheistus (ilma/polttoaine) sekä savukaasun takaisinkierrätys

Happipolttimet

Menetelmässä palamisilma korvataan hapella uunissa typestä syntyvien termisten NOX-päästöjen muodostumisen ehkäisemiseksi/vähentämiseksi. Uunin typpipitoisuusjäämät riippuvat käytetyn hapen puhtaudesta, polttoaineen laadusta ja mahdollisesta ilman otosta

Poistokaasujen takaisinkierrätys

Takaisinkierrätyksessä uunin poistokaasut puhalletaan takaisin liekkiin, jotta vähennetään happipitoisuutta ja siten liekin lämpötilaa. Erikoispoltinten käyttö perustuu palamiskaasujen sisäiseen takaisinkierrätykseen, ja ne viilentävät liekkien alkuosaa ja vähentävät liekkien kuumimman osan happipitoisuutta

1.10.1.3   SO2,-HCl- ja HF-päästöt

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Kuiva tai puolikuiva pesuri | Emäsreagenssin (esim. kalkin tai natriumbikarbonaatin) kuivajauhe tai suspensio/liuos dispergoidaan poistokaasuun. Materiaali reagoi happamien kaasukomponenttien (esim. SO2) kanssa, minkä tuloksena syntyvät kiinteät aineet poistetaan suodattamalla (pussisuodattimella tai sähkösuodattimella). Reaktiotornin käyttö parantaa pesujärjestelmän tehokkuutta. Adsorptio voidaan saada aikaan myös käyttämällä pakattuja torneja (esim. koksisuodatin).
  Olemassa olevissa laitoksissa suorituskyky liittyy prosessin muuttujiin, kuten lämpötilan (vähintään 60 °C), kosteuspitoisuuteen, kosketusaikaan, kaasun virtauksiin ja pölynsuodatusjärjestelmän (esim. pussisuodattimen) kykyyn selvitä ylimääräisestä pölykuormasta |
| Märkäpesuri | Märkäpesuprosessissa kaasuyhdisteet liukenevat pesuliuokseen (esim. emäsliuos, joka sisältää kalkkia, NaOH:ta tai vetyperoksidia). Märkäpesuprosessin loppuvaiheessa poistokaasu kyllästyy vedellä ja pisarat on erotettava ennen poistokaasujen käsittelyä. Tuloksena oleva pesuneste on käsiteltävä jätevedenkäsittelyprosessissa, ja liukenemattomat aineet on kerättävä erottamalla tai suodattamalla.
  Olemassa olevissa laitoksissa tämä menetelmä voi edellyttää huomattavasti tilaa |
| Vähän rikkiä sisältävien polttoaineiden käyttö | Maakaasun tai vähän rikkiä sisältävän polttoaineöljyn käyttäminen vähentää SO2- ja SO3-päästöjä palamisen aikana polttoaineessa olevan rikin hapettamisesta |
| Polyeetteripohjainen absorptio-/desorptiojärjestelmä | Polyeetteripohjaista liuotinta käytetään adsorboimaan valikoivasti SO2 poistokaasuista. Sitten adsorboitu SO2 puretaan toiseen pylvääseen ja liuotin regeneroidaan täysin. Purettua SO2:ta käytetään tuottamaan nestemäistä SO2:ta tai rikkihappoa |

Menetelmä

Kuvaus

Kuiva tai puolikuiva pesuri

Emäsreagenssin (esim. kalkin tai natriumbikarbonaatin) kuivajauhe tai suspensio/liuos dispergoidaan poistokaasuun. Materiaali reagoi happamien kaasukomponenttien (esim. SO2) kanssa, minkä tuloksena syntyvät kiinteät aineet poistetaan suodattamalla (pussisuodattimella tai sähkösuodattimella). Reaktiotornin käyttö parantaa pesujärjestelmän tehokkuutta. Adsorptio voidaan saada aikaan myös käyttämällä pakattuja torneja (esim. koksisuodatin).

Olemassa olevissa laitoksissa suorituskyky liittyy prosessin muuttujiin, kuten lämpötilan (vähintään 60 °C), kosteuspitoisuuteen, kosketusaikaan, kaasun virtauksiin ja pölynsuodatusjärjestelmän (esim. pussisuodattimen) kykyyn selvitä ylimääräisestä pölykuormasta

Märkäpesuri

Märkäpesuprosessissa kaasuyhdisteet liukenevat pesuliuokseen (esim. emäsliuos, joka sisältää kalkkia, NaOH:ta tai vetyperoksidia). Märkäpesuprosessin loppuvaiheessa poistokaasu kyllästyy vedellä ja pisarat on erotettava ennen poistokaasujen käsittelyä. Tuloksena oleva pesuneste on käsiteltävä jätevedenkäsittelyprosessissa, ja liukenemattomat aineet on kerättävä erottamalla tai suodattamalla.

Olemassa olevissa laitoksissa tämä menetelmä voi edellyttää huomattavasti tilaa

Vähän rikkiä sisältävien polttoaineiden käyttö

Maakaasun tai vähän rikkiä sisältävän polttoaineöljyn käyttäminen vähentää SO2- ja SO3-päästöjä palamisen aikana polttoaineessa olevan rikin hapettamisesta

Polyeetteripohjainen absorptio-/desorptiojärjestelmä

Polyeetteripohjaista liuotinta käytetään adsorboimaan valikoivasti SO2 poistokaasuista. Sitten adsorboitu SO2 puretaan toiseen pylvääseen ja liuotin regeneroidaan täysin. Purettua SO2:ta käytetään tuottamaan nestemäistä SO2:ta tai rikkihappoa

1.10.1.4   Elohopeapäästöt

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Aktiivihiilisuodatus | Menettely perustuu elohopean adsorptioon aktiivihiilestä. Kun pinta on adsorboitunut mahdollisimman paljon, adsorboitunut sisältö desorboituu osana adsorbentin regeneraatiota |
| Seleenin adsorptio | Menettely perustuu seleenipäällysteisten kappaleiden käyttöön pakatulla pedillä. Punainen amorfinen seleeni reagoi kaasussa elohopean kanssa ja tuloksena on HgSe. Sitten käsitellään suodatin seleenin regeneroimiseksi |

Menetelmä

Kuvaus

Aktiivihiilisuodatus

Menettely perustuu elohopean adsorptioon aktiivihiilestä. Kun pinta on adsorboitunut mahdollisimman paljon, adsorboitunut sisältö desorboituu osana adsorbentin regeneraatiota

Seleenin adsorptio

Menettely perustuu seleenipäällysteisten kappaleiden käyttöön pakatulla pedillä. Punainen amorfinen seleeni reagoi kaasussa elohopean kanssa ja tuloksena on HgSe. Sitten käsitellään suodatin seleenin regeneroimiseksi

1.10.1.5   VOC-, PAH- ja PCDD/F-päästöt

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Jälkipoltin tai terminen jälkipoltin | Polttojärjestelmä, jossa epäpuhtaus poistokaasuvirrassa reagoi hapen kanssa lämpötilaohjatussa ympäristössä ja saa aikaan hapettumisreaktion |
| Regeneratiivinen terminen jälkipoltin | Polttojärjestelmä, joka käyttää regeneratiivista prosessia hyödyntämään lämpöenergiaa kaasussa ja hiiliyhdisteissä käyttämällä tulenkestäviä tukipetejä. Kokoomajärjestelmää tarvitaan muuttamaan kaasuvirtauksen suunta ja puhdistamaan peti. Sitä kutsutaan myös nimellä regeneratiivinen jälkipoltin |
| Katalyyttinen terminen jälkipoltin | Polttojärjestelmä, jossa hajoaminen tapahtuu metallikatalyyttipinnalla alhaisessa lämpötilassa, joka on tavallisesti 350–400 °C. Se tunnetaan myös nimellä katalyyttinen jälkipoltin |
| Biosuodatin | Siinä on orgaanisesta tai inertistä materiaalista oleva peti, jossa mikro-organismit hapettavat biologisesti poistokaasuvirtojen epäpuhtaudet |
| Biopesuri | Se yhdistää märkäkaasupesun (absorptio) ja biohajoamisen ja pesuvedessä on haitallisten kaasukomponenttien hapettamiseen sopivien mikro-organismien kanta |
| Valitaan ja syötetään raaka-aineet uunin tyypin ja käytettävän puhdistusmenetelmän mukaisesti | Raaka-aineet valitaan siten, että uuni ja tarvittavan puhdistustehokkuuden saavuttamiseen käytettävä puhdistusjärjestelmä voivat käsitellä syötteessä olevia epäpuhtauksia asianmukaisesti |
| Optimoidaan poltto-olosuhteet orgaanisten yhdisteiden päästöjen vähentämiseksi | Ilman tai hapen ja hiilisisällön asianmukainen sekoitus, kaasujen lämpötilan valvonta ja elinikä korkeissa lämpötiloissa PCDD/F-päästöjä sisältävän orgaanisen hiilen hapettamiseksi Se voi myös sisältää rikastetun ilman tai puhtaan hapen käytön |
| Käytetään puoliavoimessa uunissa panostusjärjestelmiä, joilla lisätään hieman raaka-ainetta | Lisätään raaka-aine pienissä annoksissa puoliavoimiin uuneihin, jotta panostuksen aikana voidaan välttää uunin jäähtyminen. Tämä pitää yllä korkeampaa kaasun lämpötilaa ja estää PCDD/F-päästöjen muodostumisen uudelleen |
| Sisäinen poltinjärjestelmä | Poistokaasu ohjataan polttimen liekin läpi ja orgaaninen hiili konvertoidaan hapella hiilidioksidiksi |
| Vältetään poistojärjestelmiä, joissa on paksu pölykerros, 250 C:n lämpötiloissa | Pölyn esiintyminen yli 250 °C:n lämpötiloissa edistää PCDD/F-päästöjen muodostumista de novo -synteesissä |
| Adsorptioaineen lisääminen yhdessä tehokkaan pölynkeräysjärjestelmän kanssa | PCDD/F:n päästöt voidaan adsorboida pölyyn ja siten päästöjä voidaan vähentää käyttämällä tehokasta pölynsuodatusjärjestelmää. spesifisen adsorptioaineen käyttäminen edesauttaa tätä prosessia ja vähentää PCDD/F-päästöjä |
| Nopea jäähdytys | PCDD/F:n de novo -synteesi estetään nopealla kaasun jäähdyttämisellä 400 celsiusasteesta 200 celsiusasteeseen |

Menetelmä

Kuvaus

Jälkipoltin tai terminen jälkipoltin

Polttojärjestelmä, jossa epäpuhtaus poistokaasuvirrassa reagoi hapen kanssa lämpötilaohjatussa ympäristössä ja saa aikaan hapettumisreaktion

Regeneratiivinen terminen jälkipoltin

Polttojärjestelmä, joka käyttää regeneratiivista prosessia hyödyntämään lämpöenergiaa kaasussa ja hiiliyhdisteissä käyttämällä tulenkestäviä tukipetejä. Kokoomajärjestelmää tarvitaan muuttamaan kaasuvirtauksen suunta ja puhdistamaan peti. Sitä kutsutaan myös nimellä regeneratiivinen jälkipoltin

Katalyyttinen terminen jälkipoltin

Polttojärjestelmä, jossa hajoaminen tapahtuu metallikatalyyttipinnalla alhaisessa lämpötilassa, joka on tavallisesti 350–400 °C. Se tunnetaan myös nimellä katalyyttinen jälkipoltin

Biosuodatin

Siinä on orgaanisesta tai inertistä materiaalista oleva peti, jossa mikro-organismit hapettavat biologisesti poistokaasuvirtojen epäpuhtaudet

Biopesuri

Se yhdistää märkäkaasupesun (absorptio) ja biohajoamisen ja pesuvedessä on haitallisten kaasukomponenttien hapettamiseen sopivien mikro-organismien kanta

Valitaan ja syötetään raaka-aineet uunin tyypin ja käytettävän puhdistusmenetelmän mukaisesti

Raaka-aineet valitaan siten, että uuni ja tarvittavan puhdistustehokkuuden saavuttamiseen käytettävä puhdistusjärjestelmä voivat käsitellä syötteessä olevia epäpuhtauksia asianmukaisesti

Optimoidaan poltto-olosuhteet orgaanisten yhdisteiden päästöjen vähentämiseksi

Ilman tai hapen ja hiilisisällön asianmukainen sekoitus, kaasujen lämpötilan valvonta ja elinikä korkeissa lämpötiloissa PCDD/F-päästöjä sisältävän orgaanisen hiilen hapettamiseksi Se voi myös sisältää rikastetun ilman tai puhtaan hapen käytön

Käytetään puoliavoimessa uunissa panostusjärjestelmiä, joilla lisätään hieman raaka-ainetta

Lisätään raaka-aine pienissä annoksissa puoliavoimiin uuneihin, jotta panostuksen aikana voidaan välttää uunin jäähtyminen. Tämä pitää yllä korkeampaa kaasun lämpötilaa ja estää PCDD/F-päästöjen muodostumisen uudelleen

Sisäinen poltinjärjestelmä

Poistokaasu ohjataan polttimen liekin läpi ja orgaaninen hiili konvertoidaan hapella hiilidioksidiksi

Vältetään poistojärjestelmiä, joissa on paksu pölykerros, 250 C:n lämpötiloissa

Pölyn esiintyminen yli 250 °C:n lämpötiloissa edistää PCDD/F-päästöjen muodostumista de novo -synteesissä

Adsorptioaineen lisääminen yhdessä tehokkaan pölynkeräysjärjestelmän kanssa

PCDD/F:n päästöt voidaan adsorboida pölyyn ja siten päästöjä voidaan vähentää käyttämällä tehokasta pölynsuodatusjärjestelmää. spesifisen adsorptioaineen käyttäminen edesauttaa tätä prosessia ja vähentää PCDD/F-päästöjä

Nopea jäähdytys

PCDD/F:n de novo -synteesi estetään nopealla kaasun jäähdyttämisellä 400 celsiusasteesta 200 celsiusasteeseen

1.10.2   Päästöt vesiin

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Kemiallinen saostus | Liuonneiden epäpuhtauksien konvertointi liukenemattomaksi yhdisteeksi lisäämällä kemiallisia saostusaineita. Muodostuneet kiinteät saokset erotetaan sitten kerrostamalla, vaahdottamalla tai suodattamalla. Tarvittaessa tämän jälkeen voidaan tehdä ultrasuodatus tai käänteinen osmoosi. Tyypillisiä metallisaostukseen käytettäviä kemikaaleja ovat kalkki, natriumhydroksidi ja natriumsulfidi |
| Selkeytys | Suspendoituneiden hiukkasten ja suspendoituneen materiaalin erottaminen painovoimaan perustuvalla selkeyttämisellä |
| Flotaatio | Kiinteiden ja nestemäistä hiukkasten erottaminen jätevedestä sitomalla niihin kaasukuplia, tavallisesti ilmaa. Veden pinnalle kertyy kelluvia hiukkasia ja ne kerätään vaahdottamalla |
| Suodatus | Kiinteiden aineiden erottaminen jäteveden kantoaineesta viemällä ne huokoisen välittäjäaineen läpi. Hiekka on tavallisin suodatuksen välittäjäaine |
| Ultrasuodatus/kirkassuodatus | Suodatusprosessi, jossa suodatuksen välittäjäaineena käytetään kalvoja, joiden huokoset ovat noin 10 μm |
| Aktiivihiilen suodatus | Suodatusprosessi, jossa aktiivihiiltä käytetään suodatuksen välittäjäaineena |
| Käänteisosmoosi | Kalvomenetelmä, jossa kalvolla erotettujen osien välinen paine-ero saa veden virtaamaan väkevämmästä liuoksesta laimeampaan |

Menetelmä

Kuvaus

Kemiallinen saostus

Liuonneiden epäpuhtauksien konvertointi liukenemattomaksi yhdisteeksi lisäämällä kemiallisia saostusaineita. Muodostuneet kiinteät saokset erotetaan sitten kerrostamalla, vaahdottamalla tai suodattamalla. Tarvittaessa tämän jälkeen voidaan tehdä ultrasuodatus tai käänteinen osmoosi. Tyypillisiä metallisaostukseen käytettäviä kemikaaleja ovat kalkki, natriumhydroksidi ja natriumsulfidi

Selkeytys

Suspendoituneiden hiukkasten ja suspendoituneen materiaalin erottaminen painovoimaan perustuvalla selkeyttämisellä

Flotaatio

Kiinteiden ja nestemäistä hiukkasten erottaminen jätevedestä sitomalla niihin kaasukuplia, tavallisesti ilmaa. Veden pinnalle kertyy kelluvia hiukkasia ja ne kerätään vaahdottamalla

Suodatus

Kiinteiden aineiden erottaminen jäteveden kantoaineesta viemällä ne huokoisen välittäjäaineen läpi. Hiekka on tavallisin suodatuksen välittäjäaine

Ultrasuodatus/kirkassuodatus

Suodatusprosessi, jossa suodatuksen välittäjäaineena käytetään kalvoja, joiden huokoset ovat noin 10 μm

Aktiivihiilen suodatus

Suodatusprosessi, jossa aktiivihiiltä käytetään suodatuksen välittäjäaineena

Käänteisosmoosi

Kalvomenetelmä, jossa kalvolla erotettujen osien välinen paine-ero saa veden virtaamaan väkevämmästä liuoksesta laimeampaan

1.10.3   Muuta

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Pisaranerotin | Pisaranerottimet ovat suodatuslaitteita, jotka poistavat kaasuvirrasta nousseita nestemäisiä pisaroita. Niissä on metalli- tai muovijohdoista kudottu rakenne ja hyvin erityinen pinta. Kaasuvirrassa olevat pienet pisarat törmäävät omalla vauhdillaan johtoihin ja sulautuvat isompiin pisaroihin |
| Keskipakovoimaa käyttävä järjestelmä | Järjestelmässä käytetään inertiaa poistamaan pisarat poistokaasuvirroista keskipakovoimien avulla |
| Tehostettu imujärjestelmä | Järjestelmän tarkoituksena on kohdentaa imuja poistokaasujen muodostumiskohteisiin panostus, sulatus ja kaatovaiheiden aikana. Myös polttimen operointia ohjataan panostuksen aikana automaattisesti, jotta uunin ollessa avoinna voidaan taata mahdollisimman pieni kaasuvirtaus |
| Lastuamisjätteiden linkoaminen | Linkous on mekaaninen menetelmä öljyn erottamiseksi lastuamisjätteistä. Erottamisen nopeuttamiseksi lastuamisjätteisiin käytetään keskipakovoimaa ja öljy erotetaan |
| Lastuamisjätteiden kuivaaminen | Lastuamisjätteiden kuivausmenettelyssä käytetään epäsuorasti lämmitettyä kiertorumpua. Kaiken öljyn poistamiseksi pyrolyyttinen menettely suoritetaan 300–400 celsiusasteen lämpötilassa. |
| Tiiviit uunin rakenteet tai uunin luukkujen tiivistäminen | Uunin rakenteet on tarkoitettu tarjoamaan tehokas suoja, jolla estetään hajapäästöjen karkaaminen ja pidetään positiivinen paine uunin sisällä sulatusvaiheessa |

Menetelmä

Kuvaus

Pisaranerotin

Pisaranerottimet ovat suodatuslaitteita, jotka poistavat kaasuvirrasta nousseita nestemäisiä pisaroita. Niissä on metalli- tai muovijohdoista kudottu rakenne ja hyvin erityinen pinta. Kaasuvirrassa olevat pienet pisarat törmäävät omalla vauhdillaan johtoihin ja sulautuvat isompiin pisaroihin

Keskipakovoimaa käyttävä järjestelmä

Järjestelmässä käytetään inertiaa poistamaan pisarat poistokaasuvirroista keskipakovoimien avulla

Tehostettu imujärjestelmä

Järjestelmän tarkoituksena on kohdentaa imuja poistokaasujen muodostumiskohteisiin panostus, sulatus ja kaatovaiheiden aikana. Myös polttimen operointia ohjataan panostuksen aikana automaattisesti, jotta uunin ollessa avoinna voidaan taata mahdollisimman pieni kaasuvirtaus

Lastuamisjätteiden linkoaminen

Linkous on mekaaninen menetelmä öljyn erottamiseksi lastuamisjätteistä. Erottamisen nopeuttamiseksi lastuamisjätteisiin käytetään keskipakovoimaa ja öljy erotetaan

Lastuamisjätteiden kuivaaminen

Lastuamisjätteiden kuivausmenettelyssä käytetään epäsuorasti lämmitettyä kiertorumpua. Kaiken öljyn poistamiseksi pyrolyyttinen menettely suoritetaan 300–400 celsiusasteen lämpötilassa.

Tiiviit uunin rakenteet tai uunin luukkujen tiivistäminen

Uunin rakenteet on tarkoitettu tarjoamaan tehokas suoja, jolla estetään hajapäästöjen karkaaminen ja pidetään positiivinen paine uunin sisällä sulatusvaiheessa

---

(1)  Panosprosesseille voidaan käyttää joko koko tuotantojakson aikana otettujen mittausten edustavan määrän keskiarvoa tai koko panoksen aikana tehtyjen mittausten tulosta.

(2)  Jaksottaisissa virtauksissa voidaan käyttää eri näytteenottomenetelmää, josta saadaan edustavia tuloksia (esim. hetkellistä näytteenottoa).

(3)  Suurille päästölähteille parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on jatkuva mittaaminen, tai jos jatkuvaa mittaamista ei voida soveltaa, tavallista tiheämpi määräaikainen valvonta.

(4)  Raaka-aineiden varastoinnista ja käsittelemisestä peräisin olevien (< 10 000 Nm3/h) pienten pölypäästölähteiden tarkkailu voi perustua sijaismuuttujien mittaamiseen (esim. paineenlasku).

(5)  Tarkkailtavat metallit riippuvat käytettävän raaka-aineen koostumuksesta.

(6)  Kun kyseessä on BAT 69(a), SO2-päästöjen laskemiseen voidaan käyttää massatasetta kunkin käytetyn anodierän rikkisisällön mittaamisen perusteella.

(7)  Tarvittaessa käytetään sellaisia kertoimia kuten käytettävien raaka-aineiden halogenoitujen orgaanisten yhdisteiden sisältö ja lämpötilaprofiili.

(8)  Tarkkailu on tärkeää, kun raaka-aineet sisältävät rikkiä.

(9)  Tarkkailu ei välttämättä ole relevanttia hydrometallurgisissa prosesseissa.

(10)  Tarvittaessa käytetään käytettävien raaka-aineiden orgaanisten yhdisteiden sisältöä.

(11)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(12)  Vuorokausikeskiarvo tai otantajakson keskiarvo.

(13)  Vaihteluvälin alaraja liittyy adsorbenttien (aktiivihiili, seleeni) käyttöön yhdessä pölyn suodatuksen kanssa, lukuun ottamatta prosesseja, joissa käytetään Waelzin uuneja.

(14)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(15)  Tarkkailutiheyttä voi mukauttaa, jos datasarjat osoittavat selkeästi, että päästöt ovat vakaita.

(16)  
  Huom.
  ”Muilla ei-rautametalleilla” tarkoitetaan muiden kuin kohdissa 1.2–1.8 nimenomaisesti käsiteltyjen ei-rautametallien tuotantoa.

(17)  Tarkkailtavat metallit riippuvat käytettävän raaka-aineen koostumuksesta.

(18)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(19)  Jos tehtaan kokonaissyötön arseenipitoisuus on korkea, BAT-AEL-arvo voi olla jopa 0,2 mg/l.

(20)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(21)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(22)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(23)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(24)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(25)  Näytteenottojakson keskiarvona.

(26)  Vuorokausikeskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona.

(27)  Vuorokausikeskiarvona.

(28)  Pölypäästöjen odotetaan olevan lähempänä vaihteluvälin alarajaa, kun raskasmetallien päästöt ovat seuraavien tasojen yläpuolella; lyijy 1 mg/Nm3, kupari 1 mg/Nm3, arseeni 0,05 mg/Nm3, kadmium 0,05 mg/Nm3.

(29)  Kun käytettyjen rikasteiden orgaanisen hiilen pitoisuus on suuri (esim. noin 10 painoprosenttia), päästöjen voidaan odottaa olevan 10 mg/Nm3.

(30)  Pölypäästöjen odotetaan olevan lähempänä vaihteluvälin alarajaa, kun lyijypäästöt ovat yli 1 mg/Nm3.

(31)  Vaihteluvälin alaraja liittyy pussisuodattimen käyttöön.

(32)  Pölypäästöjen odotetaan olevan lähempänä vaihteluvälin alarajaa, kun kuparin päästöt ovat yli 1 mg/Nm3.

(33)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(34)  Vuorokausikeskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona.

(35)  Vaihteluvälin alaraja liittyy regeneratiivisen termisen jälkipolttimen käyttöön.

(36)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(37)  Keskiarvona vähintään kuuden tunnin näytteenottojakson ajalta.

(38)  Vuorokausikeskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona.

(39)  Jos käytetään märkäpesuria tai rikastetta, jonka rikkipitoisuus on matala, BAT-AEL voi olla enintään 350 mg/Nm3.

(40)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(41)  Vuorokausikeskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona.

(42)  Näytteenottojakson keskiarvona.

(43)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(44)  Vuorokausikeskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona.

(45)  Näytteenottojakson keskiarvona.

(46)  Vuorokausikeskiarvona.

(47)  Näytteenottojakson keskiarvona.

(48)  Näytteenottojakson keskiarvona.

(49)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(50)  Vuorokausikeskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona.

(51)  Näytteenottojakson keskiarvona.

(52)  Vuoden aikana elektrolyysitalosta päästettyjen epäpuhtauksien massa jaettu samana vuonna tuotetun nestemäisen alumiinin massalla.

(53)  Näitä BAT-AEL-arvoja ei sovelleta laitoksiin, joista ei voida niiden kokoonpanon vuoksi mitata kattopäästöjä.

(54)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(55)  Keskiarvona vuoden aikana saaduista näytteistä.

(56)  Vaihteluvälin alaraja liittyy pussisuodattimen käyttöön.

(57)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(58)  Vuoden aikana päästettyjen saasteiden massa jaettu samana vuonna tuotetun nestemäisen alumiinin massalla.

(59)  Vaihteluvälin alaraja liittyy märkäpesurin käyttöön. Vaihteluvälin yläraja liittyy vähän rikkiä sisältävien anodien käyttöön.

(60)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(61)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(62)  Näytteenottojakson keskiarvona.

(63)  Vuorokausikeskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona.

(64)  Näytteenottojakson keskiarvona.

(65)  Uuneille, jotka on tarkoitettu käytettäväksi ja joita käytetään vain sellaista kontaminoitumatonta raaka-ainetta varten, jonka pölypäästöt ovat alle 1 kg/h, vaihteluvälin yläraja on 25 mg/Nm3 keskiarvona vuoden aikana saaduista näytteistä

(66)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(67)  Vuorokausikeskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona.

(68)  Keskiarvona vähintään kuuden tunnin näytteenottojakson ajalta.

(69)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(70)  Vuorokausikeskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona. Klooria sisältävillä kemikaaleilla tehdyssä raffinoinnissa BAT-AEL-arvo viittaa keskimääräiseen pitoisuuteen kloorauksen aikana.

(71)  Näytteenottojakson keskiarvona. Klooria sisältävillä kemikaaleilla tehdyssä raffinoinnissa BAT-AEL-arvo viittaa keskimääräiseen pitoisuuteen kloorauksen aikana.

(72)  Voidaan soveltaa vain klooria sisältävillä kemikaaleille tehdyistä raffinointiprosesseista peräisin oleviin päästöihin.

(73)  Näytteenottojakson keskiarvona.

(74)  Vuorokausikeskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona.

(75)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(76)  Näytteenottojakson keskiarvona.

(77)  Tekniikat on kuvattu jaksossa 1.10

(78)  Vuorokausikeskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona.

(79)  Näytteenottojakson keskiarvona.

(80)  Vuorokausikeskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona.

(81)  Pölypäästöjen odotetaan olevan lähempänä vaihteluvälin alarajaa, kun päästöt ovat seuraavien tasojen yläpuolella; kupari 1 mg/Nm3, arseeni 0,05 mg/Nm3, kadmium 0,05 mg/Nm3.

(82)  Näytteenottojakson keskiarvona.

(83)  Vuorokausikeskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona.

(84)  Pölypäästöjen odotetaan olevan lähempänä vaihteluvälin alarajaa, kun päästöt ovat seuraavien tasojen yläpuolella; kupari 1 mg/Nm3, antimoni 1 mg/Nm3, arseeni 0,05 mg/Nm3, kadmium 0,05 mg/Nm3.

(85)  Näytteenottojakson keskiarvona.

(86)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(87)  Vuorokausikeskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona.

(88)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(89)  Keskiarvona vähintään kuuden tunnin näytteenottojakson ajalta.

(90)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(91)  Vuorokausikeskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona.

(92)  Kun märkäpesureita ei voida soveltaa vaihteluvälin yläraja on 500 mg/Nm3.

(93)  Näytteenottojakson keskiarvona

(94)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(95)  Näytteenottojakson keskiarvona

(96)  Vuorokausikeskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona.

(97)  Kun pussisuodattimia ei voida soveltaa, vaihteluvälin yläraja on 10 mg/Nm3.

(98)  Vuorokausikeskiarvona.

(99)  Näytteenottojakson keskiarvona.

(100)  Vuorokausikeskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona.

(101)  Kun pussisuodattimia ei voida soveltaa, vaihteluvälin yläraja on 15 mg/Nm3.

(102)  Pölypäästöjen odotetaan olevan lähempänä vaihteluvälin alarajaa, kun arseenin tai kadmiumin päästöt ovat yli 0,05 mg/Nm3.

(103)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(104)  Vuorokausikeskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona.

(105)  Keskiarvona vähintään kuuden tunnin näytteenottojakson ajalta.

(106)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(107)  Näytteenottojakson keskiarvona.

(108)  Näytteenottojakson keskiarvona.

(109)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(110)  Näytteenottojakson keskiarvona.

(111)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(112)  Vuorokausikeskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona.

(113)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(114)  Vuorokausikeskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona.

(115)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(116)  Vuorokausikeskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona.

(117)  Vuorokausikeskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona.

(118)  Näytteenottojakson keskiarvona.

(119)  Näytteenottojakson keskiarvona.

(120)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(121)  Keskiarvona vähintään kuuden tunnin näytteenottojakson ajalta.

(122)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(123)  Näytteenottojakson keskiarvona.

(124)  Vuorokausikeskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona.

(125)  Vaihteluvälin yläraja voi olla enintään 10 mg/Nm3 tapauksissa, joissa pussisuodatinta ei voida käyttää.

(126)  Vaihteluvälin yläraja voi olla 15 mg/Nm3 seuraavien tuotannossa: FeMn, SiMn, CaSi, koska pöly on tahmaista (mikä johtuu esim. sen hygroskooppisista tai kemiallisista ominaisuuksista), mikä vaikuttaa pussisuodattimen tehokkuuteen.

(127)  Pölypäästöjen odotetaan olevan lähempänä vaihteluvälin alarajaa, kun metallien päästöt ovat seuraavien tasojen yläpuolella; lyijy 1 mg/Nm3, kadmium 0,05 mg/Nm3, kromi 0,05 mg/Nm3, tallium VI 0,05 mg/Nm3.

(128)  Keskiarvona vähintään kuuden tunnin näytteenottojakson ajalta.

(129)  Erittäin kontaminoitunutta pölyä ja lietettä ei voida käyttää uudelleen eikä kierrättää Ongelmien kertyminen voi myös rajoittaa uudelleenkäyttöä ja kierrätystä (esim. FeCr-tuotannosta saatavan pölyn uudelleenkäyttö voi johtaa sinkin kertymiseen uunissa)

(130)  Vuorokausikeskiarvona tai näytteenottojakson keskiarvona.

(131)  Näytteenottojakson keskiarvona.

(132)  Näytteenottojakson keskiarvona.

(133)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(134)  Näytteenottojakson keskiarvona.

(135)  BaP-hiukkaset ovat odotettavissa vain, jos käsitellään kiinteää pikeä.

(136)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(137)  Näytteenottojakson keskiarvona.

(138)  Vaihteluvälin alaraja liittyy kuivapesurin käyttöön, jossa käytetään koksia adsorbenttiaineena ja sitten pussisuodatinta. Vaihteluvälin yläraja liittyy termisen jälkipolttimen käyttöön.

(139)  Menetelmät kuvataan osassa1.10.

(140)  Näytteenottojakson keskiarvona.

(141)  Vaihteluvälin alaraja liittyy sähkösuotimen ja regeneratiivisen termisen jälkipolttimen käyttöön Vaihteluvälin yläraja liittyy termisen jälkipolttimen käyttöön.

(142)  Vaihteluvälin alaraja liittyy termisen jälkipolttimen käyttöön Vaihteluvälin yläraja liittyy sähkösuotimen ja regeneratiivisen termisen jälkipolttimen käyttöön

(143)  Katodituotannossa vaihteluvälin yläraja on 0,05 mg/Nm3.

(144)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(145)  Näytteenottojakson keskiarvona.

(146)  Menetelmät kuvataan osassa 1.10.

(147)  Näytteenottojakson keskiarvona.

(148)  Vaihteluvälin alaraja liittyy sähkösuotimen käyttöön yhdessä regeneratiivisen termisen jälkipolttimen kanssa Vaihteluvälin yläraja liittyy biosuodattimen ja/tai biopesurin käyttöön

---