# Euroopan unionin L 134/2016

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 134 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 59. vuosikerta24. toukokuu 2016 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 134

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

59. vuosikerta24. toukokuu 2016

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission päätös (EU) 2016/788, annettu 1 päivänä lokakuuta 2014, valtiontuesta SA.32833 (11/C) (ex 11/NN), jonka Saksa on toteuttanut Frankfurt-Hahnin lentoasemaa koskevien vuosien 2009–2011 rahoitusjärjestelyjen osalta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6850)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission päätös (EU) 2016/789, annettu 1 päivänä lokakuuta 2014, valtiontuesta SA.21121 (C29/08) (ex NN 54/07), jonka Saksa on toteuttanut Frankfurt-Hahnin lentoaseman rahoituksen sekä lentoaseman ja Ryanairin välisten rahoitussuhteiden osalta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6853)

   (
  1
  ) | 46 |
| | * | Komission delegoitu päätös (EU) 2016/790, annettu 13 päivänä tammikuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY liitteen V muuttamisesta siltä osin kuin on kyse muodollisen pätevyyden osoittavista asiakirjoista ja koulutusnimikkeistä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 1)

   (
  1
  ) | 135 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

*

Komission päätös (EU) 2016/788, annettu 1 päivänä lokakuuta 2014, valtiontuesta SA.32833 (11/C) (ex 11/NN), jonka Saksa on toteuttanut Frankfurt-Hahnin lentoasemaa koskevien vuosien 2009–2011 rahoitusjärjestelyjen osalta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6850)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6850)

1

1

*

Komission päätös (EU) 2016/789, annettu 1 päivänä lokakuuta 2014, valtiontuesta SA.21121 (C29/08) (ex NN 54/07), jonka Saksa on toteuttanut Frankfurt-Hahnin lentoaseman rahoituksen sekä lentoaseman ja Ryanairin välisten rahoitussuhteiden osalta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6853)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6853)

1

46

*

Komission delegoitu päätös (EU) 2016/790, annettu 13 päivänä tammikuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY liitteen V muuttamisesta siltä osin kuin on kyse muodollisen pätevyyden osoittavista asiakirjoista ja koulutusnimikkeistä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 1)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 1)

1

135

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 24.5.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 134/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2016/788,

annettu 1 päivänä lokakuuta 2014,

valtiontuesta SA.32833 (11/C) (ex 11/NN), jonka Saksa on toteuttanut Frankfurt-Hahnin lentoasemaa koskevien vuosien 2009–2011 rahoitusjärjestelyjen osalta

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6850)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan (1),

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (2) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Komissio ilmoitti 17 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä Saksalle päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee Frankfurt-Hahnin lentoaseman pitäjän Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH:n, jäljempänä ’FFHG’, rahoitusta ja sen rahoitussuhteita Ryanairin kanssa. Muodollinen tutkintamenettely kirjattiin rekisteriin viitteellä SA.21121 (C 29/08). |
| --- | --- |

(1)

Komissio ilmoitti 17 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä Saksalle päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee Frankfurt-Hahnin lentoaseman pitäjän Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH:n, jäljempänä ’FFHG’, rahoitusta ja sen rahoitussuhteita Ryanairin kanssa. Muodollinen tutkintamenettely kirjattiin rekisteriin viitteellä SA.21121 (C 29/08).

| (2) | Deutsche Lufthansa AG, jäljempänä ’Lufthansa’, toimitti 4 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä meneillään olevaan muodolliseen tutkintamenettelyyn asiassa SA.21121 (C 29/08) lisätietoja, jotka koskivat FFHG:n hyväksi toteutettuja väitettyjä uusia valtiontukitoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(2)

Deutsche Lufthansa AG, jäljempänä ’Lufthansa’, toimitti 4 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä meneillään olevaan muodolliseen tutkintamenettelyyn asiassa SA.21121 (C 29/08) lisätietoja, jotka koskivat FFHG:n hyväksi toteutettuja väitettyjä uusia valtiontukitoimenpiteitä.

| (3) | Komissio toimitti 18 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä Lufthansan toimittamat tiedot Saksalle ja pyysi lisätietoa väitetyistä uusista valtiontukitoimenpiteistä. Saksa pyysi 5 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä pidentämään näiden tietojen toimitusta koskevaa määräaikaa 15 päivään heinäkuuta 2011 asti. Komissio pidensi 11 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä määräaikaa 18 päivään toukokuuta 2011 asti tiettyjen kysymysten osalta ja 31 päivään toukokuuta 2011 asti muiden kysymysten osalta. Saksa vastasi 19 päivänä toukokuuta 2011 ja 23 päivänä toukokuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio toimitti 18 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä Lufthansan toimittamat tiedot Saksalle ja pyysi lisätietoa väitetyistä uusista valtiontukitoimenpiteistä. Saksa pyysi 5 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä pidentämään näiden tietojen toimitusta koskevaa määräaikaa 15 päivään heinäkuuta 2011 asti. Komissio pidensi 11 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä määräaikaa 18 päivään toukokuuta 2011 asti tiettyjen kysymysten osalta ja 31 päivään toukokuuta 2011 asti muiden kysymysten osalta. Saksa vastasi 19 päivänä toukokuuta 2011 ja 23 päivänä toukokuuta 2011 päivätyillä kirjeillä.

| (4) | Nämä vastaukset osoittautuivat kuitenkin puutteellisiksi. Sen vuoksi komissio lähetti 6 päivänä kesäkuuta 2011 muistutuksen neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Saksa vastasi 14 päivänä kesäkuuta 2011 ja 16 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(4)

Nämä vastaukset osoittautuivat kuitenkin puutteellisiksi. Sen vuoksi komissio lähetti 6 päivänä kesäkuuta 2011 muistutuksen neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Saksa vastasi 14 päivänä kesäkuuta 2011 ja 16 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyillä kirjeillä.

3

| (5) | Komissio ilmoitti 13 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä Saksalle päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee Rheinland-Pfalzin osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyn FFHG:lle tarjoamaa luottolimiittiä, Rheinland-Pfalzin osavaltion investointipankin Investitions- und Strukturbankin, jäljempänä ’ISB’, FFHG:lle tarjoamaa lainaa sekä Rheinland-Pfalzin osavaltion ISB:n lainaa varten FFHG:lle tarjoamaa takausta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Näitä osa-alueita koskeva muodollinen tutkintamenettely kirjattiin rekisteriin viitteellä SA.32833 (11/C). |
| --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti 13 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä Saksalle päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee Rheinland-Pfalzin osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyn FFHG:lle tarjoamaa luottolimiittiä, Rheinland-Pfalzin osavaltion investointipankin Investitions- und Strukturbankin, jäljempänä ’ISB’, FFHG:lle tarjoamaa lainaa sekä Rheinland-Pfalzin osavaltion ISB:n lainaa varten FFHG:lle tarjoamaa takausta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Näitä osa-alueita koskeva muodollinen tutkintamenettely kirjattiin rekisteriin viitteellä SA.32833 (11/C).

| (6) | Saksa pyysi 22 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä pidentämään menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen annettavan vastauksen määräaikaa, ja komissio hyväksyi pyynnön 26 päivänä heinäkuuta 2011. Komissio sai Saksalta menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen huomautuksia 31 päivänä elokuuta 2011. |
| --- | --- |

(6)

Saksa pyysi 22 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä pidentämään menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen annettavan vastauksen määräaikaa, ja komissio hyväksyi pyynnön 26 päivänä heinäkuuta 2011. Komissio sai Saksalta menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen huomautuksia 31 päivänä elokuuta 2011.

| (7) | Komissio pyysi Saksalta 22 päivänä joulukuuta 2011 päivätyllä kirjeellä lisätietoja. Saksa pyysi 18 päivänä tammikuuta 2012 pidentämään vastauksen määräaikaa, minkä komissio hyväksyi samana päivänä. Saksa vastasi 22 päivänä joulukuuta 2011 esitettyyn lisätietopyyntöön 22 päivänä helmikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(7)

Komissio pyysi Saksalta 22 päivänä joulukuuta 2011 päivätyllä kirjeellä lisätietoja. Saksa pyysi 18 päivänä tammikuuta 2012 pidentämään vastauksen määräaikaa, minkä komissio hyväksyi samana päivänä. Saksa vastasi 22 päivänä joulukuuta 2011 esitettyyn lisätietopyyntöön 22 päivänä helmikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä.

| (8) | Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (4)21 päivänä heinäkuuta 2012. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa toimenpiteistä kuukauden kuluessa päätöksen julkaisemisesta. |
| --- | --- |

(8)

Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (4)21 päivänä heinäkuuta 2012. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa toimenpiteistä kuukauden kuluessa päätöksen julkaisemisesta.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

4

| (9) | Komissio sai 4 päivänä syyskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä yhden huomautuksen kolmannelta osapuolelta, Rheinland-Pfalzin osavaltiolta. Komissio toimitti huomautuksen Saksalle 7 päivänä syyskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. Saksalle annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia kolmannen osapuolen huomautuksesta kuukauden kuluessa. Saksa ei esittänyt mitään huomautuksia. |
| --- | --- |

(9)

Komissio sai 4 päivänä syyskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä yhden huomautuksen kolmannelta osapuolelta, Rheinland-Pfalzin osavaltiolta. Komissio toimitti huomautuksen Saksalle 7 päivänä syyskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. Saksalle annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia kolmannen osapuolen huomautuksesta kuukauden kuluessa. Saksa ei esittänyt mitään huomautuksia.

| (10) | Komissio pyysi Saksalta 10 päivänä huhtikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä lisätietoja. Saksa vastasi 17 päivänä kesäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(10)

Komissio pyysi Saksalta 10 päivänä huhtikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä lisätietoja. Saksa vastasi 17 päivänä kesäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä.

| (11) | Komissio ilmoitti Saksalle 25 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä siitä, että vuoden 2014 ilmailusuuntaviivat (5) oli hyväksytty 20 päivänä helmikuuta 2014 ja että kyseisiä suuntaviivoja alettaisiin soveltaa tarkasteltavana olevaan tapaukseen heti, kun ne on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja antoi Saksalle mahdollisuuden esittää huomautuksia suuntaviivoista ja niiden soveltamisesta 20 työpäivän kuluessa niiden julkaisemisesta virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio ilmoitti Saksalle 25 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä siitä, että vuoden 2014 ilmailusuuntaviivat (5) oli hyväksytty 20 päivänä helmikuuta 2014 ja että kyseisiä suuntaviivoja alettaisiin soveltaa tarkasteltavana olevaan tapaukseen heti, kun ne on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja antoi Saksalle mahdollisuuden esittää huomautuksia suuntaviivoista ja niiden soveltamisesta 20 työpäivän kuluessa niiden julkaisemisesta virallisessa lehdessä.

5

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (12) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivat julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä4 päivänä huhtikuuta 2014. Niillä korvattiin vuoden 1994 ilmailusuuntaviivat (6) sekä vuoden 2005 ilmailusuuntaviivat (7). |
| --- | --- |

(12)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivat julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä4 päivänä huhtikuuta 2014. Niillä korvattiin vuoden 1994 ilmailusuuntaviivat (6) sekä vuoden 2005 ilmailusuuntaviivat (7).

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

6

7

| (13) | Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistiin 15 päivänä huhtikuuta 2014 tiedonanto, jossa jäsenvaltioita ja asianomaisia kehotettiin esittämään kuukauden kuluessa tiedonannon julkaisemisesta huomautuksensa vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen soveltamisesta tässä asiassa (8). Lufthansa ja Transport & Environment esittivät huomautuksia. Komissio toimitti huomautukset Saksalle 21 päivänä elokuuta 2014 päivätyllä kirjeellä. Saksa ilmoitti komissiolle 29 päivänä elokuuta 2014 päivätyllä kirjeellä, ettei sillä ollut huomautuksia. |
| --- | --- |

(13)

Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistiin 15 päivänä huhtikuuta 2014 tiedonanto, jossa jäsenvaltioita ja asianomaisia kehotettiin esittämään kuukauden kuluessa tiedonannon julkaisemisesta huomautuksensa vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen soveltamisesta tässä asiassa (8). Lufthansa ja Transport & Environment esittivät huomautuksia. Komissio toimitti huomautukset Saksalle 21 päivänä elokuuta 2014 päivätyllä kirjeellä. Saksa ilmoitti komissiolle 29 päivänä elokuuta 2014 päivätyllä kirjeellä, ettei sillä ollut huomautuksia.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

8

| (14) | Komissio pyysi Saksalta lisätietoja 23 päivänä maaliskuuta 2014 ja 4 päivänä huhtikuuta 2014 päivätyillä kirjeillä. Saksa vastasi 17 päivänä huhtikuuta 2014, 24 päivänä huhtikuuta 2014 ja 9 päivänä toukokuuta 2014 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(14)

Komissio pyysi Saksalta lisätietoja 23 päivänä maaliskuuta 2014 ja 4 päivänä huhtikuuta 2014 päivätyillä kirjeillä. Saksa vastasi 17 päivänä huhtikuuta 2014, 24 päivänä huhtikuuta 2014 ja 9 päivänä toukokuuta 2014 päivätyillä kirjeillä.

| (15) | Saksa ilmoitti komissiolle 17 päivänä kesäkuuta 2014, että se hyväksyi poikkeuksellisesti tämän päätöksen antamisen vain englannin kielellä. |
| --- | --- |

(15)

Saksa ilmoitti komissiolle 17 päivänä kesäkuuta 2014, että se hyväksyi poikkeuksellisesti tämän päätöksen antamisen vain englannin kielellä.

2.   TUTKINNAN TAUSTA

TUTKINNAN TAUSTA

2.1   Lentoaseman muuntaminen ja omistajuusrakenne

Lentoaseman muuntaminen ja omistajuusrakenne

| (16) | Frankfurt-Hahnin lentoasema sijaitsee noin 120 kilometriä Frankfurt am Mainista länteen Rheinland-Pfalzin osavaltiossa. Lentoasema toimi Yhdysvaltojen lentotukikohtana vuoteen 1992 saakka. Sen jälkeen se muunnettiin siviili-ilmailukäyttöön. Lentoasemalla on ympärivuorokautinen toimilupa. |
| --- | --- |

(16)

Frankfurt-Hahnin lentoasema sijaitsee noin 120 kilometriä Frankfurt am Mainista länteen Rheinland-Pfalzin osavaltiossa. Lentoasema toimi Yhdysvaltojen lentotukikohtana vuoteen 1992 saakka. Sen jälkeen se muunnettiin siviili-ilmailukäyttöön. Lentoasemalla on ympärivuorokautinen toimilupa.

| (17) | Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG, jäljempänä ’Holding Hahn’, on Wayss & Freytagin ja Rheinland-Pfalzin osavaltion välinen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus, joka hankki Frankfurt-Hahnin lentoaseman infrastruktuurin Saksalta 1 päivänä huhtikuuta 1995. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusjärjestely kehitti lentoasemaa vuosina 1995–1998 ja pyrki muuttamaan sen teolliseen ja kaupalliseen käyttöön. Saksa toteaa, että kun Wayss & Freytagin ja Rheinland-Pfalzin osavaltion välinen kumppanuus osoittautui tuloksettomaksi, Flughafen Frankfurt/Main GmbH (*1), jäljempänä ’Fraport’, tuli 1 päivänä tammikuuta 1998 osalliseksi hankkeeseen ja otti lopulta vastuulleen koko lentoaseman toiminnan. |
| --- | --- |

(17)

Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG, jäljempänä ’Holding Hahn’, on Wayss & Freytagin ja Rheinland-Pfalzin osavaltion välinen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus, joka hankki Frankfurt-Hahnin lentoaseman infrastruktuurin Saksalta 1 päivänä huhtikuuta 1995. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusjärjestely kehitti lentoasemaa vuosina 1995–1998 ja pyrki muuttamaan sen teolliseen ja kaupalliseen käyttöön. Saksa toteaa, että kun Wayss & Freytagin ja Rheinland-Pfalzin osavaltion välinen kumppanuus osoittautui tuloksettomaksi, Flughafen Frankfurt/Main GmbH (*1), jäljempänä ’Fraport’, tuli 1 päivänä tammikuuta 1998 osalliseksi hankkeeseen ja otti lopulta vastuulleen koko lentoaseman toiminnan.

*1

| (18) | Fraport hankki 64,90 prosenttia lentoaseman pitäjän Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausenin (FFHG) osakkeista hintaan [...] (9). Ostohinnasta osa ([...] euroa) erääntyi maksettavaksi 31 päivänä joulukuuta 2007 tietyin ehdoin (10). Elokuussa 1999 Fraport hankki 73,37 prosenttia Holding Hahnin osakkeista ja 74,90 prosenttia sen vastuunalaisen yhtiömiehen Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH:n osakkeista hintaan [...] euroa. Siten Fraportista tuli tosiasiallisesti Rheinland-Pfalzin osavaltion uusi kumppani. |
| --- | --- |

(18)

Fraport hankki 64,90 prosenttia lentoaseman pitäjän Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausenin (FFHG) osakkeista hintaan [...] (9). Ostohinnasta osa ([...] euroa) erääntyi maksettavaksi 31 päivänä joulukuuta 2007 tietyin ehdoin (10). Elokuussa 1999 Fraport hankki 73,37 prosenttia Holding Hahnin osakkeista ja 74,90 prosenttia sen vastuunalaisen yhtiömiehen Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH:n osakkeista hintaan [...] euroa. Siten Fraportista tuli tosiasiallisesti Rheinland-Pfalzin osavaltion uusi kumppani.

9

10

| (19) | Fraportin tarkoituksena oli kehittää suunnitelmallisesti Frankfurt-Hahnin lentoaseman matkustaja- ja rahtiliiketoimintaa. Fraport oli yksi ensimmäisistä yrityksistä, joiden liiketoimintamalli perustui erityisesti halpalentoyhtiöiden houkutteluun. Sen vuoksi Fraport teki Holding Hahnin kanssa uuden voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan sopimuksen, jolla viimeksi mainittu muunnettiin saksalaiseksi osakeyhtiöksi (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH). Tämä muutos toteutettiin ja sopimus tehtiin 24 päivänä marraskuuta 2000. |
| --- | --- |

(19)

Fraportin tarkoituksena oli kehittää suunnitelmallisesti Frankfurt-Hahnin lentoaseman matkustaja- ja rahtiliiketoimintaa. Fraport oli yksi ensimmäisistä yrityksistä, joiden liiketoimintamalli perustui erityisesti halpalentoyhtiöiden houkutteluun. Sen vuoksi Fraport teki Holding Hahnin kanssa uuden voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan sopimuksen, jolla viimeksi mainittu muunnettiin saksalaiseksi osakeyhtiöksi (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH). Tämä muutos toteutettiin ja sopimus tehtiin 24 päivänä marraskuuta 2000.

| (20) | Sen jälkeen Holding Hahn ja FFHG yhdistyivät ja muodostivat Flughafen Hahn GmbH:n. Rheinland-Pfalzin osavaltiolla oli 26,93 prosenttia ja Fraportilla 73,07 prosenttia uuden yhtiön osakkeista. Nämä kaksi osakasta, Fraport ja Rheinland-Pfalzin osavaltio, sijoittivat vuonna 2001 uutta pääomaa FFHG:hen. |
| --- | --- |

(20)

Sen jälkeen Holding Hahn ja FFHG yhdistyivät ja muodostivat Flughafen Hahn GmbH:n. Rheinland-Pfalzin osavaltiolla oli 26,93 prosenttia ja Fraportilla 73,07 prosenttia uuden yhtiön osakkeista. Nämä kaksi osakasta, Fraport ja Rheinland-Pfalzin osavaltio, sijoittivat vuonna 2001 uutta pääomaa FFHG:hen.

| (21) | Kaikki Fraportin osakkeet olivat julkisten osakkaiden hallussa 11 päivään kesäkuuta 2001 saakka (11). Kyseisenä päivänä Fraport listautui pörssiin ja 29,71 prosenttia sen osakkeista myytiin yksityisille osakkeenomistajille, kun taas loput 70,29 prosenttia jäi julkisille osakkeenomistajille. |
| --- | --- |

(21)

Kaikki Fraportin osakkeet olivat julkisten osakkaiden hallussa 11 päivään kesäkuuta 2001 saakka (11). Kyseisenä päivänä Fraport listautui pörssiin ja 29,71 prosenttia sen osakkeista myytiin yksityisille osakkeenomistajille, kun taas loput 70,29 prosenttia jäi julkisille osakkeenomistajille.

11

| (22) | Rheinland-Pfalzin osavaltio, Hessenin osavaltio, Fraport ja FFHG tekivät marraskuussa 2002 sopimuksen Frankfurt-Hahnin lentoaseman lisäkehittämisestä. Tällä sopimuksessa sovittiin merkityn pääoman toisesta korotuksesta. Tuolloin Hessenin osavaltio liittyi FFHG:hen kolmanneksi osakkaaksi. Sen jälkeen Fraport omisti 65 prosenttia osakkeista ja Hessenin osavaltio sekä Rheinland-Pfalzin osavaltio kumpikin omisti 17,5 prosenttia. Tämä omistajuusrakenne säilyi muuttumattomana vuoteen 2009 saakka, jolloin Fraport myi kaikki osakkeensa Rheinland-Pfalzin osavaltiolle, joka on siitä lähtien ollut 82,5 prosentin osuudella enemmistöosakas. Jäljelle jäävät 17,5 prosenttia ovat edelleen Hessenin osavaltion omistuksessa. |
| --- | --- |

(22)

Rheinland-Pfalzin osavaltio, Hessenin osavaltio, Fraport ja FFHG tekivät marraskuussa 2002 sopimuksen Frankfurt-Hahnin lentoaseman lisäkehittämisestä. Tällä sopimuksessa sovittiin merkityn pääoman toisesta korotuksesta. Tuolloin Hessenin osavaltio liittyi FFHG:hen kolmanneksi osakkaaksi. Sen jälkeen Fraport omisti 65 prosenttia osakkeista ja Hessenin osavaltio sekä Rheinland-Pfalzin osavaltio kumpikin omisti 17,5 prosenttia. Tämä omistajuusrakenne säilyi muuttumattomana vuoteen 2009 saakka, jolloin Fraport myi kaikki osakkeensa Rheinland-Pfalzin osavaltiolle, joka on siitä lähtien ollut 82,5 prosentin osuudella enemmistöosakas. Jäljelle jäävät 17,5 prosenttia ovat edelleen Hessenin osavaltion omistuksessa.

2.2   Matkustaja- ja rahtiliikenteen kehitys ja lähialueilla sijaitsevat lentoasemat

Matkustaja- ja rahtiliikenteen kehitys ja lähialueilla sijaitsevat lentoasemat

| (23) | Frankfurt-Hahnin lentoaseman matkustajaliikenne kasvoi 29 289 matkustajasta vuonna 1998 neljään miljoonaan vuonna 2007 ja supistui sen jälkeen 2,7 miljoonaan vuonna 2013 (katso taulukko 1). Lentoasemaa käyttävät tällä hetkellä Ryanair (12), Wizz Air (13) ja muut lentoyhtiöt. Ryanairin matkustajien osuus on noin [80–100 prosenttia].

  Taulukko 1


  Matkustajaliikenteen kehitys Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 1998–2013








  Vuosi | Matkustajamäärä | Ryanairin matkustajamäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 29 289 | 0 |
| 1999 | 140 706 | 89 129 |
| 2000 | 380 284 | 318 664 |
| 2001 | 447 142 | 397 593 |
| 2002 | 1 457 527 | 1 231 790 |
| 2003 | 2 431 783 | 2 341 784 |
| 2004 | 2 760 379 | 2 668 713 |
| 2005 | 3 079 528 | 2 856 109 |
| 2006 | 3 705 088 | 3 319 772 |
| 2007 | 4 015 155 | 3 808 062 |
| 2008 | 3 940 585 | 3 821 850 |
| 2009 | 3 793 958 | 3 682 050 |
| 2010 | 3 493 629 | [2 794 903 –3 493 629 ] |
| 2011 | 2 894 363 | [2 315 490 –2 894 363 ] |
| 2012 | 2 791 185 | [2 232 948 –2 791 185 ] |
| 2013 | 2 667 529 | [2 134 023 –2 667 529 ] |

(23)

Frankfurt-Hahnin lentoaseman matkustajaliikenne kasvoi 29 289 matkustajasta vuonna 1998 neljään miljoonaan vuonna 2007 ja supistui sen jälkeen 2,7 miljoonaan vuonna 2013 (katso taulukko 1). Lentoasemaa käyttävät tällä hetkellä Ryanair (12), Wizz Air (13) ja muut lentoyhtiöt. Ryanairin matkustajien osuus on noin [80–100 prosenttia].

12

13

Taulukko 1

Taulukko 1

Matkustajaliikenteen kehitys Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 1998–2013

Matkustajaliikenteen kehitys Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 1998–2013

Vuosi

Matkustajamäärä

Ryanairin matkustajamäärä

1998

29 289

0

1999

140 706

89 129

2000

380 284

318 664

2001

447 142

397 593

2002

1 457 527

1 231 790

2003

2 431 783

2 341 784

2004

2 760 379

2 668 713

2005

3 079 528

2 856 109

2006

3 705 088

3 319 772

2007

4 015 155

3 808 062

2008

3 940 585

3 821 850

2009

3 793 958

3 682 050

2010

3 493 629

[2 794 903 –3 493 629 ]

2011

2 894 363

[2 315 490 –2 894 363 ]

2012

2 791 185

[2 232 948 –2 791 185 ]

2013

2 667 529

[2 134 023 –2 667 529 ]

| (24) | Myös lentorahtiliikenne on kasvanut voimakkaasti Frankfurt-Hahnin lentoasemalla. Lentorahti kasvoi 16 020 tonnista 286 416 tonniin vuosina 1998–2011 ja laski 152 503 tonniin vuonna 2013 (katso taulukko 2). Rahdin kokonaismäärä, mukaan lukien huolitsijat, oli lentoasemalla yhteensä 446 608 tonnia vuonna 2013.

  Taulukko 2


  Rahtiliikenteen kehitys Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 1998–2010








  Vuosi | Lentorahdin kokonaismäärä (tonnia) | Rahdin kokonaismäärä, mukaan lukien huolitsijat (tonnia) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 16 020 | 134 920 |
| 1999 | 43 676 | 168 437 |
| 2000 | 75 547 | 191 001 |
| 2001 | 25 053 | 133 743 |
| 2002 | 23 736 | 138 131 |
| 2003 | 37 065 | 158 873 |
| 2004 | 66 097 | 191 117 |
| 2005 | 107 305 | 228 921 |
| 2006 | 123 165 | 266 174 |
| 2007 | 125 049 | 289 404 |
| 2008 | 179 375 | 338 490 |
| 2009 | 174 664 | 322 170 |
| 2010 | 228 547 | 466 429 |
| 2011 | 286 416 | 565 344 |
| 2012 | 207 520 | 503 995 |
| 2013 | 152 503 | 446 608 |

(24)

Myös lentorahtiliikenne on kasvanut voimakkaasti Frankfurt-Hahnin lentoasemalla. Lentorahti kasvoi 16 020 tonnista 286 416 tonniin vuosina 1998–2011 ja laski 152 503 tonniin vuonna 2013 (katso taulukko 2). Rahdin kokonaismäärä, mukaan lukien huolitsijat, oli lentoasemalla yhteensä 446 608 tonnia vuonna 2013.

Taulukko 2

Taulukko 2

Rahtiliikenteen kehitys Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 1998–2010

Rahtiliikenteen kehitys Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 1998–2010

Vuosi

Lentorahdin kokonaismäärä (tonnia)

Rahdin kokonaismäärä, mukaan lukien huolitsijat (tonnia)

1998

16 020

134 920

1999

43 676

168 437

2000

75 547

191 001

2001

25 053

133 743

2002

23 736

138 131

2003

37 065

158 873

2004

66 097

191 117

2005

107 305

228 921

2006

123 165

266 174

2007

125 049

289 404

2008

179 375

338 490

2009

174 664

322 170

2010

228 547

466 429

2011

286 416

565 344

2012

207 520

503 995

2013

152 503

446 608

| (25) | Seuraavat lentoasemat sijaitsevat Frankfurt-Hahnin lentoaseman läheisyydessä:






  i) | Frankfurt am Mainin lentoasema (~ 115 kilometriä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, ~ 1 tunnin 15 minuutin ajomatka) on kansainvälinen keskuslentoasema, joka tarjoaa paljon erilaisia reittikohteita lyhyistä reiteistä kaukoreitteihin. Lentoasemaa käyttävät pääasiassa jatkolentoja tarjoavat reittiliikenteen harjoittajat, mutta lentoasema tarjoaa myös kahden paikan välisiä yhteyksiä ja tilauslentoja. Matkustajaliikenteen (noin 58 miljoonaa matkustajaa vuonna 2013) lisäksi Frankfurt am Mainin lentoasemalla käsitellään lentorahtia (noin kaksi miljoonaa tonnia vuonna 2013). Kaaviossa 1 esitetään liikenteen kehittyminen Frankfurt am Mainin ja Frankfurt-Hahnin lentoasemilla vuosina 2000–2012. |
| --- | --- | --- |

(25)

Seuraavat lentoasemat sijaitsevat Frankfurt-Hahnin lentoaseman läheisyydessä:

i)

Frankfurt am Mainin lentoasema (~ 115 kilometriä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, ~ 1 tunnin 15 minuutin ajomatka) on kansainvälinen keskuslentoasema, joka tarjoaa paljon erilaisia reittikohteita lyhyistä reiteistä kaukoreitteihin. Lentoasemaa käyttävät pääasiassa jatkolentoja tarjoavat reittiliikenteen harjoittajat, mutta lentoasema tarjoaa myös kahden paikan välisiä yhteyksiä ja tilauslentoja. Matkustajaliikenteen (noin 58 miljoonaa matkustajaa vuonna 2013) lisäksi Frankfurt am Mainin lentoasemalla käsitellään lentorahtia (noin kaksi miljoonaa tonnia vuonna 2013). Kaaviossa 1 esitetään liikenteen kehittyminen Frankfurt am Mainin ja Frankfurt-Hahnin lentoasemilla vuosina 2000–2012.

| ii) | Luxemburgin lentoasema (~ 111 kilometriä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, ~ 1,5 tunnin ajomatka) on kansainvälinen lentoasema, joka tarjoaa paljon erilaisia reittikohteita. Matkustajaliikenteen (noin 2,2 miljoonaa matkustajaa) lisäksi lentoasemalla käsiteltiin 673 500 tonnia lentorahtia vuonna 2013. |
| --- | --- |

ii)

Luxemburgin lentoasema (~ 111 kilometriä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, ~ 1,5 tunnin ajomatka) on kansainvälinen lentoasema, joka tarjoaa paljon erilaisia reittikohteita. Matkustajaliikenteen (noin 2,2 miljoonaa matkustajaa) lisäksi lentoasemalla käsiteltiin 673 500 tonnia lentorahtia vuonna 2013.

| iii) | Zweibrückenin lentoasema (~ 128 kilometriä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, ~ 1 tunnin 35 minuutin ajomatka). |
| --- | --- |

iii)

Zweibrückenin lentoasema (~ 128 kilometriä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, ~ 1 tunnin 35 minuutin ajomatka).

| iv) | Saarbrückenin lentoasema (~ 128 kilometriä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, ~ 1 tunnin 35 minuutin ajomatka). |
| --- | --- |

iv)

Saarbrückenin lentoasema (~ 128 kilometriä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, ~ 1 tunnin 35 minuutin ajomatka).

| v) | Köln-Bonnin lentoasema (~ 175 kilometriä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, ~ 1 tunnin 44 minuutin ajomatka). |
| --- | --- |

v)

Köln-Bonnin lentoasema (~ 175 kilometriä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, ~ 1 tunnin 44 minuutin ajomatka).

Kaavio 1

Kaavio 1

Matkustajaliikenteen kehitys Frankfurt am Mainin ja Frankfurt-Hahnin lentoasemilla vuosina 2000–2012

Matkustajaliikenteen kehitys Frankfurt am Mainin ja Frankfurt-Hahnin lentoasemilla vuosina 2000–2012

Frankfurt-Hahn: matkustaja/vuosi

Vuosi

Frankfurt am Main: matkustajat/vuosi

0 %

1 %

2 %

3 %

4 %

5 %

6 %

7 %

8 %

%

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012

10 000 000

20 000 000

30 000 000

40 000 000

50 000 000

60 000 000

70 000 000

Frankfurt am Mainin lentoaseman matkustajamäärän suhde Frankfurt-Hahnin lentoaseman matkustajamäärään prosentteina v. 2000-2012

2.3   Lentoasemien taloudelliset tulokset ja toteutetut investoinnit

Lentoasemien taloudelliset tulokset ja toteutetut investoinnit

| (26) | Taulukossa 3 esitetään katsaus FFHG:n vuosina 2001–2012 tekemistä investoinneista, joiden yhteismäärä on noin 216 miljoonaa euroa.

  Taulukko 3


  Vuosina 2001–2012 toteutetut investoinnit




















  Tuhatta euroa | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Yht. 2001-2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investoinnit infrastruktuuriin ja laitteistoon |
| Käyttöomaisuuden lisäys, ml. uudelleenluokitukset |
| Maa | 3 174,00 | 6 488 | | 2 994 | 4 284 | 3 086 | 8 613 | 593 | | [...] | | | |
| Terminaali | | 2 519 | 3 310 | | | | | 251 | | | | | |
| Rahtiterminaali | | | 3 850 | | 3 222 | | | | | | | | |
| Toimistorakennus | | | | | | | | 2 428 | | [...] | | | |
| Muut infrastruktuuri-investoinnit | | | 10 194 | 1 152 | | | 13 275 | | | [...] | [...] | [...] | |
| Asemataso | 1 008,30 | 5 684 | | | 3 394 | | 10 224 | 2 848 | | [...] | [...] | | |
| Muu infrastruktuuri | 1 502,20 | 3 848 | 2 071 | 2 692 | 3 911 | 1 761 | 1 558 | 2 608 | 384 | [...] | [...] | [...] | |
| Aineettomat varat (esim. IT) | 6,1 | 14,50 | 28 | 219 | 487 | 45 | 170 | 121 | 20 | [...] | [...] | [...] | 7 108 |
| Laitteisto | 8 208,89 | 1 097,09 | 12 308,42 | 1 814,00 | 2 294,54 | 20 232 | 7 550 | 3 823 | 359 | [...] | [...] | [...] | 75 550 |
| Yhteensä | 13 899 | 19 650 | 31 761 | 8 871 | 17 592 | 25 123 | 41 390 | 12 673 | 763 | 17 289 | 19 346 | 7 930 | 216 287 |

(26)

Taulukossa 3 esitetään katsaus FFHG:n vuosina 2001–2012 tekemistä investoinneista, joiden yhteismäärä on noin 216 miljoonaa euroa.

Taulukko 3

Taulukko 3

Vuosina 2001–2012 toteutetut investoinnit

Vuosina 2001–2012 toteutetut investoinnit

Tuhatta euroa

Tuhatta euroa

2001

2001

2002

2002

2003

2003

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

Yht. 2001-2012

Yht. 2001-2012

Investoinnit infrastruktuuriin ja laitteistoon

Käyttöomaisuuden lisäys, ml. uudelleenluokitukset

Maa

3 174,00

6 488

2 994

4 284

3 086

8 613

593

[...]

Terminaali

2 519

3 310

251

Rahtiterminaali

3 850

3 222

Toimistorakennus

2 428

[...]

Muut infrastruktuuri-investoinnit

10 194

1 152

13 275

[...]

[...]

[...]

Asemataso

1 008,30

5 684

3 394

10 224

2 848

[...]

[...]

Muu infrastruktuuri

1 502,20

3 848

2 071

2 692

3 911

1 761

1 558

2 608

384

[...]

[...]

[...]

Aineettomat varat (esim. IT)

6,1

14,50

28

219

487

45

170

121

20

[...]

[...]

[...]

7 108

7 108

Laitteisto

8 208,89

1 097,09

12 308,42

1 814,00

2 294,54

20 232

7 550

3 823

359

[...]

[...]

[...]

75 550

75 550

Yhteensä

Yhteensä

13 899

13 899

19 650

19 650

31 761

31 761

8 871

8 871

17 592

17 592

25 123

25 123

41 390

41 390

12 673

12 673

763

763

17 289

17 289

19 346

19 346

7 930

7 930

216 287

216 287

| (27) | Taulukossa 4 esitetään katsaus FFHG:n vuotuisesta taloudellisesta tuloksesta vuosina 2001–2012.

  Taulukko 4


  FFHG:n vuotuinen taloudellinen tulos vuosina 2001–2012



















  Tuhatta euroa | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuloslaskelma |
| Tulot | 10 077,61 | 14 908,11 | 22 574,22 | 29 564,18 | 36 859,08 | 43 479,85 | 41 296,34 | 45 383,60 | 42 036,70 | 43 281,58 | 43 658,38 | 40 983,45 |
| Muut tulot (ml. yleisen edun piiriin kuuluvat tulot ja maan myynti) | 7 771,31 | 5 514,63 | 3 686,87 | 3 039,35 | 3 618,93 | 6 097,29 | 5 436,58 | 4 858,16 | 11 540,36 | 14 554,55 | 9 313,99 | 21 390,92 |
| Kokonaistulot | 17 848,92 | 20 422,75 | 26 261,09 | 32 603,53 | 40 478,01 | 49 577,14 | 46 732,92 | 50 241,76 | 53 577,06 | 57 836,14 | 52 972,37 | 62 374,37 |
| Materiaalikustannukset | – 7 092,39 | – 10 211,13 | – 12 560,46 | – 14 601,17 | – 17 895,97 | – 24 062,81 | – 22 491,85 | – 25 133,61 | – 24 979,59 | – 27 650,17 | – 20 017,99 | – 21 871,65 |
| Henkilöstökustannukset | – 9 185,12 | – 9 672,37 | – 10 734,62 | – 11 217,21 | – 12 101,84 | – 13 337,28 | – 14 433,17 | – 15 758,34 | – 15 883,08 | – 17 893,60 | – 18 228,23 | – 18 349,10 |
| Muut kustannukset (ml. markkinointi) | – 5 692,81 | – 11 434,31 | – 10 521,27 | – 11 454,36 | – 14 058,15 | – 12 885,28 | – 9 897,46 | – 9 630,21 | – 7 796,81 | – 8 029,40 | – 6 760,92 | – 6 643,00 |
| Käyttökate | – 4 121,41 | – 10 895,06 | – 7 555,27 | – 4 669,21 | – 3 577,94 | – 708,22 | – 89,56 | – 280,39 | – 4 917,58 | – 4 262,96 | – 7 965,23 | – 15 510,62 |
| Käyttökate (pl. muut tulot) | – 11 892,72 | – 16 409,69 | – 11 242,13 | – 7 708,56 | – 7 196,87 | – 6 805,51 | – 5 526,13 | – 5 138,56 | – 6 622,78 | – 10 291,59 | – 1 348,76 | – 5 880,30 |
| Poistot | – 5 325,63 | – 5 674,68 | – 6 045,39 | – 7 699,33 | – 7 973,46 | – 10 527,90 | – 10 191,89 | – 11 855,19 | – 12 482,28 | – 11 827,19 | – 13 297,31 | – 12 733,48 |
| Taloudellinen tulos (saatu korko - maksettu korko) | – 2 896,64 | – 3 013,42 | – 4 006,57 | – 4 105,53 | – 4 548,42 | – 4 588,16 | – 5 235,30 | – 5 693,02 | – 4 915,39 | – 2 778,06 | – 5 063,04 | – 8 177,54 |
| Satunnaiset tulot ja kustannukset | – 431,54 | – 206,00 | – 10,46 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 272,55 | 0,00 | 0,00 |
| Verot | – 580,13 | – 204,74 | – 215,18 | – 323,82 | – 228,44 | – 242,33 | – 245,00 | – 238,66 | – 257,45 | – 240,85 | – 231,03 | – 277,52 |
| Fraportin tappioiden kattaminen voittojen ja tappioiden siirrolla | 13 355,35 | 19 993,90 | 17 832,87 | 16 797,89 | 16 328,26 | 16 066,61 | 15 761,75 | 18 067,26 | 5 621,37 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Vuotuinen tulos (voitto/tappio) | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 7 114,17 | – 10 855,69 | – 10 626,14 | – 5 677,92 |

(27)

Taulukossa 4 esitetään katsaus FFHG:n vuotuisesta taloudellisesta tuloksesta vuosina 2001–2012.

Taulukko 4

Taulukko 4

FFHG:n vuotuinen taloudellinen tulos vuosina 2001–2012

FFHG:n vuotuinen taloudellinen tulos vuosina 2001–2012

Tuhatta euroa

Tuhatta euroa

2001

2001

2002

2002

2003

2003

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

Tuloslaskelma

Tulot

10 077,61

14 908,11

22 574,22

29 564,18

36 859,08

43 479,85

41 296,34

45 383,60

42 036,70

43 281,58

43 658,38

40 983,45

Muut tulot (ml. yleisen edun piiriin kuuluvat tulot ja maan myynti)

7 771,31

5 514,63

3 686,87

3 039,35

3 618,93

6 097,29

5 436,58

4 858,16

11 540,36

14 554,55

9 313,99

21 390,92

Kokonaistulot

Kokonaistulot

17 848,92

17 848,92

20 422,75

20 422,75

26 261,09

26 261,09

32 603,53

32 603,53

40 478,01

40 478,01

49 577,14

49 577,14

46 732,92

46 732,92

50 241,76

50 241,76

53 577,06

53 577,06

57 836,14

57 836,14

52 972,37

52 972,37

62 374,37

62 374,37

Materiaalikustannukset

– 7 092,39

– 10 211,13

– 12 560,46

– 14 601,17

– 17 895,97

– 24 062,81

– 22 491,85

– 25 133,61

– 24 979,59

– 27 650,17

– 20 017,99

– 21 871,65

Henkilöstökustannukset

– 9 185,12

– 9 672,37

– 10 734,62

– 11 217,21

– 12 101,84

– 13 337,28

– 14 433,17

– 15 758,34

– 15 883,08

– 17 893,60

– 18 228,23

– 18 349,10

Muut kustannukset (ml. markkinointi)

– 5 692,81

– 11 434,31

– 10 521,27

– 11 454,36

– 14 058,15

– 12 885,28

– 9 897,46

– 9 630,21

– 7 796,81

– 8 029,40

– 6 760,92

– 6 643,00

Käyttökate

Käyttökate

– 4 121,41

– 4 121,41

– 10 895,06

– 10 895,06

– 7 555,27

– 7 555,27

– 4 669,21

– 4 669,21

– 3 577,94

– 3 577,94

– 708,22

– 708,22

– 89,56

– 89,56

– 280,39

– 280,39

– 4 917,58

– 4 917,58

– 4 262,96

– 4 262,96

– 7 965,23

– 7 965,23

– 15 510,62

– 15 510,62

Käyttökate (pl. muut tulot)

Käyttökate (pl. muut tulot)

– 11 892,72

– 11 892,72

– 16 409,69

– 16 409,69

– 11 242,13

– 11 242,13

– 7 708,56

– 7 708,56

– 7 196,87

– 7 196,87

– 6 805,51

– 6 805,51

– 5 526,13

– 5 526,13

– 5 138,56

– 5 138,56

– 6 622,78

– 6 622,78

– 10 291,59

– 10 291,59

– 1 348,76

– 1 348,76

– 5 880,30

– 5 880,30

Poistot

– 5 325,63

– 5 674,68

– 6 045,39

– 7 699,33

– 7 973,46

– 10 527,90

– 10 191,89

– 11 855,19

– 12 482,28

– 11 827,19

– 13 297,31

– 12 733,48

Taloudellinen tulos (saatu korko - maksettu korko)

– 2 896,64

– 3 013,42

– 4 006,57

– 4 105,53

– 4 548,42

– 4 588,16

– 5 235,30

– 5 693,02

– 4 915,39

– 2 778,06

– 5 063,04

– 8 177,54

Satunnaiset tulot ja kustannukset

– 431,54

– 206,00

– 10,46

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 272,55

0,00

0,00

Verot

– 580,13

– 204,74

– 215,18

– 323,82

– 228,44

– 242,33

– 245,00

– 238,66

– 257,45

– 240,85

– 231,03

– 277,52

Fraportin tappioiden kattaminen voittojen ja tappioiden siirrolla

Fraportin tappioiden kattaminen voittojen ja tappioiden siirrolla

13 355,35

13 355,35

19 993,90

19 993,90

17 832,87

17 832,87

16 797,89

16 797,89

16 328,26

16 328,26

16 066,61

16 066,61

15 761,75

15 761,75

18 067,26

18 067,26

5 621,37

5 621,37

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Vuotuinen tulos (voitto/tappio)

Vuotuinen tulos (voitto/tappio)

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 7 114,17

– 7 114,17

– 10 855,69

– 10 855,69

– 10 626,14

– 10 626,14

– 5 677,92

– 5 677,92

3.   TOSISEIKKOJEN KUVAUS JA MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

TOSISEIKKOJEN KUVAUS JA MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (28) | Menettelyn aloittamista koskeva päätös liittyy vuosina 2009–2011 toteutettuihin rahoitusjärjestelyihin, joiden yhteydessä esiin nousivat seuraavat kysymykset:






  i) | tarjosiko Rheinland-Pfalzin osavaltion yhteisrahoitusjärjestely luottolimiitin markkinaehdoin, jolloin se ei olisi valtiontukea, tai jos se oli valtiontukea, voitaisiinko sen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille; |
| --- | --- | --- |

(28)

Menettelyn aloittamista koskeva päätös liittyy vuosina 2009–2011 toteutettuihin rahoitusjärjestelyihin, joiden yhteydessä esiin nousivat seuraavat kysymykset:

i)

tarjosiko Rheinland-Pfalzin osavaltion yhteisrahoitusjärjestely luottolimiitin markkinaehdoin, jolloin se ei olisi valtiontukea, tai jos se oli valtiontukea, voitaisiinko sen katsoa soveltuvan sisämarkkinoille;

| ii) | myönnettiinkö ISB:n lainat ja Rheinland-Pfalzin osavaltion lainoja koskeva takaus FFHG:lle markkinaehdoin, jolloin ne eivät olisi valtiontukea, tai jos ne olivat valtiontukea, voitaisiinko niiden katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

ii)

myönnettiinkö ISB:n lainat ja Rheinland-Pfalzin osavaltion lainoja koskeva takaus FFHG:lle markkinaehdoin, jolloin ne eivät olisi valtiontukea, tai jos ne olivat valtiontukea, voitaisiinko niiden katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

3.1   Rheinland-Pfalzin osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyn tarjoama luottolimiitti

Rheinland-Pfalzin osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyn tarjoama luottolimiitti

| (29) | FFHG on 19 päivästä helmikuuta 2009 lähtien kuulunut Rheinland-Pfalzin osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyyn. Yhteisrahoitusjärjestelyn tarkoituksena on optimoida osavaltion eri holdingyhtiöiden, säätiöiden ja julkisten yritysten likviditeetin käyttö. |
| --- | --- |

(29)

FFHG on 19 päivästä helmikuuta 2009 lähtien kuulunut Rheinland-Pfalzin osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyyn. Yhteisrahoitusjärjestelyn tarkoituksena on optimoida osavaltion eri holdingyhtiöiden, säätiöiden ja julkisten yritysten likviditeetin käyttö.

| (30) | Eri yritysten ja säätiöiden osallistuminen yhteisrahoitusjärjestelyyn perustuu kyseisen yrityksen/säätiön ja Rheinland-Pfalzin osavaltion valtiovarainministeriön väliseen sopimukseen. Jos likviditeetin kysyntä ylittää yhteisrahoitusjärjestelyssä käytettävissä olevat varat, maksuvalmiusvaje rahoitetaan pääomamarkkinoiden avulla lyhytaikaisin järjestelyin. |
| --- | --- |

(30)

Eri yritysten ja säätiöiden osallistuminen yhteisrahoitusjärjestelyyn perustuu kyseisen yrityksen/säätiön ja Rheinland-Pfalzin osavaltion valtiovarainministeriön väliseen sopimukseen. Jos likviditeetin kysyntä ylittää yhteisrahoitusjärjestelyssä käytettävissä olevat varat, maksuvalmiusvaje rahoitetaan pääomamarkkinoiden avulla lyhytaikaisin järjestelyin.

| (31) | FFHG:n luottolimiitti Rheinland-Pfalzin osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyssä on 45 miljoonaa euroa. FFHG oli käyttänyt luottolimiittinsä kokonaisuudessaan (45 miljoonaa euroa) 25 päivään maaliskuuta 2013 mennessä. |
| --- | --- |

(31)

FFHG:n luottolimiitti Rheinland-Pfalzin osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyssä on 45 miljoonaa euroa. FFHG oli käyttänyt luottolimiittinsä kokonaisuudessaan (45 miljoonaa euroa) 25 päivään maaliskuuta 2013 mennessä.

3.2   Rheinland-Pfalzin osavaltion investointipankin myöntämä FFHG:n lainojen jälleenrahoitus

Rheinland-Pfalzin osavaltion investointipankin myöntämä FFHG:n lainojen jälleenrahoitus

| (32) | Sen jälkeen, kun Rheinland-Pflazin osavaltiosta tuli FFHG:n enemmistöosakas, ISB myönsi sen pitkäaikaisille lainoille jälleenrahoituksen vuonna 2009. Näistä lainoista kolme, eli lainat 1, 3 ja 4 (katso taulukko 5), myönnettiin kiinteällä korolla koko laina-ajaksi, kun taas lainat 2 ja 5 myönnettiin muuttuvalla korolla. Taulukossa 5 tiivistetään ISB:n tarjoamien lainojen ehdot.

  Taulukko 5


  ISB:n FFHG:lle tarjoamat lainat











  Nro | Pankki | Lainamäärä (miljoonaa euroa) | Kesto | Korko | Koronvaihtosopimus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ISB | 18,4 | [noin 8 vuotta] | [> 3 %; < 4,5 %] | |
| 2 | ISB | 20,0 | [noin 5 vuotta] | [< 12] kuukauden EURIBOR plus [< 1 %] | (...) |
| 3 | ISB | 2,5 | [noin 2 vuotta] | [> 3 %; < 4,5 %] | |
| 4 | ISB | 25,9 | [noin 7 vuotta] | [> 3 %; < 4,5 %] | |
| 5 | ISB | 6,8 | [noin 3 vuotta] | [< 12] kuukauden EURIBOR plus [< 1 %] | (...) |

(32)

Sen jälkeen, kun Rheinland-Pflazin osavaltiosta tuli FFHG:n enemmistöosakas, ISB myönsi sen pitkäaikaisille lainoille jälleenrahoituksen vuonna 2009. Näistä lainoista kolme, eli lainat 1, 3 ja 4 (katso taulukko 5), myönnettiin kiinteällä korolla koko laina-ajaksi, kun taas lainat 2 ja 5 myönnettiin muuttuvalla korolla. Taulukossa 5 tiivistetään ISB:n tarjoamien lainojen ehdot.

Taulukko 5

Taulukko 5

ISB:n FFHG:lle tarjoamat lainat

ISB:n FFHG:lle tarjoamat lainat

Nro

Pankki

Lainamäärä (miljoonaa euroa)

Kesto

Korko

Koronvaihtosopimus

1

ISB

18,4

[noin 8 vuotta]

[> 3 %; < 4,5 %]

2

ISB

20,0

[noin 5 vuotta]

[< 12] kuukauden EURIBOR plus [< 1 %]

(...)

3

ISB

2,5

[noin 2 vuotta]

[> 3 %; < 4,5 %]

4

ISB

25,9

[noin 7 vuotta]

[> 3 %; < 4,5 %]

5

ISB

6,8

[noin 3 vuotta]

[< 12] kuukauden EURIBOR plus [< 1 %]

(...)

| (33) | FFHG on lisäksi tehnyt IKB Corporate Labin kanssa kaksi koronvaihtosopimusta. Sopimuksilla suojaudutaan lainojen 2 ja 5 (katso taulukko 5) koron muuttuvan osan eli kuuden ja kolmen kuukauden EURIBOR-koron heilahtelulta. Koronvaihtosopimukset tehtiin vuosina 2004 ja 2005 (ja ne koskivat tuolloin myönnettyjä lainoja, jotka korvattiin nykyisellä rahoituksella). |
| --- | --- |

(33)

FFHG on lisäksi tehnyt IKB Corporate Labin kanssa kaksi koronvaihtosopimusta. Sopimuksilla suojaudutaan lainojen 2 ja 5 (katso taulukko 5) koron muuttuvan osan eli kuuden ja kolmen kuukauden EURIBOR-koron heilahtelulta. Koronvaihtosopimukset tehtiin vuosina 2004 ja 2005 (ja ne koskivat tuolloin myönnettyjä lainoja, jotka korvattiin nykyisellä rahoituksella).

| (34) | ISB:n myöntämillä eri lainoilla on erilaiset takaisinmaksuehdot. Lainat 1, 3, 4 ja 5 maksetaan erissä, kun taas laina 2 maksetaan sen erääntyessä kertamaksuna. Taulukossa 6 tiivistetään kyseisten lainojen takaisinmaksuehdot.

  Taulukko 6


  ISB:n lainojen takaisinmaksuehdot









  Nro | Pankki | Lainamäärä (miljoonaa euroa) | Takaisinmaksuehdot/erääntymispäivä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ISB | 18,4 | Takaisinmaksu puolivuosittain 30. kesäkuuta ja 30. joulukuuta, viimeinen maksu erääntyy [...] |
| 2 | ISB | 20,0 | Kertamaksu erääntyy [...] |
| 3 | ISB | 2,5 | Takaisinmaksu puolivuosittain 30. huhtikuuta ja 30. lokakuuta, viimeinen maksu erääntyy [...] |
| 4 | ISB | 25,9 | Takaisinmaksu puolivuosittain 30. kesäkuuta ja 30. joulukuuta, viimeinen maksu erääntyy [...] |
| 5 | ISB | 6,8 | [...] takaisinmaksu neljännesvuosittain, viimeinen maksu erääntyy [...] |

(34)

ISB:n myöntämillä eri lainoilla on erilaiset takaisinmaksuehdot. Lainat 1, 3, 4 ja 5 maksetaan erissä, kun taas laina 2 maksetaan sen erääntyessä kertamaksuna. Taulukossa 6 tiivistetään kyseisten lainojen takaisinmaksuehdot.

Taulukko 6

Taulukko 6

ISB:n lainojen takaisinmaksuehdot

ISB:n lainojen takaisinmaksuehdot

Nro

Pankki

Lainamäärä (miljoonaa euroa)

Takaisinmaksuehdot/erääntymispäivä

1

ISB

18,4

Takaisinmaksu puolivuosittain 30. kesäkuuta ja 30. joulukuuta, viimeinen maksu erääntyy [...]

2

ISB

20,0

Kertamaksu erääntyy [...]

3

ISB

2,5

Takaisinmaksu puolivuosittain 30. huhtikuuta ja 30. lokakuuta, viimeinen maksu erääntyy [...]

4

ISB

25,9

Takaisinmaksu puolivuosittain 30. kesäkuuta ja 30. joulukuuta, viimeinen maksu erääntyy [...]

5

ISB

6,8

[...] takaisinmaksu neljännesvuosittain, viimeinen maksu erääntyy [...]

| (35) | Kaikilla lainoilla on Rheinland-Pflazin osavaltion myöntämä sataprosenttinen takaus. Takauksia vastaan FFHG maksaa takaajalle vuosittain (per annum) [0,5–1,5 prosentin] takausmaksun. |
| --- | --- |

(35)

Kaikilla lainoilla on Rheinland-Pflazin osavaltion myöntämä sataprosenttinen takaus. Takauksia vastaan FFHG maksaa takaajalle vuosittain (per annum) [0,5–1,5 prosentin] takausmaksun.

per annum

3.3   FFHG:lle myönnetyn mahdollisen valtiontuen soveltuvuus sisämarkkinoille

FFHG:lle myönnetyn mahdollisen valtiontuen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (36) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio epäili, soveltuisivatko 3.1 jaksossa mainittu Rheinland-Pfalzin osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyn tarjoama luottolimiitti sekä 3.2 jaksossa mainitut lainat ja takaus sisämarkkinoille, sillä vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa esitetyt toimintatuen soveltuvuusehdot eivät täyty, jos toimenpiteet ovat valtiontukea. |
| --- | --- |

(36)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio epäili, soveltuisivatko 3.1 jaksossa mainittu Rheinland-Pfalzin osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyn tarjoama luottolimiitti sekä 3.2 jaksossa mainitut lainat ja takaus sisämarkkinoille, sillä vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa esitetyt toimintatuen soveltuvuusehdot eivät täyty, jos toimenpiteet ovat valtiontukea.

4.   SAKSAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

SAKSAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (37) | Yleisesti Saksa vakuutti, ettei kumpikaan tässä menettelyssä tutkituista kahdesta toimenpiteestä ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sillä ottaen huomioon kaikki olennaiset näkökohdat toimenpiteet eivät aiheuttaneet taloudellista etua FFHG:lle. Vaihtoehtoisesti Saksa esitti, että jos komissio katsoo, että toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksessa tarkoitettua valtiontukea, tuen pitäisi katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(37)

Yleisesti Saksa vakuutti, ettei kumpikaan tässä menettelyssä tutkituista kahdesta toimenpiteestä ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sillä ottaen huomioon kaikki olennaiset näkökohdat toimenpiteet eivät aiheuttaneet taloudellista etua FFHG:lle. Vaihtoehtoisesti Saksa esitti, että jos komissio katsoo, että toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksessa tarkoitettua valtiontukea, tuen pitäisi katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

4.1   Frankfurt-Hahnin lentoaseman erityistilanne vuonna 2009

Frankfurt-Hahnin lentoaseman erityistilanne vuonna 2009

| (38) | Saksa katsoi, että rahoitustoimenpiteiden arvioinnissa on otettava huomioon lentoaseman erityistilanne sekä kyseisten toimenpiteiden tausta. Tässä yhteydessä Saksa mainitsi seuraavat kolme näkökohtaa: |
| --- | --- |

(38)

Saksa katsoi, että rahoitustoimenpiteiden arvioinnissa on otettava huomioon lentoaseman erityistilanne sekä kyseisten toimenpiteiden tausta. Tässä yhteydessä Saksa mainitsi seuraavat kolme näkökohtaa:

| (39) | Ensinnäkin Saksa selitti toimenpiteiden taustatekijöistä, että FFHG oli rahoittanut lainarahoituksella valtaosan investoinneistaan, jotka toteutettiin, kun sotilaslentoasema muunnettiin kaupalliseksi lentoasemaksi, ja sen jälkeen. Saksan mukaan FFHG:llä oli sen vuoksi suuri määrä pitkän aikavälin rahoitusvelvoitteita, toisin kuin muilla lentoasemilla. |
| --- | --- |

(39)

Ensinnäkin Saksa selitti toimenpiteiden taustatekijöistä, että FFHG oli rahoittanut lainarahoituksella valtaosan investoinneistaan, jotka toteutettiin, kun sotilaslentoasema muunnettiin kaupalliseksi lentoasemaksi, ja sen jälkeen. Saksan mukaan FFHG:llä oli sen vuoksi suuri määrä pitkän aikavälin rahoitusvelvoitteita, toisin kuin muilla lentoasemilla.

| (40) | Toiseksi Saksa esitti, että FFHG:n lainojen jälleenrahoitus oli välttämätöntä, sillä Fraport oli myynyt osakkeensa Rheinland-Pfalzin osavaltiolle 1 päivänä tammikuuta 2009. Ennen myyntiä voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva sopimus (Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag) velvoitti Fraportin varmistamaan FFHG:n pitkän aikavälin velkojen rahoituksen ja kattamaan sen mahdolliset tappiot. Saksa jatkoi, että tämä sopimus päättyi sen jälkeen, kun Rheinland-Pfalzin osavaltio oli hankkinut osakkeet, joten FFHG:n velvoitteiden jälleenrahoitus oli tarpeen. Saksan mukaan Rheinland-Pfalzin osavaltio pyrki näillä toimenpiteillä ainoastaan säilyttämään FFHG:n rahoitustilanteen ennallaan. |
| --- | --- |

(40)

Toiseksi Saksa esitti, että FFHG:n lainojen jälleenrahoitus oli välttämätöntä, sillä Fraport oli myynyt osakkeensa Rheinland-Pfalzin osavaltiolle 1 päivänä tammikuuta 2009. Ennen myyntiä voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva sopimus (Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag) velvoitti Fraportin varmistamaan FFHG:n pitkän aikavälin velkojen rahoituksen ja kattamaan sen mahdolliset tappiot. Saksa jatkoi, että tämä sopimus päättyi sen jälkeen, kun Rheinland-Pfalzin osavaltio oli hankkinut osakkeet, joten FFHG:n velvoitteiden jälleenrahoitus oli tarpeen. Saksan mukaan Rheinland-Pfalzin osavaltio pyrki näillä toimenpiteillä ainoastaan säilyttämään FFHG:n rahoitustilanteen ennallaan.

| (41) | Kolmanneksi Saksa korosti erityisesti, että yksityinen yritys olisi rahoittanut FFHG:tä samoin ehdoin kuin Rheinland-Pfalzin osavaltio ja että nämä ehdot vastaavat markkinataloussijoittajaperiaatetta. Saksa esitti, että komission on otettava huomioon kyseinen liiketoimi kokonaisuudessaan sekä kaikki tapaukseen liittyvät näkökohdat, etenkin osavaltion merkittävä enemmistöosakkuus. |
| --- | --- |

(41)

Kolmanneksi Saksa korosti erityisesti, että yksityinen yritys olisi rahoittanut FFHG:tä samoin ehdoin kuin Rheinland-Pfalzin osavaltio ja että nämä ehdot vastaavat markkinataloussijoittajaperiaatetta. Saksa esitti, että komission on otettava huomioon kyseinen liiketoimi kokonaisuudessaan sekä kaikki tapaukseen liittyvät näkökohdat, etenkin osavaltion merkittävä enemmistöosakkuus.

4.2   Rheinland-Pfalzin osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyn tarjoaman luottolimiitin tukiluonne

Rheinland-Pfalzin osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyn tarjoaman luottolimiitin tukiluonne

4.2.1   Yhteisrahoitusjärjestelyn rahoitus

Yhteisrahoitusjärjestelyn rahoitus

| (42) | Saksa totesi yhteisrahoitusjärjestelyn olevan osavaltion vuonna 2002 perustama rahoitusväline. Osavaltion laitokset ja säätiöt sekä kaikki yksityisoikeudelliset yritykset, joista osavaltio omistaa yli 50 prosenttia, voivat osallistua yhteisrahoitusjärjestelyyn. Saksa selitti, että yhteisrahoitusjärjestelyn päivittäistä tilisaldoa hallinnoi osavaltion keskuskassa (Landeshauptkasse). |
| --- | --- |

(42)

Saksa totesi yhteisrahoitusjärjestelyn olevan osavaltion vuonna 2002 perustama rahoitusväline. Osavaltion laitokset ja säätiöt sekä kaikki yksityisoikeudelliset yritykset, joista osavaltio omistaa yli 50 prosenttia, voivat osallistua yhteisrahoitusjärjestelyyn. Saksa selitti, että yhteisrahoitusjärjestelyn päivittäistä tilisaldoa hallinnoi osavaltion keskuskassa (Landeshauptkasse).

| (43) | Saksan mukaan yhteisrahoitusjärjestelyä ei rahoiteta suoraan osavaltion talousarviosta vaan sen jäsenten ylimääräisistä rahavaroista. Se jatkoi, että yhteisrahoitusjärjestelyn mahdolliset ylimääräiset varat sijoitetaan pääomamarkkinoille ja toisaalta alijäämä tasataan pääomamarkkinoilta saaduilla varoilla. Saksa vakuutti siten, että yhteisrahoitusjärjestelystä mahdollisesti myönnettävää rahoitustukea ei myönnetä valtion varoista eikä se ole valtion toimenpide. |
| --- | --- |

(43)

Saksan mukaan yhteisrahoitusjärjestelyä ei rahoiteta suoraan osavaltion talousarviosta vaan sen jäsenten ylimääräisistä rahavaroista. Se jatkoi, että yhteisrahoitusjärjestelyn mahdolliset ylimääräiset varat sijoitetaan pääomamarkkinoille ja toisaalta alijäämä tasataan pääomamarkkinoilta saaduilla varoilla. Saksa vakuutti siten, että yhteisrahoitusjärjestelystä mahdollisesti myönnettävää rahoitustukea ei myönnetä valtion varoista eikä se ole valtion toimenpide.

| (44) | Lisäksi Saksa toimitti yhteisrahoitusjärjestelyn kokonaistasetta (osallistuvien yritysten talletukset ja nostetut lainat) koskevia tietoja, jotka esitetään tiivistetysti kaaviossa 2.

  Kaavio 2


  Osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyn rahoituksen kokonaiskehitys vuosina 2009–2013 (miljoonaa euroa)




  tammik.-09
  huhtik.-09
  heinäk.-09
  lokak.-09
  tammik.-10
  huhtik.-10
  heinäk.-10
  lokak.-10
  tammik.-11
  huhtik.-11
  heinäk.-11
  lokak.-11
  tammik.-12
  huhtik.-12
  heinäk.-12
  lokak.-12
  tammik.-13
  huhtik.-13
  heinäk.-13
  lokak.-13
  Kokonaistalletukset
  Yhteisrahoitusjärjestelyn tase
  Kokonaisluotot
  300
  200
  100
  0
  – 100
  – 200
  – 300
  – 400
  – 500
  – 600
  – 700
  – 800 |
| --- | --- |

(44)

Lisäksi Saksa toimitti yhteisrahoitusjärjestelyn kokonaistasetta (osallistuvien yritysten talletukset ja nostetut lainat) koskevia tietoja, jotka esitetään tiivistetysti kaaviossa 2.

Kaavio 2

Kaavio 2

Osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyn rahoituksen kokonaiskehitys vuosina 2009–2013 (miljoonaa euroa)

Osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyn rahoituksen kokonaiskehitys vuosina 2009–2013 (miljoonaa euroa)

tammik.-09

huhtik.-09

heinäk.-09

lokak.-09

tammik.-10

huhtik.-10

heinäk.-10

lokak.-10

tammik.-11

huhtik.-11

heinäk.-11

lokak.-11

tammik.-12

huhtik.-12

heinäk.-12

lokak.-12

tammik.-13

huhtik.-13

heinäk.-13

lokak.-13

Kokonaistalletukset

Yhteisrahoitusjärjestelyn tase

Kokonaisluotot

300

200

100

0

– 100

– 200

– 300

– 400

– 500

– 600

– 700

– 800

4.2.2   Taloudellinen etu

Taloudellinen etu

| (45) | Saksa esitti, että osallistuessaan osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyyn FFHG ei saanut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua taloudellista etua. Saksan mielestä viitekorkotiedonantoa (14) ei tässä asiassa pitäisi soveltaa tiukasti, sillä siinä ei oteta huomioon, että Rheinland-Pfalzin osavaltio omistaa valtaosan FFHG:n osakkeista. |
| --- | --- |

(45)

Saksa esitti, että osallistuessaan osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyyn FFHG ei saanut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua taloudellista etua. Saksan mielestä viitekorkotiedonantoa (14) ei tässä asiassa pitäisi soveltaa tiukasti, sillä siinä ei oteta huomioon, että Rheinland-Pfalzin osavaltio omistaa valtaosan FFHG:n osakkeista.

14

| (46) | Saksa selitti, että vaikka luottolimiitti myönnettiin pidemmälle aikavälille, lähtökohtaisesti lainat erääntyvät päivittäin. Sen vuoksi käytetty luottolimiitti vastaa Saksan mukaan lyhytaikaista lainaa. Kaaviossa 3 esitetään, miten FFHG käytti luottolimiittiä.

  Kaavio 3


  Yhteisrahoitusjärjestelyn FFHG:lle myöntämän luottolimiitin käyttö maaliskuun 2009 ja elokuun 2013 välisenä aikana (euroa)




  Nostetut luotot
  – 5 000 000
  – 10 000 000
  – 15 000 000
  – 20 000 000
  – 25 000 000
  – 30 000 000
  – 35 000 000
  – 40 000 000
  – 45 000 000
  – 50 000 000
  1.3.2009
  1.5.2009
  1.7.2009
  1.9.2009
  1.11.2009
  1.1.2010
  1.3.2010
  1.5.2010
  1.7.2010
  1.9.2010
  1.11.2010
  1.1.2011
  1.3.2011
  1.5.2011
  1.7.2011
  1.9.2011
  1.11.2011
  1.1.2012
  1.3.2012
  1.5.2012
  1.7.2012
  1.9.2012
  1.11.2012
  1.1.2013
  1.3.2013
  1.5.2013
  1.7.2013 |
| --- | --- |

(46)

Saksa selitti, että vaikka luottolimiitti myönnettiin pidemmälle aikavälille, lähtökohtaisesti lainat erääntyvät päivittäin. Sen vuoksi käytetty luottolimiitti vastaa Saksan mukaan lyhytaikaista lainaa. Kaaviossa 3 esitetään, miten FFHG käytti luottolimiittiä.

Kaavio 3

Kaavio 3

Yhteisrahoitusjärjestelyn FFHG:lle myöntämän luottolimiitin käyttö maaliskuun 2009 ja elokuun 2013 välisenä aikana (euroa)

Yhteisrahoitusjärjestelyn FFHG:lle myöntämän luottolimiitin käyttö maaliskuun 2009 ja elokuun 2013 välisenä aikana (euroa)

Nostetut luotot

– 5 000 000

– 10 000 000

– 15 000 000

– 20 000 000

– 25 000 000

– 30 000 000

– 35 000 000

– 40 000 000

– 45 000 000

– 50 000 000

1.3.2009

1.5.2009

1.7.2009

1.9.2009

1.11.2009

1.1.2010

1.3.2010

1.5.2010

1.7.2010

1.9.2010

1.11.2010

1.1.2011

1.3.2011

1.5.2011

1.7.2011

1.9.2011

1.11.2011

1.1.2012

1.3.2012

1.5.2012

1.7.2012

1.9.2012

1.11.2012

1.1.2013

1.3.2013

1.5.2013

1.7.2013

| (47) | Yhteisrahoitusjärjestelyn velvoitteiden luokittelun ja vakuuksien osalta Saksa totesi, että FFHG:n yhteisrahoitusjärjestelyn velvoite luokitellaan samalle tasolle kuin sen muut velvoitteet. Saksa totesi, että vaikka yhteisrahoitusjärjestelystä hyötyviltä yrityksiltä ei vaadita vakuuksia, ne ovat osavaltion valvonnassa ja FFHG:n enemmistöosakkaana osavaltio voisi joka tapauksessa vaatia luotoille vakuuksia. Lisäksi Saksa huomautti, että yhteisrahoitusjärjestely on tavanomainen ja yleisesti käytetty markkinakäytäntö. Saksan mukaan yhteisrahoitusjärjestelyllä pyritään tasaamaan osavaltion omistamien yhtiöiden välinen likviditeetti. |
| --- | --- |

(47)

Yhteisrahoitusjärjestelyn velvoitteiden luokittelun ja vakuuksien osalta Saksa totesi, että FFHG:n yhteisrahoitusjärjestelyn velvoite luokitellaan samalle tasolle kuin sen muut velvoitteet. Saksa totesi, että vaikka yhteisrahoitusjärjestelystä hyötyviltä yrityksiltä ei vaadita vakuuksia, ne ovat osavaltion valvonnassa ja FFHG:n enemmistöosakkaana osavaltio voisi joka tapauksessa vaatia luotoille vakuuksia. Lisäksi Saksa huomautti, että yhteisrahoitusjärjestely on tavanomainen ja yleisesti käytetty markkinakäytäntö. Saksan mukaan yhteisrahoitusjärjestelyllä pyritään tasaamaan osavaltion omistamien yhtiöiden välinen likviditeetti.

| (48) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, että luottoluokituksen puuttuessa riskimarginaali olisi pitänyt asettaa 1 000 peruspisteeseen, minkä osalta Saksa katsoi, ettei mikään yksityinen holdingyhtiö lisäisi 1 000:ta peruspistettä sen tytäryhtiölle myönnetyn osakaslainan peruskorkoon, jos tarkoituksena on edistää holdingyhtiön taloudellisia ja rakenteellisia etuja. Saksa lisäsi, että FFHG:n korko vastasi suunnilleen eoniakorkoa (Euro OverNight Index Average). Kaaviossa 4 esitetään luottolimiitin käytöstä FFHG:ltä peritty korko vuosina 2012 ja 2013.

  Kaavio 4


  Yhteisrahoitusjärjestelyltä tehdyistä nostoista FFHG:ltä perityn koron kehitys tammikuun 2012 ja elokuun 2013 välisenä aikana




  Korko
  1.1.2012
  1.2.2012
  1.3.2012
  1.4.2012
  1.5.2012
  1.6.2012
  1.7.2012
  1.8.2012
  1.9.2012
  1.10.2012
  1.11.2012
  1.12.2012
  1.1.2013
  1.2.2013
  1.3.2013
  1.4.2013
  1.5.2013
  1.6.2013
  1.7.2013
  1.8.2013
  0,400 %
  0,350 %
  0,300 %
  0,250 %
  0,200 %
  0,150 %
  0,100 %
  0,050 %
  0,000 % |
| --- | --- |

(48)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, että luottoluokituksen puuttuessa riskimarginaali olisi pitänyt asettaa 1 000 peruspisteeseen, minkä osalta Saksa katsoi, ettei mikään yksityinen holdingyhtiö lisäisi 1 000:ta peruspistettä sen tytäryhtiölle myönnetyn osakaslainan peruskorkoon, jos tarkoituksena on edistää holdingyhtiön taloudellisia ja rakenteellisia etuja. Saksa lisäsi, että FFHG:n korko vastasi suunnilleen eoniakorkoa (Euro OverNight Index Average). Kaaviossa 4 esitetään luottolimiitin käytöstä FFHG:ltä peritty korko vuosina 2012 ja 2013.

Kaavio 4

Kaavio 4

Yhteisrahoitusjärjestelyltä tehdyistä nostoista FFHG:ltä perityn koron kehitys tammikuun 2012 ja elokuun 2013 välisenä aikana

Yhteisrahoitusjärjestelyltä tehdyistä nostoista FFHG:ltä perityn koron kehitys tammikuun 2012 ja elokuun 2013 välisenä aikana

Korko

1.1.2012

1.2.2012

1.3.2012

1.4.2012

1.5.2012

1.6.2012

1.7.2012

1.8.2012

1.9.2012

1.10.2012

1.11.2012

1.12.2012

1.1.2013

1.2.2013

1.3.2013

1.4.2013

1.5.2013

1.6.2013

1.7.2013

1.8.2013

0,400 %

0,350 %

0,300 %

0,250 %

0,200 %

0,150 %

0,100 %

0,050 %

0,000 %

| (49) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, että riskimarginaali olisi tavallisesti määritettävä FFHG:n maksukyvyttömyyden todennäköisyysarvion pohjalta, minkä osalta Saksa totesi, että sisällyttäessään FFHG:n yhteisrahoitusjärjestelyyn Rheinland-Pfalzin osavaltio ei myöntänyt lainaa kolmannelle osapuolelle vaan tarjosi osakaslainan omalle tytäryhtiölleen. Lisäksi Saksa huomautti, että osakkaana osavaltiolla oli hyvä käsitys FFHG:n maksukyvyttömyyden todennäköisyydestä eikä ulkopuolista arviota vaadittu, sillä osavaltiolla oli jo tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

(49)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, että riskimarginaali olisi tavallisesti määritettävä FFHG:n maksukyvyttömyyden todennäköisyysarvion pohjalta, minkä osalta Saksa totesi, että sisällyttäessään FFHG:n yhteisrahoitusjärjestelyyn Rheinland-Pfalzin osavaltio ei myöntänyt lainaa kolmannelle osapuolelle vaan tarjosi osakaslainan omalle tytäryhtiölleen. Lisäksi Saksa huomautti, että osakkaana osavaltiolla oli hyvä käsitys FFHG:n maksukyvyttömyyden todennäköisyydestä eikä ulkopuolista arviota vaadittu, sillä osavaltiolla oli jo tarvittavat tiedot.

| (50) | Saksa ilmoitti Moody'sin luottopisteytysmalliin (15) perustuvat FFHG:n luottoluokitukset vuosina 2009–2014, jotka esitetään tiivistetysti jäljempänä taulukossa 7. Saksa totesi, että nämä luokitukset annettiin edellisen vuoden joulukuun 31 päivänä laadittujen FFHG:n rahoitusselvitysten sekä saatavilla olevien liiketoimintasuunnitelmien perusteella.

  Taulukko 7


  FFHG:n luottoluokitukset vuosina 2009–2014









  Tarkastelujakso | Oletettu kesto (16) | FFHG:n stand-alone-luokitus
  (Moody'sin luokitusasteikko) | Tarkistettu luottoluokitus (17)

  (Moody'sin luokitusasteikko) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. tammikuuta 2009–31. joulukuuta 2010 | 2 vuotta | [Ba1–B3] (18) | [Baa3–B2] (19) |
| 1. tammikuuta 2011–31. joulukuuta 2011 | 1 vuosi | [Ba1–B3] (18) | [Baa3–B2] (19) |
| 1. tammikuuta 2012–31. joulukuuta 2012 | 1 vuosi | [Ba1–B3] | [Baa3–B2] |
| 1. tammikuuta 2013–31. joulukuuta 2014 | 2 vuotta | [Ba1–B3] | [Baa3–B2] |
| Lähde: KPMG:n muistio, 7.6.2013. |

(50)

Saksa ilmoitti Moody'sin luottopisteytysmalliin (15) perustuvat FFHG:n luottoluokitukset vuosina 2009–2014, jotka esitetään tiivistetysti jäljempänä taulukossa 7. Saksa totesi, että nämä luokitukset annettiin edellisen vuoden joulukuun 31 päivänä laadittujen FFHG:n rahoitusselvitysten sekä saatavilla olevien liiketoimintasuunnitelmien perusteella.

15

Taulukko 7

Taulukko 7

FFHG:n luottoluokitukset vuosina 2009–2014

FFHG:n luottoluokitukset vuosina 2009–2014

Tarkastelujakso

Oletettu kesto (16)

16

FFHG:n stand-alone-luokitus

(Moody'sin luokitusasteikko)

Tarkistettu luottoluokitus (17)

17

(Moody'sin luokitusasteikko)

1. tammikuuta 2009–31. joulukuuta 2010

2 vuotta

[Ba1–B3] (18)

18

[Baa3–B2] (19)

19

1. tammikuuta 2011–31. joulukuuta 2011

1 vuosi

[Ba1–B3] (18)

18

[Baa3–B2] (19)

19

1. tammikuuta 2012–31. joulukuuta 2012

1 vuosi

[Ba1–B3]

[Baa3–B2]

1. tammikuuta 2013–31. joulukuuta 2014

2 vuotta

[Ba1–B3]

[Baa3–B2]

Lähde: KPMG:n muistio, 7.6.2013.

Lähde:

| (51) | Näin ollen Saksa esitti, että koska osavaltio sisällytti FFHG:n yhteisrahoitusjärjestelyyn, FFHG ei saanut mitään taloudellista etua, jolloin pääsy yhteisrahoitusjärjestelyyn ei ollut valtiontukea. |
| --- | --- |

(51)

Näin ollen Saksa esitti, että koska osavaltio sisällytti FFHG:n yhteisrahoitusjärjestelyyn, FFHG ei saanut mitään taloudellista etua, jolloin pääsy yhteisrahoitusjärjestelyyn ei ollut valtiontukea.

4.3   FFHG:lle myönnettyjen lainojen ja takauksen tukiluonne

FFHG:lle myönnettyjen lainojen ja takauksen tukiluonne

4.3.1   ISB:n lainojen soveltuvuus sisämarkkinoille

ISB:n lainojen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (52) | Saksa katsoi, ettei FFHG saanut mitään etua ISB:n lainojen jälleenrahoituksesta. ISB:n lainat olivat Saksan mukaan verrattavissa Nassauische Sparkassen vuonna 2005 myöntämiin lainoihin. Saksa totesi, että ISB:n lainojen vakuudet olivat myös verrattavissa Nassauische Sparkassen lainoihin. |
| --- | --- |

(52)

Saksa katsoi, ettei FFHG saanut mitään etua ISB:n lainojen jälleenrahoituksesta. ISB:n lainat olivat Saksan mukaan verrattavissa Nassauische Sparkassen vuonna 2005 myöntämiin lainoihin. Saksa totesi, että ISB:n lainojen vakuudet olivat myös verrattavissa Nassauische Sparkassen lainoihin.

| (53) | Saksa katsoi, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (20) mukaan tuki määritellään toimenpiteiksi, jotka keventävät yrityksen talousarvioon tavallisesti sisältyviä maksuja. Saksa esitti, että jos nämä maksut pysyvät samalla tasolla, kyseessä ei voi olla tuki. Saksa korosti, että ISB:n jälleenrahoittamista lainoista maksettu korko oli kokonaisuudessaan [80 000–130 000 euroa] korkeampi verrattuna aikaisempiin rahoitusjärjestelyihin. Lisäksi Saksa huomautti, että FFHG:n oli maksettava preemio, jonka suuruus oli [300–340] ja [340–410] peruspistettä lainan peruskorkoon. Saksa totesi, että viitekorkotiedonannon mukaan nämä korot vastaavat yritystä, jolla on tyydyttävä luottoluokitus ([BB+–BB-] Standard & Poor'sin luokitusasteikossa) ja heikot vakuudet tai heikko luottoluokitus ([B+–B-] Standard & Poor'sin luokitusasteikossa) ja tavanomaiset vakuudet. |
| --- | --- |

(53)

Saksa katsoi, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön (20) mukaan tuki määritellään toimenpiteiksi, jotka keventävät yrityksen talousarvioon tavallisesti sisältyviä maksuja. Saksa esitti, että jos nämä maksut pysyvät samalla tasolla, kyseessä ei voi olla tuki. Saksa korosti, että ISB:n jälleenrahoittamista lainoista maksettu korko oli kokonaisuudessaan [80 000–130 000 euroa] korkeampi verrattuna aikaisempiin rahoitusjärjestelyihin. Lisäksi Saksa huomautti, että FFHG:n oli maksettava preemio, jonka suuruus oli [300–340] ja [340–410] peruspistettä lainan peruskorkoon. Saksa totesi, että viitekorkotiedonannon mukaan nämä korot vastaavat yritystä, jolla on tyydyttävä luottoluokitus ([BB+–BB-] Standard & Poor'sin luokitusasteikossa) ja heikot vakuudet tai heikko luottoluokitus ([B+–B-] Standard & Poor'sin luokitusasteikossa) ja tavanomaiset vakuudet.

20

| (54) | Saksa selitti, että uuden rahoituksen valmistelun yhteydessä vuonna 2009 FFHG pyysi Deutsche Bankia laatimaan riskimarginaalilaskelman olemassa olevien lainojen jälleenrahoitusta varten. Saksa toimitti Deutsche Bankin (21) arvion, joka laadittiin FFHG:n kolmen viimeisimmän vuosikertomuksen (2006–2008) perusteella. Lisäksi Saksa selitti, että arviossa ei otettu huomioon FFHG:n liiketoimintasuunnitelmaa, joka oli tuolloin uudelleentarkasteltavana. Deutsche Bankin arvion osalta Saksa totesi, että sen analyysin mukaan Deutsche Bank sijoitti FFHG:n luokkaan [<BBB+] (22), mutta pankki ei ilmoittanut yhtiön täsmällistä luottoluokitusta. |
| --- | --- |

(54)

Saksa selitti, että uuden rahoituksen valmistelun yhteydessä vuonna 2009 FFHG pyysi Deutsche Bankia laatimaan riskimarginaalilaskelman olemassa olevien lainojen jälleenrahoitusta varten. Saksa toimitti Deutsche Bankin (21) arvion, joka laadittiin FFHG:n kolmen viimeisimmän vuosikertomuksen (2006–2008) perusteella. Lisäksi Saksa selitti, että arviossa ei otettu huomioon FFHG:n liiketoimintasuunnitelmaa, joka oli tuolloin uudelleentarkasteltavana. Deutsche Bankin arvion osalta Saksa totesi, että sen analyysin mukaan Deutsche Bank sijoitti FFHG:n luokkaan [<BBB+] (22), mutta pankki ei ilmoittanut yhtiön täsmällistä luottoluokitusta.

21

22

| (55) | Saksa selvensi, että Deutsche Bankin analyysissa otettiin huomioon FFHG:n erityinen omistajuustilanne (kuten se, että yhtiö oli viranomaisten omistuksessa ja sillä oli tärkeä merkitys paikalliselle taloudelle). Saksa huomautti, että Deutsche Bankin mukaan mikä tahansa rahoittaja ottaisi nämä näkökohdat huomioon tarjotessaan FFHG:lle lainaa. Saksan mukaan tämä tarkoittaa, että vaikka FFHG:n stand-alone-luokitus oli [<BBB+], sen tarkistettu luokitus (jossa otetaan huomioon erityinen omistajuustilanne) olisi korkeampi (23). |
| --- | --- |

(55)

Saksa selvensi, että Deutsche Bankin analyysissa otettiin huomioon FFHG:n erityinen omistajuustilanne (kuten se, että yhtiö oli viranomaisten omistuksessa ja sillä oli tärkeä merkitys paikalliselle taloudelle). Saksa huomautti, että Deutsche Bankin mukaan mikä tahansa rahoittaja ottaisi nämä näkökohdat huomioon tarjotessaan FFHG:lle lainaa. Saksan mukaan tämä tarkoittaa, että vaikka FFHG:n stand-alone-luokitus oli [<BBB+], sen tarkistettu luokitus (jossa otetaan huomioon erityinen omistajuustilanne) olisi korkeampi (23).

23

| (56) | Tältä osin Saksa selvensi edelleen, että Deutsche Bank on laskenut sovellettavan riskimarginaalin kahden vaihtoehtoisen rahoitusjärjestelyn osalta, joista ensimmäinen perustui FFHG:n tarkistettuun luokitukseen (ilman vakuuksia eli FFHG:n enemmistöosakkaan Rheinland-Pfalzin osavaltion tarjoamaa valtiontakausta) ja toinen siihen, että Rheinland-Pfalzin osavaltio myönsi sataprosenttisen takauksen. Saksa huomautti, että Deutsche Bankin analyysin mukaan ensimmäisessä tapauksessa (ilman vakuuksia ja tarkistetun luottoluokituksen perusteella) viiden vuoden lainan sovellettava vuotuinen riskimarginaali olisi [1,3–2,05 prosenttia]. Toisessa tapauksessa (lainoilla sataprosenttinen takaus) sovellettava vuotuinen riskimarginaali olisi Saksan mukaan [0,25–0,7 prosenttia] (24). |
| --- | --- |

(56)

Tältä osin Saksa selvensi edelleen, että Deutsche Bank on laskenut sovellettavan riskimarginaalin kahden vaihtoehtoisen rahoitusjärjestelyn osalta, joista ensimmäinen perustui FFHG:n tarkistettuun luokitukseen (ilman vakuuksia eli FFHG:n enemmistöosakkaan Rheinland-Pfalzin osavaltion tarjoamaa valtiontakausta) ja toinen siihen, että Rheinland-Pfalzin osavaltio myönsi sataprosenttisen takauksen. Saksa huomautti, että Deutsche Bankin analyysin mukaan ensimmäisessä tapauksessa (ilman vakuuksia ja tarkistetun luottoluokituksen perusteella) viiden vuoden lainan sovellettava vuotuinen riskimarginaali olisi [1,3–2,05 prosenttia]. Toisessa tapauksessa (lainoilla sataprosenttinen takaus) sovellettava vuotuinen riskimarginaali olisi Saksan mukaan [0,25–0,7 prosenttia] (24).

24

| (57) | Saksa toimitti Deutsche Bankin analyysien tueksi myös Volksbankin vuonna 2010 laatiman luottoluokituksen, jossa FFHG:lle annettiin luokitus [...] pankin sisäisen luokitusasteikon mukaisesti (25). Lisäksi Saksa selitti, että Kreissparkasse Birkenfeld antoi FFHG:lle vuonna 2011 luottoluokituksen [...] sen luokitusasteikon mukaisesti (26). |
| --- | --- |

(57)

Saksa toimitti Deutsche Bankin analyysien tueksi myös Volksbankin vuonna 2010 laatiman luottoluokituksen, jossa FFHG:lle annettiin luokitus [...] pankin sisäisen luokitusasteikon mukaisesti (25). Lisäksi Saksa selitti, että Kreissparkasse Birkenfeld antoi FFHG:lle vuonna 2011 luottoluokituksen [...] sen luokitusasteikon mukaisesti (26).

25

26

| (58) | Saksa ilmoitti myös Moody'sin luottopisteytysmallin mukaiset FFHG:n luottoluokitukset, jotka määritettiin ISB:n lainojen myöntämisen yhteydessä (katso taulukko 8).

  Taulukko 8


  FFHG:n luottoluokitukset ISB:n lainojen myöntämishetkellä










  Pankki | Kesto | Kesto vuosina | FFHG:n stand-alone-luokitus
  (Moody'sin luokitusasteikko) | Tarkistettu luottoluokitus (27)

  (Moody'sin luokitusasteikko) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ISB | [noin 8 vuotta] | [noin 8 vuotta] | [B2–Baa3] | [B1–Baa2] |
| ISB | [noin 5 vuotta] | [noin 5 vuotta] | [B2–Baa3] | [B1–Baa2] |
| ISB | [noin 2 vuotta] | [noin 2 vuotta] | [B2–Baa3] | [B1–Baa2] |
| ISB | [noin 7 vuotta] | [noin 7 vuotta] | [B2–Baa3] | [B1–Baa2] |
| ISB | [noin 3 vuotta] | [noin 3 vuotta] | [B2–Baa3] | [B1–Baa2] |
| Lähde: KPMG:n muistio, 7.6.2013. |

(58)

Saksa ilmoitti myös Moody'sin luottopisteytysmallin mukaiset FFHG:n luottoluokitukset, jotka määritettiin ISB:n lainojen myöntämisen yhteydessä (katso taulukko 8).

Taulukko 8

Taulukko 8

FFHG:n luottoluokitukset ISB:n lainojen myöntämishetkellä

FFHG:n luottoluokitukset ISB:n lainojen myöntämishetkellä

Pankki

Kesto

Kesto vuosina

FFHG:n stand-alone-luokitus

(Moody'sin luokitusasteikko)

Tarkistettu luottoluokitus (27)

27

(Moody'sin luokitusasteikko)

ISB

[noin 8 vuotta]

[noin 8 vuotta]

[B2–Baa3]

[B1–Baa2]

ISB

[noin 5 vuotta]

[noin 5 vuotta]

[B2–Baa3]

[B1–Baa2]

ISB

[noin 2 vuotta]

[noin 2 vuotta]

[B2–Baa3]

[B1–Baa2]

ISB

[noin 7 vuotta]

[noin 7 vuotta]

[B2–Baa3]

[B1–Baa2]

ISB

[noin 3 vuotta]

[noin 3 vuotta]

[B2–Baa3]

[B1–Baa2]

Lähde: KPMG:n muistio, 7.6.2013.

Lähde:

| (59) | Saksan mukaan FFHG:tä olisi pidettävä yrityksenä, jolla on hyvä luottoluokitus, koska sillä on hyvä vakuustaso (kaikkea FFHG:n omaisuutta voitaisiin käyttää vakuutena) ja hyvä, noin 30 prosentin omavaraisuusaste huolimatta siitä, että FFHG:n toiminta on ollut tappiollista, ja koska FFHG:n osakas Rheinland-Pfalzin osavaltio tarjosi lainalle takauksen. |
| --- | --- |

(59)

Saksan mukaan FFHG:tä olisi pidettävä yrityksenä, jolla on hyvä luottoluokitus, koska sillä on hyvä vakuustaso (kaikkea FFHG:n omaisuutta voitaisiin käyttää vakuutena) ja hyvä, noin 30 prosentin omavaraisuusaste huolimatta siitä, että FFHG:n toiminta on ollut tappiollista, ja koska FFHG:n osakas Rheinland-Pfalzin osavaltio tarjosi lainalle takauksen.

| (60) | Lisäksi Saksa korosti, että FFHG ja ISB neuvottelivat lainaehdoista eikä Rheinland-Pfalzin osavaltio vaikuttanut kyseisiin neuvotteluihin. |
| --- | --- |

(60)

Lisäksi Saksa korosti, että FFHG ja ISB neuvottelivat lainaehdoista eikä Rheinland-Pfalzin osavaltio vaikuttanut kyseisiin neuvotteluihin.

| (61) | Sen vuoksi Saksa katsoi, että ISB:n lainat myönnettiin FFHG:lle markkinaehdoin eivätkä siten ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(61)

Sen vuoksi Saksa katsoi, että ISB:n lainat myönnettiin FFHG:lle markkinaehdoin eivätkä siten ole valtiontukea.

4.3.2   Rheinland-Pfalzin osavaltion tarjoaman takauksen soveltuvuus sisämarkkinoille

Rheinland-Pfalzin osavaltion tarjoaman takauksen soveltuvuus sisämarkkinoille

| (62) | Saksa totesi, että holdingyhtiöille on varsin tavanomaista taata niiden tytäryhtiöiden rahoitusvelvoitteita. Lisäksi Saksa esitti, että Rheinland-Pfalzin osavaltion takaus täyttää takaustiedonannon (28) vaatimukset. Saksa myönsi, että 80 prosentin (kuten takaustiedonannossa edellytetään) sijaan takaus kattoi 100 prosenttia lainasummasta, mutta huomautti tämän johtuvan siitä, että Rheinland-Pfalzin osavaltio otti haltuunsa Fraportin takaukset, jotka myös olivat 100 prosenttia. Saksa totesi, että sataprosenttinen vakuus oli olemassa jo aikaisemmin, ja Rheinland-Pfalzin osavaltio ainoastaan säilytti tilanteen ennallaan ottamalla vakuuden haltuunsa. Sen vuoksi Saksa katsoi, ettei FFHG saanut mitään taloudellista etua. |
| --- | --- |

(62)

Saksa totesi, että holdingyhtiöille on varsin tavanomaista taata niiden tytäryhtiöiden rahoitusvelvoitteita. Lisäksi Saksa esitti, että Rheinland-Pfalzin osavaltion takaus täyttää takaustiedonannon (28) vaatimukset. Saksa myönsi, että 80 prosentin (kuten takaustiedonannossa edellytetään) sijaan takaus kattoi 100 prosenttia lainasummasta, mutta huomautti tämän johtuvan siitä, että Rheinland-Pfalzin osavaltio otti haltuunsa Fraportin takaukset, jotka myös olivat 100 prosenttia. Saksa totesi, että sataprosenttinen vakuus oli olemassa jo aikaisemmin, ja Rheinland-Pfalzin osavaltio ainoastaan säilytti tilanteen ennallaan ottamalla vakuuden haltuunsa. Sen vuoksi Saksa katsoi, ettei FFHG saanut mitään taloudellista etua.

28

| (63) | Lisäksi Saksa esitti, että FFHG olisi voinut tarjota muita vakuuksia (kuten maaomaisuutta, rakennuksia ja muuta käyttöomaisuutta), joita ei kuitenkaan tarvittu, sillä osavaltio omisti valtaosan FFHG:n osakkeista. Siten Saksa vakuutti, että lainaehdot eivät välttämättä olisi muuttuneet, vaikka osavaltio ei olisi myöntänyt takausta. |
| --- | --- |

(63)

Lisäksi Saksa esitti, että FFHG olisi voinut tarjota muita vakuuksia (kuten maaomaisuutta, rakennuksia ja muuta käyttöomaisuutta), joita ei kuitenkaan tarvittu, sillä osavaltio omisti valtaosan FFHG:n osakkeista. Siten Saksa vakuutti, että lainaehdot eivät välttämättä olisi muuttuneet, vaikka osavaltio ei olisi myöntänyt takausta.

| (64) | Saksa jatkoi, että FFHG maksaa takauksesta markkinoilla tavanomaisen korvauksen. Tämän tueksi Saksa viittasi johdanto-osan 56 kappaleessa mainittuun Deutsche Bankin selvitykseen. Se selvensi, että Deutsche Bankin mukaan takausmaksu olisi [0,5–1,5 prosenttia] (29). Saksa totesi, että koska FFHG oli hyvässä kehitysvaiheessa takauksen myöntämishetkellä, maksuksi vahvistettiin [0,5–1,5 prosenttia]. Esitetyn huomioon ottaen Saksa huomautti, että tämä takausmaksu vastasi Deutsche Bankin asiantuntijoiden määrittämää marginaalia, minkä vuoksi sen pitäisi katsoa olevan markkinaehtojen mukainen. |
| --- | --- |

(64)

Saksa jatkoi, että FFHG maksaa takauksesta markkinoilla tavanomaisen korvauksen. Tämän tueksi Saksa viittasi johdanto-osan 56 kappaleessa mainittuun Deutsche Bankin selvitykseen. Se selvensi, että Deutsche Bankin mukaan takausmaksu olisi [0,5–1,5 prosenttia] (29). Saksa totesi, että koska FFHG oli hyvässä kehitysvaiheessa takauksen myöntämishetkellä, maksuksi vahvistettiin [0,5–1,5 prosenttia]. Esitetyn huomioon ottaen Saksa huomautti, että tämä takausmaksu vastasi Deutsche Bankin asiantuntijoiden määrittämää marginaalia, minkä vuoksi sen pitäisi katsoa olevan markkinaehtojen mukainen.

29

| (65) | Lopuksi Saksa korosti, että FFHG ei saanut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua taloudellista etua yhteisrahoitusjärjestelyn kautta eikä myöskään ISB:n lainojen tai niiden takauksen kautta. |
| --- | --- |

(65)

Lopuksi Saksa korosti, että FFHG ei saanut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua taloudellista etua yhteisrahoitusjärjestelyn kautta eikä myöskään ISB:n lainojen tai niiden takauksen kautta.

4.4   Toimenpiteiden soveltuvuus sisämarkkinoille

Toimenpiteiden soveltuvuus sisämarkkinoille

4.4.1   Investointituen soveltuvuuden arviointi

Investointituen soveltuvuuden arviointi

| (66) | Saksa esitti, että vaikka FFHG:lle tarjottu rahoitus olisi tukea, kyseinen tuki soveltuisi sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(66)

Saksa esitti, että vaikka FFHG:lle tarjottu rahoitus olisi tukea, kyseinen tuki soveltuisi sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

| (67) | Erityisesti ISB:n lainojen ja niitä koskevan takauksen osalta Saksa vakuutti, että ISB:n lainoilla jälleenrahoitettiin olemassa olevia lainasopimuksia, joiden tarkoituksena oli rahoittaa infrastruktuuritoimenpiteitä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla. Tältä osin Saksa esitti, että ISB:n lainalla 1 jälleenrahoitettiin lainaa, jolla oli tarkoitus rahoittaa vuosina 2007 ja 2008 tehtyjä investointeja Frankfurt-Hahnin lentoaseman laitteistoon, kun taas ISB:n lainalla 2 jälleenrahoitettiin lainaa, jolla oli tarkoitus rahoittaa lentoasemalla vuonna 2002 tehtyjä investointeja. Saksan mukaan myös ISB:n lainalla 3 jälleenrahoitettiin investointeja, joilla rahtiterminaali muunnettiin matkustajaterminaaliksi ja myös muuta infrastruktuuria laajennettiin. Saksa jatkoi, että ISB:n lainoilla 4 ja 5 jälleenrahoitettiin lainoja, joilla rahoitettiin vuosien 2004–2006 investointeja. Siten Saksa esitti, että lainat eivät ole toimintatukea vaan investointitukea, joka täyttää vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa vahvistetut soveltuvuusedellytykset. Johdanto-osan seuraavissa kappaleissa selvitetään soveltuvuutta kunkin edellytyksen osalta. |
| --- | --- |

(67)

Erityisesti ISB:n lainojen ja niitä koskevan takauksen osalta Saksa vakuutti, että ISB:n lainoilla jälleenrahoitettiin olemassa olevia lainasopimuksia, joiden tarkoituksena oli rahoittaa infrastruktuuritoimenpiteitä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla. Tältä osin Saksa esitti, että ISB:n lainalla 1 jälleenrahoitettiin lainaa, jolla oli tarkoitus rahoittaa vuosina 2007 ja 2008 tehtyjä investointeja Frankfurt-Hahnin lentoaseman laitteistoon, kun taas ISB:n lainalla 2 jälleenrahoitettiin lainaa, jolla oli tarkoitus rahoittaa lentoasemalla vuonna 2002 tehtyjä investointeja. Saksan mukaan myös ISB:n lainalla 3 jälleenrahoitettiin investointeja, joilla rahtiterminaali muunnettiin matkustajaterminaaliksi ja myös muuta infrastruktuuria laajennettiin. Saksa jatkoi, että ISB:n lainoilla 4 ja 5 jälleenrahoitettiin lainoja, joilla rahoitettiin vuosien 2004–2006 investointeja. Siten Saksa esitti, että lainat eivät ole toimintatukea vaan investointitukea, joka täyttää vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa vahvistetut soveltuvuusedellytykset. Johdanto-osan seuraavissa kappaleissa selvitetään soveltuvuutta kunkin edellytyksen osalta.

a)   Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen

| (68) | Edellytyksenä on, että toimenpiteen on vaikutettava selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen, ja tämän osalta Saksa esitti, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman infrastruktuurin rahoittamisella pyrittiin joka tapauksessa parantamaan taloudellisesti alikehittyneen ja harvaan asutun Hunsrückin alueen talouden rakennetta. |
| --- | --- |

(68)

Edellytyksenä on, että toimenpiteen on vaikutettava selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen, ja tämän osalta Saksa esitti, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman infrastruktuurin rahoittamisella pyrittiin joka tapauksessa parantamaan taloudellisesti alikehittyneen ja harvaan asutun Hunsrückin alueen talouden rakennetta.

| (69) | Saksa totesi, että ensinnäkin FFHG:tä tukemalla pyrittiin korjaamaan Hunsrückin alueen heikkoa talouden rakennetta. Saksa vahvisti, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman ympäristössä on useita alueita, joita pidettiin liittotasavallan ja paikallishallintojen yhteisessä toimenpiteessä (Gemeinschaftsaufgabe ”Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” (30)) tukea tarvitsevina alueina. Tältä osin Saksa totesi, että neljällä lentoaseman lähialueella, Bernkastel-Wittlichin, Birkenfeldin, Cochem-Zellin ja Rhein-Hunsrück-Kreisin piirikunnissa, asutus on keskimäärin vain puoliksi yhtä tiheää kuin muualla Rheinland-Pfalzin osavaltiossa. Saksa huomautti, että näillä alueilla, joiden talous muodostuu pienistä ja keskisuurista yrityksistä, työllisyys on paras keino suojautua alueellisen talouden heikentymiseltä, ja Frankfurt-Hahnin lentoasemalla on tärkeä asema työnantajana ja asiakkaana. |
| --- | --- |

(69)

Saksa totesi, että ensinnäkin FFHG:tä tukemalla pyrittiin korjaamaan Hunsrückin alueen heikkoa talouden rakennetta. Saksa vahvisti, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman ympäristössä on useita alueita, joita pidettiin liittotasavallan ja paikallishallintojen yhteisessä toimenpiteessä (Gemeinschaftsaufgabe ”Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur” (30)) tukea tarvitsevina alueina. Tältä osin Saksa totesi, että neljällä lentoaseman lähialueella, Bernkastel-Wittlichin, Birkenfeldin, Cochem-Zellin ja Rhein-Hunsrück-Kreisin piirikunnissa, asutus on keskimäärin vain puoliksi yhtä tiheää kuin muualla Rheinland-Pfalzin osavaltiossa. Saksa huomautti, että näillä alueilla, joiden talous muodostuu pienistä ja keskisuurista yrityksistä, työllisyys on paras keino suojautua alueellisen talouden heikentymiseltä, ja Frankfurt-Hahnin lentoasemalla on tärkeä asema työnantajana ja asiakkaana.

30

| (70) | Toiseksi Saksa esitti, että Frankfurt-Hahnin lentoasema vaikuttaa merkittävästi alueelle (~ 33 prosenttia matkustajista eli noin miljoona matkustajaa vuonna 2005) ja alueelta pois suuntautuvan matkailun (~ 67 prosenttia matkustajista) strategiseen kehittämiseen Rheinland-Pfalzin osavaltiossa. Saksa totesi, että 88 prosenttia alueelle saapuvista matkustajista viipyy siellä useamman yön. Sen mukaan Frankfurt-Hahnin lentoasemalle saapuvat matkailijat tuottivat noin 5,7 miljoonaa yöpymisvuorokautta vuonna 2005 (31). Lisäksi yöpymisten määrä kasvoi entisestään, sillä Rheinland-Pfalzin osavaltioon saapui 8,2 miljoonaa vierailijaa vuonna 2011, mikä tuotti 21,5 miljoonaa yöpymisvuorokautta. Saksa huomautti, että etenkin Itä- ja Etelä-Euroopan maista saapuvien vierailijoiden lukumäärä on kasvanut ja että suuri osa näistä maista saapuvista lennoista hoidetaan Frankfurt-Hahnin lentoasemalla. Näin ollen matkailu on Saksan mukaan luonut noin 198 000 työpaikkaa Rheinland-Pfalzin osavaltioon. Tuloja ja työllisyyttä edistävät vaikutukset ovat peräisin etenkin alueelle suuntautuvasta matkailusta, missä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla on merkittävä asema, sillä se toimii Saksan mukaan matkailijoiden porttina paitsi Hunsrückin alueelle myös muualle Rheinland-Pfalzin osavaltioon. Saksa totesi, että matkailijoiden määrä kasvoi 70 prosenttia Hunsrückin alueella ja 35 prosenttia Rheinland-Pfalzin osavaltiossa vuosina 1990–2001. Saksan mukaan ulkomaisten matkailijoiden määrä kasvoi 163 prosenttia Hunsrückin alueella samana ajanjaksona. Frankfurt-Hahnin lentoasemalle saapuvista matkailijoista 88 prosenttia viipyy vähintään yhden yön ja heistä yli 80 prosenttia viipyy 2–10 yötä, joten nämä matkailijat tuottavat alueelle vuosittain yhteensä noin 133,7 miljoonaa euroa. Lisäksi Saksa esitti, että alueelta pois suuntautuva matkailu (67 prosenttia) tuottaa Frankfurt-Hahnin lentoasemalle myös muita kuin ilmailuun liittyviä tuloja. |
| --- | --- |

(70)

Toiseksi Saksa esitti, että Frankfurt-Hahnin lentoasema vaikuttaa merkittävästi alueelle (~ 33 prosenttia matkustajista eli noin miljoona matkustajaa vuonna 2005) ja alueelta pois suuntautuvan matkailun (~ 67 prosenttia matkustajista) strategiseen kehittämiseen Rheinland-Pfalzin osavaltiossa. Saksa totesi, että 88 prosenttia alueelle saapuvista matkustajista viipyy siellä useamman yön. Sen mukaan Frankfurt-Hahnin lentoasemalle saapuvat matkailijat tuottivat noin 5,7 miljoonaa yöpymisvuorokautta vuonna 2005 (31). Lisäksi yöpymisten määrä kasvoi entisestään, sillä Rheinland-Pfalzin osavaltioon saapui 8,2 miljoonaa vierailijaa vuonna 2011, mikä tuotti 21,5 miljoonaa yöpymisvuorokautta. Saksa huomautti, että etenkin Itä- ja Etelä-Euroopan maista saapuvien vierailijoiden lukumäärä on kasvanut ja että suuri osa näistä maista saapuvista lennoista hoidetaan Frankfurt-Hahnin lentoasemalla. Näin ollen matkailu on Saksan mukaan luonut noin 198 000 työpaikkaa Rheinland-Pfalzin osavaltioon. Tuloja ja työllisyyttä edistävät vaikutukset ovat peräisin etenkin alueelle suuntautuvasta matkailusta, missä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla on merkittävä asema, sillä se toimii Saksan mukaan matkailijoiden porttina paitsi Hunsrückin alueelle myös muualle Rheinland-Pfalzin osavaltioon. Saksa totesi, että matkailijoiden määrä kasvoi 70 prosenttia Hunsrückin alueella ja 35 prosenttia Rheinland-Pfalzin osavaltiossa vuosina 1990–2001. Saksan mukaan ulkomaisten matkailijoiden määrä kasvoi 163 prosenttia Hunsrückin alueella samana ajanjaksona. Frankfurt-Hahnin lentoasemalle saapuvista matkailijoista 88 prosenttia viipyy vähintään yhden yön ja heistä yli 80 prosenttia viipyy 2–10 yötä, joten nämä matkailijat tuottavat alueelle vuosittain yhteensä noin 133,7 miljoonaa euroa. Lisäksi Saksa esitti, että alueelta pois suuntautuva matkailu (67 prosenttia) tuottaa Frankfurt-Hahnin lentoasemalle myös muita kuin ilmailuun liittyviä tuloja.

31

| (71) | Kolmanneksi Saksa totesi, että ottaen huomioon Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminnan kaikki osa-alueet se loi 3 063 työpaikkaa Hunsrückin alueelle vuonna 2012, ja näistä 74 prosenttia oli kokoaikaisia työsuhteita. Saksan mukaan 90 prosenttia näistä työntekijöistä myös asuu alueella. Se esitti, että Frankfurt-Hahnin lentoasema auttaa ehkäisemään nuorten, pätevien työntekijöiden muuttoa muille alueille sekä alueen kuntien taloudellista ja yhteiskunnallista sekä infrastruktuurin heikentymistä. Lisäksi Saksa huomautti, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminta alueella tuottaa edellä mainittujen suorien työmarkkinavaikutusten lisäksi valtavia välillisiä ja katalyyttisia vaikutuksia lisäämällä alueen taloudellista ja matkailualan toimintaa. Tältä osin Saksa viittasi aluetta hyödyttäviin toissijaisiin vaikutuksiin, eli työttömyyden vähentymiseen ja veromaksajien määrän lisääntymiseen, jotka tuottavat alueen kunnille varoja ja tukevat paikallistaloutta. Yhteensä lentoasema on tuonut noin 11 000 työpaikkaa alueelle suuntautuvan matkailun kautta koko Rheinland-Pfalzin osavaltioon. |
| --- | --- |

(71)

Kolmanneksi Saksa totesi, että ottaen huomioon Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminnan kaikki osa-alueet se loi 3 063 työpaikkaa Hunsrückin alueelle vuonna 2012, ja näistä 74 prosenttia oli kokoaikaisia työsuhteita. Saksan mukaan 90 prosenttia näistä työntekijöistä myös asuu alueella. Se esitti, että Frankfurt-Hahnin lentoasema auttaa ehkäisemään nuorten, pätevien työntekijöiden muuttoa muille alueille sekä alueen kuntien taloudellista ja yhteiskunnallista sekä infrastruktuurin heikentymistä. Lisäksi Saksa huomautti, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminta alueella tuottaa edellä mainittujen suorien työmarkkinavaikutusten lisäksi valtavia välillisiä ja katalyyttisia vaikutuksia lisäämällä alueen taloudellista ja matkailualan toimintaa. Tältä osin Saksa viittasi aluetta hyödyttäviin toissijaisiin vaikutuksiin, eli työttömyyden vähentymiseen ja veromaksajien määrän lisääntymiseen, jotka tuottavat alueen kunnille varoja ja tukevat paikallistaloutta. Yhteensä lentoasema on tuonut noin 11 000 työpaikkaa alueelle suuntautuvan matkailun kautta koko Rheinland-Pfalzin osavaltioon.

| (72) | Saksa esitti, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman infrastruktuurin rahoittamisella on autettu saavuttamaan selkeästi määritelty yhteisen edun mukainen tavoite eli lentoliikenteen ruuhkautumisen torjunta unionin suurilla keskuslentoasemilla. Tältä osin Saksa kiinnitti huomiota siihen, että Frankfurt am Mainin lentoaseman kapasiteetti on jatkuvasti ylittynyt. Saksa esitti, että etenkin sen ympärivuorokautisen toimiluvan huomioon ottaen Frankfurt-Hahnin lentoasema tarjosi lisäkapasiteettia, jolla helpotettiin ruuhkautumista Frankfurt am Mainin lentoasemalla. |
| --- | --- |

(72)

Saksa esitti, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman infrastruktuurin rahoittamisella on autettu saavuttamaan selkeästi määritelty yhteisen edun mukainen tavoite eli lentoliikenteen ruuhkautumisen torjunta unionin suurilla keskuslentoasemilla. Tältä osin Saksa kiinnitti huomiota siihen, että Frankfurt am Mainin lentoaseman kapasiteetti on jatkuvasti ylittynyt. Saksa esitti, että etenkin sen ympärivuorokautisen toimiluvan huomioon ottaen Frankfurt-Hahnin lentoasema tarjosi lisäkapasiteettia, jolla helpotettiin ruuhkautumista Frankfurt am Mainin lentoasemalla.

| (73) | Lisäksi Saksa esitti, että tukemalla Frankfurt-Hahnin lentoasemaa edistetään yhteisen edun mukaista tavoitetta eli lisätään unionin kansalaisten liikkuvuutta. Saksan mukaan Frankfurt-Hahn on ainoa saksalainen lentoasema, joka tarjoaa suoria lentoja seuraaviin kohteisiin: Kaunas (Latvia), Kerry (Irlanti), Kos (Kreikka), Montpellier (Ranska), Nador (Marokko), Plovdiv (Bulgaria), Pula (Kroatia), Rodos (Kreikka), Santiago de Compostela (Espanja) ja Volos (Kreikka). Lisäksi Frankfurt-Hahnin lentoasema edistää Saksan mukaan nuorten ammatillista liikkuvuutta, sillä se tarjoaa edullisia yhteyksiä Hunsrückin alueelle ja Rheinland-Pfalzin osavaltioon. Vastaavasti esimerkiksi Koblenzissa, Mainzissa, Kaiserslauternissa, Trierissä, Wiesbadenissa, Mannheimissa ja Bonnissa sijaitsevat korkeatasoiset yliopistot ja korkeakoulut, joissa ei yleensä peritä lukukausimaksuja, ovat nyt helposti kaikkialta unionista saapuvien opiskelijoiden saavutettavissa. |
| --- | --- |

(73)

Lisäksi Saksa esitti, että tukemalla Frankfurt-Hahnin lentoasemaa edistetään yhteisen edun mukaista tavoitetta eli lisätään unionin kansalaisten liikkuvuutta. Saksan mukaan Frankfurt-Hahn on ainoa saksalainen lentoasema, joka tarjoaa suoria lentoja seuraaviin kohteisiin: Kaunas (Latvia), Kerry (Irlanti), Kos (Kreikka), Montpellier (Ranska), Nador (Marokko), Plovdiv (Bulgaria), Pula (Kroatia), Rodos (Kreikka), Santiago de Compostela (Espanja) ja Volos (Kreikka). Lisäksi Frankfurt-Hahnin lentoasema edistää Saksan mukaan nuorten ammatillista liikkuvuutta, sillä se tarjoaa edullisia yhteyksiä Hunsrückin alueelle ja Rheinland-Pfalzin osavaltioon. Vastaavasti esimerkiksi Koblenzissa, Mainzissa, Kaiserslauternissa, Trierissä, Wiesbadenissa, Mannheimissa ja Bonnissa sijaitsevat korkeatasoiset yliopistot ja korkeakoulut, joissa ei yleensä peritä lukukausimaksuja, ovat nyt helposti kaikkialta unionista saapuvien opiskelijoiden saavutettavissa.

| (74) | Saksa esitti, että yhteisen edun mukaista oli myös se, että Hunsrückin alueelta ja Rheinland-Pfalzin osavaltion lähialueilta on yhteyksiä muihin reuna-alueisiin, kuten Limerickiin, mistä ovat jo osoituksena kaupunkien kumppanuudet. Saksa, joka on maailman neljänneksi suurin kansantalous, totesi, että se ei keskity ainoastaan suurten eurooppalaisten keskuslentoasemien välisiin yhteyksiin vaan haluaa lisätä myös alueiden välisiä kulkuyhteyksiä. Saksan mukaan unionissa on tärkeää vähentää riippuvuutta suurista keskuslentoasemista, kuten Heathrow, Charles de Gaulle, Schiphol tai Frankfurt am Main, sillä näin voidaan paitsi lisätä suoria yhteyksiä myös parantaa etenkin rahtiliikenteen luotettavuutta, sillä alueelliset lentoasemat ovat vähemmän alttiita sääoloista, lakoista, terrorismista tai muista peruutusriskeistä johtuville peruutuksille. |
| --- | --- |

(74)

Saksa esitti, että yhteisen edun mukaista oli myös se, että Hunsrückin alueelta ja Rheinland-Pfalzin osavaltion lähialueilta on yhteyksiä muihin reuna-alueisiin, kuten Limerickiin, mistä ovat jo osoituksena kaupunkien kumppanuudet. Saksa, joka on maailman neljänneksi suurin kansantalous, totesi, että se ei keskity ainoastaan suurten eurooppalaisten keskuslentoasemien välisiin yhteyksiin vaan haluaa lisätä myös alueiden välisiä kulkuyhteyksiä. Saksan mukaan unionissa on tärkeää vähentää riippuvuutta suurista keskuslentoasemista, kuten Heathrow, Charles de Gaulle, Schiphol tai Frankfurt am Main, sillä näin voidaan paitsi lisätä suoria yhteyksiä myös parantaa etenkin rahtiliikenteen luotettavuutta, sillä alueelliset lentoasemat ovat vähemmän alttiita sääoloista, lakoista, terrorismista tai muista peruutusriskeistä johtuville peruutuksille.

| (75) | Viimeiseksi Saksa korosti yleisesti, että Zweibrückenin lentoaseman läheisyys ei aiheuta lentoasemien päällekkäisyyttä kyseisellä vaikutusalueella, sillä Frankfurt-Hahnin ja Zweibrückenin lentoasemien välillä on 127 kilometrin etäisyys. Saksan mukaan tämä etäisyys tarkoittaa 1 tunnin 27 minuutin ajomatkaa tai noin neljän tunnin junamatkaa. Se esitti, että yksikään työntekijä, rahdinkuljettaja tai matkailija, jonka lähtöpaikka on Hunsrückin alueella, ei perustellusti käyttäisi Zweibrückenin lentoasemaa Frankfurt-Hahnin lentoaseman sijaan saavuttaakseen lopullisen kohteensa. Lisäksi Saksa totesi, että vuosien 2005–2012 matkustaja- ja lentorahtiliikennettä tarkastelemalla kyseisten lentoasemien välillä ei voida havaita korvaavuutta. Saksan mukaan Frankfurt-Hahnin lentoaseman suurimat markkinaosuudet ovat peräisin Hunsrückin, Moselin ja Nahen alueilta (katso kaavio 5).

  Kaavio 5


  Frankfurt-Hahnin lentoaseman matkustajaliikenteen markkinaosuudet vuonna 2013
   (*2)




  ≼ 2 %
  ≽2 %–5 %
  ≽5 %–10 %
  ≽10 %–20 %
  ≽ 20 %
  Lentoasema
  Frankfurt-Hahnin lentosema
  Markkinaosuudet 2013 |
| --- | --- |

(75)

Viimeiseksi Saksa korosti yleisesti, että Zweibrückenin lentoaseman läheisyys ei aiheuta lentoasemien päällekkäisyyttä kyseisellä vaikutusalueella, sillä Frankfurt-Hahnin ja Zweibrückenin lentoasemien välillä on 127 kilometrin etäisyys. Saksan mukaan tämä etäisyys tarkoittaa 1 tunnin 27 minuutin ajomatkaa tai noin neljän tunnin junamatkaa. Se esitti, että yksikään työntekijä, rahdinkuljettaja tai matkailija, jonka lähtöpaikka on Hunsrückin alueella, ei perustellusti käyttäisi Zweibrückenin lentoasemaa Frankfurt-Hahnin lentoaseman sijaan saavuttaakseen lopullisen kohteensa. Lisäksi Saksa totesi, että vuosien 2005–2012 matkustaja- ja lentorahtiliikennettä tarkastelemalla kyseisten lentoasemien välillä ei voida havaita korvaavuutta. Saksan mukaan Frankfurt-Hahnin lentoaseman suurimat markkinaosuudet ovat peräisin Hunsrückin, Moselin ja Nahen alueilta (katso kaavio 5).

Kaavio 5

Kaavio 5

Frankfurt-Hahnin lentoaseman matkustajaliikenteen markkinaosuudet vuonna 2013
   (*2)

Frankfurt-Hahnin lentoaseman matkustajaliikenteen markkinaosuudet vuonna 2013

*2

≼ 2 %

≽2 %–5 %

≽5 %–10 %

≽10 %–20 %

≽ 20 %

Lentoasema

Frankfurt-Hahnin lentosema

Markkinaosuudet 2013

b)   Infrastruktuuri on tarpeen ja oikeasuhteinen tavoitteeseen nähden

| (76) | Saksa katsoo, että rahoitetut investoinnit ovat tarpeen ja oikeasuhteisia yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen nähden (katso johdanto-osan 68 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Saksan mukaan investoinnit toteutettiin tarpeiden mukaisesti ja rakennettu infrastruktuuri oli lentoasemalle tarpeen, jotta voitiin taata toimivat yhteydet, mahdollistaa alueen kehittäminen ja vähentää Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumista. Saksa huomautti, että infrastruktuuri ei ollut suhteeton tai ylenpalttinen lentoaseman käyttäjien tarpeisiin nähden. Sen vuoksi se katsoi tämän soveltuvuusedellytyksen täyttyvän. |
| --- | --- |

(76)

Saksa katsoo, että rahoitetut investoinnit ovat tarpeen ja oikeasuhteisia yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen nähden (katso johdanto-osan 68 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Saksan mukaan investoinnit toteutettiin tarpeiden mukaisesti ja rakennettu infrastruktuuri oli lentoasemalle tarpeen, jotta voitiin taata toimivat yhteydet, mahdollistaa alueen kehittäminen ja vähentää Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumista. Saksa huomautti, että infrastruktuuri ei ollut suhteeton tai ylenpalttinen lentoaseman käyttäjien tarpeisiin nähden. Sen vuoksi se katsoi tämän soveltuvuusedellytyksen täyttyvän.

c)   Infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset ovat keskipitkällä aikavälillä tyydyttäviä

| (77) | Saksa totesi, että ennen lentoaseman infrastruktuurin laajennuspäätöksen tekemistä Fraport tilasi liikennemääräennusteita, joilla pyrittiin määrittämään Frankfurt-Hahnin lentoaseman liikennepotentiaali. Saksa toimitti nämä selvitykset, jotka Fraport tilasi ilmailualan asiantuntijoilta. Kaaviossa 6 ja kaaviossa 8 tiivistetään yhden tällaisen selvityksen tulokset, jotka koskevat matkustaja- ja rahtiliikenteen odotettua kehitystä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 2000–2011.

  Kaavio 6


  Matkustajien potentiaalinen kokonaismäärä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 2000–2010




  Tilauslennot
  Halpalentoyhtiöt
  Matkustajien potentiaalinen kokonaismäärä, Frankfurt-Hahn
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  Miljoonaa matkustajaa
  5,0
  4,0
  3,0
  2,0
  1,0
  2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Lähde: SH&E
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,

  Kaavio 7


  Potentiaalinen halpalentoyhtiöiden matkustajaliikenne (olettaen, että Ryanair perustaa tukikohdan eli sijoittaa ilma-aluksensa lentoasemalle yön yli) Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 2001–2011




  Sijoitetut lentokoneet
  Potentiaalinen halpalentoyhtiöiden matkustajaliikenne
  Skenaario 2: Ryanair perustaa tukikohdan Hahnin lentoasemalle
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Lähde: SH&E
  Nykyiset reitit
  ,
  ,
  ,
  ,
  3,5
  3,0
  2,5
  2,0
  1,5
  1,0
  0,5
  Miljoonaa matkustajaa

  Kaavio 8


  Potentiaalinen rahtiliikenne Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 2001–2010




  Siirretty yölentokiellon vuoksi
  Kuorma-autokuletukset
  400
  350
  300
  250
  200
  150
  100
  50
  0
  Tuhatta tonnia
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Potentiaalinen rahtiliikenne Frankfurt-Hahnin lentoasemalla
  Lentorahti
  Lähde: SH&E |
| --- | --- |

(77)

Saksa totesi, että ennen lentoaseman infrastruktuurin laajennuspäätöksen tekemistä Fraport tilasi liikennemääräennusteita, joilla pyrittiin määrittämään Frankfurt-Hahnin lentoaseman liikennepotentiaali. Saksa toimitti nämä selvitykset, jotka Fraport tilasi ilmailualan asiantuntijoilta. Kaaviossa 6 ja kaaviossa 8 tiivistetään yhden tällaisen selvityksen tulokset, jotka koskevat matkustaja- ja rahtiliikenteen odotettua kehitystä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 2000–2011.

Kaavio 6

Kaavio 6

Matkustajien potentiaalinen kokonaismäärä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 2000–2010

Matkustajien potentiaalinen kokonaismäärä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 2000–2010

Tilauslennot

Halpalentoyhtiöt

Matkustajien potentiaalinen kokonaismäärä, Frankfurt-Hahn

,

,

,

,

,

Miljoonaa matkustajaa

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Lähde: SH&E

,

,

,

,

,

,

Kaavio 7

Kaavio 7

Potentiaalinen halpalentoyhtiöiden matkustajaliikenne (olettaen, että Ryanair perustaa tukikohdan eli sijoittaa ilma-aluksensa lentoasemalle yön yli) Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 2001–2011

Potentiaalinen halpalentoyhtiöiden matkustajaliikenne (olettaen, että Ryanair perustaa tukikohdan eli sijoittaa ilma-aluksensa lentoasemalle yön yli) Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 2001–2011

Sijoitetut lentokoneet

Potentiaalinen halpalentoyhtiöiden matkustajaliikenne

Skenaario 2: Ryanair perustaa tukikohdan Hahnin lentoasemalle

,

,

,

,

,

,

,

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Lähde: SH&E

Nykyiset reitit

,

,

,

,

3,5

3,0

2,5

2,0

1,5

1,0

0,5

Miljoonaa matkustajaa

Kaavio 8

Kaavio 8

Potentiaalinen rahtiliikenne Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 2001–2010

Potentiaalinen rahtiliikenne Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 2001–2010

Siirretty yölentokiellon vuoksi

Kuorma-autokuletukset

400

350

300

250

200

150

100

50

0

Tuhatta tonnia

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Potentiaalinen rahtiliikenne Frankfurt-Hahnin lentoasemalla

Lentorahti

Lähde: SH&E

d)   Tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön

| (78) | Saksan toimittamien tietojen mukaan kaikilla infrastruktuurin mahdollisilla käyttäjillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus lentoaseman käyttöön. Saksa esitti, että infrastruktuurin käytöstä maksetut lentoasemamaksut perustuivat kaupallisesti perusteltuun hintojen eriyttämiseen ja että maksutaulukko oli kaikkien mahdollisten käyttäjien saatavilla tasavertaisesti ja syrjimättömästi. |
| --- | --- |

(78)

Saksan toimittamien tietojen mukaan kaikilla infrastruktuurin mahdollisilla käyttäjillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus lentoaseman käyttöön. Saksa esitti, että infrastruktuurin käytöstä maksetut lentoasemamaksut perustuivat kaupallisesti perusteltuun hintojen eriyttämiseen ja että maksutaulukko oli kaikkien mahdollisten käyttäjien saatavilla tasavertaisesti ja syrjimättömästi.

e)   Ei yhteisen edun vastaista vaikutusta kauppaan

| (79) | Ensiksi Saksa totesi, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman ja muiden vaikutusalueen lentoasemien, kuten Zweibrückenin ja Frankfurt am Mainin lentoasemien, välillä ei ole korvaavuusvaikutuksia. Saksan mukaan FFHG:lle myönnetty tuki ei aiheuta kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia kilpailulle näiden lentoasemien kanssa matkustaja- eikä rahtiliikenteen osalta. Saksa esitti, että päinvastoin matkustajat käyttävät halpalentoyhtiöiden lentoihin mieluummin keskuslentoasemia (kuten Köln/Bonn tai Frankfurt am Main) kuin alueellisia lentoasemia (kuten Frankfurt-Hahn). Saksa esitti, että viime vuosina halpalentoyhtiöiden on ollut pakko tarjota yhä enemmän lentoja suurille keskuslentoasemille, sillä perinteiset lentoyhtiöt ovat alentaneet hintojaan ja siirtyneet myös halpalentoyhtiöiden markkinoille. Tältä osin Saksa totesi, että Frankfurt-Hahnin kaltaisiin alueellisiin lentoasemiin kohdistuu nyt enemmän painetta kilpailla vapaa-ajan matkustajista keskuslentoasemien kanssa. Sen vuoksi Saksa päätteli, että rahoitus ei ole aiheuttanut kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia kilpailuun vaan on päinvastoin osoittautunut asianmukaiseksi keinoksi kehittää lentoaseman vakaata liiketoimintamallia tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(79)

Ensiksi Saksa totesi, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman ja muiden vaikutusalueen lentoasemien, kuten Zweibrückenin ja Frankfurt am Mainin lentoasemien, välillä ei ole korvaavuusvaikutuksia. Saksan mukaan FFHG:lle myönnetty tuki ei aiheuta kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia kilpailulle näiden lentoasemien kanssa matkustaja- eikä rahtiliikenteen osalta. Saksa esitti, että päinvastoin matkustajat käyttävät halpalentoyhtiöiden lentoihin mieluummin keskuslentoasemia (kuten Köln/Bonn tai Frankfurt am Main) kuin alueellisia lentoasemia (kuten Frankfurt-Hahn). Saksa esitti, että viime vuosina halpalentoyhtiöiden on ollut pakko tarjota yhä enemmän lentoja suurille keskuslentoasemille, sillä perinteiset lentoyhtiöt ovat alentaneet hintojaan ja siirtyneet myös halpalentoyhtiöiden markkinoille. Tältä osin Saksa totesi, että Frankfurt-Hahnin kaltaisiin alueellisiin lentoasemiin kohdistuu nyt enemmän painetta kilpailla vapaa-ajan matkustajista keskuslentoasemien kanssa. Sen vuoksi Saksa päätteli, että rahoitus ei ole aiheuttanut kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia kilpailuun vaan on päinvastoin osoittautunut asianmukaiseksi keinoksi kehittää lentoaseman vakaata liiketoimintamallia tulevaisuudessa.

| (80) | Toiseksi Saksa esitti, että ennen vakiintumista Frankfurt-Hahnin lentoasemalle Fraport toimi jo Frankfurt am Mainin lentoaseman pitäjänä, mikä osoittaa, että odotettavissa ei ollut Frankfurt am Mainin liikenteen korvaavuutta Frankfurt-Hahnin lentoasemalla. Sen sijaan Fraport investoi mahdollisuuteen vähentää Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkia ja käyttää Frankfurt-Hahnin lentoasemaa ylimääräisenä, täydentävänä kapasiteettina, sillä Frankfurt am Mainin keskuslentoaseman kapasiteetin ennakoitiin ylikuormittuvan tulevaisuudessa. Saksan mukaan yölentojen kieltäminen Frankfurt am Mainin lentoasemalla oli yksi keskeisistä tekijöistä tässä päättelyssä, sillä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla oli ympärivuorokautinen toimilupa. |
| --- | --- |

(80)

Toiseksi Saksa esitti, että ennen vakiintumista Frankfurt-Hahnin lentoasemalle Fraport toimi jo Frankfurt am Mainin lentoaseman pitäjänä, mikä osoittaa, että odotettavissa ei ollut Frankfurt am Mainin liikenteen korvaavuutta Frankfurt-Hahnin lentoasemalla. Sen sijaan Fraport investoi mahdollisuuteen vähentää Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkia ja käyttää Frankfurt-Hahnin lentoasemaa ylimääräisenä, täydentävänä kapasiteettina, sillä Frankfurt am Mainin keskuslentoaseman kapasiteetin ennakoitiin ylikuormittuvan tulevaisuudessa. Saksan mukaan yölentojen kieltäminen Frankfurt am Mainin lentoasemalla oli yksi keskeisistä tekijöistä tässä päättelyssä, sillä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla oli ympärivuorokautinen toimilupa.

| (81) | Lopuksi Saksa esitti, että FFHG:lle myönnetyn rahoituksen vaikutukset rajoittuivat koko Hunsrückin alueen myönteisiin alueellisiin vaikutuksiin eikä aiheuttanut kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia muille lentoasemille, sillä Frankfurt-Hahnin lentoasemaa käytetään Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkien purkamiseen. Lisäksi Saksa totesi, että lukuun ottamatta Luxemburgin lentoasemaa, joka sijaitsee 1,5 tunnin matkan päässä (111 kilometriä) Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, samalla vaikutusalueella ei ole muita kilpailevia ulkomaisia lentoasemia. Myönnetty tuki ei Saksan mukaan vääristä kilpailua myöskään Luxemburgin osalta. |
| --- | --- |

(81)

Lopuksi Saksa esitti, että FFHG:lle myönnetyn rahoituksen vaikutukset rajoittuivat koko Hunsrückin alueen myönteisiin alueellisiin vaikutuksiin eikä aiheuttanut kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia muille lentoasemille, sillä Frankfurt-Hahnin lentoasemaa käytetään Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkien purkamiseen. Lisäksi Saksa totesi, että lukuun ottamatta Luxemburgin lentoasemaa, joka sijaitsee 1,5 tunnin matkan päässä (111 kilometriä) Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, samalla vaikutusalueella ei ole muita kilpailevia ulkomaisia lentoasemia. Myönnetty tuki ei Saksan mukaan vääristä kilpailua myöskään Luxemburgin osalta.

f)   Kannustava vaikutus, tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus

| (82) | Saksa totesi, että ilman investointitukea lentoaseman taloudellinen toiminta olisi kaventunut merkittävästi. Saksan mukaan tuki oli tarpeen, koska sillä korvattiin ainoastaan rahoituskustannuksia ja pienempi summa olisi johtanut pienempiin investointeihin. |
| --- | --- |

(82)

Saksa totesi, että ilman investointitukea lentoaseman taloudellinen toiminta olisi kaventunut merkittävästi. Saksan mukaan tuki oli tarpeen, koska sillä korvattiin ainoastaan rahoituskustannuksia ja pienempi summa olisi johtanut pienempiin investointeihin.

4.4.2   Toimintatuen soveltuvuuden arviointi

Toimintatuen soveltuvuuden arviointi

| (83) | Saksa esitti 17 päivänä huhtikuuta 2014 näkemyksiään toimenpiteiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen nojalla. Saksa esitti, että vaikka yhteisrahoitusjärjestely, lainat ja niitä koskeva takaus olisivat FFHG:lle myönnettyä toimintatukea, tuki soveltuisi sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan sekä vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson nojalla. Saksa esitti näkemyksiään tarkemmin kunkin soveltuvuusedellytyksen osalta. |
| --- | --- |

(83)

Saksa esitti 17 päivänä huhtikuuta 2014 näkemyksiään toimenpiteiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen nojalla. Saksa esitti, että vaikka yhteisrahoitusjärjestely, lainat ja niitä koskeva takaus olisivat FFHG:lle myönnettyä toimintatukea, tuki soveltuisi sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan sekä vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson nojalla. Saksa esitti näkemyksiään tarkemmin kunkin soveltuvuusedellytyksen osalta.

a)   Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen

| (84) | Selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista koskevan vaatimuksen osalta Saksa totesi, että kattamalla FFHG:n toimintakustannuksia pyrittiin joka tapauksessa parantamaan taloudellisesti alikehittyneen ja harvaan asutun Hunsrückin alueen talouden rakennetta. Tältä osin Saksa käytti samaa perustelua kuin lentoaseman infrastruktuurin rahoittamiseen käytetyn investointituen soveltuvuutta koskevassa arvioinnissa (katso 4.4.1 jakso). |
| --- | --- |

(84)

Selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista koskevan vaatimuksen osalta Saksa totesi, että kattamalla FFHG:n toimintakustannuksia pyrittiin joka tapauksessa parantamaan taloudellisesti alikehittyneen ja harvaan asutun Hunsrückin alueen talouden rakennetta. Tältä osin Saksa käytti samaa perustelua kuin lentoaseman infrastruktuurin rahoittamiseen käytetyn investointituen soveltuvuutta koskevassa arvioinnissa (katso 4.4.1 jakso).

b)   Tukitoimenpiteiden tarve

| (85) | Saksa selitti, miksi Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminta tuotti tappioita, jotka oli katettava. Se totesi, että Frankfurt-Hahnin kaltaisen, 1–3 miljoonan matkustajan lentoaseman on varsin haastavaa pyrkiä kannattavaksi ja kattamaan toimintakustannuksensa. Saksan mukaan tätä kunnianhimoista tavoitetta ei voitu saavuttaa lentoaseman käynnistysvuosina (millä viitataan ajanjaksoon lentoaseman kaupallisen matkustajaliikenteen aloituksesta nykyhetkeen), sillä lentoasema vaati erittäin mittavia infrastruktuuri-investointeja, jotka se rahoitti itse pääomamarkkinoilla ja joista sen oli maksettava korkeaa korkoa. Lisäksi Saksa totesi, että matkustaja- ja etenkin rahtiliikenne on ollut maailmanlaajuisen talous- ja finanssikriisin vuoksi taantumassa. |
| --- | --- |

(85)

Saksa selitti, miksi Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminta tuotti tappioita, jotka oli katettava. Se totesi, että Frankfurt-Hahnin kaltaisen, 1–3 miljoonan matkustajan lentoaseman on varsin haastavaa pyrkiä kannattavaksi ja kattamaan toimintakustannuksensa. Saksan mukaan tätä kunnianhimoista tavoitetta ei voitu saavuttaa lentoaseman käynnistysvuosina (millä viitataan ajanjaksoon lentoaseman kaupallisen matkustajaliikenteen aloituksesta nykyhetkeen), sillä lentoasema vaati erittäin mittavia infrastruktuuri-investointeja, jotka se rahoitti itse pääomamarkkinoilla ja joista sen oli maksettava korkeaa korkoa. Lisäksi Saksa totesi, että matkustaja- ja etenkin rahtiliikenne on ollut maailmanlaajuisen talous- ja finanssikriisin vuoksi taantumassa.

| (86) | Saksa esitti, että nämä olosuhteet huomioon ottaen toimenpiteet olivat tarpeellisia toimintatappioiden kattamiseksi, sillä muutoin FFHG:stä olisi tullut maksukyvytön. Saksan mukaan tämä olisi johtanut ympärivuorokautisen toimiluvan peruuttamiseen ja FFHG:n koko lentotoiminnan loppumiseen, minkä vuoksi se olisi menettänyt asiakkaita, kuten lentoyhtiöitä ja rahdinkuljettajia. Saksa huomautti, että tällaisessa tilanteessa olisi ollut hyvin vaikeaa löytää lentoasemalle uusi pitäjä. |
| --- | --- |

(86)

Saksa esitti, että nämä olosuhteet huomioon ottaen toimenpiteet olivat tarpeellisia toimintatappioiden kattamiseksi, sillä muutoin FFHG:stä olisi tullut maksukyvytön. Saksan mukaan tämä olisi johtanut ympärivuorokautisen toimiluvan peruuttamiseen ja FFHG:n koko lentotoiminnan loppumiseen, minkä vuoksi se olisi menettänyt asiakkaita, kuten lentoyhtiöitä ja rahdinkuljettajia. Saksa huomautti, että tällaisessa tilanteessa olisi ollut hyvin vaikeaa löytää lentoasemalle uusi pitäjä.

c)   Toimenpiteiden tarkoituksenmukaisuus toimintavälineenä

| (87) | Saksa esitti, että toimintakustannusten kattaminen oli tarkoituksenmukainen toimenpide aiotun tavoitteen saavuttamiseksi. Tässä yhteydessä Saksa totesi, että jos Frankfurt-Hahnin lentoaseman olisi ollut pakko lopettaa toiminta ja lähteä merkityksellisiltä markkinoilta, yhteisen edun mukaisia tavoitteita, joihin pyrittiin kehittämällä Hunsrückin aluetta ja investoimalla muuntamiseen, ei olisi saavutettu. Saksa korosti, että toisin kuin yksityisen sijoittajan, julkisen sijoittajan on otettava nämä tavoitteet huomioon harkitessaan lentoaseman sulkemista. |
| --- | --- |

(87)

Saksa esitti, että toimintakustannusten kattaminen oli tarkoituksenmukainen toimenpide aiotun tavoitteen saavuttamiseksi. Tässä yhteydessä Saksa totesi, että jos Frankfurt-Hahnin lentoaseman olisi ollut pakko lopettaa toiminta ja lähteä merkityksellisiltä markkinoilta, yhteisen edun mukaisia tavoitteita, joihin pyrittiin kehittämällä Hunsrückin aluetta ja investoimalla muuntamiseen, ei olisi saavutettu. Saksa korosti, että toisin kuin yksityisen sijoittajan, julkisen sijoittajan on otettava nämä tavoitteet huomioon harkitessaan lentoaseman sulkemista.

d)   Toimenpiteen kannustava vaikutus

| (88) | Saksa esitti, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminnan jatkamiseksi sen toimintakustannuksia oli katettava, sillä muutoin FFHG:stä olisi tullut maksukyvytön. Saksan mukaan toimintakustannusten kattaminen mahdollisti puolestaan yhteisen edun mukaisten tavoitteiden toteutumisen, kuten esitetään johdanto-osan 84 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa. Lisäksi Saksa esitti, että ilman toimintatukea lentoaseman pitäjän nyt suunnittelema talouden vakauttaminen olisi ollut mahdotonta, sillä lentoasema olisi kerryttänyt velkojaan eikä olisi kyennyt vähentämään niitä. Saksan mukaan toimenpiteiden kannustava vaikutus käy ilmi jo siitä, että FFHG:n liiketoiminta muuttuu jatkuvasti kannattavammaksi. |
| --- | --- |

(88)

Saksa esitti, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminnan jatkamiseksi sen toimintakustannuksia oli katettava, sillä muutoin FFHG:stä olisi tullut maksukyvytön. Saksan mukaan toimintakustannusten kattaminen mahdollisti puolestaan yhteisen edun mukaisten tavoitteiden toteutumisen, kuten esitetään johdanto-osan 84 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa. Lisäksi Saksa esitti, että ilman toimintatukea lentoaseman pitäjän nyt suunnittelema talouden vakauttaminen olisi ollut mahdotonta, sillä lentoasema olisi kerryttänyt velkojaan eikä olisi kyennyt vähentämään niitä. Saksan mukaan toimenpiteiden kannustava vaikutus käy ilmi jo siitä, että FFHG:n liiketoiminta muuttuu jatkuvasti kannattavammaksi.

e)   Tukimäärän oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään)

| (89) | Saksa esitti, että lainoihin sisältyvä mahdollinen tukiosuus rajattiin toimintatappioihin ja välttämättömään vähimmäismäärään, jota Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminnan jatkaminen ja maksukyvyttömyyden ehkäiseminen edellytti. |
| --- | --- |

(89)

Saksa esitti, että lainoihin sisältyvä mahdollinen tukiosuus rajattiin toimintatappioihin ja välttämättömään vähimmäismäärään, jota Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminnan jatkaminen ja maksukyvyttömyyden ehkäiseminen edellytti.

f)   Jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen

| (90) | Saksa katsoi, että jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan ei kohdistunut kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia. Tältä osin Saksa käytti samaa perustelua kuin lentoaseman infrastruktuurin rahoittamiseen käytetyn investointituen soveltuvuutta koskevassa arvioinnissa (katso 4.4.1 kohta). |
| --- | --- |

(90)

Saksa katsoi, että jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan ei kohdistunut kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia. Tältä osin Saksa käytti samaa perustelua kuin lentoaseman infrastruktuurin rahoittamiseen käytetyn investointituen soveltuvuutta koskevassa arvioinnissa (katso 4.4.1 kohta).

5.   KOLMANSIEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

KOLMANSIEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

5.1   Rheinland-Pfalzin osavaltio

Rheinland-Pfalzin osavaltio

| (91) | Komissio vastaanotti menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen huomautuksia ainoastaan Rheinland-Pfalzin osavaltiolta. Nämä huomautukset olivat yhdenmukaisia Saksan huomautusten kanssa. |
| --- | --- |

(91)

Komissio vastaanotti menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen huomautuksia ainoastaan Rheinland-Pfalzin osavaltiolta. Nämä huomautukset olivat yhdenmukaisia Saksan huomautusten kanssa.

| (92) | Rheinland-Pfalzin osavaltio totesi, että FFHG:lle ei myönnetty valtiontukea, sillä se ei saanut taloudellista etua. Osavaltio esitti, että yksityinen sijoittaja olisi samassa tilanteessa toteuttanut samat toimenpiteet. Se korosti voimakkaasti, että komission menettely rajoittaa FFHG:n ja sen liiketoiminnan mahdollista kehitystä. Rheinland-Pfalzin osavaltio painotti Frankfurt-Hahnin lentoaseman merkitystä alueelle suuntautuvan matkailun ja osavaltion talouden kannalta. |
| --- | --- |

(92)

Rheinland-Pfalzin osavaltio totesi, että FFHG:lle ei myönnetty valtiontukea, sillä se ei saanut taloudellista etua. Osavaltio esitti, että yksityinen sijoittaja olisi samassa tilanteessa toteuttanut samat toimenpiteet. Se korosti voimakkaasti, että komission menettely rajoittaa FFHG:n ja sen liiketoiminnan mahdollista kehitystä. Rheinland-Pfalzin osavaltio painotti Frankfurt-Hahnin lentoaseman merkitystä alueelle suuntautuvan matkailun ja osavaltion talouden kannalta.

| (93) | Rheinland-Pfalzin osavaltio totesi, että vaikka FFHG:lle olisi myönnetty valtiontukea, se soveltuisi sisämarkkinoille. Osavaltion näkemyksen mukaan rahoituksella pyrittiin kehittämään lentoaseman infrastruktuuria, mikä on selvästi osavaltion taloudellisen edun mukaista. |
| --- | --- |

(93)

Rheinland-Pfalzin osavaltio totesi, että vaikka FFHG:lle olisi myönnetty valtiontukea, se soveltuisi sisämarkkinoille. Osavaltion näkemyksen mukaan rahoituksella pyrittiin kehittämään lentoaseman infrastruktuuria, mikä on selvästi osavaltion taloudellisen edun mukaista.

| (94) | Sen vuoksi osavaltio katsoo, että vaikka komissio pitäisi toimenpiteitä valtiontukena, niitä on pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettuna, sisämarkkinoille soveltuvana valtiontukena. |
| --- | --- |

(94)

Sen vuoksi osavaltio katsoo, että vaikka komissio pitäisi toimenpiteitä valtiontukena, niitä on pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettuna, sisämarkkinoille soveltuvana valtiontukena.

5.2   Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen soveltamista käsiteltävään asiaan koskevat huomautukset

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen soveltamista käsiteltävään asiaan koskevat huomautukset

5.2.1   Lufthansa

Lufthansa

| (95) | Lufthansa painotti, että komission olisi sovellettava asiassa vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoja (32). Lufthansan mukaan toimenpiteisiin sisältyy jatkuvaa sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta pelastamistukea, jota Rheinland-Pfalzin osavaltio toteutti FFHG:n hyväksi. Lufthansan mukaan lentoasema on siitä lähtien toiminut tappiollisesti ja ilman tukea sen olisi pitänyt poistua markkinoilta. |
| --- | --- |

(95)

Lufthansa painotti, että komission olisi sovellettava asiassa vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoja (32). Lufthansan mukaan toimenpiteisiin sisältyy jatkuvaa sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta pelastamistukea, jota Rheinland-Pfalzin osavaltio toteutti FFHG:n hyväksi. Lufthansan mukaan lentoasema on siitä lähtien toiminut tappiollisesti ja ilman tukea sen olisi pitänyt poistua markkinoilta.

32

5.2.2   Transport & Environment

Transport & Environment

| (96) | Transport & Environment -kansalaisjärjestö arvosteli huomautuksissaan vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoja ja ilmailualaa koskevia komission päätöksiä, joilla järjestön mukaan on kielteisiä vaikutuksia ympäristöön. |
| --- | --- |

(96)

Transport & Environment -kansalaisjärjestö arvosteli huomautuksissaan vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoja ja ilmailualaa koskevia komission päätöksiä, joilla järjestön mukaan on kielteisiä vaikutuksia ympäristöön.

6.   ARVIOINTI

ARVIOINTI

| (97) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(97)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (98) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet ovat kumulatiivisia. Jotta voidaan selvittää, ovatko kyseessä olevat toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, kaikkien seuraavien edellytysten on siis täytyttävä. Rahoitustuen on






  a) | oltava valtion myöntämää tai valtion varoista myönnetty |
| --- | --- | --- |

(98)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet ovat kumulatiivisia. Jotta voidaan selvittää, ovatko kyseessä olevat toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, kaikkien seuraavien edellytysten on siis täytyttävä. Rahoitustuen on

a)

oltava valtion myöntämää tai valtion varoista myönnetty

| b) | suosittava jotakin yritystä tai tuotannonalaa |
| --- | --- |

b)

suosittava jotakin yritystä tai tuotannonalaa

| c) | vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja |
| --- | --- |

c)

vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja

| d) | vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

d)

vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.1   Rheinland-Pfalzin osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyn tarjoaman luottolimiitin tukiluonne

Rheinland-Pfalzin osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyn tarjoaman luottolimiitin tukiluonne

6.1.1   Yrityksen ja taloudellisen toiminnan käsite

Yrityksen ja taloudellisen toiminnan käsite

| (99) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komission on ensin määritettävä, onko FFHG SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys. Yrityksen käsitteeseen kuuluvat kaikki taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta tai rahoitustavasta (33). Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla (34). |
| --- | --- |

(99)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komission on ensin määritettävä, onko FFHG SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys. Yrityksen käsitteeseen kuuluvat kaikki taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta tai rahoitustavasta (33). Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla (34).

33

34

| (100) | Leipzig-Hallen lentoasemaa koskevassa tuomioissa unionin yleinen tuomioistuin vahvisti, että lentoasematoiminnan harjoittaminen kaupallisiin tarkoituksiin ja lentoasemainfrastruktuurin rakentaminen ovat taloudellista toimintaa (35). Kun lentoaseman pitäjä harjoittaa taloudellista toimintaa tarjoamalla lentoasemapalveluja korvausta vastaan, lentoaseman pitäjä katsotaan oikeudellisesta muodostaan tai rahoitustavastaan riippumatta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi yritykseksi, ja SEUT-sopimuksessa vahvistettuja valtiontukisääntöjä voidaan siten soveltaa valtion lentoaseman pitäjälle myöntämiin tai valtion varoista myönnettyihin etuihin (36). |
| --- | --- |

(100)

Leipzig-Hallen lentoasemaa koskevassa tuomioissa unionin yleinen tuomioistuin vahvisti, että lentoasematoiminnan harjoittaminen kaupallisiin tarkoituksiin ja lentoasemainfrastruktuurin rakentaminen ovat taloudellista toimintaa (35). Kun lentoaseman pitäjä harjoittaa taloudellista toimintaa tarjoamalla lentoasemapalveluja korvausta vastaan, lentoaseman pitäjä katsotaan oikeudellisesta muodostaan tai rahoitustavastaan riippumatta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi yritykseksi, ja SEUT-sopimuksessa vahvistettuja valtiontukisääntöjä voidaan siten soveltaa valtion lentoaseman pitäjälle myöntämiin tai valtion varoista myönnettyihin etuihin (36).

35

36

| (101) | Tarkasteltaessa ajankohtaa, josta alkaen lentoaseman rakentamisesta ja sen toiminnan harjoittamisesta tulee taloudellista toimintaa, ei voida määrittää tarkkaa päivämäärää lentoasema-alan markkinavoimien asteittaisen kehityksen vuoksi. Unionin yleinen tuomioistuin on kuitenkin tunnustanut lentoasematoiminnan luonteen muuttumisen, ja Leipzig-Hallen lentoasemaa koskevassa tuomiossa yleinen tuomioistuin katsoi, että vuodesta 2000 alkaen lentoasemien infrastruktuurin rahoitusta ei ole enää voitu jättää valtiontukisääntöjen soveltamisen ulkopuolelle. Näin ollen lentoasemainfrastruktuurin rakentaminen ja sen toiminnan harjoittaminen on asiassa Aéroports de Paris annetun tuomion päivämäärästä (12 päivästä joulukuuta 2000) (37) alkaen katsottava taloudelliseksi toiminnaksi, joka kuuluu valtiontukien valvonnan piiriin. |
| --- | --- |

(101)

Tarkasteltaessa ajankohtaa, josta alkaen lentoaseman rakentamisesta ja sen toiminnan harjoittamisesta tulee taloudellista toimintaa, ei voida määrittää tarkkaa päivämäärää lentoasema-alan markkinavoimien asteittaisen kehityksen vuoksi. Unionin yleinen tuomioistuin on kuitenkin tunnustanut lentoasematoiminnan luonteen muuttumisen, ja Leipzig-Hallen lentoasemaa koskevassa tuomiossa yleinen tuomioistuin katsoi, että vuodesta 2000 alkaen lentoasemien infrastruktuurin rahoitusta ei ole enää voitu jättää valtiontukisääntöjen soveltamisen ulkopuolelle. Näin ollen lentoasemainfrastruktuurin rakentaminen ja sen toiminnan harjoittaminen on asiassa Aéroports de Paris annetun tuomion päivämäärästä (12 päivästä joulukuuta 2000) (37) alkaen katsottava taloudelliseksi toiminnaksi, joka kuuluu valtiontukien valvonnan piiriin.

37

| (102) | Tältä osin tämän päätöksen kohteena olevan lentoaseman toimintaa harjoittaa kaupallisesti lentoaseman pitäjä FFHG. Lentoaseman pitäjä, FFHG, perii käyttäjiltä maksuja infrastruktuurin käytöstä. Näin ollen FFHG on unionin kilpailulainsäädännössä tarkoitettu yritys. |
| --- | --- |

(102)

Tältä osin tämän päätöksen kohteena olevan lentoaseman toimintaa harjoittaa kaupallisesti lentoaseman pitäjä FFHG. Lentoaseman pitäjä, FFHG, perii käyttäjiltä maksuja infrastruktuurin käytöstä. Näin ollen FFHG on unionin kilpailulainsäädännössä tarkoitettu yritys.

6.1.2   Valtion varat ja valtion toiminnaksi katsominen

Valtion varat ja valtion toiminnaksi katsominen

| (103) | Jotta toimenpide olisi valtiontukea, se on rahoitettava valtion varoista ja toimenpiteen toteuttamista koskeva päätös on voitava katsoa valtion toimenpiteeksi. |
| --- | --- |

(103)

Jotta toimenpide olisi valtiontukea, se on rahoitettava valtion varoista ja toimenpiteen toteuttamista koskeva päätös on voitava katsoa valtion toimenpiteeksi.

| (104) | Valtiontuen käsitettä sovelletaan etuihin, joita valtio itse tai jokin valtuuksiensa nojalla toimiva välittävä elin myöntää valtion varoista (38). SEUT-sopimuksen 107 artiklaa sovellettaessa paikallisviranomaisten varat ovat valtion varoja (39). |
| --- | --- |

(104)

Valtiontuen käsitettä sovelletaan etuihin, joita valtio itse tai jokin valtuuksiensa nojalla toimiva välittävä elin myöntää valtion varoista (38). SEUT-sopimuksen 107 artiklaa sovellettaessa paikallisviranomaisten varat ovat valtion varoja (39).

38

39

| (105) | Saksa väitti ensin, ettei Rheinland-Pfalzin osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyä rahoiteta suoraan osavaltion talousarviosta. Se esitti, että kaikki yhteisrahoitusjärjestelyn varat ovat peräisin joko siihen osallistuvilta yrityksiltä tai on saatu lainoina pääomamarkkinoilta. Sen jälkeen Saksa totesi, että varoja, jotka FFHG nosti yhteisrahoitusjärjestelystä, ei katettu osavaltion takauksella, sillä ne olivat peräisin suoraan osavaltion varoista (40). |
| --- | --- |

(105)

Saksa väitti ensin, ettei Rheinland-Pfalzin osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyä rahoiteta suoraan osavaltion talousarviosta. Se esitti, että kaikki yhteisrahoitusjärjestelyn varat ovat peräisin joko siihen osallistuvilta yrityksiltä tai on saatu lainoina pääomamarkkinoilta. Sen jälkeen Saksa totesi, että varoja, jotka FFHG nosti yhteisrahoitusjärjestelystä, ei katettu osavaltion takauksella, sillä ne olivat peräisin suoraan osavaltion varoista (40).

40

| (106) | Komissio katsoo, että käsiteltävässä asiassa valtio käytti koko merkityksellisen ajanjakson ajan suoraa tai epäsuoraa määräysvaltaa yhteisrahoitusjärjestelyn varojen suhteen, mistä seuraa, että ne olivat valtion varoja. Ensinnäkin Saksa esitti itse, että yhteisrahoitusjärjestelyn tarjoamat luotot rahoitettiin suoraan Rheinland-Pfalzin osavaltion varoista. Siten kyseinen toimenpide rahoitettiin valtion varoista. |
| --- | --- |

(106)

Komissio katsoo, että käsiteltävässä asiassa valtio käytti koko merkityksellisen ajanjakson ajan suoraa tai epäsuoraa määräysvaltaa yhteisrahoitusjärjestelyn varojen suhteen, mistä seuraa, että ne olivat valtion varoja. Ensinnäkin Saksa esitti itse, että yhteisrahoitusjärjestelyn tarjoamat luotot rahoitettiin suoraan Rheinland-Pfalzin osavaltion varoista. Siten kyseinen toimenpide rahoitettiin valtion varoista.

| (107) | Toiseksi vain ne yritykset, joista Rheinland-Pfalzin osavaltio omistaa enemmistöosuuden (vähintään 50 prosentin omistusosuus), voivat osallistua yhteisrahoitusjärjestelyyn. Koska valtio on enemmistöomistaja, osallistuvat yritykset ovat selkeästi komission direktiivin 2006/111/EY (41) 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettuja julkisia yrityksiä. Koska kaikki osallistuvat yritykset ovat näin ollen julkisia yrityksiä, niiden varat ovat valtion varoja. Pelkästään tämä tosiseikka tarkoittaa, että yhteisrahoitusjärjestelyn varat ovat, siltä osin kuin ne muodostuvat osallistuvien yritysten tekemistä talletuksista, valtion varoja. |
| --- | --- |

(107)

Toiseksi vain ne yritykset, joista Rheinland-Pfalzin osavaltio omistaa enemmistöosuuden (vähintään 50 prosentin omistusosuus), voivat osallistua yhteisrahoitusjärjestelyyn. Koska valtio on enemmistöomistaja, osallistuvat yritykset ovat selkeästi komission direktiivin 2006/111/EY (41) 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettuja julkisia yrityksiä. Koska kaikki osallistuvat yritykset ovat näin ollen julkisia yrityksiä, niiden varat ovat valtion varoja. Pelkästään tämä tosiseikka tarkoittaa, että yhteisrahoitusjärjestelyn varat ovat, siltä osin kuin ne muodostuvat osallistuvien yritysten tekemistä talletuksista, valtion varoja.

41

| (108) | Kolmanneksi on todettava, että siinä tapauksessa, että osallistuvien yritysten yhteisrahoitusjärjestelyyn tekemät talletukset eivät riitä täyttämään osakkaan maksuvalmiustarpeita, Rheinland-Pfalzin osavaltio saa lyhyen aikavälin rahoitusta rahoitusmarkkinoilta omissa nimissään ja siirtää kyseiset varat yhteisrahoitusjärjestelyyn osallistuville yrityksille. Koska osavaltio nostaa tarvittavat lainat omissa nimissään, myös näin saatuja varoja on pidettävä valtion varoina. Kuten kaaviosta 2 käy ilmi, vuosina 2009–2013 (elokuuta 2012 ja syyskuuta 2013 lukuun ottamatta) osallistuvien yritysten yhteisrahoitusjärjestelyyn tekemät talletukset eivät riittäneet täyttämään kaikkien osallistujien maksuvalmiustarpeita ja osavaltion oli otettava tarvittavat lainat omissa nimissään. |
| --- | --- |

(108)

Kolmanneksi on todettava, että siinä tapauksessa, että osallistuvien yritysten yhteisrahoitusjärjestelyyn tekemät talletukset eivät riitä täyttämään osakkaan maksuvalmiustarpeita, Rheinland-Pfalzin osavaltio saa lyhyen aikavälin rahoitusta rahoitusmarkkinoilta omissa nimissään ja siirtää kyseiset varat yhteisrahoitusjärjestelyyn osallistuville yrityksille. Koska osavaltio nostaa tarvittavat lainat omissa nimissään, myös näin saatuja varoja on pidettävä valtion varoina. Kuten kaaviosta 2 käy ilmi, vuosina 2009–2013 (elokuuta 2012 ja syyskuuta 2013 lukuun ottamatta) osallistuvien yritysten yhteisrahoitusjärjestelyyn tekemät talletukset eivät riittäneet täyttämään kaikkien osallistujien maksuvalmiustarpeita ja osavaltion oli otettava tarvittavat lainat omissa nimissään.

| (109) | Komissio katsoo näin ollen, että yhteisrahoitusjärjestelystä annettu rahoitus tulee valtion varoista, koska sekä osallistuvien yritysten talletukset että osavaltion ottamat lainat, joilla täytetään yhteisrahoitusjärjestelyn maksuvalmiusvajeita, ovat valtion varoja. |
| --- | --- |

(109)

Komissio katsoo näin ollen, että yhteisrahoitusjärjestelystä annettu rahoitus tulee valtion varoista, koska sekä osallistuvien yritysten talletukset että osavaltion ottamat lainat, joilla täytetään yhteisrahoitusjärjestelyn maksuvalmiusvajeita, ovat valtion varoja.

| (110) | On lisäksi selvää, että osavaltiolla oli kauaskantoinen määräysvalta yhteisrahoitusjärjestelyn toimintaan, minkä seurauksena osallistuville yrityksille myönnetty rahoitus katsotaan valtion toimenpiteeksi. Sopimus yhteisrahoitusjärjestelyyn osallistumisesta tehdään osavaltion ja mukana olevien yritysten kesken. Näin ollen osavaltio tekee suoraan päätöksen sallia yrityksen osallistuminen yhteisrahoitusjärjestelyyn. Osavaltio myös päättää enimmäismäärästä, jonka osallistuva yritys saa nostaa yhteisrahoitusjärjestelystä luottoina. Lisäksi Rheinland-Pfalzin osavaltio hallinnoi suoraan yhteisrahoitusjärjestelyn päivittäistoimintoja keskuskassansa (Landeshauptkasse) kautta, ja kyseinen elin on Rheinland-Pfalzin osavaltion valtionvarainministeriön alainen laitos. Keskuskassa myös edustaa osavaltiota virallisesti saadessaan markkinoilta varoja, joilla paikataan yhteisrahoitusjärjestelyn maksuvalmiusvajeita. |
| --- | --- |

(110)

On lisäksi selvää, että osavaltiolla oli kauaskantoinen määräysvalta yhteisrahoitusjärjestelyn toimintaan, minkä seurauksena osallistuville yrityksille myönnetty rahoitus katsotaan valtion toimenpiteeksi. Sopimus yhteisrahoitusjärjestelyyn osallistumisesta tehdään osavaltion ja mukana olevien yritysten kesken. Näin ollen osavaltio tekee suoraan päätöksen sallia yrityksen osallistuminen yhteisrahoitusjärjestelyyn. Osavaltio myös päättää enimmäismäärästä, jonka osallistuva yritys saa nostaa yhteisrahoitusjärjestelystä luottoina. Lisäksi Rheinland-Pfalzin osavaltio hallinnoi suoraan yhteisrahoitusjärjestelyn päivittäistoimintoja keskuskassansa (Landeshauptkasse) kautta, ja kyseinen elin on Rheinland-Pfalzin osavaltion valtionvarainministeriön alainen laitos. Keskuskassa myös edustaa osavaltiota virallisesti saadessaan markkinoilta varoja, joilla paikataan yhteisrahoitusjärjestelyn maksuvalmiusvajeita.

| (111) | Näiden seikkojen perusteella komissio katsoo, että valtio pystyy käyttämään suoraa määräysvaltaa yhteisrahoitusjärjestelyn toimintojen suhteen, ja etenkin sen suhteen, mitkä yritykset saavat osallistua järjestelyyn ja mikä on kullekin osallistuvalle yritykselle erikseen myönnetty luottolimiitti. Näin ollen yhteisrahoitusjärjestelyyn osallistumista koskevat päätökset ja kyseisen osallistumisen laajuus katsotaan valtion toimenpiteiksi. |
| --- | --- |

(111)

Näiden seikkojen perusteella komissio katsoo, että valtio pystyy käyttämään suoraa määräysvaltaa yhteisrahoitusjärjestelyn toimintojen suhteen, ja etenkin sen suhteen, mitkä yritykset saavat osallistua järjestelyyn ja mikä on kullekin osallistuvalle yritykselle erikseen myönnetty luottolimiitti. Näin ollen yhteisrahoitusjärjestelyyn osallistumista koskevat päätökset ja kyseisen osallistumisen laajuus katsotaan valtion toimenpiteiksi.

6.1.3   Taloudellinen etu

Taloudellinen etu

| (112) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu etu on mikä tahansa taloudellinen hyöty, jota yritys ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, toisin sanoen ilman valtion toimenpidettä (42). Ainoastaan toimenpiteen vaikutuksilla yritykseen on merkitystä, ei valtion toimenpiteen syyllä eikä tavoitteella (43). |
| --- | --- |

(112)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu etu on mikä tahansa taloudellinen hyöty, jota yritys ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, toisin sanoen ilman valtion toimenpidettä (42). Ainoastaan toimenpiteen vaikutuksilla yritykseen on merkitystä, ei valtion toimenpiteen syyllä eikä tavoitteella (43).

42

43

| (113) | Edusta on kyse aina, kun yrityksen taloudellinen tilanne paranee valtion toimenpiteen johdosta. Sitä vastoin ”pääomia, jotka valtio antaa suoraan tai välillisesti jonkin yrityksen käyttöön olosuhteissa, jotka vastaavat tavanomaisia markkinaedellytyksiä, ei voida pitää valtiontukina” (44). |
| --- | --- |

(113)

Edusta on kyse aina, kun yrityksen taloudellinen tilanne paranee valtion toimenpiteen johdosta. Sitä vastoin ”pääomia, jotka valtio antaa suoraan tai välillisesti jonkin yrityksen käyttöön olosuhteissa, jotka vastaavat tavanomaisia markkinaedellytyksiä, ei voida pitää valtiontukina” (44).

44

| (114) | Komissio arvioi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti, onko myönnettyä lainaa tai muuta velkarahoitusta saaneelle yritykselle koitunut taloudellista etua. Sen mukaisesti komission on arvioitava, aiheuttavatko yhteisrahoitusjärjestelyn FFHG:lle tarjoamat ehdot taloudellisen edun, jota vastaanottava yritys ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(114)

Komissio arvioi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti, onko myönnettyä lainaa tai muuta velkarahoitusta saaneelle yritykselle koitunut taloudellista etua. Sen mukaisesti komission on arvioitava, aiheuttavatko yhteisrahoitusjärjestelyn FFHG:lle tarjoamat ehdot taloudellisen edun, jota vastaanottava yritys ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

| (115) | Saksa esitti, että markkinataloussijoittajaperiaatetta noudatettiin täysimääräisesti, sillä yhteisrahoitusjärjestely tarjoaa rahoitusta markkinaehdoin. FFHG:n osallistumisesta yhteisrahoitusjärjestelyyn Saksa on selittänyt, että järjestely toimii seuraavasti: FFHG pyytää rahoitusta järjestelystä varmistaakseen maksuvalmiutensa, ja osavaltio tarjoaa nämä varat yhteisrahoitusjärjestelystä. FFHG maksaa markkinaehtoista päiväkorkoa (45), jonka taso vastaa osavaltion maksamaa korkoa, kuten todetaan kaaviossa 4. |
| --- | --- |

(115)

Saksa esitti, että markkinataloussijoittajaperiaatetta noudatettiin täysimääräisesti, sillä yhteisrahoitusjärjestely tarjoaa rahoitusta markkinaehdoin. FFHG:n osallistumisesta yhteisrahoitusjärjestelyyn Saksa on selittänyt, että järjestely toimii seuraavasti: FFHG pyytää rahoitusta järjestelystä varmistaakseen maksuvalmiutensa, ja osavaltio tarjoaa nämä varat yhteisrahoitusjärjestelystä. FFHG maksaa markkinaehtoista päiväkorkoa (45), jonka taso vastaa osavaltion maksamaa korkoa, kuten todetaan kaaviossa 4.

45

| (116) | Jos osallistuvien yritysten talletukset eivät riitä kattamaan lainapyyntöä, osavaltio täydentää yhteisrahoitusjärjestelyä nostamalla lainoja omissa nimissään. Saksa selitti myös, että osavaltio siirtää olennaisilta osin pääomamarkkinoilta saamansa lainaehdot yhteisrahoitusjärjestelyn jäsenille, jolloin siihen osallistuvien yritysten – yritysten, joissa osavaltiolla on osake-enemmistö – on mahdollista saada uutta rahoitusta osavaltion kanssa samoin ehdoin ilman niiden luottokelpoisuuden arviointia. Yrityksillä on lisäksi mahdollisuus saada tätä rahoitusta rajoittamattomaksi ajaksi. |
| --- | --- |

(116)

Jos osallistuvien yritysten talletukset eivät riitä kattamaan lainapyyntöä, osavaltio täydentää yhteisrahoitusjärjestelyä nostamalla lainoja omissa nimissään. Saksa selitti myös, että osavaltio siirtää olennaisilta osin pääomamarkkinoilta saamansa lainaehdot yhteisrahoitusjärjestelyn jäsenille, jolloin siihen osallistuvien yritysten – yritysten, joissa osavaltiolla on osake-enemmistö – on mahdollista saada uutta rahoitusta osavaltion kanssa samoin ehdoin ilman niiden luottokelpoisuuden arviointia. Yrityksillä on lisäksi mahdollisuus saada tätä rahoitusta rajoittamattomaksi ajaksi.

| (117) | Tämän mekanismin perusteella FFHG saa etua, jos ehdot, joilla osavaltio myöntää lainoja yhteisrahoitusjärjestelystä, ovat edullisemmat kuin ne ehdot, joilla FFHG saisi muuten lainaa markkinoilta. Yhteisrahoitusjärjestelystä myönnettävien lainojen ehdot vastaavat niitä ehtoja, joiden mukaisesti osavaltio voi saada uutta rahoitusta. Kun otetaan huomioon, että osavaltio pystyy viranomaisena ottamaan lainoja erittäin edullisesti (koska maksukyvyttömyyden vaaraa ei käytännössä ole ja osavaltion luottoluokitus vastaa luokitusta AAA (46)), komissio katsoo, että hinta, jolla FFHG voi saada lainaa yhteisrahoitusjärjestelystä, on edullisempi kuin se hinta, jolla se muuten saisi lainaa. Tätä tukevat myös Saksan ilmoittamat luottoluokitukset, jotka annettiin FFHG:lle vuosina 2009–2014 ja jotka esitetään tiivistetysti taulukossa 7, josta käy ilmi, että FFHG:n luottoluokitus oli välillä [...]. Siten yhteisrahoitusjärjestely tarjosi lainoja suotuisammin ehdoin kuin olisi ollut perusteltua FFHG:n luottokelpoisuuden perusteella. FFHG:n ei myöskään tarvitse tarjota lainoille vakuuksia. Näin ollen osavaltio myönsi taloudellisen edun, kun se salli FFHG:n osallistua yhteisrahoitusjärjestelyyn ja antoi luottolimiittiin kuuluvat lainat (47). |
| --- | --- |

(117)

Tämän mekanismin perusteella FFHG saa etua, jos ehdot, joilla osavaltio myöntää lainoja yhteisrahoitusjärjestelystä, ovat edullisemmat kuin ne ehdot, joilla FFHG saisi muuten lainaa markkinoilta. Yhteisrahoitusjärjestelystä myönnettävien lainojen ehdot vastaavat niitä ehtoja, joiden mukaisesti osavaltio voi saada uutta rahoitusta. Kun otetaan huomioon, että osavaltio pystyy viranomaisena ottamaan lainoja erittäin edullisesti (koska maksukyvyttömyyden vaaraa ei käytännössä ole ja osavaltion luottoluokitus vastaa luokitusta AAA (46)), komissio katsoo, että hinta, jolla FFHG voi saada lainaa yhteisrahoitusjärjestelystä, on edullisempi kuin se hinta, jolla se muuten saisi lainaa. Tätä tukevat myös Saksan ilmoittamat luottoluokitukset, jotka annettiin FFHG:lle vuosina 2009–2014 ja jotka esitetään tiivistetysti taulukossa 7, josta käy ilmi, että FFHG:n luottoluokitus oli välillä [...]. Siten yhteisrahoitusjärjestely tarjosi lainoja suotuisammin ehdoin kuin olisi ollut perusteltua FFHG:n luottokelpoisuuden perusteella. FFHG:n ei myöskään tarvitse tarjota lainoille vakuuksia. Näin ollen osavaltio myönsi taloudellisen edun, kun se salli FFHG:n osallistua yhteisrahoitusjärjestelyyn ja antoi luottolimiittiin kuuluvat lainat (47).

46

47

6.1.4   Tuen valikoivuus

Tuen valikoivuus

| (118) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että toimenpiteellä on suosittava ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”, jotta se voidaan määritellä valtiontueksi. |
| --- | --- |

(118)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että toimenpiteellä on suosittava ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”, jotta se voidaan määritellä valtiontueksi.

| (119) | Oikeus osallistua yhteisrahoitusjärjestelyyn myönnettiin yksinomaan FFHG:lle (ja muille yrityksille, joissa osavaltiolla on osake-enemmistö), joten toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisesti valikoiva. |
| --- | --- |

(119)

Oikeus osallistua yhteisrahoitusjärjestelyyn myönnettiin yksinomaan FFHG:lle (ja muille yrityksille, joissa osavaltiolla on osake-enemmistö), joten toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisesti valikoiva.

6.1.5   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (120) | Kun jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa unionin sisäisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Vakiintuneen oikeuskäytännön (48) mukaan toimenpiteen voidaan katsoa vääristävän kilpailua, jos tuen vastaanottaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(120)

Kun jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa unionin sisäisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Vakiintuneen oikeuskäytännön (48) mukaan toimenpiteen voidaan katsoa vääristävän kilpailua, jos tuen vastaanottaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla.

48

| (121) | Johdanto-osan 102 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyn arvion mukaan lentoaseman pitäminen on taloudellista toimintaa. Toisaalta lentoasemat kilpailevat keskenään lentoyhtiöiden ja niiden lentoliikenteen (matkustajat ja rahti) houkuttelemisessa, ja toisaalta lentoaseman pitäjät voivat kilpailla keskenään tietyn lentoaseman saamisesta pidettäväksi. Lisäksi myös lentoasemat, joilla ei ole sama vaikutusalue ja jotka voivat sijaita jopa eri jäsenvaltioissa, voivat kilpailla keskenään erityisesti halpalentoyhtiöiden ja tilauslentoyhtiöiden houkuttelemisessa. |
| --- | --- |

(121)

Johdanto-osan 102 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyn arvion mukaan lentoaseman pitäminen on taloudellista toimintaa. Toisaalta lentoasemat kilpailevat keskenään lentoyhtiöiden ja niiden lentoliikenteen (matkustajat ja rahti) houkuttelemisessa, ja toisaalta lentoaseman pitäjät voivat kilpailla keskenään tietyn lentoaseman saamisesta pidettäväksi. Lisäksi myös lentoasemat, joilla ei ole sama vaikutusalue ja jotka voivat sijaita jopa eri jäsenvaltioissa, voivat kilpailla keskenään erityisesti halpalentoyhtiöiden ja tilauslentoyhtiöiden houkuttelemisessa.

| (122) | Frankfurt-Hahnin lentoaseman koko (2,7–3,8 miljoonaa matkustajaa tarkastelujaksona, katso taulukko 1) ja läheinen sijainti suhteessa muihin unionin lentoasemiin, etenkin Frankfurt am Mainin, Luxemburgin, Zweibrückenin, Saarbrückenin ja Köln-Bonnin lentoasemiin (49), mahdollistaa päätelmän, jonka mukaan rahoitus on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Frankfurt-Hahnin lentoasemalta lähtee kansainvälisiä lentoja useisiin kansainvälisiin kohteisiin, kuten todetaan johdanto-osan 73 kappaleessa. Lentoaseman kiitotie on riittävän pitkä (3 800 metriä) suurikokoiselle ilma-alukselle, joten lentoyhtiöt voivat käyttää lentoasemaa keskipitkiin tai jopa pitkiin kansainvälisiin reitteihin. |
| --- | --- |

(122)

Frankfurt-Hahnin lentoaseman koko (2,7–3,8 miljoonaa matkustajaa tarkastelujaksona, katso taulukko 1) ja läheinen sijainti suhteessa muihin unionin lentoasemiin, etenkin Frankfurt am Mainin, Luxemburgin, Zweibrückenin, Saarbrückenin ja Köln-Bonnin lentoasemiin (49), mahdollistaa päätelmän, jonka mukaan rahoitus on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Frankfurt-Hahnin lentoasemalta lähtee kansainvälisiä lentoja useisiin kansainvälisiin kohteisiin, kuten todetaan johdanto-osan 73 kappaleessa. Lentoaseman kiitotie on riittävän pitkä (3 800 metriä) suurikokoiselle ilma-alukselle, joten lentoyhtiöt voivat käyttää lentoasemaa keskipitkiin tai jopa pitkiin kansainvälisiin reitteihin.

49

| (123) | Lisäksi Frankfurt-Hahnin lentoasema toimii rahtilentoasemana, jossa käsitellään noin 200 000 tonnia lentorahtia vuodessa ja yhteensä 500 000 tonnia rahtia, mukaan lukien rahdin kuljetus (katso taulukko 2). Lentorahtia koskevan kilpailun osalta komissio panee merkille, että rahtiliikenteen liikkuvuus on usein suurempaa kuin matkustajaliikenteen (50). Yleensä rahtilentoasemien vaikutusalueen katsotaan ulottuvan vähintään 200 kilometrin säteelle ja kahden tunnin matkan päähän. Komission tietojen mukaan alan toimijat katsovat yleisesti, että rahtilentoaseman vaikutusalue voi olla suurempikin, sillä huolitsijoiden kannalta enintään puolen päivän kuljetusaika (eli enintään 12 tunnin ajoaika kuorma-autolla) olisi yleisesti ottaen kohtuullinen, jotta ne käyttäisivät lentoasemaa rahdin kuljettamiseen (51). Rahtilentoasemat ovat helpommin korvattavia kuin matkustajalentoasemat, sillä lentorahti voidaan toimittaa tietylle alueelle, mistä huolitsijat kuljettavat sen maantietä tai rautatietä pitkin määräpaikkaansa, joten komissio katsoo, että kilpailun vääristymisen ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvan vaikutuksen riski on suurempi. |
| --- | --- |

(123)

Lisäksi Frankfurt-Hahnin lentoasema toimii rahtilentoasemana, jossa käsitellään noin 200 000 tonnia lentorahtia vuodessa ja yhteensä 500 000 tonnia rahtia, mukaan lukien rahdin kuljetus (katso taulukko 2). Lentorahtia koskevan kilpailun osalta komissio panee merkille, että rahtiliikenteen liikkuvuus on usein suurempaa kuin matkustajaliikenteen (50). Yleensä rahtilentoasemien vaikutusalueen katsotaan ulottuvan vähintään 200 kilometrin säteelle ja kahden tunnin matkan päähän. Komission tietojen mukaan alan toimijat katsovat yleisesti, että rahtilentoaseman vaikutusalue voi olla suurempikin, sillä huolitsijoiden kannalta enintään puolen päivän kuljetusaika (eli enintään 12 tunnin ajoaika kuorma-autolla) olisi yleisesti ottaen kohtuullinen, jotta ne käyttäisivät lentoasemaa rahdin kuljettamiseen (51). Rahtilentoasemat ovat helpommin korvattavia kuin matkustajalentoasemat, sillä lentorahti voidaan toimittaa tietylle alueelle, mistä huolitsijat kuljettavat sen maantietä tai rautatietä pitkin määräpaikkaansa, joten komissio katsoo, että kilpailun vääristymisen ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvan vaikutuksen riski on suurempi.

50

51

| (124) | Johdanto-osan 120–123 kappaleessa esitetyn perusteella FFHG:n saama taloudellinen etu vahvistaa sen asemaa suhteessa kilpailijoihin lentoasemapalvelujen tarjontaa koskevilla unionin markkinoilla. Näin ollen on katsottava, että osallistumisesta osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyyn FFHG:lle tarjottu etu on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(124)

Johdanto-osan 120–123 kappaleessa esitetyn perusteella FFHG:n saama taloudellinen etu vahvistaa sen asemaa suhteessa kilpailijoihin lentoasemapalvelujen tarjontaa koskevilla unionin markkinoilla. Näin ollen on katsottava, että osallistumisesta osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyyn FFHG:lle tarjottu etu on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.1.6   Päätelmät

Päätelmät

| (125) | Johdanto-osan 99–124 kappaleessa esitetyn perusteella komissio katsoo, että osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyn FFHG:lle myöntämä luottolimiitti on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(125)

Johdanto-osan 99–124 kappaleessa esitetyn perusteella komissio katsoo, että osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyn FFHG:lle myöntämä luottolimiitti on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

6.2   Rheinland-Pfalzin osavaltion FFHG:lle tarjoaman ISB:n lainojen sataprosenttisen takauksen tukiluonne

Rheinland-Pfalzin osavaltion FFHG:lle tarjoaman ISB:n lainojen sataprosenttisen takauksen tukiluonne

| (126) | Jäljempänä 6.3 jaksossa arvioiduilla ISB:n lainoilla on Rheinland-Pfalzin osavaltion (takaaja) takaus; osavaltio on samanaikaisesti FFHG:n enemmistöosakas (82,5 prosenttia). Jokaisella ISB:n viidellä lainalla on takaus, joka kattaa 100 prosenttia pankin vaateista. Takauksia vastaan FFHG maksaa takaajalle vuosittain [0,5–1,5 prosentin] takausmaksun. |
| --- | --- |

(126)

Jäljempänä 6.3 jaksossa arvioiduilla ISB:n lainoilla on Rheinland-Pfalzin osavaltion (takaaja) takaus; osavaltio on samanaikaisesti FFHG:n enemmistöosakas (82,5 prosenttia). Jokaisella ISB:n viidellä lainalla on takaus, joka kattaa 100 prosenttia pankin vaateista. Takauksia vastaan FFHG maksaa takaajalle vuosittain [0,5–1,5 prosentin] takausmaksun.

6.2.1   Valtiontukisääntöjen soveltaminen lentoaseman infrastruktuurin rahoitukseen

Valtiontukisääntöjen soveltaminen lentoaseman infrastruktuurin rahoitukseen

| (127) | Johdanto-osan 99 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyistä syistä FFHG:tä on pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yrityksenä. |
| --- | --- |

(127)

Johdanto-osan 99 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyistä syistä FFHG:tä on pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yrityksenä.

6.2.2   Valtion varat ja valtion toiminnaksi katsominen

Valtion varat ja valtion toiminnaksi katsominen

| (128) | Jotta toimenpide olisi valtiontukea, se on rahoitettava valtion varoista ja toimenpiteen toteuttamista koskeva päätös on katsottava valtion toimenpiteeksi. |
| --- | --- |

(128)

Jotta toimenpide olisi valtiontukea, se on rahoitettava valtion varoista ja toimenpiteen toteuttamista koskeva päätös on katsottava valtion toimenpiteeksi.

| (129) | Valtiontuen käsitettä sovelletaan etuihin, joita valtio itse tai jokin valtuuksiensa nojalla toimiva välittävä elin myöntää valtion varoista (52). SEUT-sopimuksen 107 artiklaa sovellettaessa paikallisviranomaisten varat ovat valtion varoja (53). |
| --- | --- |

(129)

Valtiontuen käsitettä sovelletaan etuihin, joita valtio itse tai jokin valtuuksiensa nojalla toimiva välittävä elin myöntää valtion varoista (52). SEUT-sopimuksen 107 artiklaa sovellettaessa paikallisviranomaisten varat ovat valtion varoja (53).

52

53

| (130) | Kaikkiin valtiontakauksiin liittyy mahdollinen valtion varojen menetys. Koska Rheinland-Pfalzin osavaltio antoi sataprosenttisen valtiontakauksen suoraan, se myönnettiin valtion varoista ja katsotaan myös valtion toimenpiteeksi. |
| --- | --- |

(130)

Kaikkiin valtiontakauksiin liittyy mahdollinen valtion varojen menetys. Koska Rheinland-Pfalzin osavaltio antoi sataprosenttisen valtiontakauksen suoraan, se myönnettiin valtion varoista ja katsotaan myös valtion toimenpiteeksi.

6.2.3   Taloudellinen etu

Taloudellinen etu

| (131) | Takaustiedonannon 3.2 kohdan mukaan yksittäinen valtiontakaus ei ole tukea, kun kaikki alla luetellut edellytykset täyttyvät: ”a) Lainanottaja ei ole taloudellisissa vaikeuksissa. [...] b) Takauksen laajuus voidaan myöntämishetkellä mitata asianmukaisesti. [...] c) Takaus ei kata enempää kuin 80 prosenttia lainasaamisen tai muun rahoitussitoumuksen määrästä. [...] d) Takauksesta maksetaan markkinaperusteinen hinta [...]”. |
| --- | --- |

(131)

Takaustiedonannon 3.2 kohdan mukaan yksittäinen valtiontakaus ei ole tukea, kun kaikki alla luetellut edellytykset täyttyvät: ”a) Lainanottaja ei ole taloudellisissa vaikeuksissa. [...] b) Takauksen laajuus voidaan myöntämishetkellä mitata asianmukaisesti. [...] c) Takaus ei kata enempää kuin 80 prosenttia lainasaamisen tai muun rahoitussitoumuksen määrästä. [...] d) Takauksesta maksetaan markkinaperusteinen hinta [...]”.

| (132) | Tässä tapauksessa Rheinland-Pfalzin osavaltio tarjosi sataprosenttisen takauksen ISB:n FFHG:lle myöntämien lainojen vakuudeksi. Siten takaus ylittää 80 prosentin kynnysarvon lainasaamisen määrästä. |
| --- | --- |

(132)

Tässä tapauksessa Rheinland-Pfalzin osavaltio tarjosi sataprosenttisen takauksen ISB:n FFHG:lle myöntämien lainojen vakuudeksi. Siten takaus ylittää 80 prosentin kynnysarvon lainasaamisen määrästä.

| (133) | Saksa esitti, että vaikka lainojen vakuudeksi annettiin sataprosenttinen valtiontakaus, FFHG maksaa takauksesta markkinahintaa eikä siten saa etua. Väitteensä tueksi Saksa toimitti Deutsche Bankin tekemän arvion. Kuten johdanto-osan 153 kappaleessa todetaan, Deutsche Bank antoi FFHG:lle luottoluokituksen [<BBB+]. Kaksi pankkia vahvisti tämän arvion, samoin kuin Moody'sin luottoluokitusmalli (katso johdanto-osan 157 ja 158 kappale). Deutsche Bank kuitenkin arvioi, että viiden vuoden lainan sovellettava vuotuinen riskimarginaali olisi [1,30–2,05 prosenttia]. Kuten jäljempänä 6.3.2 kohdassa selvitetään, sataprosenttisesti valtion takaaman lainan sovellettava vuotuinen riskimarginaali olisi [0,25–0,7 prosenttia]. Saksan mukaan kahden tapauksen välinen marginaaliero viittaa sataprosenttisen valtiontakauksen hintaan. Deutsche Bank arvioi, että tämä vuotuinen ero on [0,6–1,8 prosenttia] (54). |
| --- | --- |

(133)

Saksa esitti, että vaikka lainojen vakuudeksi annettiin sataprosenttinen valtiontakaus, FFHG maksaa takauksesta markkinahintaa eikä siten saa etua. Väitteensä tueksi Saksa toimitti Deutsche Bankin tekemän arvion. Kuten johdanto-osan 153 kappaleessa todetaan, Deutsche Bank antoi FFHG:lle luottoluokituksen [<BBB+]. Kaksi pankkia vahvisti tämän arvion, samoin kuin Moody'sin luottoluokitusmalli (katso johdanto-osan 157 ja 158 kappale). Deutsche Bank kuitenkin arvioi, että viiden vuoden lainan sovellettava vuotuinen riskimarginaali olisi [1,30–2,05 prosenttia]. Kuten jäljempänä 6.3.2 kohdassa selvitetään, sataprosenttisesti valtion takaaman lainan sovellettava vuotuinen riskimarginaali olisi [0,25–0,7 prosenttia]. Saksan mukaan kahden tapauksen välinen marginaaliero viittaa sataprosenttisen valtiontakauksen hintaan. Deutsche Bank arvioi, että tämä vuotuinen ero on [0,6–1,8 prosenttia] (54).

54

| (134) | Takaustiedonannon 4.2 kohdan toisen alakohdan mukaan etu voidaan laskea sen markkinakoron, jota FFHG olisi joutunut ilman takausta maksamaan, ja sen koron, joka on saatu valtiontakauksen avulla, erotuksena sen jälkeen kun mahdolliset takausmaksut on vähennetty. |
| --- | --- |

(134)

Takaustiedonannon 4.2 kohdan toisen alakohdan mukaan etu voidaan laskea sen markkinakoron, jota FFHG olisi joutunut ilman takausta maksamaan, ja sen koron, joka on saatu valtiontakauksen avulla, erotuksena sen jälkeen kun mahdolliset takausmaksut on vähennetty.

| (135) | Viitekorkotiedonannon mukaan yritykseen, jolla on heikko luottoluokitus (B) ja tavanomaiset vakuudet (55), sovelletaan neljän prosentin vuotuista riskimarginaalia. Viitekorkotiedonannon mukaisesti sovellettavan riskimarginaalin sekä ISB:n lainoista perityn riskimarginaalin ja osavaltion tosiasiallisesti perimän takausmaksun välinen ero viittaa siihen, että FFHG sai etua sataprosenttisesta valtiontakauksesta. Tämä ero oli lainan 2 osalta [1,5–3,5 prosenttia] vuodessa (56), lainan 5 osalta [1,5–3,5 prosenttia] vuodessa (57) sekä lainojen 1, 3 ja 4 osalta [1,5–3,5 prosenttia] vuodessa (58). Lisäksi FFHG ei ole maksanut mitään pankkimaksuja (tavallisesti [5–30] peruspistettä (59)). On selvää, että tavanomaisissa markkinaolosuhteissa FFHG olisi joutunut maksamaan takausmaksun ([0,5–1,5 prosenttia] vuodessa) saadakseen takauksen lainoilleen kolmannelta osapuolelta. Näin ollen takaus sisältää selvästi edun. |
| --- | --- |

(135)

Viitekorkotiedonannon mukaan yritykseen, jolla on heikko luottoluokitus (B) ja tavanomaiset vakuudet (55), sovelletaan neljän prosentin vuotuista riskimarginaalia. Viitekorkotiedonannon mukaisesti sovellettavan riskimarginaalin sekä ISB:n lainoista perityn riskimarginaalin ja osavaltion tosiasiallisesti perimän takausmaksun välinen ero viittaa siihen, että FFHG sai etua sataprosenttisesta valtiontakauksesta. Tämä ero oli lainan 2 osalta [1,5–3,5 prosenttia] vuodessa (56), lainan 5 osalta [1,5–3,5 prosenttia] vuodessa (57) sekä lainojen 1, 3 ja 4 osalta [1,5–3,5 prosenttia] vuodessa (58). Lisäksi FFHG ei ole maksanut mitään pankkimaksuja (tavallisesti [5–30] peruspistettä (59)). On selvää, että tavanomaisissa markkinaolosuhteissa FFHG olisi joutunut maksamaan takausmaksun ([0,5–1,5 prosenttia] vuodessa) saadakseen takauksen lainoilleen kolmannelta osapuolelta. Näin ollen takaus sisältää selvästi edun.

55

56

57

58

59

| (136) | Koska osavaltion myöntämä takaus kattaa 100 prosenttia lainasaamisen määrästä ja FFHG maksaa markkinahintoja edullisempaa takausmaksua, se sai taloudellisen edun, jota se ei muutoin olisi saanut markkinoilta. Tämän edun määrä vastaa viitekorkotiedonannon mukaisesti sovellettavan riskimarginaalin sekä ISB:n lainoista perityn riskimarginaalin, osavaltion tosiasiallisesti perimän takausmaksun ja pankkimaksun välistä eroa. |
| --- | --- |

(136)

Koska osavaltion myöntämä takaus kattaa 100 prosenttia lainasaamisen määrästä ja FFHG maksaa markkinahintoja edullisempaa takausmaksua, se sai taloudellisen edun, jota se ei muutoin olisi saanut markkinoilta. Tämän edun määrä vastaa viitekorkotiedonannon mukaisesti sovellettavan riskimarginaalin sekä ISB:n lainoista perityn riskimarginaalin, osavaltion tosiasiallisesti perimän takausmaksun ja pankkimaksun välistä eroa.

6.2.4   Tuen valikoivuus

Tuen valikoivuus

| (137) | Koska kyseinen sataprosenttinen valtiontakaus myönnettiin ainoastaan FFHG:lle, toimenpide on luokiteltava valikoivaksi. |
| --- | --- |

(137)

Koska kyseinen sataprosenttinen valtiontakaus myönnettiin ainoastaan FFHG:lle, toimenpide on luokiteltava valikoivaksi.

6.2.5   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (138) | Samoista syistä, jotka on mainittu johdanto-osan 120 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa, komissio katsoo, että FFHG:lle myönnetty valikoiva taloudellinen etu on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(138)

Samoista syistä, jotka on mainittu johdanto-osan 120 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa, komissio katsoo, että FFHG:lle myönnetty valikoiva taloudellinen etu on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.2.6   Päätelmät

Päätelmät

| (139) | Johdanto-osan 127–138 kappaleessa esitetyn perusteella komissio katsoo, että Rheinland-Pfalzin osavaltion myöntämä valtiontakaus, joka kattaa 100 prosenttia ISB:n lainasaamisten määrästä, on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(139)

Johdanto-osan 127–138 kappaleessa esitetyn perusteella komissio katsoo, että Rheinland-Pfalzin osavaltion myöntämä valtiontakaus, joka kattaa 100 prosenttia ISB:n lainasaamisten määrästä, on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

6.3   ISB:n FFHG:lle tarjoamien lainojen tukiluonne

ISB:n FFHG:lle tarjoamien lainojen tukiluonne

6.3.1   Valtiontukisääntöjen soveltaminen lentoaseman infrastruktuurin rahoitukseen

Valtiontukisääntöjen soveltaminen lentoaseman infrastruktuurin rahoitukseen

| (140) | Johdanto-osan 99 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyistä syistä FFHG:tä on pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yrityksenä. |
| --- | --- |

(140)

Johdanto-osan 99 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyistä syistä FFHG:tä on pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yrityksenä.

6.3.2   Valtion varat ja valtion toimenpiteeksi katsominen

Valtion varat ja valtion toimenpiteeksi katsominen

| (141) | Rheinland-Pfalzin osavaltio omistaa 100 prosenttia ISB:stä. Sen vuoksi ISB on direktiivin 2006/111/EY 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettu julkinen yritys ja sen tarjoamia lainoja voidaan pitää valtion varoista rahoitettuina. |
| --- | --- |

(141)

Rheinland-Pfalzin osavaltio omistaa 100 prosenttia ISB:stä. Sen vuoksi ISB on direktiivin 2006/111/EY 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettu julkinen yritys ja sen tarjoamia lainoja voidaan pitää valtion varoista rahoitettuina.

| (142) | On selvää, että osavaltiolla oli kauaskantoinen määräysvalta ISB:n toimintaan, minkä seurauksena sen myöntämät lainat katsotaan valtion toimenpiteeksi. ISB on Rheinland-Pfalzin osavaltion kehityspankki, ja sillä on merkittävä tehtävä alueen kehittämispolitiikassa. Pankin perussäännön 3 artiklan 1 kohdan mukaan ISB:n tehtävänä on tukea osavaltiota sen rahoitus-, talous-, alue-, liikenne-, ympäristö- ja työllisyyspolitiikassa. Tässä tapauksessa ISB:n lainoilla jälleenrahoitettiin FFHG:lle aikaisemmin myönnettyjä lainoja, joilla toteutettiin lentoaseman infrastruktuuritoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(142)

On selvää, että osavaltiolla oli kauaskantoinen määräysvalta ISB:n toimintaan, minkä seurauksena sen myöntämät lainat katsotaan valtion toimenpiteeksi. ISB on Rheinland-Pfalzin osavaltion kehityspankki, ja sillä on merkittävä tehtävä alueen kehittämispolitiikassa. Pankin perussäännön 3 artiklan 1 kohdan mukaan ISB:n tehtävänä on tukea osavaltiota sen rahoitus-, talous-, alue-, liikenne-, ympäristö- ja työllisyyspolitiikassa. Tässä tapauksessa ISB:n lainoilla jälleenrahoitettiin FFHG:lle aikaisemmin myönnettyjä lainoja, joilla toteutettiin lentoaseman infrastruktuuritoimenpiteitä.

| (143) | ISB:n hallintoneuvostoon (Verwaltungsrat) kuuluu käsiteollisuusalan sekä teollisuuden kauppakamarien kahden edustajan lisäksi viisi viranomaisten edustajaa (mukaan lukien kaksi valtiosihteeriä Rheinland-Pfalzin osavaltion valtiovarainministeriöstä sekä talous-, liikenne, maatalous- ja viininviljelyasioista vastaavasta ministeriöstä), jotka varmistavat valtion osalta ISB:n toiminnan valvonnan. Lisäksi sen neuvontaelimeen (Beirat) kuuluu kaksi viranomaisten edustajaa. |
| --- | --- |

(143)

ISB:n hallintoneuvostoon (Verwaltungsrat) kuuluu käsiteollisuusalan sekä teollisuuden kauppakamarien kahden edustajan lisäksi viisi viranomaisten edustajaa (mukaan lukien kaksi valtiosihteeriä Rheinland-Pfalzin osavaltion valtiovarainministeriöstä sekä talous-, liikenne, maatalous- ja viininviljelyasioista vastaavasta ministeriöstä), jotka varmistavat valtion osalta ISB:n toiminnan valvonnan. Lisäksi sen neuvontaelimeen (Beirat) kuuluu kaksi viranomaisten edustajaa.

| (144) | ISB:n lainoilla oli osavaltion myöntämä sataprosenttinen valtiontakaus (katso 6.2 jakso). |
| --- | --- |

(144)

ISB:n lainoilla oli osavaltion myöntämä sataprosenttinen valtiontakaus (katso 6.2 jakso).

| (145) | Näiden näkökohtien perusteella komissio katsoo, että valtio pystyi käyttämään määräysvaltaa ISB:n toimintojen suhteen eikä voida olettaa, ettei se olisi osallistunut lentoaseman infrastruktuurin rahoittamista koskevaan tärkeään päätöksentekoon. Sen vuoksi komissio katsoo, että päätös rahoittaa FFHG:n aikaisempia lainoja ISB:n lainoilla on viranomaisten toteuttama toimenpide. |
| --- | --- |

(145)

Näiden näkökohtien perusteella komissio katsoo, että valtio pystyi käyttämään määräysvaltaa ISB:n toimintojen suhteen eikä voida olettaa, ettei se olisi osallistunut lentoaseman infrastruktuurin rahoittamista koskevaan tärkeään päätöksentekoon. Sen vuoksi komissio katsoo, että päätös rahoittaa FFHG:n aikaisempia lainoja ISB:n lainoilla on viranomaisten toteuttama toimenpide.

6.3.3   Taloudellinen etu

Taloudellinen etu

| (146) | Komissio arvioi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti, onko myönnettyä lainaa saaneelle yritykselle koitunut taloudellista etua. Periaatteen mukaan valtiontueksi ei katsota velkapääomaa, jonka valtio on antanut suoraan tai välillisesti yrityksen käyttöön tavanomaisin markkinaehdoin (60). |
| --- | --- |

(146)

Komissio arvioi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti, onko myönnettyä lainaa saaneelle yritykselle koitunut taloudellista etua. Periaatteen mukaan valtiontueksi ei katsota velkapääomaa, jonka valtio on antanut suoraan tai välillisesti yrityksen käyttöön tavanomaisin markkinaehdoin (60).

60

| (147) | Markkinataloussijoittajaperiaatteen avulla määritetään, mitä vastaavan kokoinen yksityinen yritys tekisi samanlaisessa tilanteessa. Sillä pyritään määrittämään ja erottamaan sellaiset valtion toteuttamat rahoitustoimenpiteet, joita yksityinen sijoittaja ei olisi toteuttanut, toimenpiteistä, jotka ovat taloudellisesti järkeviä ja jotka yksityinen sijoittaja olisi toteuttanut, ja määrittämään siten mahdollinen taloudellinen etu. |
| --- | --- |

(147)

Markkinataloussijoittajaperiaatteen avulla määritetään, mitä vastaavan kokoinen yksityinen yritys tekisi samanlaisessa tilanteessa. Sillä pyritään määrittämään ja erottamaan sellaiset valtion toteuttamat rahoitustoimenpiteet, joita yksityinen sijoittaja ei olisi toteuttanut, toimenpiteistä, jotka ovat taloudellisesti järkeviä ja jotka yksityinen sijoittaja olisi toteuttanut, ja määrittämään siten mahdollinen taloudellinen etu.

| (148) | Kun komissio tutkii, myönnettiinkö kyseiset rahoitusvälineet edullisin ehdoin, se voi vakiintuneen päätöksentekokäytäntönsä (61) mukaisesti arvioida muiden vertailuarvojen puuttuessa sitä, onko kyseisen lainan korkotaso viitekorkotiedonannossa vahvistettujen viitekorkojen mukainen. |
| --- | --- |

(148)

Kun komissio tutkii, myönnettiinkö kyseiset rahoitusvälineet edullisin ehdoin, se voi vakiintuneen päätöksentekokäytäntönsä (61) mukaisesti arvioida muiden vertailuarvojen puuttuessa sitä, onko kyseisen lainan korkotaso viitekorkotiedonannossa vahvistettujen viitekorkojen mukainen.

61

| (149) | Viitekorkotiedonannossa vahvistetaan määritysmenetelmä sellaisille viite- ja diskonttokoroille, joita voidaan käyttää markkinakorkojen sijaan. Viitekorkotiedonannossa määritetyt korot ovat kuitenkin vain suuntaa-antavia, joten jos komissiolla on tietyssä tapauksessa käytettävissään muita indikaattoreita korkotasosta, jonka lainanottaja olisi voinut saada markkinoilta, se ottaa kyseiset indikaattorit arviointinsa lähtökohdaksi. |
| --- | --- |

(149)

Viitekorkotiedonannossa vahvistetaan määritysmenetelmä sellaisille viite- ja diskonttokoroille, joita voidaan käyttää markkinakorkojen sijaan. Viitekorkotiedonannossa määritetyt korot ovat kuitenkin vain suuntaa-antavia, joten jos komissiolla on tietyssä tapauksessa käytettävissään muita indikaattoreita korkotasosta, jonka lainanottaja olisi voinut saada markkinoilta, se ottaa kyseiset indikaattorit arviointinsa lähtökohdaksi.

| (150) | Tässä tapauksessa komission on arvioitava, aiheuttavatko ISB:n lainat (jotka esitetään tiivistetysti taulukossa 5), joiden vakuutena oli sataprosenttinen valtiontakaus, FFHG:lle jotakin ylimääräistä taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Rheinland-Pfalzin osavaltion myöntämän sataprosenttisen valtiontakauksen ehtojen markkinaehtoisuutta on arvioitu 6.2 jaksossa. |
| --- | --- |

(150)

Tässä tapauksessa komission on arvioitava, aiheuttavatko ISB:n lainat (jotka esitetään tiivistetysti taulukossa 5), joiden vakuutena oli sataprosenttinen valtiontakaus, FFHG:lle jotakin ylimääräistä taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Rheinland-Pfalzin osavaltion myöntämän sataprosenttisen valtiontakauksen ehtojen markkinaehtoisuutta on arvioitu 6.2 jaksossa.

| (151) | Saksa esitti, että ISB:n lainoista sovittiin markkinaehdoin, jotka vastaavat jälleenrahoitettujen lainojen ehtoja (katso johdanto-osan 52 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Tässä yhteydessä Saksa totesi, että ISB:n lainojen ehdot olivat verrattavissa Nassauische Sparkassen vuonna 2005 myöntämiin lainoihin, joilla oli ISB:n lainoja vastaavat vakuudet. Siten Saksa vakuutti, että koska ISB:n lainoista maksettava korko oli vastaava kuin näillä lainoilla jälleenrahoitettujen lainojen korko, FFHG:lle ei ole voinut aiheutua etua. |
| --- | --- |

(151)

Saksa esitti, että ISB:n lainoista sovittiin markkinaehdoin, jotka vastaavat jälleenrahoitettujen lainojen ehtoja (katso johdanto-osan 52 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Tässä yhteydessä Saksa totesi, että ISB:n lainojen ehdot olivat verrattavissa Nassauische Sparkassen vuonna 2005 myöntämiin lainoihin, joilla oli ISB:n lainoja vastaavat vakuudet. Siten Saksa vakuutti, että koska ISB:n lainoista maksettava korko oli vastaava kuin näillä lainoilla jälleenrahoitettujen lainojen korko, FFHG:lle ei ole voinut aiheutua etua.

| (152) | Lisäksi Saksa selitti, että uuden rahoituksen valmistelun yhteydessä vuonna 2009 FFHG pyysi Deutsche Bankia laatimaan olemassa olevien lainojen jälleenrahoitusta varten riskimarginaalilaskelman, jossa otettiin huomioon Rheinland-Pfalzin osavaltion tarjoama sataprosenttinen takaus. |
| --- | --- |

(152)

Lisäksi Saksa selitti, että uuden rahoituksen valmistelun yhteydessä vuonna 2009 FFHG pyysi Deutsche Bankia laatimaan olemassa olevien lainojen jälleenrahoitusta varten riskimarginaalilaskelman, jossa otettiin huomioon Rheinland-Pfalzin osavaltion tarjoama sataprosenttinen takaus.

| (153) | Viitekorkotiedonannossa lähtökohtana olevan määritysmenetelmän mukaisesti komissio katsoo, että lainakorkoja voidaan pitää markkinaehtoisina, jos laina on myönnetty korolla, joka on vähintään samansuuruinen kuin seuraavan kaavan mukaan laskettu vertailuarvo:
  Vertailukorkotaso = peruskorko + riskimarginaali + palkkio |
| --- | --- |

(153)

Viitekorkotiedonannossa lähtökohtana olevan määritysmenetelmän mukaisesti komissio katsoo, että lainakorkoja voidaan pitää markkinaehtoisina, jos laina on myönnetty korolla, joka on vähintään samansuuruinen kuin seuraavan kaavan mukaan laskettu vertailuarvo:

Vertailukorkotaso = peruskorko + riskimarginaali + palkkio

| (154) | Peruskorko vastaa pankeille aiheutuvia kustannuksia likviditeetin tarjoamisesta käyttöön (rahoituskulut). Kiinteäkorkoisen rahoituksen (eli korkotaso vahvistetaan koko lainasopimuksen ajaksi) tapauksessa peruskorko määritetään swap-korkojen (62) perusteella, joiden juoksuaika ja valuutta vastaavat kulloistakin sitoumusta. Riskimarginaali korvaa lainanantajalle määrättyyn rahoitustapahtumaan liittyvät riskit ja erityisesti luottoriskin. Riskimarginaali voidaan myös johtaa asianmukaisesta otannasta luottoriskinvaihtosopimusten hintaeroja (63), jotka liittyvät vastaavan luokituksen viiteyksikköihin. Lopuksi on asianmukaista lisätä 10–20 peruspistettä, joka on arvio yritysten tavallisesti maksamista pankkimaksuista (64). |
| --- | --- |

(154)

Peruskorko vastaa pankeille aiheutuvia kustannuksia likviditeetin tarjoamisesta käyttöön (rahoituskulut). Kiinteäkorkoisen rahoituksen (eli korkotaso vahvistetaan koko lainasopimuksen ajaksi) tapauksessa peruskorko määritetään swap-korkojen (62) perusteella, joiden juoksuaika ja valuutta vastaavat kulloistakin sitoumusta. Riskimarginaali korvaa lainanantajalle määrättyyn rahoitustapahtumaan liittyvät riskit ja erityisesti luottoriskin. Riskimarginaali voidaan myös johtaa asianmukaisesta otannasta luottoriskinvaihtosopimusten hintaeroja (63), jotka liittyvät vastaavan luokituksen viiteyksikköihin. Lopuksi on asianmukaista lisätä 10–20 peruspistettä, joka on arvio yritysten tavallisesti maksamista pankkimaksuista (64).

62

63

64

Luokituksen perusteella määritettyjen riskimarginaalien tarkoituksenmukaisuus

| (155) | Jotta voidaan määrittää, lisättiinkö peruskorkoon asianmukainen riskipreemio, on ensin määritettävä yrityksen luokitus. FFHG:llä ei ole luottoluokituslaitoksen antamaa luokitusta. Saksa kuitenkin esitti, että Deutsche Bank arvioi riskimarginaalilaskelmassaan myös FFHG:n luottokelpoisuutta. Deutsche Bankin analyysi perustui FFHG:n vuosien 2006–2008 tilinpäätöstietoihin, ja sen mukaan FFHG sijoittuu luokkaan [<BBB+]. Pankki ei kuitenkaan ilmoita yhtiön täsmällistä luokitusta. |
| --- | --- |

(155)

Jotta voidaan määrittää, lisättiinkö peruskorkoon asianmukainen riskipreemio, on ensin määritettävä yrityksen luokitus. FFHG:llä ei ole luottoluokituslaitoksen antamaa luokitusta. Saksa kuitenkin esitti, että Deutsche Bank arvioi riskimarginaalilaskelmassaan myös FFHG:n luottokelpoisuutta. Deutsche Bankin analyysi perustui FFHG:n vuosien 2006–2008 tilinpäätöstietoihin, ja sen mukaan FFHG sijoittuu luokkaan [<BBB+]. Pankki ei kuitenkaan ilmoita yhtiön täsmällistä luokitusta.

| (156) | Komissio panee merkille, että luokkaan [<BBB+] kuuluvat kaikki luokitukset, jotka ovat alle [BBB+]. Sen vuoksi Deutsche Bankin määrittämän FFHG:n luokituksen [<BBB+] voidaan tulkita olevan alle [BBB+] Standard & Poor'sin luokitusasteikossa. |
| --- | --- |

(156)

Komissio panee merkille, että luokkaan [<BBB+] kuuluvat kaikki luokitukset, jotka ovat alle [BBB+]. Sen vuoksi Deutsche Bankin määrittämän FFHG:n luokituksen [<BBB+] voidaan tulkita olevan alle [BBB+] Standard & Poor'sin luokitusasteikossa.

| (157) | Deutsche Bankin analyysin lisäksi Saksa toimitti kahden muun pankin laatimat FFHG:n luokitukset. Komissio panee merkille, että myös nämä pankit sijoittivat FFHG:n luokkaan [<BBB+]. Volksbank antoi FFHG:lle vuonna 2010 luokituksen [...] (vastaa luokitusta [B–BB] Standard & Poor'sin luokitusasteikossa) sen sisäisen luokitusasteikon mukaisesti. Kreissparkasse Birkenfeld antoi FFHG:lle vuonna 2011 luokituksen [...] (vastaa luokitusta [B––BB–] Standard & Poor'sin luokitusasteikossa) sen luokitusasteikon mukaisesti. |
| --- | --- |

(157)

Deutsche Bankin analyysin lisäksi Saksa toimitti kahden muun pankin laatimat FFHG:n luokitukset. Komissio panee merkille, että myös nämä pankit sijoittivat FFHG:n luokkaan [<BBB+]. Volksbank antoi FFHG:lle vuonna 2010 luokituksen [...] (vastaa luokitusta [B–BB] Standard & Poor'sin luokitusasteikossa) sen sisäisen luokitusasteikon mukaisesti. Kreissparkasse Birkenfeld antoi FFHG:lle vuonna 2011 luokituksen [...] (vastaa luokitusta [B––BB–] Standard & Poor'sin luokitusasteikossa) sen luokitusasteikon mukaisesti.

| (158) | Lopuksi Saksa ilmoitti FFHG:n luokitukset, jotka vahvistettiin Moody'sin luottopisteytysmallin mukaisesti ISB:n lainojen myöntämishetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella (katso taulukko 8). Nämä luokitukset vahvistavat Deutsche Bankin antaman luokituksen [<BBB+] ja sijoittuvat Moody'sin luokitusasteikossa välille [B2–Baa3] (Standard & Poor'sin luokitusasteikossa [B–BBB–]). |
| --- | --- |

(158)

Lopuksi Saksa ilmoitti FFHG:n luokitukset, jotka vahvistettiin Moody'sin luottopisteytysmallin mukaisesti ISB:n lainojen myöntämishetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella (katso taulukko 8). Nämä luokitukset vahvistavat Deutsche Bankin antaman luokituksen [<BBB+] ja sijoittuvat Moody'sin luokitusasteikossa välille [B2–Baa3] (Standard & Poor'sin luokitusasteikossa [B–BBB–]).

| (159) | Johdanto-osan 153–158 kappaleessa esitetyn mukaisesti komissio katsoo, että FFHG:n luottoluokitus vastaa enintään luokitusta [BBB–] Standard & Poor'sin luokitusasteikossa. |
| --- | --- |

(159)

Johdanto-osan 153–158 kappaleessa esitetyn mukaisesti komissio katsoo, että FFHG:n luottoluokitus vastaa enintään luokitusta [BBB–] Standard & Poor'sin luokitusasteikossa.

| (160) | Jotta voidaan määrittää paitsi se, aiheuttiko sataprosenttinen valtiontakaus mahdollista etua (katso 6.2 jakso), myös se, saiko FFHG ISB:n lainojen kautta etua, on kuitenkin otettava huomioon sataprosenttisen valtiontakauksen myöntäjän eli Rheinland-Pfalzin osavaltion luottoluokitus, sillä muutoin valtiontakauksesta aiheutuva etu huomioitaisiin kahdesti. Kuten johdanto-osan 117 kappaleessa todetaan, Rheinland-Pfalzin osavaltion luokitus on AAA. |
| --- | --- |

(160)

Jotta voidaan määrittää paitsi se, aiheuttiko sataprosenttinen valtiontakaus mahdollista etua (katso 6.2 jakso), myös se, saiko FFHG ISB:n lainojen kautta etua, on kuitenkin otettava huomioon sataprosenttisen valtiontakauksen myöntäjän eli Rheinland-Pfalzin osavaltion luottoluokitus, sillä muutoin valtiontakauksesta aiheutuva etu huomioitaisiin kahdesti. Kuten johdanto-osan 117 kappaleessa todetaan, Rheinland-Pfalzin osavaltion luokitus on AAA.

| (161) | Ottaen huomioon, että ISB:n lainat myönnettiin valtiontakausta vastaan, komissio katsoo, että riskimarginaali on määritettävä Saksan osavaltioiden viiden vuoden euromääräisten velkakirjojen ([5–25] peruspistettä) perusteella. Lisäksi komissio katsoo, että Deutsche Bank lisäsi analyysissaan [5–25] peruspisteen riskipreemion sen vuoksi, että lainoja ei myönnetty suoraan osavaltiolle vaan niiden vakuutena oli sataprosenttinen valtiontakaus, sekä ylimääräisen [5–25] peruspisteen preemion velan rajoitetun jälkimarkkinakelpoisuuden vuoksi. Komissio katsoo, että nämä ovat kohtuullisia oletuksia ja että [20–70] peruspisteen riskimarginaali on tarkoituksenmukainen, kun huomioon otetaan takauksen myöntäjän luottokelpoisuus. |
| --- | --- |

(161)

Ottaen huomioon, että ISB:n lainat myönnettiin valtiontakausta vastaan, komissio katsoo, että riskimarginaali on määritettävä Saksan osavaltioiden viiden vuoden euromääräisten velkakirjojen ([5–25] peruspistettä) perusteella. Lisäksi komissio katsoo, että Deutsche Bank lisäsi analyysissaan [5–25] peruspisteen riskipreemion sen vuoksi, että lainoja ei myönnetty suoraan osavaltiolle vaan niiden vakuutena oli sataprosenttinen valtiontakaus, sekä ylimääräisen [5–25] peruspisteen preemion velan rajoitetun jälkimarkkinakelpoisuuden vuoksi. Komissio katsoo, että nämä ovat kohtuullisia oletuksia ja että [20–70] peruspisteen riskimarginaali on tarkoituksenmukainen, kun huomioon otetaan takauksen myöntäjän luottokelpoisuus.

ISB:n lainojen 2 ja 5 markkinaehtoisuus

| (162) | ISB:n lainoissa 2 ja 5 on muuttuvat korot, ja tosiasiallinen korko on EURIBOR-korko, johon lisätään vuotuinen riskimarginaali [0,35–0,55 prosenttia] lainan 2 osalta ja [0,25–0,45 prosenttia] lainan 5 osalta. ISB:n lainan 2 riskimarginaali oli Deutsche Bankin määrittämän vaihtelun rajoissa, kun taas ISB:n lainan 5 riskimarginaali oli neljä peruspistettä Deutsche Bankin määrittämää riskipreemiota matalampi. Kummastakaan ISB:n lainasta ei peritty pankkimaksua. Siten komissio katsoo, että kahdesta lainasta peritty korko tarjoaa edun, vaikkakin määrältään pienen (lainasta 2 maksettu korko vaikuttaa olevan [10–30] peruspistettä ja lainasta 5 maksettu korko [5–25] peruspistettä vertailukorkoa matalampi). |
| --- | --- |

(162)

ISB:n lainoissa 2 ja 5 on muuttuvat korot, ja tosiasiallinen korko on EURIBOR-korko, johon lisätään vuotuinen riskimarginaali [0,35–0,55 prosenttia] lainan 2 osalta ja [0,25–0,45 prosenttia] lainan 5 osalta. ISB:n lainan 2 riskimarginaali oli Deutsche Bankin määrittämän vaihtelun rajoissa, kun taas ISB:n lainan 5 riskimarginaali oli neljä peruspistettä Deutsche Bankin määrittämää riskipreemiota matalampi. Kummastakaan ISB:n lainasta ei peritty pankkimaksua. Siten komissio katsoo, että kahdesta lainasta peritty korko tarjoaa edun, vaikkakin määrältään pienen (lainasta 2 maksettu korko vaikuttaa olevan [10–30] peruspistettä ja lainasta 5 maksettu korko [5–25] peruspistettä vertailukorkoa matalampi).

ISB:n lainojen 1, 3 ja 4 markkinaehtoisuus

| (163) | Komissio panee merkille, että ISB:n lainojen 1, 3 ja 4 korkotaso on kiinteä. Kaikki kolme lainaa maksetaan erissä, ja jotta voidaan määrittää kyseisten lainojen asian kannalta merkityksellinen juoksuaika, on otettava huomioon lainojen lyhentäminen. |
| --- | --- |

(163)

Komissio panee merkille, että ISB:n lainojen 1, 3 ja 4 korkotaso on kiinteä. Kaikki kolme lainaa maksetaan erissä, ja jotta voidaan määrittää kyseisten lainojen asian kannalta merkityksellinen juoksuaika, on otettava huomioon lainojen lyhentäminen.

| (164) | Komissio on laskenut tätä varten lainojen painotetun keskimääräisen juoksuajan (Weighted Average Life, WAL), joka osoittaa, kuinka kauan kunkin euron takaisinmaksu kestää keskimäärin. Lainan 1 osalta painotetuksi keskimääräiseksi juoksuajaksi saatiin 3,92 vuotta, lainan 3 osalta 1,17 vuotta ja lainan 4 osalta 3,29 vuotta. |
| --- | --- |

(164)

Komissio on laskenut tätä varten lainojen painotetun keskimääräisen juoksuajan (Weighted Average Life, WAL), joka osoittaa, kuinka kauan kunkin euron takaisinmaksu kestää keskimäärin. Lainan 1 osalta painotetuksi keskimääräiseksi juoksuajaksi saatiin 3,92 vuotta, lainan 3 osalta 1,17 vuotta ja lainan 4 osalta 3,29 vuotta.

| (165) | Koska lainan 1 painotettu keskimääräinen juoksuaika on 3,92 vuotta, komissio on käyttänyt viitearvona kyseisen lainan peruskoron määrittämisessä neljän vuoden euromääräisten lainojen swap-korkoa (65). Lainan 3 painotettu keskimääräinen juoksuaika on 1,17 vuotta ja sen osalta lähimpänä mahdollisena viitearvona on käytetty yhden vuoden euromääräisten lainojen swap-korkoa (66). Lainan 4 painotettu keskimääräinen juoksuaika on 3,29 vuotta ja sen osalta lähimpänä mahdollisena viitearvona on käytetty kolmen vuoden euromääräisten lainojen swap-korkoa (67). Asianomaiset swap-korot ovat Bloombergin vahvistamia ja olivat voimassa lainan myöntämispäivänä (68). Vastaava swap-korko on [2–3 prosenttia] lainan 1 osalta, [1–1,5 prosenttia] lainan 3 osalta ja [1,5–2,5 prosenttia] lainan 4 osalta (69). |
| --- | --- |

(165)

Koska lainan 1 painotettu keskimääräinen juoksuaika on 3,92 vuotta, komissio on käyttänyt viitearvona kyseisen lainan peruskoron määrittämisessä neljän vuoden euromääräisten lainojen swap-korkoa (65). Lainan 3 painotettu keskimääräinen juoksuaika on 1,17 vuotta ja sen osalta lähimpänä mahdollisena viitearvona on käytetty yhden vuoden euromääräisten lainojen swap-korkoa (66). Lainan 4 painotettu keskimääräinen juoksuaika on 3,29 vuotta ja sen osalta lähimpänä mahdollisena viitearvona on käytetty kolmen vuoden euromääräisten lainojen swap-korkoa (67). Asianomaiset swap-korot ovat Bloombergin vahvistamia ja olivat voimassa lainan myöntämispäivänä (68). Vastaava swap-korko on [2–3 prosenttia] lainan 1 osalta, [1–1,5 prosenttia] lainan 3 osalta ja [1,5–2,5 prosenttia] lainan 4 osalta (69).

65

66

67

68

69

| (166) | Näin saadaan lainan 1 (sataprosenttisella valtiontakauksella) vertailukoroksi [2,5–4,5 prosenttia] (70), lainan 3 (sataprosenttisella valtiontakauksella) vertailukoroksi [1,5–3 prosenttia] (71) ja lainan 4 vertailukoroksi (sataprosenttisella valtiontakauksella) [2–3,5 prosenttia] (72). |
| --- | --- |

(166)

Näin saadaan lainan 1 (sataprosenttisella valtiontakauksella) vertailukoroksi [2,5–4,5 prosenttia] (70), lainan 3 (sataprosenttisella valtiontakauksella) vertailukoroksi [1,5–3 prosenttia] (71) ja lainan 4 vertailukoroksi (sataprosenttisella valtiontakauksella) [2–3,5 prosenttia] (72).

70

71

72

| (167) | Lainojen 1, 3 ja 4 korkotaso on näin laskettuja vertailukorkoja reilusti korkeampi (laina 1 [> 3 prosenttia; < 4,5 prosenttia], laina 3 [> 3 prosenttia; < 4,5 prosenttia] ja laina 4 [> 3 prosenttia; < 4,5 prosenttia]), mikä komission mielestä osoittaa, että lainat vastasivat markkinaolosuhteita, ja sulkee pois edun olemassaolon. |
| --- | --- |

(167)

Lainojen 1, 3 ja 4 korkotaso on näin laskettuja vertailukorkoja reilusti korkeampi (laina 1 [> 3 prosenttia; < 4,5 prosenttia], laina 3 [> 3 prosenttia; < 4,5 prosenttia] ja laina 4 [> 3 prosenttia; < 4,5 prosenttia]), mikä komission mielestä osoittaa, että lainat vastasivat markkinaolosuhteita, ja sulkee pois edun olemassaolon.

6.3.4   Tuen valikoivuus

Tuen valikoivuus

| (168) | Koska ISB:n lainat 2 ja 5 myönnettiin edullisin ehdoin ainoastaan FFHG:lle, toimenpiteet on luokiteltava valikoiviksi. |
| --- | --- |

(168)

Koska ISB:n lainat 2 ja 5 myönnettiin edullisin ehdoin ainoastaan FFHG:lle, toimenpiteet on luokiteltava valikoiviksi.

6.3.5   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (169) | Samoista syistä, jotka on mainittu johdanto-osan 120 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa, komissio katsoo, että FFHG:lle myönnetty valikoiva taloudellinen etu on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(169)

Samoista syistä, jotka on mainittu johdanto-osan 120 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa, komissio katsoo, että FFHG:lle myönnetty valikoiva taloudellinen etu on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.3.6   Päätelmät

Päätelmät

| (170) | Edellä johdanto-osan 140–169 kappaleessa esitetyn perusteella komissio päättelee, että ISB:n lainat 1, 3 ja 4 myönnettiin koroilla, joiden voidaan katsoa vastaavan markkinaolosuhteita, mikä sulkee pois edun olemassaolon. Koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kaikki edellytykset eivät täyty, komissio katsoo, että nämä ISB:n lainat eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(170)

Edellä johdanto-osan 140–169 kappaleessa esitetyn perusteella komissio päättelee, että ISB:n lainat 1, 3 ja 4 myönnettiin koroilla, joiden voidaan katsoa vastaavan markkinaolosuhteita, mikä sulkee pois edun olemassaolon. Koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kaikki edellytykset eivät täyty, komissio katsoo, että nämä ISB:n lainat eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (171) | Edellä johdanto-osan 140–169 kappaleessa esitetyn perusteella komissio päättelee, että ISB:n lainat 2 ja 5 myönnettiin vertailukorkoa matalammilla koroilla. Koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan muut edellytykset täyttyvät, komissio katsoo, että nämä ISB:n lainat ovat valtiontukea (vaikkakin määrältään pientä). |
| --- | --- |

(171)

Edellä johdanto-osan 140–169 kappaleessa esitetyn perusteella komissio päättelee, että ISB:n lainat 2 ja 5 myönnettiin vertailukorkoa matalammilla koroilla. Koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan muut edellytykset täyttyvät, komissio katsoo, että nämä ISB:n lainat ovat valtiontukea (vaikkakin määrältään pientä).

6.4   Tuen sääntöjenmukaisuus

Tuen sääntöjenmukaisuus

| (172) | SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on annettava tieto tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta, eivätkä ne saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä, ennen kuin menettelyssä on annettu lopullinen päätös. |
| --- | --- |

(172)

SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on annettava tieto tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta, eivätkä ne saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä, ennen kuin menettelyssä on annettu lopullinen päätös.

| (173) | Koska yhteisrahoitusjärjestelyn etuoikeutetuin ehdoin tarjoama rahoitus, ISB:n lainat 2 ja 5 sekä sataprosenttinen valtiontakaus on jo asetettu FFHG:n käyttöön, komissio katsoo, että Saksa ei ole noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vaatimuksia (73). |
| --- | --- |

(173)

Koska yhteisrahoitusjärjestelyn etuoikeutetuin ehdoin tarjoama rahoitus, ISB:n lainat 2 ja 5 sekä sataprosenttinen valtiontakaus on jo asetettu FFHG:n käyttöön, komissio katsoo, että Saksa ei ole noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vaatimuksia (73).

73

6.5   Soveltuvuus sisämarkkinoille

Soveltuvuus sisämarkkinoille

6.5.1   Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen soveltaminen

Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen soveltaminen

| (174) | Lufthansa katsoo, että komission olisi kyseessä olevien valtiontukitoimenpiteiden arvioinnissa sovellettava pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoja. |
| --- | --- |

(174)

Lufthansa katsoo, että komission olisi kyseessä olevien valtiontukitoimenpiteiden arvioinnissa sovellettava pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoja.

| (175) | Ilmailusuuntaviivat sisältävät lentoasemien julkista rahoitusta, myös toimintatukea, koskevia erityisiä ja yksityiskohtaisia sääntöjä. Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 117 kohdassa todetaan, että pienillä lentoasemilla voi olla vaikeuksia varmistaa rahoitusta toiminnalleen ilman julkisia varoja korkeiden kiinteiden kustannusten vuoksi (rahoitusvaje). |
| --- | --- |

(175)

Ilmailusuuntaviivat sisältävät lentoasemien julkista rahoitusta, myös toimintatukea, koskevia erityisiä ja yksityiskohtaisia sääntöjä. Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 117 kohdassa todetaan, että pienillä lentoasemilla voi olla vaikeuksia varmistaa rahoitusta toiminnalleen ilman julkisia varoja korkeiden kiinteiden kustannusten vuoksi (rahoitusvaje).

| (176) | Vaikka lentoaseman tukiasiaan olisi sovellettava pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoja, niitä ei voida soveltaa tähän tapaukseen, sillä FFHG ei ollut vaikeuksissa oleva yritys. |
| --- | --- |

(176)

Vaikka lentoaseman tukiasiaan olisi sovellettava pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoja, niitä ei voida soveltaa tähän tapaukseen, sillä FFHG ei ollut vaikeuksissa oleva yritys.

| (177) | Vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen (74) mukaan komissio tekee tukitoimenpiteitä koskevan tutkimuksen tuen myöntämishetkellä sovellettujen suuntaviivojen perusteella. Tässä tapauksessa tuki myönnettiin vuosina 2009–2011 (eli reilusti ennen vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen julkaisua virallisessa lehdessä), joten komissio tutkii, voitaisiinko FFHG:tä pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen (eli tuen myöntämishetkellä sovellettujen suuntaviivojen) perusteella. |
| --- | --- |

(177)

Vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen (74) mukaan komissio tekee tukitoimenpiteitä koskevan tutkimuksen tuen myöntämishetkellä sovellettujen suuntaviivojen perusteella. Tässä tapauksessa tuki myönnettiin vuosina 2009–2011 (eli reilusti ennen vuoden 2014 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen julkaisua virallisessa lehdessä), joten komissio tutkii, voitaisiinko FFHG:tä pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen (eli tuen myöntämishetkellä sovellettujen suuntaviivojen) perusteella.

74

| (178) | Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 kohdan mukaan yritys katsotaan vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, jos kyse on yhtiöstä, jonka osakkaiden vastuu on rajattu ja joka on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana, tai jos yritys täyttää kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yhtiön asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi. |
| --- | --- |

(178)

Vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 kohdan mukaan yritys katsotaan vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, jos kyse on yhtiöstä, jonka osakkaiden vastuu on rajattu ja joka on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana, tai jos yritys täyttää kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yhtiön asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi.

| (179) | Tässä tapauksessa kumpikaan ehdoista ei täyttynyt tuen myöntämishetkellä. FFHG on yhtiö, jonka osakkaiden vastuu on rajattu, ja sen merkitty pääoma pysyi 50 miljoonan euron tasolla vuosina 2007–2010 ja supistui hieman 50 miljoonasta eurosta 44 miljoonaan euroon vuonna 2011 ja 38 miljoonaan euroon vuonna 2012. FFHG ei myöskään ole täyttänyt kansallisessa lainsäädännössä vahvistettuja edellytyksiä yhtiön asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi. |
| --- | --- |

(179)

Tässä tapauksessa kumpikaan ehdoista ei täyttynyt tuen myöntämishetkellä. FFHG on yhtiö, jonka osakkaiden vastuu on rajattu, ja sen merkitty pääoma pysyi 50 miljoonan euron tasolla vuosina 2007–2010 ja supistui hieman 50 miljoonasta eurosta 44 miljoonaan euroon vuonna 2011 ja 38 miljoonaan euroon vuonna 2012. FFHG ei myöskään ole täyttänyt kansallisessa lainsäädännössä vahvistettuja edellytyksiä yhtiön asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi.

| (180) | Taulukossa 4 esitettyjen taloudellisten tulosten perusteella FFHG:tä ei voida pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä. Tässä yhteydessä vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 11 kohdassa todetaan, että vaikka mikään 10 kohdassa esitetyistä olosuhteista ei täyttyisi, yrityksen voidaan silti katsoa olevan vaikeuksissa, etenkin jos vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset merkit, kuten kasvavat tappiot, liikevaihdon supistuminen, tulorahoituksen pienentyminen, lisääntyvä velkaantuminen ja korkokustannusten nousu, ovat nähtävissä. Tässä tapauksessa FFHG:n taloudellinen tulos kuitenkin osoitti, että vaikka matkustajamäärä pieneni finanssi- ja talouskriisin vuoksi, yritys onnistui muuttamaan toimintaansa kannattavammaksi. |
| --- | --- |

(180)

Taulukossa 4 esitettyjen taloudellisten tulosten perusteella FFHG:tä ei voida pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä. Tässä yhteydessä vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 11 kohdassa todetaan, että vaikka mikään 10 kohdassa esitetyistä olosuhteista ei täyttyisi, yrityksen voidaan silti katsoa olevan vaikeuksissa, etenkin jos vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset merkit, kuten kasvavat tappiot, liikevaihdon supistuminen, tulorahoituksen pienentyminen, lisääntyvä velkaantuminen ja korkokustannusten nousu, ovat nähtävissä. Tässä tapauksessa FFHG:n taloudellinen tulos kuitenkin osoitti, että vaikka matkustajamäärä pieneni finanssi- ja talouskriisin vuoksi, yritys onnistui muuttamaan toimintaansa kannattavammaksi.

| (181) | Johdanto-osan 175 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyn perusteella komissio katsoo, että FFHG:tä ei voida pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä tuen myöntämishetkellä eikä vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoja voida sen vuoksi soveltaa. |
| --- | --- |

(181)

Johdanto-osan 175 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyn perusteella komissio katsoo, että FFHG:tä ei voida pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä tuen myöntämishetkellä eikä vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoja voida sen vuoksi soveltaa.

6.5.2   Vuosien 2014 ja 2005 ilmailusuuntaviivojen soveltaminen

Vuosien 2014 ja 2005 ilmailusuuntaviivojen soveltaminen

| (182) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa määrätään tietyistä poikkeuksista 107 artiklan 1 kohdassa määrättyyn yleiseen sääntöön, jonka mukaan valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille. Kyseessä olevaa tukea voidaan arvioida SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella: ”Sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää: [...] c) tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. |
| --- | --- |

(182)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa määrätään tietyistä poikkeuksista 107 artiklan 1 kohdassa määrättyyn yleiseen sääntöön, jonka mukaan valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille. Kyseessä olevaa tukea voidaan arvioida SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella: ”Sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää: [...] c) tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”.

| (183) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa annetaan tältä osin puitteet sen arvioimiseksi, voidaanko lentoasemille myönnettyä tukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(183)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa annetaan tältä osin puitteet sen arvioimiseksi, voidaanko lentoasemille myönnettyä tukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

| (184) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen (75) mukaan komissio katsoo, että ”valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annettua komission ilmoitusta” sovelletaan lentoasemille myönnettyyn sääntöjenvastaiseen investointitukeen. Jos sääntöjenvastainen investointituki on myönnetty ennen 4 päivää huhtikuuta 2014, komissio soveltaa sääntöjenvastaiseen investointitukeen sen myöntämishetkellä voimassa olleita sääntöjä. Näin ollen komissio soveltaa lentoasemille ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyyn sääntöjenvastaiseen investointitukeen vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa esitettyjä periaatteita (76). |
| --- | --- |

(184)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen (75) mukaan komissio katsoo, että ”valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annettua komission ilmoitusta” sovelletaan lentoasemille myönnettyyn sääntöjenvastaiseen investointitukeen. Jos sääntöjenvastainen investointituki on myönnetty ennen 4 päivää huhtikuuta 2014, komissio soveltaa sääntöjenvastaiseen investointitukeen sen myöntämishetkellä voimassa olleita sääntöjä. Näin ollen komissio soveltaa lentoasemille ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyyn sääntöjenvastaiseen investointitukeen vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa esitettyjä periaatteita (76).

75

76

| (185) | Sitä vastoin komissio totesi vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa, että ”sen ilmoitusta valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä” ei pitäisi soveltaa vireillä oleviin asioihin, jotka koskevat lentoasemille ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyä sääntöjenvastaista toimintatukea. Sen sijaan komissio soveltaa vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen periaatteita kaikkiin asioihin, jotka koskevat lentoasemille myönnettyä toimintatukea (vireillä olevat ilmoitukset ja sääntöjenvastainen ilmoittamaton tuki), vaikka tuki olisi myönnetty ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 ja ennen siirtymäkauden alkua (77). |
| --- | --- |

(185)

Sitä vastoin komissio totesi vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa, että ”sen ilmoitusta valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä” ei pitäisi soveltaa vireillä oleviin asioihin, jotka koskevat lentoasemille ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyä sääntöjenvastaista toimintatukea. Sen sijaan komissio soveltaa vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen periaatteita kaikkiin asioihin, jotka koskevat lentoasemille myönnettyä toimintatukea (vireillä olevat ilmoitukset ja sääntöjenvastainen ilmoittamaton tuki), vaikka tuki olisi myönnetty ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 ja ennen siirtymäkauden alkua (77).

77

| (186) | Komissio totesi jo johdanto-osan 173 kappaleessa, että arvioinnin kohteena olevat toimenpiteet ovat ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyä sääntöjenvastaista valtiontukea. |
| --- | --- |

(186)

Komissio totesi jo johdanto-osan 173 kappaleessa, että arvioinnin kohteena olevat toimenpiteet ovat ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyä sääntöjenvastaista valtiontukea.

6.5.3   Investointituen ja toimintatuen välinen ero

Investointituen ja toimintatuen välinen ero

| (187) | Määrittäessään, ovatko kyseessä olevat toimenpiteet sääntöjenvastaista investointi- vai toimintatukea, komission on otettava huomioon johdanto-osan 184 ja 185 kappaleessa mainitut vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen määräykset. |
| --- | --- |

(187)

Määrittäessään, ovatko kyseessä olevat toimenpiteet sääntöjenvastaista investointi- vai toimintatukea, komission on otettava huomioon johdanto-osan 184 ja 185 kappaleessa mainitut vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen määräykset.

| (188) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 25 kohdan r alakohdan mukaan investointituella tarkoitetaan ”tukea kiinteän käyttöpääoman rahoittamiseen, erityisesti kattamaan pääomakustannusten rahoitusvaje”. Kyseisen kohdan mukaan investointituki voi liittyä sekä ennakkomaksuun (eli kattaa ennakolta investointikustannuksia) että säännöllisesti erissä maksettavaan tukeen (kattamaan pääomakustannuksia vuotuisten poistojen ja rahoituskustannusten osalta). |
| --- | --- |

(188)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 25 kohdan r alakohdan mukaan investointituella tarkoitetaan ”tukea kiinteän käyttöpääoman rahoittamiseen, erityisesti kattamaan pääomakustannusten rahoitusvaje”. Kyseisen kohdan mukaan investointituki voi liittyä sekä ennakkomaksuun (eli kattaa ennakolta investointikustannuksia) että säännöllisesti erissä maksettavaan tukeen (kattamaan pääomakustannuksia vuotuisten poistojen ja rahoituskustannusten osalta).

| (189) | Toimintatuella taas tarkoitetaan tukea, joka kattaa lentoaseman toimintakustannukset kokonaan tai osittain, ja toimintakustannukset ovat määritelmän mukaisesti ”lentoasemalle lentoasemapalvelujen tarjoamisesta aiheutuvia kustannuksia, mukaan lukien sellaiset kustannusryhmät kuin henkilöstökustannukset, ostetut palvelut, viestintä, jätehuolto, energia, kunnossapito, vuokrat ja hallinto, mutta pois lukien pääomakustannukset, lentoaseman lentoyhtiöille tarjoama markkinointituki tai muut kannustimet, ja kustannukset, jotka kuuluvat yleisen edun piiriin” (78). |
| --- | --- |

(189)

Toimintatuella taas tarkoitetaan tukea, joka kattaa lentoaseman toimintakustannukset kokonaan tai osittain, ja toimintakustannukset ovat määritelmän mukaisesti ”lentoasemalle lentoasemapalvelujen tarjoamisesta aiheutuvia kustannuksia, mukaan lukien sellaiset kustannusryhmät kuin henkilöstökustannukset, ostetut palvelut, viestintä, jätehuolto, energia, kunnossapito, vuokrat ja hallinto, mutta pois lukien pääomakustannukset, lentoaseman lentoyhtiöille tarjoama markkinointituki tai muut kannustimet, ja kustannukset, jotka kuuluvat yleisen edun piiriin” (78).

78

| (190) | Näiden määritelmien perusteella komissio katsoo, että ISB:n lainoja varten etuoikeutetuin ehdoin tarjottu sataprosenttinen valtiontakaus sekä ISB:n lainat 2 ja 5 ovat FFHG:n hyväksi myönnettyä investointitukea. Kaikki nämä varat liittyivät sellaisten lainojen jälleenrahoitukseen, joilla puolestaan rahoitettiin tiettyä infrastruktuurin investointihanketta (katso taulukko 9). Lisäksi ISB:n lainat ovat määrältään yhtä suuria tai pienempiä kuin vastaavat toteutetut investoinnit.

  Taulukko 9


  ISB:n lainojen määrien ja käyttötarkoituksen vertailu
   (79)








  ISB:n laina | Lainamäärä (miljoonaa euroa) | Lainan käyttötarkoitus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 18,4 | [...] infrastruktuuri-investoinnit, joiden määrä on [...] |
| 2 | 20,0 | [...] infrastruktuuri-investoinnit, joiden määrä on [...] |
| 3 | 2,5 | [...] infrastruktuuri-investoinnit, joiden määrä on [...] |
| 4 | 25,9 | [...] infrastruktuuri-investoinnit, joiden määrä on [...] |
| 5 | 6,8 | [...] infrastruktuuri-investoinnit, joiden määrä on [...] |

(190)

Näiden määritelmien perusteella komissio katsoo, että ISB:n lainoja varten etuoikeutetuin ehdoin tarjottu sataprosenttinen valtiontakaus sekä ISB:n lainat 2 ja 5 ovat FFHG:n hyväksi myönnettyä investointitukea. Kaikki nämä varat liittyivät sellaisten lainojen jälleenrahoitukseen, joilla puolestaan rahoitettiin tiettyä infrastruktuurin investointihanketta (katso taulukko 9). Lisäksi ISB:n lainat ovat määrältään yhtä suuria tai pienempiä kuin vastaavat toteutetut investoinnit.

Taulukko 9

Taulukko 9

ISB:n lainojen määrien ja käyttötarkoituksen vertailu
   (79)

ISB:n lainojen määrien ja käyttötarkoituksen vertailu

79

ISB:n laina

Lainamäärä (miljoonaa euroa)

Lainan käyttötarkoitus

1

18,4

[...] infrastruktuuri-investoinnit, joiden määrä on [...]

2

20,0

[...] infrastruktuuri-investoinnit, joiden määrä on [...]

3

2,5

[...] infrastruktuuri-investoinnit, joiden määrä on [...]

4

25,9

[...] infrastruktuuri-investoinnit, joiden määrä on [...]

5

6,8

[...] infrastruktuuri-investoinnit, joiden määrä on [...]

| (191) | Näin ollen komissio katsoo, että ISB:n lainoja varten tarjottu sataprosenttinen valtiontakaus sekä ISB:n lainat 2 ja 5 ovat sääntöjenvastaista investointitukea, joka myönnettiin ennen 4 päivää huhtikuuta 2014, jolloin sen soveltuvuutta on arvioitava vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen nojalla. |
| --- | --- |

(191)

Näin ollen komissio katsoo, että ISB:n lainoja varten tarjottu sataprosenttinen valtiontakaus sekä ISB:n lainat 2 ja 5 ovat sääntöjenvastaista investointitukea, joka myönnettiin ennen 4 päivää huhtikuuta 2014, jolloin sen soveltuvuutta on arvioitava vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen nojalla.

| (192) | Yhteisrahoitusjärjestelyn etuoikeutetuin ehdoin tarjoaman rahoituksen osalta Saksa katsoo, että myös nämä varat käytettiin infrastruktuuri-investointien rahoittamiseen vuosina 2009–2012. |
| --- | --- |

(192)

Yhteisrahoitusjärjestelyn etuoikeutetuin ehdoin tarjoaman rahoituksen osalta Saksa katsoo, että myös nämä varat käytettiin infrastruktuuri-investointien rahoittamiseen vuosina 2009–2012.

| (193) | Frankfurt-Hahnin lentoasemalla toteutettiin yhteensä 46 miljoonan euron arvosta investointeja vuosina 2009–2012 (katso taulukko 3). Näiden investointien määrä vastaa suunnilleen varoja, jotka nostettiin yhteisrahoitusjärjestelystä samana ajanjaksona. Lisäksi liiketulos (80) (mukaan lukien satunnaiset tulot eli tulot, jotka eivät ole peräisin lentoaseman ilmailutoiminnasta tai muusta kuin ilmailutoiminnasta, sekä maan tai kiinteistön myyntitulot) oli vuosina 2009–2012 positiivinen (katso taulukko 4). Tämä viittaa siihen, että lentoasema pystyi kattamaan päivittäiset toimintakustannuksensa ja yhteisrahoitusjärjestelyn tarjoama rahoitus käytettiin lentoaseman infrastruktuuria koskevien investointien rahoittamiseen. Siten yhteisrahoitusjärjestelyn tarjoama rahoitus on sääntöjenvastaista investointitukea, joka myönnettiin ennen 4 päivää huhtikuuta 2014, jolloin sen soveltuvuutta on arvioitava vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen nojalla. Myös 6.5.3 jaksossa esitetyt näkökohdat pätevät tältä osin. Koska nostettujen varojen summa on kokonaisinvestointeja pienempi, tuen voidaan katsoa olevan oikeasuhteista ja tarpeellista. |
| --- | --- |

(193)

Frankfurt-Hahnin lentoasemalla toteutettiin yhteensä 46 miljoonan euron arvosta investointeja vuosina 2009–2012 (katso taulukko 3). Näiden investointien määrä vastaa suunnilleen varoja, jotka nostettiin yhteisrahoitusjärjestelystä samana ajanjaksona. Lisäksi liiketulos (80) (mukaan lukien satunnaiset tulot eli tulot, jotka eivät ole peräisin lentoaseman ilmailutoiminnasta tai muusta kuin ilmailutoiminnasta, sekä maan tai kiinteistön myyntitulot) oli vuosina 2009–2012 positiivinen (katso taulukko 4). Tämä viittaa siihen, että lentoasema pystyi kattamaan päivittäiset toimintakustannuksensa ja yhteisrahoitusjärjestelyn tarjoama rahoitus käytettiin lentoaseman infrastruktuuria koskevien investointien rahoittamiseen. Siten yhteisrahoitusjärjestelyn tarjoama rahoitus on sääntöjenvastaista investointitukea, joka myönnettiin ennen 4 päivää huhtikuuta 2014, jolloin sen soveltuvuutta on arvioitava vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen nojalla. Myös 6.5.3 jaksossa esitetyt näkökohdat pätevät tältä osin. Koska nostettujen varojen summa on kokonaisinvestointeja pienempi, tuen voidaan katsoa olevan oikeasuhteista ja tarpeellista.

80

| (194) | On kuitenkin pantava merkille, että yhteisrahoitusjärjestelystä nostettuja varoja ei osoitettu tiettyyn käyttötarkoitukseen. Lisäksi liiketulos (pois lukien satunnaiset tulot eli tulot, jotka eivät ole peräisin lentoaseman ilmailutoiminnasta tai muusta kuin ilmailutoiminnasta, sekä maan tai kiinteistön myyntitulot) oli negatiivinen tarkastelujaksolla (katso taulukko 4). Tämä voisi tarkoittaa sitä, että lentoaseman tavanomaisesta toiminnasta saadut tulot eivät riittäneet kattamaan sen toimintakustannuksia. Lisäksi Saksa ei ole pystynyt osoittamaan sellaisen mekanismin olemassaoloa, jolla olisi varmistettu, ettei yhteisrahoitusjärjestelyn varoja käytetä lentoaseman päivittäisen toiminnan rahoittamiseen. |
| --- | --- |

(194)

On kuitenkin pantava merkille, että yhteisrahoitusjärjestelystä nostettuja varoja ei osoitettu tiettyyn käyttötarkoitukseen. Lisäksi liiketulos (pois lukien satunnaiset tulot eli tulot, jotka eivät ole peräisin lentoaseman ilmailutoiminnasta tai muusta kuin ilmailutoiminnasta, sekä maan tai kiinteistön myyntitulot) oli negatiivinen tarkastelujaksolla (katso taulukko 4). Tämä voisi tarkoittaa sitä, että lentoaseman tavanomaisesta toiminnasta saadut tulot eivät riittäneet kattamaan sen toimintakustannuksia. Lisäksi Saksa ei ole pystynyt osoittamaan sellaisen mekanismin olemassaoloa, jolla olisi varmistettu, ettei yhteisrahoitusjärjestelyn varoja käytetä lentoaseman päivittäisen toiminnan rahoittamiseen.

| (195) | Nämä seikat huomioon ottaen ei voida sulkea pois sitä, että yhteisrahoitusjärjestelyn varoilla ehkäistiin FFHG:n maksuvalmiuden heikentymistä, mikä olisi voinut pakottaa lentoaseman pitäjän vähentämään investointejaan tai muuttaa yrityksen vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Sen vuoksi yhteisrahoitusjärjestelyn tarjoamaa rahoitusta voidaan pitää sääntöjenvastaisena toimintatukena, joka myönnettiin ennen 4 päivää huhtikuuta 2014, jolloin sen soveltuvuutta on arvioitava vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen nojalla. Tämä arviointi esitetään jäljempänä 6.5.4 jaksossa. |
| --- | --- |

(195)

Nämä seikat huomioon ottaen ei voida sulkea pois sitä, että yhteisrahoitusjärjestelyn varoilla ehkäistiin FFHG:n maksuvalmiuden heikentymistä, mikä olisi voinut pakottaa lentoaseman pitäjän vähentämään investointejaan tai muuttaa yrityksen vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Sen vuoksi yhteisrahoitusjärjestelyn tarjoamaa rahoitusta voidaan pitää sääntöjenvastaisena toimintatukena, joka myönnettiin ennen 4 päivää huhtikuuta 2014, jolloin sen soveltuvuutta on arvioitava vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen nojalla. Tämä arviointi esitetään jäljempänä 6.5.4 jaksossa.

6.5.4   Investointituen soveltuvuus sisämarkkinoille vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen mukaisesti

Investointituen soveltuvuus sisämarkkinoille vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen mukaisesti

| (196) | Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 61 kohdan mukaan komission on selvitettävä, täyttyvätkö seuraavat kumulatiiviset edellytykset:






  a) | vastaako infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö jotakin selkeästi määriteltyä yhteisen edun mukaista tavoitetta (aluekehitys, liikenneyhteyksien parantaminen jne.); |
| --- | --- | --- |

(196)

Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 61 kohdan mukaan komission on selvitettävä, täyttyvätkö seuraavat kumulatiiviset edellytykset:

a)

vastaako infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö jotakin selkeästi määriteltyä yhteisen edun mukaista tavoitetta (aluekehitys, liikenneyhteyksien parantaminen jne.);

| b) | onko infrastruktuuri tarpeen ja oikeasuhteinen vahvistetun tavoitteen kannalta; |
| --- | --- |

b)

onko infrastruktuuri tarpeen ja oikeasuhteinen vahvistetun tavoitteen kannalta;

| c) | ovatko infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön; |
| --- | --- |

c)

ovatko infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön;

| d) | onko kaikilla mahdollisilla käyttäjillä tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön; ja |
| --- | --- |

d)

onko kaikilla mahdollisilla käyttäjillä tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön; ja

| e) | vaikuttaako tuki kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa yhteisön etujen kanssa. |
| --- | --- |

e)

vaikuttaako tuki kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa yhteisön etujen kanssa.

| (197) | Lisäksi lentoasemille myönnettävällä valtiontuella, kuten muillakin valtiontuilla, on oltava kannustava vaikutus ja sen on oltava välttämätöntä ja oikeassa suhteessa oikeutettuun tavoitteeseen, jotta se soveltuisi sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(197)

Lisäksi lentoasemille myönnettävällä valtiontuella, kuten muillakin valtiontuilla, on oltava kannustava vaikutus ja sen on oltava välttämätöntä ja oikeassa suhteessa oikeutettuun tavoitteeseen, jotta se soveltuisi sisämarkkinoille.

| (198) | Saksa totesi, että FFHG:n hyväksi myönnetty investointituki on kaikkien vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa vahvistettujen soveltuvuusedellytysten mukaista. |
| --- | --- |

(198)

Saksa totesi, että FFHG:n hyväksi myönnetty investointituki on kaikkien vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa vahvistettujen soveltuvuusedellytysten mukaista.

a)   Tuki vastaa selkeästi määriteltyä yhteisen edun mukaista tavoitetta

| (199) | FFHG:n hyväksi myönnetyllä investointituella oli tarkoitus rahoittaa entisen Yhdysvaltain sotilastukikohdan muuntaminen siviililentoasemaksi ja kehittää merkittävästi lentoaseman infrastruktuuria. Näillä toimenpiteillä oli huomattava vaikutus aluekehitykseen, alueellisiin yhteyksiin ja uusien työpaikkojen luomiseen Hunsrückin alueella, joka kärsi taloudellisesti Yhdysvaltain sotilastukikohdan sulkemisesta, sekä Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumisen helpottamiseen. |
| --- | --- |

(199)

FFHG:n hyväksi myönnetyllä investointituella oli tarkoitus rahoittaa entisen Yhdysvaltain sotilastukikohdan muuntaminen siviililentoasemaksi ja kehittää merkittävästi lentoaseman infrastruktuuria. Näillä toimenpiteillä oli huomattava vaikutus aluekehitykseen, alueellisiin yhteyksiin ja uusien työpaikkojen luomiseen Hunsrückin alueella, joka kärsi taloudellisesti Yhdysvaltain sotilastukikohdan sulkemisesta, sekä Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumisen helpottamiseen.

| (200) | Kuten Saksa totesi, useat Hunsrückin aluetta ympäröivät alueet (kuten Birkenfeldin piirikunta) oli merkitty tukea tarvitseviksi alueiksi yhteisessä toimenpiteessä (Gemeinschaftsaufgabe ”Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”). Tarkastelujaksona Birkenfeldin piirikuntaa pidettiin ainakin osittain alueena, jonka bruttokansantuote (BKT) oli alle unionin keskiarvon (81). |
| --- | --- |

(200)

Kuten Saksa totesi, useat Hunsrückin aluetta ympäröivät alueet (kuten Birkenfeldin piirikunta) oli merkitty tukea tarvitseviksi alueiksi yhteisessä toimenpiteessä (Gemeinschaftsaufgabe ”Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”). Tarkastelujaksona Birkenfeldin piirikuntaa pidettiin ainakin osittain alueena, jonka bruttokansantuote (BKT) oli alle unionin keskiarvon (81).

81

| (201) | Komissio katsoo, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman kehittämisellä vaikutettiin myös merkittävästi uusien työpaikkojen luomiseen Hunsrückin alueella. Kuten Saksa osoitti, ottaen huomioon kaikki Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminnan osa-alueet lentoasema toi Hunsrückin alueelle 3 063 työpaikkaa vuonna 2012, ja näistä 74 prosenttia oli kokoaikaisia työsuhteita ja työntekijöistä 90 prosenttia myös asui alueella. |
| --- | --- |

(201)

Komissio katsoo, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman kehittämisellä vaikutettiin myös merkittävästi uusien työpaikkojen luomiseen Hunsrückin alueella. Kuten Saksa osoitti, ottaen huomioon kaikki Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminnan osa-alueet lentoasema toi Hunsrückin alueelle 3 063 työpaikkaa vuonna 2012, ja näistä 74 prosenttia oli kokoaikaisia työsuhteita ja työntekijöistä 90 prosenttia myös asui alueella.

| (202) | Lisäksi Frankfurt-Hahnin lentoaseman kehittämisellä oli myönteisiä välillisiä ja katalyyttisia vaikutuksia työpaikkojen luomiseen alueella sekä yleisemmin aluekehitykseen, sillä se lisäsi taloudellista ja matkailualan toimintaa. Saksan toimittamien tietojen mukaan Frankfurt-Hahnin lentoasema vaikuttaa merkittävästi alueelle (~ 33 prosenttia matkustajista eli noin miljoona matkustajaa vuonna 2005) ja alueelta pois suuntautuvan matkailun (~ 67 prosenttia matkustajista) kehittämiseen Rheinland-Pfalzin osavaltiossa. Saksa totesi, että 88 prosenttia alueelle saapuvista matkustajista viipyi siellä vähintään yhden yön ja tuotti noin 5,7 miljoonaa yöpymisvuorokautta vuonna 2005. Frankfurt-Hahnin lentoasemalle saapuvista matkailijoista 88 prosenttia viipyy vähintään yhden yön ja heistä yli 80 prosenttia viipyy 2–10 yötä, joten nämä matkailijat tuottavat alueelle vuosittain yhteensä noin 133,7 miljoonaa euroa. Lisäksi alueelle suuntautuva matkailu on tuonut noin 11 000 työpaikkaa Rheinland-Pfalzin osavaltioon. |
| --- | --- |

(202)

Lisäksi Frankfurt-Hahnin lentoaseman kehittämisellä oli myönteisiä välillisiä ja katalyyttisia vaikutuksia työpaikkojen luomiseen alueella sekä yleisemmin aluekehitykseen, sillä se lisäsi taloudellista ja matkailualan toimintaa. Saksan toimittamien tietojen mukaan Frankfurt-Hahnin lentoasema vaikuttaa merkittävästi alueelle (~ 33 prosenttia matkustajista eli noin miljoona matkustajaa vuonna 2005) ja alueelta pois suuntautuvan matkailun (~ 67 prosenttia matkustajista) kehittämiseen Rheinland-Pfalzin osavaltiossa. Saksa totesi, että 88 prosenttia alueelle saapuvista matkustajista viipyi siellä vähintään yhden yön ja tuotti noin 5,7 miljoonaa yöpymisvuorokautta vuonna 2005. Frankfurt-Hahnin lentoasemalle saapuvista matkailijoista 88 prosenttia viipyy vähintään yhden yön ja heistä yli 80 prosenttia viipyy 2–10 yötä, joten nämä matkailijat tuottavat alueelle vuosittain yhteensä noin 133,7 miljoonaa euroa. Lisäksi alueelle suuntautuva matkailu on tuonut noin 11 000 työpaikkaa Rheinland-Pfalzin osavaltioon.

| (203) | Tarkasteltavilla tuetuilla investoinneilla autettiin parantamaan myös alueen liikenneyhteyksiä. Kannattamattomien lentoasemien päällekkäisyys (tai käyttämättömän lisäkapasiteetin luominen) ei kuitenkaan edistä yhteisen edun mukaista tavoitetta. Tässä tapauksessa komissio katsoo, että investointituki ei aiheuta tällaista päällekkäisyyttä, joka heikentäisi olemassa olevan infrastruktuurin käyttöön liittyviä odotuksia keskipitkällä aikavälillä muilla läheisillä lentoasemilla. Enintään 100 kilometrin etäisyydellä tai 60 minuutin matkan päässä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta ei ole muita lentoasemia. Lähimmät lentoasemat ovat Frankfurt am Mainin lentoasema, joka sijaitsee 115 kilometrin tai 1 tunnin 15 minuutin ajomatkan päässä, sekä Luxemburgin lentoasema, joka sijaitsee 111 kilometrin tai 1,5 tunnin matkan päässä. |
| --- | --- |

(203)

Tarkasteltavilla tuetuilla investoinneilla autettiin parantamaan myös alueen liikenneyhteyksiä. Kannattamattomien lentoasemien päällekkäisyys (tai käyttämättömän lisäkapasiteetin luominen) ei kuitenkaan edistä yhteisen edun mukaista tavoitetta. Tässä tapauksessa komissio katsoo, että investointituki ei aiheuta tällaista päällekkäisyyttä, joka heikentäisi olemassa olevan infrastruktuurin käyttöön liittyviä odotuksia keskipitkällä aikavälillä muilla läheisillä lentoasemilla. Enintään 100 kilometrin etäisyydellä tai 60 minuutin matkan päässä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta ei ole muita lentoasemia. Lähimmät lentoasemat ovat Frankfurt am Mainin lentoasema, joka sijaitsee 115 kilometrin tai 1 tunnin 15 minuutin ajomatkan päässä, sekä Luxemburgin lentoasema, joka sijaitsee 111 kilometrin tai 1,5 tunnin matkan päässä.

| (204) | Frankfurt am Mainin lentoasema on kansainvälinen keskuslentoasema, joka tarjoaa paljon erilaisia reittikohteita ja jota käyttävät pääasiassa jatkolentoja tarjoavat reittiliikenteen harjoittajat, kun taas Frankfurt-Hahnin lentoasema tarjoaa halpalentoyhtiöiden kahden paikan välisiä lentoja. Liikenne Frankfurt am Mainin lentoasemalla on kasvanut tasaisesti 49,4 miljoonasta matkustajasta noin 58 miljoonaan vuosina 2000–2012. Tämän ajanjakson aikana kasvua ovat kuitenkin vaikeuttaneet ruuhkaongelmat ja kapasiteetin rajoitukset. Kuten Saksa totesi, Frankfurt am Mainin lentoaseman kapasiteetti ylittyi jatkuvasti. Sen vuoksi Saksa esitti, että etenkin sen ympärivuorokautisen toimiluvan huomioon ottaen Frankfurt-Hahnin lentoaseman pystyi merkittävästi tarjoamaan lisäkapasiteettia, jolla helpotettiin ruuhkautumista Frankfurt am Mainin lentoasemalla. Vuoteen 2009 saakka Fraport oli FFHG:n enemmistöosakas, Frankfurt-Hahnin lentoaseman (2,7 miljoonaa matkustajaa vuonna 2013, noin 4 miljoonaa matkustajaa huippuvuonna 2007) pitäjä sekä Frankfurt am Mainin lentoaseman (58 miljoonaa matkustajaa ja 2,1 miljoonaa tonnia rahtia) pitäjä ja pyrki siten toteuttamaan monipuolistamisstrategiaa. |
| --- | --- |

(204)

Frankfurt am Mainin lentoasema on kansainvälinen keskuslentoasema, joka tarjoaa paljon erilaisia reittikohteita ja jota käyttävät pääasiassa jatkolentoja tarjoavat reittiliikenteen harjoittajat, kun taas Frankfurt-Hahnin lentoasema tarjoaa halpalentoyhtiöiden kahden paikan välisiä lentoja. Liikenne Frankfurt am Mainin lentoasemalla on kasvanut tasaisesti 49,4 miljoonasta matkustajasta noin 58 miljoonaan vuosina 2000–2012. Tämän ajanjakson aikana kasvua ovat kuitenkin vaikeuttaneet ruuhkaongelmat ja kapasiteetin rajoitukset. Kuten Saksa totesi, Frankfurt am Mainin lentoaseman kapasiteetti ylittyi jatkuvasti. Sen vuoksi Saksa esitti, että etenkin sen ympärivuorokautisen toimiluvan huomioon ottaen Frankfurt-Hahnin lentoaseman pystyi merkittävästi tarjoamaan lisäkapasiteettia, jolla helpotettiin ruuhkautumista Frankfurt am Mainin lentoasemalla. Vuoteen 2009 saakka Fraport oli FFHG:n enemmistöosakas, Frankfurt-Hahnin lentoaseman (2,7 miljoonaa matkustajaa vuonna 2013, noin 4 miljoonaa matkustajaa huippuvuonna 2007) pitäjä sekä Frankfurt am Mainin lentoaseman (58 miljoonaa matkustajaa ja 2,1 miljoonaa tonnia rahtia) pitäjä ja pyrki siten toteuttamaan monipuolistamisstrategiaa.

| (205) | Luxemburgin lentoasemalla, joka on Frankfurt-Hahnin lähin lentoasema mutta sijaitsee silti noin 111 kilometrin etäisyydellä tai 1,5 tunnin ajomatkan päässä, oli noin 1,7 miljoonaa matkustajaa vuonna 2008, ja määrä kasvoi nopeasti 2,2 miljoonaan vuonna 2013. Vaikka Luxemburgin lentoasemalla on hieman Frankfurt-Hahnin lentoasemaa vähemmän matkustajaliikennettä, sen rahtitoiminta on huomattavasti laajempaa (674 000 tonnia vuonna 2013). Lentoasema tarjoaa erilaisia reittilentoja Euroopan pääkaupunkeihin sekä tilauslentoja lomakohteisiin. Reittikohteiden valinta täyttää suurelta osin Luxemburgissa sijaitsevien rahoituslaitosten ja kansainvälisten elinten työntekijöiden tarpeet. |
| --- | --- |

(205)

Luxemburgin lentoasemalla, joka on Frankfurt-Hahnin lähin lentoasema mutta sijaitsee silti noin 111 kilometrin etäisyydellä tai 1,5 tunnin ajomatkan päässä, oli noin 1,7 miljoonaa matkustajaa vuonna 2008, ja määrä kasvoi nopeasti 2,2 miljoonaan vuonna 2013. Vaikka Luxemburgin lentoasemalla on hieman Frankfurt-Hahnin lentoasemaa vähemmän matkustajaliikennettä, sen rahtitoiminta on huomattavasti laajempaa (674 000 tonnia vuonna 2013). Lentoasema tarjoaa erilaisia reittilentoja Euroopan pääkaupunkeihin sekä tilauslentoja lomakohteisiin. Reittikohteiden valinta täyttää suurelta osin Luxemburgissa sijaitsevien rahoituslaitosten ja kansainvälisten elinten työntekijöiden tarpeet.

| (206) | Saarbrückenin lentoasema sijaitsee noin 128 kilometrin etäisyydellä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, ja ajomatka lentoasemien välillä kestää yli kaksi tuntia. Frankfurt-Hahnin lentoasemaa käyttävät pääasiassa halpalentoyhtiöt (Ryanair), ja rahti on varsin tärkeä osa sen liiketoimintamallia, kun taas Saarbrückenin lentoasema tarjoaa lähinnä reittilentoja kotimaan kohteisiin ja harjoittaa ainoastaan vähäistä lentorahtiliikennettä. |
| --- | --- |

(206)

Saarbrückenin lentoasema sijaitsee noin 128 kilometrin etäisyydellä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, ja ajomatka lentoasemien välillä kestää yli kaksi tuntia. Frankfurt-Hahnin lentoasemaa käyttävät pääasiassa halpalentoyhtiöt (Ryanair), ja rahti on varsin tärkeä osa sen liiketoimintamallia, kun taas Saarbrückenin lentoasema tarjoaa lähinnä reittilentoja kotimaan kohteisiin ja harjoittaa ainoastaan vähäistä lentorahtiliikennettä.

| (207) | Zweibrückenin lentoaseman osalta Saksa korosti, että 127 kilometrin etäisyys Frankfurt-Hahnin lentoasemaan tarkoittaa 1 tunnin 27 minuutin ajomatkaa tai noin neljän tunnin junamatkaa. Lisäksi Saksa totesi, että vuosien 2005–2012 matkustaja- ja lentorahtiliikennettä tarkastelemalla kyseisten lentoasemien välillä ei voida havaita korvaavuutta. |
| --- | --- |

(207)

Zweibrückenin lentoaseman osalta Saksa korosti, että 127 kilometrin etäisyys Frankfurt-Hahnin lentoasemaan tarkoittaa 1 tunnin 27 minuutin ajomatkaa tai noin neljän tunnin junamatkaa. Lisäksi Saksa totesi, että vuosien 2005–2012 matkustaja- ja lentorahtiliikennettä tarkastelemalla kyseisten lentoasemien välillä ei voida havaita korvaavuutta.

| (208) | Komissio huomauttaa, että Frankfurt-Hahnin ja Zweibrückenin lentoasemien toiminnassa on tiettyä päällekkäisyyttä, sillä myös Zweibrückenin lentoasemalla käsitellään lentorahtia ja se tarjoaa pääasiassa tilauslentoja. Tässä yhteydessä komissio panee merkille, että rahtiliikenteen liikkuvuus on usein suurempaa kuin matkustajaliikenteen (82). Yleensä rahtilentoasemien vaikutusalueen katsotaan ulottuvan vähintään 200 kilometrin säteelle ja kahden tunnin matkan päähän. Alan toimijoiden esittämien huomautusten mukaan enintään puolen päivän kuljetusaika (eli enintään 12 tunnin ajoaika kuorma-autolla) olisi yleisesti ottaen huolitsijoiden kannalta kohtuullinen rahdin kuljettamiseen (83). Lisäksi tilausliikenteessä aika ei yleensä ole yhtä merkittävä tekijä ja enintään kahden tunnin ajomatka voi olla kohtuullinen. |
| --- | --- |

(208)

Komissio huomauttaa, että Frankfurt-Hahnin ja Zweibrückenin lentoasemien toiminnassa on tiettyä päällekkäisyyttä, sillä myös Zweibrückenin lentoasemalla käsitellään lentorahtia ja se tarjoaa pääasiassa tilauslentoja. Tässä yhteydessä komissio panee merkille, että rahtiliikenteen liikkuvuus on usein suurempaa kuin matkustajaliikenteen (82). Yleensä rahtilentoasemien vaikutusalueen katsotaan ulottuvan vähintään 200 kilometrin säteelle ja kahden tunnin matkan päähän. Alan toimijoiden esittämien huomautusten mukaan enintään puolen päivän kuljetusaika (eli enintään 12 tunnin ajoaika kuorma-autolla) olisi yleisesti ottaen huolitsijoiden kannalta kohtuullinen rahdin kuljettamiseen (83). Lisäksi tilausliikenteessä aika ei yleensä ole yhtä merkittävä tekijä ja enintään kahden tunnin ajomatka voi olla kohtuullinen.

82

83

| (209) | Samanaikaisesti on pantava merkille, että ennen Zweibrückenin lentoaseman tuloa markkinoille vuonna 2006 Frankfurt-Hahnin lentoasema oli jo asemansa vakiinnuttanut lentoasema, jonka kautta kulki yli kolme miljoonaa matkustajaa ja 123 000 tonnia rahtia. Ottaen huomioon kahden lentoaseman aikaisemman kehityksen, maantieteellisen sijainnin ja Frankfurt-Hahnin lentoaseman vapaan kapasiteetin, joka oli saatavilla Zweibrückenin lentoaseman tullessa kaupallisille ilmailumarkkinoille vuonna 2006, komissio toteaa, että tarpeettoman infrastruktuurin päällekkäisyyden aiheutti pikemminkin Zweibrückenin lentoaseman avaaminen. |
| --- | --- |

(209)

Samanaikaisesti on pantava merkille, että ennen Zweibrückenin lentoaseman tuloa markkinoille vuonna 2006 Frankfurt-Hahnin lentoasema oli jo asemansa vakiinnuttanut lentoasema, jonka kautta kulki yli kolme miljoonaa matkustajaa ja 123 000 tonnia rahtia. Ottaen huomioon kahden lentoaseman aikaisemman kehityksen, maantieteellisen sijainnin ja Frankfurt-Hahnin lentoaseman vapaan kapasiteetin, joka oli saatavilla Zweibrückenin lentoaseman tullessa kaupallisille ilmailumarkkinoille vuonna 2006, komissio toteaa, että tarpeettoman infrastruktuurin päällekkäisyyden aiheutti pikemminkin Zweibrückenin lentoaseman avaaminen.

| (210) | Sen vuoksi komissio toteaa, että investoinnit Frankfurt-Hahnin lentoasemaan eivät aiheuta olemassa olevan kannattamattoman infrastruktuurin päällekkäisyyttä. Sitä vastoin Frankfurt-Hahnin lentoasema on merkittävästi auttanut vähentämään Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumista, mikä ei kuitenkaan ole rajoittanut Frankfurt am Mainin lentoaseman laajennussuunnitelmia. Jos Frankfurt-Hahnin lentoasemaa koskevia investointeja ei olisi toteutettu, alueen liikennetarpeita ei välttämättä olisi voitu täyttää. |
| --- | --- |

(210)

Sen vuoksi komissio toteaa, että investoinnit Frankfurt-Hahnin lentoasemaan eivät aiheuta olemassa olevan kannattamattoman infrastruktuurin päällekkäisyyttä. Sitä vastoin Frankfurt-Hahnin lentoasema on merkittävästi auttanut vähentämään Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumista, mikä ei kuitenkaan ole rajoittanut Frankfurt am Mainin lentoaseman laajennussuunnitelmia. Jos Frankfurt-Hahnin lentoasemaa koskevia investointeja ei olisi toteutettu, alueen liikennetarpeita ei välttämättä olisi voitu täyttää.

| (211) | Johdanto-osan 199–210 kappaleessa esitetyn perusteella komissio toteaa, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman infrastruktuurin rakentamiseen ja toimintaan kohdistetulla investointituella vastataan selkeästi määriteltyyn yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen eli alueen taloudelliseen kehitykseen, työpaikkojen luomiseen ja alueen liikenneyhteyksien parantamiseen. |
| --- | --- |

(211)

Johdanto-osan 199–210 kappaleessa esitetyn perusteella komissio toteaa, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman infrastruktuurin rakentamiseen ja toimintaan kohdistetulla investointituella vastataan selkeästi määriteltyyn yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen eli alueen taloudelliseen kehitykseen, työpaikkojen luomiseen ja alueen liikenneyhteyksien parantamiseen.

b)   Infrastruktuuri on tarpeen ja oikeasuhteinen tavoitteeseen nähden

| (212) | Saksan mukaan investoinnit toteutettiin tarpeiden mukaisesti (ja olivat siten oikeasuhteisia) ja rakennettu infrastruktuuri oli lentoasemalle tarpeen, jotta voitiin taata toimivat yhteydet, mahdollistaa alueen kehittäminen ja vähentää Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumista. |
| --- | --- |

(212)

Saksan mukaan investoinnit toteutettiin tarpeiden mukaisesti (ja olivat siten oikeasuhteisia) ja rakennettu infrastruktuuri oli lentoasemalle tarpeen, jotta voitiin taata toimivat yhteydet, mahdollistaa alueen kehittäminen ja vähentää Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumista.

| (213) | Saksan toimittamien tietojen perusteella komissio on yhtä mieltä siitä, että rahoitetut investoinnit olivat tarpeen ja oikeasuhteisia yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen nähden (katso johdanto-osan 68 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Ilman näitä investointeja entisen Yhdysvaltain tukikohdan muuntaminen täysin toimivaksi siviililentoasemaksi ei olisi ollut mahdollista. Matkustaja- ja rahtitilojen sekä asematasojen rakentaminen ja rullausteiden uudistaminen olivat välttämättömiä siviililentotoiminnan kehittämisen kannalta. Siten rakennettu infrastruktuuri oli lentoasemalle tarpeen yhteyksien tarjoamiseksi ja aluekehityksen edistämiseksi. |
| --- | --- |

(213)

Saksan toimittamien tietojen perusteella komissio on yhtä mieltä siitä, että rahoitetut investoinnit olivat tarpeen ja oikeasuhteisia yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen nähden (katso johdanto-osan 68 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Ilman näitä investointeja entisen Yhdysvaltain tukikohdan muuntaminen täysin toimivaksi siviililentoasemaksi ei olisi ollut mahdollista. Matkustaja- ja rahtitilojen sekä asematasojen rakentaminen ja rullausteiden uudistaminen olivat välttämättömiä siviililentotoiminnan kehittämisen kannalta. Siten rakennettu infrastruktuuri oli lentoasemalle tarpeen yhteyksien tarjoamiseksi ja aluekehityksen edistämiseksi.

| (214) | Infrastruktuurihanke toteutettiin lisäksi vain siinä määrin, kuin oli tarpeen asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi: infrastruktuuri rakennettiin enintään 4–5 miljoonan matkustajan matkustajaliikennettä ja 500 000 tonnin rahtiliikennettä varten, ja kuten taulukoissa 1 ja 2 esitetyt liikennetiedot osoittavat, matkustajaliikenne kasvoi tasaisesti vuoteen 2007 saakka, jolloin se saavutti neljän miljoonan matkustajan ennätysmäärän (minkä jälkeen määrä supistui 2,7 miljoonaan vuonna 2013 johdanto-osan 219 kappaleessa esitetyistä syistä), ja rahtiliikenteen määrä kasvoi yli 500 000 tonniin vuonna 2011. Tämä tarkoittaa, että odotettu liikennekysyntä vastasi suurelta osin tosiasiallista kysyntää ja että investoinnit eivät olleet suhteettoman suuria. |
| --- | --- |

(214)

Infrastruktuurihanke toteutettiin lisäksi vain siinä määrin, kuin oli tarpeen asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi: infrastruktuuri rakennettiin enintään 4–5 miljoonan matkustajan matkustajaliikennettä ja 500 000 tonnin rahtiliikennettä varten, ja kuten taulukoissa 1 ja 2 esitetyt liikennetiedot osoittavat, matkustajaliikenne kasvoi tasaisesti vuoteen 2007 saakka, jolloin se saavutti neljän miljoonan matkustajan ennätysmäärän (minkä jälkeen määrä supistui 2,7 miljoonaan vuonna 2013 johdanto-osan 219 kappaleessa esitetyistä syistä), ja rahtiliikenteen määrä kasvoi yli 500 000 tonniin vuonna 2011. Tämä tarkoittaa, että odotettu liikennekysyntä vastasi suurelta osin tosiasiallista kysyntää ja että investoinnit eivät olleet suhteettoman suuria.

| (215) | Investointien aiheuttamaa kannattamattoman infrastruktuurin päällekkäisyyttä on tärkeää välttää, mutta tästä ei ollut kyse tässä tapauksessa. Kuten johdanto-osan 203–210 kappaleessa selvitetään, enintään 100 kilometrin etäisyydellä ja 60 minuutin matkan päässä ei ole muita lentoasemia, ja vaikka tarkastellaan laajempaa vaikutusaluetta, investoinneilla ei ole päällekkäisyysvaikutuksia. Lähin lentoasema on Frankfurt am Mainin lentoasema, jonka ruuhkautumista Frankfurt-Hahnin lentoaseman oli määrä vähentää. |
| --- | --- |

(215)

Investointien aiheuttamaa kannattamattoman infrastruktuurin päällekkäisyyttä on tärkeää välttää, mutta tästä ei ollut kyse tässä tapauksessa. Kuten johdanto-osan 203–210 kappaleessa selvitetään, enintään 100 kilometrin etäisyydellä ja 60 minuutin matkan päässä ei ole muita lentoasemia, ja vaikka tarkastellaan laajempaa vaikutusaluetta, investoinneilla ei ole päällekkäisyysvaikutuksia. Lähin lentoasema on Frankfurt am Mainin lentoasema, jonka ruuhkautumista Frankfurt-Hahnin lentoaseman oli määrä vähentää.

| (216) | Esitetyt näkökohdat huomioon ottaen komissio katsoo, että tämä soveltuvuusedellytys täyttyy. |
| --- | --- |

(216)

Esitetyt näkökohdat huomioon ottaen komissio katsoo, että tämä soveltuvuusedellytys täyttyy.

c)   Infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset ovat keskipitkällä aikavälillä tyydyttäviä

| (217) | Saksa totesi, että ennen lentoaseman infrastruktuurin kehittämispäätöksen tekemistä ulkopuolisilla asiantuntijoilla teetettiin liikennemääräennusteita, joilla pyrittiin määrittämään Frankfurt-Hahnin lentoaseman liikennepotentiaali. |
| --- | --- |

(217)

Saksa totesi, että ennen lentoaseman infrastruktuurin kehittämispäätöksen tekemistä ulkopuolisilla asiantuntijoilla teetettiin liikennemääräennusteita, joilla pyrittiin määrittämään Frankfurt-Hahnin lentoaseman liikennepotentiaali.

| (218) | Toimitetuista tiedoista käy ilmi, että ulkopuoliset asiantuntijat arvioivat tuolloin liikenteen kasvavan voimakkaasti 0,3 miljoonasta matkustajasta vuonna 2000 enintään 3,8 miljoonaan matkustajaan vuoteen 2010 mennessä (katso kaavio 6 ja kaavio 7). Rahtiliikenteen kehityksen osalta asiantuntijat ennakoivat kasvua 151 000 tonnista vuonna 2001 enintään 386 000 tonniin vuonna 2010 (katso kaavio 8), ja rahtitoiminnan odotettiin kasvavan vuosina 2006–2010, sillä rahtilentojen arvioitiin siirtyvän Frankfurt am Mainin lentoasemalta muualle lentorajoitusten vuoksi. Näiden ennusteiden toteutuminen oli kuitenkin mahdollista vain siinä tapauksessa, että investoinnit toteutettiin suunnitellussa laajuudessaan. |
| --- | --- |

(218)

Toimitetuista tiedoista käy ilmi, että ulkopuoliset asiantuntijat arvioivat tuolloin liikenteen kasvavan voimakkaasti 0,3 miljoonasta matkustajasta vuonna 2000 enintään 3,8 miljoonaan matkustajaan vuoteen 2010 mennessä (katso kaavio 6 ja kaavio 7). Rahtiliikenteen kehityksen osalta asiantuntijat ennakoivat kasvua 151 000 tonnista vuonna 2001 enintään 386 000 tonniin vuonna 2010 (katso kaavio 8), ja rahtitoiminnan odotettiin kasvavan vuosina 2006–2010, sillä rahtilentojen arvioitiin siirtyvän Frankfurt am Mainin lentoasemalta muualle lentorajoitusten vuoksi. Näiden ennusteiden toteutuminen oli kuitenkin mahdollista vain siinä tapauksessa, että investoinnit toteutettiin suunnitellussa laajuudessaan.

| (219) | Komissio panee merkille, että liikenteen tosiasiallinen kehittyminen (katso taulukko 1 ja taulukko 2) Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vastasi näitä liikennemääräennusteita (katso johdanto-osan 218 kappale). Frankfurt-Hahnin lentokenttää käytti vuonna 2007 noin neljä miljoonaa matkustajaa. Merkittävän kasvukauden jälkeen lentoliikenne on Saksassa ja unionissa viime vuosina kärsinyt vuosien 2008–2009 talous- ja finanssikriisistä, mikä johti matkustajalentoliikenteen supistumiseen Saksassa vuonna 2009. Lisäksi lentomatkustajaveron käyttöönotto Saksassa vuonna 2011 vaikutti matkustajaliikenteen kehitykseen Frankfurt-Hahnin lentoasemalla. Tällä hetkellä Frankfurt-Hahnin lentoasemaa käyttää noin 2,7 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Rahtia lentoasemalla käsiteltiin 565 000 tonnia vuonna 2011. Erään asiakkaan konkurssin vuoksi vuonna 2013 lentoasemalla käsiteltiin ainoastaan 447 000 tonnia rahtia. |
| --- | --- |

(219)

Komissio panee merkille, että liikenteen tosiasiallinen kehittyminen (katso taulukko 1 ja taulukko 2) Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vastasi näitä liikennemääräennusteita (katso johdanto-osan 218 kappale). Frankfurt-Hahnin lentokenttää käytti vuonna 2007 noin neljä miljoonaa matkustajaa. Merkittävän kasvukauden jälkeen lentoliikenne on Saksassa ja unionissa viime vuosina kärsinyt vuosien 2008–2009 talous- ja finanssikriisistä, mikä johti matkustajalentoliikenteen supistumiseen Saksassa vuonna 2009. Lisäksi lentomatkustajaveron käyttöönotto Saksassa vuonna 2011 vaikutti matkustajaliikenteen kehitykseen Frankfurt-Hahnin lentoasemalla. Tällä hetkellä Frankfurt-Hahnin lentoasemaa käyttää noin 2,7 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Rahtia lentoasemalla käsiteltiin 565 000 tonnia vuonna 2011. Erään asiakkaan konkurssin vuoksi vuonna 2013 lentoasemalla käsiteltiin ainoastaan 447 000 tonnia rahtia.

| (220) | Esitettyjen näkökohtien perusteella voidaan todeta, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman kapasiteetista suurin osa on jo käytössä ja että kapasiteetin käyttöön liittyvät odotukset olivat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(220)

Esitettyjen näkökohtien perusteella voidaan todeta, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman kapasiteetista suurin osa on jo käytössä ja että kapasiteetin käyttöön liittyvät odotukset olivat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä.

d)   Tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön

| (221) | Kaikilla mahdollisilla infrastruktuurin käyttäjillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus lentoaseman käyttöön. Frankfurt-Hahnin lentoasemalla käytetty lentoasemamaksutaulukko on julkisesti, avoimesti ja syrjimättömästi kaikkien lentoaseman mahdollisten ja tosiasiallisten käyttäjien saatavilla. Infrastruktuurin käytöstä tosiasiallisesti maksettujen lentoasemamaksujen mahdolliset erot perustuvat kaupallisesti perusteltuun hintojen eriyttämiseen (84). |
| --- | --- |

(221)

Kaikilla mahdollisilla infrastruktuurin käyttäjillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus lentoaseman käyttöön. Frankfurt-Hahnin lentoasemalla käytetty lentoasemamaksutaulukko on julkisesti, avoimesti ja syrjimättömästi kaikkien lentoaseman mahdollisten ja tosiasiallisten käyttäjien saatavilla. Infrastruktuurin käytöstä tosiasiallisesti maksettujen lentoasemamaksujen mahdolliset erot perustuvat kaupallisesti perusteltuun hintojen eriyttämiseen (84).

84

| (222) | Näin ollen komissio katsoo tämän edellytyksen täyttyvän. |
| --- | --- |

(222)

Näin ollen komissio katsoo tämän edellytyksen täyttyvän.

e)   Ei yhteisen edun vastaista vaikutusta kauppaan

| (223) | Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 39 kohdan mukaan lentoaseman luokan avulla voidaan arvioida, missä määrin lentoasemat voivat kilpailla keskenään ja missä määrin lentoasemalle myönnetty julkinen rahoitus voi vaikuttaa vääristävästi unionin sisäiseen kilpailuun. |
| --- | --- |

(223)

Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 39 kohdan mukaan lentoaseman luokan avulla voidaan arvioida, missä määrin lentoasemat voivat kilpailla keskenään ja missä määrin lentoasemalle myönnetty julkinen rahoitus voi vaikuttaa vääristävästi unionin sisäiseen kilpailuun.

| (224) | Frankfurt-Hahnin lentoaseman tavanomaisella vaikutusalueella (tunnin ajomatkan tai 100 kilometrin päässä) ei ole muita kaupallisesti hyödynnettäviä lentoasemia. Vaikka vaikutusaluetta laajennettaisiin, komissio katsoo, ettei tuki aiheuta kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan. |
| --- | --- |

(224)

Frankfurt-Hahnin lentoaseman tavanomaisella vaikutusalueella (tunnin ajomatkan tai 100 kilometrin päässä) ei ole muita kaupallisesti hyödynnettäviä lentoasemia. Vaikka vaikutusaluetta laajennettaisiin, komissio katsoo, ettei tuki aiheuta kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan.

| (225) | Frankfurt am Mainin lentoaseman (joka on lähin lentoasema ja sijaitsee noin 115 kilometrin tai 1 tunnin 15 minuutin matkan päässä) kannalta Frankfurt-Hahnin lentoasemalla toteutetut investoinnit eivät aiheuttaneet kielteisiä korvaavuusvaikutuksia. Ennen kuin Fraport alkoi harjoittaa toimintaa Frankfurt-Hahnin lentoasemalla, se toimi jo Frankfurt am Mainin lentoaseman pitäjänä, mutta investoi silti Frankfurt-Hahnin lentoasemaan pyrkien vähentämään Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumista, sillä kyseisen keskuslentoaseman kapasiteetin ennakoitiin ylikuormittuvan tulevaisuudessa. Etenkin yölentojen kieltäminen Frankfurt am Mainin lentoasemalla oli yksi keskeisistä huomioon otettavista tekijöistä, sillä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla oli ympärivuorokautinen toimilupa. |
| --- | --- |

(225)

Frankfurt am Mainin lentoaseman (joka on lähin lentoasema ja sijaitsee noin 115 kilometrin tai 1 tunnin 15 minuutin matkan päässä) kannalta Frankfurt-Hahnin lentoasemalla toteutetut investoinnit eivät aiheuttaneet kielteisiä korvaavuusvaikutuksia. Ennen kuin Fraport alkoi harjoittaa toimintaa Frankfurt-Hahnin lentoasemalla, se toimi jo Frankfurt am Mainin lentoaseman pitäjänä, mutta investoi silti Frankfurt-Hahnin lentoasemaan pyrkien vähentämään Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumista, sillä kyseisen keskuslentoaseman kapasiteetin ennakoitiin ylikuormittuvan tulevaisuudessa. Etenkin yölentojen kieltäminen Frankfurt am Mainin lentoasemalla oli yksi keskeisistä huomioon otettavista tekijöistä, sillä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla oli ympärivuorokautinen toimilupa.

| (226) | Vaikka Frankfurt-Hahnin lentoasema kasvoi voimakkaasti vuodesta 2000 vuoteen 2007 saakka, kaavio 1 osoittaa, että verrattuna Frankfurt am Mainin lentoasemaan liikenteen osuus oli silti edelleen hyvin pieni. Frankfurt am Mainin lentoaseman matkustajamäärä kasvoi vuosina 2000–2003 tasaisesti 48 miljoonasta vuonna 2000 aina 54,2 miljoonaan vuonna 2007. Talouskriisin vuoksi kyseisen lentoaseman matkustajamäärä laski hieman 50,9 miljoonaan vuonna 2009 ja kasvoi sen jälkeen nopeasti 58 miljoonaan. Rahtitoiminta kasvoi Frankfurt am Mainin lentoasemalla tasaisesti 1,6 miljoonasta tonnista 2,2 miljoonaan tonniin vuonna 2013. |
| --- | --- |

(226)

Vaikka Frankfurt-Hahnin lentoasema kasvoi voimakkaasti vuodesta 2000 vuoteen 2007 saakka, kaavio 1 osoittaa, että verrattuna Frankfurt am Mainin lentoasemaan liikenteen osuus oli silti edelleen hyvin pieni. Frankfurt am Mainin lentoaseman matkustajamäärä kasvoi vuosina 2000–2003 tasaisesti 48 miljoonasta vuonna 2000 aina 54,2 miljoonaan vuonna 2007. Talouskriisin vuoksi kyseisen lentoaseman matkustajamäärä laski hieman 50,9 miljoonaan vuonna 2009 ja kasvoi sen jälkeen nopeasti 58 miljoonaan. Rahtitoiminta kasvoi Frankfurt am Mainin lentoasemalla tasaisesti 1,6 miljoonasta tonnista 2,2 miljoonaan tonniin vuonna 2013.

| (227) | Muiden lentoasemien osalta komissio on jo selittänyt, että Frankfurt-Hahnin lentoasemalla tehdyillä investoinneilla ei ollut merkittävää vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan (85). Sama pätee myös Zweibrückenin lentoasemaan, kun otetaan huomioon, että tarpeetonta infrastruktuurin päällekkäisyyttä aiheutti pikemminkin Zweibrückenin lentoasema (joka siten olisi vastuussa myös mahdollisesta kilpailun vääristymisestä). |
| --- | --- |

(227)

Muiden lentoasemien osalta komissio on jo selittänyt, että Frankfurt-Hahnin lentoasemalla tehdyillä investoinneilla ei ollut merkittävää vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan (85). Sama pätee myös Zweibrückenin lentoasemaan, kun otetaan huomioon, että tarpeetonta infrastruktuurin päällekkäisyyttä aiheutti pikemminkin Zweibrückenin lentoasema (joka siten olisi vastuussa myös mahdollisesta kilpailun vääristymisestä).

85

| (228) | Lisäksi Frankfurt-Hahnin lentoasemalle ei ole junayhteyttä, toisin kuin Frankfurt am Mainin ja Luxemburgin lentoasemille. Raidekuljetuksen osalta odotettavissa ei ole mitään korvaavuusvaikutusta. |
| --- | --- |

(228)

Lisäksi Frankfurt-Hahnin lentoasemalle ei ole junayhteyttä, toisin kuin Frankfurt am Mainin ja Luxemburgin lentoasemille. Raidekuljetuksen osalta odotettavissa ei ole mitään korvaavuusvaikutusta.

| (229) | Johdanto-osan 223–228 kappaleessa esitetyn perusteella komissio katsoo, että jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan mahdollisesti kohdistuvat kohtuuttomat kielteiset vaikutukset rajoittuvat vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(229)

Johdanto-osan 223–228 kappaleessa esitetyn perusteella komissio katsoo, että jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan mahdollisesti kohdistuvat kohtuuttomat kielteiset vaikutukset rajoittuvat vähimmäismäärään.

f)   Kannustava vaikutus, tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus

| (230) | Komission on vahvistettava, muuttiko Frankfurt-Hahnin lentoasemalle myönnetty valtiontuki tuensaajan käyttäytymistä siten, että se harjoitti sellaista yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista tukevaa toimintaa, i) jota se ei olisi harjoittanut ilman tukea tai ii) jota se olisi harjoittanut rajoitetusti tai eri tavalla. Lisäksi tuen katsotaan olevan oikeasuhteista ainoastaan, jos samaa tulosta ei olisi voitu saavuttaa vähemmällä tuella ja kilpailun vääristymisellä. Tämä tarkoittaa, että tuki-intensiteetti ja -määrä on rajoitettava vähimmäismäärään, joka tarvitaan tuetun toiminnan toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

(230)

Komission on vahvistettava, muuttiko Frankfurt-Hahnin lentoasemalle myönnetty valtiontuki tuensaajan käyttäytymistä siten, että se harjoitti sellaista yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista tukevaa toimintaa, i) jota se ei olisi harjoittanut ilman tukea tai ii) jota se olisi harjoittanut rajoitetusti tai eri tavalla. Lisäksi tuen katsotaan olevan oikeasuhteista ainoastaan, jos samaa tulosta ei olisi voitu saavuttaa vähemmällä tuella ja kilpailun vääristymisellä. Tämä tarkoittaa, että tuki-intensiteetti ja -määrä on rajoitettava vähimmäismäärään, joka tarvitaan tuetun toiminnan toteuttamiseksi.

| (231) | Saksan toimittamien tietojen mukaan investointia ei olisi voitu toteuttaa ilman tukea. Saksan mukaan tuki oli tarpeen, koska sillä korvattiin ainoastaan rahoituskustannuksia ja pienempi summa olisi johtanut pienempiin investointeihin. |
| --- | --- |

(231)

Saksan toimittamien tietojen mukaan investointia ei olisi voitu toteuttaa ilman tukea. Saksan mukaan tuki oli tarpeen, koska sillä korvattiin ainoastaan rahoituskustannuksia ja pienempi summa olisi johtanut pienempiin investointeihin.

| (232) | Edellä taulukoissa 3 ja 4 esitettyjen taloudellisten tulosten mukaan lentoaseman toiminta on edelleen tappiollista eikä se kykene rahoittamaan investointikustannuksiaan. Siten voidaan päätellä, että tuki oli tarpeen investointien tekemiseksi, jotta lentoaseman infrastruktuurin ruuhkautumista voitiin vähentää ja täyttää nykyaikaisen lentoaseman infrastruktuurin vaatimukset. Ilman tukea Frankfurt-Hahnin lentoasema ei olisi pystynyt täyttämään lentoyhtiöiden, matkustajien ja huolitsijoiden odotettua kysyntää ja lentoaseman taloudellista toimintaa olisi supistettu. |
| --- | --- |

(232)

Edellä taulukoissa 3 ja 4 esitettyjen taloudellisten tulosten mukaan lentoaseman toiminta on edelleen tappiollista eikä se kykene rahoittamaan investointikustannuksiaan. Siten voidaan päätellä, että tuki oli tarpeen investointien tekemiseksi, jotta lentoaseman infrastruktuurin ruuhkautumista voitiin vähentää ja täyttää nykyaikaisen lentoaseman infrastruktuurin vaatimukset. Ilman tukea Frankfurt-Hahnin lentoasema ei olisi pystynyt täyttämään lentoyhtiöiden, matkustajien ja huolitsijoiden odotettua kysyntää ja lentoaseman taloudellista toimintaa olisi supistettu.

| (233) | Lisäksi on pantava merkille, että FFHG toteutti julkisen tuen myöntämishetkellä erittäin mittavia investointeja infrastruktuuriin: yli 220 miljoonaa euroa vuosina 2001–2012. Tästä määrästä 46 miljoonaa euroa sijoitettiin tarkastelujaksona (vuosina 2009–2012). Tästä seuraa, että investointituki kattoi ainoastaan pienen osan kaikista investointikustannuksista ja rajoittui varoista maksetun koron ja markkinakoron, jolla FFHG olisi saanut varat markkinoilta, väliseen erotukseen. Lisäksi tarkasteltavana oleva investointituki myönnettiin edullisin ehdoin sataprosenttisen valtiontakauksen ja rahoituksen muodossa eikä suoran avustuksen muodossa. |
| --- | --- |

(233)

Lisäksi on pantava merkille, että FFHG toteutti julkisen tuen myöntämishetkellä erittäin mittavia investointeja infrastruktuuriin: yli 220 miljoonaa euroa vuosina 2001–2012. Tästä määrästä 46 miljoonaa euroa sijoitettiin tarkastelujaksona (vuosina 2009–2012). Tästä seuraa, että investointituki kattoi ainoastaan pienen osan kaikista investointikustannuksista ja rajoittui varoista maksetun koron ja markkinakoron, jolla FFHG olisi saanut varat markkinoilta, väliseen erotukseen. Lisäksi tarkasteltavana oleva investointituki myönnettiin edullisin ehdoin sataprosenttisen valtiontakauksen ja rahoituksen muodossa eikä suoran avustuksen muodossa.

| (234) | Näin ollen komissio katsoo, että kyseisellä tukitoimenpiteellä oli kannustava vaikutus ja että tukimäärä rajoitettiin välttämättömään, joka tarvittiin tuetun toiminnan toteuttamiseksi, jolloin se oli oikeasuhteinen. |
| --- | --- |

(234)

Näin ollen komissio katsoo, että kyseisellä tukitoimenpiteellä oli kannustava vaikutus ja että tukimäärä rajoitettiin välttämättömään, joka tarvittiin tuetun toiminnan toteuttamiseksi, jolloin se oli oikeasuhteinen.

Päätelmät

| (235) | Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että Frankfurt-Hahnin lentoasemalle myönnetty investointituki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, sillä se täyttää vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 61 kohdassa vahvistetut soveltuvuusedellytykset. |
| --- | --- |

(235)

Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että Frankfurt-Hahnin lentoasemalle myönnetty investointituki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, sillä se täyttää vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 61 kohdassa vahvistetut soveltuvuusedellytykset.

6.5.5   Toimintatuen soveltuvuus sisämarkkinoille vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen mukaisesti

Toimintatuen soveltuvuus sisämarkkinoille vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen mukaisesti

| (236) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1 jaksossa esitetään kriteerit, joita komissio soveltaa arvioidessaan toimintatuen soveltuvuutta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 172 kohdan mukaisesti komissio soveltaa näitä kriteerejä kaikkiin toimintatukea koskeviin tapauksiin, mukaan lukien vireillä olevat ilmoitukset ja sääntöjenvastainen ilmoittamaton tuki. |
| --- | --- |

(236)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1 jaksossa esitetään kriteerit, joita komissio soveltaa arvioidessaan toimintatuen soveltuvuutta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 172 kohdan mukaisesti komissio soveltaa näitä kriteerejä kaikkiin toimintatukea koskeviin tapauksiin, mukaan lukien vireillä olevat ilmoitukset ja sääntöjenvastainen ilmoittamaton tuki.

| (237) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 137 kohdan mukaan ennen kyseisten suuntaviivojen julkaisupäivää myönnetyn sääntöjenvastaisen toimintatuen – kuten yhteisrahoitusjärjestelystä myönnetyn rahoituksen siinä määrin, kuin se voi olla toimintatukea (katso johdanto-osan 185 ja 186 kappale) – voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille kattamattomien toimintakustannusten koko määrän osalta edellyttäen, että kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:






  a) | Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen: edellytys täyttyy muun muassa, jos tuki lisää unionin kansalaisten liikkuvuutta ja alueellisia yhteyksiä tai edistää alueellista kehitystä (86). |
| --- | --- | --- |

(237)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 137 kohdan mukaan ennen kyseisten suuntaviivojen julkaisupäivää myönnetyn sääntöjenvastaisen toimintatuen – kuten yhteisrahoitusjärjestelystä myönnetyn rahoituksen siinä määrin, kuin se voi olla toimintatukea (katso johdanto-osan 185 ja 186 kappale) – voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille kattamattomien toimintakustannusten koko määrän osalta edellyttäen, että kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

a)

Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen: edellytys täyttyy muun muassa, jos tuki lisää unionin kansalaisten liikkuvuutta ja alueellisia yhteyksiä tai edistää alueellista kehitystä (86).

Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen

86

| b) | Tukitoimenpiteiden tarve: tuki on kohdennettava tilanteisiin, joissa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin (87). |
| --- | --- |

b)

Tukitoimenpiteiden tarve: tuki on kohdennettava tilanteisiin, joissa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin (87).

Tukitoimenpiteiden tarve

87

| c) | Toimenpiteen kannustava vaikutus: edellytys täyttyy, jos on todennäköistä, että lentoaseman taloudellisen toiminnan taso vähenisi huomattavasti ilman tukea, ottaen huomioon mahdollisen investointituen ja liikennöintitason (88). |
| --- | --- |

c)

Toimenpiteen kannustava vaikutus: edellytys täyttyy, jos on todennäköistä, että lentoaseman taloudellisen toiminnan taso vähenisi huomattavasti ilman tukea, ottaen huomioon mahdollisen investointituen ja liikennöintitason (88).

Toimenpiteen kannustava vaikutus

88

| d) | Tukimäärän oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään): jotta lentoasemille myönnetty toimintatuki olisi oikeasuhteista, sen olisi rajoituttava välttämättömään, joka tarvitaan tuetun toiminnan toteuttamiseksi (89). |
| --- | --- |

d)

Tukimäärän oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään): jotta lentoasemille myönnetty toimintatuki olisi oikeasuhteista, sen olisi rajoituttava välttämättömään, joka tarvitaan tuetun toiminnan toteuttamiseksi (89).

Tukimäärän oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään)

89

| e) | Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen (90). |
| --- | --- |

e)

Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen (90).

Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen

90

a)   Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen

| (238) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson a alakohdan mukaan, jotta lentoasemilla olisi aikaa sopeutua uuteen markkinatodellisuuteen ja välttää mahdolliset häiriöt lentoliikenteessä ja alueiden kulkuyhteyksissä, lentoasemille myönnetyn toimintatuen katsotaan edistävän yhteisen edun mukaista tavoitetta, jos se i) lisää unionin kansalaisten liikkuvuutta ja alueellisia yhteyksiä luomalla yhteyspisteitä unionin sisäisille lennoille, ii) auttaa torjumaan lentoliikenteen ruuhkautumista unionin suurilla keskuslentoasemilla tai iii) edistää alueellista kehitystä. |
| --- | --- |

(238)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson a alakohdan mukaan, jotta lentoasemilla olisi aikaa sopeutua uuteen markkinatodellisuuteen ja välttää mahdolliset häiriöt lentoliikenteessä ja alueiden kulkuyhteyksissä, lentoasemille myönnetyn toimintatuen katsotaan edistävän yhteisen edun mukaista tavoitetta, jos se i) lisää unionin kansalaisten liikkuvuutta ja alueellisia yhteyksiä luomalla yhteyspisteitä unionin sisäisille lennoille, ii) auttaa torjumaan lentoliikenteen ruuhkautumista unionin suurilla keskuslentoasemilla tai iii) edistää alueellista kehitystä.

| (239) | Johdanto-osan 199–204 kappaleessa esitetyn perusteella komissio katsoo, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminnan jatkamisella lisättiin unionin kansalaisten liikkuvuutta ja alueellisia yhteyksiä luomalla yhteyspisteitä unionin sisäisille lennoille Hunsrückin alueella. Lisäksi lentoaseman toiminnan jatkamisella edistettiin Hunsrückin alueellista kehitystä ja uusien työpaikkojen luomista. Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminnan ja kehittämisen avulla torjuttiin myös Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumista. |
| --- | --- |

(239)

Johdanto-osan 199–204 kappaleessa esitetyn perusteella komissio katsoo, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminnan jatkamisella lisättiin unionin kansalaisten liikkuvuutta ja alueellisia yhteyksiä luomalla yhteyspisteitä unionin sisäisille lennoille Hunsrückin alueella. Lisäksi lentoaseman toiminnan jatkamisella edistettiin Hunsrückin alueellista kehitystä ja uusien työpaikkojen luomista. Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminnan ja kehittämisen avulla torjuttiin myös Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumista.

| (240) | Näin ollen komissio toteaa, että kyseinen toimenpide vastaa selkeästi määriteltyä yhteisen edun mukaista tavoitetta. |
| --- | --- |

(240)

Näin ollen komissio toteaa, että kyseinen toimenpide vastaa selkeästi määriteltyä yhteisen edun mukaista tavoitetta.

b)   Tukitoimenpiteiden tarve

| (241) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson b alakohdan mukaan, jotta voidaan arvioida, onko valtiontuki tehokasta yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi, on ensin yksilöitävä ongelma, joka on tarkoitus ratkaista. Tältä osin lentoasemalle myönnetty valtiontuki on kohdennettava tilanteeseen, jossa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin. |
| --- | --- |

(241)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson b alakohdan mukaan, jotta voidaan arvioida, onko valtiontuki tehokasta yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi, on ensin yksilöitävä ongelma, joka on tarkoitus ratkaista. Tältä osin lentoasemalle myönnetty valtiontuki on kohdennettava tilanteeseen, jossa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin.

| (242) | Komissio panee merkille, että Frankfurt-Hahnin lentoasema on alueellinen lentoasema, jota käyttää noin 2,7 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Lentoasemalla on korkeat kiinteät toimintakustannukset, ja nykyisissä markkinaolosuhteissa se ei pysty kattamaan omia toimintakustannuksiaan. Sen vuoksi tukitoimenpiteille oli tarvetta (katso vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 89 kohta). |
| --- | --- |

(242)

Komissio panee merkille, että Frankfurt-Hahnin lentoasema on alueellinen lentoasema, jota käyttää noin 2,7 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Lentoasemalla on korkeat kiinteät toimintakustannukset, ja nykyisissä markkinaolosuhteissa se ei pysty kattamaan omia toimintakustannuksiaan. Sen vuoksi tukitoimenpiteille oli tarvetta (katso vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 89 kohta).

c)   Tukitoimenpiteiden tarkoituksenmukaisuus

| (243) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson c alakohdan mukaan lentoaseman hyväksi toteutetun tukitoimenpiteen on oltava yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen soveltuva politiikan väline. Jäsenvaltion on siten osoitettava, ettei samaa tavoitetta olisi voitu saavuttaa muilla, vähemmän vääristävillä politiikan välineillä tai tukivälineillä. |
| --- | --- |

(243)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson c alakohdan mukaan lentoaseman hyväksi toteutetun tukitoimenpiteen on oltava yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen soveltuva politiikan väline. Jäsenvaltion on siten osoitettava, ettei samaa tavoitetta olisi voitu saavuttaa muilla, vähemmän vääristävillä politiikan välineillä tai tukivälineillä.

| (244) | Saksan mukaan kyseiset tukitoimenpiteet ovat tarkoituksenmukaisia aiotun yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi eikä tätä tavoitetta olisi voitu saavuttaa muilla, vähemmän vääristävillä politiikan välineillä. |
| --- | --- |

(244)

Saksan mukaan kyseiset tukitoimenpiteet ovat tarkoituksenmukaisia aiotun yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi eikä tätä tavoitetta olisi voitu saavuttaa muilla, vähemmän vääristävillä politiikan välineillä.

| (245) | Tässä tapauksessa tuen määrä (yhteisrahoitusjärjestelyn tarjoaman rahoituksen markkinakoron ja tosiasiallisen koron erotus) oli tosiasiallisesti aiheutuneita kattamattomia toimintatappioita (katso taulukko 4, käyttökate pois lukien lentoaseman satunnaiset tulot) pienempi ja rajoittui välttämättömään, sillä se myönnettiin takaisinmaksettavana lainana eikä suorana avustuksena. Lentoasema ei olisi voinut jatkaa toimintaansa minkään muun poliittisen toimenpiteen turvin. Sen vuoksi tappioiden korvaus rajoittui välttämättömään eikä tuottanut mitään voittoa. |
| --- | --- |

(245)

Tässä tapauksessa tuen määrä (yhteisrahoitusjärjestelyn tarjoaman rahoituksen markkinakoron ja tosiasiallisen koron erotus) oli tosiasiallisesti aiheutuneita kattamattomia toimintatappioita (katso taulukko 4, käyttökate pois lukien lentoaseman satunnaiset tulot) pienempi ja rajoittui välttämättömään, sillä se myönnettiin takaisinmaksettavana lainana eikä suorana avustuksena. Lentoasema ei olisi voinut jatkaa toimintaansa minkään muun poliittisen toimenpiteen turvin. Sen vuoksi tappioiden korvaus rajoittui välttämättömään eikä tuottanut mitään voittoa.

| (246) | Johdanto-osan 244 ja 245 kappaleessa esitetyn perusteella komissio katsoo, että kyseiset toimenpiteet olivat tarkoituksenmukaisia halutun yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(246)

Johdanto-osan 244 ja 245 kappaleessa esitetyn perusteella komissio katsoo, että kyseiset toimenpiteet olivat tarkoituksenmukaisia halutun yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi.

d)   Toimenpiteen kannustava vaikutus

| (247) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson d alakohdan mukaan toimintatuella on kannustava vaikutus, jos on todennäköistä, että lentoaseman taloudellisen toiminnan taso vähenisi huomattavasti ilman tukea. Tässä arvioinnissa on otettava huomioon mahdollinen investointituki ja liikennöintitaso lentoasemalla. |
| --- | --- |

(247)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson d alakohdan mukaan toimintatuella on kannustava vaikutus, jos on todennäköistä, että lentoaseman taloudellisen toiminnan taso vähenisi huomattavasti ilman tukea. Tässä arvioinnissa on otettava huomioon mahdollinen investointituki ja liikennöintitaso lentoasemalla.

| (248) | Ilman tukea Frankfurt-Hahnin lentoaseman toimintojen laajuus olisi kaventunut huomattavasti, mikä olisi lopulta johtanut lentoaseman poistumiseen markkinoilta kattamattomien toimintakustannusten vuoksi. |
| --- | --- |

(248)

Ilman tukea Frankfurt-Hahnin lentoaseman toimintojen laajuus olisi kaventunut huomattavasti, mikä olisi lopulta johtanut lentoaseman poistumiseen markkinoilta kattamattomien toimintakustannusten vuoksi.

| (249) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että kyseisillä tukitoimenpiteillä oli kannustava vaikutus. |
| --- | --- |

(249)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että kyseisillä tukitoimenpiteillä oli kannustava vaikutus.

e)   Tukimäärän oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään)

| (250) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson e alakohdan mukaan, jotta lentoasemille myönnetty toimintatuki olisi oikeasuhteista, sen olisi rajoituttava välttämättömään, joka tarvitaan tuetun toiminnan toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

(250)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson e alakohdan mukaan, jotta lentoasemille myönnetty toimintatuki olisi oikeasuhteista, sen olisi rajoituttava välttämättömään, joka tarvitaan tuetun toiminnan toteuttamiseksi.

| (251) | Tässä tapauksessa tukimäärä rajoittui kattamattomien toimintaan liittyvien pääomakustannusten määrään, sillä tuella korvattiin ainoastaan tosiasiallisesti aiheutuneet kustannukset. |
| --- | --- |

(251)

Tässä tapauksessa tukimäärä rajoittui kattamattomien toimintaan liittyvien pääomakustannusten määrään, sillä tuella korvattiin ainoastaan tosiasiallisesti aiheutuneet kustannukset.

| (252) | Näin ollen komissio katsoo, että toimintatuen määrä oli tässä tapauksessa oikeasuhteinen ja rajoittui välttämättömään, joka tarvittiin tuetun toiminnan toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

(252)

Näin ollen komissio katsoo, että toimintatuen määrä oli tässä tapauksessa oikeasuhteinen ja rajoittui välttämättömään, joka tarvittiin tuetun toiminnan toteuttamiseksi.

f)   Jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen

| (253) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson f alakohdan mukaan toimintatuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnissa on otettava huomioon kilpailun vääristymät ja vaikutukset kauppaan. |
| --- | --- |

(253)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson f alakohdan mukaan toimintatuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnissa on otettava huomioon kilpailun vääristymät ja vaikutukset kauppaan.

| (254) | Frankfurt-Hahnin lentoaseman tavanomaisella vaikutusalueella (tunnin ajomatkan tai 100 kilometrin päässä) ei ole muita kaupallisesti hyödynnettäviä lentoasemia. Vaikka vaikutusaluetta laajennettaisiin Frankfurt-Hahnin lentoaseman läheisyydessä sijaitseviin muihin lentoasemiin, näiden lentoasemien (eli Frankfurt am Mainin, Luxemburgin ja Saarbrückenin lentoasemien) väliseen kilpailuun ei kohdistu kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia, kuten osoitetaan johdanto-osan 224 ja 228 kappaleessa. |
| --- | --- |

(254)

Frankfurt-Hahnin lentoaseman tavanomaisella vaikutusalueella (tunnin ajomatkan tai 100 kilometrin päässä) ei ole muita kaupallisesti hyödynnettäviä lentoasemia. Vaikka vaikutusaluetta laajennettaisiin Frankfurt-Hahnin lentoaseman läheisyydessä sijaitseviin muihin lentoasemiin, näiden lentoasemien (eli Frankfurt am Mainin, Luxemburgin ja Saarbrückenin lentoasemien) väliseen kilpailuun ei kohdistu kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia, kuten osoitetaan johdanto-osan 224 ja 228 kappaleessa.

| (255) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että FFHG:n hyväksi myönnetystä toimintatuesta aiheutuvat kohtuuttomat kielteiset vaikutukset jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan rajoittuvat vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(255)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että FFHG:n hyväksi myönnetystä toimintatuesta aiheutuvat kohtuuttomat kielteiset vaikutukset jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan rajoittuvat vähimmäismäärään.

Päätelmät

| (256) | Johdanto-osan 238–255 kappaleessa esitetyn perusteella komissio päättelee, että toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(256)

Johdanto-osan 238–255 kappaleessa esitetyn perusteella komissio päättelee, että toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

7.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (257) | Johdanto-osan 99–124 kappaleessa esitetyn perusteella komissio katsoo, että Rheinland-Pfalzin osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyn FFHG:lle myöntämä luottolimiitti on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(257)

Johdanto-osan 99–124 kappaleessa esitetyn perusteella komissio katsoo, että Rheinland-Pfalzin osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyn FFHG:lle myöntämä luottolimiitti on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (258) | Johdanto-osan 127–138 kappaleessa esitetyn perusteella komissio katsoo, että Rheinland-Pfalzin osavaltion myöntämä valtiontakaus, joka kattaa 100 prosenttia ISB:n lainasaamisista, on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(258)

Johdanto-osan 127–138 kappaleessa esitetyn perusteella komissio katsoo, että Rheinland-Pfalzin osavaltion myöntämä valtiontakaus, joka kattaa 100 prosenttia ISB:n lainasaamisista, on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (259) | Johdanto-osan 140–169 kappaleessa esitetyn perusteella komissio päättelee, että ISB:n lainat 1, 3 ja 4 myönnettiin koroilla, joiden voidaan katsoa vastaavan markkinaehtoja. Koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kaikki edellytykset eivät täyty, komissio katsoo, että nämä lainat eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(259)

Johdanto-osan 140–169 kappaleessa esitetyn perusteella komissio päättelee, että ISB:n lainat 1, 3 ja 4 myönnettiin koroilla, joiden voidaan katsoa vastaavan markkinaehtoja. Koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kaikki edellytykset eivät täyty, komissio katsoo, että nämä lainat eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (260) | Johdanto-osan 140–169 kappaleessa esitetyn perusteella komissio päättelee, että ISB:n lainat 2 ja 5 myönnettiin vertailukorkoa matalammilla koroilla. Koska myös muut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset täyttyvät, nämä lainat ovat valtiontukea. |
| --- | --- |

(260)

Johdanto-osan 140–169 kappaleessa esitetyn perusteella komissio päättelee, että ISB:n lainat 2 ja 5 myönnettiin vertailukorkoa matalammilla koroilla. Koska myös muut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset täyttyvät, nämä lainat ovat valtiontukea.

| (261) | Koska yhteisrahoitusjärjestelyn tarjoama luottolimiitti ja rahoitus, sataprosenttinen valtiontakaus ja ISB:n lainat 2 ja 5 on jo asetettu FFHG:n käyttöön, komissio katsoo, että Saksa ei ole noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan kieltoa. |
| --- | --- |

(261)

Koska yhteisrahoitusjärjestelyn tarjoama luottolimiitti ja rahoitus, sataprosenttinen valtiontakaus ja ISB:n lainat 2 ja 5 on jo asetettu FFHG:n käyttöön, komissio katsoo, että Saksa ei ole noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan kieltoa.

| (262) | Johdanto-osan 199–232 kappaleessa esitetyn perusteella komissio päättelee, että Frankfurt-Hahnin lentoasemalle myönnetty investointituki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, sillä se täyttää vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 61 kohdassa vahvistetut soveltuvuusedellytykset. |
| --- | --- |

(262)

Johdanto-osan 199–232 kappaleessa esitetyn perusteella komissio päättelee, että Frankfurt-Hahnin lentoasemalle myönnetty investointituki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, sillä se täyttää vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 61 kohdassa vahvistetut soveltuvuusedellytykset.

| (263) | Johdanto-osan 238–255 kappaleessa esitetyn perusteella komissio päättelee, että yhteisrahoitusjärjestelyn etuoikeutetuin ehdoin tarjoama rahoitus täyttää toimintatukea koskevat soveltuvuusedellytykset, jotka vahvistetaan vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 137 kohdassa, ja soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(263)

Johdanto-osan 238–255 kappaleessa esitetyn perusteella komissio päättelee, että yhteisrahoitusjärjestelyn etuoikeutetuin ehdoin tarjoama rahoitus täyttää toimintatukea koskevat soveltuvuusedellytykset, jotka vahvistetaan vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 137 kohdassa, ja soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

| (264) | Komissio toteaa, että Saksa hyväksyy päätöksen antamisen englannin kielellä, |
| --- | --- |

(264)

Komissio toteaa, että Saksa hyväksyy päätöksen antamisen englannin kielellä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Saksa toteutti SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan sääntöjen vastaisesti Flughafen Frankfurt Hahn GmbH:n hyväksi vuosina 2009–2012 ja joka koski sataprosenttisen takauksen myöntämistä Rheinland-Pfalzin osavaltion investointipankin (Investitions- und Strukturbank) tarjoamille lainoille, Rheinland-Pfalzin osavaltion investointipankin 31 päivänä elokuuta 2009 myöntämää 20,0 miljoonan euron lainaa ja 30 päivänä syyskuuta 2009 myöntämää 6,8 miljoonan euron lainaa sekä Flughafen Frankfurt Hahn GmbH:lle tarjottua mahdollisuutta osallistua Rheinland-Pfalzin osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyyn ja nostaa yhteisrahoitusjärjestelystä enintään 45 miljoonaa euroa lainaa etuoikeutetuin ehdoin, soveltuu sisämarkkinoille.

2 artikla

Rheinland-Pfalzin osavaltion investointipankin (Investitions- und Strukturbank) Flughafen Frankfurt Hahn GmbH:lle 15 päivän heinäkuuta 2007 ja 30 päivän syyskuuta 2009 välisenä aikana myöntämät lainat, joiden kokonaismäärä on 46,8 miljoonaa euroa, eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2014.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta tuli 1 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 107 artikla ja 88 artiklasta 108 artikla. Kyseisten artiklojen määräykset ovat asiasisällöltään samat. Tässä päätöksessä viittauksia SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan on tarvittaessa pidettävä viittauksina EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan. SEUT-sopimuksessa on tehty myös eräitä terminologiaa koskevia muutoksia, esimerkiksi ”yhteisö” on korvattu ”unionilla” ja ”yhteismarkkinat”
  ”sisämarkkinoilla”. Tässä päätöksessä käytetään SEUT-sopimuksen mukaista terminologiaa.

1

(2)  
  EUVL C 216, 21.7.2012, s. 1.

2

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

3

(4)  Ks. alaviite 2.

4

(5)  Komission tiedonanto – Suuntaviivat valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille (EUVL C 99, 4.4.2014, s. 3).

5

(6)  Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan soveltaminen valtiontukiin ilmailualalla (EYVL C 350, 10.12.1994, s. 5).

6

(7)  Yhteisön suuntaviivat lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta (EUVL C 312, 9.12.2005, s. 1).

7

(8)  
  EUVL C 113, 15.4.2014, s. 30.

8

(*1)  Luottamuksellista tietoa.

*1

(9)  Jäljempänä tässä päätöksessä nimityksellä ’Fraport’ tarkoitetaan sekä FAG:tä ennen toiminimen muuttamista että Fraport AG:tä sen jälkeen.

9

(10)  Ostosopimuksen 7 kohdan 3 alakohdan nojalla tätä summaa voidaan pienentää esimerkiksi silloin, jos FFHG:n meluntorjuntakustannukset ylittävät tietyn ylärajan.

10

(11)  Hessenin osavaltio omisti 45,24 prosenttia Fraportin osakkeista, Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (joka oli kokonaan Frankfurt am Mainin kunnan omistuksessa) 28,89 prosenttia ja Saksan liittotasavalta 25,87 prosenttia.

11

(12)  Ryanair on irlantilainen lentoyhtiö ja Euroopan halpalentoyhtiöiden liiton jäsen. Lentoyhtiö harjoittaa liiketoimintaa toissijaisilla alueellisilla lentoasemilla. Lentoyhtiö lentää tällä hetkellä noin 160:een Euroopan kohteeseen. Ryanairilla on tasarakenteinen kalusto, joka koostuu 189-paikkaisista Boeing 737–800 -ilma-aluksista.

12

(13)  Wizz Air on unkarilainen lentoyhtiö ja Euroopan halpalentoyhtiöiden liiton jäsen. Wizz Air -konserniin kuuluu kolme toiminnallista yhtiötä: Wizz Air Hungary, Wizz Air Bulgaria ja Wizz Air Ukraine. Lentoyhtiö harjoittaa liiketoimintaa toissijaisilla alueellisilla lentoasemilla. Lentoyhtiö lentää tällä hetkellä noin 150:een Euroopan kohteeseen. Wizz Airilla on tasarakenteinen kalusto, joka koostuu 180-paikkaisista Airbus A 320 -ilma-aluksista.

13

(14)  Komission tiedonanto viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta, annettu 12 päivänä joulukuuta 2007 (EUVL C 14, 19.1.2008, s. 6).

14

(15)  KMV Riskcalc Germany 3.1 -mallin avulla arvioidaan muiden kuin julkisesti noteerattujen yhtiöiden luottoluokitus, joka perustuu niiden rahoitustietoihin. Moody'sin KMV RiskCalc Germany 3.1 -mallissa lasketaan muiden kuin pörssiyhtiöiden maksukyvyttömyyden todennäköisyys (Expected Default Frequency) rahoitusselvitystietojen perusteella.

15

(16)  Johdanto-osan 46 kappaleessa annetun selvityksen perusteella yhteisrahoitusjärjestelyn myöntämien lainojen oletettiin olevan lyhytaikaisia luottoluokituksen arvioinnissa.

16

(17)  Omistajuusrakenne huomioon ottaen.

17

(18)  Tämä vastaa Standard & Poor'sin luokitusta [BB+–B–]. Tässä luokassa lainanottaja on [...].

18

(19)  Tämä vastaa Standard & Poor'sin luokitusta [BBB––B]. Tässä luokassa lainanottaja on [...].

19

(20)  Tässä yhteydessä Saksa viittasi asiaan 30/59, De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg v. Euroopan hiili- ja teräsyhteisön korkea viranomainen, tuomio 23.2.1961 (Kok., s. 3, 43 kohta).

20

(21)  Deutsche Bank, ”Margen-Indikation für geplante Refinanzierung bestehender Verschuldung”, 3.9.2009.

21

(22)  Asiakirjan ”Margen-Indikation für geplante Refinanzierung bestehender Verschuldung” kohta 3.2.1: ”... gehen wir von einer Einstufung der Gesellschaft im [...]”. Luokkaan [<BBB+] kuuluvat kaikki luokitukset, jotka ovat alle [BBB+] Standard & Poor'sin luokitusasteikossa.

22

(23)  Deutsche Bank ei kuitenkaan ilmoittanut FFHG:n tarkistettua luottoluokitusta.

23

(24)  Tämä lasketaan seuraavasti: [5–25] peruspistettä – Saksan osavaltioiden viiden vuoden euromääräisten velkakirjojen riskimarginaali, [5–25] peruspistettä – lisätään edellä mainittuun marginaaliin valtion omistaman yhtiön välillisen riskin vuoksi, [5–25] peruspistettä – velan rajoitetun jälkimarkkinakelpoisuuden vuoksi.

24

(25)  Volksbank Hunsrück-Nahe eG, Rating Ergebnis FFHG. Tämä vastaa Standard & Poor'sin luokitusta [B–BB] (ks. Rating-Broschüre Finanzstandort Deutschland, 2010, s. 18).

25

(26)  Ratingunterlagen Kreissparkasse Birkenfeld. Tämä vastaa Standard & Poor'sin luokitusta [B–BB–] (ks. Rating-Broschüre Finanzstandort Deutschland, 2010, s. 18).

26

(27)  Omistajuusrakenne huomioon ottaen.

27

(28)  Komission tiedonanto EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina (EUVL C 155, 20.6.2008, s. 10).

28

(29)  Deutsche Bank arvioi kahta vaihtoehtoista FFHG:n rahoitustilannetta, joista ensimmäiseen ei kuulunut vakuuksia ja toiseen sisältyi sataprosenttinen valtiontakaus. Se arvioi, että ensimmäisessä tapauksessa (ilman vakuuksia) viiden vuoden lainan sovellettava vuotuinen riskimarginaali olisi [1,30–2,05 prosenttia]. Toisessa tapauksessa (lainoilla sataprosenttinen takaus) sovellettava vuotuinen riskimarginaali olisi [0,25–0,7 prosenttia]. Kahden tapauksen välinen marginaaliero viittaisi takauksen hintaan. Deutsche Bankin arvion mukaan vuotuinen ero on [0,6–1,8 prosenttia] ([1,3 % – 0,7 % = 0,6 % ja 2,05 % – 0,25 % = 1,8 %]).

29

(30)  Gemeinschaftsaufgabe ”Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW) Gesetz”, hyväksytty 6 päivänä lokakuuta 1969 (BGBl. I S. 1861), viimeksi muutettu 7 päivänä syyskuuta 2007 annetun lain (BGBl. I, s. 2246) 8 §:llä.

30

(31)  Flughafen Frankfurt Hahn – Regionaloekonomische Effekte, ZFL Studie, 03/2007.

31

(*2)  Saksan toimittamat tiedot, syyskuu 2014.

*2

(32)  Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2).

32

(33)  Asia C-35/96, komissio v. Italia, tuomio 18.6.1998 (Kok., s. I-3851); asia C-41/90, Höfner ja Elser, tuomio 23.4.1991 (Kok., s. I-1979); asia C-244/94, Fédération Française des Sociétés d'Assurances ym. v. Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, tuomio 16.11.1995 (Kok., s. I-4013) ja asia C-55/96, Job Centre, tuomio 11.12.1997 (Kok., s. I-7119).

33

(34)  Asia C-118/85, komissio v. Italia, tuomio 16.6.1987 (Kok., s. 2599) ja asia C-35/96, komissio v. Italia, tuomio 18.6.1998 (Kok., s. I-3851).

34

(35)  Tuomio Leipzig-Halle, erityisesti 93 ja 94 kohta; vahvistettu asiassa C-288/11 P, Mitteldeutsche Flughafen AG ja Flughafen Leipzig/Halle GmbH v. komissio, tuomio 19.12.2012, ECLI:EU:C:2012:821; ks. myös asia T-128/98, Aéroports de Paris v. komissio, tuomio 12.12.2000 (Kok., s. II-3929), vahvistettu asiassa C-82/01 P, Aéroports de Paris v. komissio, tuomio 24.10.2002 (Kok., s. I-9297) ja asia T-196/04, Ryanair v. komissio, tuomio 17.12.2008 (asiassa Charleroi annettu tuomio) (Kok., s. II-3643).

35

(36)  Yhdistetyt asiat C-159/91 ja C-160/91, Poucet v. AGF ja Camulrac sekä Pistre v. Cancava, tuomio 17.2.1993 (Kok., s. I-637).

36

(37)  Tuomio Leipzig-Halle, 42 ja 43 kohta.

37

(38)  Asia C-482/99, Ranska v. komissio (Stardust Marine), tuomio 16.5.2002 (Kok., s. I-4397).

38

(39)  Yhdistetyt asiat T-267/08 ja T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, tuomio 12.5.2011 (Kok., s. II-1999, 108 kohta).

39

(40)  Saksan 24 päivänä huhtikuuta 2014 toimittamat tiedot, vastaus kysymykseen nro 4, s. 3.

40

(41)  Komission direktiivi 2006/111/EY, annettu 16 päivänä marraskuuta 2006, jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta (EUVL L 318, 17.11.2006, s. 17).

41

(42)  Asia C-39/94, Syndicat français de l'Express international (SFEI) ym. v. La Poste ym., tuomio 11.7.1996 (Kok., s. I-3547, 60 kohta) ja asia C-342/96, Espanjan kuningaskunta v. Euroopan yhteisöjen komissio, tuomio 29.4.1999 (Kok., s. I-2459, 41 kohta).

42

(43)  Asia 173/73, Italian tasavalta v. Euroopan yhteisöjen komissio, tuomio 2.7.1974 (Kok., s. 709, 13 kohta).

43

(44)  Asia C-482/99, Ranska v. komissio (Stardust Marine), tuomio 16.5.2002 (Kok., s. I-4397, 69 kohta).

44

(45)  Saksan mukaan korkotaso vastasi suunnilleen eoniakorkoa.

45

(46)  Luottoluokituslaitos Fitchin heinäkuussa 2014 laatima Rheinland-Pfalzin osavaltion luokituskertomus (mukaan lukien osavaltion luokitushistoria vuodesta 1999 lähtien), joka on saatavilla osoitteessa http://www.fm.rlp.de/fileadmin/fm/downloads/finanzen/kapitalmarkt/FRR_RP_22_07_2014.pdf, osoittaa, että osavaltion luottoluokitus oli jatkuvasti AAA.

46

(47)  Osavaltio kantaa riskin FFHG:n maksukyvyttömyydestä saamatta siitä vastineeksi korvausta.

47

(48)  Asia T-214/95, Het Vlaamse Gewest v. komissio, tuomio 30.4.1998 (Kok., s. II-717).

48

(49)  Ks. 2.1 kohta.

49

(50)  Leipzig-Hallen lentoasema esimerkiksi kilpaili Vatryn (Ranska) lentoaseman kanssa DHL:n Euroopan keskuksen perustamisesta. Ks. tuomio Leipzig-Halle, 93 kohta.

50

(51)  Liègen lentoaseman vastaus vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoja koskevaan julkiseen kuulemiseen.

51

(52)  Ks. alaviite 33.

52

(53)  Ks. alaviite 34.

53

(54)  [1,3 % – 0,7 % = 0,6 % ja 2,05 % – 0,25 % = 1,8 %].

54

(55)  Tappio-osuus (Loss Given Default, LGD) 30–60 prosenttia.

55

(56)  [...]

56

(57)  [...]

57

(58)  [...]

58

(59)  Ks. esimerkiksi Oxera, ”Estimating the cost of capital for Dutch water companies”, 2011, s. 3. Ks. myös Bloombergin tiedot velkakirjojen liikkeeseenlaskussa sovellettavista merkintäpalkkioista.

59

(60)  Komission tiedonanto jäsenvaltioille ETY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan sekä komission direktiivin 80/723/ETY 5 artiklan soveltamisesta valmistusalalla toimiviin julkisiin yrityksiin, 11 kohta (EYVL C 307, 13.11.1993, s. 3). Tiedonanto koskee tehdasteollisuutta, mutta se on lähtökohtaisesti sovellettavissa myös muihin talouden aloihin. Ks. myös asia T-16/96, Cityflyer, tuomio 30.4.1998 (Kok., s. II-757), 51 kohta.

60

(61)  Komission päätös 2013/693/EU, annettu 3 päivänä lokakuuta 2012, valtiontuesta SA.23600 – C 38/08 (ex NN 53/07) – Saksa – Münchenin lentoaseman terminaalin 2 rahoitusjärjestelyt (EUVL L 319, 29.11.2013, s. 8); ja komission päätös (EU) 2015/1469, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2014, valtiontuesta SA.30743 (2012/C) (ex N 138/10) – Saksa – Infrastruktuurihankkeiden rahoittaminen Leipzig/Hallen lentoasemalla (2) (EUVL L 232, 4.9.2015, s. 1).

61

(62)  Swap-korko on juoksuajaltaan pidempi vastine pankkien väliselle antolainauskorolle (IBOR). Sitä käytetään rahoitusmarkkinoilla vertailukorkona määritettäessä rahoituskorkoa.

62

(63)  Luottoriskinvaihtosopimus (Credit Default Swap, CDS) on (vakioitu) luottojohdannaissopimus, joka tehdään kahden vastapuolen välillä ja jonka myötä kohdeyksikköön liittyvä luottoriski siirtyy suojan ostajalta suojan myyjälle. Suojan ostaja maksaa suojan myyjälle säännöllisin väliajoin preemiota luottoriskinvaihtosopimuksen juoksuajan päättymiseen asti tai kunnes ennalta määritelty luottotapahtuma aiheutuu kohdeyksikölle (jos tämä tapahtuu ensin). Suojan ostajan säännöllisin väliajoin maksamia preemioita (jotka määritetään prosenttiosuuksina tai peruspisteinä suojan kohteena olevan määrän nimellisarvosta) kutsutaan luottoriskinvaihtosopimuksen hintaeroiksi. Luottoriskinvaihtosopimuksen hintaeroja voidaan käyttää luottoriskin hinnan määrittämisen kannalta riittävänä vertailuarvona.

63

(64)  Ks. alaviite 54.

64

(65)  Bloomberg code EUSA4.

65

(66)  Bloomberg code EUSA1.

66

(67)  Bloomberg code EUSA3.

67

(68)  Laina 1 nostettiin 14 päivänä heinäkuuta 2009, laina 3 nostettiin 28 päivänä elokuuta 2009 ja laina 4 nostettiin 8 päivänä syyskuuta 2009.

68

(69)  Lähde: Bloomberg.

69

(70)  [...]

70

(71)  [...]

71

(72)  [...]

72

(73)  Asia T-109/01, Fleuren Compost v. komissio, tuomio 14.1.2004 (Kok., s. II-127).

73

(74)  Suuntaviivat valtiontuesta rahoitusalan ulkopuolisten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen (EUVL C 249, 31.7.2014, s. 1).

74

(75)  
  EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22.

75

(76)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 173 kohta.

76

(77)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 172 kohta.

77

(78)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 25 kohdan v alakohta.

78

(79)  Katsaus perustuu ISB:n lainasopimuksiin, joissa ilmoitetaan kyseisten lainojen käyttötarkoitus ja investoinnin määrä.

79

(80)  Tulos ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia, jäljempänä ’käyttökate’.

80

(81)  Komission päätös, annettu 8 päivänä marraskuuta 2006, valtiontukiasiassa N 459/2006 – Saksa – Saksan kansallinen aluetukikartta 2007–2013 (EUVL C 295, 5.12.2006, s. 6).

81

(82)  Ks. alaviite 45.

82

(83)  Ks. alaviite 46.

83

(84)  Komission päätös, annettu 1 päivänä lokakuuta 2014, valtiontukiasiassa SA.21211 – Saksa – Frankfurt-Hahnin lentoasema ja Ryanair, ei vielä julkaistu EUVL:ssä.

84

(85)  Komissio panee vielä merkille Frankfurt am Mainin ja Luxemburgin lentoasemien osalta, että liikematkasegmentillä on suuri markkinaosuus näillä lentoasemilla, kun taas Frankfurt-Hahnin lentoasemalla liikematkailun osuus on verrattain pieni.

85

(86)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 113, 114 ja 137 kohta.

86

(87)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 116 ja 137 kohta.

87

(88)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 124 ja 137 kohta.

88

(89)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 125 ja 137 kohta.

89

(90)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 131 ja 137 kohta.

90

---

| 24.5.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 134/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 134/46

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2016/789,

annettu 1 päivänä lokakuuta 2014,

valtiontuesta SA.21121 (C29/08) (ex NN 54/07), jonka Saksa on toteuttanut Frankfurt-Hahnin lentoaseman rahoituksen sekä lentoaseman ja Ryanairin välisten rahoitussuhteiden osalta

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6853)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan (1),

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (2) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Komissio vastaanotti vuosina 2003–2006 useilta osapuolilta kanteluita, joiden mukaan yritys Fraport AG sekä Rheinland-Pfalzin ja Hessenin osavaltiot olivat myöntäneet yritykselle Ryanair plc, jäljempänä ’Ryanair’ (3), sekä Frankfurt-Hahnin lentoaseman pitäjälle Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH, jäljempänä ’FFHG’, sääntöjenvastaista valtiontukea. Kantelija esitti lisätietoa 22 päivänä syyskuuta 2003 ja 1 päivänä kesäkuuta 2006. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti vuosina 2003–2006 useilta osapuolilta kanteluita, joiden mukaan yritys Fraport AG sekä Rheinland-Pfalzin ja Hessenin osavaltiot olivat myöntäneet yritykselle Ryanair plc, jäljempänä ’Ryanair’ (3), sekä Frankfurt-Hahnin lentoaseman pitäjälle Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH, jäljempänä ’FFHG’, sääntöjenvastaista valtiontukea. Kantelija esitti lisätietoa 22 päivänä syyskuuta 2003 ja 1 päivänä kesäkuuta 2006.

Fraport AG

Ryanair plc

3

Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH

| (2) | Komissio pyysi Saksalta lisätietoa 25 päivänä syyskuuta 2006 ja 9 päivänä helmikuuta 2007 päivätyillä kirjeillä. Saksa vastasi pyyntöön 20 päivänä joulukuuta 2006 ja 29 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi Saksalta lisätietoa 25 päivänä syyskuuta 2006 ja 9 päivänä helmikuuta 2007 päivätyillä kirjeillä. Saksa vastasi pyyntöön 20 päivänä joulukuuta 2006 ja 29 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyillä kirjeillä.

| (3) | Komissio ilmoitti 17 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä Saksalle päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee FFHG:n rahoitusta ja sen rahoitussuhteita Ryanairin kanssa, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva vuoden 2008 päätös’. Saksa toimitti huomautuksensa 27 päivänä lokakuuta 2008. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti 17 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä Saksalle päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee FFHG:n rahoitusta ja sen rahoitussuhteita Ryanairin kanssa, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva vuoden 2008 päätös’. Saksa toimitti huomautuksensa 27 päivänä lokakuuta 2008.

| (4) | Menettelyn aloittamista koskeva vuoden 2008 päätös kirjattiin rekisteriin viitteellä SA.21121 (C29/2008). Kyseinen vuoden 2008 päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (4)17 päivänä tammikuuta 2009. Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä kuukauden kuluessa päätöksen julkaisemisesta. |
| --- | --- |

(4)

Menettelyn aloittamista koskeva vuoden 2008 päätös kirjattiin rekisteriin viitteellä SA.21121 (C29/2008). Kyseinen vuoden 2008 päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (4)17 päivänä tammikuuta 2009. Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä kuukauden kuluessa päätöksen julkaisemisesta.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

4

| (5) | Komissio vastaanotti huomautuksia Deutsche Lufthansa AG:ltä, jäljempänä ’Lufthansa’, Saksan lentoyhtiöiden liitolta (Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften), jäljempänä ’BDF’, Ryanairilta, Société Air France SA:lta, jäljempänä ’Air France’, sekä Euroopan lentoyhtiöiden liitolta, jäljempänä ’AEA’. Komissio toimitti nämä huomautukset Saksalle 16 päivänä huhtikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Saksalle annettiin mahdollisuus vastata huomautuksiin kuukauden kuluessa, ja se toimitti huomautuksensa ja lisätietoa 1 päivänä heinäkuuta 2009. |
| --- | --- |

(5)

Komissio vastaanotti huomautuksia Deutsche Lufthansa AG:ltä, jäljempänä ’Lufthansa’, Saksan lentoyhtiöiden liitolta (Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften), jäljempänä ’BDF’, Ryanairilta, Société Air France SA:lta, jäljempänä ’Air France’, sekä Euroopan lentoyhtiöiden liitolta, jäljempänä ’AEA’. Komissio toimitti nämä huomautukset Saksalle 16 päivänä huhtikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Saksalle annettiin mahdollisuus vastata huomautuksiin kuukauden kuluessa, ja se toimitti huomautuksensa ja lisätietoa 1 päivänä heinäkuuta 2009.

| (6) | Lufthansa esitti lisätietoa menettelyn aloittamista koskevasta vuoden 2008 päätöksestä 4 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä ja esitti uusia väitteitä valtiontukitoimenpiteistä. |
| --- | --- |

(6)

Lufthansa esitti lisätietoa menettelyn aloittamista koskevasta vuoden 2008 päätöksestä 4 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä ja esitti uusia väitteitä valtiontukitoimenpiteistä.

| (7) | Komissio toimitti kantelun Saksalle 18 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä ja pyysi lisätietoa valtiontukitoimenpiteitä koskevista uusista väitteistä. Saksa vastasi 19 päivänä toukokuuta 2011 ja 23 päivänä toukokuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(7)

Komissio toimitti kantelun Saksalle 18 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä ja pyysi lisätietoa valtiontukitoimenpiteitä koskevista uusista väitteistä. Saksa vastasi 19 päivänä toukokuuta 2011 ja 23 päivänä toukokuuta 2011 päivätyillä kirjeillä.

| (8) | Nämä vastaukset osoittautuivat kuitenkin puutteellisiksi. Sen vuoksi komissio lähetti 6 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (5) 10 artiklan 3 kohdan mukaisen muistutuksen. Saksa vastasi 14 päivänä kesäkuuta 2011 ja 16 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(8)

Nämä vastaukset osoittautuivat kuitenkin puutteellisiksi. Sen vuoksi komissio lähetti 6 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (5) 10 artiklan 3 kohdan mukaisen muistutuksen. Saksa vastasi 14 päivänä kesäkuuta 2011 ja 16 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyillä kirjeillä.

5

| (9) | Komissio ilmoitti Saksalle 13 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee Rheinland-Pfalzin osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyn FFHG:lle tarjoamaa luottolimiittiä, Rheinland-Pfalzin osavaltion investointipankin Investitions- und Strukturbank, jäljempänä ’ISB’, FFHG:lle tarjoamaa lainaa sekä Rheinland-Pfalzin osavaltion ISB:n lainaa varten FFHG:lle tarjoamaa takausta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva vuoden 2011 päätös’. Menettelyn aloittamista koskeva vuoden 2011 päätös kirjattiin rekisteriin viitteellä SA.32833 (2011/C). Kyseinen päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (6)21 päivänä heinäkuuta 2012. |
| --- | --- |

(9)

Komissio ilmoitti Saksalle 13 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee Rheinland-Pfalzin osavaltion yhteisrahoitusjärjestelyn FFHG:lle tarjoamaa luottolimiittiä, Rheinland-Pfalzin osavaltion investointipankin Investitions- und Strukturbank, jäljempänä ’ISB’, FFHG:lle tarjoamaa lainaa sekä Rheinland-Pfalzin osavaltion ISB:n lainaa varten FFHG:lle tarjoamaa takausta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva vuoden 2011 päätös’. Menettelyn aloittamista koskeva vuoden 2011 päätös kirjattiin rekisteriin viitteellä SA.32833 (2011/C). Kyseinen päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (6)21 päivänä heinäkuuta 2012.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

6

| (10) | Komissio pyysi 20 päivänä helmikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä lisätietoa, joka liittyi menettelyn aloittamista koskevaan vuoden 2008 päätökseen. Saksa vastasi pyyntöön 16 päivänä huhtikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi 27 päivänä heinäkuuta 2012 päivätyllä kirjeellä jälleen lisätietoa. Saksa vastasi pyyntöön 4 päivänä syyskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(10)

Komissio pyysi 20 päivänä helmikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä lisätietoa, joka liittyi menettelyn aloittamista koskevaan vuoden 2008 päätökseen. Saksa vastasi pyyntöön 16 päivänä huhtikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi 27 päivänä heinäkuuta 2012 päivätyllä kirjeellä jälleen lisätietoa. Saksa vastasi pyyntöön 4 päivänä syyskuuta 2012 päivätyllä kirjeellä.

| (11) | Komissio ilmoitti Saksalle 25 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä siitä, että suuntaviivat valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille (7), jäljempänä ’vuoden 2014 ilmailusuuntaviivat’, oli hyväksytty 20 päivänä helmikuuta 2014. Komissio ilmoitti Saksalle, että kyseisiä suuntaviivoja alettaisiin soveltaa heti kun ne on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Se antoi Saksalle mahdollisuuden esittää 20 työpäivän kuluessa huomautuksia suuntaviivoista ja niiden mahdollisesta soveltamisesta tarkasteltavana olevaan tapaukseen. Komissio muistutti Saksaa 17 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä siitä, että jos komissio ei vastaanottaisi mitään huomautuksia 20 työpäivän kuluessa, se katsoisi, ettei Saksalla ollut huomautuksia. |
| --- | --- |

(11)

Komissio ilmoitti Saksalle 25 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä siitä, että suuntaviivat valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille (7), jäljempänä ’vuoden 2014 ilmailusuuntaviivat’, oli hyväksytty 20 päivänä helmikuuta 2014. Komissio ilmoitti Saksalle, että kyseisiä suuntaviivoja alettaisiin soveltaa heti kun ne on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Se antoi Saksalle mahdollisuuden esittää 20 työpäivän kuluessa huomautuksia suuntaviivoista ja niiden mahdollisesta soveltamisesta tarkasteltavana olevaan tapaukseen. Komissio muistutti Saksaa 17 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä siitä, että jos komissio ei vastaanottaisi mitään huomautuksia 20 työpäivän kuluessa, se katsoisi, ettei Saksalla ollut huomautuksia.

7

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (12) | Komissio pyysi Saksalta lisätietoja 23 päivänä maaliskuuta 2014 ja 4 päivänä huhtikuuta 2014 päivätyillä kirjeillä. Saksa vastasi 17 päivänä huhtikuuta 2014, 24 päivänä huhtikuuta 2014 ja 9 päivänä toukokuuta 2014 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(12)

Komissio pyysi Saksalta lisätietoja 23 päivänä maaliskuuta 2014 ja 4 päivänä huhtikuuta 2014 päivätyillä kirjeillä. Saksa vastasi 17 päivänä huhtikuuta 2014, 24 päivänä huhtikuuta 2014 ja 9 päivänä toukokuuta 2014 päivätyillä kirjeillä.

| (13) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivat julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä4 päivänä huhtikuuta 2014. Niillä korvattiin vuoden 1994 ilmailusuuntaviivat (8) sekä vuoden 2005 ilmailusuuntaviivat (9). |
| --- | --- |

(13)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivat julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä4 päivänä huhtikuuta 2014. Niillä korvattiin vuoden 1994 ilmailusuuntaviivat (8) sekä vuoden 2005 ilmailusuuntaviivat (9).

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

8

9

| (14) | Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistiin 15 päivänä huhtikuuta 2014 tiedonanto, jossa jäsenvaltioita ja asianomaisia kehotettiin esittämään huomautuksia vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen soveltamisesta tässä asiassa kuukauden kuluessa julkaisupäivämäärästä (10). Lufthansa ja Transport & Environment esittivät huomautuksia. Komissio toimitti huomautukset Saksalle 26 päivänä elokuuta 2014 päivätyllä kirjeellä. Saksa ilmoitti komissiolle 3 päivänä syyskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä, ettei sillä ollut huomautuksia. |
| --- | --- |

(14)

Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistiin 15 päivänä huhtikuuta 2014 tiedonanto, jossa jäsenvaltioita ja asianomaisia kehotettiin esittämään huomautuksia vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen soveltamisesta tässä asiassa kuukauden kuluessa julkaisupäivämäärästä (10). Lufthansa ja Transport & Environment esittivät huomautuksia. Komissio toimitti huomautukset Saksalle 26 päivänä elokuuta 2014 päivätyllä kirjeellä. Saksa ilmoitti komissiolle 3 päivänä syyskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä, ettei sillä ollut huomautuksia.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

10

| (15) | Saksa ilmoitti 17 päivänä kesäkuuta 2014 päivätyllä kirjeellä, että se hyväksyi poikkeuksellisesti tämän päätöksen antamisen vain englannin kielellä. |
| --- | --- |

(15)

Saksa ilmoitti 17 päivänä kesäkuuta 2014 päivätyllä kirjeellä, että se hyväksyi poikkeuksellisesti tämän päätöksen antamisen vain englannin kielellä.

2.   TOIMENPITEIDEN TAUSTA

TOIMENPITEIDEN TAUSTA

2.1   LENTOASEMAN MUUNTAMINEN JA OMISTAJUUSRAKENNE

LENTOASEMAN MUUNTAMINEN JA OMISTAJUUSRAKENNE

| (16) | Frankfurt-Hahnin lentoasema sijaitsee noin 120 kilometriä Frankfurt am Mainista länteen Rheinland-Pfalzin osavaltiossa. Lentoasema toimi Yhdysvaltojen lentotukikohtana vuoteen 1992 saakka. Sen jälkeen se muunnettiin siviili-ilmailukäyttöön. Lentoasemalla on ympärivuorokautinen toimilupa. |
| --- | --- |

(16)

Frankfurt-Hahnin lentoasema sijaitsee noin 120 kilometriä Frankfurt am Mainista länteen Rheinland-Pfalzin osavaltiossa. Lentoasema toimi Yhdysvaltojen lentotukikohtana vuoteen 1992 saakka. Sen jälkeen se muunnettiin siviili-ilmailukäyttöön. Lentoasemalla on ympärivuorokautinen toimilupa.

| (17) | Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG, jäljempänä ’Holding Hahn’, on Wayss & Freytagin ja Rheinland-Pfalzin osavaltion välinen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus, joka hankki Frankfurt-Hahnin lentoaseman infrastruktuurin Saksalta 1 päivänä huhtikuuta 1995. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusjärjestely kehitti lentoasemaa vuosina 1995–1998 ja pyrki muuttamaan sen teolliseen ja kaupalliseen käyttöön. Saksa toteaa, että kun Wayss & Freytagin ja Rheinland-Pfalzin osavaltion välinen kumppanuus osoittautui tuloksettomaksi, Flughafen Frankfurt/Main GmbH, jäljempänä ’Fraport’ (11), tuli 1 päivänä tammikuuta 1998 osalliseksi hankkeeseen ja otti lopulta vastuulleen koko lentoaseman toiminnan. |
| --- | --- |

(17)

Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG, jäljempänä ’Holding Hahn’, on Wayss & Freytagin ja Rheinland-Pfalzin osavaltion välinen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus, joka hankki Frankfurt-Hahnin lentoaseman infrastruktuurin Saksalta 1 päivänä huhtikuuta 1995. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusjärjestely kehitti lentoasemaa vuosina 1995–1998 ja pyrki muuttamaan sen teolliseen ja kaupalliseen käyttöön. Saksa toteaa, että kun Wayss & Freytagin ja Rheinland-Pfalzin osavaltion välinen kumppanuus osoittautui tuloksettomaksi, Flughafen Frankfurt/Main GmbH, jäljempänä ’Fraport’ (11), tuli 1 päivänä tammikuuta 1998 osalliseksi hankkeeseen ja otti lopulta vastuulleen koko lentoaseman toiminnan.

Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG

Flughafen Frankfurt/Main GmbH

11

| (18) | Saksan mukaan Fraport, joka toimi jo noin 115 kilometrin päässä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta sijaitsevan kansainvälisen Frankfurt am Mainin lentoaseman pitäjänä ja johti sen toimintaa, tuli mukaan useista strategisista syistä. Saksa totesi, että ensinnäkin Frankfurt-Hahnin lentoasema oli ainoa Frankfurt am Mainin lentoaseman läheisyydessä sijaitseva lentoasema, jolla oli mahdollisuuksia kasvaa täysimittaiseksi kansainväliseksi lentoasemaksi. Frankfurt am Mainin lentoasemalla oli jo tuolloin käytössä koko kapasiteetti, minkä vuoksi alueella oli tilaa toiselle kannattavalle lentoasemalle. Toiseksi Frankfurt-Hahnin lentoasema oli tuolloin ainoa saksalainen lentoasema, jolla oli ympärivuorokautinen toimilupa, josta on erityistä hyötyä rahtilennoille. Kolmanneksi kiitotie oli täysin varusteltu ja sitä voitiin käyttää kaikissa sääoloissa. Lisäksi Saksan mukaan myös Schipholin lentoaseman omistajat harkitsivat Frankfurt-Hahnin lentoaseman hankintaa, minkä vuoksi ottamalla vastuun Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminnasta Fraport saattoi pitää epätoivotun kilpailijan loitolla. |
| --- | --- |

(18)

Saksan mukaan Fraport, joka toimi jo noin 115 kilometrin päässä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta sijaitsevan kansainvälisen Frankfurt am Mainin lentoaseman pitäjänä ja johti sen toimintaa, tuli mukaan useista strategisista syistä. Saksa totesi, että ensinnäkin Frankfurt-Hahnin lentoasema oli ainoa Frankfurt am Mainin lentoaseman läheisyydessä sijaitseva lentoasema, jolla oli mahdollisuuksia kasvaa täysimittaiseksi kansainväliseksi lentoasemaksi. Frankfurt am Mainin lentoasemalla oli jo tuolloin käytössä koko kapasiteetti, minkä vuoksi alueella oli tilaa toiselle kannattavalle lentoasemalle. Toiseksi Frankfurt-Hahnin lentoasema oli tuolloin ainoa saksalainen lentoasema, jolla oli ympärivuorokautinen toimilupa, josta on erityistä hyötyä rahtilennoille. Kolmanneksi kiitotie oli täysin varusteltu ja sitä voitiin käyttää kaikissa sääoloissa. Lisäksi Saksan mukaan myös Schipholin lentoaseman omistajat harkitsivat Frankfurt-Hahnin lentoaseman hankintaa, minkä vuoksi ottamalla vastuun Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminnasta Fraport saattoi pitää epätoivotun kilpailijan loitolla.

| (19) | Fraport hankki 64,90 prosenttia lentoaseman pitäjän Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen, jäljempänä ’FFHG & Co KG’, osakkeista hintaan [...] (*1). Ostohinnasta osa ([...] euroa) erääntyi maksettavaksi 31 päivänä joulukuuta 2007 tietyin ehdoin (12). Elokuussa 1999 Fraport hankki 73,37 prosenttia Holding Hahnin osakkeista ja 74,90 prosenttia sen vastuunalaisen yhtiömiehen Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH osakkeista hintaan [...] euroa. Siten Fraportista tuli tosiasiallisesti Rheinland-Pfalzin osavaltion uusi kumppani. |
| --- | --- |

(19)

Fraport hankki 64,90 prosenttia lentoaseman pitäjän Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen, jäljempänä ’FFHG & Co KG’, osakkeista hintaan [...] (*1). Ostohinnasta osa ([...] euroa) erääntyi maksettavaksi 31 päivänä joulukuuta 2007 tietyin ehdoin (12). Elokuussa 1999 Fraport hankki 73,37 prosenttia Holding Hahnin osakkeista ja 74,90 prosenttia sen vastuunalaisen yhtiömiehen Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH osakkeista hintaan [...] euroa. Siten Fraportista tuli tosiasiallisesti Rheinland-Pfalzin osavaltion uusi kumppani.

Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen

FFHG & Co KG

*1

12

Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH

| (20) | Fraportin tarkoituksena oli kehittää suunnitelmallisesti Frankfurt-Hahnin lentoaseman matkustaja- ja rahtiliiketoimintaa. Fraport oli yksi ensimmäisistä yrityksistä, joiden liiketoimintamalli perustui erityisesti halpalentoyhtiöiden houkutteluun. Sen vuoksi Fraport teki Holding Hahnin kanssa uuden voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan sopimuksen, jolla viimeksi mainittu muunnettiin saksalaiseksi osakeyhtiöksi (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH). Tämä muutos toteutettiin ja sopimus tehtiin 24 päivänä marraskuuta 2000. |
| --- | --- |

(20)

Fraportin tarkoituksena oli kehittää suunnitelmallisesti Frankfurt-Hahnin lentoaseman matkustaja- ja rahtiliiketoimintaa. Fraport oli yksi ensimmäisistä yrityksistä, joiden liiketoimintamalli perustui erityisesti halpalentoyhtiöiden houkutteluun. Sen vuoksi Fraport teki Holding Hahnin kanssa uuden voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan sopimuksen, jolla viimeksi mainittu muunnettiin saksalaiseksi osakeyhtiöksi (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH). Tämä muutos toteutettiin ja sopimus tehtiin 24 päivänä marraskuuta 2000.

Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH

| (21) | Sen jälkeen Holding Hahn ja FFHG & Co KG yhdistyivät ja muodostivat Flughafen Hahn GmbH:n. Rheinland-Pfalzin osavaltiolla oli 26,93 prosenttia ja Fraportilla 73,07 prosenttia uuden yhtiön osakkeista. Myöhemmin yrityksen toiminimi muutettiin jälleen Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH:ksi (FFHG). Kaksi osakkeenomistajaa, Fraport ja Rheinland-Pfalzin osavaltio, sijoittivat vuonna 2001 uutta pääomaa FFHG:hen (ks. yksityiskohtainen kuvaus 3 jaksossa). |
| --- | --- |

(21)

Sen jälkeen Holding Hahn ja FFHG & Co KG yhdistyivät ja muodostivat Flughafen Hahn GmbH:n. Rheinland-Pfalzin osavaltiolla oli 26,93 prosenttia ja Fraportilla 73,07 prosenttia uuden yhtiön osakkeista. Myöhemmin yrityksen toiminimi muutettiin jälleen Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH:ksi (FFHG). Kaksi osakkeenomistajaa, Fraport ja Rheinland-Pfalzin osavaltio, sijoittivat vuonna 2001 uutta pääomaa FFHG:hen (ks. yksityiskohtainen kuvaus 3 jaksossa).

Flughafen Hahn GmbH:n

Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH:ksi

| (22) | Kaikki Fraportin osakkeet olivat julkisten osakkeenomistajien hallussa 11 päivään kesäkuuta 2001 saakka (13). Kyseisenä päivänä Fraport listautui pörssiin ja 29,71 prosenttia sen osakkeista myytiin yksityisille osakkeenomistajille, kun taas loput 70,29 prosenttia jäi julkisille osakkeenomistajille. |
| --- | --- |

(22)

Kaikki Fraportin osakkeet olivat julkisten osakkeenomistajien hallussa 11 päivään kesäkuuta 2001 saakka (13). Kyseisenä päivänä Fraport listautui pörssiin ja 29,71 prosenttia sen osakkeista myytiin yksityisille osakkeenomistajille, kun taas loput 70,29 prosenttia jäi julkisille osakkeenomistajille.

13

| (23) | Rheinland-Pfalzin osavaltio, Hessenin osavaltio, Fraport ja FFHG tekivät marraskuussa 2002 sopimuksen Frankfurt-Hahnin lentoaseman lisäkehittämisestä. Tällä sopimuksella sovittiin enimmäispääoman toisesta korotuksesta. Tuolloin Hessenin osavaltio liittyi FFHG:hen kolmanneksi osakkaaksi. Sen jälkeen Fraport omisti 65 prosenttia osakkeista ja Hessenin osavaltio sekä Rheinland-Pfalzin osavaltio kumpikin omisti 17,5 prosenttia. Tämä omistajuusrakenne säilyi muuttumattomana vuoteen 2009 saakka, jolloin Fraport myi kaikki osakkeensa Rheinland-Pfalzin osavaltiolle, josta tuli 82,5 prosentin osuudella enemmistöosakas. Jäljelle jäävät 17,5 prosenttia ovat edelleen Hessenin osavaltion omistuksessa. |
| --- | --- |

(23)

Rheinland-Pfalzin osavaltio, Hessenin osavaltio, Fraport ja FFHG tekivät marraskuussa 2002 sopimuksen Frankfurt-Hahnin lentoaseman lisäkehittämisestä. Tällä sopimuksella sovittiin enimmäispääoman toisesta korotuksesta. Tuolloin Hessenin osavaltio liittyi FFHG:hen kolmanneksi osakkaaksi. Sen jälkeen Fraport omisti 65 prosenttia osakkeista ja Hessenin osavaltio sekä Rheinland-Pfalzin osavaltio kumpikin omisti 17,5 prosenttia. Tämä omistajuusrakenne säilyi muuttumattomana vuoteen 2009 saakka, jolloin Fraport myi kaikki osakkeensa Rheinland-Pfalzin osavaltiolle, josta tuli 82,5 prosentin osuudella enemmistöosakas. Jäljelle jäävät 17,5 prosenttia ovat edelleen Hessenin osavaltion omistuksessa.

2.2   MATKUSTAJA- JA RAHTILIIKENTEEN KEHITYS JA LÄHIALUEILLA SIJAITSEVAT LENTOASEMAT

MATKUSTAJA- JA RAHTILIIKENTEEN KEHITYS JA LÄHIALUEILLA SIJAITSEVAT LENTOASEMAT

| (24) | Lentoaseman matkustajaliikenne kasvoi 29 289 matkustajasta vuonna 1998 neljään miljoonaan vuonna 2007 ja supistui noin 2,7 miljoonaan vuonna 2013 (ks. taulukko 1). Lentoasemaa käyttävät tällä hetkellä Ryanair, Wizz Air (14) ja muut lentoyhtiöt. Ryanairin matkustajien osuus oli noin [80–100 prosenttia] vuonna 2013.

  Taulukko 1


  Matkustajaliikenteen kehitys Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 1998–2013








  Vuosi | Matkustajamäärä | Ryanairin matkustajamäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 29 289 | 0 |
| 1999 | 140 706 | 89 129 |
| 2000 | 380 284 | 318 664 |
| 2001 | 447 142 | 397 593 |
| 2002 | 1 457 527 | 1 231 790 |
| 2003 | 2 431 783 | 2 341 784 |
| 2004 | 2 760 379 | 2 668 713 |
| 2005 | 3 079 528 | 2 856 109 |
| 2006 | 3 705 088 | 3 319 772 |
| 2007 | 4 015 155 | 3 808 062 |
| 2008 | 3 940 585 | 3 821 850 |
| 2009 | 3 793 958 | 3 682 050 |
| 2010 | 3 457 540 | [2 766 032 –3 457 540 ] |
| 2011 | 2 894 363 | [2 315 490 –2 894 363 ] |
| 2012 | 2 791 185 | [2 232 948 –2 791 185 ] |
| 2013 | 2 667 529 | [2 134 023 –2 667 529 ] |

(24)

Lentoaseman matkustajaliikenne kasvoi 29 289 matkustajasta vuonna 1998 neljään miljoonaan vuonna 2007 ja supistui noin 2,7 miljoonaan vuonna 2013 (ks. taulukko 1). Lentoasemaa käyttävät tällä hetkellä Ryanair, Wizz Air (14) ja muut lentoyhtiöt. Ryanairin matkustajien osuus oli noin [80–100 prosenttia] vuonna 2013.

14

Taulukko 1

Taulukko 1

Matkustajaliikenteen kehitys Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 1998–2013

Matkustajaliikenteen kehitys Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 1998–2013

Vuosi

Matkustajamäärä

Ryanairin matkustajamäärä

1998

29 289

0

1999

140 706

89 129

2000

380 284

318 664

2001

447 142

397 593

2002

1 457 527

1 231 790

2003

2 431 783

2 341 784

2004

2 760 379

2 668 713

2005

3 079 528

2 856 109

2006

3 705 088

3 319 772

2007

4 015 155

3 808 062

2008

3 940 585

3 821 850

2009

3 793 958

3 682 050

2010

3 457 540

[2 766 032 –3 457 540 ]

2011

2 894 363

[2 315 490 –2 894 363 ]

2012

2 791 185

[2 232 948 –2 791 185 ]

2013

2 667 529

[2 134 023 –2 667 529 ]

| (25) | Frankfurt-Hahnin lentoasemalla myös lentorahdin määrä on kasvanut. Lentorahti lisääntyi noin 16 000 tonnista vuonna 1998 noin 286 000 tonniin huippuvuotena 2011 ja väheni sen jälkeen noin 151 000 tonniin vuonna 2013 (ks. taulukko 2). Rahdin kokonaismäärä, mukaan lukien huolitsijat, oli lentoasemalla noin 447 000 tonnia vuonna 2013.

  Taulukko 2


  Rahtiliikenteen kehitys Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 1998–2013








  Vuosi | Lentorahdin kokonaismäärä (tonnia) | Rahdin kokonaismäärä, mukaan lukien huolitsijat (tonnia) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 16 020 | 134 920 |
| 1999 | 43 676 | 168 437 |
| 2000 | 75 547 | 191 001 |
| 2001 | 25 053 | 133 743 |
| 2002 | 23 736 | 138 131 |
| 2003 | 37 065 | 158 873 |
| 2004 | 66 097 | 191 117 |
| 2005 | 107 305 | 228 921 |
| 2006 | 123 165 | 266 174 |
| 2007 | 125 049 | 289 404 |
| 2008 | 179 375 | 338 490 |
| 2009 | 174 664 | 322 170 |
| 2010 | 228 547 | 466 429 |
| 2011 | 286 416 | 565 344 |
| 2012 | 207 520 | 503 995 |
| 2013 | 152 503 | 446 608 |

(25)

Frankfurt-Hahnin lentoasemalla myös lentorahdin määrä on kasvanut. Lentorahti lisääntyi noin 16 000 tonnista vuonna 1998 noin 286 000 tonniin huippuvuotena 2011 ja väheni sen jälkeen noin 151 000 tonniin vuonna 2013 (ks. taulukko 2). Rahdin kokonaismäärä, mukaan lukien huolitsijat, oli lentoasemalla noin 447 000 tonnia vuonna 2013.

Taulukko 2

Taulukko 2

Rahtiliikenteen kehitys Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 1998–2013

Rahtiliikenteen kehitys Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 1998–2013

Vuosi

Lentorahdin kokonaismäärä (tonnia)

Rahdin kokonaismäärä, mukaan lukien huolitsijat (tonnia)

1998

16 020

134 920

1999

43 676

168 437

2000

75 547

191 001

2001

25 053

133 743

2002

23 736

138 131

2003

37 065

158 873

2004

66 097

191 117

2005

107 305

228 921

2006

123 165

266 174

2007

125 049

289 404

2008

179 375

338 490

2009

174 664

322 170

2010

228 547

466 429

2011

286 416

565 344

2012

207 520

503 995

2013

152 503

446 608

| (26) | Seuraavat lentoasemat sijaitsevat Frankfurt-Hahnin lentoaseman läheisyydessä:






  i) | Frankfurt am Mainin lentoasema (~ 115 kilometriä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, ~ 1 tunnin 15 minuutin ajomatka) on kansainvälinen keskuslentoasema, joka tarjoaa paljon erilaisia reittikohteita lyhyistä reiteistä kaukoreitteihin. Lentoasemaa käyttävät pääasiassa jatkolentoja tarjoavat reittiliikenteen harjoittajat, mutta lentoasema tarjoaa myös kahden paikan välisiä yhteyksiä ja tilauslentoja. Matkustajaliikenteen (noin 58 miljoonaa matkustajaa vuonna 2013) lisäksi Frankfurt am Mainin lentoasemalla käsitellään lentorahtia (noin kaksi miljoonaa tonnia vuonna 2013). Kaaviossa 1 esitetään liikenteen kehittyminen Frankfurt am Mainin ja Frankfurt-Hahnin lentoasemilla vuosina 2000–2012. |
| --- | --- | --- |

(26)

Seuraavat lentoasemat sijaitsevat Frankfurt-Hahnin lentoaseman läheisyydessä:

i)

Frankfurt am Mainin lentoasema (~ 115 kilometriä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, ~ 1 tunnin 15 minuutin ajomatka) on kansainvälinen keskuslentoasema, joka tarjoaa paljon erilaisia reittikohteita lyhyistä reiteistä kaukoreitteihin. Lentoasemaa käyttävät pääasiassa jatkolentoja tarjoavat reittiliikenteen harjoittajat, mutta lentoasema tarjoaa myös kahden paikan välisiä yhteyksiä ja tilauslentoja. Matkustajaliikenteen (noin 58 miljoonaa matkustajaa vuonna 2013) lisäksi Frankfurt am Mainin lentoasemalla käsitellään lentorahtia (noin kaksi miljoonaa tonnia vuonna 2013). Kaaviossa 1 esitetään liikenteen kehittyminen Frankfurt am Mainin ja Frankfurt-Hahnin lentoasemilla vuosina 2000–2012.

| ii) | Luxemburgin lentoasema (~ 111 kilometriä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, ~ 1,5 tunnin ajomatka) on kansainvälinen lentoasema, joka tarjoaa paljon erilaisia reittikohteita. Matkustajaliikenteen (noin 2,2 miljoonaa matkustajaa vuonna 2013) lisäksi lentoasemalla käsiteltiin 673 500 tonnia lentorahtia. |
| --- | --- |

ii)

Luxemburgin lentoasema (~ 111 kilometriä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, ~ 1,5 tunnin ajomatka) on kansainvälinen lentoasema, joka tarjoaa paljon erilaisia reittikohteita. Matkustajaliikenteen (noin 2,2 miljoonaa matkustajaa vuonna 2013) lisäksi lentoasemalla käsiteltiin 673 500 tonnia lentorahtia.

| iii) | Zweibrückenin lentoasema (~ 128 kilometriä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, ~ 1 tunnin 35 minuutin ajomatka). |
| --- | --- |

iii)

Zweibrückenin lentoasema (~ 128 kilometriä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, ~ 1 tunnin 35 minuutin ajomatka).

| iv) | Saarbrückenin lentoasema (~ 128 kilometriä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, ~ 1 tunnin 35 minuutin ajomatka). |
| --- | --- |

iv)

Saarbrückenin lentoasema (~ 128 kilometriä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, ~ 1 tunnin 35 minuutin ajomatka).

| v) | Köln-Bonnin lentoasema (~ 175 kilometriä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, ~ 1 tunnin 44 minuutin ajomatka). |
| --- | --- |

v)

Köln-Bonnin lentoasema (~ 175 kilometriä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, ~ 1 tunnin 44 minuutin ajomatka).

Kaavio 1

Kaavio 1

Matkustajaliikenteen kehitys Frankfurt am Mainin ja Frankfurt-Hahnin lentoasemilla vuosina 2000–2012

Matkustajaliikenteen kehitys Frankfurt am Mainin ja Frankfurt-Hahnin lentoasemilla vuosina 2000–2012

Frankfurt am Main: matkustajat/vuosi

Frankfurt-Hahn: matkustajat/vuosi

Vuosi

0 %

1 %

2 %

3 %

4 %

5 %

6 %

7 %

8 %

%

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012

10 000 000

20 000 000

30 000 000

40 000 000

50 000 000

60 000 000

70 000 000

Frankfurt am Mainin lentoaseman matkustajamäärän suhde Frankfurt-Hahnin lentoaseman matkustajamäärään prosentteina v. 2000–2012

2.3   FFHG:N TOTEUTTAMAT INVESTOINNIT JA SEN TALOUDELLINEN TULOS

FFHG:N TOTEUTTAMAT INVESTOINNIT JA SEN TALOUDELLINEN TULOS

| (27) | Taulukossa 3 esitetään katsaus FFHG:n vuosina 2001–2012 tekemistä investoinneista, joiden yhteismäärä on noin 216 miljoonaa euroa.

  Taulukko 3


  Vuosina 2001–2012 toteutetut investoinnit




















  Tuhatta euroa | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Yht. 2001-2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investoinnit infrastruktuuriin ja laitteistoon |
| Käyttöomaisuuden lisäys, ml. uudelleenluokitukset |
| Maa | 3 174,00 | 6 488 | | 2 994 | 4 284 | 3 086 | 8 613 | 593 | | [...] | | | |
| Terminaali | | 2 519 | 3 310 | | | | | 251 | | | | | |
| Rahtiterminaali | | | 3 850 | | 3 222 | | | | | | | | |
| Toimistorakennus | | | | | | | | 2 428 | | [...] | | | |
| Muut infrastruktuuri-investoinnit | | | 10 194 | 1 152 | | | 13 275 | | | [...] | [...] | [...] | |
| Asemataso | 1 008,30 | 5 684 | | | 3 394 | | 10 224 | 2 848 | | [...] | [...] | | |
| Muu infrastruktuuri | 1 502,20 | 3 848 | 2 071 | 2 692 | 3 911 | 1 761 | 1 558 | 2 608 | 384 | [...] | [...] | [...] | |
| Aineettomat varat (esim. IT) | 6,1 | 14,50 | 28 | 219 | 487 | 45 | 170 | 121 | 20 | [...] | [...] | [...] | 7 108 |
| Laitteisto | 8 208,89 | 1 097,09 | 12 308,42 | 1 814,00 | 2 294,54 | 20 232 | 7 550 | 3 823 | 359 | [...] | [...] | [...] | 75 550 |
| Yhteensä | 13 899 | 19 650 | 31 761 | 8 871 | 17 592 | 25 123 | 41 390 | 12 673 | 763 | 17 289 | 19 346 | 7 930 | 216 287 |

(27)

Taulukossa 3 esitetään katsaus FFHG:n vuosina 2001–2012 tekemistä investoinneista, joiden yhteismäärä on noin 216 miljoonaa euroa.

Taulukko 3

Taulukko 3

Vuosina 2001–2012 toteutetut investoinnit

Vuosina 2001–2012 toteutetut investoinnit

Tuhatta euroa

Tuhatta euroa

2001

2001

2002

2002

2003

2003

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

Yht. 2001-2012

Yht. 2001-2012

Investoinnit infrastruktuuriin ja laitteistoon

Käyttöomaisuuden lisäys, ml. uudelleenluokitukset

Maa

3 174,00

6 488

2 994

4 284

3 086

8 613

593

[...]

Terminaali

2 519

3 310

251

Rahtiterminaali

3 850

3 222

Toimistorakennus

2 428

[...]

Muut infrastruktuuri-investoinnit

10 194

1 152

13 275

[...]

[...]

[...]

Asemataso

1 008,30

5 684

3 394

10 224

2 848

[...]

[...]

Muu infrastruktuuri

1 502,20

3 848

2 071

2 692

3 911

1 761

1 558

2 608

384

[...]

[...]

[...]

Aineettomat varat (esim. IT)

6,1

14,50

28

219

487

45

170

121

20

[...]

[...]

[...]

7 108

7 108

Laitteisto

8 208,89

1 097,09

12 308,42

1 814,00

2 294,54

20 232

7 550

3 823

359

[...]

[...]

[...]

75 550

75 550

Yhteensä

Yhteensä

13 899

13 899

19 650

19 650

31 761

31 761

8 871

8 871

17 592

17 592

25 123

25 123

41 390

41 390

12 673

12 673

763

763

17 289

17 289

19 346

19 346

7 930

7 930

216 287

216 287

| (28) | Taulukossa 4 esitetään katsaus FFHG:n vuotuisesta taloudellisesta tuloksesta vuosina 2001–2012.

  Taulukko 4


  FFHG:n vuotuinen taloudellinen tulos vuosina 2001–2012



















  Tuhatta euroa | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuloslaskelma |
| Tulot | 10 077,61 | 14 908,11 | 22 574,22 | 29 564,18 | 36 859,08 | 43 479,85 | 41 296,34 | 45 383,60 | 42 036,70 | 43 281,58 | 43 658,38 | 40 983,45 |
| Muut tulot (ml. yleisen edun piiriin kuuluvat tulot ja maan myynti) | 7 771,31 | 5 514,63 | 3 686,87 | 3 039,35 | 3 618,93 | 6 097,29 | 5 436,58 | 4 858,16 | 11 540,36 | 14 554,55 | 9 313,99 | 21 390,92 |
| Kokonaistulot | 17 848,92 | 20 422,75 | 26 261,09 | 32 603,53 | 40 478,01 | 49 577,14 | 46 732,92 | 50 241,76 | 53 577,06 | 57 836,14 | 52 972,37 | 62 374,37 |
| Materiaalikustannukset | – 7 092,39 | – 10 211,13 | – 12 560,46 | – 14 601,17 | – 17 895,97 | – 24 062,81 | – 22 491,85 | – 25 133,61 | – 24 979,59 | – 27 650,17 | – 20 017,99 | – 21 871,65 |
| Henkilöstökustannukset | – 9 185,12 | – 9 672,37 | – 10 734,62 | – 11 217,21 | – 12 101,84 | – 13 337,28 | – 14 433,17 | – 15 758,34 | – 15 883,08 | – 17 893,60 | – 18 228,23 | – 18 349,10 |
| Muut kustannukset (ml. markkinointi) | – 5 692,81 | – 11 434,31 | – 10 521,27 | – 11 454,36 | – 14 058,15 | – 12 885,28 | – 9 897,46 | – 9 630,21 | – 7 796,81 | – 8 029,40 | – 6 760,92 | – 6 643,00 |
| Käyttökate | – 4 121,41 | – 10 895,06 | – 7 555,27 | – 4 669,21 | – 3 577,94 | – 708,22 | – 89,56 | – 280,39 | – 4 917,58 | – 4 262,96 | – 7 965,23 | – 15 510,62 |
| Käyttökate (pl. muut tulot) | – 11 892,72 | – 16 409,69 | – 11 242,13 | – 7 708,56 | – 7 196,87 | – 6 805,51 | – 5 526,13 | – 5 138,56 | – 6 622,78 | – 10 291,59 | – 1 348,76 | – 5 880,30 |
| Poistot | – 5 325,63 | – 5 674,68 | – 6 045,39 | – 7 699,33 | – 7 973,46 | – 10 527,90 | – 10 191,89 | – 11 855,19 | – 12 482,28 | – 11 827,19 | – 13 297,31 | – 12 733,48 |
| Taloudellinen tulos (saatu korko - maksettu korko) | – 2 896,64 | – 3 013,42 | – 4 006,57 | – 4 105,53 | – 4 548,42 | – 4 588,16 | – 5 235,30 | – 5 693,02 | – 4 915,39 | – 2 778,06 | – 5 063,04 | – 8 177,54 |
| Satunnaiset tulot ja kustannukset | – 431,54 | – 206,00 | – 10,46 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 272,55 | 0,00 | 0,00 |
| Verot | – 580,13 | – 204,74 | – 215,18 | – 323,82 | – 228,44 | – 242,33 | – 245,00 | – 238,66 | – 257,45 | – 240,85 | – 231,03 | – 277,52 |
| Fraportin tappioiden kattaminen voittojen ja tappioiden siirrolla | 13 355,35 | 19 993,90 | 17 832,87 | 16 797,89 | 16 328,26 | 16 066,61 | 15 761,75 | 18 067,26 | 5 621,37 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Vuotuinen tulos (voitto/tappio) | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 7 114,17 | – 10 855,69 | – 10 626,14 | – 5 677,92 |

(28)

Taulukossa 4 esitetään katsaus FFHG:n vuotuisesta taloudellisesta tuloksesta vuosina 2001–2012.

Taulukko 4

Taulukko 4

FFHG:n vuotuinen taloudellinen tulos vuosina 2001–2012

FFHG:n vuotuinen taloudellinen tulos vuosina 2001–2012

Tuhatta euroa

Tuhatta euroa

2001

2001

2002

2002

2003

2003

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

Tuloslaskelma

Tulot

10 077,61

14 908,11

22 574,22

29 564,18

36 859,08

43 479,85

41 296,34

45 383,60

42 036,70

43 281,58

43 658,38

40 983,45

Muut tulot (ml. yleisen edun piiriin kuuluvat tulot ja maan myynti)

7 771,31

5 514,63

3 686,87

3 039,35

3 618,93

6 097,29

5 436,58

4 858,16

11 540,36

14 554,55

9 313,99

21 390,92

Kokonaistulot

Kokonaistulot

17 848,92

17 848,92

20 422,75

20 422,75

26 261,09

26 261,09

32 603,53

32 603,53

40 478,01

40 478,01

49 577,14

49 577,14

46 732,92

46 732,92

50 241,76

50 241,76

53 577,06

53 577,06

57 836,14

57 836,14

52 972,37

52 972,37

62 374,37

62 374,37

Materiaalikustannukset

– 7 092,39

– 10 211,13

– 12 560,46

– 14 601,17

– 17 895,97

– 24 062,81

– 22 491,85

– 25 133,61

– 24 979,59

– 27 650,17

– 20 017,99

– 21 871,65

Henkilöstökustannukset

– 9 185,12

– 9 672,37

– 10 734,62

– 11 217,21

– 12 101,84

– 13 337,28

– 14 433,17

– 15 758,34

– 15 883,08

– 17 893,60

– 18 228,23

– 18 349,10

Muut kustannukset (ml. markkinointi)

– 5 692,81

– 11 434,31

– 10 521,27

– 11 454,36

– 14 058,15

– 12 885,28

– 9 897,46

– 9 630,21

– 7 796,81

– 8 029,40

– 6 760,92

– 6 643,00

Käyttökate

Käyttökate

– 4 121,41

– 4 121,41

– 10 895,06

– 10 895,06

– 7 555,27

– 7 555,27

– 4 669,21

– 4 669,21

– 3 577,94

– 3 577,94

– 708,22

– 708,22

– 89,56

– 89,56

– 280,39

– 280,39

– 4 917,58

– 4 917,58

– 4 262,96

– 4 262,96

– 7 965,23

– 7 965,23

– 15 510,62

– 15 510,62

Käyttökate (pl. muut tulot)

Käyttökate (pl. muut tulot)

– 11 892,72

– 11 892,72

– 16 409,69

– 16 409,69

– 11 242,13

– 11 242,13

– 7 708,56

– 7 708,56

– 7 196,87

– 7 196,87

– 6 805,51

– 6 805,51

– 5 526,13

– 5 526,13

– 5 138,56

– 5 138,56

– 6 622,78

– 6 622,78

– 10 291,59

– 10 291,59

– 1 348,76

– 1 348,76

– 5 880,30

– 5 880,30

Poistot

– 5 325,63

– 5 674,68

– 6 045,39

– 7 699,33

– 7 973,46

– 10 527,90

– 10 191,89

– 11 855,19

– 12 482,28

– 11 827,19

– 13 297,31

– 12 733,48

Taloudellinen tulos (saatu korko - maksettu korko)

– 2 896,64

– 3 013,42

– 4 006,57

– 4 105,53

– 4 548,42

– 4 588,16

– 5 235,30

– 5 693,02

– 4 915,39

– 2 778,06

– 5 063,04

– 8 177,54

Satunnaiset tulot ja kustannukset

– 431,54

– 206,00

– 10,46

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 272,55

0,00

0,00

Verot

– 580,13

– 204,74

– 215,18

– 323,82

– 228,44

– 242,33

– 245,00

– 238,66

– 257,45

– 240,85

– 231,03

– 277,52

Fraportin tappioiden kattaminen voittojen ja tappioiden siirrolla

Fraportin tappioiden kattaminen voittojen ja tappioiden siirrolla

13 355,35

13 355,35

19 993,90

19 993,90

17 832,87

17 832,87

16 797,89

16 797,89

16 328,26

16 328,26

16 066,61

16 066,61

15 761,75

15 761,75

18 067,26

18 067,26

5 621,37

5 621,37

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Vuotuinen tulos (voitto/tappio)

Vuotuinen tulos (voitto/tappio)

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 7 114,17

– 7 114,17

– 10 855,69

– 10 855,69

– 10 626,14

– 10 626,14

– 5 677,92

– 5 677,92

3.   TOIMENPITEIDEN KUVAUS

TOIMENPITEIDEN KUVAUS

3.1   FFHG:LLE MYÖNNETTY MAHDOLLINEN VALTIONTUKI

FFHG:LLE MYÖNNETTY MAHDOLLINEN VALTIONTUKI

3.1.1   TOIMENPIDE 1: VOITTOJEN JA TAPPIOIDEN SIIRTÄMISTÄ KOSKEVA VUODEN 2001 SOPIMUS

| (29) | FFHG ja Fraport tekivät sopimuksen, jonka mukaan Fraport oli oikeutettu kaikkiin FFHG:n tuottamiin voittoihin. Tämän vastineeksi Fraportin oli otettava vastuu kaikista FFHG:n tappioista. Rheinland-Pfalzin osavaltio ja Fraport tekivät 31 päivänä elokuuta 1999 sopimuksen, jossa Fraport sitoutui tekemään voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan sopimuksen. Asiaa koskeva notariaattisopimus tehtiin 24 päivänä marraskuuta 2000, ja voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2001 sopimus tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2001 (15). |
| --- | --- |

(29)

FFHG ja Fraport tekivät sopimuksen, jonka mukaan Fraport oli oikeutettu kaikkiin FFHG:n tuottamiin voittoihin. Tämän vastineeksi Fraportin oli otettava vastuu kaikista FFHG:n tappioista. Rheinland-Pfalzin osavaltio ja Fraport tekivät 31 päivänä elokuuta 1999 sopimuksen, jossa Fraport sitoutui tekemään voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan sopimuksen. Asiaa koskeva notariaattisopimus tehtiin 24 päivänä marraskuuta 2000, ja voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2001 sopimus tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2001 (15).

15

| (30) | Fraportilla oli oikeus irtisanoa voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2001 sopimus kuuden kuukauden irtisanomisajalla mutta vasta 31 päivästä joulukuuta 2005 lähtien. Jos sopimusta ei irtisanottu, sitä pidennettiin hiljaisesti kunkin kalenterivuoden päättyessä seuraavaksi vuodeksi mutta enintään 31 päivään joulukuuta 2010 saakka. |
| --- | --- |

(30)

Fraportilla oli oikeus irtisanoa voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2001 sopimus kuuden kuukauden irtisanomisajalla mutta vasta 31 päivästä joulukuuta 2005 lähtien. Jos sopimusta ei irtisanottu, sitä pidennettiin hiljaisesti kunkin kalenterivuoden päättyessä seuraavaksi vuodeksi mutta enintään 31 päivään joulukuuta 2010 saakka.

| (31) | Fraportin hallintoneuvosto ja osakkeenomistajat hyväksyivät voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2001 sopimuksen tekemisen (16). Myöhemmin kyseisen vuoden 2001 sopimuksen kestoa pidennettiin vuoteen 2014 saakka 5 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyllä sopimuksella (voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2004 sopimus). Kun voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2001 sopimus korvattiin vastaavalla vuoden 2004 sopimuksella (ks. johdanto-osan 45 kappale), Fraport oli ottanut vastuulleen tappioita [...] miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(31)

Fraportin hallintoneuvosto ja osakkeenomistajat hyväksyivät voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2001 sopimuksen tekemisen (16). Myöhemmin kyseisen vuoden 2001 sopimuksen kestoa pidennettiin vuoteen 2014 saakka 5 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyllä sopimuksella (voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2004 sopimus). Kun voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2001 sopimus korvattiin vastaavalla vuoden 2004 sopimuksella (ks. johdanto-osan 45 kappale), Fraport oli ottanut vastuulleen tappioita [...] miljoonaa euroa.

16

3.1.2   TOIMENPIDE 2: VUODEN 2001 PÄÄOMANKOROTUS

| (32) | Fraportin omistuksia käsittelevän komitean 19 päivänä tammikuuta 2001 laaditussa selvityksessä (17) todettiin, että FFHG tuottaisi tappioita vuosina 1998–2005 todennäköisesti yhteensä [...] miljoonaa euroa eli kaksi kertaa niin paljon kuin vuonna 1997 ennakoitiin. Lisäksi kaksi FFHG:n merkittävää rahtiliikenteen asiakasta siirsi liiketoimintaansa tai supisti sitä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla samanaikaisesti, mikä vähensi rahtiliikenteen määrää merkittävästi, 45 prosenttia vuoden 2001 alkupuoliskolla. |
| --- | --- |

(32)

Fraportin omistuksia käsittelevän komitean 19 päivänä tammikuuta 2001 laaditussa selvityksessä (17) todettiin, että FFHG tuottaisi tappioita vuosina 1998–2005 todennäköisesti yhteensä [...] miljoonaa euroa eli kaksi kertaa niin paljon kuin vuonna 1997 ennakoitiin. Lisäksi kaksi FFHG:n merkittävää rahtiliikenteen asiakasta siirsi liiketoimintaansa tai supisti sitä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla samanaikaisesti, mikä vähensi rahtiliikenteen määrää merkittävästi, 45 prosenttia vuoden 2001 alkupuoliskolla.

17

| (33) | Kyseisen selvityksen mukaan Fraport antoi Boston Consulting Group -konsulttiyritykselle, jäljempänä ’BCG’, sekä omalle strategisten hankintojen ja omistusten osastolleen, jäljempänä ’strateginen osasto’, vuoden 2001 alussa toimeksiannoksi laatia FFHG:tä koskeva strategia. Sekä BCG että strateginen osasto totesivat, että FFHG:n kehittyminen pitkällä aikavälillä myönteiseen suuntaan vaatisi infrastruktuurin merkittävää parannusta, sillä se oli edellytys liikenteen määrän kasvulle. Strateginen osasto pani lisäksi merkille, että tällainen FFHG:n huomattava laajentaminen olisi taloudellinen riski ja että kaikkein myönteisimmässäkin skenaariossa positiiviseen tulokseen (vuotuinen nettotulos verojen jälkeen) päästäisiin oletettavasti aikaisintaan vuonna 2013. |
| --- | --- |

(33)

Kyseisen selvityksen mukaan Fraport antoi Boston Consulting Group -konsulttiyritykselle, jäljempänä ’BCG’, sekä omalle strategisten hankintojen ja omistusten osastolleen, jäljempänä ’strateginen osasto’, vuoden 2001 alussa toimeksiannoksi laatia FFHG:tä koskeva strategia. Sekä BCG että strateginen osasto totesivat, että FFHG:n kehittyminen pitkällä aikavälillä myönteiseen suuntaan vaatisi infrastruktuurin merkittävää parannusta, sillä se oli edellytys liikenteen määrän kasvulle. Strateginen osasto pani lisäksi merkille, että tällainen FFHG:n huomattava laajentaminen olisi taloudellinen riski ja että kaikkein myönteisimmässäkin skenaariossa positiiviseen tulokseen (vuotuinen nettotulos verojen jälkeen) päästäisiin oletettavasti aikaisintaan vuonna 2013.

| (34) | BCG:n tutkimuksen ja oman analyysinsa perusteella strateginen osasto laati FFHG:lle kehitysohjelman, jossa suunniteltiin 172 miljoonan euron investointeja vuoteen 2007 saakka. Nämä investoinnit sisälsivät 27 miljoonan euron arvoisen ”hätäohjelman”, jolla katettiin kiitotien laajennus 3 400 metriin, kaavan hyväksymismenettelyn (Planfeststellungsverfahren) suunnittelukustannukset, jotta kiitotietä voitaisiin pidentää vielä 3 800 metriin, sekä uuden matkustajaterminaalin aloitetun rakennustyön lisäkustannukset. |
| --- | --- |

(34)

BCG:n tutkimuksen ja oman analyysinsa perusteella strateginen osasto laati FFHG:lle kehitysohjelman, jossa suunniteltiin 172 miljoonan euron investointeja vuoteen 2007 saakka. Nämä investoinnit sisälsivät 27 miljoonan euron arvoisen ”hätäohjelman”, jolla katettiin kiitotien laajennus 3 400 metriin, kaavan hyväksymismenettelyn (Planfeststellungsverfahren) suunnittelukustannukset, jotta kiitotietä voitaisiin pidentää vielä 3 800 metriin, sekä uuden matkustajaterminaalin aloitetun rakennustyön lisäkustannukset.

Planfeststellungsverfahren

| (35) | FFHG:n oman pääoman suhde velkaan oli vuonna 2001 kuitenkin vain neljä prosenttia (18). Lisäksi Fraportilla oli oikeus päättää voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2001 sopimus 31 päivästä joulukuuta 2005 lähtien. Näissä olosuhteissa FFHG ei olisi voinut rahoittaa hätäohjelmaa lisävelalla vaan tarvitsi uutta pääomaa. |
| --- | --- |

(35)

FFHG:n oman pääoman suhde velkaan oli vuonna 2001 kuitenkin vain neljä prosenttia (18). Lisäksi Fraportilla oli oikeus päättää voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2001 sopimus 31 päivästä joulukuuta 2005 lähtien. Näissä olosuhteissa FFHG ei olisi voinut rahoittaa hätäohjelmaa lisävelalla vaan tarvitsi uutta pääomaa.

18

| (36) | Pääomankorotuksesta päätettiin 14 päivänä joulukuuta 2001 tehdyllä Fraportin hallintoneuvoston päätöksellä ja sen jälkeen 9 päivänä tammikuuta 2002 tehdyllä FFHG:n osakkeenomistajien päätöksellä. FFHG:n kaltaisen osakeyhtiön enimmäispääoman korotus vaatii kaikkien äänioikeutettujen osakkeenomistajien hyväksynnän. |
| --- | --- |

(36)

Pääomankorotuksesta päätettiin 14 päivänä joulukuuta 2001 tehdyllä Fraportin hallintoneuvoston päätöksellä ja sen jälkeen 9 päivänä tammikuuta 2002 tehdyllä FFHG:n osakkeenomistajien päätöksellä. FFHG:n kaltaisen osakeyhtiön enimmäispääoman korotus vaatii kaikkien äänioikeutettujen osakkeenomistajien hyväksynnän.

| (37) | Tämän hyväksynnän jälkeen Fraport ja Rheinland-Pfalzin osavaltio korottivat enimmäispääomaa 27 miljoonalla eurolla eli 3,5 miljoonasta eurosta 30,5 miljoonaan euroon. Fraport maksoi 19,7 miljoonaa euroa ja Rheinland-Pfalzin osavaltio 7,3 miljoonaa euroa 9 päivänä tammikuuta 2002. Pääomankorotuksella oli tarkoitus rahoittaa kiitotien pidennys ja muita infrastruktuuri-investointeja ja parantaa siten lentoaseman kannattavuutta. |
| --- | --- |

(37)

Tämän hyväksynnän jälkeen Fraport ja Rheinland-Pfalzin osavaltio korottivat enimmäispääomaa 27 miljoonalla eurolla eli 3,5 miljoonasta eurosta 30,5 miljoonaan euroon. Fraport maksoi 19,7 miljoonaa euroa ja Rheinland-Pfalzin osavaltio 7,3 miljoonaa euroa 9 päivänä tammikuuta 2002. Pääomankorotuksella oli tarkoitus rahoittaa kiitotien pidennys ja muita infrastruktuuri-investointeja ja parantaa siten lentoaseman kannattavuutta.

3.1.3   TOIMENPIDE 3: VUODEN 2004 PÄÄOMANKOROTUS

| (38) | Fraport, Rheinland-Pfalzin osavaltio, Hessenin osavaltio sekä FFHG sopivat 27 päivänä marraskuuta 2002, että Hessenin osavaltio tulisi FFHG:n kolmanneksi osakkeenomistajaksi ja maksaisi sen myötä [...] miljoonaa euroa, kun investointien rahoittamiseen tarvittaisiin lisäpääomaa. Lisäksi sovittiin Frankfurt am Mainin ja Frankfurt-Hahnin lentoasemien tiiviistä yhteistyöstä. |
| --- | --- |

(38)

Fraport, Rheinland-Pfalzin osavaltio, Hessenin osavaltio sekä FFHG sopivat 27 päivänä marraskuuta 2002, että Hessenin osavaltio tulisi FFHG:n kolmanneksi osakkeenomistajaksi ja maksaisi sen myötä [...] miljoonaa euroa, kun investointien rahoittamiseen tarvittaisiin lisäpääomaa. Lisäksi sovittiin Frankfurt am Mainin ja Frankfurt-Hahnin lentoasemien tiiviistä yhteistyöstä.

| (39) | Osapuolet olivat yhtä mieltä siitä, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman kannattavuuden parantamiseksi tarvittaisiin lisäinvestointeja. Nämä investoinnit koskivat esimerkiksi kiitotien pidennystä 3 800 metriin. Fraportin, Rheinland-Pfalzin osavaltion ja Hessenin osavaltion välisen osakassopimuksen luonnos laadittiin 22 päivänä maaliskuuta 2004. Fraport, Rheinland-Pfalzin osavaltio ja Hessenin osavaltio allekirjoittivat vuoden 2004 pääomankorotuksen toteutusta koskevan lopullisen osakassopimuksen 30 päivänä maaliskuuta 2005, ja sopimus kirjattiin kaupparekisteriin 19 päivänä toukokuuta 2005. |
| --- | --- |

(39)

Osapuolet olivat yhtä mieltä siitä, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman kannattavuuden parantamiseksi tarvittaisiin lisäinvestointeja. Nämä investoinnit koskivat esimerkiksi kiitotien pidennystä 3 800 metriin. Fraportin, Rheinland-Pfalzin osavaltion ja Hessenin osavaltion välisen osakassopimuksen luonnos laadittiin 22 päivänä maaliskuuta 2004. Fraport, Rheinland-Pfalzin osavaltio ja Hessenin osavaltio allekirjoittivat vuoden 2004 pääomankorotuksen toteutusta koskevan lopullisen osakassopimuksen 30 päivänä maaliskuuta 2005, ja sopimus kirjattiin kaupparekisteriin 19 päivänä toukokuuta 2005.

| (40) | Kolme osapuolta sopivat korottavansa FFHG:n enimmäispääomaa 19,5 miljoonalla eurolla ja noudattivat siten strategisen osaston vuonna 2001 esittämää investointiohjelmaa (ks. johdanto-osan 33 ja 34 kappale). Rheinland-Pfalzin osavaltio ja Hessenin osavaltio suostuivat tähän pääomankorotukseen sillä ehdolla, että FFHG ja Fraport tekevät uuden voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan sopimuksen, joka olisi voimassa 31 päivään joulukuuta 2014 saakka. Lisäksi osakkeenomistajat sopivat, että Fraportin, Rheinland-Pfalzin osavaltion ja Hessenin osavaltion olisi taattava FFHG:n mahdollinen lisävelka FFHG:n pääoman jakautumista vastaavassa suhteessa. Siten Fraport, Rheinland-Pfalzin osavaltio ja Hessenin osavaltio sitoutuivat jälleenrahoittamaan FFHG:n infrastruktuuri-investoinnit. |
| --- | --- |

(40)

Kolme osapuolta sopivat korottavansa FFHG:n enimmäispääomaa 19,5 miljoonalla eurolla ja noudattivat siten strategisen osaston vuonna 2001 esittämää investointiohjelmaa (ks. johdanto-osan 33 ja 34 kappale). Rheinland-Pfalzin osavaltio ja Hessenin osavaltio suostuivat tähän pääomankorotukseen sillä ehdolla, että FFHG ja Fraport tekevät uuden voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan sopimuksen, joka olisi voimassa 31 päivään joulukuuta 2014 saakka. Lisäksi osakkeenomistajat sopivat, että Fraportin, Rheinland-Pfalzin osavaltion ja Hessenin osavaltion olisi taattava FFHG:n mahdollinen lisävelka FFHG:n pääoman jakautumista vastaavassa suhteessa. Siten Fraport, Rheinland-Pfalzin osavaltio ja Hessenin osavaltio sitoutuivat jälleenrahoittamaan FFHG:n infrastruktuuri-investoinnit.

| (41) | FFHG:n pääomaa korotettiin useassa erässä yhteensä 19,5 miljoonaa euroa vuosien 2004 ja 2009 välillä. Fraportin osuus pääomankorotuksesta oli 10,21 miljoonaa euroa, Rheinland-Pfalzin osavaltion osuus 0,54 miljoonaa euroa ja Hessenin osavaltion osuus 8,75 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(41)

FFHG:n pääomaa korotettiin useassa erässä yhteensä 19,5 miljoonaa euroa vuosien 2004 ja 2009 välillä. Fraportin osuus pääomankorotuksesta oli 10,21 miljoonaa euroa, Rheinland-Pfalzin osavaltion osuus 0,54 miljoonaa euroa ja Hessenin osavaltion osuus 8,75 miljoonaa euroa.

| (42) | Lisäksi Hessenin ja Rheinland-Pfalzin osavaltiot sitoutuivat maksusuunnitelman (ks. taulukko 5 jäljempänä) mukaisesti tarjoamaan vielä pääomarahastona 11,25 miljoonaa euroa, joka Hessenin osavaltion oli määrä maksaa vuosina 2007–2009 ja Rheinland-Pfalzin osavaltion vuosina 2005–2009. |
| --- | --- |

(42)

Lisäksi Hessenin ja Rheinland-Pfalzin osavaltiot sitoutuivat maksusuunnitelman (ks. taulukko 5 jäljempänä) mukaisesti tarjoamaan vielä pääomarahastona 11,25 miljoonaa euroa, joka Hessenin osavaltion oli määrä maksaa vuosina 2007–2009 ja Rheinland-Pfalzin osavaltion vuosina 2005–2009.

| (43) | Näin ollen vuonna 2005 päätetyn pääomankorotuksen määrä oli yhteensä 42 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(43)

Näin ollen vuonna 2005 päätetyn pääomankorotuksen määrä oli yhteensä 42 miljoonaa euroa.

| (44) | Maksut erääntyivät seuraavan taulukossa 5 esitetyn maksusuunnitelman (ilmaistaan tuhansina euroina) mukaisesti:

  Taulukko 5


  Pääomankorotusten maksusuunnitelma












  Fraport |
| --- | --- |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Yhteensä |
| Maksut pääomaan | 2 554 | 1 915 | 1 915 | 1 915 | 1 915 | 10 214 |
| Pääomarahasto | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Oma pääoma yhteensä | | | | | | 10 214 |
| Hessenin osavaltio |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Yhteensä |
| Maksut pääomaan | 4 000 | 4 000 | 750 | 0 | 0 | 8 750 |
| Pääomarahasto | 0 | 0 | 3 250 | 4 000 | 4 000 | 11 250 |
| Oma pääoma yhteensä | | | | | | 20 000 |
| Rheinland-Pfalzin osavaltio |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Yhteensä |
| Maksut pääomaan | 537 | 0 | 0 | 0 | 0 | 537 |
| Pääomarahasto | 1 821 | 2 357 | 2 357 | 2 357 | 2 357 | 11 249 |
| Oma pääoma yhteensä | | | | | | 11 786 |

(44)

Maksut erääntyivät seuraavan taulukossa 5 esitetyn maksusuunnitelman (ilmaistaan tuhansina euroina) mukaisesti:

Taulukko 5

Taulukko 5

Pääomankorotusten maksusuunnitelma

Pääomankorotusten maksusuunnitelma

Fraport

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

Yhteensä

Yhteensä

Maksut pääomaan

2 554

1 915

1 915

1 915

1 915

10 214

Pääomarahasto

0

0

0

0

0

0

Oma pääoma yhteensä

Oma pääoma yhteensä

10 214

10 214

Hessenin osavaltio

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

Yhteensä

Yhteensä

Maksut pääomaan

4 000

4 000

750

0

0

8 750

Pääomarahasto

0

0

3 250

4 000

4 000

11 250

Oma pääoma yhteensä

Oma pääoma yhteensä

20 000

20 000

Rheinland-Pfalzin osavaltio

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

Yhteensä

Yhteensä

Maksut pääomaan

537

0

0

0

0

537

Pääomarahasto

1 821

2 357

2 357

2 357

2 357

11 249

Oma pääoma yhteensä

Oma pääoma yhteensä

11 786

11 786

3.1.4   TOIMENPIDE 4: VOITTOJEN JA TAPPIOIDEN SIIRTÄMISTÄ KOSKEVA VUODEN 2004 SOPIMUS

| (45) | Pääomankorotuksen hyväksymiselle asetetun ehdon mukaisesti FFHG ja Fraport pidensivät voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevaa vuoden 2001 sopimusta vuoteen 2014 saakka 5 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyllä sopimuksella. Uusi sopimus tuli kuitenkin voimaan vasta sen jälkeen, kun se oli hyväksytty Fraportin yhtiökokouksessa. Kuten FFHG:n osakkeenomistajat olivat pääomankorotuksen osalta sopineet, tässä voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevassa vuoden 2004 sopimuksessa vahvistettiin, että Fraportin, Rheinland-Pfalzin osavaltion ja Hessenin osavaltion oli korvattava FFHG:n mahdollinen lisävelka niiden omaa pääomaa vastaavassa suhteessa. |
| --- | --- |

(45)

Pääomankorotuksen hyväksymiselle asetetun ehdon mukaisesti FFHG ja Fraport pidensivät voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevaa vuoden 2001 sopimusta vuoteen 2014 saakka 5 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyllä sopimuksella. Uusi sopimus tuli kuitenkin voimaan vasta sen jälkeen, kun se oli hyväksytty Fraportin yhtiökokouksessa. Kuten FFHG:n osakkeenomistajat olivat pääomankorotuksen osalta sopineet, tässä voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevassa vuoden 2004 sopimuksessa vahvistettiin, että Fraportin, Rheinland-Pfalzin osavaltion ja Hessenin osavaltion oli korvattava FFHG:n mahdollinen lisävelka niiden omaa pääomaa vastaavassa suhteessa.

| (46) | Voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2004 sopimuksen nojalla Fraport otti vastuulleen noin [...] miljoonaa euroa tappioita vuoteen 2009 saakka. Näin ollen Fraport korvasi kahden peräkkäisen sopimuksen perusteella yhteensä [...] miljoonaa euroa vuosina 2001–2009 kertyneitä tappioita. Tästä summasta [...] miljoonaa euroa koski omaisuuseristä tehtäviä poistoja ja [...] miljoonaa euroa infrastruktuurin rahoittamiseen käytettyjen lainojen korkomaksuja. |
| --- | --- |

(46)

Voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2004 sopimuksen nojalla Fraport otti vastuulleen noin [...] miljoonaa euroa tappioita vuoteen 2009 saakka. Näin ollen Fraport korvasi kahden peräkkäisen sopimuksen perusteella yhteensä [...] miljoonaa euroa vuosina 2001–2009 kertyneitä tappioita. Tästä summasta [...] miljoonaa euroa koski omaisuuseristä tehtäviä poistoja ja [...] miljoonaa euroa infrastruktuurin rahoittamiseen käytettyjen lainojen korkomaksuja.

| (47) | Fraport myi vuonna 2009 koko osuutensa FFHG:stä Rheinland-Pfalzin osavaltiolle ja siten myös irtisanoi voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan sopimuksen. |
| --- | --- |

(47)

Fraport myi vuonna 2009 koko osuutensa FFHG:stä Rheinland-Pfalzin osavaltiolle ja siten myös irtisanoi voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan sopimuksen.

3.1.5   TOIMENPIDE 5: FFHG:LLE MYÖNNETTY TURVATARKASTUKSIA KOSKEVA KORVAUS

| (48) | Rheinland-Pfalzin osavaltio perii lentoaseman turvallisuusveron kaikilta Frankfurt-Hahnin lentoaseman lähteviltä matkustajilta. Osavaltio ei suorita turvatarkastuksia itse vaan on hankkinut palvelun lentoasemalta, joka puolestaan on tehnyt alihankintasopimuksen erään turvallisuusyrityksen kanssa. Korvaukseksi turvatarkastusten suorittamisesta osavaltio siirtää kaikki turvallisuusveroista saamansa tulot lentoasemalle. |
| --- | --- |

(48)

Rheinland-Pfalzin osavaltio perii lentoaseman turvallisuusveron kaikilta Frankfurt-Hahnin lentoaseman lähteviltä matkustajilta. Osavaltio ei suorita turvatarkastuksia itse vaan on hankkinut palvelun lentoasemalta, joka puolestaan on tehnyt alihankintasopimuksen erään turvallisuusyrityksen kanssa. Korvaukseksi turvatarkastusten suorittamisesta osavaltio siirtää kaikki turvallisuusveroista saamansa tulot lentoasemalle.

3.1.6   TOIMENPIDE 6: RHEINLAND-PFALZIN OSAVALTION MYÖNTÄMÄT SUORAT AVUSTUKSET

| (49) | Rheinland-Pfalzin osavaltion holdingyhtiöiden (19) tilinpäätöstietojen mukaan osavaltio tuki FFHG:tä summilla, jotka esitetään taulukossa 6.

  Taulukko 6


  Rheinland-Pfalzin osavaltion myöntämät suorat avustukset







  Vuosi | Suorat avustukset (euroa) |
| --- | --- | --- |
| 1997 | (...) |
| 1998 | (...) |
| 1999 | (...) |
| 2000 | (...) |
| Yht. 1997–2000 | (...) |
| 2001 | (...) |
| 2002 | (...) |
| 2003 | (...) |
| 2004 | (...) |
| Yht. 2001–2004 | (...) |

(49)

Rheinland-Pfalzin osavaltion holdingyhtiöiden (19) tilinpäätöstietojen mukaan osavaltio tuki FFHG:tä summilla, jotka esitetään taulukossa 6.

19

Taulukko 6

Taulukko 6

Rheinland-Pfalzin osavaltion myöntämät suorat avustukset

Rheinland-Pfalzin osavaltion myöntämät suorat avustukset

Vuosi

Suorat avustukset (euroa)

1997

(...)

1998

(...)

1999

(...)

2000

(...)

Yht. 1997–2000

(...)

2001

(...)

2002

(...)

2003

(...)

2004

(...)

Yht. 2001–2004

(...)

| (50) | Rheinland-Pfalzin osavaltio myönsi FFHG:lle suoria avustuksia ennen 12 päivää joulukuuta 2000 yhteensä [...] miljoonaa euroa ja vuosina 2001–2004 yhteensä [...] miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(50)

Rheinland-Pfalzin osavaltio myönsi FFHG:lle suoria avustuksia ennen 12 päivää joulukuuta 2000 yhteensä [...] miljoonaa euroa ja vuosina 2001–2004 yhteensä [...] miljoonaa euroa.

3.2   FFHG:N RYANAIRILLE JA KAIKILLE MUILLE MATKUSTAJALENTOYHTIÖILLE MYÖNTÄMÄ MAHDOLLINEN VALTIONTUKI

FFHG:N RYANAIRILLE JA KAIKILLE MUILLE MATKUSTAJALENTOYHTIÖILLE MYÖNTÄMÄ MAHDOLLINEN VALTIONTUKI

| (51) | FFHG sai asiakkaakseen ensimmäisen halpalentoyhtiön, Ryanairin, vuonna 1999. FFHG teki Ryanairin kanssa kolme sopimusta vuosina 1999, 2002 ja 2005. Lisäksi FFHG otti käyttöön uudet lentoasemamaksut vuosina 2001 ja 2006. |
| --- | --- |

(51)

FFHG sai asiakkaakseen ensimmäisen halpalentoyhtiön, Ryanairin, vuonna 1999. FFHG teki Ryanairin kanssa kolme sopimusta vuosina 1999, 2002 ja 2005. Lisäksi FFHG otti käyttöön uudet lentoasemamaksut vuosina 2001 ja 2006.

3.2.1   TOIMENPIDE 7: RYANAIRIN VUODEN 1999 SOPIMUS

| (52) | Ryanairin kanssa tehty ensimmäinen sopimus, jäljempänä ’Ryanairin vuoden 1999 sopimus’, tuli takautuvasti voimaan 1 päivänä huhtikuuta 1999, ja se oli voimassa viisi vuotta. Ryanair aloitti liikennöinnin Frankfurt-Hahnin lentoasemalta Lontoon Stanstediin 22 päivänä huhtikuuta 1999, kun kaikista olennaisista sopimusehdoista oli jo sovittu. |
| --- | --- |

(52)

Ryanairin kanssa tehty ensimmäinen sopimus, jäljempänä ’Ryanairin vuoden 1999 sopimus’, tuli takautuvasti voimaan 1 päivänä huhtikuuta 1999, ja se oli voimassa viisi vuotta. Ryanair aloitti liikennöinnin Frankfurt-Hahnin lentoasemalta Lontoon Stanstediin 22 päivänä huhtikuuta 1999, kun kaikista olennaisista sopimusehdoista oli jo sovittu.

| (53) | FFHG:n hallitus toimitti Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen kannattavuusraja-analyysin (Deckungsbeitragsrechnung) hallintoneuvostolle 5 päivänä toukokuuta 1999 pidetyssä kokouksessa. Saksan mukaan FFHG:n hallintoneuvosto ei äänestänyt Ryanairin vuoden 1999 sopimuksesta tai kannattavuusraja-analyysista, sillä sopimuksen tekemisen katsottiin sisältyvän päivittäiseen liiketoimintaan, joka kuului yksinomaan FFHG:n hallituksen toimivaltaan. |
| --- | --- |

(53)

FFHG:n hallitus toimitti Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen kannattavuusraja-analyysin (Deckungsbeitragsrechnung) hallintoneuvostolle 5 päivänä toukokuuta 1999 pidetyssä kokouksessa. Saksan mukaan FFHG:n hallintoneuvosto ei äänestänyt Ryanairin vuoden 1999 sopimuksesta tai kannattavuusraja-analyysista, sillä sopimuksen tekemisen katsottiin sisältyvän päivittäiseen liiketoimintaan, joka kuului yksinomaan FFHG:n hallituksen toimivaltaan.

Deckungsbeitragsrechnung

| (54) | Taulukossa 7 esitetään yhteenveto maksuista, joita Ryanairin oli vuoden 1999 sopimuksen liitteen 1 mukaisesti maksettava.

  Taulukko 7


  Maksut, joita Ryanairin oli vuoden 1999 sopimuksen liitteen 1 mukaisesti maksettava







  Maksun/veron tyyppi | (euroa) |
| --- | --- | --- |
| Kääntymismaksu (lentoa kohden, sisältää laskeutumismaksun, asematasopalvelut ja matkustajien selvityksen) (20) | (...) |
| Matkustajamaksu (kustakin saapuvasta matkustajasta) | (...) |
| Lentoturvallisuusmaksu (kustakin lähtevästä matkustajasta) | (...) |
| Jäänpoistoneste, ml. kuuma vesi (litraa kohden) | (...) |

(54)

Taulukossa 7 esitetään yhteenveto maksuista, joita Ryanairin oli vuoden 1999 sopimuksen liitteen 1 mukaisesti maksettava.

Taulukko 7

Taulukko 7

Maksut, joita Ryanairin oli vuoden 1999 sopimuksen liitteen 1 mukaisesti maksettava

Maksut, joita Ryanairin oli vuoden 1999 sopimuksen liitteen 1 mukaisesti maksettava

Maksun/veron tyyppi

(euroa)

Kääntymismaksu (lentoa kohden, sisältää laskeutumismaksun, asematasopalvelut ja matkustajien selvityksen) (20)

20

(...)

Matkustajamaksu (kustakin saapuvasta matkustajasta)

(...)

Lentoturvallisuusmaksu (kustakin lähtevästä matkustajasta)

(...)

Jäänpoistoneste, ml. kuuma vesi (litraa kohden)

(...)

| (55) | Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen liitteen 3 nojalla FFHG sai lisäksi [...] prosentin palkkion kustakin myydystä lipusta (maksettu käteisellä tai luottokortilla) tai FFHG:n lippukassan luovuttamasta lipusta, [...] prosentin palkkion maksuista, joita FFHG peri ylimääräisistä matkatavaroista, [...] euroa kustakin Ryanairin käsittelemästä ennakkoon maksetusta lipusta ja [...] prosentin palkkion kustakin FFHG:n kautta varatusta auton vuokrauksesta. |
| --- | --- |

(55)

Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen liitteen 3 nojalla FFHG sai lisäksi [...] prosentin palkkion kustakin myydystä lipusta (maksettu käteisellä tai luottokortilla) tai FFHG:n lippukassan luovuttamasta lipusta, [...] prosentin palkkion maksuista, joita FFHG peri ylimääräisistä matkatavaroista, [...] euroa kustakin Ryanairin käsittelemästä ennakkoon maksetusta lipusta ja [...] prosentin palkkion kustakin FFHG:n kautta varatusta auton vuokrauksesta.

| (56) | Ryanair oli oikeutettu markkinointitukeen, jonka määrä oli vuodessa enintään [...] euroa ja jonka FFHG maksoi neljännesvuosittain erinä ainoastaan kolmen ensimmäisen toimintavuoden aikana. Markkinointituki oli käytettävä yksinomaan Frankfurt-Hahnin lentoasemalta lähtevien reittien mainontaan. Ryanairin oli toimitettava asiaa koskevat laskut ja yksityiskohtaiset tiedot varojen käytöstä. |
| --- | --- |

(56)

Ryanair oli oikeutettu markkinointitukeen, jonka määrä oli vuodessa enintään [...] euroa ja jonka FFHG maksoi neljännesvuosittain erinä ainoastaan kolmen ensimmäisen toimintavuoden aikana. Markkinointituki oli käytettävä yksinomaan Frankfurt-Hahnin lentoasemalta lähtevien reittien mainontaan. Ryanairin oli toimitettava asiaa koskevat laskut ja yksityiskohtaiset tiedot varojen käytöstä.

3.2.2   TOIMENPIDE 8: LENTOASEMAMAKSUJA KOSKEVA VUODEN 2001 TAULUKKO

| (57) | Rheinland-Pfalzin osavaltion liikenneosasto hyväksyi ja julkaisi Frankfurt-Hahnin lentoaseman vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukon 16 päivänä lokakuuta 2001. Taulukko tuli takautuvasti voimaan 1 päivänä lokakuuta 2001 (21). |
| --- | --- |

(57)

Rheinland-Pfalzin osavaltion liikenneosasto hyväksyi ja julkaisi Frankfurt-Hahnin lentoaseman vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukon 16 päivänä lokakuuta 2001. Taulukko tuli takautuvasti voimaan 1 päivänä lokakuuta 2001 (21).

21

| (58) | Frankfurt-Hahnin lentoaseman liiketoimintastrategia keskittyi halpalentoyhtiöihin, jotka tavallisesti liikennöivät Boeing 737- tai Airbus A 319/320 -ilma-aluksilla, joiden suurin lentoonlähtöpaino (MTOW) on noin 50–80 tonnia. Näin ollen lentoasema ei perinyt laskeutumis- ja lentoonlähtömaksua ilma-aluksilta, joiden suurin lentoonlähtöpaino oli 5,7–90 tonnia. |
| --- | --- |

(58)

Frankfurt-Hahnin lentoaseman liiketoimintastrategia keskittyi halpalentoyhtiöihin, jotka tavallisesti liikennöivät Boeing 737- tai Airbus A 319/320 -ilma-aluksilla, joiden suurin lentoonlähtöpaino (MTOW) on noin 50–80 tonnia. Näin ollen lentoasema ei perinyt laskeutumis- ja lentoonlähtömaksua ilma-aluksilta, joiden suurin lentoonlähtöpaino oli 5,7–90 tonnia.

| (59) | Taulukossa 8 esitetään yhteenveto keskeisiä maahuolinnan infrastruktuuripalveluja koskevista maksuista, jotka lentoyhtiöiden oli maksettava kustakin ilma-aluksesta vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukon mukaisesti.

  Taulukko 8


  Keskeisiä maahuolinnan infrastruktuuripalveluja koskevat maksut, jotka lentoyhtiöiden oli maksettava vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukon mukaisesti | Kustakin ilma-aluksesta maksettava maksu (euroa) |
| --- | --- | --- |
| MTOW enintään 90 tonnia | sisältyy lentoonlähtö- ja laskeutumismaksuun |
| MTOW yli 90 tonnia | 50,00 |

(59)

Taulukossa 8 esitetään yhteenveto keskeisiä maahuolinnan infrastruktuuripalveluja koskevista maksuista, jotka lentoyhtiöiden oli maksettava kustakin ilma-aluksesta vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukon mukaisesti.

Taulukko 8

Taulukko 8

Keskeisiä maahuolinnan infrastruktuuripalveluja koskevat maksut, jotka lentoyhtiöiden oli maksettava vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukon mukaisesti

Keskeisiä maahuolinnan infrastruktuuripalveluja koskevat maksut, jotka lentoyhtiöiden oli maksettava vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukon mukaisesti

Kustakin ilma-aluksesta maksettava maksu (euroa)

MTOW enintään 90 tonnia

MTOW enintään 90 tonnia

sisältyy lentoonlähtö- ja laskeutumismaksuun

MTOW yli 90 tonnia

MTOW yli 90 tonnia

50,00

| (60) | Kustakin saapuvasta matkustajasta maksettava matkustajamaksu oli 4,35 euroa. Matkustajien turvallisuusmaksu, joka oli 4,35 euroa matkustajaa kohden, perustui lähtöhetkellä ilma-aluksessa olevien matkustajien määrään ja maksettiin Rheinland-Pfalzin osavaltion valtatie- ja liikenneosaston lentoliikenneyksikölle. |
| --- | --- |

(60)

Kustakin saapuvasta matkustajasta maksettava matkustajamaksu oli 4,35 euroa. Matkustajien turvallisuusmaksu, joka oli 4,35 euroa matkustajaa kohden, perustui lähtöhetkellä ilma-aluksessa olevien matkustajien määrään ja maksettiin Rheinland-Pfalzin osavaltion valtatie- ja liikenneosaston lentoliikenneyksikölle.

| (61) | Mittarilentosääntöjen (IFR) mukaan kustakin lähestyvästä ilma-aluksesta on maksettava lentoaseman pitäjälle lennonjohdon lähestymismaksu. Kaupallisiin tai muihin kuin kaupallisiin lentoihin sovellettava lähestymismaksu sisältyy laskeutumis- ja lentoonlähtömaksuun, jos lennon tarkoitus on muu kuin koulutus ja työnohjaus. Siten maksu on nolla euroa sellaisen ilma-aluksen osalta, johon ei sovelleta laskeutumis- ja lentoonlähtömaksua. |
| --- | --- |

(61)

Mittarilentosääntöjen (IFR) mukaan kustakin lähestyvästä ilma-aluksesta on maksettava lentoaseman pitäjälle lennonjohdon lähestymismaksu. Kaupallisiin tai muihin kuin kaupallisiin lentoihin sovellettava lähestymismaksu sisältyy laskeutumis- ja lentoonlähtömaksuun, jos lennon tarkoitus on muu kuin koulutus ja työnohjaus. Siten maksu on nolla euroa sellaisen ilma-aluksen osalta, johon ei sovelleta laskeutumis- ja lentoonlähtömaksua.

3.2.3   TOIMENPIDE 9: RYANAIRIN VUODEN 2002 SOPIMUS

| (62) | Ryanairin kanssa tehty toinen sopimus, jäljempänä ’Ryanairin vuoden 2002 sopimus’, on päivätty 14 päivänä helmikuuta 2002, ja se toimitettiin FFHG:n hallintoneuvostolle 16 päivänä marraskuuta 2001 pidetyssä kokouksessa. Kyseisen kokouksen pöytäkirjassa todetaan, että hallintoneuvoston jäsenten enemmistö hyväksyi sopimuksen. |
| --- | --- |

(62)

Ryanairin kanssa tehty toinen sopimus, jäljempänä ’Ryanairin vuoden 2002 sopimus’, on päivätty 14 päivänä helmikuuta 2002, ja se toimitettiin FFHG:n hallintoneuvostolle 16 päivänä marraskuuta 2001 pidetyssä kokouksessa. Kyseisen kokouksen pöytäkirjassa todetaan, että hallintoneuvoston jäsenten enemmistö hyväksyi sopimuksen.

| (63) | Komissiolle toimitettua jäljennöstä Ryanairin vuoden 2002 sopimuksesta ei ole allekirjoitettu. Saksan mukaan osapuolet ovat soveltaneet sopimusta 14 päivästä helmikuuta 2002 lähtien, vaikka sitä ei koskaan allekirjoitettu. |
| --- | --- |

(63)

Komissiolle toimitettua jäljennöstä Ryanairin vuoden 2002 sopimuksesta ei ole allekirjoitettu. Saksan mukaan osapuolet ovat soveltaneet sopimusta 14 päivästä helmikuuta 2002 lähtien, vaikka sitä ei koskaan allekirjoitettu.

| (64) | Saksan mukaan Ryanairin vuoden 2002 sopimuksella korvattiin vastaava vuoden 1999 sopimus ja se tehtiin [...] vuodeksi ([...] saakka). Matkustajamaksua ei kuitenkaan muutettu alkuperäisestä vuoden 1999 sopimuksesta. Ryanair voi pidentää sopimusta vastaavin ehdoin [...] saakka. |
| --- | --- |

(64)

Saksan mukaan Ryanairin vuoden 2002 sopimuksella korvattiin vastaava vuoden 1999 sopimus ja se tehtiin [...] vuodeksi ([...] saakka). Matkustajamaksua ei kuitenkaan muutettu alkuperäisestä vuoden 1999 sopimuksesta. Ryanair voi pidentää sopimusta vastaavin ehdoin [...] saakka.

| (65) | Ryanairin vuoden 2002 sopimus perustuu Kansainvälisen ilmakuljetusliiton (IATA) maahuolinnan vakiosopimukseen, jota on mukautettu osapuolten tarpeisiin. Se koostuu seuraavista osista:






  i) | Pääsopimus |
| --- | --- | --- |

(65)

Ryanairin vuoden 2002 sopimus perustuu Kansainvälisen ilmakuljetusliiton (IATA) maahuolinnan vakiosopimukseen, jota on mukautettu osapuolten tarpeisiin. Se koostuu seuraavista osista:

i)

Pääsopimus

| ii) | Liite A – Maahuolintapalvelujen kuvaus |
| --- | --- |

ii)

Liite A – Maahuolintapalvelujen kuvaus

| iii) | Liite B – 1.0 Frankfurt-Hahnin lentoaseman sijainti, sovitut palvelut ja maksut |
| --- | --- |

iii)

Liite B – 1.0 Frankfurt-Hahnin lentoaseman sijainti, sovitut palvelut ja maksut

| iv) | Toinen liite B – 1.0 Frankfurt-Hahnin lentoaseman sijainti, sovitut palvelut ja maksut |
| --- | --- |

iv)

Toinen liite B – 1.0 Frankfurt-Hahnin lentoaseman sijainti, sovitut palvelut ja maksut

| v) | Liite 3 ja toisen liitteen B – 1.0 lisäykset 1–3 (22) |
| --- | --- |

v)

Liite 3 ja toisen liitteen B – 1.0 lisäykset 1–3 (22)

22

| vi) | Liite C – Lentoasemamaksut |
| --- | --- |

vi)

Liite C – Lentoasemamaksut

| vii) | Liite D – Maahuolinnan palvelupaketin ”Hahn-Smart” kuvaus |
| --- | --- |

vii)

Liite D – Maahuolinnan palvelupaketin ”Hahn-Smart” kuvaus

| viii) | Kolmas liite B – Frankfurt-Hahnin lentoaseman sijainti, sovitut palvelut ja maksut – ”keskuspaikkasopimus” |
| --- | --- |

viii)

Kolmas liite B – Frankfurt-Hahnin lentoaseman sijainti, sovitut palvelut ja maksut – ”keskuspaikkasopimus”

| ix) | Liite E – Markkinointisopimus |
| --- | --- |

ix)

Liite E – Markkinointisopimus

| (66) | Pääsopimus, liite A ja liite B – 1.0 ovat jäljennöksiä vakiosopimuksesta. Osapuolet eivät ole täyttäneet asiakirjan kenttiä, sillä vakiosopimuksen tämän osan soveltamista ei pidetty aiheellisena. |
| --- | --- |

(66)

Pääsopimus, liite A ja liite B – 1.0 ovat jäljennöksiä vakiosopimuksesta. Osapuolet eivät ole täyttäneet asiakirjan kenttiä, sillä vakiosopimuksen tämän osan soveltamista ei pidetty aiheellisena.

| (67) | Toiseen liitteeseen B – 1.0 osapuolet ovat täyttäneet osapuolten nimet, pankkitilit, jäänpoistonesteen hinnan ([...] euroa/litra) ja kuuman veden ([...] euroa/litra) hinnan. |
| --- | --- |

(67)

Toiseen liitteeseen B – 1.0 osapuolet ovat täyttäneet osapuolten nimet, pankkitilit, jäänpoistonesteen hinnan ([...] euroa/litra) ja kuuman veden ([...] euroa/litra) hinnan.

| (68) | Liite 3 ja sen lisäykset 1–3 koskevat osapuolten välisiä muita strategisia sopimuksia. Ne liittyvät maahuolinnan, lipunmyynnin ja lentoaseman mainostilan teknisiin järjestelyihin. |
| --- | --- |

(68)

Liite 3 ja sen lisäykset 1–3 koskevat osapuolten välisiä muita strategisia sopimuksia. Ne liittyvät maahuolinnan, lipunmyynnin ja lentoaseman mainostilan teknisiin järjestelyihin.

| (69) | Liitteessä D määrätään, että maahuolinnassa sovelletaan taulukossa 9 esitettyjä maksuja edellyttäen, että kääntymisaika on enintään 30 minuuttia.

  Taulukko 9


  Maahuolintamaksut, kun kääntymisaika on enintään 30 minuuttia








  Ilma-aluksen MTOW | Yksikkö | (euroa) |
| --- | --- | --- | --- |
| Enintään 5,7 tonnia | Huolinta | (...) |
| Enintään 14 tonnia | Huolinta | (...) |
| Enintään 20 tonnia | Huolinta | (...) |
| Enintään 90 tonnia | Huolinta | (...) |
| Yli 90 tonnia | Huolinta | (...) |

(69)

Liitteessä D määrätään, että maahuolinnassa sovelletaan taulukossa 9 esitettyjä maksuja edellyttäen, että kääntymisaika on enintään 30 minuuttia.

Taulukko 9

Taulukko 9

Maahuolintamaksut, kun kääntymisaika on enintään 30 minuuttia

Maahuolintamaksut, kun kääntymisaika on enintään 30 minuuttia

Ilma-aluksen MTOW

Yksikkö

(euroa)

Enintään 5,7 tonnia

Huolinta

(...)

Enintään 14 tonnia

Huolinta

(...)

Enintään 20 tonnia

Huolinta

(...)

Enintään 90 tonnia

Huolinta

(...)

Yli 90 tonnia

Huolinta

(...)

| (70) | Ilma-alusta koskevat tyhjät kentät ”enintään” ja ”yli” [...] tonnia vaikuttavat merkitsevän sitä, että [...]–[...] tonnin ilma-aluksilta peritään [...] (23). |
| --- | --- |

(70)

Ilma-alusta koskevat tyhjät kentät ”enintään” ja ”yli” [...] tonnia vaikuttavat merkitsevän sitä, että [...]–[...] tonnin ilma-aluksilta peritään [...] (23).

23

| (71) | Liitteessä E (Hahn-Smart-sopimuksessa) vahvistetaan tämä päätelmä. Sen 1 kohdassa määrätään:

  ”[...]” |
| --- | --- |

(71)

Liitteessä E (Hahn-Smart-sopimuksessa) vahvistetaan tämä päätelmä. Sen 1 kohdassa määrätään:

”[...]”

| (72) | Lentoasemamaksut jäädytettiin 30 päivään huhtikuuta 2004 saakka, minkä jälkeen niitä oli määrä mukauttaa Saksan kuluttajahintaindeksin mukaan, jos indeksi nousisi yli [...] prosenttia edellisvuoteen verrattuna. |
| --- | --- |

(72)

Lentoasemamaksut jäädytettiin 30 päivään huhtikuuta 2004 saakka, minkä jälkeen niitä oli määrä mukauttaa Saksan kuluttajahintaindeksin mukaan, jos indeksi nousisi yli [...] prosenttia edellisvuoteen verrattuna.

| (73) | Liitteessä E ennakoidaan myös markkinointitukimaksua. Ryanair on oikeutettu seuraavaan markkinointitukeen:






  i. | [...] euron kertamaksut kustakin uudesta reitistä, jotka lähtevät Frankfurt-Hahnin lentoasemalta ja joiden liikennöinti aloitetaan 13 päivän helmikuuta 2002 jälkeen, ja |
| --- | --- | --- |

(73)

Liitteessä E ennakoidaan myös markkinointitukimaksua. Ryanair on oikeutettu seuraavaan markkinointitukeen:

i.

[...] euron kertamaksut kustakin uudesta reitistä, jotka lähtevät Frankfurt-Hahnin lentoasemalta ja joiden liikennöinti aloitetaan 13 päivän helmikuuta 2002 jälkeen, ja

| ii. | lentoasemamaksujen alennukset, jotka riippuvat Frankfurt-Hahnin lentoasemalle sijoitettujen ilma-alusten lukumäärästä ja laskeutuvien matkustajien lukumäärästä, kuten esitetään taulukossa 10.

  Taulukko 10


  Lentoasemamaksujen alennukset







  Frankfurt-Hahnin lentoasemalle sijoitettujen ilma-alusten lukumäärä | Markkinointituki matkustajaa kohden (euroa) |
| --- | --- | --- |
| Enintään 2 | (...) |
| 3–4 | (...) |
| 5–8 | [...] (24) |

ii.

lentoasemamaksujen alennukset, jotka riippuvat Frankfurt-Hahnin lentoasemalle sijoitettujen ilma-alusten lukumäärästä ja laskeutuvien matkustajien lukumäärästä, kuten esitetään taulukossa 10.

Taulukko 10

Taulukko 10

Lentoasemamaksujen alennukset

Lentoasemamaksujen alennukset

Frankfurt-Hahnin lentoasemalle sijoitettujen ilma-alusten lukumäärä

Markkinointituki matkustajaa kohden (euroa)

Enintään 2

(...)

3–4

(...)

5–8

[...] (24)

24

| (74) | Lisäksi liitteessä E määrätään, että kuhunkin sopimuksessa mainittuun maksuun tai hintaan lisätään arvonlisävero siinä määrin kuin sovelletaan liikevaihtoverolainsäädäntöä. |
| --- | --- |

(74)

Lisäksi liitteessä E määrätään, että kuhunkin sopimuksessa mainittuun maksuun tai hintaan lisätään arvonlisävero siinä määrin kuin sovelletaan liikevaihtoverolainsäädäntöä.

| (75) | [...]. |
| --- | --- |

(75)

[...].

| (76) | Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen mukaiset lentoyhtiöltä perityt maksut esitetään yhteenvetona taulukossa 11.

  Taulukko 11


  Ryanairin maksamat lentoasemamaksut







  Maksun/veron tyyppi | (euroa) |
| --- | --- | --- |
| Matkustajamaksu (kustakin saapuvasta matkustajasta) | (...) |
| Lentoturvallisuusmaksu (kustakin lähtevästä matkustajasta) | (...) |
| Jäänpoistoneste (litraa kohden) | (...) |
| Kuuma vesi (litraa kohden) | (...) |
| Tulot Ryanairin käsittelemistä ennakkoon maksetuista lipuista | (...) |

(76)

Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen mukaiset lentoyhtiöltä perityt maksut esitetään yhteenvetona taulukossa 11.

Taulukko 11

Taulukko 11

Ryanairin maksamat lentoasemamaksut

Ryanairin maksamat lentoasemamaksut

Maksun/veron tyyppi

(euroa)

Matkustajamaksu (kustakin saapuvasta matkustajasta)

(...)

Lentoturvallisuusmaksu (kustakin lähtevästä matkustajasta)

(...)

Jäänpoistoneste (litraa kohden)

(...)

Kuuma vesi (litraa kohden)

(...)

Tulot Ryanairin käsittelemistä ennakkoon maksetuista lipuista

(...)

3.2.4   TOIMENPIDE 10: RYANAIRIN VUODEN 2005 SOPIMUS

| (77) | Marraskuun 4 päivänä 2005 sovittiin vuoden 2002 sopimukseen tehtävästä muutoksesta: ”Agreement Ryanair/Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH – Delivery of aircraft 6 to 18 – year 2005 to year 2012” (Yritysten Ryanair ja Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH välinen sopimus ilma-alusten 6–18 toimituksesta vuosina 2005–2012), jäljempänä ’Ryanairin vuoden 2005 sopimus’. FFHG:n hallintoneuvosto hyväksyi Ryanairin vuoden 2005 sopimuksen tekemisen 18 päivänä marraskuuta 2005. |
| --- | --- |

(77)

Marraskuun 4 päivänä 2005 sovittiin vuoden 2002 sopimukseen tehtävästä muutoksesta: ”Agreement Ryanair/Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH – Delivery of aircraft 6 to 18 – year 2005 to year 2012” (Yritysten Ryanair ja Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH välinen sopimus ilma-alusten 6–18 toimituksesta vuosina 2005–2012), jäljempänä ’Ryanairin vuoden 2005 sopimus’. FFHG:n hallintoneuvosto hyväksyi Ryanairin vuoden 2005 sopimuksen tekemisen 18 päivänä marraskuuta 2005.

Agreement Ryanair/Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH – Delivery of aircraft 6 to 18 – year 2005 to year 2012

Yritysten Ryanair ja Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH välinen sopimus ilma-alusten 6–18 toimituksesta vuosina 2005–2012

| (78) | Ryanairin vuoden 2005 sopimuksen keskeiset osat ovat seuraavat:






  i) | [...]; |
| --- | --- | --- |

(78)

Ryanairin vuoden 2005 sopimuksen keskeiset osat ovat seuraavat:

i)

[...];

| ii) | [...]; |
| --- | --- |

ii)

[...];

| iii) | [...]; |
| --- | --- |

iii)

[...];

| iv) | [...]. |
| --- | --- |

iv)

[...].

| (79) | Ryanairin vuoden 2005 sopimus on voimassa [...] saakka. Myös Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen muiden osien, etenkin pääsopimuksen ja liitteen E (Hahn-Smart-sopimus), voimassaoloaikaa pidennettiin [...] saakka. |
| --- | --- |

(79)

Ryanairin vuoden 2005 sopimus on voimassa [...] saakka. Myös Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen muiden osien, etenkin pääsopimuksen ja liitteen E (Hahn-Smart-sopimus), voimassaoloaikaa pidennettiin [...] saakka.

| (80) | Taulukossa 12 esitetään Frankfurt-Hahnin lentoasemalle sijoitettavien Ryanairin ilma-alusten lukumäärä sekä Ryanairin vuoden 2005 sopimuksen mukainen suunniteltu matkustajamäärä:

  Taulukko 12


  Ryanairin ilma-alukset ja matkustajamäärän kasvu vuoden 2005 sopimuksen mukaan














  Vuosi | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ilma-alusten lukumäärä | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Matkustajamäärä (milj.) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(80)

Taulukossa 12 esitetään Frankfurt-Hahnin lentoasemalle sijoitettavien Ryanairin ilma-alusten lukumäärä sekä Ryanairin vuoden 2005 sopimuksen mukainen suunniteltu matkustajamäärä:

Taulukko 12

Taulukko 12

Ryanairin ilma-alukset ja matkustajamäärän kasvu vuoden 2005 sopimuksen mukaan

Ryanairin ilma-alukset ja matkustajamäärän kasvu vuoden 2005 sopimuksen mukaan

Vuosi

Vuosi

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

Ilma-alusten lukumäärä

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Matkustajamäärä (milj.)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| (81) | Taulukossa 13 esitetään yhteenveto lentoasemamaksujen alennusjärjestelmästä, joka otettiin käyttöön Ryanairin vuoden 2005 sopimuksella.

  Taulukko 13


  Ryanairin vuoden 2005 sopimuksen mukaiset muutetut lentoasemamaksujen alennukset









  Euroa | | Matkustajakohtainen keskimääräinen kokonaisalennus | Keskimääräinen matkustajamaksu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alennus kaikista saapuvista matkustajista | (...) | (...) | (...) |
| Lisäalennus kaikista lähtevistä matkustajista, joiden määrä on yli [...] miljoonaa ja enintään [...] miljoonaa vuodessa | (...) | (...) | (...) |
| Lisäalennus kaikista lähtevistä matkustajista, joiden määrä on yli [...] miljoonaa vuodessa | (...) | (...) | (...) |

(81)

Taulukossa 13 esitetään yhteenveto lentoasemamaksujen alennusjärjestelmästä, joka otettiin käyttöön Ryanairin vuoden 2005 sopimuksella.

Taulukko 13

Taulukko 13

Ryanairin vuoden 2005 sopimuksen mukaiset muutetut lentoasemamaksujen alennukset

Ryanairin vuoden 2005 sopimuksen mukaiset muutetut lentoasemamaksujen alennukset

Euroa

Matkustajakohtainen keskimääräinen kokonaisalennus

Keskimääräinen matkustajamaksu

Alennus kaikista saapuvista matkustajista

(...)

(...)

(...)

Lisäalennus kaikista lähtevistä matkustajista, joiden määrä on yli [...] miljoonaa ja enintään [...] miljoonaa vuodessa

(...)

(...)

(...)

Lisäalennus kaikista lähtevistä matkustajista, joiden määrä on yli [...] miljoonaa vuodessa

(...)

(...)

(...)

| (82) | [...]. |
| --- | --- |

(82)

[...].

3.2.5   TOIMENPIDE 11: LENTOASEMAMAKSUJA KOSKEVA VUODEN 2006 TAULUKKO

| (83) | Rheinland-Pfalzin osavaltion liikenneosasto hyväksyi Frankfurt-Hahnin lentoaseman vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon 26 päivänä huhtikuuta 2006 (25), ja taulukko tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2006. Siinä noudatetaan samoja perusperiaatteita kuin vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukossa (ks. edellä johdanto-osan 57 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). |
| --- | --- |

(83)

Rheinland-Pfalzin osavaltion liikenneosasto hyväksyi Frankfurt-Hahnin lentoaseman vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon 26 päivänä huhtikuuta 2006 (25), ja taulukko tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2006. Siinä noudatetaan samoja perusperiaatteita kuin vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukossa (ks. edellä johdanto-osan 57 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).

25

| (84) | Aikaisempaan taulukkoon verrattuna muutokset koskevat lentoonlähtö- ja laskeutumismaksuja, matkustajamaksua sekä markkinointitukea. Vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukossa säilytetään kaksi vuoden 2001 taulukon perusperiaatetta:






  i) | lennonjohtomaksut ja maahuolintamaksut sisältyvät lentoonlähtö- ja laskeutumismaksuihin; |
| --- | --- | --- |

(84)

Aikaisempaan taulukkoon verrattuna muutokset koskevat lentoonlähtö- ja laskeutumismaksuja, matkustajamaksua sekä markkinointitukea. Vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukossa säilytetään kaksi vuoden 2001 taulukon perusperiaatetta:

i)

lennonjohtomaksut ja maahuolintamaksut sisältyvät lentoonlähtö- ja laskeutumismaksuihin;

| ii) | ilma-aluksen, jonka MTOW on yli 5,7 tonnia, ei tarvitse maksaa lentoonlähtö- ja laskeutumismaksuja (eikä myöskään lennonjohto- ja maahuolintamaksuja). |
| --- | --- |

ii)

ilma-aluksen, jonka MTOW on yli 5,7 tonnia, ei tarvitse maksaa lentoonlähtö- ja laskeutumismaksuja (eikä myöskään lennonjohto- ja maahuolintamaksuja).

| (85) | Vuoden 2006 taulukossa rajoitetaan näitä periaatteita kuitenkin kahdella tavalla. Ensinnäkin vain matkustajailma-alukset voivat hyödyntää näitä etuja. Toiseksi edut rajoittuvat ilma-aluksiin, joiden kääntymisaika on alle 30 minuuttia. |
| --- | --- |

(85)

Vuoden 2006 taulukossa rajoitetaan näitä periaatteita kuitenkin kahdella tavalla. Ensinnäkin vain matkustajailma-alukset voivat hyödyntää näitä etuja. Toiseksi edut rajoittuvat ilma-aluksiin, joiden kääntymisaika on alle 30 minuuttia.

| (86) | Lisäksi matkustajamaksut vahvistetaan lähtevää matkustajaa kohden sekä ilma-aluksen omistavan lentoyhtiön kuljettamien (lähtevien ja saapuvien) matkustajien kokonaismäärän perusteella. Taulukossa 14 esitetään yhteenveto matkustajamaksuista, joita maksetaan vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon mukaisesti lähtevien ja saapuvien matkustajien kokonaismäärän perusteella.

  Taulukko 14


  Vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon mukaiset matkustajamaksut








  Lähtevien ja saapuvien matkustajien kokonaismäärä | Kustakin lähtevästä matkustajasta maksettava matkustajamaksu (euroa) | Maksettavien lentoasemamaksujen vähimmäismäärä (euroa) |
| --- | --- | --- | --- |
| Alle 100 000 | 5,35 | |
| 100 001 –250 000 | 4,40 | 267 500,00 |
| 250 001 –500 000 | 3,85 | 550 000,00 |
| 500 001 –750 000 | 3,45 | 962 500,00 |
| 750 001 –1 000 000 | 3,15 | 1 293 750,00 |
| 1 000 001 –1 500 000 | 2,90 | 1 575 000,00 |
| 1 500 001 –2 000 000 | 2,68 | 2 175 000,00 |
| 2 000 001 –3 000 000 | 2,48 | 2 680 000,00 |
| 3 000 001 –5 400 000 | 2,48 / 1–3 000 000 matkustajaa
  2,24 / 3 000 001 –5 400 000 matkustajaa | Ei sovelleta |
| 5 400 001 –10 000 000 | 2,48 / 1–3 000 000 matkustajaa
  2,24 / 3 000 001 –5 400 000 matkustajaa
  2,21 / 5 400 001 –10 000 000 matkustajaa | Ei sovelleta |
| Yli 10 000 000 | 2,48 / 1–3 000 000 matkustajaa
  2,24 / 3 000 001 –5 400 000 matkustajaa
  2,21 / 5 400 001 –10 000 000 matkustajaa
  2,19 / matkustaja | Ei sovelleta |

(86)

Lisäksi matkustajamaksut vahvistetaan lähtevää matkustajaa kohden sekä ilma-aluksen omistavan lentoyhtiön kuljettamien (lähtevien ja saapuvien) matkustajien kokonaismäärän perusteella. Taulukossa 14 esitetään yhteenveto matkustajamaksuista, joita maksetaan vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon mukaisesti lähtevien ja saapuvien matkustajien kokonaismäärän perusteella.

Taulukko 14

Taulukko 14

Vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon mukaiset matkustajamaksut

Vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon mukaiset matkustajamaksut

Lähtevien ja saapuvien matkustajien kokonaismäärä

Kustakin lähtevästä matkustajasta maksettava matkustajamaksu (euroa)

Maksettavien lentoasemamaksujen vähimmäismäärä (euroa)

Alle 100 000

5,35

100 001 –250 000

4,40

267 500,00

250 001 –500 000

3,85

550 000,00

500 001 –750 000

3,45

962 500,00

750 001 –1 000 000

3,15

1 293 750,00

1 000 001 –1 500 000

2,90

1 575 000,00

1 500 001 –2 000 000

2,68

2 175 000,00

2 000 001 –3 000 000

2,48

2 680 000,00

3 000 001 –5 400 000

2,48 / 1–3 000 000 matkustajaa

2,24 / 3 000 001 –5 400 000 matkustajaa

Ei sovelleta

5 400 001 –10 000 000

2,48 / 1–3 000 000 matkustajaa

2,24 / 3 000 001 –5 400 000 matkustajaa

2,21 / 5 400 001 –10 000 000 matkustajaa

Ei sovelleta

Yli 10 000 000

2,48 / 1–3 000 000 matkustajaa

2,24 / 3 000 001 –5 400 000 matkustajaa

2,21 / 5 400 001 –10 000 000 matkustajaa

2,19 / matkustaja

Ei sovelleta

| (87) | Taulukossa 15 esitetään markkinointituen määrä, joka voidaan myöntää lentoasemaa käyttäville lentoyhtiöille.

  Taulukko 15


  Markkinointituki








  Lähtevien matkustajien kokonaismäärä | Frankfurt-Hahnin lentoasemalta lähtevien reittien vähimmäismäärä ja -tiheys | Markkinointituki (euroa) |
| --- | --- | --- | --- |
| 5 000 –100 000 | (...) | (...) |
| 100 001 –250 000 | (...) | (...) |
| 250 001 –500 000 | (...) | (...) |
| 500 001 –750 000 | (...) | (...) |
| 750 001 –1 000 000 | (...) | (...) |

(87)

Taulukossa 15 esitetään markkinointituen määrä, joka voidaan myöntää lentoasemaa käyttäville lentoyhtiöille.

Taulukko 15

Taulukko 15

Markkinointituki

Markkinointituki

Lähtevien matkustajien kokonaismäärä

Frankfurt-Hahnin lentoasemalta lähtevien reittien vähimmäismäärä ja -tiheys

Markkinointituki (euroa)

5 000 –100 000

(...)

(...)

100 001 –250 000

(...)

(...)

250 001 –500 000

(...)

(...)

500 001 –750 000

(...)

(...)

750 001 –1 000 000

(...)

(...)

| (88) | Lisäksi markkinointitukea säännellään erillisellä asiakirjalla, joka on saatavilla Frankfurt-Hahnin lentoaseman verkkosivulla. Kertaluonteinen markkinointituki myönnetään seuraavin ehdoin:






  i) | Tukikelpoisia ovat lennot sellaisiin määräpaikkoihin, joihin ei ole liikennöity Frankfurt-Hahnin lentoasemalta viimeksi kuluneiden 24 kuukauden aikana. |
| --- | --- | --- |

(88)

Lisäksi markkinointitukea säännellään erillisellä asiakirjalla, joka on saatavilla Frankfurt-Hahnin lentoaseman verkkosivulla. Kertaluonteinen markkinointituki myönnetään seuraavin ehdoin:

i)

Tukikelpoisia ovat lennot sellaisiin määräpaikkoihin, joihin ei ole liikennöity Frankfurt-Hahnin lentoasemalta viimeksi kuluneiden 24 kuukauden aikana.

| ii) | Tuki on enintään 33,3 prosenttia uuden reitin todistetuista markkinointikustannuksista. |
| --- | --- |

ii)

Tuki on enintään 33,3 prosenttia uuden reitin todistetuista markkinointikustannuksista.

| iii) | Lentoyhtiön on osoitettava uuden reitin kannattavuus keskipitkällä aikavälillä asianmukaisten tausta-asiakirjojen avulla. |
| --- | --- |

iii)

Lentoyhtiön on osoitettava uuden reitin kannattavuus keskipitkällä aikavälillä asianmukaisten tausta-asiakirjojen avulla.

| iv) | FFHG voi pyytää korvaamaan markkinointituen, jos lentoyhtiö ei täytä uutta reittiä koskevia velvoitteitaan. |
| --- | --- |

iv)

FFHG voi pyytää korvaamaan markkinointituen, jos lentoyhtiö ei täytä uutta reittiä koskevia velvoitteitaan.

3.3   MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVAN VUODEN 2008 PÄÄTÖKSEN SOVELTAMISALAN ULKOPUOLELLE JÄÄVÄT TOIMENPITEET (TOIMENPIDE 12)

MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVAN VUODEN 2008 PÄÄTÖKSEN SOVELTAMISALAN ULKOPUOLELLE JÄÄVÄT TOIMENPITEET (TOIMENPIDE 12)

| (89) | Saksa sitoutui lisäämään FFHG:n pääomaa [...] miljoonalla eurolla, millä jälleenrahoitettiin FFHG:n lainoja. |
| --- | --- |

(89)

Saksa sitoutui lisäämään FFHG:n pääomaa [...] miljoonalla eurolla, millä jälleenrahoitettiin FFHG:n lainoja.

| (90) | Näillä varoilla jälleenrahoitettiin infrastruktuuritoimenpiteitä, joista viranomaiset olivat peruuttamattomasti päättäneet ennen 31 päivää joulukuuta 2012 mutta joita ei katettu voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevilla sopimuksilla, pääomankorotuksilla tai muilla avustuksilla. |
| --- | --- |

(90)

Näillä varoilla jälleenrahoitettiin infrastruktuuritoimenpiteitä, joista viranomaiset olivat peruuttamattomasti päättäneet ennen 31 päivää joulukuuta 2012 mutta joita ei katettu voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevilla sopimuksilla, pääomankorotuksilla tai muilla avustuksilla.

4.   MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT JA ALUSTAVA ARVIOINTI

MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT JA ALUSTAVA ARVIOINTI

4.1   FFHG:LLE MYÖNNETTY MAHDOLLINEN VALTIONTUKI

FFHG:LLE MYÖNNETTY MAHDOLLINEN VALTIONTUKI

4.1.1   TOIMENPIDE 1: VOITTOJEN JA TAPPIOIDEN SIIRTÄMISTÄ KOSKEVA VUODEN 2001 SOPIMUS

| (91) | Voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2001 sopimuksen osalta komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa vuoden 2008 päätöksessä, että Fraport, joka on pääasiassa julkisessa omistuksessa, otti vastuulleen vuotuiset tappiot. Sen vuoksi komissio vahvisti tutkivansa, voidaanko Saksan katsoa vaikuttaneen voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2001 sopimuksen tekemiseen. |
| --- | --- |

(91)

Voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2001 sopimuksen osalta komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa vuoden 2008 päätöksessä, että Fraport, joka on pääasiassa julkisessa omistuksessa, otti vastuulleen vuotuiset tappiot. Sen vuoksi komissio vahvisti tutkivansa, voidaanko Saksan katsoa vaikuttaneen voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2001 sopimuksen tekemiseen.

| (92) | Unionin tuomioistuin katsoi tuomiossa Stardust Marine (26), että jos yritys on perustettu yksityisoikeudellisen yrityksen muodossa, jonka osake-enemmistö on julkisessa omistuksessa, sen varat ovat valtion varoja. Komissio katsoi, että sopimuksen tekemisen olisi katsottava johtuneen valtiosta, sillä sopimuksen tekeminen ei olisi ollut mahdollista ilman viranomaisten vaatimusten huomioon ottamista. |
| --- | --- |

(92)

Unionin tuomioistuin katsoi tuomiossa Stardust Marine (26), että jos yritys on perustettu yksityisoikeudellisen yrityksen muodossa, jonka osake-enemmistö on julkisessa omistuksessa, sen varat ovat valtion varoja. Komissio katsoi, että sopimuksen tekemisen olisi katsottava johtuneen valtiosta, sillä sopimuksen tekeminen ei olisi ollut mahdollista ilman viranomaisten vaatimusten huomioon ottamista.

Stardust Marine

26

| (93) | Lisäksi vastoin Saksan esittämiä väitteitä komissio epäili, olisiko markkinataloussijoittaja tehnyt tällaista sopimusta, sillä sopimus vaikutti selvästi aiheuttavan edun FFHG:lle vapauttaen yrityksen taloudellisesta rasituksesta, joka sen muutoin olisi täytynyt kantaa. |
| --- | --- |

(93)

Lisäksi vastoin Saksan esittämiä väitteitä komissio epäili, olisiko markkinataloussijoittaja tehnyt tällaista sopimusta, sillä sopimus vaikutti selvästi aiheuttavan edun FFHG:lle vapauttaen yrityksen taloudellisesta rasituksesta, joka sen muutoin olisi täytynyt kantaa.

| (94) | Komissio piti toimenpidettä myös valikoivana, sillä ainoastaan FFHG:n tappiot katettiin, ja katsoi sen vääristävän tai uhkaavan vääristää kilpailua lentoaseman pitäjien markkinoilla ja vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(94)

Komissio piti toimenpidettä myös valikoivana, sillä ainoastaan FFHG:n tappiot katettiin, ja katsoi sen vääristävän tai uhkaavan vääristää kilpailua lentoaseman pitäjien markkinoilla ja vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (95) | Siten komissio katsoi alustavasti, että kyseinen toimenpide voisi olla toimintatuen muodossa myönnettyä valtiontukea. |
| --- | --- |

(95)

Siten komissio katsoi alustavasti, että kyseinen toimenpide voisi olla toimintatuen muodossa myönnettyä valtiontukea.

| (96) | Saksa ei esittänyt mitään todisteita tai väittänyt, että kyseisen toimintatuen voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, minkä lisäksi vuoden 2005 ilmailusuuntaviivat antoivat komissiolle aihetta epäillä vakavasti tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(96)

Saksa ei esittänyt mitään todisteita tai väittänyt, että kyseisen toimintatuen voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, minkä lisäksi vuoden 2005 ilmailusuuntaviivat antoivat komissiolle aihetta epäillä vakavasti tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille.

4.1.2   TOIMENPIDE 2: VUODEN 2001 PÄÄOMANKOROTUS

| (97) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa vuoden 2008 päätöksessä, että Fraport ja Rheinland-Pfalzin osavaltio olivat korottaneet FFHG:n pääomaa 27 miljoonalla eurolla siten, että Fraportin osuus oli 19,7 miljoonaa euroa ja Rheinland-Pfalzin osavaltio osuus 7,3 miljoonaa euroa. Tuen olemassaolosta komissio pani merkille, että Fraportin ja Rheinland-Pfalzin osavaltion varat ovat tuomiossa Stardust Marine (27) vahvistettujen kriteerien mukaisesti valtion varoja. Lisäksi komissio katsoi alustavasti, että myös Fraportin päätökset katsotaan todennäköisesti valtion toimenpiteiksi. |
| --- | --- |

(97)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa vuoden 2008 päätöksessä, että Fraport ja Rheinland-Pfalzin osavaltio olivat korottaneet FFHG:n pääomaa 27 miljoonalla eurolla siten, että Fraportin osuus oli 19,7 miljoonaa euroa ja Rheinland-Pfalzin osavaltio osuus 7,3 miljoonaa euroa. Tuen olemassaolosta komissio pani merkille, että Fraportin ja Rheinland-Pfalzin osavaltion varat ovat tuomiossa Stardust Marine (27) vahvistettujen kriteerien mukaisesti valtion varoja. Lisäksi komissio katsoi alustavasti, että myös Fraportin päätökset katsotaan todennäköisesti valtion toimenpiteiksi.

Stardust Marine

27

| (98) | Komissio totesi, ettei se ollut vakuuttunut siitä, että markkinataloustoimijatestin vaatimukset täyttyivät pääomankorotuksen osalta. Komissio on lähtökohtaisesti hyväksynyt sen, että yhden tai useamman riippumattoman tilintarkastusyhtiön tekemää arviointia voidaan käyttää todisteena siitä, että liiketoimi toteutettiin markkina-arvoon (28). Komissiolla oli kuitenkin epäilyksiä siitä, riittäisikö PwC:n Fraportin puolesta laatima selvitys sulkemaan pois edun olemassaolon. |
| --- | --- |

(98)

Komissio totesi, ettei se ollut vakuuttunut siitä, että markkinataloustoimijatestin vaatimukset täyttyivät pääomankorotuksen osalta. Komissio on lähtökohtaisesti hyväksynyt sen, että yhden tai useamman riippumattoman tilintarkastusyhtiön tekemää arviointia voidaan käyttää todisteena siitä, että liiketoimi toteutettiin markkina-arvoon (28). Komissiolla oli kuitenkin epäilyksiä siitä, riittäisikö PwC:n Fraportin puolesta laatima selvitys sulkemaan pois edun olemassaolon.

28

| (99) | Epäilykset liittyivät PwC:n laatiman markkinataloustoimijatestin sisältöön, sillä analyysi oli pelkästään laadullinen eikä siinä arvioitu Fraportille irtautumisesta aiheutuvia kustannuksia. Selvityksessä ei myöskään laskettu tai selitetty yksityiskohtaisesti BCG:n ja Fraportin strategisen osaston määrittämiä ”korkeita riskejä”, arviointi rajoittui yleisesti Fraportiin eikä siinä tarkasteltu, toimiko Rheinland-Pfalzin osavaltio markkinataloussijoittajan tavoin. Näistä syistä komissio ei voinut sulkea pois sitä, että pääomankorotus aiheutti edun FFHG:lle. |
| --- | --- |

(99)

Epäilykset liittyivät PwC:n laatiman markkinataloustoimijatestin sisältöön, sillä analyysi oli pelkästään laadullinen eikä siinä arvioitu Fraportille irtautumisesta aiheutuvia kustannuksia. Selvityksessä ei myöskään laskettu tai selitetty yksityiskohtaisesti BCG:n ja Fraportin strategisen osaston määrittämiä ”korkeita riskejä”, arviointi rajoittui yleisesti Fraportiin eikä siinä tarkasteltu, toimiko Rheinland-Pfalzin osavaltio markkinataloussijoittajan tavoin. Näistä syistä komissio ei voinut sulkea pois sitä, että pääomankorotus aiheutti edun FFHG:lle.

| (100) | Lisäksi komissio päätteli, että toimenpide oli valikoiva, sillä vuoden 2001 pääomankorotus myönnettiin ainoastaan FFHG:lle, ja että se vääristi tai uhkasi vääristää kilpailua lentoaseman pitäjien markkinoilla ja vaikutti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(100)

Lisäksi komissio päätteli, että toimenpide oli valikoiva, sillä vuoden 2001 pääomankorotus myönnettiin ainoastaan FFHG:lle, ja että se vääristi tai uhkasi vääristää kilpailua lentoaseman pitäjien markkinoilla ja vaikutti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (101) | Näin ollen komissio katsoi alustavasti, että kyseinen toimenpide saattaa olla investointituen muodossa myönnettyä valtiontukea, ja epäili sen soveltuvuutta sisämarkkinoille etenkin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(101)

Näin ollen komissio katsoi alustavasti, että kyseinen toimenpide saattaa olla investointituen muodossa myönnettyä valtiontukea, ja epäili sen soveltuvuutta sisämarkkinoille etenkin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen perusteella.

4.1.3   TOIMENPIDE 3: VUODEN 2004 PÄÄOMANKOROTUS

| (102) | Toisen pääomankorotuksen osalta komissio pani merkille, että FFHG:n osakkeenomistajat korottivat vuonna 2004 sen enimmäispääomaa 10,75 miljoonalla eurolla siten, että Fraportin osuus oli 10,21 miljoonaa euroa ja Rheinland-Pfalzin osavaltion osuus 0,54 miljoonaa euroa. Lisäksi Hessenin osavaltio tuli mukaan uutena osakkeenomistajana ja maksoi vielä 8,75 miljoonaa euroa. Sekä Rheinland-Pfalzin osavaltio että Hessenin osavaltio sitoutuivat tarjoamaan kumpikin 11,25 miljoonaa euroa pääomarahastona. |
| --- | --- |

(102)

Toisen pääomankorotuksen osalta komissio pani merkille, että FFHG:n osakkeenomistajat korottivat vuonna 2004 sen enimmäispääomaa 10,75 miljoonalla eurolla siten, että Fraportin osuus oli 10,21 miljoonaa euroa ja Rheinland-Pfalzin osavaltion osuus 0,54 miljoonaa euroa. Lisäksi Hessenin osavaltio tuli mukaan uutena osakkeenomistajana ja maksoi vielä 8,75 miljoonaa euroa. Sekä Rheinland-Pfalzin osavaltio että Hessenin osavaltio sitoutuivat tarjoamaan kumpikin 11,25 miljoonaa euroa pääomarahastona.

| (103) | Komissio käytti tämän pääomankorotuksen osalta soveltuvin osin samaa perustelua kuin vuoden 2001 pääomankorotuksen osalta (ks. 4.1.2 kohta) tarkastellessaan tuen olemassaoloa ja nosti esiin samat epäilykset tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(103)

Komissio käytti tämän pääomankorotuksen osalta soveltuvin osin samaa perustelua kuin vuoden 2001 pääomankorotuksen osalta (ks. 4.1.2 kohta) tarkastellessaan tuen olemassaoloa ja nosti esiin samat epäilykset tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille.

4.1.4   TOIMENPIDE 4: VOITTOJEN JA TAPPIOIDEN SIIRTÄMISTÄ KOSKEVA VUODEN 2004 SOPIMUS

| (104) | Menettelyn aloittamista koskevan vuoden 2008 päätöksen mukaan Fraport otti voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2004 sopimuksen nojalla vastuulleen FFHG:n tappioita ainakin [...] miljoonaa euroa. Komissio käytti tähän soveltuvin osin samaa perustelua kuin tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2001 sopimuksen osalta (ks. johdanto-osan 91 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Komissio epäili PwC:n laatiman markkinataloustoimijatestin luotettavuutta, sillä arviointi oli suurelta osin laadullinen. Sen vuoksi komissio katsoi, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2004 sopimus on toimintatukea, ja epäili sen soveltuvuutta sisämarkkinoille etenkin vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(104)

Menettelyn aloittamista koskevan vuoden 2008 päätöksen mukaan Fraport otti voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2004 sopimuksen nojalla vastuulleen FFHG:n tappioita ainakin [...] miljoonaa euroa. Komissio käytti tähän soveltuvin osin samaa perustelua kuin tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2001 sopimuksen osalta (ks. johdanto-osan 91 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Komissio epäili PwC:n laatiman markkinataloustoimijatestin luotettavuutta, sillä arviointi oli suurelta osin laadullinen. Sen vuoksi komissio katsoi, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2004 sopimus on toimintatukea, ja epäili sen soveltuvuutta sisämarkkinoille etenkin vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen perusteella.

4.1.5   TOIMENPIDE 5: FFHG:LLE MYÖNNETTY TURVATARKASTUKSIA KOSKEVA KORVAUS

| (105) | Komissio ilmoitti menettelyn aloittamista koskevassa vuoden 2008 päätöksessä, että lentoaseman turvallisuuspalvelut eivät ole luonteeltaan taloudellisia eivätkä siten kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan (29). |
| --- | --- |

(105)

Komissio ilmoitti menettelyn aloittamista koskevassa vuoden 2008 päätöksessä, että lentoaseman turvallisuuspalvelut eivät ole luonteeltaan taloudellisia eivätkä siten kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan (29).

29

| (106) | Sen jälkeen komissio totesi, että PwC:n laatima taloudellinen selvitys vaikutti osoittavan, että Rheinland-Pfalzin osavaltio myönsi liiallisia korvauksia FFHG:lle turvatarkastusten suorittamisesta. Tältä osin komissio totesi, että kyseinen etu rahoitettiin valtion varoista ja että se saattoi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Siten komissio katsoi, että liialliset korvaukset olivat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(106)

Sen jälkeen komissio totesi, että PwC:n laatima taloudellinen selvitys vaikutti osoittavan, että Rheinland-Pfalzin osavaltio myönsi liiallisia korvauksia FFHG:lle turvatarkastusten suorittamisesta. Tältä osin komissio totesi, että kyseinen etu rahoitettiin valtion varoista ja että se saattoi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Siten komissio katsoi, että liialliset korvaukset olivat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (107) | Kyseisen toimintatuen soveltuvuuden arvioinnissa komissio käytti soveltuvin osin samaa perustelua kuin voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2001 sopimuksen osalta (ks. johdanto-osan 95 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Toinen mahdollinen oikeusperusta, jonka perusteella arvioitiin soveltuvuutta sisämarkkinoille, oli SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohta. Saksa ei kuitenkaan esittänyt, että FFHG:lle olisi määrätty julkisen palvelun velvoitetta. Sen vuoksi komissio ei löytänyt oikeusperustaa, jonka perusteella turvallisuusmaksusta aiheutuvien liiallisten korvausten olisi voitu katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(107)

Kyseisen toimintatuen soveltuvuuden arvioinnissa komissio käytti soveltuvin osin samaa perustelua kuin voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2001 sopimuksen osalta (ks. johdanto-osan 95 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Toinen mahdollinen oikeusperusta, jonka perusteella arvioitiin soveltuvuutta sisämarkkinoille, oli SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohta. Saksa ei kuitenkaan esittänyt, että FFHG:lle olisi määrätty julkisen palvelun velvoitetta. Sen vuoksi komissio ei löytänyt oikeusperustaa, jonka perusteella turvallisuusmaksusta aiheutuvien liiallisten korvausten olisi voitu katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

4.1.6   TOIMENPIDE 6: RHEINLAND-PFALZIN OSAVALTION MYÖNTÄMÄT SUORAT AVUSTUKSET

| (108) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa vuoden 2008 päätöksessä, että vuosina 2001–2004 myönnetyt suorat avustukset on todennäköisesti myönnetty ilman korvausta, valtion varoista (Rheinland-Pfalzin osavaltion yleisestä talousarviosta) ja valikoidusti (ainoastaan FFHG:lle). Komissio katsoi, että nämä avustukset saattavat vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Siten komissio katsoi alustavasti, että ne olivat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua, investointituen muodossa myönnettyä valtiontukea. |
| --- | --- |

(108)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa vuoden 2008 päätöksessä, että vuosina 2001–2004 myönnetyt suorat avustukset on todennäköisesti myönnetty ilman korvausta, valtion varoista (Rheinland-Pfalzin osavaltion yleisestä talousarviosta) ja valikoidusti (ainoastaan FFHG:lle). Komissio katsoi, että nämä avustukset saattavat vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Siten komissio katsoi alustavasti, että ne olivat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua, investointituen muodossa myönnettyä valtiontukea.

| (109) | Komissio epäili lisäksi tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille etenkin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(109)

Komissio epäili lisäksi tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille etenkin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen perusteella.

4.2   FFHG:N RYANAIRILLE JA KAIKILLE MUILLE MATKUSTAJALENTOYHTIÖILLE MYÖNTÄMÄ MAHDOLLINEN VALTIONTUKI

FFHG:N RYANAIRILLE JA KAIKILLE MUILLE MATKUSTAJALENTOYHTIÖILLE MYÖNTÄMÄ MAHDOLLINEN VALTIONTUKI

4.2.1   TOIMENPIDE 7: RYANAIRIN VUODEN 1999 SOPIMUS

| (110) | Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen osalta komissio huomautti yleisesti menettelyn aloittamista koskevassa vuoden 2008 päätöksessä, että alennus tai alennusjärjestelmä, jolla myönnetään suotuisa kohtelu tietylle yritykselle, kuuluu todennäköisesti SEUT-sopimuksen 107 artiklan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(110)

Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen osalta komissio huomautti yleisesti menettelyn aloittamista koskevassa vuoden 2008 päätöksessä, että alennus tai alennusjärjestelmä, jolla myönnetään suotuisa kohtelu tietylle yritykselle, kuuluu todennäköisesti SEUT-sopimuksen 107 artiklan soveltamisalaan.

| (111) | Komissio katsoi, että koska FFHG on pääosin julkisessa omistuksessa oleva yritys, sen varat ovat valtion varoja. Komissio huomautti Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen yhteydessä, että vaikka hallintoneuvosto ei äänestänyt sopimuksesta, se ei myöskään tehnyt muuta päätöstä tai ryhtynyt toimiin, jotka olisivat viitanneet siihen, että se olisi vastustanut sopimusta. Sen vuoksi komissio totesi, että sillä ei ollut perusteita päätellä, että Ryanairin vuoden 1999 sopimus ei johtunut valtiosta. |
| --- | --- |

(111)

Komissio katsoi, että koska FFHG on pääosin julkisessa omistuksessa oleva yritys, sen varat ovat valtion varoja. Komissio huomautti Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen yhteydessä, että vaikka hallintoneuvosto ei äänestänyt sopimuksesta, se ei myöskään tehnyt muuta päätöstä tai ryhtynyt toimiin, jotka olisivat viitanneet siihen, että se olisi vastustanut sopimusta. Sen vuoksi komissio totesi, että sillä ei ollut perusteita päätellä, että Ryanairin vuoden 1999 sopimus ei johtunut valtiosta.

| (112) | Lisäksi komissio epäili, olisiko yksityinen markkinasijoittaja tehnyt Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen. Komissio totesi tässä yhteydessä, että FFHG:n Ryanairille määräämät maksut eivät kattaneet FFHG:n kokonaiskustannuksia, minkä vuoksi ne vaikuttivat aiheuttavan edun Ryanairille. |
| --- | --- |

(112)

Lisäksi komissio epäili, olisiko yksityinen markkinasijoittaja tehnyt Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen. Komissio totesi tässä yhteydessä, että FFHG:n Ryanairille määräämät maksut eivät kattaneet FFHG:n kokonaiskustannuksia, minkä vuoksi ne vaikuttivat aiheuttavan edun Ryanairille.

| (113) | Komissio myös huomautti, että Saksan toimittamassa markkinataloustoimijatestissä ei otettu huomioon uuden terminaalin noin [...] miljoonan euron kustannuksia. Komissio hylkäsi alustavasti Saksan väitteen, jonka mukaan Frankfurt-Hahnin lentoasema tarvitsi vuonna 1999 joka tapauksessa uuden matkustajaterminaalin ja että 1,25 miljoonan matkustajan vuotuinen kapasiteetti ylitti reilusti matkustajamäärän, jonka Ryanairin odotettiin tuottavan, sillä Ryanair oli ainoa merkittävä matkustajalentoyhtiö Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuonna 1999. Näistä syistä komissio kyseenalaisti Saksan toimittaman markkinataloustoimijatestin. |
| --- | --- |

(113)

Komissio myös huomautti, että Saksan toimittamassa markkinataloustoimijatestissä ei otettu huomioon uuden terminaalin noin [...] miljoonan euron kustannuksia. Komissio hylkäsi alustavasti Saksan väitteen, jonka mukaan Frankfurt-Hahnin lentoasema tarvitsi vuonna 1999 joka tapauksessa uuden matkustajaterminaalin ja että 1,25 miljoonan matkustajan vuotuinen kapasiteetti ylitti reilusti matkustajamäärän, jonka Ryanairin odotettiin tuottavan, sillä Ryanair oli ainoa merkittävä matkustajalentoyhtiö Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuonna 1999. Näistä syistä komissio kyseenalaisti Saksan toimittaman markkinataloustoimijatestin.

| (114) | Komissio katsoi, että Ryanairin vuoden 1999 sopimus on lisäksi valikoiva ja erityinen toimenpide, sillä ainoastaan Ryanair sai kyseiset ehdot neuvotteluissa FFHG:n kanssa, ja että toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua lentoyhtiöiden markkinoilla ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(114)

Komissio katsoi, että Ryanairin vuoden 1999 sopimus on lisäksi valikoiva ja erityinen toimenpide, sillä ainoastaan Ryanair sai kyseiset ehdot neuvotteluissa FFHG:n kanssa, ja että toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua lentoyhtiöiden markkinoilla ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (115) | Siten komissio katsoi alustavasti, että koska Ryanairin vuoden 1999 sopimus ei vaikuttanut täyttävän markkinataloustoimijatestin vaatimuksia ja se johtui valtiosta, kyseinen sopimus olisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio ei myöskään löytänyt oikeusperustaa, jonka nojalla kyseisen lentoyhtiölle myönnetyn pysyvän toimintatuen voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(115)

Siten komissio katsoi alustavasti, että koska Ryanairin vuoden 1999 sopimus ei vaikuttanut täyttävän markkinataloustoimijatestin vaatimuksia ja se johtui valtiosta, kyseinen sopimus olisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio ei myöskään löytänyt oikeusperustaa, jonka nojalla kyseisen lentoyhtiölle myönnetyn pysyvän toimintatuen voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

4.2.2   TOIMENPIDE 8: LENTOASEMAMAKSUJA KOSKEVA VUODEN 2001 TAULUKKO

| (116) | Komissio tarkasteli menettelyn aloittamista koskevassa vuoden 2008 päätöksessä myös sitä, onko vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukko mahdollisesti Ryanairille myönnettyä valtiontukea. Tältä osin se katsoi, että koska FFHG ja Fraport ovat yrityksiä, joissa viranomaiset ovat enemmistöosakkaita, niiden varat ovat valtion varoja ja niiden toiminta katsottaisiin myös valtion toiminnaksi. |
| --- | --- |

(116)

Komissio tarkasteli menettelyn aloittamista koskevassa vuoden 2008 päätöksessä myös sitä, onko vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukko mahdollisesti Ryanairille myönnettyä valtiontukea. Tältä osin se katsoi, että koska FFHG ja Fraport ovat yrityksiä, joissa viranomaiset ovat enemmistöosakkaita, niiden varat ovat valtion varoja ja niiden toiminta katsottaisiin myös valtion toiminnaksi.

| (117) | Komissio epäili, laadittiinko vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukon maksurakenne siten, että se mahdollistaisi lentoaseman kannattavan toiminnan, sillä Saksa ei toimittanut tätä taulukkoa koskevaa markkinataloustoimijatestiä. Ryanair vaikutti olevan ainoa lentoasemaa käyttävä matkustajalentoyhtiö vuosina 2001–2003, ja sen osuus matkustajamäärästä oli 95 prosenttia vuoteen 2006 saakka, joten vertailuarvona käytettiin Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen markkinataloustoimijatestin tuloksia. Kyseinen sopimus perustui vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukkoon ja sillä otettiin käyttöön ylimääräinen markkinointituki. Annettujen tietojen perusteella komissio epäili, täyttikö vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukko markkinataloustoimijatestin vaatimukset. |
| --- | --- |

(117)

Komissio epäili, laadittiinko vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukon maksurakenne siten, että se mahdollistaisi lentoaseman kannattavan toiminnan, sillä Saksa ei toimittanut tätä taulukkoa koskevaa markkinataloustoimijatestiä. Ryanair vaikutti olevan ainoa lentoasemaa käyttävä matkustajalentoyhtiö vuosina 2001–2003, ja sen osuus matkustajamäärästä oli 95 prosenttia vuoteen 2006 saakka, joten vertailuarvona käytettiin Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen markkinataloustoimijatestin tuloksia. Kyseinen sopimus perustui vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukkoon ja sillä otettiin käyttöön ylimääräinen markkinointituki. Annettujen tietojen perusteella komissio epäili, täyttikö vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukko markkinataloustoimijatestin vaatimukset.

| (118) | Komissio piti toimenpidettä valikoivana, sillä ainoastaan Frankfurt-Hahnin lentoasemaa käyttävät lentoyhtiöt hyötyivät vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukosta, ja katsoi, että se vääristi tai uhkasi vääristää kilpailua ja vaikutti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(118)

Komissio piti toimenpidettä valikoivana, sillä ainoastaan Frankfurt-Hahnin lentoasemaa käyttävät lentoyhtiöt hyötyivät vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukosta, ja katsoi, että se vääristi tai uhkasi vääristää kilpailua ja vaikutti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (119) | Sen vuoksi komissio katsoi alustavasti, että vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukko saattoi olla SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio ei myöskään löytänyt oikeusperustaa, jonka nojalla kyseisen lentoyhtiölle myönnetyn pysyvän toimintatuen voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(119)

Sen vuoksi komissio katsoi alustavasti, että vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukko saattoi olla SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio ei myöskään löytänyt oikeusperustaa, jonka nojalla kyseisen lentoyhtiölle myönnetyn pysyvän toimintatuen voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

4.2.3   TOIMENPIDE 9: RYANAIRIN VUODEN 2002 SOPIMUS

| (120) | Valtion varoja koskevan kysymyksen osalta komissio käytti soveltuvin osin samaa perustelua kuin Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen osalta edellä 4.2.1 jaksossa (ks. johdanto-osan 110 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Sen osalta, johtuiko toimenpide valtiosta, FFHG:n hallintoneuvosto, joka koostuu pääasiassa viranomaisten nimeämistä jäsenistä, hyväksyi Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen muodollisesti. Siten komissio katsoi alustavasti, että Ryanairin vuoden 2002 sopimus johtui Saksan valtiosta. |
| --- | --- |

(120)

Valtion varoja koskevan kysymyksen osalta komissio käytti soveltuvin osin samaa perustelua kuin Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen osalta edellä 4.2.1 jaksossa (ks. johdanto-osan 110 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Sen osalta, johtuiko toimenpide valtiosta, FFHG:n hallintoneuvosto, joka koostuu pääasiassa viranomaisten nimeämistä jäsenistä, hyväksyi Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen muodollisesti. Siten komissio katsoi alustavasti, että Ryanairin vuoden 2002 sopimus johtui Saksan valtiosta.

| (121) | Lisäksi komissio kyseenalaisti, olisiko markkinataloussijoittaja tehnyt Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen. Tältä osin komissio epäili Saksan esittämää laskelmaa. Komissio epäili myös kustannuslaskelmaa, sillä Saksan esittämät lentoaseman yleisen infrastruktuurin ja hallinnon kustannukset perustuivat rajakustannuksiin eivätkä keskimääräisiin kustannuksiin. Lisäksi lentoasemamaksut jäädytettiin 30 päivään huhtikuuta 2004 saakka, minkä jälkeen niitä oli määrä mukauttaa Saksan kuluttajahintaindeksin mukaan vain, jos indeksi nousisi yli [...] prosenttia edellisvuoteen verrattuna. |
| --- | --- |

(121)

Lisäksi komissio kyseenalaisti, olisiko markkinataloussijoittaja tehnyt Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen. Tältä osin komissio epäili Saksan esittämää laskelmaa. Komissio epäili myös kustannuslaskelmaa, sillä Saksan esittämät lentoaseman yleisen infrastruktuurin ja hallinnon kustannukset perustuivat rajakustannuksiin eivätkä keskimääräisiin kustannuksiin. Lisäksi lentoasemamaksut jäädytettiin 30 päivään huhtikuuta 2004 saakka, minkä jälkeen niitä oli määrä mukauttaa Saksan kuluttajahintaindeksin mukaan vain, jos indeksi nousisi yli [...] prosenttia edellisvuoteen verrattuna.

| (122) | Toimenpiteen valikoivuuden, kilpailun vääristymisen ja kauppaan kohdistuvan vaikutuksen osalta komissio käytti soveltuvin osin samaa perustelua kuin Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen osalta edellä 4.2.1 jaksossa (ks. johdanto-osan 110 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). |
| --- | --- |

(122)

Toimenpiteen valikoivuuden, kilpailun vääristymisen ja kauppaan kohdistuvan vaikutuksen osalta komissio käytti soveltuvin osin samaa perustelua kuin Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen osalta edellä 4.2.1 jaksossa (ks. johdanto-osan 110 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).

| (123) | Sen vuoksi komissio katsoi alustavasti, että Ryanairin vuoden 2002 sopimus saattoi olla SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio ei myöskään löytänyt oikeusperustaa, jonka nojalla kyseisen lentoyhtiölle myönnetyn pysyvän toimintatuen voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(123)

Sen vuoksi komissio katsoi alustavasti, että Ryanairin vuoden 2002 sopimus saattoi olla SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio ei myöskään löytänyt oikeusperustaa, jonka nojalla kyseisen lentoyhtiölle myönnetyn pysyvän toimintatuen voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

4.2.4   TOIMENPIDE 10: RYANAIRIN VUODEN 2005 SOPIMUS

| (124) | Valtion varoja koskevan kysymyksen osalta komissio käytti soveltuvin osin samaa perustelua kuin Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen osalta edellä 4.2.1 jaksossa (ks. johdanto-osan 110 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Tarkastellessaan taloudellisen edun mahdollisuutta komissio kyseenalaisti Saksan esittämän markkinataloustoimijatestin, sillä laskelmien todentamiseen ei ollut saatavilla riittävästi tietoja ja matkustajamäärän kasvun vuoksi käynnistettyjä investointeja ei otettu lainkaan huomioon tai kohdennettu Ryanairiin. |
| --- | --- |

(124)

Valtion varoja koskevan kysymyksen osalta komissio käytti soveltuvin osin samaa perustelua kuin Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen osalta edellä 4.2.1 jaksossa (ks. johdanto-osan 110 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Tarkastellessaan taloudellisen edun mahdollisuutta komissio kyseenalaisti Saksan esittämän markkinataloustoimijatestin, sillä laskelmien todentamiseen ei ollut saatavilla riittävästi tietoja ja matkustajamäärän kasvun vuoksi käynnistettyjä investointeja ei otettu lainkaan huomioon tai kohdennettu Ryanairiin.

| (125) | Komissio pani merkille, että Ryanairin vuoden 2005 sopimus erosi Ryanairin vuosien 1999 ja 2002 sopimuksista siten, että sillä otettiin käyttöön eräänlainen sopimussakkojärjestelmä, jos Ryanair ei lisäisi matkustajamäärää sopimuksen mukaisesti. Komissio kuitenkin epäili näiden seuraamusten vaikuttavuutta. |
| --- | --- |

(125)

Komissio pani merkille, että Ryanairin vuoden 2005 sopimus erosi Ryanairin vuosien 1999 ja 2002 sopimuksista siten, että sillä otettiin käyttöön eräänlainen sopimussakkojärjestelmä, jos Ryanair ei lisäisi matkustajamäärää sopimuksen mukaisesti. Komissio kuitenkin epäili näiden seuraamusten vaikuttavuutta.

| (126) | Toimenpiteen valikoivuuden, kilpailun vääristymisen ja kauppaan kohdistuvan vaikutuksen osalta komissio käytti soveltuvin osin samaa perustelua kuin Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen osalta edellä 4.2.1 kohdassa (ks. johdanto-osan 110 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). |
| --- | --- |

(126)

Toimenpiteen valikoivuuden, kilpailun vääristymisen ja kauppaan kohdistuvan vaikutuksen osalta komissio käytti soveltuvin osin samaa perustelua kuin Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen osalta edellä 4.2.1 kohdassa (ks. johdanto-osan 110 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).

| (127) | Komissio päätteli, että myös Ryanairin vuoden 2005 sopimus olisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio ei löytänyt oikeusperustaa, jonka nojalla kyseisen lentoyhtiölle myönnetyn pysyvän toimintatuen voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(127)

Komissio päätteli, että myös Ryanairin vuoden 2005 sopimus olisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio ei löytänyt oikeusperustaa, jonka nojalla kyseisen lentoyhtiölle myönnetyn pysyvän toimintatuen voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

4.2.5   TOIMENPIDE 11: LENTOASEMAMAKSUJA KOSKEVA VUODEN 2006 TAULUKKO

| (128) | Vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon osalta Saksa toimitti komissiolle ainoastaan osittaisen taloudellisen perustelun markkinataloustoimijatestin muodossa. Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa vuoden 2008 päätöksessä, ettei se pystynyt puutteellisten tietojen perusteella todentamaan, oikeuttivatko mittakaavaedut matkustajamaksujen eriyttämisen, kuten Saksa esitti. Vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukkoa koskevat taloudelliset perustelut jättivät useita kysymyksiä avoimiksi, kuten sen, mitkä kustannukset kuuluivat katettaviin kustannuksiin ja miksi markkinointitukea ei sisällytetty taulukon taloudelliseen perusteluun. |
| --- | --- |

(128)

Vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon osalta Saksa toimitti komissiolle ainoastaan osittaisen taloudellisen perustelun markkinataloustoimijatestin muodossa. Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa vuoden 2008 päätöksessä, ettei se pystynyt puutteellisten tietojen perusteella todentamaan, oikeuttivatko mittakaavaedut matkustajamaksujen eriyttämisen, kuten Saksa esitti. Vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukkoa koskevat taloudelliset perustelut jättivät useita kysymyksiä avoimiksi, kuten sen, mitkä kustannukset kuuluivat katettaviin kustannuksiin ja miksi markkinointitukea ei sisällytetty taulukon taloudelliseen perusteluun.

| (129) | Komissio piti toimenpidettä valikoivana, sillä ainoastaan Frankfurt-Hahnin lentoasemaa käyttävät lentoyhtiöt hyötyivät vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukosta, ja katsoi, että toimenpide vääristi tai uhkasi vääristää kilpailua ja vaikutti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(129)

Komissio piti toimenpidettä valikoivana, sillä ainoastaan Frankfurt-Hahnin lentoasemaa käyttävät lentoyhtiöt hyötyivät vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukosta, ja katsoi, että toimenpide vääristi tai uhkasi vääristää kilpailua ja vaikutti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (130) | Sen vuoksi komissio katsoi alustavasti, että vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukko saattoi olla SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio ei myöskään löytänyt oikeusperustaa, jonka nojalla kyseisen lentoyhtiölle myönnetyn pysyvän toimintatuen voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(130)

Sen vuoksi komissio katsoi alustavasti, että vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukko saattoi olla SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio ei myöskään löytänyt oikeusperustaa, jonka nojalla kyseisen lentoyhtiölle myönnetyn pysyvän toimintatuen voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.

5.   SAKSAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

SAKSAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (131) | Saksa toimitti laajoja huomautuksia ja taloudellisia selvityksiä menettelyn aikana. |
| --- | --- |

(131)

Saksa toimitti laajoja huomautuksia ja taloudellisia selvityksiä menettelyn aikana.

5.1   YLEISET HUOMAUTUKSET

YLEISET HUOMAUTUKSET

| (132) | Huomautuksissaan Saksa esitti joitakin yleisiä taustatietoja Frankfurt-Hahnin lentoasemasta. Saksa painotti, että Frankfurt-Hahnin lentoasemahankkeesta oli tarkoitus tulla kannattava yksityinen yritys sen muuntamisesta lähtien. Fraport tuli mukaan strategisista syistä lentoaseman pitkän aikavälin kannattavuuden vuoksi. Halpalentoyhtiöitä koskevan liiketoimintamallin, merkittävästi yksinkertaistetun infrastruktuurin ja alhaisten pääomakustannusten ansiosta Frankfurt-Hahnin lentoasema on Saksan mukaan toiminut edelläkävijänä Euroopassa. Saksa kuitenkin esitti, että positiivisten liiketoiminnan tulosten saavuttaminen tällaisessa infrastruktuurihankkeessa vaatisi noin 20 vuotta. Saksa huomautti, että Frankfurt-Hahnin lentoasemalla on ollut positiivinen käyttökate ensimmäisen kerran vuonna 2006, eli jo kahdeksan vuotta sen markkinoilletulon jälkeen, mikä osoittaisi sen taloudellisen elinkelpoisuuden. Saksan mukaan Frankfurt-Hahnin lentoasema oli nopeimmin kasvava lentoasema Saksassa. |
| --- | --- |

(132)

Huomautuksissaan Saksa esitti joitakin yleisiä taustatietoja Frankfurt-Hahnin lentoasemasta. Saksa painotti, että Frankfurt-Hahnin lentoasemahankkeesta oli tarkoitus tulla kannattava yksityinen yritys sen muuntamisesta lähtien. Fraport tuli mukaan strategisista syistä lentoaseman pitkän aikavälin kannattavuuden vuoksi. Halpalentoyhtiöitä koskevan liiketoimintamallin, merkittävästi yksinkertaistetun infrastruktuurin ja alhaisten pääomakustannusten ansiosta Frankfurt-Hahnin lentoasema on Saksan mukaan toiminut edelläkävijänä Euroopassa. Saksa kuitenkin esitti, että positiivisten liiketoiminnan tulosten saavuttaminen tällaisessa infrastruktuurihankkeessa vaatisi noin 20 vuotta. Saksa huomautti, että Frankfurt-Hahnin lentoasemalla on ollut positiivinen käyttökate ensimmäisen kerran vuonna 2006, eli jo kahdeksan vuotta sen markkinoilletulon jälkeen, mikä osoittaisi sen taloudellisen elinkelpoisuuden. Saksan mukaan Frankfurt-Hahnin lentoasema oli nopeimmin kasvava lentoasema Saksassa.

| (133) | Lisäksi Saksa katsoo, että Frankfurt-Hahnin lentoasemaa koskevat toimenpiteet toteutettiin yksinomaan markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. Saksa esittää, että jos samankokoinen ja vastaavassa tilanteessa oleva yksityinen yritys olisi toteuttanut rahoituksen liiketaloudellisen logiikan mukaisesti, siihen ei olisi liittynyt mitään etua. Saksan mukaan komission olisi arvioitava ainoastaan sitä, onko kyseinen toimenpide kaupallisesti perusteltu, eikä sitä, onko se epäilyksettä tuloksellinen. Lisäksi Saksa viittasi julkisten ja yksityisten yritysten tasapuolisuuden periaatteeseen, jonka mukaan varoja, joita valtio tarjoaa yritykselle markkinaehdoin, ei pidetä valtiontukena. Kaiken kaikkiaan Saksa katsoi, että kaikki Frankfurt-Hahnin lentoasemaa koskevat toimenpiteet myönnettiin markkinaehtojen mukaisesti, mikä osoitetaan Saksan esittämässä markkinataloustoimijatestissä. Sen jälkeen Saksa tarkensi näitä yleisiä huomautuksia menettelyn aloittamista koskevan vuoden 2008 päätöksessä arvioitujen toimenpiteiden osalta. |
| --- | --- |

(133)

Lisäksi Saksa katsoo, että Frankfurt-Hahnin lentoasemaa koskevat toimenpiteet toteutettiin yksinomaan markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. Saksa esittää, että jos samankokoinen ja vastaavassa tilanteessa oleva yksityinen yritys olisi toteuttanut rahoituksen liiketaloudellisen logiikan mukaisesti, siihen ei olisi liittynyt mitään etua. Saksan mukaan komission olisi arvioitava ainoastaan sitä, onko kyseinen toimenpide kaupallisesti perusteltu, eikä sitä, onko se epäilyksettä tuloksellinen. Lisäksi Saksa viittasi julkisten ja yksityisten yritysten tasapuolisuuden periaatteeseen, jonka mukaan varoja, joita valtio tarjoaa yritykselle markkinaehdoin, ei pidetä valtiontukena. Kaiken kaikkiaan Saksa katsoi, että kaikki Frankfurt-Hahnin lentoasemaa koskevat toimenpiteet myönnettiin markkinaehtojen mukaisesti, mikä osoitetaan Saksan esittämässä markkinataloustoimijatestissä. Sen jälkeen Saksa tarkensi näitä yleisiä huomautuksia menettelyn aloittamista koskevan vuoden 2008 päätöksessä arvioitujen toimenpiteiden osalta.

5.2   FFHG:LLE MYÖNNETTY VÄITETTY VALTIONTUKI

FFHG:LLE MYÖNNETTY VÄITETTY VALTIONTUKI

5.2.1   TOIMENPIDE 1: VOITTOJEN JA TAPPIOIDEN SIIRTÄMISTÄ KOSKEVA VUODEN 2001 SOPIMUS

| (134) | Saksa esitti, että valtiontukisääntöjä ei voida soveltaa voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevaan vuoden 2001 sopimukseen, sillä sopimus tehtiin elokuussa 1999 eli ennen yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Aéroports de Paris (30)24 päivänä lokakuuta 2002 antamaa tuomiota. Saksan mukaan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen antamasta tuomiosta tuli lopullinen vasta sen jälkeen, kun yhteisöjen tuomioistuimen tuomio annettiin ja kun selvennettiin, että lentoasemia pidetään yrityksinä, jolloin ne kuuluvat valtiontukisääntöjen soveltamisalaan. Tämä lähestymistapa on myöhemmin vahvistettu asiassa Leipzig-Halle annetussa tuomiossa (31). |
| --- | --- |

(134)

Saksa esitti, että valtiontukisääntöjä ei voida soveltaa voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevaan vuoden 2001 sopimukseen, sillä sopimus tehtiin elokuussa 1999 eli ennen yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Aéroports de Paris (30)24 päivänä lokakuuta 2002 antamaa tuomiota. Saksan mukaan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen antamasta tuomiosta tuli lopullinen vasta sen jälkeen, kun yhteisöjen tuomioistuimen tuomio annettiin ja kun selvennettiin, että lentoasemia pidetään yrityksinä, jolloin ne kuuluvat valtiontukisääntöjen soveltamisalaan. Tämä lähestymistapa on myöhemmin vahvistettu asiassa Leipzig-Halle annetussa tuomiossa (31).

Aéroports de Paris

30

Leipzig-Halle

31

| (135) | Saksa esitti, ettei toimenpiteessä käytetty valtion varoja, ja tarkensi, että Fraportin kattamat tappiot eivät rasittaneet valtion talousarviota. Lisäksi Saksa esitti, että Fraportin tekemät päätökset eivät johtuneet Saksasta, sillä julkisilla osakkeenomistajilla ei ollut mahdollisuutta harjoittaa määräävää vaikutusvaltaa. Tältä osin Saksa korosti, että jokaisen yksittäisen tapauksen osalta olisi todennettava, ovatko yhtiön varat tosiasiassa valtion hallinnassa. Saksan mukaan pelkästään sen perusteella, että suurin osa osakkeenomistajia oli julkisia, ei voida olettaa, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevaan vuoden 2001 sopimukseen liittyi valtion varoja. |
| --- | --- |

(135)

Saksa esitti, ettei toimenpiteessä käytetty valtion varoja, ja tarkensi, että Fraportin kattamat tappiot eivät rasittaneet valtion talousarviota. Lisäksi Saksa esitti, että Fraportin tekemät päätökset eivät johtuneet Saksasta, sillä julkisilla osakkeenomistajilla ei ollut mahdollisuutta harjoittaa määräävää vaikutusvaltaa. Tältä osin Saksa korosti, että jokaisen yksittäisen tapauksen osalta olisi todennettava, ovatko yhtiön varat tosiasiassa valtion hallinnassa. Saksan mukaan pelkästään sen perusteella, että suurin osa osakkeenomistajia oli julkisia, ei voida olettaa, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevaan vuoden 2001 sopimukseen liittyi valtion varoja.

| (136) | Saksan mukaan Fraportin kaltaisessa saksalaisessa osakeyhtiössä (Aktiengesellschaft) osakkeenomistajat eivät voi määrätä hallituksen käyttäytymistä. Saksa katsoi, että Fraport on riippumaton julkisesti noteerattu yhtiö ja että sen varat eivät ole julkisten alueellisten elinten jatkuvassa määräysvallassa. Saksa selitti, että Saksan osakeyhtiölain (Aktiengesetz) 76 §:n mukaan yhtiön hallituksella on osakkeenomistajista riippumaton, kauaskantoinen päätösvalta. Saksa esitti, että asioissa Stadtwerke Brixen AG (32) ja Carbotermo (33) yhteisöjen tuomioistuin tunnusti saksalaisen osakeyhtiön luonteen ja sen hallituksen merkittävän riippumattomuuden suhteessa osakkeenomistajiin. Näin ollen viranomaiset eivät voineet määrätä Fraportin päivittäisestä liiketoiminnasta. |
| --- | --- |

(136)

Saksan mukaan Fraportin kaltaisessa saksalaisessa osakeyhtiössä (Aktiengesellschaft) osakkeenomistajat eivät voi määrätä hallituksen käyttäytymistä. Saksa katsoi, että Fraport on riippumaton julkisesti noteerattu yhtiö ja että sen varat eivät ole julkisten alueellisten elinten jatkuvassa määräysvallassa. Saksa selitti, että Saksan osakeyhtiölain (Aktiengesetz) 76 §:n mukaan yhtiön hallituksella on osakkeenomistajista riippumaton, kauaskantoinen päätösvalta. Saksa esitti, että asioissa Stadtwerke Brixen AG (32) ja Carbotermo (33) yhteisöjen tuomioistuin tunnusti saksalaisen osakeyhtiön luonteen ja sen hallituksen merkittävän riippumattomuuden suhteessa osakkeenomistajiin. Näin ollen viranomaiset eivät voineet määrätä Fraportin päivittäisestä liiketoiminnasta.

Aktiengesellschaft

Aktiengesetz

Stadtwerke Brixen AG

32

Carbotermo

33

| (137) | Tässä yhteydessä Saksa selitti, että Fraport ei ollut millään tavalla sisällytetty julkishallinnon rakenteisiin, Fraport ei ollut vastuussa toiminnastaan Saksalle eikä millään lailla julkishallinnon alainen. Saksa myönsi, että julkiset osakkeenomistajat osallistuivat päätöksentekoon yhtiökokouksessa, jonka aikana voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevasta vuoden 2001 sopimuksesta päätettiin. Se kuitenkin korosti, että näin toimimalla julkiset osakkeenomistajat ainoastaan käyttivät lainmukaisia osakkeenomistajan oikeuksiaan ja velvoitteitaan. |
| --- | --- |

(137)

Tässä yhteydessä Saksa selitti, että Fraport ei ollut millään tavalla sisällytetty julkishallinnon rakenteisiin, Fraport ei ollut vastuussa toiminnastaan Saksalle eikä millään lailla julkishallinnon alainen. Saksa myönsi, että julkiset osakkeenomistajat osallistuivat päätöksentekoon yhtiökokouksessa, jonka aikana voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevasta vuoden 2001 sopimuksesta päätettiin. Se kuitenkin korosti, että näin toimimalla julkiset osakkeenomistajat ainoastaan käyttivät lainmukaisia osakkeenomistajan oikeuksiaan ja velvoitteitaan.

| (138) | Lisäksi Saksa totesi, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2001 sopimus ei aiheuttanut mitään etua FFHG:lle. Se viittasi PwC:n laatimaan markkinataloustoimijatestiin, jonka mukaan mikä tahansa markkinataloussijoittaja olisi tehnyt kyseisen sopimuksen. Saksa totesi, että kyseisen vuoden 2001 sopimuksen riskit ja edut jakautuivat tasaisesti ja että sopimus oli järkevä myös verolainsäädännön kannalta. Kaiken kaikkiaan Saksa piti voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevaa vuoden 2001 sopimusta täysin tavanomaisena konsernin toimenpiteenä, jolla sovelletaan maailmanlaajuista tai alakohtaista rakennepolitiikkaa. |
| --- | --- |

(138)

Lisäksi Saksa totesi, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2001 sopimus ei aiheuttanut mitään etua FFHG:lle. Se viittasi PwC:n laatimaan markkinataloustoimijatestiin, jonka mukaan mikä tahansa markkinataloussijoittaja olisi tehnyt kyseisen sopimuksen. Saksa totesi, että kyseisen vuoden 2001 sopimuksen riskit ja edut jakautuivat tasaisesti ja että sopimus oli järkevä myös verolainsäädännön kannalta. Kaiken kaikkiaan Saksa piti voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevaa vuoden 2001 sopimusta täysin tavanomaisena konsernin toimenpiteenä, jolla sovelletaan maailmanlaajuista tai alakohtaista rakennepolitiikkaa.

5.2.2   TOIMENPIDE 2: VUODEN 2001 PÄÄOMANKOROTUS

| (139) | Saksan mukaan vuoden 2001 pääomankorotus oli tarpeellinen, sillä infrastruktuuri-investointien ulkopuolinen rahoitus olisi rasittanut FFHG:n vuotuista tulosta liikaa lyhyellä aikavälillä. |
| --- | --- |

(139)

Saksan mukaan vuoden 2001 pääomankorotus oli tarpeellinen, sillä infrastruktuuri-investointien ulkopuolinen rahoitus olisi rasittanut FFHG:n vuotuista tulosta liikaa lyhyellä aikavälillä.

| (140) | Saksa totesi, että FFHG:n hallintoneuvosto päätti vuoden 2001 pääomankorotuksesta 14 päivänä joulukuuta 2001, minkä vuoksi FFHG:n yhtiöjärjestystä muutettiin 9 päivänä tammikuuta 2002. Näin ollen Saksa katsoi, ettei valtiontukisääntöjä voida soveltaa kyseiseen toimenpiteeseen, ja viittasi tässä yhteydessä myös voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevaa vuoden 2001 sopimusta koskeviin perusteluihinsa (ks. johdanto-osan 134 kappale). |
| --- | --- |

(140)

Saksa totesi, että FFHG:n hallintoneuvosto päätti vuoden 2001 pääomankorotuksesta 14 päivänä joulukuuta 2001, minkä vuoksi FFHG:n yhtiöjärjestystä muutettiin 9 päivänä tammikuuta 2002. Näin ollen Saksa katsoi, ettei valtiontukisääntöjä voida soveltaa kyseiseen toimenpiteeseen, ja viittasi tässä yhteydessä myös voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevaa vuoden 2001 sopimusta koskeviin perusteluihinsa (ks. johdanto-osan 134 kappale).

| (141) | Saksa esitti, että Fraportin sijoittamat varat (19,7 miljoonaa euroa 27 miljoonasta eurosta) eivät olleet valtion varoja, sillä valtiolla ei ollut määräysvaltaa Fraportissa. Tältä osin Saksa viittasi voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevaa vuoden 2001 sopimusta koskeviin perusteluihinsa, joissa käsiteltiin valtion varoja (ks. johdanto-osan 136 kappale). Lisäksi Saksa totesi, että pääomankorotusta ei myöskään voitaisi katsoa Saksan toimenpiteeksi, ja viittasi selityksiinsä, jotka koskivat voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2001 sopimuksen katsomista valtion toimenpiteeksi (ks. johdanto-osan 134 kappale). Saksan mukaan sen perusteella, että FFHG:n osakkeenomistajat hyväksyivät vuoden 2001 pääomankorotuksen, ei voida katsoa toimenpiteen johtuneen valtiosta. Saksa katsoi, että vaikka mahdollisen tuen myöntäneen yrityksen toimien on katsottava johtuvan valtiosta, samoin ei voida menetellä tuesta hyötyvän yrityksen kohdalla. Koska FFHG oli tuesta hyötyvä yritys, pääomankorotuksen hyväksyminen ei tee tuen myöntämisestä Saksan toimenpidettä. Saksan mukaan myöskään Fraportin hallintoneuvoston hyväksymistä ei voida pitää merkkinä valtion toimenpiteestä, sillä hallintoneuvosto koostui tuolloin jo osittain työntekijöiden ja osakkeenomistajien edustajista, jotka tekivät päätökset yhdessä. Hallintoneuvoston jäsenistä 10 edusti työntekijöitä ja 10 osakkeenomistajia. |
| --- | --- |

(141)

Saksa esitti, että Fraportin sijoittamat varat (19,7 miljoonaa euroa 27 miljoonasta eurosta) eivät olleet valtion varoja, sillä valtiolla ei ollut määräysvaltaa Fraportissa. Tältä osin Saksa viittasi voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevaa vuoden 2001 sopimusta koskeviin perusteluihinsa, joissa käsiteltiin valtion varoja (ks. johdanto-osan 136 kappale). Lisäksi Saksa totesi, että pääomankorotusta ei myöskään voitaisi katsoa Saksan toimenpiteeksi, ja viittasi selityksiinsä, jotka koskivat voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2001 sopimuksen katsomista valtion toimenpiteeksi (ks. johdanto-osan 134 kappale). Saksan mukaan sen perusteella, että FFHG:n osakkeenomistajat hyväksyivät vuoden 2001 pääomankorotuksen, ei voida katsoa toimenpiteen johtuneen valtiosta. Saksa katsoi, että vaikka mahdollisen tuen myöntäneen yrityksen toimien on katsottava johtuvan valtiosta, samoin ei voida menetellä tuesta hyötyvän yrityksen kohdalla. Koska FFHG oli tuesta hyötyvä yritys, pääomankorotuksen hyväksyminen ei tee tuen myöntämisestä Saksan toimenpidettä. Saksan mukaan myöskään Fraportin hallintoneuvoston hyväksymistä ei voida pitää merkkinä valtion toimenpiteestä, sillä hallintoneuvosto koostui tuolloin jo osittain työntekijöiden ja osakkeenomistajien edustajista, jotka tekivät päätökset yhdessä. Hallintoneuvoston jäsenistä 10 edusti työntekijöitä ja 10 osakkeenomistajia.

| (142) | Saksa esitti, ettei vuoden 2001 pääomankorotuksesta aiheutunut FFHG:lle mitään etua. Fraport ja Rheinland-Pfalzin osavaltio toimivat markkinataloussijoittajan tavoin tässä tilanteessa. |
| --- | --- |

(142)

Saksa esitti, ettei vuoden 2001 pääomankorotuksesta aiheutunut FFHG:lle mitään etua. Fraport ja Rheinland-Pfalzin osavaltio toimivat markkinataloussijoittajan tavoin tässä tilanteessa.

| (143) | Saksa oli eri mieltä komission esittämistä epäilyksistä, jotka liittyivät vuoden 2001 pääomankorotusta koskevan Fraportin päätöksen markkinataloustoimijatestiin. Saksa toimitti kaikki pyydetyt ylimääräiset sisäiset asiakirjat komissiolle. Saksan mukaan vuoden 2001 pääomankorotusta koskeva Fraportin päätös perustui lisäksi BCG:n toteuttamaan toimenpiteen arviointiin sekä kahteen Fraportin tilaamaan yleiseen tutkimukseen, joissa käsiteltiin lentoliikenteen kehitystä. Saksa korosti, että Fraport korotti pääomaa, koska BCG:n arvioinnissa todettiin, että kannattavuuden saavuttaminen Frankfurt-Hahnin lentoasemalla edellyttäisi rakennus- ja infrastruktuuritoimenpiteitä. Markkinataloustoimijatestissä otettiin huomioon kaikki nämä asiakirjat. |
| --- | --- |

(143)

Saksa oli eri mieltä komission esittämistä epäilyksistä, jotka liittyivät vuoden 2001 pääomankorotusta koskevan Fraportin päätöksen markkinataloustoimijatestiin. Saksa toimitti kaikki pyydetyt ylimääräiset sisäiset asiakirjat komissiolle. Saksan mukaan vuoden 2001 pääomankorotusta koskeva Fraportin päätös perustui lisäksi BCG:n toteuttamaan toimenpiteen arviointiin sekä kahteen Fraportin tilaamaan yleiseen tutkimukseen, joissa käsiteltiin lentoliikenteen kehitystä. Saksa korosti, että Fraport korotti pääomaa, koska BCG:n arvioinnissa todettiin, että kannattavuuden saavuttaminen Frankfurt-Hahnin lentoasemalla edellyttäisi rakennus- ja infrastruktuuritoimenpiteitä. Markkinataloustoimijatestissä otettiin huomioon kaikki nämä asiakirjat.

| (144) | Sen jälkeen, kun komissio esitti PwC:n laatimaa markkinataloustoimijatestiä koskevia epäilyksiä, Saksa toimitti PwC:n laatiman toisen, täydentävän arvioinnin, jolla täydennettiin ja tarkennettiin ensimmäistä markkinataloustoimijatestiä. Tässä tarkennetussa arvioinnissa esitetään sama päätelmä kuin ensimmäisessä, eli sen mukaan markkinataloustoimijatestin vaatimukset täyttyvät. Saksa hylkäsi komission epäilykset siitä, että PwC ei arvioinut Fraportin irtautumista ja että irtautumiskustannusten puuttuessa olisi mahdotonta todentaa, toimiko Fraport markkinataloussijoittajan tavoin. Saksa esitti, että irtautumiskustannukset eivät vaikuttaneet arvioinnin lopputulokseen. Lisäksi Saksa huomautti, että Fraport oli harkinnut irtautumista, mutta se ei olisi ollut mahdollista seuraavien viiden vuoden aikana voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2001 sopimuksen vuoksi. PwC:n arvioinnissa osoitettiin, että investointi olisi Fraportin kannalta edullinen pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(144)

Sen jälkeen, kun komissio esitti PwC:n laatimaa markkinataloustoimijatestiä koskevia epäilyksiä, Saksa toimitti PwC:n laatiman toisen, täydentävän arvioinnin, jolla täydennettiin ja tarkennettiin ensimmäistä markkinataloustoimijatestiä. Tässä tarkennetussa arvioinnissa esitetään sama päätelmä kuin ensimmäisessä, eli sen mukaan markkinataloustoimijatestin vaatimukset täyttyvät. Saksa hylkäsi komission epäilykset siitä, että PwC ei arvioinut Fraportin irtautumista ja että irtautumiskustannusten puuttuessa olisi mahdotonta todentaa, toimiko Fraport markkinataloussijoittajan tavoin. Saksa esitti, että irtautumiskustannukset eivät vaikuttaneet arvioinnin lopputulokseen. Lisäksi Saksa huomautti, että Fraport oli harkinnut irtautumista, mutta se ei olisi ollut mahdollista seuraavien viiden vuoden aikana voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2001 sopimuksen vuoksi. PwC:n arvioinnissa osoitettiin, että investointi olisi Fraportin kannalta edullinen pitkällä aikavälillä.

| (145) | Menettelyn aloittamista koskevan vuoden 2008 päätöksen jälkeen Saksa toimitti myös markkinataloustoimijatestin, jossa käsiteltiin Rheinland-Pfalzin osavaltion käyttäytymistä ja sen päätöstä korottaa FFHG:n pääomaa 7,3 miljoonalla eurolla. Myös tämän arvioinnin oli laatinut PwC, ja sen mukaan Rheinland-Pfalzin osavaltio toimi markkinataloussijoittajan tavoin, sillä vuonna 2001 päätetyt investointitoimenpiteet olivat tarpeellisia ja pääomankorotuksella oli siten kaupalliset perusteet. |
| --- | --- |

(145)

Menettelyn aloittamista koskevan vuoden 2008 päätöksen jälkeen Saksa toimitti myös markkinataloustoimijatestin, jossa käsiteltiin Rheinland-Pfalzin osavaltion käyttäytymistä ja sen päätöstä korottaa FFHG:n pääomaa 7,3 miljoonalla eurolla. Myös tämän arvioinnin oli laatinut PwC, ja sen mukaan Rheinland-Pfalzin osavaltio toimi markkinataloussijoittajan tavoin, sillä vuonna 2001 päätetyt investointitoimenpiteet olivat tarpeellisia ja pääomankorotuksella oli siten kaupalliset perusteet.

5.2.3   TOIMENPIDE 3: VUODEN 2004 PÄÄOMANKOROTUS

| (146) | Saksa esitti, että valtiontukisääntöjä ei pitäisi soveltaa vuoden 2004 pääomankorotukseen edes tuomion Aéroports de Paris jälkeen. Saksan mukaan pääomankorotuksen aikana sovellettiin vuoden 1994 ilmailusuuntaviivoja, joiden mukaan valtiontukisääntöjen soveltaminen ei ollut asianmukaista lentoasemien infrastruktuuritoimenpiteiden yhteydessä. |
| --- | --- |

(146)

Saksa esitti, että valtiontukisääntöjä ei pitäisi soveltaa vuoden 2004 pääomankorotukseen edes tuomion Aéroports de Paris jälkeen. Saksan mukaan pääomankorotuksen aikana sovellettiin vuoden 1994 ilmailusuuntaviivoja, joiden mukaan valtiontukisääntöjen soveltaminen ei ollut asianmukaista lentoasemien infrastruktuuritoimenpiteiden yhteydessä.

Aéroports de Paris

| (147) | Saksa esitti, että toisin kuin komissio kuvasi menettelyn aloittamista koskevassa vuoden 2008 päätöksessä vuoden 2004 pääomankorotuksesta sovittiin 30 päivänä maaliskuuta 2005 ja se on kirjattu kaupparekisteriin 19 päivänä toukokuuta 2005. Lisäksi tämän pääomankorotuksen pääsopimus perustuu sopimukseen, joka tehtiin vuonna 2002. Saksa selitti, että tässä sopimuksessa ennakoitiin Frankfurt-Hahnin ja Frankfurt am Mainin lentoasemien välisen lentoasemajärjestelmän perustamista neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 (34) nojalla. Saksan mukaan vuoden 2004 pääomankorotusta olisi arvioitava esitetyt näkökohdat huomioon ottaen. |
| --- | --- |

(147)

Saksa esitti, että toisin kuin komissio kuvasi menettelyn aloittamista koskevassa vuoden 2008 päätöksessä vuoden 2004 pääomankorotuksesta sovittiin 30 päivänä maaliskuuta 2005 ja se on kirjattu kaupparekisteriin 19 päivänä toukokuuta 2005. Lisäksi tämän pääomankorotuksen pääsopimus perustuu sopimukseen, joka tehtiin vuonna 2002. Saksa selitti, että tässä sopimuksessa ennakoitiin Frankfurt-Hahnin ja Frankfurt am Mainin lentoasemien välisen lentoasemajärjestelmän perustamista neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 (34) nojalla. Saksan mukaan vuoden 2004 pääomankorotusta olisi arvioitava esitetyt näkökohdat huomioon ottaen.

34

| (148) | Saksa totesi, että PwC:n laatiman markkinataloustoimijatestin ja sitä tukevien, menettelyn aloittamista koskevan vuoden 2008 päätöksen jälkeen laadittujen täydentävien arviointien mukaan niin Fraport, Rheinland-Pfalzin osavaltio kuin Hessenin osavaltiokin toimivat markkinataloussijoittajien tavoin vuoden 2004 pääomankorotuksen yhteydessä. Fraportin osalta Saksa viittasi perusteluihinsa, joita se esitti vuoden 2001 pääomankorotuksen yhteydessä (ks. johdanto-osan 140 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). PwC:n ensimmäisessä sekä täydentävässä markkinataloustoimijatestissä todettiin Saksan mukaan, että vuoden 2004 pääomankorotusta sekä uuden voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan sopimuksen tekoa pidettiin tuolloin Fraportin edun mukaisina sekä laadullisesti että määrällisesti. Saksan mukaan tästä oli osoituksena PwC:n havainto, jonka mukaan Fraportin sijoitetun pääoman tuotto FFHG:n investoinnin aikana oli suurempi kuin vaihtoehtoisen vastaavan pääomasijoituksen tuotto. |
| --- | --- |

(148)

Saksa totesi, että PwC:n laatiman markkinataloustoimijatestin ja sitä tukevien, menettelyn aloittamista koskevan vuoden 2008 päätöksen jälkeen laadittujen täydentävien arviointien mukaan niin Fraport, Rheinland-Pfalzin osavaltio kuin Hessenin osavaltiokin toimivat markkinataloussijoittajien tavoin vuoden 2004 pääomankorotuksen yhteydessä. Fraportin osalta Saksa viittasi perusteluihinsa, joita se esitti vuoden 2001 pääomankorotuksen yhteydessä (ks. johdanto-osan 140 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). PwC:n ensimmäisessä sekä täydentävässä markkinataloustoimijatestissä todettiin Saksan mukaan, että vuoden 2004 pääomankorotusta sekä uuden voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan sopimuksen tekoa pidettiin tuolloin Fraportin edun mukaisina sekä laadullisesti että määrällisesti. Saksan mukaan tästä oli osoituksena PwC:n havainto, jonka mukaan Fraportin sijoitetun pääoman tuotto FFHG:n investoinnin aikana oli suurempi kuin vaihtoehtoisen vastaavan pääomasijoituksen tuotto.

| (149) | Rheinland-Pfalzin osavaltion osalta Saksa viittasi PwC:n päätelmään, jonka mukaan myös osavaltio toimi markkinataloussijoittajan tavoin, sillä osavaltion – samoin kuin Fraportin – sijoitetun pääoman tuotto ylitti vaihtoehtoisen vastaavan investoinnin tuoton. |
| --- | --- |

(149)

Rheinland-Pfalzin osavaltion osalta Saksa viittasi PwC:n päätelmään, jonka mukaan myös osavaltio toimi markkinataloussijoittajan tavoin, sillä osavaltion – samoin kuin Fraportin – sijoitetun pääoman tuotto ylitti vaihtoehtoisen vastaavan investoinnin tuoton.

| (150) | Hessenin osavaltion osalta Saksa esitti, että Frankfurt am Mainin lentoaseman rajoitetut kasvumahdollisuudet, jotka liittyivät muun muassa yölentokieltoon, tekivät Frankfurt-Hahnin lentoaseman lisäkehittämisestä Hessenin osavaltion kannalta tarpeellista. Muutoin Frankfurt am Mainin lentoasemalle olisi aiheutunut vakavia taloudellisia seuraamuksia. Saksa totesi, että tämä kehittäminen oli tarpeen, jotta Frankfurt-Hahnin lentoaseman ympärivuorokautisen toimiluvan tarjoamia kasvumahdollisuuksia voitaisiin hyödyntää täysimääräisesti ja ottaa käyttöön suunniteltu Frankfurt am Mainin ja Frankfurt-Hahnin lentoasemien välinen lentoasemajärjestelmä. Siten Hessenin osavaltion osallistuminen pääomankorotukseen oli Saksan mukaan välttämätöntä. |
| --- | --- |

(150)

Hessenin osavaltion osalta Saksa esitti, että Frankfurt am Mainin lentoaseman rajoitetut kasvumahdollisuudet, jotka liittyivät muun muassa yölentokieltoon, tekivät Frankfurt-Hahnin lentoaseman lisäkehittämisestä Hessenin osavaltion kannalta tarpeellista. Muutoin Frankfurt am Mainin lentoasemalle olisi aiheutunut vakavia taloudellisia seuraamuksia. Saksa totesi, että tämä kehittäminen oli tarpeen, jotta Frankfurt-Hahnin lentoaseman ympärivuorokautisen toimiluvan tarjoamia kasvumahdollisuuksia voitaisiin hyödyntää täysimääräisesti ja ottaa käyttöön suunniteltu Frankfurt am Mainin ja Frankfurt-Hahnin lentoasemien välinen lentoasemajärjestelmä. Siten Hessenin osavaltion osallistuminen pääomankorotukseen oli Saksan mukaan välttämätöntä.

5.2.4   TOIMENPIDE 4: VOITTOJEN JA TAPPIOIDEN SIIRTÄMISTÄ KOSKEVA VUODEN 2004 SOPIMUS

| (151) | Saksa totesi, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevaa vuoden 2004 sopimusta voitaisiin tarkastella ainoastaan ottaen huomioon vuoden 2004 pääomankorotus ja osakasrakenteen muutokset. Tämä johtui erityisesti siitä, että Rheinland-Pfalzin osavaltio ja Hessenin osavaltio määrittelivät FFHG:n osakkeiden uudelleen jakamisen riippuvan Fraportin ja FFHG:n välisen voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2004 sopimuksen tekemisestä vuoteen 2014 saakka. |
| --- | --- |

(151)

Saksa totesi, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevaa vuoden 2004 sopimusta voitaisiin tarkastella ainoastaan ottaen huomioon vuoden 2004 pääomankorotus ja osakasrakenteen muutokset. Tämä johtui erityisesti siitä, että Rheinland-Pfalzin osavaltio ja Hessenin osavaltio määrittelivät FFHG:n osakkeiden uudelleen jakamisen riippuvan Fraportin ja FFHG:n välisen voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2004 sopimuksen tekemisestä vuoteen 2014 saakka.

| (152) | Saksa viittasi vuoden 2004 pääomankorotusta koskeviin perusteluihinsa ja esitti, että valtiontukisääntöjä ei pitäisi soveltaa myöskään voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevaan vuoden 2004 sopimukseen (ks. johdanto-osan 146 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). |
| --- | --- |

(152)

Saksa viittasi vuoden 2004 pääomankorotusta koskeviin perusteluihinsa ja esitti, että valtiontukisääntöjä ei pitäisi soveltaa myöskään voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevaan vuoden 2004 sopimukseen (ks. johdanto-osan 146 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).

| (153) | Valtion varojen osalta Saksa viittasi voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevaa vuoden 2001 sopimusta koskeviin perusteluihinsa (ks. johdanto-osan 134 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Siten Saksa katsoi, että Fraportin varat eivät olleet valtion varoja, sillä Fraport ei ollut valtion määräysvallassa. |
| --- | --- |

(153)

Valtion varojen osalta Saksa viittasi voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevaa vuoden 2001 sopimusta koskeviin perusteluihinsa (ks. johdanto-osan 134 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Siten Saksa katsoi, että Fraportin varat eivät olleet valtion varoja, sillä Fraport ei ollut valtion määräysvallassa.

| (154) | Lisäksi Saksa esitti, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2004 sopimuksen hyväksyminen edellytti 75 prosentin enemmistöä, mutta julkisten osakkeenomistajien hallussa oli vain noin 70 prosentin osakeosuus, joten ne eivät tosiasiassa voineet määrätä Fraportin päätöksenteosta. Jäljelle jäävät 30 prosenttia Fraportin osakkeista olivat hajautettuja omistuksia. Äänestyksessä 99,992 prosenttia äänistä oli puoltavia, joten myös markkinataloussijoittajat äänestivät voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2004 sopimuksen puolesta. |
| --- | --- |

(154)

Lisäksi Saksa esitti, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2004 sopimuksen hyväksyminen edellytti 75 prosentin enemmistöä, mutta julkisten osakkeenomistajien hallussa oli vain noin 70 prosentin osakeosuus, joten ne eivät tosiasiassa voineet määrätä Fraportin päätöksenteosta. Jäljelle jäävät 30 prosenttia Fraportin osakkeista olivat hajautettuja omistuksia. Äänestyksessä 99,992 prosenttia äänistä oli puoltavia, joten myös markkinataloussijoittajat äänestivät voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2004 sopimuksen puolesta.

| (155) | Taloudellisen edun osalta Saksa viittasi jälleen voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevaa vuoden 2001 sopimusta koskeviin perusteluihinsa (ks. johdanto-osan 137 kappale), joiden mukaan voittojen ja tappioiden jako on täysin tavanomainen toimenpide yritysryhmässä. PwC:n mukaan mikä tahansa markkinataloussijoittaja olisi tehnyt saman päätöksen voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2004 sopimuksen tekemisestä, sillä liiketoiminnan odotettiin tuolloin tuottavan voittoa vuosista 2008/2009 lähtien. Saksa esitti, että PwC testasi kyseisiä toimenpiteitä komission esittämien epäilysten perusteella uudelleen täydentävässä arvioinnissa laadullisten laskelmien mukaisesti ja päätyi samaan päätelmään. |
| --- | --- |

(155)

Taloudellisen edun osalta Saksa viittasi jälleen voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevaa vuoden 2001 sopimusta koskeviin perusteluihinsa (ks. johdanto-osan 137 kappale), joiden mukaan voittojen ja tappioiden jako on täysin tavanomainen toimenpide yritysryhmässä. PwC:n mukaan mikä tahansa markkinataloussijoittaja olisi tehnyt saman päätöksen voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2004 sopimuksen tekemisestä, sillä liiketoiminnan odotettiin tuolloin tuottavan voittoa vuosista 2008/2009 lähtien. Saksa esitti, että PwC testasi kyseisiä toimenpiteitä komission esittämien epäilysten perusteella uudelleen täydentävässä arvioinnissa laadullisten laskelmien mukaisesti ja päätyi samaan päätelmään.

| (156) | Saksa vakuutti, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2004 sopimus oli edellytys vuoden 2004 pääomankorotukselle, ja koska kehityksen odotettiin muuttuvan myönteiseksi vuosista 2008/2009 lähtien, oli Fraportin edun mukaista tehdä vuoden 2004 sopimus vähintään viideksi vuodeksi. Lisäksi Saksa selitti, että Fraportilla olisi ollut oikeus kaikkiin FFHG:n voittoihin ainakin 31 päivään joulukuuta 2024 saakka ja vastakkaisessa skenaariossa se olisi voinut peruuttaa sopimuksen 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä. Siten Saksa esitti, että Fraport olisi voinut hyötyä sopimuksesta täysimääräisesti ja ohjata FFHG:n päivittäistä liiketoimintaa, vaikka sen hallussa oli vain 65 prosentin osakeosuus. Saksa katsoi, että markkinataloustoimijatestiä tuki se tosiseikka, että myös yksityiset sijoittajat, joiden osuus Fraportin osakkeista oli tuolloin 30 prosenttia, hyväksyivät päätöksen. |
| --- | --- |

(156)

Saksa vakuutti, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2004 sopimus oli edellytys vuoden 2004 pääomankorotukselle, ja koska kehityksen odotettiin muuttuvan myönteiseksi vuosista 2008/2009 lähtien, oli Fraportin edun mukaista tehdä vuoden 2004 sopimus vähintään viideksi vuodeksi. Lisäksi Saksa selitti, että Fraportilla olisi ollut oikeus kaikkiin FFHG:n voittoihin ainakin 31 päivään joulukuuta 2024 saakka ja vastakkaisessa skenaariossa se olisi voinut peruuttaa sopimuksen 31 päivään joulukuuta 2010 mennessä. Siten Saksa esitti, että Fraport olisi voinut hyötyä sopimuksesta täysimääräisesti ja ohjata FFHG:n päivittäistä liiketoimintaa, vaikka sen hallussa oli vain 65 prosentin osakeosuus. Saksa katsoi, että markkinataloustoimijatestiä tuki se tosiseikka, että myös yksityiset sijoittajat, joiden osuus Fraportin osakkeista oli tuolloin 30 prosenttia, hyväksyivät päätöksen.

5.2.5   TOIMENPIDE 5: FFHG:LLE MYÖNNETTY TURVATARKASTUKSIA KOSKEVA KORVAUS

| (157) | Saksa ilmoitti, ettei toimenpiteeseen sisältynyt valtion varoja. Saksa viittasi yhteisöjen tuomioistuimen asiassa PreussenElektra (35) antamaan tuomioon ja totesi, että ainoastaan valtion nimeämän tai perustaman julkisen tai yksityisen elimen suorittamia maksuja voidaan pitää valtiontukena. Saksa selitti, että lentoyhtiöt maksoivat turvatarkastuksia koskevia maksuja Rheinland-Pfalzin osavaltiolle ja osavaltio ainoastaan välitti maksut FFHG:lle korvauksena turvatarkastuksista, jotka FFHG suoritti osavaltion puolesta. Sen vuoksi maksut eivät Saksan mukaan milloinkaan kuuluneet osavaltion varoihin. |
| --- | --- |

(157)

Saksa ilmoitti, ettei toimenpiteeseen sisältynyt valtion varoja. Saksa viittasi yhteisöjen tuomioistuimen asiassa PreussenElektra (35) antamaan tuomioon ja totesi, että ainoastaan valtion nimeämän tai perustaman julkisen tai yksityisen elimen suorittamia maksuja voidaan pitää valtiontukena. Saksa selitti, että lentoyhtiöt maksoivat turvatarkastuksia koskevia maksuja Rheinland-Pfalzin osavaltiolle ja osavaltio ainoastaan välitti maksut FFHG:lle korvauksena turvatarkastuksista, jotka FFHG suoritti osavaltion puolesta. Sen vuoksi maksut eivät Saksan mukaan milloinkaan kuuluneet osavaltion varoihin.

PreussenElektra

35

| (158) | Saksa selitti, että lentoturvallisuuslain (Luftsicherheitsgesetz) 5 §:n mukaan valtion tehtävänä on tarkastaa matkustajat ja heidän matkatavaransa ja siten suojella lentoliikenteen turvallisuutta terrori-iskuilta. Saksa totesi, että viranomaiset perivät lentoyhtiöiltä matkustajakohtaisia maksuja tästä toiminnosta. Sen mukaan turvallisuusmaksun taso riippuu lentoaseman yksilöllisestä tilanteesta ja vaihtelee kahdesta eurosta 10 euroon matkustajaa kohden. Frankfurt-Hahnin lentoasemalla maksu on 4,35 euroa ja siten asianmukainen muihin lentoasemiin verrattuna. |
| --- | --- |

(158)

Saksa selitti, että lentoturvallisuuslain (Luftsicherheitsgesetz) 5 §:n mukaan valtion tehtävänä on tarkastaa matkustajat ja heidän matkatavaransa ja siten suojella lentoliikenteen turvallisuutta terrori-iskuilta. Saksa totesi, että viranomaiset perivät lentoyhtiöiltä matkustajakohtaisia maksuja tästä toiminnosta. Sen mukaan turvallisuusmaksun taso riippuu lentoaseman yksilöllisestä tilanteesta ja vaihtelee kahdesta eurosta 10 euroon matkustajaa kohden. Frankfurt-Hahnin lentoasemalla maksu on 4,35 euroa ja siten asianmukainen muihin lentoasemiin verrattuna.

Luftsicherheitsgesetz

| (159) | Viranomaiset voivat siirtää tämän turvallisuustehtävän myös lentoaseman pitäjälle, kuten tässä tapauksessa tehtiin, jolloin FFHG vastaa turvatarkastuksista ja hankkii palvelun puolestaan ulkopuoliselta turvallisuusyritykseltä. |
| --- | --- |

(159)

Viranomaiset voivat siirtää tämän turvallisuustehtävän myös lentoaseman pitäjälle, kuten tässä tapauksessa tehtiin, jolloin FFHG vastaa turvatarkastuksista ja hankkii palvelun puolestaan ulkopuoliselta turvallisuusyritykseltä.

| (160) | Lisäksi Saksa totesi, että turvatarkastukset kuuluvat yleisen edun piiriin eivätkä ole taloudellista toimintaa. |
| --- | --- |

(160)

Lisäksi Saksa totesi, että turvatarkastukset kuuluvat yleisen edun piiriin eivätkä ole taloudellista toimintaa.

| (161) | Saksa on tältä osin samaa mieltä komission kanssa siitä, että FFHG:n suorittamista palveluista ei pitäisi maksaa liiallisia korvauksia. Saksa kuitenkin korosti, ettei FFHG saanut liiallisia korvauksia, sillä sen on katettava itse kaikki turvatarkastusten kustannukset. |
| --- | --- |

(161)

Saksa on tältä osin samaa mieltä komission kanssa siitä, että FFHG:n suorittamista palveluista ei pitäisi maksaa liiallisia korvauksia. Saksa kuitenkin korosti, ettei FFHG saanut liiallisia korvauksia, sillä sen on katettava itse kaikki turvatarkastusten kustannukset.

5.2.6   TOIMENPIDE 6: RHEINLAND-PFALZIN OSAVALTION MYÖNTÄMÄT SUORAT AVUSTUKSET

| (162) | Saksa selvensi, että Rheinland-Pfalzin osavaltio on tehnyt seuraavassa esitettävät investoinnit FFHG:hen vuosina 2001–2004. Ensinnäkin Rheinland-Pfalzin osavaltio tuki FFHG:tä eräissä infrastruktuuri-investoinneissa ja myönsi tätä varten FFHG:lle [...] euroa vuonna 2001. Saksan mukaan nämä avustukset perustuivat päätöksiin, jotka tehtiin jo vuosina 1999 ja 2000. Saksa esitti, että valtiontukisääntöjä ei päätösten tekohetkellä sovellettu lentoasemiin, koska niitä ei pidetty SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina yrityksinä. |
| --- | --- |

(162)

Saksa selvensi, että Rheinland-Pfalzin osavaltio on tehnyt seuraavassa esitettävät investoinnit FFHG:hen vuosina 2001–2004. Ensinnäkin Rheinland-Pfalzin osavaltio tuki FFHG:tä eräissä infrastruktuuri-investoinneissa ja myönsi tätä varten FFHG:lle [...] euroa vuonna 2001. Saksan mukaan nämä avustukset perustuivat päätöksiin, jotka tehtiin jo vuosina 1999 ja 2000. Saksa esitti, että valtiontukisääntöjä ei päätösten tekohetkellä sovellettu lentoasemiin, koska niitä ei pidetty SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina yrityksinä.

| (163) | Toiseksi Saksa totesi, että Rheinland-Pfalzin osavaltio vastasi osittain turvatarkastuksiin liittyvien henkilöstökustannusten rahoittamisesta vuosina 2001 (60 prosenttia kokonaiskustannuksista), 2002 (50 prosenttia), 2003 (40 prosenttia) ja 2004 (30 prosenttia). |
| --- | --- |

(163)

Toiseksi Saksa totesi, että Rheinland-Pfalzin osavaltio vastasi osittain turvatarkastuksiin liittyvien henkilöstökustannusten rahoittamisesta vuosina 2001 (60 prosenttia kokonaiskustannuksista), 2002 (50 prosenttia), 2003 (40 prosenttia) ja 2004 (30 prosenttia).

| (164) | Kolmanneksi Saksa myönsi, että Rheinland-Pfalzin osavaltio rahoitti osittain myös kahta tieteellistä tutkimusta, jotka FFHG oli tilannut, mutta Saksan mukaan nämä olivat pääasiassa yleishyödyllisiä tutkimuksia. Saksa totesi, että Rheinland-Pfalzin osavaltio rahoitti Frankfurt-Hahnin lentoaseman alueellisia taloudellisia vaikutuksia käsittelevän ensimmäisen tutkimuksen kokonaiskustannuksista 90 prosenttia ja rahtiliiketoiminnan kehitysmahdollisuuksia käsittelevän toisen tutkimuksen kokonaiskustannuksista 70 prosenttia. Saksa esitti, että Rheinland-Pfalzin osavaltio myönsi rahoituksen yksinomaan siksi, että tutkimukset olivat sille hyödyllisiä ja se olisi voinut yhtä hyvin tilata ne itse. Saksa ei kyennyt toteamaan, mitä etua tästä osarahoituksesta olisi aiheutunut FFHG:lle, sillä tutkimukset olivat yleishyödyllisiä. Se ei myöskään käsittänyt, miten tämä rahoitus voisi vääristää kilpailua. FFHG osallistui tutkimusten rahoitukseen siltä osin, kuin niistä oli sille hyötyä. |
| --- | --- |

(164)

Kolmanneksi Saksa myönsi, että Rheinland-Pfalzin osavaltio rahoitti osittain myös kahta tieteellistä tutkimusta, jotka FFHG oli tilannut, mutta Saksan mukaan nämä olivat pääasiassa yleishyödyllisiä tutkimuksia. Saksa totesi, että Rheinland-Pfalzin osavaltio rahoitti Frankfurt-Hahnin lentoaseman alueellisia taloudellisia vaikutuksia käsittelevän ensimmäisen tutkimuksen kokonaiskustannuksista 90 prosenttia ja rahtiliiketoiminnan kehitysmahdollisuuksia käsittelevän toisen tutkimuksen kokonaiskustannuksista 70 prosenttia. Saksa esitti, että Rheinland-Pfalzin osavaltio myönsi rahoituksen yksinomaan siksi, että tutkimukset olivat sille hyödyllisiä ja se olisi voinut yhtä hyvin tilata ne itse. Saksa ei kyennyt toteamaan, mitä etua tästä osarahoituksesta olisi aiheutunut FFHG:lle, sillä tutkimukset olivat yleishyödyllisiä. Se ei myöskään käsittänyt, miten tämä rahoitus voisi vääristää kilpailua. FFHG osallistui tutkimusten rahoitukseen siltä osin, kuin niistä oli sille hyötyä.

5.3   FFHG:N RYANAIRILLE JA KAIKILLE MUILLE MATKUSTAJALENTOYHTIÖILLE MYÖNTÄMÄ MAHDOLLINEN VALTIONTUKI

FFHG:N RYANAIRILLE JA KAIKILLE MUILLE MATKUSTAJALENTOYHTIÖILLE MYÖNTÄMÄ MAHDOLLINEN VALTIONTUKI

5.3.1   TOIMENPIDE 7: RYANAIRIN VUODEN 1999 SOPIMUS

| (165) | Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen osalta Saksa mainitsi yleisesti, että Frankfurt-Hahnin lentoasemalle rakennettiin alusta lähtien vain hyvin perustasoista infrastruktuuria, jotta lentoasema voisi toimia kustannustehokkaana ja innovatiivisena kumppanina halpalentoyhtiöille. Saksan mukaan myös muilla eurooppalaisilla lentoasemilla niin sanotut ankkuriasiakkaat antavat luonnollisen alkusysäyksen lentoaseman alkukehitykselle. Frankfurt-Hahnin lentoaseman ankkuriasiakas, eli asiakas, jonka kautta voidaan saada jalansija markkinoilla, oli Ryanair. |
| --- | --- |

(165)

Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen osalta Saksa mainitsi yleisesti, että Frankfurt-Hahnin lentoasemalle rakennettiin alusta lähtien vain hyvin perustasoista infrastruktuuria, jotta lentoasema voisi toimia kustannustehokkaana ja innovatiivisena kumppanina halpalentoyhtiöille. Saksan mukaan myös muilla eurooppalaisilla lentoasemilla niin sanotut ankkuriasiakkaat antavat luonnollisen alkusysäyksen lentoaseman alkukehitykselle. Frankfurt-Hahnin lentoaseman ankkuriasiakas, eli asiakas, jonka kautta voidaan saada jalansija markkinoilla, oli Ryanair.

| (166) | Saksa esitti, että ensimmäisen Ryanairin sopimuksen tekohetkellä halpalentoyhtiökonsepti oli vasta alkutekijöissään. Sen vuoksi tämä sopimus antoi Ryanairille kannustimen aloittaa lennot harvoin liikennöidylle Frankfurt-Hahnin lentoasemalle. Saksa totesi, että sitouttamalla tällaisen suuren lentoyhtiön Frankfurt-Hahnin lentoasema onnistui hankkimaan sopimuksia myös muiden lentoyhtiöiden kanssa (seurausperiaate). Niin sanotun dominovaikutuksen kautta tämä lisäsi lopulta myös muita kuin ilmailualaan liittyviä voittoja. |
| --- | --- |

(166)

Saksa esitti, että ensimmäisen Ryanairin sopimuksen tekohetkellä halpalentoyhtiökonsepti oli vasta alkutekijöissään. Sen vuoksi tämä sopimus antoi Ryanairille kannustimen aloittaa lennot harvoin liikennöidylle Frankfurt-Hahnin lentoasemalle. Saksa totesi, että sitouttamalla tällaisen suuren lentoyhtiön Frankfurt-Hahnin lentoasema onnistui hankkimaan sopimuksia myös muiden lentoyhtiöiden kanssa (seurausperiaate). Niin sanotun dominovaikutuksen kautta tämä lisäsi lopulta myös muita kuin ilmailualaan liittyviä voittoja.

seurausperiaate

| (167) | Saksa esitti, että nämä vaikutussuhteet huomioon ottaen Ryanairin kaltaiset lentoyhtiöt olivat hyvässä neuvotteluasemassa, sillä useat pienet alueelliset lentoasemat pyrkivät tuolloin saamaan aikaan sopimuksia Ryanairin kanssa. |
| --- | --- |

(167)

Saksa esitti, että nämä vaikutussuhteet huomioon ottaen Ryanairin kaltaiset lentoyhtiöt olivat hyvässä neuvotteluasemassa, sillä useat pienet alueelliset lentoasemat pyrkivät tuolloin saamaan aikaan sopimuksia Ryanairin kanssa.

| (168) | Lisäksi Saksa totesi, ettei Ryanairin vuoden 1999 sopimuksella myönnetty valtion varoja. Saksan mukaan lentoaseman pitäjän ja lentoyhtiön välinen sopimussuhde ei aiheuttanut lentoyhtiölle etua. Sen mielestä vastuu tämän sopimuksen teosta kuuluu yksinomaan yhtiön hallitukselle, sillä Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen tekeminen oli osa päivittäistä liiketoimintaa eikä hallintoneuvosto päättänyt asiasta. Saksa katsoi, ettei komissio voi katsoa Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen johtuneen Saksasta sen perusteella, että hallintoneuvosto ei tehnyt mitään estääkseen sitä. Tällaiset toimet eivät Saksan mukaan kuulu hallintoneuvoston vastuualaan ja tehtäviin. Lisäksi yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Stardust Marine mainitsemat kriteerit johtaisivat absurdiin tilanteeseen, jos toimenpiteen voitaisiin katsoa johtuvan valtiosta ainoastaan siksi, että julkisessa omistuksessa olevan yhtiön hallintoneuvosto ei ryhdy toimiin. Sen vuoksi sopimus ei Saksan mukaan johtunut millään tavalla valtiosta. |
| --- | --- |

(168)

Lisäksi Saksa totesi, ettei Ryanairin vuoden 1999 sopimuksella myönnetty valtion varoja. Saksan mukaan lentoaseman pitäjän ja lentoyhtiön välinen sopimussuhde ei aiheuttanut lentoyhtiölle etua. Sen mielestä vastuu tämän sopimuksen teosta kuuluu yksinomaan yhtiön hallitukselle, sillä Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen tekeminen oli osa päivittäistä liiketoimintaa eikä hallintoneuvosto päättänyt asiasta. Saksa katsoi, ettei komissio voi katsoa Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen johtuneen Saksasta sen perusteella, että hallintoneuvosto ei tehnyt mitään estääkseen sitä. Tällaiset toimet eivät Saksan mukaan kuulu hallintoneuvoston vastuualaan ja tehtäviin. Lisäksi yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Stardust Marine mainitsemat kriteerit johtaisivat absurdiin tilanteeseen, jos toimenpiteen voitaisiin katsoa johtuvan valtiosta ainoastaan siksi, että julkisessa omistuksessa olevan yhtiön hallintoneuvosto ei ryhdy toimiin. Sen vuoksi sopimus ei Saksan mukaan johtunut millään tavalla valtiosta.

Stardust Marine

ei

| (169) | Saksa esitti lisäksi, ettei vuoden 1999 sopimus aiheuttanut etua Ryanairille, sillä mikä tahansa markkinataloussijoittaja olisi tehnyt kyseisen sopimuksen. Erityisesti Saksa korosti, että sopimus ei aiheuttanut mitään tappioita, toisin kuin komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa vuoden 2008 päätöksessä, vaan tuotti valtavia tuloja, jotka ylittivät reilusti syntyneet kustannukset. |
| --- | --- |

(169)

Saksa esitti lisäksi, ettei vuoden 1999 sopimus aiheuttanut etua Ryanairille, sillä mikä tahansa markkinataloussijoittaja olisi tehnyt kyseisen sopimuksen. Erityisesti Saksa korosti, että sopimus ei aiheuttanut mitään tappioita, toisin kuin komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa vuoden 2008 päätöksessä, vaan tuotti valtavia tuloja, jotka ylittivät reilusti syntyneet kustannukset.

| (170) | Tässä yhteydessä Saksa korosti, että Frankfurt-Hahnin lentoasema käytti niin sanottua single till -järjestelmää, jonka mukaan ilmailualan ja muut kuin ilmailualan tulot päätyvät yhteen kassaan. Sen vuoksi lentoyhtiöiden ja niiden matkustajien lentoasemalla tuottamat ilmailutulot ja muut kuin ilmailuun liittyvät tulot on Saksan mukaan otettava huomioon. Kuten Saksa totesi aikaisemmin, PwC:n mukaan pitkän aikavälin strategiaa toteuttava markkinataloussijoittaja olisi tehnyt Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen, etenkin kun tarkastellaan Frankfurt-Hahnin lentoaseman tilannetta vuonna 1999. Saksan mukaan Frankfurt-Hahnin lentoasemalla oli tuolloin korkeat kiinteät kustannukset, jotka liittyivät infrastruktuurin ylläpitoon maassa ja ilmassa, mutta lentoaseman käyttöaste oli matala. Siten Saksa esitti, että lentoasema saattoi matkustajamäärää lisäämällä vähentää tappioita ja hankkia asiakkaita, joilla oli kasvupotentiaalia. |
| --- | --- |

(170)

Tässä yhteydessä Saksa korosti, että Frankfurt-Hahnin lentoasema käytti niin sanottua single till -järjestelmää, jonka mukaan ilmailualan ja muut kuin ilmailualan tulot päätyvät yhteen kassaan. Sen vuoksi lentoyhtiöiden ja niiden matkustajien lentoasemalla tuottamat ilmailutulot ja muut kuin ilmailuun liittyvät tulot on Saksan mukaan otettava huomioon. Kuten Saksa totesi aikaisemmin, PwC:n mukaan pitkän aikavälin strategiaa toteuttava markkinataloussijoittaja olisi tehnyt Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen, etenkin kun tarkastellaan Frankfurt-Hahnin lentoaseman tilannetta vuonna 1999. Saksan mukaan Frankfurt-Hahnin lentoasemalla oli tuolloin korkeat kiinteät kustannukset, jotka liittyivät infrastruktuurin ylläpitoon maassa ja ilmassa, mutta lentoaseman käyttöaste oli matala. Siten Saksa esitti, että lentoasema saattoi matkustajamäärää lisäämällä vähentää tappioita ja hankkia asiakkaita, joilla oli kasvupotentiaalia.

single till

| (171) | Saksa katsoo, että kustannuksia, joista päätettiin ennen sopimuksen tekemistä ja jotka liittyivät esimerkiksi lentoaseman yleiseen infrastruktuuriin ja hallintoon (toisin sanoen kustannuksia, joiden aiheutumiseen Ryanairin vuoden 1999 sopimuksella ei ollut vaikutusta), ei pitäisi sisällyttää Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen kannattavuusanalyysiin, ja PwC on tästä Saksan kanssa yhtä mieltä. Saksa esitti erityisesti, että ainoastaan lentoasema, jolla on jo olemassa asiakasverkosto, voi saada asiakkaansa vastaamaan osittain infrastruktuuritoimenpiteiden kustannuksista, ja että Frankfurt-Hahnin lentoasema ei ollut tällaisessa asemassa. |
| --- | --- |

(171)

Saksa katsoo, että kustannuksia, joista päätettiin ennen sopimuksen tekemistä ja jotka liittyivät esimerkiksi lentoaseman yleiseen infrastruktuuriin ja hallintoon (toisin sanoen kustannuksia, joiden aiheutumiseen Ryanairin vuoden 1999 sopimuksella ei ollut vaikutusta), ei pitäisi sisällyttää Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen kannattavuusanalyysiin, ja PwC on tästä Saksan kanssa yhtä mieltä. Saksa esitti erityisesti, että ainoastaan lentoasema, jolla on jo olemassa asiakasverkosto, voi saada asiakkaansa vastaamaan osittain infrastruktuuritoimenpiteiden kustannuksista, ja että Frankfurt-Hahnin lentoasema ei ollut tällaisessa asemassa.

| (172) | Lisäksi Saksa totesi, että uuden terminaalin todellisia rakennuskustannuksia tarkastellessa voitaisiin enintään ottaa huomioon matkustajamäärä, joka Ryanairin odotettiin tuottavan. Saksa katsoi, että poistoajan olisi tällöin oltava 25 vuotta, mikä tarkoittaisi [...] euron vuotuisia poistoja. Vaikka poistoaika olisi 15 vuotta, kuten komissio ehdotti, poistot olisivat Saksan mukaan [...] euroa vuodessa ja kannattavuusraja-analyysi olisi kokonaisuudessaan vielä positiivinen. Ottaen huomioon Frankfurt-Hahnin lentoaseman käynnistysajan Saksa katsoi, että markkinataloussijoittaja tekisi tämän perusteella kyseisen sopimuksen. |
| --- | --- |

(172)

Lisäksi Saksa totesi, että uuden terminaalin todellisia rakennuskustannuksia tarkastellessa voitaisiin enintään ottaa huomioon matkustajamäärä, joka Ryanairin odotettiin tuottavan. Saksa katsoi, että poistoajan olisi tällöin oltava 25 vuotta, mikä tarkoittaisi [...] euron vuotuisia poistoja. Vaikka poistoaika olisi 15 vuotta, kuten komissio ehdotti, poistot olisivat Saksan mukaan [...] euroa vuodessa ja kannattavuusraja-analyysi olisi kokonaisuudessaan vielä positiivinen. Ottaen huomioon Frankfurt-Hahnin lentoaseman käynnistysajan Saksa katsoi, että markkinataloussijoittaja tekisi tämän perusteella kyseisen sopimuksen.

5.3.2   TOIMENPIDE 8: LENTOASEMAMAKSUJA KOSKEVA VUODEN 2001 TAULUKKO

| (173) | Saksan mukaan vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukkoa ei voida pitää valtiontukena. Saksa esitti, että toimenpiteen yhteydessä ei myönnetty valtion varoja, ja viittasi Ryanairin vuoden 1999 sopimusta koskeviin selityksiinsä (ks. 5.3.1 kohta ja erityisesti johdanto-osan 167 kappale). Saksa totesi, että vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukko toi tuloja FFHG:lle ja että taulukolla ei ollut tarpeen tai mahdollista kattaa kaikkia FFHG:lle aiheutuneita kustannuksia. Tällaisen tuloksen laskemiseksi on Saksan mukaan otettava huomioon muut kuin ilmailualan tulot sekä single till -järjestelmä (ks. johdanto-osan 169 kappale). |
| --- | --- |

(173)

Saksan mukaan vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukkoa ei voida pitää valtiontukena. Saksa esitti, että toimenpiteen yhteydessä ei myönnetty valtion varoja, ja viittasi Ryanairin vuoden 1999 sopimusta koskeviin selityksiinsä (ks. 5.3.1 kohta ja erityisesti johdanto-osan 167 kappale). Saksa totesi, että vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukko toi tuloja FFHG:lle ja että taulukolla ei ollut tarpeen tai mahdollista kattaa kaikkia FFHG:lle aiheutuneita kustannuksia. Tällaisen tuloksen laskemiseksi on Saksan mukaan otettava huomioon muut kuin ilmailualan tulot sekä single till -järjestelmä (ks. johdanto-osan 169 kappale).

| (174) | Saksa kiisti, että toimenpide olisi johtunut valtiosta sen vuoksi, että Rheinland-Pfalzin osavaltion liikenneosasto hyväksyi lentoasemamaksut. Tämä hyväksyntä ei tarkoittanut mitään taloudellista tai poliittista riippuvuussuhdetta, vaan oli yksinkertaisesti Saksan lainsäädännössä edellytetty muodollisuus, joka jokaisen julkisessa tai muussa omistuksessa olevan lentoaseman on lain mukaan täytettävä. Tämän lainsäädännön tarkoituksena on suojella lentoyhtiöitä siltä, että lentoasema käyttäisi monopoliasemaansa väärin asettaessaan käyttömaksuja. |
| --- | --- |

(174)

Saksa kiisti, että toimenpide olisi johtunut valtiosta sen vuoksi, että Rheinland-Pfalzin osavaltion liikenneosasto hyväksyi lentoasemamaksut. Tämä hyväksyntä ei tarkoittanut mitään taloudellista tai poliittista riippuvuussuhdetta, vaan oli yksinkertaisesti Saksan lainsäädännössä edellytetty muodollisuus, joka jokaisen julkisessa tai muussa omistuksessa olevan lentoaseman on lain mukaan täytettävä. Tämän lainsäädännön tarkoituksena on suojella lentoyhtiöitä siltä, että lentoasema käyttäisi monopoliasemaansa väärin asettaessaan käyttömaksuja.

| (175) | Lisäksi Saksa esitti, ettei vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukosta aiheutunut etua Frankfurt-Hahnin lentoasemalle. Se oli yhtä mieltä komission kanssa siitä, että Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen markkinataloustoimijatestin tuloksia voidaan käyttää viitearvona. Kyseinen sopimus perustui vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukkoon ja sillä otettiin käyttöön ylimääräinen markkinointituki. Koska Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen markkinataloustoimijatesti on positiivinen, Saksa esitti, ettei vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukkoon voida soveltaa muuta tulosta. Komissio esitti markkinataloustoimijatestiä koskevia epäilyksiä, joiden osalta Saksa viittasi Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen markkinataloustoimijatestiä koskeviin perusteluihinsa (ks. johdanto-osan 178 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). |
| --- | --- |

(175)

Lisäksi Saksa esitti, ettei vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukosta aiheutunut etua Frankfurt-Hahnin lentoasemalle. Se oli yhtä mieltä komission kanssa siitä, että Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen markkinataloustoimijatestin tuloksia voidaan käyttää viitearvona. Kyseinen sopimus perustui vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukkoon ja sillä otettiin käyttöön ylimääräinen markkinointituki. Koska Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen markkinataloustoimijatesti on positiivinen, Saksa esitti, ettei vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukkoon voida soveltaa muuta tulosta. Komissio esitti markkinataloustoimijatestiä koskevia epäilyksiä, joiden osalta Saksa viittasi Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen markkinataloustoimijatestiä koskeviin perusteluihinsa (ks. johdanto-osan 178 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).

| (176) | Saksa totesi olevansa eri mieltä komission kanssa vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukon valikoivuutta koskevasta arvioinnista. Saksa esitti, että vuoden 2001 taulukko oli yleisluontoinen ja että sitä sovellettiin kaikkiin lentoasemaa käyttäviin lentoyhtiöihin, jolloin se ei voinut olla valikoiva tai erityinen. Saksan mukaan vuoden 2001 taulukkoon ei sisältynyt hintojen eriytystä, mikä antaisi edun yhdelle lentoyhtiöille suhteessa muihin, eikä siihen sisältynyt myöskään minkäänlaista alennusjärjestelmää. Näin ollen Saksa katsoi, ettei mikään lentoyhtiö saanut valikoivaa etua. |
| --- | --- |

(176)

Saksa totesi olevansa eri mieltä komission kanssa vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukon valikoivuutta koskevasta arvioinnista. Saksa esitti, että vuoden 2001 taulukko oli yleisluontoinen ja että sitä sovellettiin kaikkiin lentoasemaa käyttäviin lentoyhtiöihin, jolloin se ei voinut olla valikoiva tai erityinen. Saksan mukaan vuoden 2001 taulukkoon ei sisältynyt hintojen eriytystä, mikä antaisi edun yhdelle lentoyhtiöille suhteessa muihin, eikä siihen sisältynyt myöskään minkäänlaista alennusjärjestelmää. Näin ollen Saksa katsoi, ettei mikään lentoyhtiö saanut valikoivaa etua.

| (177) | Lopuksi Saksa esitti, että vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukko oli markkinakäyttäytymisen mukainen eikä siten voisi vääristää kilpailua lentoasemien välillä tai sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(177)

Lopuksi Saksa esitti, että vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukko oli markkinakäyttäytymisen mukainen eikä siten voisi vääristää kilpailua lentoasemien välillä tai sisämarkkinoilla.

5.3.3   TOIMENPIDE 9: RYANAIRIN VUODEN 2002 SOPIMUS

| (178) | Saksa katsoi vastoin menettelyn aloittamista koskevaa vuoden 2008 päätöstä, että Ryanairin vuoden 2002 sopimus ei aiheuttanut tappioita vaan sen sijaan tarjosi FFHG:lle tulonlähteen. Sen osalta, johtuiko Ryanairin vuoden 2002 sopimus valtiosta ja käytettiinkö siinä valtion varoja, Saksa viittasi Ryanairin vuoden 1999 sopimusta koskeviin selityksiinsä (ks. johdanto-osan 167 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Saksa lisäsi, että sopimuksen tekohetkellä vuonna 2002 FFHG:n osakkeet olivat jo pääasiassa Fraportin hallussa, ja Fraportin varat eivät ole valtion varoja eivätkä sen toimet ole valtion toimenpiteitä, kuten Saksa jo totesi voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2001 sopimuksen yhteydessä (ks. johdanto-osan 134 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). |
| --- | --- |

(178)

Saksa katsoi vastoin menettelyn aloittamista koskevaa vuoden 2008 päätöstä, että Ryanairin vuoden 2002 sopimus ei aiheuttanut tappioita vaan sen sijaan tarjosi FFHG:lle tulonlähteen. Sen osalta, johtuiko Ryanairin vuoden 2002 sopimus valtiosta ja käytettiinkö siinä valtion varoja, Saksa viittasi Ryanairin vuoden 1999 sopimusta koskeviin selityksiinsä (ks. johdanto-osan 167 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Saksa lisäsi, että sopimuksen tekohetkellä vuonna 2002 FFHG:n osakkeet olivat jo pääasiassa Fraportin hallussa, ja Fraportin varat eivät ole valtion varoja eivätkä sen toimet ole valtion toimenpiteitä, kuten Saksa jo totesi voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2001 sopimuksen yhteydessä (ks. johdanto-osan 134 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).

| (179) | Saksan mukaan FFHG:n hallintoneuvosto, joka hyväksyi Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen tekemisen, ei ollut valtion määräysvallassa. Tässä yhteydessä Saksa väitti, että menettelyn aloittamista koskevan vuoden 2008 päätöksen johdanto-osan 18 kappaleessa esitetty FFHG:n hallintoneuvoston jäsenten kokoonpano oli virheellinen. Saksan mukaan FFHG:n yhtiöjärjestyksen mukaan Fraportilla oli kuusi edustajaa ja Rheinland-Pfalzin osavaltiolla kahdeksan edustajaa, joista kolme edusti paikallisviranomaisia. Sen mukaan jäsenillä oli kuitenkin eri äänimäärät ja Fraportilla, joka on yksityinen yritys, oli aina äänten enemmistö. Tämä johtui siitä, että Fraportin edustajilla oli kullakin 12 ääntä, kun taas osavaltion edustajilla oli kullakin vain viisi ääntä ja paikallisviranomaisten edustajilla vain yksi ääni. Sen vuoksi Fraportilla oli Saksan mukaan 72 ääntä ja osavaltion sekä paikallisviranomaisten edustajilla vain 28 ääntä. Hallintoneuvosto tekee päätökset yksinkertaisella enemmistöllä, minkä vuoksi Saksa katsoi, ettei Ryanairin vuoden 2002 sopimusta olisi voitu tehdä ilman Fraportin ääniä, jolloin sopimuksen tekeminen ei johtunut valtiosta. |
| --- | --- |

(179)

Saksan mukaan FFHG:n hallintoneuvosto, joka hyväksyi Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen tekemisen, ei ollut valtion määräysvallassa. Tässä yhteydessä Saksa väitti, että menettelyn aloittamista koskevan vuoden 2008 päätöksen johdanto-osan 18 kappaleessa esitetty FFHG:n hallintoneuvoston jäsenten kokoonpano oli virheellinen. Saksan mukaan FFHG:n yhtiöjärjestyksen mukaan Fraportilla oli kuusi edustajaa ja Rheinland-Pfalzin osavaltiolla kahdeksan edustajaa, joista kolme edusti paikallisviranomaisia. Sen mukaan jäsenillä oli kuitenkin eri äänimäärät ja Fraportilla, joka on yksityinen yritys, oli aina äänten enemmistö. Tämä johtui siitä, että Fraportin edustajilla oli kullakin 12 ääntä, kun taas osavaltion edustajilla oli kullakin vain viisi ääntä ja paikallisviranomaisten edustajilla vain yksi ääni. Sen vuoksi Fraportilla oli Saksan mukaan 72 ääntä ja osavaltion sekä paikallisviranomaisten edustajilla vain 28 ääntä. Hallintoneuvosto tekee päätökset yksinkertaisella enemmistöllä, minkä vuoksi Saksa katsoi, ettei Ryanairin vuoden 2002 sopimusta olisi voitu tehdä ilman Fraportin ääniä, jolloin sopimuksen tekeminen ei johtunut valtiosta.

| (180) | Saksa myös kiisti komission epäilykset, jotka liittyivät mahdolliseen etuun ja PwC:n laatimaan asiaa koskevaan markkinataloustoimijatestiin. Saksa esitti, että [...] matkustajamäärä lentoa kohden ei ollut liioiteltu, sillä jo vuonna 2002 [...] prosenttia Ryanairin lennoista liikennöitiin Boeing 737–800 -ilma-aluksella, ja näiden lentojen keskimääräinen käyttöaste oli [...] prosenttia, mikä tarkoittaa, että matkustajamäärä Ryanairin lentoa kohden oli keskimäärin [...]. Näin ollen Saksa katsoi, että arvioitu [...] matkustajamäärä oli kohtuullinen eikä liian korkea, etenkin koska FFHG oli ottanut huomioon, että Ryanair vaihtaisi Boeing 737–200 -ilma-aluksen Boeing 737–800 -ilma-alukseen hyvin nopealla aikataululla. |
| --- | --- |

(180)

Saksa myös kiisti komission epäilykset, jotka liittyivät mahdolliseen etuun ja PwC:n laatimaan asiaa koskevaan markkinataloustoimijatestiin. Saksa esitti, että [...] matkustajamäärä lentoa kohden ei ollut liioiteltu, sillä jo vuonna 2002 [...] prosenttia Ryanairin lennoista liikennöitiin Boeing 737–800 -ilma-aluksella, ja näiden lentojen keskimääräinen käyttöaste oli [...] prosenttia, mikä tarkoittaa, että matkustajamäärä Ryanairin lentoa kohden oli keskimäärin [...]. Näin ollen Saksa katsoi, että arvioitu [...] matkustajamäärä oli kohtuullinen eikä liian korkea, etenkin koska FFHG oli ottanut huomioon, että Ryanair vaihtaisi Boeing 737–200 -ilma-aluksen Boeing 737–800 -ilma-alukseen hyvin nopealla aikataululla.

| (181) | Komissio epäili lentoaseman yleisen infrastruktuurin ja hallinnon kustannuksia, minkä osalta Saksa viittasi Ryanairin vuoden 1999 sopimusta koskeviin perusteluihinsa (ks. johdanto-osan 171 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Lisäksi se viittasi vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukon valikoivuutta koskeviin selvityksiinsä (ks. johdanto-osan 176 kappale). |
| --- | --- |

(181)

Komissio epäili lentoaseman yleisen infrastruktuurin ja hallinnon kustannuksia, minkä osalta Saksa viittasi Ryanairin vuoden 1999 sopimusta koskeviin perusteluihinsa (ks. johdanto-osan 171 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Lisäksi se viittasi vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukon valikoivuutta koskeviin selvityksiinsä (ks. johdanto-osan 176 kappale).

5.3.4   TOIMENPIDE 10: RYANAIRIN VUODEN 2005 SOPIMUS

| (182) | Sen osalta, johtuiko toimenpide valtiosta ja käytettiinkö siinä valtion varoja, Saksa viittasi Ryanairin vuosien 1999 ja 2002 sopimuksia koskeviin selvityksiinsä (ks. johdanto-osan 167 kappale ja sitä seuraavat kappaleet sekä johdanto-osan 178 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Lisäksi Saksa totesi, että Ryanairin vuoden 2005 sopimuksen tekohetkellä FFHG:n hallintoneuvosto oli muodostettu siten, ettei viranomaisilla voinut olla määräysvaltaa päätökseen. Fraportilla oli tuolloin 156 ääntä ja Rheinland-Pfalzin osavaltiolla sekä Hessenin osavaltiolla kummallakin 42 ääntä. Sen vuoksi Saksa esitti, ettei valtiolla voinut olla määräävää vaikutusvaltaa, sillä sen hallussa oli vain 84 ääntä yhteensä 240 äänestä. |
| --- | --- |

(182)

Sen osalta, johtuiko toimenpide valtiosta ja käytettiinkö siinä valtion varoja, Saksa viittasi Ryanairin vuosien 1999 ja 2002 sopimuksia koskeviin selvityksiinsä (ks. johdanto-osan 167 kappale ja sitä seuraavat kappaleet sekä johdanto-osan 178 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Lisäksi Saksa totesi, että Ryanairin vuoden 2005 sopimuksen tekohetkellä FFHG:n hallintoneuvosto oli muodostettu siten, ettei viranomaisilla voinut olla määräysvaltaa päätökseen. Fraportilla oli tuolloin 156 ääntä ja Rheinland-Pfalzin osavaltiolla sekä Hessenin osavaltiolla kummallakin 42 ääntä. Sen vuoksi Saksa esitti, ettei valtiolla voinut olla määräävää vaikutusvaltaa, sillä sen hallussa oli vain 84 ääntä yhteensä 240 äänestä.

| (183) | Saksa katsoi lisäksi, ettei sopimus aiheuttanut Ryanairille etua. Toisin kuin komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa vuoden 2008 päätöksessä Saksa totesi, että PwC:lle oli esitetty kaikki olennaiset luvut, sillä se ei muutoin olisi voinut laatia perusteellista, puolueetonta ja riippumatonta markkinataloustoimijatestiä. Saksa kiisti komission epäilykset siitä, ettei Ryanairin aiheuttamia investointeja kohdennettu asianmukaisesti. Saksa totesi, että PwC teki täydentävässä arvioinnissaan toisen arvion, jossa se selitti, että suurin osa kustannuksista liittyi yleisluontoisiin investointeihin, jotka lentoasema teki Ryanairin tarjoamista palveluista riippumatta. Saksan mukaan kustannukset kohdennettiin Ryanairille siinä määrin, kuin ne johtuivat Ryanairin matkustajien käsittelystä. |
| --- | --- |

(183)

Saksa katsoi lisäksi, ettei sopimus aiheuttanut Ryanairille etua. Toisin kuin komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa vuoden 2008 päätöksessä Saksa totesi, että PwC:lle oli esitetty kaikki olennaiset luvut, sillä se ei muutoin olisi voinut laatia perusteellista, puolueetonta ja riippumatonta markkinataloustoimijatestiä. Saksa kiisti komission epäilykset siitä, ettei Ryanairin aiheuttamia investointeja kohdennettu asianmukaisesti. Saksa totesi, että PwC teki täydentävässä arvioinnissaan toisen arvion, jossa se selitti, että suurin osa kustannuksista liittyi yleisluontoisiin investointeihin, jotka lentoasema teki Ryanairin tarjoamista palveluista riippumatta. Saksan mukaan kustannukset kohdennettiin Ryanairille siinä määrin, kuin ne johtuivat Ryanairin matkustajien käsittelystä.

| (184) | Saksa kiisti myös komission epäilykset, jotka liittyivät Ryanairin vuoden 2005 sopimuksella käyttöön otetun seuraamusjärjestelmän tehokkuuteen. Saksa totesi, että seuraamusjärjestelmä vastasi markkinakäyttäytymistä. Sen mukaan sovittujen seuraamusten lisäksi olisi ollut tarpeetonta ja kohtuutonta asettaa lisäseuraamuksia, sillä Ryanairilla ei ollut yksinoikeutta lentoaseman käyttöön ja myös se kantoi riskin. |
| --- | --- |

(184)

Saksa kiisti myös komission epäilykset, jotka liittyivät Ryanairin vuoden 2005 sopimuksella käyttöön otetun seuraamusjärjestelmän tehokkuuteen. Saksa totesi, että seuraamusjärjestelmä vastasi markkinakäyttäytymistä. Sen mukaan sovittujen seuraamusten lisäksi olisi ollut tarpeetonta ja kohtuutonta asettaa lisäseuraamuksia, sillä Ryanairilla ei ollut yksinoikeutta lentoaseman käyttöön ja myös se kantoi riskin.

| (185) | Lisäksi Saksa totesi, ettei sopimus ollut valikoiva toimenpide, sillä sovitut lentoasemamaksut perustuivat yleiseen vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukkoon. Saksa esitti, että FFHG:lle mahdollisesti aiheutuneet tappiot eivät johtuneet Ryanairin vuoden 2005 sopimuksesta vaan Frankfurt-Hahnin lentoaseman välttämättömistä investoinneista. Ryanairin aiheuttamat investoinnit puolestaan katettiin Ryanairin vuoden 2005 sopimuksen tuottamilla tuloilla. |
| --- | --- |

(185)

Lisäksi Saksa totesi, ettei sopimus ollut valikoiva toimenpide, sillä sovitut lentoasemamaksut perustuivat yleiseen vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukkoon. Saksa esitti, että FFHG:lle mahdollisesti aiheutuneet tappiot eivät johtuneet Ryanairin vuoden 2005 sopimuksesta vaan Frankfurt-Hahnin lentoaseman välttämättömistä investoinneista. Ryanairin aiheuttamat investoinnit puolestaan katettiin Ryanairin vuoden 2005 sopimuksen tuottamilla tuloilla.

5.3.5   TOIMENPIDE 11: LENTOASEMAMAKSUJA KOSKEVA VUODEN 2006 TAULUKKO

| (186) | Vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon osalta Saksa esitti yleisesti, että lentoasemamaksut on laadittu yksinomaan taloudellisten näkökohtien perusteella. Niissä otettiin huomioon Frankfurt-Hahnin lentoaseman liiketoimintamalli halpalentoyhtiöiden lentoasemana, jonka mukaisesti odotuksena oli, että toimintakustannukset katettaisiin lyhyellä aikavälillä ja pitkällä aikavälillä saataisiin kestävää voittoa. |
| --- | --- |

(186)

Vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon osalta Saksa esitti yleisesti, että lentoasemamaksut on laadittu yksinomaan taloudellisten näkökohtien perusteella. Niissä otettiin huomioon Frankfurt-Hahnin lentoaseman liiketoimintamalli halpalentoyhtiöiden lentoasemana, jonka mukaisesti odotuksena oli, että toimintakustannukset katettaisiin lyhyellä aikavälillä ja pitkällä aikavälillä saataisiin kestävää voittoa.

| (187) | Sen osalta, johtuiko toimenpide valtiosta ja käytettiinkö siinä valtion varoja, Saksa viittasi Ryanairin vuosien 1999, 2002 ja 2005 sopimuksia koskeviin perusteluihinsa (ks. johdanto-osan 167 kappale ja sitä seuraavat kappaleet, 178 kappale ja sitä seuraavat kappaleet sekä 182 kappale ja sitä seuraavat kappaleet) sekä vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukkoa koskeviin perusteluihinsa (ks. johdanto-osan 173 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). |
| --- | --- |

(187)

Sen osalta, johtuiko toimenpide valtiosta ja käytettiinkö siinä valtion varoja, Saksa viittasi Ryanairin vuosien 1999, 2002 ja 2005 sopimuksia koskeviin perusteluihinsa (ks. johdanto-osan 167 kappale ja sitä seuraavat kappaleet, 178 kappale ja sitä seuraavat kappaleet sekä 182 kappale ja sitä seuraavat kappaleet) sekä vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukkoa koskeviin perusteluihinsa (ks. johdanto-osan 173 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).

| (188) | Saksa esitti, ettei vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukosta aiheutunut etua Ryanairille. Ensinnäkin Saksa esitti, että matkustajamaksujen eriyttämisellä pyrittiin tarjoamaan kannustin halpalentoyhtiöille ja kattamaan samalla lentoaseman toimintakustannukset. Saksan mukaan matkustajamäärään perustuva maksujen alennus on tavanomainen käytäntö kansallisilla ja kansainvälisillä lentoasemilla, kuten unionin tuomioistuin on jo todennut. Kun tällaisia määrään perustuvia alennuksia myönnetään, ne on perusteltava objektiivisten ja syrjimättömien kriteerien perusteella, ja Saksan mukaan näin tehtiin Frankfurt-Hahnin lentoasemalla. Alennusten kynnysarvo oli hyvin alhainen, 100 000 matkustajaa vuodessa, joten alennuksilla tuettiin myös pieniä lentoyhtiöitä. |
| --- | --- |

(188)

Saksa esitti, ettei vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukosta aiheutunut etua Ryanairille. Ensinnäkin Saksa esitti, että matkustajamaksujen eriyttämisellä pyrittiin tarjoamaan kannustin halpalentoyhtiöille ja kattamaan samalla lentoaseman toimintakustannukset. Saksan mukaan matkustajamäärään perustuva maksujen alennus on tavanomainen käytäntö kansallisilla ja kansainvälisillä lentoasemilla, kuten unionin tuomioistuin on jo todennut. Kun tällaisia määrään perustuvia alennuksia myönnetään, ne on perusteltava objektiivisten ja syrjimättömien kriteerien perusteella, ja Saksan mukaan näin tehtiin Frankfurt-Hahnin lentoasemalla. Alennusten kynnysarvo oli hyvin alhainen, 100 000 matkustajaa vuodessa, joten alennuksilla tuettiin myös pieniä lentoyhtiöitä.

| (189) | Toiseksi Saksa esitti, että lentoasemamaksujen taloudelliset perusteet pohjautuivat single till -järjestelmään, ja viittasi Ryanairin vuoden 1999 sopimusta koskeviin selvityksiinsä (ks. johdanto-osan 169 kappale). Saksa perusteli myös maksujen eriyttämistä, joka perustui 30 minuutin alittaviin tai ylittäviin kääntymisaikoihin, ja selitti, että yli 30 minuutin kääntymisajat aiheuttavat tosiasiassa suurempia kustannuksia. Saksa totesi, että vaikka lentoasemamaksuilla ei katettu kaikkia kustannuksia, markkinataloustoimija olisi kuitenkin valinnut tämän maksutaulukon, sillä lentoaseman kaltaisen infrastruktuurin kustannuksia ei voida kattaa näin lyhyessä ajassa. FFHG kuitenkin odotti, että vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukolla lisättäisiin matkustajien määrää ja että kaikki kustannukset voitaisiin kattaa vuoteen 2008 mennessä. Kyseistä lentoasemamaksutaulukkoa koskevan PwC:n arvioinnin mukaan tämä oli taloudellisesti todenmukainen odotus kyseisen taulukon käyttöönottohetkellä, mikä vahvistettiin myös PwC:n täydentävässä arvioinnissa. |
| --- | --- |

(189)

Toiseksi Saksa esitti, että lentoasemamaksujen taloudelliset perusteet pohjautuivat single till -järjestelmään, ja viittasi Ryanairin vuoden 1999 sopimusta koskeviin selvityksiinsä (ks. johdanto-osan 169 kappale). Saksa perusteli myös maksujen eriyttämistä, joka perustui 30 minuutin alittaviin tai ylittäviin kääntymisaikoihin, ja selitti, että yli 30 minuutin kääntymisajat aiheuttavat tosiasiassa suurempia kustannuksia. Saksa totesi, että vaikka lentoasemamaksuilla ei katettu kaikkia kustannuksia, markkinataloustoimija olisi kuitenkin valinnut tämän maksutaulukon, sillä lentoaseman kaltaisen infrastruktuurin kustannuksia ei voida kattaa näin lyhyessä ajassa. FFHG kuitenkin odotti, että vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukolla lisättäisiin matkustajien määrää ja että kaikki kustannukset voitaisiin kattaa vuoteen 2008 mennessä. Kyseistä lentoasemamaksutaulukkoa koskevan PwC:n arvioinnin mukaan tämä oli taloudellisesti todenmukainen odotus kyseisen taulukon käyttöönottohetkellä, mikä vahvistettiin myös PwC:n täydentävässä arvioinnissa.

| (190) | Vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon nojalla myönnetyn markkinointituen osalta Saksa väitti, ettei tuki tosiasiassa ollut olennainen osa taulukkoa. Lisäksi Saksa esitti, että mikä tahansa markkinataloussijoittaja olisi asettanut vastaavan markkinointituen lentoyhtiöiden saataville, sillä uuden reitin avaamiseen liittyy suuria taloudellisia riskejä. Tukea myönnetään vain uusille reiteille, joilla ei ole liikennöity lainkaan tai viimeksi kuluneiden 24 kuukauden aikana. Tuen määrä perustuu lähtevien matkustajien määrään yhden vuoden aikana. Eri kriteerien avulla varmistetaan, että tuen avulla todella laajennetaan lentoyhtiöiden tarjoamaa reittiverkostoa. Näitä kriteerejä ovat esimerkiksi Frankfurt-Hahnin lentoasemalla tarjotut väliaikaiset reitit, viikoittaiset yhteydet ja jatkuvan lentotoiminnan kesto. |
| --- | --- |

(190)

Vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon nojalla myönnetyn markkinointituen osalta Saksa väitti, ettei tuki tosiasiassa ollut olennainen osa taulukkoa. Lisäksi Saksa esitti, että mikä tahansa markkinataloussijoittaja olisi asettanut vastaavan markkinointituen lentoyhtiöiden saataville, sillä uuden reitin avaamiseen liittyy suuria taloudellisia riskejä. Tukea myönnetään vain uusille reiteille, joilla ei ole liikennöity lainkaan tai viimeksi kuluneiden 24 kuukauden aikana. Tuen määrä perustuu lähtevien matkustajien määrään yhden vuoden aikana. Eri kriteerien avulla varmistetaan, että tuen avulla todella laajennetaan lentoyhtiöiden tarjoamaa reittiverkostoa. Näitä kriteerejä ovat esimerkiksi Frankfurt-Hahnin lentoasemalla tarjotut väliaikaiset reitit, viikoittaiset yhteydet ja jatkuvan lentotoiminnan kesto.

| (191) | Saksan mukaan markkinointitukea ei voida pitää lentoaseman yksipuolisena toimintona. Sen mukaan uusien reittien markkinointi lisäsi lentoaseman voittoja, sillä matkustajamäärän kasvu lisäsi muita kuin ilmailuun liittyviä tuloja. Lisäksi Saksa selitti, että tukimäärän määrittäminen perustui järkeviin perusteluihin. |
| --- | --- |

(191)

Saksan mukaan markkinointitukea ei voida pitää lentoaseman yksipuolisena toimintona. Sen mukaan uusien reittien markkinointi lisäsi lentoaseman voittoja, sillä matkustajamäärän kasvu lisäsi muita kuin ilmailuun liittyviä tuloja. Lisäksi Saksa selitti, että tukimäärän määrittäminen perustui järkeviin perusteluihin.

| (192) | Saksa kiisti komission epäilykset siitä, että markkinoinnin riski oli suurempi lentoyhtiöille, jotka eivät vielä liikennöineet Frankfurt-Hahnin lentoasemalla. Saksa esitti, että suuria matkustajamääriä palvelevien lentoyhtiöiden liikennöinti houkuttelevilla reiteillä edellyttää korkeampia markkinointikustannuksia, minkä vuoksi lentoasema voi perustellusti tarjota korkeampaa markkinointitukea, myös ottaen huomioon, että matkustajamäärän kasvu lisää lentoaseman voittoja. Tukimäärä olisi joka tapauksessa enintään kolmanneksen todellisista markkinointikustannuksista, mikä sulkee pois Frankfurt-Hahnin lentoasemalla jo liikennöivien lentoyhtiöiden ja muiden lentoyhtiöiden välisen mahdollisen syrjinnän. Saksa päätteli, että suurilla lentoyhtiöillä on yleisesti muita suurempi markkinointibudjetti, joten myönnetty tuki on tosiasiassa pienempi suhteessa koko budjettiin kuin pienillä lentoyhtiöillä. |
| --- | --- |

(192)

Saksa kiisti komission epäilykset siitä, että markkinoinnin riski oli suurempi lentoyhtiöille, jotka eivät vielä liikennöineet Frankfurt-Hahnin lentoasemalla. Saksa esitti, että suuria matkustajamääriä palvelevien lentoyhtiöiden liikennöinti houkuttelevilla reiteillä edellyttää korkeampia markkinointikustannuksia, minkä vuoksi lentoasema voi perustellusti tarjota korkeampaa markkinointitukea, myös ottaen huomioon, että matkustajamäärän kasvu lisää lentoaseman voittoja. Tukimäärä olisi joka tapauksessa enintään kolmanneksen todellisista markkinointikustannuksista, mikä sulkee pois Frankfurt-Hahnin lentoasemalla jo liikennöivien lentoyhtiöiden ja muiden lentoyhtiöiden välisen mahdollisen syrjinnän. Saksa päätteli, että suurilla lentoyhtiöillä on yleisesti muita suurempi markkinointibudjetti, joten myönnetty tuki on tosiasiassa pienempi suhteessa koko budjettiin kuin pienillä lentoyhtiöillä.

| (193) | Lopuksi Saksa esitti, että PwC:n laatimassa markkinataloustoimijatestissä vahvistettiin, että kyseinen markkinointituki annettiin markkinaehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(193)

Lopuksi Saksa esitti, että PwC:n laatimassa markkinataloustoimijatestissä vahvistettiin, että kyseinen markkinointituki annettiin markkinaehtojen mukaisesti.

| (194) | Sen osalta, onko toimenpide valikoiva ja vääristääkö se kilpailua sisämarkkinoilla, Saksa viittasi vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukkoa koskeviin selvityksiinsä (ks. johdanto-osan 176 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). |
| --- | --- |

(194)

Sen osalta, onko toimenpide valikoiva ja vääristääkö se kilpailua sisämarkkinoilla, Saksa viittasi vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukkoa koskeviin selvityksiinsä (ks. johdanto-osan 176 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).

| (195) | Näin ollen Saksa esitti, ettei vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukkoon liittynyt valtiontukea. Jos komissio katsoisi, että lentoasemamaksut sisälsivät valtiontukea, Saksa esitti vaihtoehtoisesti, että tämä tuki soveltuisi sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(195)

Näin ollen Saksa esitti, ettei vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukkoon liittynyt valtiontukea. Jos komissio katsoisi, että lentoasemamaksut sisälsivät valtiontukea, Saksa esitti vaihtoehtoisesti, että tämä tuki soveltuisi sisämarkkinoille.

5.4   TOIMENPITEIDEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

TOIMENPITEIDEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

5.4.1   LENTOASEMAN INFRASTRUKTUURIN RAHOITTAMISEEN TARKOITETUN INVESTOINTITUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (196) | Saksa katsoi, että jos toimenpiteiden 1–6 katsottaisiin sisältävän SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, tämä tuki soveltuisi sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan ja vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen perusteella siinä määrin, kuin sillä pyrittiin rahoittamaan lentoaseman infrastruktuuria Frankfurt-Hahnin lentoasemalla. |
| --- | --- |

(196)

Saksa katsoi, että jos toimenpiteiden 1–6 katsottaisiin sisältävän SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, tämä tuki soveltuisi sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan ja vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen perusteella siinä määrin, kuin sillä pyrittiin rahoittamaan lentoaseman infrastruktuuria Frankfurt-Hahnin lentoasemalla.

5.4.1.1   
  Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen

Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen

| (197) | Selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen osalta Saksa totesi, että rahoittamalla lentoaseman infrastruktuuria Frankfurt-Hahnin lentoasemalla pyrittiin joka tapauksessa parantamaan taloudellisesti alikehittyneen ja harvaan asutetun Hunsrückin alueen talouden rakennetta. |
| --- | --- |

(197)

Selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen osalta Saksa totesi, että rahoittamalla lentoaseman infrastruktuuria Frankfurt-Hahnin lentoasemalla pyrittiin joka tapauksessa parantamaan taloudellisesti alikehittyneen ja harvaan asutetun Hunsrückin alueen talouden rakennetta.

| (198) | Saksa totesi, että ensinnäkin FFHG:tä tukemalla pyrittiin korjaamaan Hunsrückin alueen heikkoa talouden rakennetta. Saksa vahvisti, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman ympäristössä on useita alueita, joita pidettiin liittotasavallan ja paikallishallintojen yhteisessä toimenpiteessä (Gemeinschaftsaufgabe ”Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”
   (36)) tukea tarvitsevina alueina. Tältä osin Saksa totesi, että neljällä lentoaseman lähialueella, Bernkastel-Wittlichin, Birkenfeldin, Cochem-Zellin ja Rhein-Hunsrück-Kreisin piirikunnissa, asutus on keskimäärin vain puoliksi yhtä tiheää kuin muualla Rheinland-Pfalzin osavaltiossa. Saksa huomautti, että näillä alueilla, joiden talous muodostuu pienistä ja keskisuurista yrityksistä, työllisyys on paras keino suojautua alueellisen talouden heikentymiseltä, ja Frankfurt-Hahnin lentoasemalla on tärkeä asema työnantajana ja asiakkaana. |
| --- | --- |

(198)

Saksa totesi, että ensinnäkin FFHG:tä tukemalla pyrittiin korjaamaan Hunsrückin alueen heikkoa talouden rakennetta. Saksa vahvisti, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman ympäristössä on useita alueita, joita pidettiin liittotasavallan ja paikallishallintojen yhteisessä toimenpiteessä (Gemeinschaftsaufgabe ”Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”
   (36)) tukea tarvitsevina alueina. Tältä osin Saksa totesi, että neljällä lentoaseman lähialueella, Bernkastel-Wittlichin, Birkenfeldin, Cochem-Zellin ja Rhein-Hunsrück-Kreisin piirikunnissa, asutus on keskimäärin vain puoliksi yhtä tiheää kuin muualla Rheinland-Pfalzin osavaltiossa. Saksa huomautti, että näillä alueilla, joiden talous muodostuu pienistä ja keskisuurista yrityksistä, työllisyys on paras keino suojautua alueellisen talouden heikentymiseltä, ja Frankfurt-Hahnin lentoasemalla on tärkeä asema työnantajana ja asiakkaana.

Gemeinschaftsaufgabe ”Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”

36

| (199) | Toiseksi Saksa esitti, että Frankfurt-Hahnin lentoasema vaikuttaa merkittävästi alueelle (~ 33 prosenttia matkustajista eli noin miljoona matkustajaa vuonna 2005) ja alueelta pois suuntautuvan matkailun (~ 67 prosenttia matkustajista) strategiseen kehittämiseen Rheinland-Pfalzin osavaltiossa. Saksa totesi, että 88 prosenttia alueelle saapuvista matkustajista viipyy siellä useamman yön. Sen mukaan Frankfurt-Hahnin lentoasemalle saapuvat matkailijat tuottivat noin 5,7 miljoonaa yöpymisvuorokautta vuonna 2005 (37). Lisäksi yöpymisten määrä kasvoi entisestään, sillä Rheinland-Pfalzin osavaltioon saapui 8,2 miljoonaa vierailijaa vuonna 2011, mikä tuotti 21,5 miljoonaa yöpymisvuorokautta. Saksa huomautti, että etenkin Itä- ja Etelä-Euroopan maista saapuvien vierailijoiden lukumäärä on kasvanut ja että suuri osa näistä maista saapuvista lennoista hoidetaan Frankfurt-Hahnin lentoasemalla. Näin ollen matkailu on Saksan mukaan luonut noin 198 000 työpaikkaa Rheinland-Pfalzin osavaltioon. Tuloja ja työllisyyttä edistävät vaikutukset ovat peräisin etenkin alueelle suuntautuvasta matkailusta, missä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla on merkittävä asema, sillä se toimii Saksan mukaan matkailijoiden porttina paitsi Hunsrückin alueelle myös muualle Rheinland-Pfalzin osavaltioon. Saksa totesi, että matkailijoiden määrä kasvoi 70 prosenttia Hunsrückin alueella ja 35 prosenttia Rheinland-Pfalzin osavaltiossa vuosina 1990–2001. Saksan mukaan ulkomaisten matkailijoiden määrä kasvoi 163 prosenttia Hunsrückin alueella samana ajanjaksona. Frankfurt-Hahnin lentoasemalle saapuvista matkailijoista 88 prosenttia viipyy vähintään yhden yön ja heistä yli 80 prosenttia viipyy 2–10 yötä, joten nämä matkailijat tuottavat alueelle vuosittain yhteensä noin 133,7 miljoonaa euroa. Lisäksi Saksa esitti, että alueelta pois suuntautuva matkailu (67 prosenttia) tuottaa Frankfurt-Hahnin lentoasemalle myös muita kuin ilmailuun liittyviä tuloja. |
| --- | --- |

(199)

Toiseksi Saksa esitti, että Frankfurt-Hahnin lentoasema vaikuttaa merkittävästi alueelle (~ 33 prosenttia matkustajista eli noin miljoona matkustajaa vuonna 2005) ja alueelta pois suuntautuvan matkailun (~ 67 prosenttia matkustajista) strategiseen kehittämiseen Rheinland-Pfalzin osavaltiossa. Saksa totesi, että 88 prosenttia alueelle saapuvista matkustajista viipyy siellä useamman yön. Sen mukaan Frankfurt-Hahnin lentoasemalle saapuvat matkailijat tuottivat noin 5,7 miljoonaa yöpymisvuorokautta vuonna 2005 (37). Lisäksi yöpymisten määrä kasvoi entisestään, sillä Rheinland-Pfalzin osavaltioon saapui 8,2 miljoonaa vierailijaa vuonna 2011, mikä tuotti 21,5 miljoonaa yöpymisvuorokautta. Saksa huomautti, että etenkin Itä- ja Etelä-Euroopan maista saapuvien vierailijoiden lukumäärä on kasvanut ja että suuri osa näistä maista saapuvista lennoista hoidetaan Frankfurt-Hahnin lentoasemalla. Näin ollen matkailu on Saksan mukaan luonut noin 198 000 työpaikkaa Rheinland-Pfalzin osavaltioon. Tuloja ja työllisyyttä edistävät vaikutukset ovat peräisin etenkin alueelle suuntautuvasta matkailusta, missä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla on merkittävä asema, sillä se toimii Saksan mukaan matkailijoiden porttina paitsi Hunsrückin alueelle myös muualle Rheinland-Pfalzin osavaltioon. Saksa totesi, että matkailijoiden määrä kasvoi 70 prosenttia Hunsrückin alueella ja 35 prosenttia Rheinland-Pfalzin osavaltiossa vuosina 1990–2001. Saksan mukaan ulkomaisten matkailijoiden määrä kasvoi 163 prosenttia Hunsrückin alueella samana ajanjaksona. Frankfurt-Hahnin lentoasemalle saapuvista matkailijoista 88 prosenttia viipyy vähintään yhden yön ja heistä yli 80 prosenttia viipyy 2–10 yötä, joten nämä matkailijat tuottavat alueelle vuosittain yhteensä noin 133,7 miljoonaa euroa. Lisäksi Saksa esitti, että alueelta pois suuntautuva matkailu (67 prosenttia) tuottaa Frankfurt-Hahnin lentoasemalle myös muita kuin ilmailuun liittyviä tuloja.

37

| (200) | Kolmanneksi Saksa totesi, että ottaen huomioon Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminnan kaikki osa-alueet se loi 3 063 työpaikkaa Hunsrückin alueelle vuonna 2012, ja näistä 74 prosenttia oli kokoaikaisia työsuhteita. Saksan mukaan 90 prosenttia näistä työntekijöistä myös asuu alueella. Se esitti, että Frankfurt-Hahnin lentoasema auttaa ehkäisemään nuorten, pätevien työntekijöiden muuttoa muille alueille sekä alueen kuntien taloudellista ja yhteiskunnallista sekä infrastruktuurin heikentymistä. Lisäksi Saksa huomautti, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminta alueella tuottaa edellä mainittujen suorien työmarkkinavaikutusten lisäksi merkittäviä välillisiä vaikutuksia lisäämällä alueen taloudellista ja matkailualan toimintaa. Tältä osin Saksa viittasi aluetta hyödyttäviin toissijaisiin vaikutuksiin, eli työttömyyden vähentymiseen ja veronmaksajien määrän lisääntymiseen, joiden avulla varmistetaan, että alueen kunnilla on käytettävissä varoja paikallistalouden tukemiseen. Alueelle suuntautuvan matkailun kautta on luotu yhteensä noin 11 000 työpaikkaa koko Rheinland-Pfalzin osavaltioon. |
| --- | --- |

(200)

Kolmanneksi Saksa totesi, että ottaen huomioon Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminnan kaikki osa-alueet se loi 3 063 työpaikkaa Hunsrückin alueelle vuonna 2012, ja näistä 74 prosenttia oli kokoaikaisia työsuhteita. Saksan mukaan 90 prosenttia näistä työntekijöistä myös asuu alueella. Se esitti, että Frankfurt-Hahnin lentoasema auttaa ehkäisemään nuorten, pätevien työntekijöiden muuttoa muille alueille sekä alueen kuntien taloudellista ja yhteiskunnallista sekä infrastruktuurin heikentymistä. Lisäksi Saksa huomautti, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminta alueella tuottaa edellä mainittujen suorien työmarkkinavaikutusten lisäksi merkittäviä välillisiä vaikutuksia lisäämällä alueen taloudellista ja matkailualan toimintaa. Tältä osin Saksa viittasi aluetta hyödyttäviin toissijaisiin vaikutuksiin, eli työttömyyden vähentymiseen ja veronmaksajien määrän lisääntymiseen, joiden avulla varmistetaan, että alueen kunnilla on käytettävissä varoja paikallistalouden tukemiseen. Alueelle suuntautuvan matkailun kautta on luotu yhteensä noin 11 000 työpaikkaa koko Rheinland-Pfalzin osavaltioon.

| (201) | Saksa esitti, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman infrastruktuurin rahoittamisella on autettu saavuttamaan selkeästi määritelty yhteisen edun mukainen tavoite eli torjuttu lentoliikenteen ruuhkautumista unionin suurilla keskuslentoasemilla. Tältä osin Saksa kiinnitti huomiota siihen, että Frankfurt am Mainin lentoaseman kapasiteetti on aikaisemmin jatkuvasti ylittynyt. Saksa esitti, että etenkin sen ympärivuorokautisen toimiluvan huomioon ottaen Frankfurt-Hahnin lentoasema tarjosi lisäkapasiteettia, jolla helpotettiin Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumista. |
| --- | --- |

(201)

Saksa esitti, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman infrastruktuurin rahoittamisella on autettu saavuttamaan selkeästi määritelty yhteisen edun mukainen tavoite eli torjuttu lentoliikenteen ruuhkautumista unionin suurilla keskuslentoasemilla. Tältä osin Saksa kiinnitti huomiota siihen, että Frankfurt am Mainin lentoaseman kapasiteetti on aikaisemmin jatkuvasti ylittynyt. Saksa esitti, että etenkin sen ympärivuorokautisen toimiluvan huomioon ottaen Frankfurt-Hahnin lentoasema tarjosi lisäkapasiteettia, jolla helpotettiin Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumista.

| (202) | Lisäksi Saksa esitti, että tukemalla Frankfurt-Hahnin lentoasemaa edistetään yhteisen edun mukaista tavoitetta eli lisätään unionin kansalaisten liikkuvuutta. Saksan mukaan Frankfurt-Hahn on ainoa saksalainen lentoasema, joka tarjoaa suoria lentoja seuraaviin kohteisiin: Kaunas (Latvia), Kerry (Irlanti), Kos (Kreikka), Montpellier (Ranska), Nador (Marokko), Plovdiv (Bulgaria), Pula (Kroatia), Rodos (Kreikka), Santiago de Compostela (Espanja) ja Volos (Kreikka). Lisäksi Frankfurt-Hahnin lentoasema edistää Saksan mukaan nuorten ammatillista liikkuvuutta, sillä se tarjoaa edullisia yhteyksiä Hunsrückin alueelle ja Rheinland-Pfalzin osavaltioon. Vastaavasti esimerkiksi Koblenzissa, Mainzissa, Kaiserslauternissa, Trierissä, Wiesbadenissa, Mannheimissa ja Bonnissa sijaitsevat korkeatasoiset yliopistot ja korkeakoulut, joissa ei yleensä peritä lukukausimaksuja, ovat nyt helposti kaikkialta Euroopasta saapuvien opiskelijoiden saavutettavissa. |
| --- | --- |

(202)

Lisäksi Saksa esitti, että tukemalla Frankfurt-Hahnin lentoasemaa edistetään yhteisen edun mukaista tavoitetta eli lisätään unionin kansalaisten liikkuvuutta. Saksan mukaan Frankfurt-Hahn on ainoa saksalainen lentoasema, joka tarjoaa suoria lentoja seuraaviin kohteisiin: Kaunas (Latvia), Kerry (Irlanti), Kos (Kreikka), Montpellier (Ranska), Nador (Marokko), Plovdiv (Bulgaria), Pula (Kroatia), Rodos (Kreikka), Santiago de Compostela (Espanja) ja Volos (Kreikka). Lisäksi Frankfurt-Hahnin lentoasema edistää Saksan mukaan nuorten ammatillista liikkuvuutta, sillä se tarjoaa edullisia yhteyksiä Hunsrückin alueelle ja Rheinland-Pfalzin osavaltioon. Vastaavasti esimerkiksi Koblenzissa, Mainzissa, Kaiserslauternissa, Trierissä, Wiesbadenissa, Mannheimissa ja Bonnissa sijaitsevat korkeatasoiset yliopistot ja korkeakoulut, joissa ei yleensä peritä lukukausimaksuja, ovat nyt helposti kaikkialta Euroopasta saapuvien opiskelijoiden saavutettavissa.

| (203) | Saksa esitti, että yhteisen edun mukaista oli myös se, että Hunsrückin alueelta ja Rheinland-Pfalzin osavaltion lähialueilta on yhteyksiä muihin reuna-alueisiin, kuten Limerickiin, mistä ovat jo osoituksena kaupunkien kumppanuudet. Saksa on maailman neljänneksi suurin kansantalous, ja se ei keskity ainoastaan suurten eurooppalaisten keskuslentoasemien välisiin yhteyksiin vaan haluaa lisätä myös alueiden välisiä kulkuyhteyksiä. Saksan mukaan Euroopassa on tärkeää vähentää riippuvuutta suurista keskuslentoasemista, kuten Heathrow, Charles de Gaulle, Schiphol tai Frankfurt am Main. Näin voidaan paitsi lisätä suoria yhteyksiä myös parantaa etenkin rahtiliikenteen varmuutta, sillä alueelliset lentoasemat ovat vähemmän alttiita sääoloista, lakoista, terrorismista tai muista peruutusriskeistä johtuville peruutuksille. |
| --- | --- |

(203)

Saksa esitti, että yhteisen edun mukaista oli myös se, että Hunsrückin alueelta ja Rheinland-Pfalzin osavaltion lähialueilta on yhteyksiä muihin reuna-alueisiin, kuten Limerickiin, mistä ovat jo osoituksena kaupunkien kumppanuudet. Saksa on maailman neljänneksi suurin kansantalous, ja se ei keskity ainoastaan suurten eurooppalaisten keskuslentoasemien välisiin yhteyksiin vaan haluaa lisätä myös alueiden välisiä kulkuyhteyksiä. Saksan mukaan Euroopassa on tärkeää vähentää riippuvuutta suurista keskuslentoasemista, kuten Heathrow, Charles de Gaulle, Schiphol tai Frankfurt am Main. Näin voidaan paitsi lisätä suoria yhteyksiä myös parantaa etenkin rahtiliikenteen varmuutta, sillä alueelliset lentoasemat ovat vähemmän alttiita sääoloista, lakoista, terrorismista tai muista peruutusriskeistä johtuville peruutuksille.

| (204) | Viimeiseksi Saksa korosti yleisesti, että Zweibrückenin lentoaseman läheisyys ei aiheuta lentoasemien päällekkäisyyttä kyseisellä vaikutusalueella, sillä Frankfurt-Hahnin ja Zweibrückenin lentoasemien välillä on 127 kilometrin etäisyys. Saksan mukaan tämä etäisyys tarkoittaa 1 tunnin 27 minuutin ajomatkaa tai noin neljän tunnin junamatkaa. Se esitti, että yksikään työntekijä, rahdinkuljettaja tai matkailija, jonka lähtöpaikka on Hunsrückin alueella, ei perustellusti käyttäisi Zweibrückenin lentoasemaa Frankfurt-Hahnin lentoaseman sijaan saavuttaakseen lopullisen kohteensa. Lisäksi Saksa totesi, että vuosien 2005–2012 matkustaja- ja lentorahtiliikennettä tarkastelemalla kyseisten lentoasemien välillä ei voida havaita korvaavuutta. Saksan mukaan Frankfurt-Hahnin lentoaseman suurin matkustajaosuus on peräisin Hunsrückin, Moselin ja Nahen alueilta (ks. kaavio 5).

  Kaavio 2


  Frankfurt-Hahnin lentoaseman matkustajaliikenteen markkinaosuudet vuonna 2013
   (38)




  ≼ 2 %
  ≽ 2 %–5 %
  ≽ 5 %–10 %
  ≽ 10 %–20 %
  ≽ 20 %
  Lentoasema
  Frankfurt-Hahnin lentoasema
  Markkinaosuudet 2013 |
| --- | --- |

(204)

Viimeiseksi Saksa korosti yleisesti, että Zweibrückenin lentoaseman läheisyys ei aiheuta lentoasemien päällekkäisyyttä kyseisellä vaikutusalueella, sillä Frankfurt-Hahnin ja Zweibrückenin lentoasemien välillä on 127 kilometrin etäisyys. Saksan mukaan tämä etäisyys tarkoittaa 1 tunnin 27 minuutin ajomatkaa tai noin neljän tunnin junamatkaa. Se esitti, että yksikään työntekijä, rahdinkuljettaja tai matkailija, jonka lähtöpaikka on Hunsrückin alueella, ei perustellusti käyttäisi Zweibrückenin lentoasemaa Frankfurt-Hahnin lentoaseman sijaan saavuttaakseen lopullisen kohteensa. Lisäksi Saksa totesi, että vuosien 2005–2012 matkustaja- ja lentorahtiliikennettä tarkastelemalla kyseisten lentoasemien välillä ei voida havaita korvaavuutta. Saksan mukaan Frankfurt-Hahnin lentoaseman suurin matkustajaosuus on peräisin Hunsrückin, Moselin ja Nahen alueilta (ks. kaavio 5).

Kaavio 2

Kaavio 2

Frankfurt-Hahnin lentoaseman matkustajaliikenteen markkinaosuudet vuonna 2013
   (38)

Frankfurt-Hahnin lentoaseman matkustajaliikenteen markkinaosuudet vuonna 2013

38

≼ 2 %

≽ 2 %–5 %

≽ 5 %–10 %

≽ 10 %–20 %

≽ 20 %

Lentoasema

Frankfurt-Hahnin lentoasema

Markkinaosuudet 2013

5.4.1.2   
  Infrastruktuuri on tarpeen ja oikeasuhteinen tavoitteeseen nähden

Infrastruktuuri on tarpeen ja oikeasuhteinen tavoitteeseen nähden

| (205) | Saksa korosti, että rahoitetut investoinnit olivat tarpeen ja oikeasuhteisia yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen nähden (ks. johdanto-osan 197 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Saksan mukaan investoinnit toteutettiin tarpeiden mukaisesti ja rakennettu infrastruktuuri oli lentoasemalle tarpeen, jotta voitiin taata toimivat yhteydet, mahdollistaa alueen kehittäminen ja vähentää Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumista. Saksa huomautti, että infrastruktuuri ei ollut suhteeton tai liian suuri lentoaseman käyttäjien tarpeisiin nähden. Sen vuoksi se katsoi tämän soveltuvuusedellytyksen täyttyvän. |
| --- | --- |

(205)

Saksa korosti, että rahoitetut investoinnit olivat tarpeen ja oikeasuhteisia yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen nähden (ks. johdanto-osan 197 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Saksan mukaan investoinnit toteutettiin tarpeiden mukaisesti ja rakennettu infrastruktuuri oli lentoasemalle tarpeen, jotta voitiin taata toimivat yhteydet, mahdollistaa alueen kehittäminen ja vähentää Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumista. Saksa huomautti, että infrastruktuuri ei ollut suhteeton tai liian suuri lentoaseman käyttäjien tarpeisiin nähden. Sen vuoksi se katsoi tämän soveltuvuusedellytyksen täyttyvän.

5.4.1.3   
  Infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset ovat keskipitkällä aikavälillä tyydyttäviä

Infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset ovat keskipitkällä aikavälillä tyydyttäviä

| (206) | Saksa totesi, että ennen lentoaseman infrastruktuurin laajennuspäätöksen tekemistä Fraport tilasi liikennemääräennusteita, joilla pyrittiin määrittämään Frankfurt-Hahnin lentoaseman liikennepotentiaali. Saksa toimitti nämä selvitykset, jotka Fraport tilasi ilmailualan asiantuntijoilta. Kaaviossa 3, kaaviossa 4 ja kaaviossa 5 tiivistetään yhden tällaisen selvityksen tulokset, jotka koskevat matkustaja- ja rahtiliikenteen odotettua kehitystä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 2000–2011.

  Kaavio 3


  Matkustajien potentiaalinen kokonaismäärä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 2000–2010




  Tilauslennot
  Halpalentoyhtiöt
  Matkustajien potentiaalinen kokonaismäärä, Frankfurt-Hahn
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  Miljoonaa matkustajaa
  5,0
  4,0
  3,0
  2,0
  1,0
  2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Lähde: SH&E
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,

  Kaavio 4


  Potentiaalinen halpalentoyhtiöiden matkustajaliikenne (olettaen, että Ryanair perustaa tukikohdan) Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 2001–2011




  Potentiaalinen halpalentoyhtiöiden matkustajaliikenne
  Skenaario 2: Ryanair perustaa tukikohdan Hahnin lentoasemalle
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Lähde: SH&E
  Sijoitetut lentokoneet
  Nykyiset reitit
  ,
  ,
  ,
  ,
  3,5
  3,0
  2,5
  2,0
  1,5
  1,0
  0,5
  Miljoonaa matkustajaa

  Kaavio 5


  Potentiaalinen rahtiliikenne Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 2001–2010




  Siirretty yölentokiellon vuoksi
  Kuorma-autokuletukset
  400
  350
  300
  250
  200
  150
  100
  50
  0
  Tuhatta tonnia
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Potentiaalinen rahtiliikenne Frankfurt-Hahnin lentoasemalla
  Lentorahti
  Lähde: SH&E |
| --- | --- |

(206)

Saksa totesi, että ennen lentoaseman infrastruktuurin laajennuspäätöksen tekemistä Fraport tilasi liikennemääräennusteita, joilla pyrittiin määrittämään Frankfurt-Hahnin lentoaseman liikennepotentiaali. Saksa toimitti nämä selvitykset, jotka Fraport tilasi ilmailualan asiantuntijoilta. Kaaviossa 3, kaaviossa 4 ja kaaviossa 5 tiivistetään yhden tällaisen selvityksen tulokset, jotka koskevat matkustaja- ja rahtiliikenteen odotettua kehitystä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 2000–2011.

Kaavio 3

Kaavio 3

Matkustajien potentiaalinen kokonaismäärä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 2000–2010

Matkustajien potentiaalinen kokonaismäärä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 2000–2010

Tilauslennot

Halpalentoyhtiöt

Matkustajien potentiaalinen kokonaismäärä, Frankfurt-Hahn

,

,

,

,

,

Miljoonaa matkustajaa

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Lähde: SH&E

,

,

,

,

,

,

Kaavio 4

Kaavio 4

Potentiaalinen halpalentoyhtiöiden matkustajaliikenne (olettaen, että Ryanair perustaa tukikohdan) Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 2001–2011

Potentiaalinen halpalentoyhtiöiden matkustajaliikenne (olettaen, että Ryanair perustaa tukikohdan) Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 2001–2011

Potentiaalinen halpalentoyhtiöiden matkustajaliikenne

Skenaario 2: Ryanair perustaa tukikohdan Hahnin lentoasemalle

,

,

,

,

,

,

,

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Lähde: SH&E

Sijoitetut lentokoneet

Nykyiset reitit

,

,

,

,

3,5

3,0

2,5

2,0

1,5

1,0

0,5

Miljoonaa matkustajaa

Kaavio 5

Kaavio 5

Potentiaalinen rahtiliikenne Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 2001–2010

Potentiaalinen rahtiliikenne Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 2001–2010

Siirretty yölentokiellon vuoksi

Kuorma-autokuletukset

400

350

300

250

200

150

100

50

0

Tuhatta tonnia

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Potentiaalinen rahtiliikenne Frankfurt-Hahnin lentoasemalla

Lentorahti

Lähde: SH&E

5.4.1.4   
  Tasavertainen ja syrjimätön infrastruktuurin käyttöoikeus

Tasavertainen ja syrjimätön infrastruktuurin käyttöoikeus

| (207) | Saksan toimittamien tietojen mukaan kaikilla infrastruktuurin mahdollisilla käyttäjillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus lentoaseman käyttöön. Saksa esitti, että infrastruktuurin käytöstä maksetut lentoasemamaksut perustuivat kaupallisesti perusteltuun hintojen eriyttämiseen ja että maksutaulukko oli kaikkien mahdollisten käyttäjien saatavilla tasavertaisesti ja syrjimättömästi. |
| --- | --- |

(207)

Saksan toimittamien tietojen mukaan kaikilla infrastruktuurin mahdollisilla käyttäjillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus lentoaseman käyttöön. Saksa esitti, että infrastruktuurin käytöstä maksetut lentoasemamaksut perustuivat kaupallisesti perusteltuun hintojen eriyttämiseen ja että maksutaulukko oli kaikkien mahdollisten käyttäjien saatavilla tasavertaisesti ja syrjimättömästi.

5.4.1.5   
  Ei yhteisen edun vastaista vaikutusta kauppaan

Ei yhteisen edun vastaista vaikutusta kauppaan

| (208) | Ensiksi Saksa totesi, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman ja muiden vaikutusalueen lentoasemien, kuten Zweibrückenin ja Frankfurt am Mainin lentoasemien, välillä ei ole korvaavuusvaikutuksia. Saksan mukaan ei voida osoittaa, että FFHG:lle myönnetty tuki olisi aiheuttanut kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia kilpailuun näiden lentoasemien kanssa matkustaja- tai rahtiliikenteen osalta. Saksa esitti, että halpalentoyhtiöiden on ollut viime vuosina pakko tarjota yhä enemmän lentoja suurille keskuslentoasemille, sillä perinteiset lentoyhtiöt ovat alentaneet hintojaan ja siirtyneet myös halpalentoyhtiöiden markkinoille. Tältä osin Saksa totesi, että Frankfurt-Hahnin kaltaisiin alueellisiin lentoasemiin kohdistuu nyt enemmän painetta kilpailla vapaa-ajan matkustajista keskuslentoasemien kanssa. Sen vuoksi Saksa päätteli, että rahoitustuki ei ole aiheuttanut kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia kilpailuun vaan on päinvastoin osoittautunut asianmukaiseksi keinoksi mukauttaa lentoaseman vakaata liiketoimintamallia tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(208)

Ensiksi Saksa totesi, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman ja muiden vaikutusalueen lentoasemien, kuten Zweibrückenin ja Frankfurt am Mainin lentoasemien, välillä ei ole korvaavuusvaikutuksia. Saksan mukaan ei voida osoittaa, että FFHG:lle myönnetty tuki olisi aiheuttanut kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia kilpailuun näiden lentoasemien kanssa matkustaja- tai rahtiliikenteen osalta. Saksa esitti, että halpalentoyhtiöiden on ollut viime vuosina pakko tarjota yhä enemmän lentoja suurille keskuslentoasemille, sillä perinteiset lentoyhtiöt ovat alentaneet hintojaan ja siirtyneet myös halpalentoyhtiöiden markkinoille. Tältä osin Saksa totesi, että Frankfurt-Hahnin kaltaisiin alueellisiin lentoasemiin kohdistuu nyt enemmän painetta kilpailla vapaa-ajan matkustajista keskuslentoasemien kanssa. Sen vuoksi Saksa päätteli, että rahoitustuki ei ole aiheuttanut kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia kilpailuun vaan on päinvastoin osoittautunut asianmukaiseksi keinoksi mukauttaa lentoaseman vakaata liiketoimintamallia tulevaisuudessa.

| (209) | Toiseksi Saksa esitti, että ennen toiminnan aloittamista Frankfurt-Hahnin lentoasemalla Fraport toimi jo Frankfurt am Mainin lentoaseman pitäjänä, mikä osoittaa, että odotettavissa ei ollut Frankfurt am Mainin liikenteen korvaavuutta Frankfurt-Hahnin lentoasemalla. Sen sijaan Fraport investoi mahdollisuuteen vähentää Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkia ja käyttää Frankfurt-Hahnin lentoasemaa ylimääräisenä, täydentävänä kapasiteettina, sillä Frankfurt am Mainin keskuslentoaseman kapasiteetin ennakoitiin ylikuormittuvan tulevaisuudessa. Saksan mukaan yölentojen kieltäminen Frankfurt am Mainin lentoasemalla oli yksi keskeisistä tekijöistä tässä päättelyssä, sillä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla oli ympärivuorokautinen toimilupa. |
| --- | --- |

(209)

Toiseksi Saksa esitti, että ennen toiminnan aloittamista Frankfurt-Hahnin lentoasemalla Fraport toimi jo Frankfurt am Mainin lentoaseman pitäjänä, mikä osoittaa, että odotettavissa ei ollut Frankfurt am Mainin liikenteen korvaavuutta Frankfurt-Hahnin lentoasemalla. Sen sijaan Fraport investoi mahdollisuuteen vähentää Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkia ja käyttää Frankfurt-Hahnin lentoasemaa ylimääräisenä, täydentävänä kapasiteettina, sillä Frankfurt am Mainin keskuslentoaseman kapasiteetin ennakoitiin ylikuormittuvan tulevaisuudessa. Saksan mukaan yölentojen kieltäminen Frankfurt am Mainin lentoasemalla oli yksi keskeisistä tekijöistä tässä päättelyssä, sillä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla oli ympärivuorokautinen toimilupa.

| (210) | Lopuksi Saksa esitti, että FFHG:lle myönnetyn tuen vaikutukset rajoittuvat Hunsrückin alueen myönteisiin alueellisiin vaikutuksiin, eikä tuki ole aiheuttanut kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia suhteessa muihin lentoasemiin, sillä Frankfurt-Hahnin lentoasemaa käytetään yksinkertaisesti Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkien purkamiseen. Lisäksi Saksa totesi, että lukuun ottamatta Luxemburgin lentoasemaa, joka sijaitsee 1,5 tunnin matkan päässä (111 kilometriä) Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, samalla vaikutusalueella ei ole muita kilpailevia ulkomaisia lentoasemia. Myönnetyn tuen ei Saksan mukaan voida katsoa vääristäneen kilpailua myöskään Luxemburgin osalta. |
| --- | --- |

(210)

Lopuksi Saksa esitti, että FFHG:lle myönnetyn tuen vaikutukset rajoittuvat Hunsrückin alueen myönteisiin alueellisiin vaikutuksiin, eikä tuki ole aiheuttanut kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia suhteessa muihin lentoasemiin, sillä Frankfurt-Hahnin lentoasemaa käytetään yksinkertaisesti Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkien purkamiseen. Lisäksi Saksa totesi, että lukuun ottamatta Luxemburgin lentoasemaa, joka sijaitsee 1,5 tunnin matkan päässä (111 kilometriä) Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, samalla vaikutusalueella ei ole muita kilpailevia ulkomaisia lentoasemia. Myönnetyn tuen ei Saksan mukaan voida katsoa vääristäneen kilpailua myöskään Luxemburgin osalta.

5.4.1.6   
  Kannustava vaikutus, tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus

Kannustava vaikutus, tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus

| (211) | Saksa totesi, että ilman investointitukea lentoaseman taloudellinen toiminta olisi kaventunut merkittävästi. Saksan mukaan tuki oli tarpeen, koska sillä korvattiin ainoastaan rahoituskustannuksia ja pienempi summa olisi johtanut pienempiin investointeihin. |
| --- | --- |

(211)

Saksa totesi, että ilman investointitukea lentoaseman taloudellinen toiminta olisi kaventunut merkittävästi. Saksan mukaan tuki oli tarpeen, koska sillä korvattiin ainoastaan rahoituskustannuksia ja pienempi summa olisi johtanut pienempiin investointeihin.

5.4.2   LENTOASEMAN TOIMINNAN RAHOITTAMISEEN TARKOITETUN TOIMINTATUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (212) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa vahvistetaan edellytykset, joiden täyttyessä lentoasemille myönnetyn toiminta- ja investointituen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Saksa esitti 17 päivänä huhtikuuta 2014 näkemyksiään toimenpiteiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen nojalla. Saksa esitti, että vaikka tarkasteltavat toimenpiteet olisivat FFHG:lle myönnettyä toimintatukea, ne soveltuisivat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan sekä vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson nojalla. |
| --- | --- |

(212)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa vahvistetaan edellytykset, joiden täyttyessä lentoasemille myönnetyn toiminta- ja investointituen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Saksa esitti 17 päivänä huhtikuuta 2014 näkemyksiään toimenpiteiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen nojalla. Saksa esitti, että vaikka tarkasteltavat toimenpiteet olisivat FFHG:lle myönnettyä toimintatukea, ne soveltuisivat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan sekä vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson nojalla.

5.4.2.1   
  Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen

Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen

| (213) | Selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen osalta Saksa totesi, että kattamalla FFHG:n toimintakustannuksia pyrittiin joka tapauksessa parantamaan taloudellisesti alikehittyneen ja harvaan asutetun Hunsrückin alueen talouden rakennetta. Tältä osin Saksa esitti saman perustelun kuin lentoaseman infrastruktuurin rahoittamiseen tarkoitetun investointituen soveltuvuutta koskevassa arvioinnissa (ks. 5.4.1.1 kohta). |
| --- | --- |

(213)

Selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen osalta Saksa totesi, että kattamalla FFHG:n toimintakustannuksia pyrittiin joka tapauksessa parantamaan taloudellisesti alikehittyneen ja harvaan asutetun Hunsrückin alueen talouden rakennetta. Tältä osin Saksa esitti saman perustelun kuin lentoaseman infrastruktuurin rahoittamiseen tarkoitetun investointituen soveltuvuutta koskevassa arvioinnissa (ks. 5.4.1.1 kohta).

5.4.2.2   
  Tukitoimenpiteiden tarve

Tukitoimenpiteiden tarve

| (214) | Tukitoimenpiteiden tarpeellisuudesta Saksa selitti, miksi Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminnasta aiheutui tappioita, jotka oli katettava. Sen mukaan Frankfurt-Hahnin kaltaisen, 1–3 miljoonan matkustajan lentoaseman on varsin haastavaa pyrkiä kannattavaksi ja kattamaan toimintakustannuksensa. Saksan mukaan tätä kunnianhimoista tavoitetta ei voitu saavuttaa lentoaseman käynnistysvuosina, sillä lentoasema vaati erittäin mittavia infrastruktuuri-investointeja, jotka se rahoitti itse pääomamarkkinoilla ja joista sen oli maksettava korkeaa korkoa. Lisäksi Saksa totesi, että matkustaja- ja etenkin rahtiliikenteen kehitys on osoitetusti ollut pysähdyksissä maailmanlaajuisen talous- ja finanssikriisin alusta lähtien. |
| --- | --- |

(214)

Tukitoimenpiteiden tarpeellisuudesta Saksa selitti, miksi Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminnasta aiheutui tappioita, jotka oli katettava. Sen mukaan Frankfurt-Hahnin kaltaisen, 1–3 miljoonan matkustajan lentoaseman on varsin haastavaa pyrkiä kannattavaksi ja kattamaan toimintakustannuksensa. Saksan mukaan tätä kunnianhimoista tavoitetta ei voitu saavuttaa lentoaseman käynnistysvuosina, sillä lentoasema vaati erittäin mittavia infrastruktuuri-investointeja, jotka se rahoitti itse pääomamarkkinoilla ja joista sen oli maksettava korkeaa korkoa. Lisäksi Saksa totesi, että matkustaja- ja etenkin rahtiliikenteen kehitys on osoitetusti ollut pysähdyksissä maailmanlaajuisen talous- ja finanssikriisin alusta lähtien.

| (215) | Saksa esitti, että nämä olosuhteet huomion ottaen toimenpiteet olivat tarpeellisia toimintatappioiden kattamiseksi, sillä muutoin FFHG:stä olisi tullut maksukyvytön. Saksan mukaan tämä olisi johtanut ympärivuorokautisen toimiluvan peruuttamiseen, jolloin FFHG:n koko lentotoiminta olisi maksukyvyttömyyden vuoksi loppunut ja se olisi menettänyt asiakkaita, kuten lentoyhtiöitä ja rahdinkuljettajia. Saksa huomautti, että tällaisessa tilanteessa olisi ollut hyvin vaikeaa löytää lentoasemalle uusi pitäjä. |
| --- | --- |

(215)

Saksa esitti, että nämä olosuhteet huomion ottaen toimenpiteet olivat tarpeellisia toimintatappioiden kattamiseksi, sillä muutoin FFHG:stä olisi tullut maksukyvytön. Saksan mukaan tämä olisi johtanut ympärivuorokautisen toimiluvan peruuttamiseen, jolloin FFHG:n koko lentotoiminta olisi maksukyvyttömyyden vuoksi loppunut ja se olisi menettänyt asiakkaita, kuten lentoyhtiöitä ja rahdinkuljettajia. Saksa huomautti, että tällaisessa tilanteessa olisi ollut hyvin vaikeaa löytää lentoasemalle uusi pitäjä.

5.4.2.3   
  Toimenpiteiden tarkoituksenmukaisuus toimintavälineenä

Toimenpiteiden tarkoituksenmukaisuus toimintavälineenä

| (216) | Saksa esitti, että toimintakustannusten kattaminen oli tarkoituksenmukainen toimenpide aiotun tavoitteen saavuttamiseksi. Tässä yhteydessä Saksa totesi, että jos Frankfurt-Hahnin lentoaseman olisi ollut pakko lopettaa toiminta ja lähteä merkityksellisiltä markkinoilta, yhteisen edun mukaisia tavoitteita, joihin pyrittiin muuntamalla entinen Yhdysvaltain sotilastukikohta täysin toimivaksi siviililentoasemaksi ja kehittämällä Hunsrückin aluetta, ei olisi saavutettu. Saksa korosti, että toisin kuin markkinataloussijoittajan, julkisen sijoittajan on otettava nämä tavoitteet huomioon harkitessaan lentoaseman sulkemista. |
| --- | --- |

(216)

Saksa esitti, että toimintakustannusten kattaminen oli tarkoituksenmukainen toimenpide aiotun tavoitteen saavuttamiseksi. Tässä yhteydessä Saksa totesi, että jos Frankfurt-Hahnin lentoaseman olisi ollut pakko lopettaa toiminta ja lähteä merkityksellisiltä markkinoilta, yhteisen edun mukaisia tavoitteita, joihin pyrittiin muuntamalla entinen Yhdysvaltain sotilastukikohta täysin toimivaksi siviililentoasemaksi ja kehittämällä Hunsrückin aluetta, ei olisi saavutettu. Saksa korosti, että toisin kuin markkinataloussijoittajan, julkisen sijoittajan on otettava nämä tavoitteet huomioon harkitessaan lentoaseman sulkemista.

5.4.2.4   
  Toimenpiteen kannustava vaikutus

Toimenpiteen kannustava vaikutus

| (217) | Saksa esitti, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminnan jatkamiseksi sen toimintakustannuksia oli välttämättä katettava, sillä muutoin FFHG:stä olisi tullut maksukyvytön. Lentoaseman tuloksellinen toiminta mahdollisti puolestaan yhteisen edun mukaisten tavoitteiden toteutumisen, kuten esitetään johdanto-osan 213 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa. Lisäksi Saksa esitti, että ilman toimintatukea lentoaseman talouden vakauttaminen olisi ollut mahdotonta, sillä lentoasema olisi kerryttänyt velkojaan eikä olisi kyennyt vähentämään niitä tuolloisen säästöohjelman mukaisesti. |
| --- | --- |

(217)

Saksa esitti, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminnan jatkamiseksi sen toimintakustannuksia oli välttämättä katettava, sillä muutoin FFHG:stä olisi tullut maksukyvytön. Lentoaseman tuloksellinen toiminta mahdollisti puolestaan yhteisen edun mukaisten tavoitteiden toteutumisen, kuten esitetään johdanto-osan 213 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa. Lisäksi Saksa esitti, että ilman toimintatukea lentoaseman talouden vakauttaminen olisi ollut mahdotonta, sillä lentoasema olisi kerryttänyt velkojaan eikä olisi kyennyt vähentämään niitä tuolloisen säästöohjelman mukaisesti.

5.4.2.5   
  Tukimäärän oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään)

Tukimäärän oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään)

| (218) | Saksa esitti, että lainoihin sisältyvä mahdollinen tukiosuus rajattiin toimintatappioihin ja välttämättömään, jota Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminnan jatkaminen ja maksukyvyttömyyden ehkäiseminen edellyttivät. |
| --- | --- |

(218)

Saksa esitti, että lainoihin sisältyvä mahdollinen tukiosuus rajattiin toimintatappioihin ja välttämättömään, jota Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminnan jatkaminen ja maksukyvyttömyyden ehkäiseminen edellyttivät.

5.4.2.6   
  Kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen

Kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen

| (219) | Ensiksi Saksa totesi, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman ja muiden vaikutusalueen lentoasemien, kuten Zweibrückenin ja Frankfurt am Mainin lentoasemien, välillä ei ole korvaavuusvaikutuksia. Saksan mukaan ei voida osoittaa, että FFHG:lle myönnetty toimintatuki olisi aiheuttanut kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia kilpailuun näiden lentoasemien kanssa matkustaja- tai rahtiliikenteen osalta. Saksan mukaan Frankfurt-Hahnin lentoasema on sitä vastoin kärsinyt merkittävistä korvaavuusvaikutuksista, sillä matkustajat käyttävät halpalentoyhtiöiden lentoihin Frankfurt-Hahnin lentoaseman sijaan mieluummin keskuslentoasemia, kuten Köln/Bonn tai Frankfurt am Main. Saksa esitti, että halpalentoyhtiöiden on ollut viime vuosina pakko tarjota yhä enemmän lentoja suurille keskuslentoasemille, sillä perinteiset lentoyhtiöt ovat alentaneet hintojaan ja siirtyneet myös halpalentoyhtiöiden markkinoille. Tältä osin Saksa totesi, että Frankfurt-Hahnin kaltaisiin alueellisiin lentoasemiin kohdistuu nyt enemmän painetta kilpailla vapaa-ajan matkustajista keskuslentoasemien kanssa. Sen vuoksi Saksa päätteli, että toimintakustannusten kattaminen ei ole aiheuttanut kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia kilpailuun vaan on päinvastoin osoittautunut asianmukaiseksi keinoksi mukauttaa lentoaseman vakaata liiketoimintamallia tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(219)

Ensiksi Saksa totesi, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman ja muiden vaikutusalueen lentoasemien, kuten Zweibrückenin ja Frankfurt am Mainin lentoasemien, välillä ei ole korvaavuusvaikutuksia. Saksan mukaan ei voida osoittaa, että FFHG:lle myönnetty toimintatuki olisi aiheuttanut kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia kilpailuun näiden lentoasemien kanssa matkustaja- tai rahtiliikenteen osalta. Saksan mukaan Frankfurt-Hahnin lentoasema on sitä vastoin kärsinyt merkittävistä korvaavuusvaikutuksista, sillä matkustajat käyttävät halpalentoyhtiöiden lentoihin Frankfurt-Hahnin lentoaseman sijaan mieluummin keskuslentoasemia, kuten Köln/Bonn tai Frankfurt am Main. Saksa esitti, että halpalentoyhtiöiden on ollut viime vuosina pakko tarjota yhä enemmän lentoja suurille keskuslentoasemille, sillä perinteiset lentoyhtiöt ovat alentaneet hintojaan ja siirtyneet myös halpalentoyhtiöiden markkinoille. Tältä osin Saksa totesi, että Frankfurt-Hahnin kaltaisiin alueellisiin lentoasemiin kohdistuu nyt enemmän painetta kilpailla vapaa-ajan matkustajista keskuslentoasemien kanssa. Sen vuoksi Saksa päätteli, että toimintakustannusten kattaminen ei ole aiheuttanut kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia kilpailuun vaan on päinvastoin osoittautunut asianmukaiseksi keinoksi mukauttaa lentoaseman vakaata liiketoimintamallia tulevaisuudessa.

| (220) | Toiseksi Saksa esitti, että ennen toiminnan aloittamista Frankfurt-Hahnin lentoasemalla Fraport toimi jo Frankfurt am Mainin lentoaseman pitäjänä, mikä osoittaa, että odotettavissa ei ollut Frankfurt am Mainin liikenteen korvaavuutta Frankfurt-Hahnin lentoasemalla. Sen sijaan Fraport investoi mahdollisuuteen vähentää Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkia ja käyttää Frankfurt-Hahnin lentoasemaa ylimääräisenä, täydentävänä kapasiteettina, sillä Frankfurt am Mainin keskuslentoaseman kapasiteetin ennakoitiin ylikuormittuvan tulevaisuudessa. Saksan mukaan yölentojen kieltäminen Frankfurt am Mainin lentoasemalla oli yksi keskeisistä tekijöistä tässä päättelyssä, sillä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla oli ympärivuorokautinen toimilupa. |
| --- | --- |

(220)

Toiseksi Saksa esitti, että ennen toiminnan aloittamista Frankfurt-Hahnin lentoasemalla Fraport toimi jo Frankfurt am Mainin lentoaseman pitäjänä, mikä osoittaa, että odotettavissa ei ollut Frankfurt am Mainin liikenteen korvaavuutta Frankfurt-Hahnin lentoasemalla. Sen sijaan Fraport investoi mahdollisuuteen vähentää Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkia ja käyttää Frankfurt-Hahnin lentoasemaa ylimääräisenä, täydentävänä kapasiteettina, sillä Frankfurt am Mainin keskuslentoaseman kapasiteetin ennakoitiin ylikuormittuvan tulevaisuudessa. Saksan mukaan yölentojen kieltäminen Frankfurt am Mainin lentoasemalla oli yksi keskeisistä tekijöistä tässä päättelyssä, sillä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla oli ympärivuorokautinen toimilupa.

| (221) | Lopuksi Saksa esitti, että FFHG:lle myönnetyn tuen vaikutukset rajoittuivat Hunsrückin alueen myönteisiin alueellisiin vaikutuksiin eikä tuki aiheuttanut kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia suhteessa muihin lentoasemiin, sillä Frankfurt-Hahnin lentoasemaa käytetään Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkien purkamiseen. Lisäksi Saksa totesi, että lukuun ottamatta Luxemburgin lentoasemaa, joka sijaitsee 1,5 tunnin matkan päässä (111 kilometriä) Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, samalla vaikutusalueella ei ole muita kilpailevia ulkomaisia lentoasemia. Myönnetyn tuen ei Saksan mukaan voida katsoa vääristäneen kilpailua myöskään Luxemburgin osalta. |
| --- | --- |

(221)

Lopuksi Saksa esitti, että FFHG:lle myönnetyn tuen vaikutukset rajoittuivat Hunsrückin alueen myönteisiin alueellisiin vaikutuksiin eikä tuki aiheuttanut kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia suhteessa muihin lentoasemiin, sillä Frankfurt-Hahnin lentoasemaa käytetään Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkien purkamiseen. Lisäksi Saksa totesi, että lukuun ottamatta Luxemburgin lentoasemaa, joka sijaitsee 1,5 tunnin matkan päässä (111 kilometriä) Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, samalla vaikutusalueella ei ole muita kilpailevia ulkomaisia lentoasemia. Myönnetyn tuen ei Saksan mukaan voida katsoa vääristäneen kilpailua myöskään Luxemburgin osalta.

6.   ASIANOMAISTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

ASIANOMAISTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

6.1   RYANAIR

RYANAIR

| (222) | Ryanair vastustaa komission päätöstä aloittaa muodollinen tutkintamenettely Ryanairin ja Frankfurt-Hahnin lentoaseman välisistä vuosien 1999, 2002 ja 2005 sopimuksista. Ryanair totesi, että nämä sopimukset vastasivat markkinataloussijoittajaperiaatetta eikä niihin siksi liittynyt valtiontukea. |
| --- | --- |

(222)

Ryanair vastustaa komission päätöstä aloittaa muodollinen tutkintamenettely Ryanairin ja Frankfurt-Hahnin lentoaseman välisistä vuosien 1999, 2002 ja 2005 sopimuksista. Ryanair totesi, että nämä sopimukset vastasivat markkinataloussijoittajaperiaatetta eikä niihin siksi liittynyt valtiontukea.

| (223) | Ryanair esittää, ettei sille aiheutunut mitään etua, sillä sopimukset vastaavat tavanomaisia markkinaehtoja. Tässä yhteydessä lentoyhtiö väitti, että sopimusehtoja ei pidä verrata muilla saksalaisilla lentoasemilla käytössä oleviin ehtoihin vaan niihin sopimusehtoihin, joista Ryanair oli sopinut muiden halpalentoyhtiöitä palvelevien lentoasemien, kuten Blackpoolin ja Charleroin lentoasemien, kanssa. |
| --- | --- |

(223)

Ryanair esittää, ettei sille aiheutunut mitään etua, sillä sopimukset vastaavat tavanomaisia markkinaehtoja. Tässä yhteydessä lentoyhtiö väitti, että sopimusehtoja ei pidä verrata muilla saksalaisilla lentoasemilla käytössä oleviin ehtoihin vaan niihin sopimusehtoihin, joista Ryanair oli sopinut muiden halpalentoyhtiöitä palvelevien lentoasemien, kuten Blackpoolin ja Charleroin lentoasemien, kanssa.

| (224) | Markkinointituen osalta Ryanair esitti, että uusien reittikohteiden maksu toimii palkkiona lentotiheydestä ja että Frankfurt-Hahnin lentoaseman myöntämät alennukset olivat alan käytäntöjen mukaisia, sillä useat yksityisessä tai julkisessa omistuksessa olevat lentoasemat sovelsivat uusilla reittikohteilla vastaavia tai suurempia alennuksia. |
| --- | --- |

(224)

Markkinointituen osalta Ryanair esitti, että uusien reittikohteiden maksu toimii palkkiona lentotiheydestä ja että Frankfurt-Hahnin lentoaseman myöntämät alennukset olivat alan käytäntöjen mukaisia, sillä useat yksityisessä tai julkisessa omistuksessa olevat lentoasemat sovelsivat uusilla reittikohteilla vastaavia tai suurempia alennuksia.

| (225) | Lentoasemamaksujen soveltamisesta Ryanair esitti, että tavanomaiset markkinamaksut, jotka eivät ole epätavallisen alhaisia, täyttävät markkinataloussijoittajaperiaatteen. Sen mukaan tämän periaatteen täyttäminen ei edellytä välittömiä kannattavuusnäkymiä. Ennuste kannattavuuden saavuttamisesta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä olisi Ryanairin mielestä riittävä. Lisäksi Ryanair kiistää komission väitteen siitä, että Frankfurt-Hahnin lentoasema otti huomioon vain tietyt Ryanairin sopimuksen kustannukset tarkastellessaan, miten Ryanairin maksamat maksut kattavat sen kustannuksia, eikä lainkaan lentoaseman yleisen infrastruktuurin ja hallinnon kustannuksia. Kustannusten kattamisesta Ryanair totesi, että suunnitelmana ei missään vaiheessa ollut varata Frankfurt-Hahnin lentoasemaa yksinoikeudella Ryanairille. Se huomautti, että Frankfurt-Hahnin lentoasemaa käytettiin merkittävässä määrin myös rahtilentoasemana. Ryanairin mielestä sen olisi saatava maksuihin alennuksia suhteessa muihin lentoyhtiöihin, kun otetaan huomioon, että sen käsittelyvaatimukset ja toiminnot minimoivat lentoaseman kustannukset. |
| --- | --- |

(225)

Lentoasemamaksujen soveltamisesta Ryanair esitti, että tavanomaiset markkinamaksut, jotka eivät ole epätavallisen alhaisia, täyttävät markkinataloussijoittajaperiaatteen. Sen mukaan tämän periaatteen täyttäminen ei edellytä välittömiä kannattavuusnäkymiä. Ennuste kannattavuuden saavuttamisesta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä olisi Ryanairin mielestä riittävä. Lisäksi Ryanair kiistää komission väitteen siitä, että Frankfurt-Hahnin lentoasema otti huomioon vain tietyt Ryanairin sopimuksen kustannukset tarkastellessaan, miten Ryanairin maksamat maksut kattavat sen kustannuksia, eikä lainkaan lentoaseman yleisen infrastruktuurin ja hallinnon kustannuksia. Kustannusten kattamisesta Ryanair totesi, että suunnitelmana ei missään vaiheessa ollut varata Frankfurt-Hahnin lentoasemaa yksinoikeudella Ryanairille. Se huomautti, että Frankfurt-Hahnin lentoasemaa käytettiin merkittävässä määrin myös rahtilentoasemana. Ryanairin mielestä sen olisi saatava maksuihin alennuksia suhteessa muihin lentoyhtiöihin, kun otetaan huomioon, että sen käsittelyvaatimukset ja toiminnot minimoivat lentoaseman kustannukset.

| (226) | Lisäksi Ryanair esitti, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminta perustui ennakoitaviin kannattavuusnäkymiin. Ryanairin mukaan Frankfurt-Hahnin lentoasema toteutti taloudellisen ja strategisen selvityksen ennen sopimusten tekemistä, kuten markkinataloussijoittajan odotettaisiin toimivan. Ryanair totesi, että sen sitoumus tuottaa suuri matkustajamäärä varmistettiin vuodesta 2005 lähtien myös sopimussakolla ja että kyseisellä sopimuksella suurin riski kohdistui Ryanairiin, minkä vuoksi sopimus oli poikkeuksellisen edullinen Frankfurt-Hahnin lentoasemalle. Lisäksi Frankfurt-Hahnin lentoasema saattoi sopimusten avulla parantaa taloudellista tilannettaan. Frankfurt-Hahnin lentoasema oli sopimuksen teon yhteydessä tietoinen siitä, että vastaavat sopimukset, joita Ryanair oli tehnyt lentoasemien kanssa ympäri Eurooppaa, olivat osoittautuneet kannattaviksi. |
| --- | --- |

(226)

Lisäksi Ryanair esitti, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminta perustui ennakoitaviin kannattavuusnäkymiin. Ryanairin mukaan Frankfurt-Hahnin lentoasema toteutti taloudellisen ja strategisen selvityksen ennen sopimusten tekemistä, kuten markkinataloussijoittajan odotettaisiin toimivan. Ryanair totesi, että sen sitoumus tuottaa suuri matkustajamäärä varmistettiin vuodesta 2005 lähtien myös sopimussakolla ja että kyseisellä sopimuksella suurin riski kohdistui Ryanairiin, minkä vuoksi sopimus oli poikkeuksellisen edullinen Frankfurt-Hahnin lentoasemalle. Lisäksi Frankfurt-Hahnin lentoasema saattoi sopimusten avulla parantaa taloudellista tilannettaan. Frankfurt-Hahnin lentoasema oli sopimuksen teon yhteydessä tietoinen siitä, että vastaavat sopimukset, joita Ryanair oli tehnyt lentoasemien kanssa ympäri Eurooppaa, olivat osoittautuneet kannattaviksi.

| (227) | Lopuksi Ryanair panee merkille, että sen sopimukset Frankfurt-Hahnin lentoaseman kanssa eivät sisältäneet yksinoikeuslauseketta, joten muilla lentoyhtiöillä oli mahdollisuus hyödyntää samoja ehtoja kuin Ryanair edellyttäen, että ne olivat valmiit tarjoamaan lentoasemalle saman sitoumuksen kuin Ryanair. |
| --- | --- |

(227)

Lopuksi Ryanair panee merkille, että sen sopimukset Frankfurt-Hahnin lentoaseman kanssa eivät sisältäneet yksinoikeuslauseketta, joten muilla lentoyhtiöillä oli mahdollisuus hyödyntää samoja ehtoja kuin Ryanair edellyttäen, että ne olivat valmiit tarjoamaan lentoasemalle saman sitoumuksen kuin Ryanair.

| (228) | Ryanair esitti myös useita Oxeran laatimia muistioita ja professori Damien P. McLoughlinin laatiman analyysin. |
| --- | --- |

(228)

Ryanair esitti myös useita Oxeran laatimia muistioita ja professori Damien P. McLoughlinin laatiman analyysin.

Oxeran muistio 1 – Identifying the market benchmark in comparator analysis for MEOTs (Markkinaviitearvon määrittäminen vertailuanalyysissä sovellettaessa markkinataloustoimijatestiä). Ryanairiin liittyvät valtiontukiasiat, Oxeran muistio Ryanairille 9 päivänä huhtikuuta 2013

Oxeran muistio 1 – Identifying the market benchmark in comparator analysis for MEOTs (Markkinaviitearvon määrittäminen vertailuanalyysissä sovellettaessa markkinataloustoimijatestiä). Ryanairiin liittyvät valtiontukiasiat, Oxeran muistio Ryanairille 9 päivänä huhtikuuta 2013

| (229) | Oxera katsoi, että komission menetelmä, jossa vertailukohteiksi kelpuutetaan ainoastaan tarkasteltavana olevan lentoaseman vaikutusalueella sijaitsevat lentoasemat, on virheellinen. |
| --- | --- |

(229)

Oxera katsoi, että komission menetelmä, jossa vertailukohteiksi kelpuutetaan ainoastaan tarkasteltavana olevan lentoaseman vaikutusalueella sijaitsevat lentoasemat, on virheellinen.

| (230) | Oxera esittää lisäksi, ettei lähistöllä sijaitseville lentoasemille myönnetty valtiontuki vääristä vertailulentoasemilta kerättyjä markkinoiden vertailuhintoja. Markkinoiden viitehinta voidaan siten arvioida luotettavasti sovellettaessa markkinataloustoimijatestejä. |
| --- | --- |

(230)

Oxera esittää lisäksi, ettei lähistöllä sijaitseville lentoasemille myönnetty valtiontuki vääristä vertailulentoasemilta kerättyjä markkinoiden vertailuhintoja. Markkinoiden viitehinta voidaan siten arvioida luotettavasti sovellettaessa markkinataloustoimijatestejä.

| (231) | Näin menetellään, koska






  a) | vertailuanalyysien hyödyntäminen on yleistä sovellettaessa markkinataloustoimijatestiä muilla aloilla kuin valtiontukiasioissa; |
| --- | --- | --- |

(231)

Näin menetellään, koska

a)

vertailuanalyysien hyödyntäminen on yleistä sovellettaessa markkinataloustoimijatestiä muilla aloilla kuin valtiontukiasioissa;

| b) | yritykset vaikuttavat toistensa hinnoittelupäätöksiin vain, jos niiden tuotteet korvaavat toisensa tai täydentävät toisiaan; |
| --- | --- |

b)

yritykset vaikuttavat toistensa hinnoittelupäätöksiin vain, jos niiden tuotteet korvaavat toisensa tai täydentävät toisiaan;

| c) | samalla vaikutusalueella sijaitsevat lentoasemat eivät välttämättä kilpaile keskenään, ja annetuissa selvityksissä käytettyihin vertailulentoasemiin kohdistuu niiden omilla vaikutusalueilla vain vähän kilpailua valtion lentoasemien taholta (alle kolmannes vertailulentoasemien vaikutusalueella olevista kaupallisista lentoasemista on kokonaan valtion omistuksessa, eikä yhteenkään niistä kohdistunut valtiontukien tutkintamenettelyä (huhtikuusta 2013 alkaen)); |
| --- | --- |

c)

samalla vaikutusalueella sijaitsevat lentoasemat eivät välttämättä kilpaile keskenään, ja annetuissa selvityksissä käytettyihin vertailulentoasemiin kohdistuu niiden omilla vaikutusalueilla vain vähän kilpailua valtion lentoasemien taholta (alle kolmannes vertailulentoasemien vaikutusalueella olevista kaupallisista lentoasemista on kokonaan valtion omistuksessa, eikä yhteenkään niistä kohdistunut valtiontukien tutkintamenettelyä (huhtikuusta 2013 alkaen));

| d) | jopa silloin, kun vertailulentoasemiin kohdistuu kilpailua samalla vaikutusalueella sijaitsevien valtion lentoasemien taholta, saattaa olla syytä katsoa, että ne noudattavat markkinataloustoimijaperiaatetta (esimerkiksi siinä tapauksessa, että yksityisellä sektorilla on merkittävä omistusosuus tai lentoaseman pitäjänä on yksityinen taho); |
| --- | --- |

d)

jopa silloin, kun vertailulentoasemiin kohdistuu kilpailua samalla vaikutusalueella sijaitsevien valtion lentoasemien taholta, saattaa olla syytä katsoa, että ne noudattavat markkinataloustoimijaperiaatetta (esimerkiksi siinä tapauksessa, että yksityisellä sektorilla on merkittävä omistusosuus tai lentoaseman pitäjänä on yksityinen taho);

| e) | markkinataloustoimijaperiaatetta noudattavat lentoasemat eivät hinnoittele palvelujaan alle lisäkustannusten. |
| --- | --- |

e)

markkinataloustoimijaperiaatetta noudattavat lentoasemat eivät hinnoittele palvelujaan alle lisäkustannusten.

Oxeran muistio 2 – Principles underlying profitability analysis for MEOTs (Kannattavuusanalyysin perusperiaatteet markkinataloustoimijatestejä sovellettaessa). Ryanairiin liittyvät valtiontukiasiat, Oxeran muistio Ryanairille 9 päivänä huhtikuuta 2013

Oxeran muistio 2 – Principles underlying profitability analysis for MEOTs (Kannattavuusanalyysin perusperiaatteet markkinataloustoimijatestejä sovellettaessa). Ryanairiin liittyvät valtiontukiasiat, Oxeran muistio Ryanairille 9 päivänä huhtikuuta 2013

| (232) | Oxera väittää, että sen laatimassa kannattavuusanalyysissa, joka sisältyy komissiolle esitettyihin selvityksiin, noudatetaan periaatteita, joita harkitseva yksityissektorin sijoittaja soveltaisi, ja että siinä kuvastuu komission aiemmissa päätöksissä käyttämä lähestymistapa. |
| --- | --- |

(232)

Oxera väittää, että sen laatimassa kannattavuusanalyysissa, joka sisältyy komissiolle esitettyihin selvityksiin, noudatetaan periaatteita, joita harkitseva yksityissektorin sijoittaja soveltaisi, ja että siinä kuvastuu komission aiemmissa päätöksissä käyttämä lähestymistapa.

| (233) | Kannattavuusanalyysi perustuu seuraaviin periaatteisiin:






  a) | arviointi tehdään vaiheittain; |
| --- | --- | --- |

(233)

Kannattavuusanalyysi perustuu seuraaviin periaatteisiin:

a)

arviointi tehdään vaiheittain;

| b) | etukäteen laadittu liiketoimintasuunnitelma ei ole ehdoton vaatimus; |
| --- | --- |

b)

etukäteen laadittu liiketoimintasuunnitelma ei ole ehdoton vaatimus;

| c) | kun lentoasema ei ole ruuhkainen, asianmukainen hinnoittelumenetelmä perustuu single till -järjestelmään; |
| --- | --- |

c)

kun lentoasema ei ole ruuhkainen, asianmukainen hinnoittelumenetelmä perustuu single till -järjestelmään;

| d) | ainoastaan taloudelliseen toimintaan liittyvät toiminnassa olevan lentoaseman tulot on otettava huomioon; |
| --- | --- |

d)

ainoastaan taloudelliseen toimintaan liittyvät toiminnassa olevan lentoaseman tulot on otettava huomioon;

| e) | sopimuksen kokonaiskesto, mukaan lukien mahdolliset voimassaolon jatkamiset, on otettava huomioon; |
| --- | --- |

e)

sopimuksen kokonaiskesto, mukaan lukien mahdolliset voimassaolon jatkamiset, on otettava huomioon;

| f) | tulevat rahavirrat on diskontattava sopimusten kannattavuuden arvioimiseksi; |
| --- | --- |

f)

tulevat rahavirrat on diskontattava sopimusten kannattavuuden arvioimiseksi;

| g) | se, miten paljon Ryanairin ja lentoasemien väliset sopimukset lisäävät lentoasemien kannattavuutta, olisi arvioitava sisäistä korkokantaa koskevien ennusteiden tai nettonykyarvolaskelmien avulla. |
| --- | --- |

g)

se, miten paljon Ryanairin ja lentoasemien väliset sopimukset lisäävät lentoasemien kannattavuutta, olisi arvioitava sisäistä korkokantaa koskevien ennusteiden tai nettonykyarvolaskelmien avulla.

Ryanairille laadittu professori Damien P. McLoughlinin analyysi – Brand building: why and how small brands should invest in marketing (Tuotemerkin kehittäminen: miksi ja miten pienten tuotemerkkien olisi investoitava markkinointiin), 10 päivänä huhtikuuta 2013

Ryanairille laadittu professori Damien P. McLoughlinin analyysi – Brand building: why and how small brands should invest in marketing (Tuotemerkin kehittäminen: miksi ja miten pienten tuotemerkkien olisi investoitava markkinointiin), 10 päivänä huhtikuuta 2013

| (234) | Analyysin tarkoituksena on esitellä liiketaloudellista logiikkaa, johon alueelliset lentoasemat perustavat päätöksensä ostaa AMS:ltä mainontaa Ryanair.com-sivustolta. |
| --- | --- |

(234)

Analyysin tarkoituksena on esitellä liiketaloudellista logiikkaa, johon alueelliset lentoasemat perustavat päätöksensä ostaa AMS:ltä mainontaa Ryanair.com-sivustolta.

| (235) | Analyysissa väitetään, että on olemassa suuri määrä erittäin varteenotettavia, tunnettuja ja yleisesti käytettyjä lentoasemia. Heikompien kilpailijoiden on liiketoimintansa laajentamiseksi onnistuttava muuttamaan kuluttajien totuttua ostokäyttäytymistä. Pienehköjen alueellisten lentoasemien on löydettävä keino, jolla ne voivat välittää tuotemerkkiinsä liittyvää viestiä jatkuvasti mahdollisimman suurelle yleisölle. Niillä ei ole varaa käyttää perinteisiä markkinointiviestinnän muotoja. |
| --- | --- |

(235)

Analyysissa väitetään, että on olemassa suuri määrä erittäin varteenotettavia, tunnettuja ja yleisesti käytettyjä lentoasemia. Heikompien kilpailijoiden on liiketoimintansa laajentamiseksi onnistuttava muuttamaan kuluttajien totuttua ostokäyttäytymistä. Pienehköjen alueellisten lentoasemien on löydettävä keino, jolla ne voivat välittää tuotemerkkiinsä liittyvää viestiä jatkuvasti mahdollisimman suurelle yleisölle. Niillä ei ole varaa käyttää perinteisiä markkinointiviestinnän muotoja.

Oxeran muistiot 3 ja 4 – How should AMS Agreements be treated within the profitability analysis as part of the market operator test? (Miten AMS:n sopimuksia pitäisi käsitellä kannattavuusanalyysissa markkinatoimijatestin yhteydessä?), 17 ja 31 päivänä tammikuuta 2014

Oxeran muistiot 3 ja 4 – How should AMS Agreements be treated within the profitability analysis as part of the market operator test? (Miten AMS:n sopimuksia pitäisi käsitellä kannattavuusanalyysissa markkinatoimijatestin yhteydessä?), 17 ja 31 päivänä tammikuuta 2014

| (236) | Ryanair esitti muita konsulttiyrityksensä Oxeran laatimia selvityksiä. Näissä selvityksissä Oxera käsittelee niitä periaatteita, jotka Ryanairin mukaan on otettava huomioon markkinataloustoimijatestin yhteydessä kannattavuusanalyysissa, joka koskee yhtäältä Ryanairin ja lentoasemien välisiä lentoasemapalvelusopimuksia ja toisaalta AMS:n ja samojen lentoasemien välisiä markkinointipalvelusopimuksia. Ryanair korosti, että kyseiset selvitykset eivät millään tavoin muuta sen aiemmin ilmaisemaa kantaa, jonka mukaan lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimukset on analysoitava erillisissä markkinataloustoimijatesteissä. |
| --- | --- |

(236)

Ryanair esitti muita konsulttiyrityksensä Oxeran laatimia selvityksiä. Näissä selvityksissä Oxera käsittelee niitä periaatteita, jotka Ryanairin mukaan on otettava huomioon markkinataloustoimijatestin yhteydessä kannattavuusanalyysissa, joka koskee yhtäältä Ryanairin ja lentoasemien välisiä lentoasemapalvelusopimuksia ja toisaalta AMS:n ja samojen lentoasemien välisiä markkinointipalvelusopimuksia. Ryanair korosti, että kyseiset selvitykset eivät millään tavoin muuta sen aiemmin ilmaisemaa kantaa, jonka mukaan lentoasemapalvelu- ja markkinointisopimukset on analysoitava erillisissä markkinataloustoimijatesteissä.

| (237) | Selvitysten mukaan AMS:n saamat voitot on sisällytettävä tuloina yhteiseen kannattavuusanalyysiin, kun taas AMS:n kulut olisi sisällytettävä kustannuksiin. Tätä varten selvityksissä ehdotetaan kassavirtaan perustuvan menetelmän soveltamista yhteiseen kannattavuusanalyysiin siten, että lentoasemien AMS:stä johtuvia menoja voitaisiin pitää lisätoimintamenoina. |
| --- | --- |

(237)

Selvitysten mukaan AMS:n saamat voitot on sisällytettävä tuloina yhteiseen kannattavuusanalyysiin, kun taas AMS:n kulut olisi sisällytettävä kustannuksiin. Tätä varten selvityksissä ehdotetaan kassavirtaan perustuvan menetelmän soveltamista yhteiseen kannattavuusanalyysiin siten, että lentoasemien AMS:stä johtuvia menoja voitaisiin pitää lisätoimintamenoina.

| (238) | Selvityksissä korostetaan, että markkinointitoimilla edistetään tuotemerkin arvon muodostumista ja tukemista ja että sen ansiosta syntyy vaikutuksia ja etuja paitsi sopimuksen voimassaoloaikana myös sen päätyttyä. Tämä pitäisi paikkansa erityisesti, jos Ryanairin lentoaseman kanssa tekemä sopimus saisi muut lentoyhtiöt sijoittautumaan samalle lentoasemalle, mikä puolestaan houkuttelisi uusia myymälöitä sijoittumaan sinne ja lisäisi näin ollen lentoaseman muita kuin ilmailuun liittyviä tuloja. Ryanair toteaa, että jos komissio tekee yhteisen kannattavuusanalyysin, kyseiset hyödyt on otettava huomioon luokittelemalla AMS:n kulut lisätoimintamenoiksi, joista vähennetään AMS:n maksut. |
| --- | --- |

(238)

Selvityksissä korostetaan, että markkinointitoimilla edistetään tuotemerkin arvon muodostumista ja tukemista ja että sen ansiosta syntyy vaikutuksia ja etuja paitsi sopimuksen voimassaoloaikana myös sen päätyttyä. Tämä pitäisi paikkansa erityisesti, jos Ryanairin lentoaseman kanssa tekemä sopimus saisi muut lentoyhtiöt sijoittautumaan samalle lentoasemalle, mikä puolestaan houkuttelisi uusia myymälöitä sijoittumaan sinne ja lisäisi näin ollen lentoaseman muita kuin ilmailuun liittyviä tuloja. Ryanair toteaa, että jos komissio tekee yhteisen kannattavuusanalyysin, kyseiset hyödyt on otettava huomioon luokittelemalla AMS:n kulut lisätoimintamenoiksi, joista vähennetään AMS:n maksut.

| (239) | Ryanair katsoo lisäksi, että arvioituihin lisävoittoihin olisi lentoasemapalvelusopimuksen päättyessä sisällytettävä tuleva arvo (jotta otettaisiin huomioon sopimuksen päättymisen jälkeen muodostuva arvo). Tulevaa arvoa voitaisiin mukauttaa ns. jatkumistodennäköisyyden perusteella arvioimalla, onko odotettavissa, että tuotot säilyvät Ryanairin kanssa tehdyn sopimuksen päättymisen jälkeen tai jos samankaltaisista ehdoista sovitaan muiden lentoyhtiöiden kanssa. Ryanair katsoo, että silloin olisi mahdollista laskea alhaisempi raja-arvo eduille, joita on koitunut yhteisesti AMS:n kanssa tehdystä sopimuksesta ja lentoasemapalvelusopimuksesta, ja ottaa laskelmassa huomioon lisätuottojen epävarmuus lentoasemapalvelusopimuksen päättymisen jälkeen. |
| --- | --- |

(239)

Ryanair katsoo lisäksi, että arvioituihin lisävoittoihin olisi lentoasemapalvelusopimuksen päättyessä sisällytettävä tuleva arvo (jotta otettaisiin huomioon sopimuksen päättymisen jälkeen muodostuva arvo). Tulevaa arvoa voitaisiin mukauttaa ns. jatkumistodennäköisyyden perusteella arvioimalla, onko odotettavissa, että tuotot säilyvät Ryanairin kanssa tehdyn sopimuksen päättymisen jälkeen tai jos samankaltaisista ehdoista sovitaan muiden lentoyhtiöiden kanssa. Ryanair katsoo, että silloin olisi mahdollista laskea alhaisempi raja-arvo eduille, joita on koitunut yhteisesti AMS:n kanssa tehdystä sopimuksesta ja lentoasemapalvelusopimuksesta, ja ottaa laskelmassa huomioon lisätuottojen epävarmuus lentoasemapalvelusopimuksen päättymisen jälkeen.

| (240) | Tämän menettelyn täydentämiseksi selvityksissä esitetään yhteenveto tutkimustuloksista, jotka koskevat markkinoinnin vaikutuksia tuotemerkin arvoon. Mainittujen tutkimusten mukaan markkinointi voi tukea tuotemerkin arvoa ja auttaa asiakaskunnan luomisessa. Selvitysten mukaan markkinointi Ryanair.com-sivustolla lisää lentoaseman tapauksessa merkittävästi tuotemerkin näkyvyyttä. Selvityksissä todetaan vielä, että pienehköt alueelliset lentoasemat, jotka haluavat lisätä lentoliikennettään, voivat siksi erityisesti lisätä tuotemerkkinsä arvoa tekemällä markkinointisopimuksen AMS:n kanssa. |
| --- | --- |

(240)

Tämän menettelyn täydentämiseksi selvityksissä esitetään yhteenveto tutkimustuloksista, jotka koskevat markkinoinnin vaikutuksia tuotemerkin arvoon. Mainittujen tutkimusten mukaan markkinointi voi tukea tuotemerkin arvoa ja auttaa asiakaskunnan luomisessa. Selvitysten mukaan markkinointi Ryanair.com-sivustolla lisää lentoaseman tapauksessa merkittävästi tuotemerkin näkyvyyttä. Selvityksissä todetaan vielä, että pienehköt alueelliset lentoasemat, jotka haluavat lisätä lentoliikennettään, voivat siksi erityisesti lisätä tuotemerkkinsä arvoa tekemällä markkinointisopimuksen AMS:n kanssa.

| (241) | Selvityksissä todetaan lopuksi, että kassavirtaan perustuva menetelmä on suositeltavampi kuin aktivointimenetelmä, jossa AMS:n tarjoamien markkinointipalvelujen kustannuksia pidettäisiin aineettomaan käyttöomaisuuteen (toisin sanoen tuotemerkin arvoon) kohdistuvina pääomamenoina (39). Aktivointimenetelmässä otettaisiin huomioon vain lentoaseman aineettomasta käyttöomaisuudesta johtuva osuus markkinointikustannuksista. Markkinointikustannuksia pidettäisiin aineettomaan käyttöomaisuuteen sisältyvinä pääomamenoina, ja sen jälkeen niiden arvoa alennettaisiin sopimuksen voimassaolon ajaksi siten, että jäännösarvo otetaan huomioon lentoasemapalvelusopimuksen arvioidun päättymisen ajankohtana. Tässä menettelyssä ei otettaisi huomioon Ryanairin kanssa tehdystä lentoasemapalvelusopimuksesta syntyviä lisätuottoja, ja aineettoman käyttöomaisuuden arvon laskemista vaikeuttaisivat myös tuotemerkin kustannukset ja omaisuuserän käyttöajanjakso. Selvitysten mukaan kassavirtamenetelmä on lisäksi aktivointimenetelmää tarkoituksenmukaisempi, koska viimeksi mainitussa menetelmässä ei hyödynnettäisi etuja, joita lentoaseman odotetaan saavan Ryanairin kanssa tehtävän lentoasemapalvelusopimuksen ansiosta. |
| --- | --- |

(241)

Selvityksissä todetaan lopuksi, että kassavirtaan perustuva menetelmä on suositeltavampi kuin aktivointimenetelmä, jossa AMS:n tarjoamien markkinointipalvelujen kustannuksia pidettäisiin aineettomaan käyttöomaisuuteen (toisin sanoen tuotemerkin arvoon) kohdistuvina pääomamenoina (39). Aktivointimenetelmässä otettaisiin huomioon vain lentoaseman aineettomasta käyttöomaisuudesta johtuva osuus markkinointikustannuksista. Markkinointikustannuksia pidettäisiin aineettomaan käyttöomaisuuteen sisältyvinä pääomamenoina, ja sen jälkeen niiden arvoa alennettaisiin sopimuksen voimassaolon ajaksi siten, että jäännösarvo otetaan huomioon lentoasemapalvelusopimuksen arvioidun päättymisen ajankohtana. Tässä menettelyssä ei otettaisi huomioon Ryanairin kanssa tehdystä lentoasemapalvelusopimuksesta syntyviä lisätuottoja, ja aineettoman käyttöomaisuuden arvon laskemista vaikeuttaisivat myös tuotemerkin kustannukset ja omaisuuserän käyttöajanjakso. Selvitysten mukaan kassavirtamenetelmä on lisäksi aktivointimenetelmää tarkoituksenmukaisempi, koska viimeksi mainitussa menetelmässä ei hyödynnettäisi etuja, joita lentoaseman odotetaan saavan Ryanairin kanssa tehtävän lentoasemapalvelusopimuksen ansiosta.

39

Oxeran selvitys – Economic MEOP assessment: Frankfurt Hahn Airport (Taloudellinen markkinataloustoimijaperiaatteen arviointi: Frankfurt-Hahnin lentoasema), 11 päivänä elokuuta 2014

Oxeran selvitys – Economic MEOP assessment: Frankfurt Hahn Airport (Taloudellinen markkinataloustoimijaperiaatteen arviointi: Frankfurt-Hahnin lentoasema), 11 päivänä elokuuta 2014

| (242) | Ryanair toimitti uusia Oxeran laatimia selvityksiä, joissa käsitellään Frankfurt-Hahnin lentoaseman ja Ryanairin välillä vuosina 1999, 2002 ja 2005 tehtyjä sopimuksia. Ryanairin vuoden 2005 sopimuksen arvioinnissa otetaan lisäksi huomioon markkinointisopimus, joka tehtiin suoraan Rheinland-Pfalzin osavaltion kanssa. Ryanairin sopimuksista laadittu Oxeran arviointi perustuu tietoihin, jotka olivat lentoaseman käytettävissä sopimuksen tekohetkellä. |
| --- | --- |

(242)

Ryanair toimitti uusia Oxeran laatimia selvityksiä, joissa käsitellään Frankfurt-Hahnin lentoaseman ja Ryanairin välillä vuosina 1999, 2002 ja 2005 tehtyjä sopimuksia. Ryanairin vuoden 2005 sopimuksen arvioinnissa otetaan lisäksi huomioon markkinointisopimus, joka tehtiin suoraan Rheinland-Pfalzin osavaltion kanssa. Ryanairin sopimuksista laadittu Oxeran arviointi perustuu tietoihin, jotka olivat lentoaseman käytettävissä sopimuksen tekohetkellä.

Ryanairin vuoden 1999 sopimus

Ryanairin vuoden 1999 sopimus

| (243) | Selvityksen mukaan Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen analyysi perustuu liiketoimintasuunnitelmaan, jonka FFHG on laatinut 25 päivänä toukokuuta 1999 eli ennen sopimuksen tekemistä. Selvityksessä todetaan, että ilmailutulot on laskettu Ryanairin vuoden 1999 sopimuksessa määritettyjen maksujen pohjalta. Lisätoimintamenoja koskevat arviot perustuvat FFHG:n omiin arvioihin. Selvityksessä huomautetaan, että palontorjuntakustannuksia, joiden katsotaan yleensä kuuluvan yleisen edun piiriin, ei otettu huomioon. Sama koskee infrastruktuuri-investointeja.

  Taulukko 16


  Ryanairin vuoden 1999 sopimusta koskeva Oxeran asteittainen kannattavuusarviointi
   (40)

  (...) |
| --- | --- |

(243)

Selvityksen mukaan Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen analyysi perustuu liiketoimintasuunnitelmaan, jonka FFHG on laatinut 25 päivänä toukokuuta 1999 eli ennen sopimuksen tekemistä. Selvityksessä todetaan, että ilmailutulot on laskettu Ryanairin vuoden 1999 sopimuksessa määritettyjen maksujen pohjalta. Lisätoimintamenoja koskevat arviot perustuvat FFHG:n omiin arvioihin. Selvityksessä huomautetaan, että palontorjuntakustannuksia, joiden katsotaan yleensä kuuluvan yleisen edun piiriin, ei otettu huomioon. Sama koskee infrastruktuuri-investointeja.

Taulukko 16

Taulukko 16

Ryanairin vuoden 1999 sopimusta koskeva Oxeran asteittainen kannattavuusarviointi
   (40)

Ryanairin vuoden 1999 sopimusta koskeva Oxeran asteittainen kannattavuusarviointi

40

(...)

Ryanairin vuoden 2002 sopimus

Ryanairin vuoden 2002 sopimus

| (244) | Selvityksessä todetaan, että matkustajien kokonaismääriä koskevat ennusteet ovat peräisin marraskuussa 2002 laaditusta FFHG:n liiketoimintasuunnitelmasta, sillä se on ainoa saatavilla oleva asiakirja, joka sisältää liikenne-ennusteita kyseiselle ajanjaksolle. Selvityksen mukaan ilmailutulot on laskettu Ryanairin vuoden 2002 sopimuksessa määritettyjen maksujen pohjalta. Muut kuin ilmailuun liittyvät tulot on saatu marraskuussa 2002 laaditusta FFHG:n liiketoimintasuunnitelmasta, joka on ainoa Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen aikoihin laadittu asiakirja, jossa esitetään muiden kuin ilmailuun liittyvien tulojen ennusteita. |
| --- | --- |

(244)

Selvityksessä todetaan, että matkustajien kokonaismääriä koskevat ennusteet ovat peräisin marraskuussa 2002 laaditusta FFHG:n liiketoimintasuunnitelmasta, sillä se on ainoa saatavilla oleva asiakirja, joka sisältää liikenne-ennusteita kyseiselle ajanjaksolle. Selvityksen mukaan ilmailutulot on laskettu Ryanairin vuoden 2002 sopimuksessa määritettyjen maksujen pohjalta. Muut kuin ilmailuun liittyvät tulot on saatu marraskuussa 2002 laaditusta FFHG:n liiketoimintasuunnitelmasta, joka on ainoa Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen aikoihin laadittu asiakirja, jossa esitetään muiden kuin ilmailuun liittyvien tulojen ennusteita.

| (245) | Matkustajakohtaisia toimintakustannuksia koskevat ennusteet perustuvat FFHG:n omaan selvitykseen, jossa käsitellään lisätoimintamenoja Ryanairin lähtevää matkustajaa kohden. Investointisuunnitelma on laadittu marraskuussa 2000.

  Taulukko 17


  Ryanairin vuoden 2002 sopimusta koskeva Oxeran asteittainen kannattavuusarviointi
   (41)

  (...) |
| --- | --- |

(245)

Matkustajakohtaisia toimintakustannuksia koskevat ennusteet perustuvat FFHG:n omaan selvitykseen, jossa käsitellään lisätoimintamenoja Ryanairin lähtevää matkustajaa kohden. Investointisuunnitelma on laadittu marraskuussa 2000.

Taulukko 17

Taulukko 17

Ryanairin vuoden 2002 sopimusta koskeva Oxeran asteittainen kannattavuusarviointi
   (41)

Ryanairin vuoden 2002 sopimusta koskeva Oxeran asteittainen kannattavuusarviointi

41

(...)

6.2   LUFTHANSA JA BDF

LUFTHANSA JA BDF

| (246) | Lufthansa ja Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V. (Saksan lentoyhtiöiden liitto), jäljempänä ’BDF’, toimittivat menettelyn aloittamista koskevaan vuoden 2008 päätökseen kattavia tietoja ja huomautuksia, jotka esitetään tiivistetysti jäljempänä. |
| --- | --- |

(246)

Lufthansa ja Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V. (Saksan lentoyhtiöiden liitto), jäljempänä ’BDF’, toimittivat menettelyn aloittamista koskevaan vuoden 2008 päätökseen kattavia tietoja ja huomautuksia, jotka esitetään tiivistetysti jäljempänä.

Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V.

| (247) | Lufthansa ja BDF totesivat, että FFHG:n ja sen edeltäjien tappiot vuodesta 1998 vuoteen 2009 olivat yhteensä 161 miljoonaa euroa ja että FFHG ei saavuttanut positiivista käyttökatetta myöskään vuonna 2006, vaikka se näin väittää. Tältä osin Lufthansa ja BDF väittävät, että heikosti positiivinen käyttökate oli mahdollista vasta sen jälkeen, kun aiemmat vastuut oli vapautettu, millä vähennettiin toimintatappioita. Siten Lufthansa ja BDF esittävät, että komission olisi saatava käyttöönsä kaikki FFHG:n vuotuiset taseet. Lufthansa esitti, että toisin kuin Saksa on todennut, investointien poistot eivät lisääntyneet huomattavasti vuosien aikana eikä niitä voida pitää erittäin korkeina verrattuna Ryanairille tarjotun markkinointituen kustannuksiin, jotka on sisällytetty muihin toimintakustannuksiin, kuten taulukossa 18 esitetään. Lufthansa ja BDF esittivät myös, että komission olisi pyydettävä FFHG:n kaikki julkaisemattomat vuotuiset taseet.

  Taulukko 18


  Poistojen ja muiden toimintakustannusten suhde












  (euroa) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Poistot | 4 477 257 | 5 325 627 | 5 423 627 | 6 045 387 | 7 699 330 |
| Tappiot | 8 217 199 | 13 355 347 | 19 993 895 | 17 832 868 | 16 797 889 |
| Muut toimintakustannukset | (...) | 5 692 808 | 11 434 306 | 10 521 273 | 11 454 363 |

(247)

Lufthansa ja BDF totesivat, että FFHG:n ja sen edeltäjien tappiot vuodesta 1998 vuoteen 2009 olivat yhteensä 161 miljoonaa euroa ja että FFHG ei saavuttanut positiivista käyttökatetta myöskään vuonna 2006, vaikka se näin väittää. Tältä osin Lufthansa ja BDF väittävät, että heikosti positiivinen käyttökate oli mahdollista vasta sen jälkeen, kun aiemmat vastuut oli vapautettu, millä vähennettiin toimintatappioita. Siten Lufthansa ja BDF esittävät, että komission olisi saatava käyttöönsä kaikki FFHG:n vuotuiset taseet. Lufthansa esitti, että toisin kuin Saksa on todennut, investointien poistot eivät lisääntyneet huomattavasti vuosien aikana eikä niitä voida pitää erittäin korkeina verrattuna Ryanairille tarjotun markkinointituen kustannuksiin, jotka on sisällytetty muihin toimintakustannuksiin, kuten taulukossa 18 esitetään. Lufthansa ja BDF esittivät myös, että komission olisi pyydettävä FFHG:n kaikki julkaisemattomat vuotuiset taseet.

muihin toimintakustannuksiin

Taulukko 18

Taulukko 18

Poistojen ja muiden toimintakustannusten suhde

Poistojen ja muiden toimintakustannusten suhde

(euroa)

(euroa)

2000

2000

2001

2001

2002

2002

2003

2003

2004

2004

Poistot

4 477 257

5 325 627

5 423 627

6 045 387

7 699 330

Tappiot

8 217 199

13 355 347

19 993 895

17 832 868

16 797 889

Muut toimintakustannukset

(...)

5 692 808

11 434 306

10 521 273

11 454 363

| (248) | Lufthansa ja BDF väittivät myös, että Saksan esittämää selvitystä, joka sisältää tilastotietoja FFHG:n vaikutuksista matkailuun Hunsrückin alueella ja Rheinland-Pfalzin osavaltiossa, ei pitäisi ottaa huomioon, sillä matkustajamäärän kasvua ja työpaikkojen lisääntymistä lentoaseman ympäristössä kuvaavat luvut ovat peräisin FFHG:ltä eivätkä selvityksen laatijat ole tarkistaneet niitä. Lufthansa ja BDF esittivät, että jo selvityksen valmistelun aikana oli tiedossa, että luvut eivät olleet todenmukaisia. |
| --- | --- |

(248)

Lufthansa ja BDF väittivät myös, että Saksan esittämää selvitystä, joka sisältää tilastotietoja FFHG:n vaikutuksista matkailuun Hunsrückin alueella ja Rheinland-Pfalzin osavaltiossa, ei pitäisi ottaa huomioon, sillä matkustajamäärän kasvua ja työpaikkojen lisääntymistä lentoaseman ympäristössä kuvaavat luvut ovat peräisin FFHG:ltä eivätkä selvityksen laatijat ole tarkistaneet niitä. Lufthansa ja BDF esittivät, että jo selvityksen valmistelun aikana oli tiedossa, että luvut eivät olleet todenmukaisia.

| (249) | Lufthansan ja BDF:n mukaan FFHG:llä ei ollut selkeää liiketoimintamallia, mikä kävi ilmi siitä, että lentoaseman laajennussuunnitelmat muuttuivat jatkuvasti. Nämä suunnitelmat liittyivät esimerkiksi ostoskeskuksiin tai retkikohteisiin eivätkä mitenkään lentoaseman toimintaan. Lufthansan ja BDF:n mukaan FFHG antoi myös ristiriitaisia ilmoituksia, joiden mukaan Frankfurt-Hahnin lentoaseman olisi pitänyt olla kannattava ensin vuoteen 2005, sen jälkeen vuoteen 2008 ja lopulta vuoteen 2013 mennessä. Nämä ilmoitukset viittaavat siihen, ettei yhtenäistä liiketoimintasuunnitelmaa noudatettu. Viimeisin ennuste, jonka mukaan Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminta muuttuisi kannattavaksi vuodesta 2016 lähtien, vaikuttaisi siten epävarmalta, ja tämä ennuste perustuikin nähtävästi siihen oletukseen, että lentoasemalla tehtäisiin mittavia lisäinvestointeja. Näiden investointien alkuperä oli Lufthansan ja BDF:n mukaan kuitenkin täysin epäselvä. |
| --- | --- |

(249)

Lufthansan ja BDF:n mukaan FFHG:llä ei ollut selkeää liiketoimintamallia, mikä kävi ilmi siitä, että lentoaseman laajennussuunnitelmat muuttuivat jatkuvasti. Nämä suunnitelmat liittyivät esimerkiksi ostoskeskuksiin tai retkikohteisiin eivätkä mitenkään lentoaseman toimintaan. Lufthansan ja BDF:n mukaan FFHG antoi myös ristiriitaisia ilmoituksia, joiden mukaan Frankfurt-Hahnin lentoaseman olisi pitänyt olla kannattava ensin vuoteen 2005, sen jälkeen vuoteen 2008 ja lopulta vuoteen 2013 mennessä. Nämä ilmoitukset viittaavat siihen, ettei yhtenäistä liiketoimintasuunnitelmaa noudatettu. Viimeisin ennuste, jonka mukaan Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminta muuttuisi kannattavaksi vuodesta 2016 lähtien, vaikuttaisi siten epävarmalta, ja tämä ennuste perustuikin nähtävästi siihen oletukseen, että lentoasemalla tehtäisiin mittavia lisäinvestointeja. Näiden investointien alkuperä oli Lufthansan ja BDF:n mukaan kuitenkin täysin epäselvä.

| (250) | Lisäksi Lufthansa ja BDF totesivat, että toisin kuin Saksa väitti, PwC ei ole laatinut asianmukaista markkinataloustoimijatestiä, sillä sen arvioinnissa on ainakin kaksi kohtaa, joissa ei oteta unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä huomioon. |
| --- | --- |

(250)

Lisäksi Lufthansa ja BDF totesivat, että toisin kuin Saksa väitti, PwC ei ole laatinut asianmukaista markkinataloustoimijatestiä, sillä sen arvioinnissa on ainakin kaksi kohtaa, joissa ei oteta unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä huomioon.

| (251) | Ensinnäkin Lufthansa ja BDF viittasivat Saksan perusteluihin, joiden mukaan Fraport voisi FFHG:n osakkeenomistajana korvata sen kertyneitä tappioita. Tässä yhteydessä Lufthansa ja BDF esittivät, että Saksan perusteluja ei voida hyväksyä, sillä olennaista ei ole se, voidaanko tappioita korvata yritysryhmässä, vaan se, ovatko toteutetut yksittäiset toimenpiteet sellaisia, jotka myös markkinataloussijoittaja olisi toteuttanut (vai ei). |
| --- | --- |

(251)

Ensinnäkin Lufthansa ja BDF viittasivat Saksan perusteluihin, joiden mukaan Fraport voisi FFHG:n osakkeenomistajana korvata sen kertyneitä tappioita. Tässä yhteydessä Lufthansa ja BDF esittivät, että Saksan perusteluja ei voida hyväksyä, sillä olennaista ei ole se, voidaanko tappioita korvata yritysryhmässä, vaan se, ovatko toteutetut yksittäiset toimenpiteet sellaisia, jotka myös markkinataloussijoittaja olisi toteuttanut (vai ei).

| (252) | Toiseksi Lufthansa ja BDF esittivät, että PwC:n arvioinnissa esitettyjen perustelujen avulla ei voida osoittaa, että markkinataloussijoittaja olisi tehnyt saman päätöksen, sillä PwC esitti esimerkiksi Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen osalta, että tappioita voitaisiin vähentää lisäämällä matkustajamääriä. Lufthansa ja BDF viittasivat asiaan WestLB, jonka mukaan markkinataloussijoittaja ”pyrkii järkevästi maksimoimaan sijoituksensa tuoton olosuhteiden ja lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin etujensa täyttymisen valossa myös silloin, kun se sijoittaa yhtiöön, jonka osakepääomasta se omistaa jo osuuden” (42). Sen vuoksi tappioiden vähentäminen ei olisi riittävä toimenpide markkinataloustoimijatestin vaatimusten täyttymiseksi, mikä Lufthansan ja BDF:n mukaan tarkoittaa, että PwC jätti unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön huomiotta tältä osin. Lisäksi ne huomauttivat, että FFHG:n puolesta toimitettuun arviointiin ei sisältynyt omaa markkinataloustoimijatestiä, vaan siinä ainoastaan viitattiin PwC:n laatimaan testiin. |
| --- | --- |

(252)

Toiseksi Lufthansa ja BDF esittivät, että PwC:n arvioinnissa esitettyjen perustelujen avulla ei voida osoittaa, että markkinataloussijoittaja olisi tehnyt saman päätöksen, sillä PwC esitti esimerkiksi Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen osalta, että tappioita voitaisiin vähentää lisäämällä matkustajamääriä. Lufthansa ja BDF viittasivat asiaan WestLB, jonka mukaan markkinataloussijoittaja ”pyrkii järkevästi maksimoimaan sijoituksensa tuoton olosuhteiden ja lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin etujensa täyttymisen valossa myös silloin, kun se sijoittaa yhtiöön, jonka osakepääomasta se omistaa jo osuuden” (42). Sen vuoksi tappioiden vähentäminen ei olisi riittävä toimenpide markkinataloustoimijatestin vaatimusten täyttymiseksi, mikä Lufthansan ja BDF:n mukaan tarkoittaa, että PwC jätti unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön huomiotta tältä osin. Lisäksi ne huomauttivat, että FFHG:n puolesta toimitettuun arviointiin ei sisältynyt omaa markkinataloustoimijatestiä, vaan siinä ainoastaan viitattiin PwC:n laatimaan testiin.

WestLB

pyrkii järkevästi maksimoimaan sijoituksensa tuoton olosuhteiden ja lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin etujensa täyttymisen valossa myös silloin, kun se sijoittaa yhtiöön, jonka osakepääomasta se omistaa jo osuuden

42

| (253) | Lufthansa ja BDF kiistivät PwC:n pääomankorotusten yhteydessä esittämän väitteen siitä, että pitkät, yli 30 vuoden suunnitelmat ja investointien yli 20 vuoden kuoletusaika olisivat tavanomaisia liiketoimintakäytäntöjä infrastruktuuri-investoinneissa (ks. menettelyn aloittamista koskevan vuoden 2008 päätöksen johdanto-osan 103 kappale). Tässä yhteydessä Lufthansa ja BDF väittivät, että PwC:n tekemät vertaukset Budapestin lentoaseman, Da Vincin ja Campianon lentoasemien, Spartan lentoaseman ja Belfast Cityn lentoaseman käyttöoikeussopimuksiin olivat täysin perusteettomia, sillä yhdenkään näiden lentoasemien tilannetta ei voida missään suhteessa verrata FFHG:n ja Frankfurt-Hahnin lentoaseman tilanteeseen. Lufthansa ja BDF esittivät, että toisin kuin kaikki PwC:n mainitsemat lentoasemat Frankfurt-Hahnin lentoasema oli sotilaslentoasema, joka otettiin siviili-ilmailukäyttöön suurelta osin vasta vuonna 1999 ja jota siten tuettiin kehittämällä infrastruktuuria räätälöidysti Ryanairin tarpeisiin. Tästä syystä kannattavuusraja-analyysi ei Lufthansan ja BDF:n mukaan ole asianmukainen, sillä siinä ei otettu huomioon terminaalin kustannuksia. |
| --- | --- |

(253)

Lufthansa ja BDF kiistivät PwC:n pääomankorotusten yhteydessä esittämän väitteen siitä, että pitkät, yli 30 vuoden suunnitelmat ja investointien yli 20 vuoden kuoletusaika olisivat tavanomaisia liiketoimintakäytäntöjä infrastruktuuri-investoinneissa (ks. menettelyn aloittamista koskevan vuoden 2008 päätöksen johdanto-osan 103 kappale). Tässä yhteydessä Lufthansa ja BDF väittivät, että PwC:n tekemät vertaukset Budapestin lentoaseman, Da Vincin ja Campianon lentoasemien, Spartan lentoaseman ja Belfast Cityn lentoaseman käyttöoikeussopimuksiin olivat täysin perusteettomia, sillä yhdenkään näiden lentoasemien tilannetta ei voida missään suhteessa verrata FFHG:n ja Frankfurt-Hahnin lentoaseman tilanteeseen. Lufthansa ja BDF esittivät, että toisin kuin kaikki PwC:n mainitsemat lentoasemat Frankfurt-Hahnin lentoasema oli sotilaslentoasema, joka otettiin siviili-ilmailukäyttöön suurelta osin vasta vuonna 1999 ja jota siten tuettiin kehittämällä infrastruktuuria räätälöidysti Ryanairin tarpeisiin. Tästä syystä kannattavuusraja-analyysi ei Lufthansan ja BDF:n mukaan ole asianmukainen, sillä siinä ei otettu huomioon terminaalin kustannuksia.

| (254) | Lufthansa ja BDF esittivät myös menettelyn aloittamista koskevan vuoden 2008 päätöksen perusteella, että turvallisuusmaksujen liialliset korvaukset ovat selvästi valtiontukea. Tältä osin ne perustelivat, että ensinnäkään turvatarkastuksista ei järjestetty julkista tarjouskilpailua. Niiden mukaan julkisia hankintoja koskevia sääntöjä ei noudatettu, minkä vuoksi on oletusarvoisesti katsottava, ettei palvelua hankittu edullisimmalla hinnalla. Toiseksi Lufthansa ja BDF katsoivat, että Saksan lainsäädännön mukaan turvallisuusmaksut on mukautettava todellisiin ja välttämättömiin kustannuksiin. Lufthansa ja BDF huomauttivat, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman maksut säilytettiin samalla tasolla vuosina 2003–2008, kun taas muilla lentoasemilla oli nähtävissä liikenteen vaihtelua. |
| --- | --- |

(254)

Lufthansa ja BDF esittivät myös menettelyn aloittamista koskevan vuoden 2008 päätöksen perusteella, että turvallisuusmaksujen liialliset korvaukset ovat selvästi valtiontukea. Tältä osin ne perustelivat, että ensinnäkään turvatarkastuksista ei järjestetty julkista tarjouskilpailua. Niiden mukaan julkisia hankintoja koskevia sääntöjä ei noudatettu, minkä vuoksi on oletusarvoisesti katsottava, ettei palvelua hankittu edullisimmalla hinnalla. Toiseksi Lufthansa ja BDF katsoivat, että Saksan lainsäädännön mukaan turvallisuusmaksut on mukautettava todellisiin ja välttämättömiin kustannuksiin. Lufthansa ja BDF huomauttivat, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman maksut säilytettiin samalla tasolla vuosina 2003–2008, kun taas muilla lentoasemilla oli nähtävissä liikenteen vaihtelua.

| (255) | Vastoin oikeudellista arviointia koskevia Saksan huomautuksia Lufthansa ja BDF katsoivat, että Fraportin FFHG:lle myöntämä tuki oli peräisin valtion varoista. Niiden mukaan Fraport on selvästi myöntänyt vuosien 2001–2006 taseissaan, että julkisten osakkeenomistajien välisen konsernisopimuksen vuoksi se on riippuvuussuhteessa ja julkisessa omistuksessa oleva yritys. Tältä osin Lufthansa ja BDF esittävät useita näkökohtia, jotka osoittavat Fraportin varojen olleen tuomion Stardust Marine (43) sekä komission direktiivin 2006/111/EY (44) 2 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaan valtion varoja. |
| --- | --- |

(255)

Vastoin oikeudellista arviointia koskevia Saksan huomautuksia Lufthansa ja BDF katsoivat, että Fraportin FFHG:lle myöntämä tuki oli peräisin valtion varoista. Niiden mukaan Fraport on selvästi myöntänyt vuosien 2001–2006 taseissaan, että julkisten osakkeenomistajien välisen konsernisopimuksen vuoksi se on riippuvuussuhteessa ja julkisessa omistuksessa oleva yritys. Tältä osin Lufthansa ja BDF esittävät useita näkökohtia, jotka osoittavat Fraportin varojen olleen tuomion Stardust Marine (43) sekä komission direktiivin 2006/111/EY (44) 2 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaan valtion varoja.

riippuvuussuhteessa ja julkisessa omistuksessa oleva yritys

Stardust Marine

43

44

| (256) | Lisäksi Lufthansa ja BDF katsoivat, että Fraportin toimet johtuvat valtiosta. Ne viittasivat tältä osin useisiin näkökohtiin, kuten siihen, että FFHG:n osakkeenomistajien, Rheinland-Pfalzin osavaltion ja Fraportin, yhtiökokouksessa sovittiin Ryanairin sopimusten tekemisestä. Lufthansa ja BDF väittivät, että toisen pääomankorotuksen ja yhteisen lentoasemajärjestelmän käyttöönoton välillä vuonna 2005 on merkittävä ajallinen suhde. Niiden mukaan FFHG:n osakkeenomistajat päättivät kahden viikon kuluessa pääomankorotuksesta, jolla ratkaistiin FFHG:n taloudelliset vaikeudet, minkä jälkeen Saksa teki hakemuksen yhteisen lentoasemajärjestelmän käyttöönotosta. Sen vuoksi Lufthansa ja BDF esittivät, että julkiset osakkeenomistajat mahdollistivat uudella pääomankorotuksella järjestelmän käyttöönoton. |
| --- | --- |

(256)

Lisäksi Lufthansa ja BDF katsoivat, että Fraportin toimet johtuvat valtiosta. Ne viittasivat tältä osin useisiin näkökohtiin, kuten siihen, että FFHG:n osakkeenomistajien, Rheinland-Pfalzin osavaltion ja Fraportin, yhtiökokouksessa sovittiin Ryanairin sopimusten tekemisestä. Lufthansa ja BDF väittivät, että toisen pääomankorotuksen ja yhteisen lentoasemajärjestelmän käyttöönoton välillä vuonna 2005 on merkittävä ajallinen suhde. Niiden mukaan FFHG:n osakkeenomistajat päättivät kahden viikon kuluessa pääomankorotuksesta, jolla ratkaistiin FFHG:n taloudelliset vaikeudet, minkä jälkeen Saksa teki hakemuksen yhteisen lentoasemajärjestelmän käyttöönotosta. Sen vuoksi Lufthansa ja BDF esittivät, että julkiset osakkeenomistajat mahdollistivat uudella pääomankorotuksella järjestelmän käyttöönoton.

| (257) | Lufthansan ja BDF:n mukaan markkinataloussijoittaja ei olisi tarjonnut rahoitusta ja sijoittanut FFHG:hen, sillä unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan markkinataloussijoittaja tavoittelee aina voittoa. Pelkkä tappioiden vähentäminen ei riittäisi vakuuttamaan markkinataloussijoittajaa, eikä se ottaisi sosiaalisia tai paikallispoliittisia näkökohtia huomioon. |
| --- | --- |

(257)

Lufthansan ja BDF:n mukaan markkinataloussijoittaja ei olisi tarjonnut rahoitusta ja sijoittanut FFHG:hen, sillä unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan markkinataloussijoittaja tavoittelee aina voittoa. Pelkkä tappioiden vähentäminen ei riittäisi vakuuttamaan markkinataloussijoittajaa, eikä se ottaisi sosiaalisia tai paikallispoliittisia näkökohtia huomioon.

| (258) | Lopuksi Lufthansa ja BDF esittivät, että FFHG:lle myönnetty uutta infrastruktuuria koskeva tuki sekä Ryanairille myönnetty tuki eivät sovellu sisämarkkinoille vuoden 2005 eivätkä vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen perusteella. Tältä osin ne esittivät, että tässä tapauksessa ei ollut kyse sotilaslentoaseman muuntamisesta, sillä lentoasema oli rakennettu kuusi vuotta sotilaskäytön päättymisen jälkeen. Lisäksi ne totesivat, ettei Frankfurt-Hahnin lentoaseman avulla vähennetty Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumista, ja pitivät etenkin sitä kyseenalaisena, edistikö lentoasema alueen kehittämistä ja työpaikkojen luomista. Lufthansan ja BDF:n mukaan tällä perusteella ei voida mitenkään oikeuttaa tukea, sillä työpaikkojen luominen alkoi vasta vuonna 1999 eli kuusi vuotta sen jälkeen, kun lentoaseman sotilaskäyttö oli päättynyt. Vaikka tätä perustelua pidettäisiin hyväksyttävänä, FFHG yliarvioi selvityksissään täysin vaikutukset talouteen ja työpaikkojen luomiseen. |
| --- | --- |

(258)

Lopuksi Lufthansa ja BDF esittivät, että FFHG:lle myönnetty uutta infrastruktuuria koskeva tuki sekä Ryanairille myönnetty tuki eivät sovellu sisämarkkinoille vuoden 2005 eivätkä vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen perusteella. Tältä osin ne esittivät, että tässä tapauksessa ei ollut kyse sotilaslentoaseman muuntamisesta, sillä lentoasema oli rakennettu kuusi vuotta sotilaskäytön päättymisen jälkeen. Lisäksi ne totesivat, ettei Frankfurt-Hahnin lentoaseman avulla vähennetty Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumista, ja pitivät etenkin sitä kyseenalaisena, edistikö lentoasema alueen kehittämistä ja työpaikkojen luomista. Lufthansan ja BDF:n mukaan tällä perusteella ei voida mitenkään oikeuttaa tukea, sillä työpaikkojen luominen alkoi vasta vuonna 1999 eli kuusi vuotta sen jälkeen, kun lentoaseman sotilaskäyttö oli päättynyt. Vaikka tätä perustelua pidettäisiin hyväksyttävänä, FFHG yliarvioi selvityksissään täysin vaikutukset talouteen ja työpaikkojen luomiseen.

| (259) | Lisäksi Lufthansa ja BDF väittivät, että lentoasemamaksuista myönnetyt alennukset, jotka edellyttävät vähintään 1–3 miljoonan matkustajamäärää, olivat syrjiviä. Niiden mukaan ainoastaan Ryanair saattoi saada näitä alennuksia, sillä se oli ainoa lentoyhtiö, jolla oli vaadittu määrä matkustajia, eikä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla ollut edes kapasiteettia palvella toista lentoyhtiötä, jolla olisi ollut vastaavia matkustajamääriä. Lufthansan ja BDF:n mukaan myös markkinointituen myöntäminen oli syrjivää, sillä tuen osuus riippuu matkustajamäärästä, jonka lentoyhtiö on jo tuonut lentoasemalle, sekä reittikohteiden määrästä, jonka lentoyhtiö on jo tarjonnut lentoasemalla. Näillä tekijöillä ei ole mitään suhdetta uusia reittikohteita koskevan markkinointituen määrään, minkä vuoksi Ryanair saa järjestelmän ansiosta muita huomattavasti enemmän markkinointitukea, mikä Lufthansan ja BDF:n mukaan on kohtuutonta. |
| --- | --- |

(259)

Lisäksi Lufthansa ja BDF väittivät, että lentoasemamaksuista myönnetyt alennukset, jotka edellyttävät vähintään 1–3 miljoonan matkustajamäärää, olivat syrjiviä. Niiden mukaan ainoastaan Ryanair saattoi saada näitä alennuksia, sillä se oli ainoa lentoyhtiö, jolla oli vaadittu määrä matkustajia, eikä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla ollut edes kapasiteettia palvella toista lentoyhtiötä, jolla olisi ollut vastaavia matkustajamääriä. Lufthansan ja BDF:n mukaan myös markkinointituen myöntäminen oli syrjivää, sillä tuen osuus riippuu matkustajamäärästä, jonka lentoyhtiö on jo tuonut lentoasemalle, sekä reittikohteiden määrästä, jonka lentoyhtiö on jo tarjonnut lentoasemalla. Näillä tekijöillä ei ole mitään suhdetta uusia reittikohteita koskevan markkinointituen määrään, minkä vuoksi Ryanair saa järjestelmän ansiosta muita huomattavasti enemmän markkinointitukea, mikä Lufthansan ja BDF:n mukaan on kohtuutonta.

| (260) | Lentoasemalle myönnetyn toimintatuen osalta Lufthansa ja BDF pitivät selvänä, ettei Frankfurt-Hahnin lentoasemalla käytetty single till -järjestelmä ole toimiva, sillä tulot eivät riitä kattamaan tappioita. Sen vuoksi näiden tappioiden korvaaminen FFHG:n rahoituksella on toimintatukea. |
| --- | --- |

(260)

Lentoasemalle myönnetyn toimintatuen osalta Lufthansa ja BDF pitivät selvänä, ettei Frankfurt-Hahnin lentoasemalla käytetty single till -järjestelmä ole toimiva, sillä tulot eivät riitä kattamaan tappioita. Sen vuoksi näiden tappioiden korvaaminen FFHG:n rahoituksella on toimintatukea.

| (261) | Ryanairille myönnetyn tuen osalta Lufthansa ja BDF totesivat, että Ryanair on saanut etuja lentoasemamaksuista ja Frankfurt-Hahnin lentoaseman kanssa tehdyistä sopimuksista. Ne väittivät, ettei markkinataloussijoittaja olisi toteuttanut näitä toimenpiteitä, sillä Frankfurt-Hahnin lentoasema on tämän perusteella selvästi kyvytön toimimaan kannattavasti. Lufthansan ja BDF:n mukaan Ryanair sai vuosien 2001 ja 2006 lentoasemamaksutaulukoiden kautta lisäedun, sillä lentoyhtiölle myönnettiin lähtevien matkustajien kokonaismäärään perusteella lisäalennuksia. |
| --- | --- |

(261)

Ryanairille myönnetyn tuen osalta Lufthansa ja BDF totesivat, että Ryanair on saanut etuja lentoasemamaksuista ja Frankfurt-Hahnin lentoaseman kanssa tehdyistä sopimuksista. Ne väittivät, ettei markkinataloussijoittaja olisi toteuttanut näitä toimenpiteitä, sillä Frankfurt-Hahnin lentoasema on tämän perusteella selvästi kyvytön toimimaan kannattavasti. Lufthansan ja BDF:n mukaan Ryanair sai vuosien 2001 ja 2006 lentoasemamaksutaulukoiden kautta lisäedun, sillä lentoyhtiölle myönnettiin lähtevien matkustajien kokonaismäärään perusteella lisäalennuksia.

| (262) | Lufthansa ja BDF esittivät, että koska Fraportia on pidettävä julkisessa omistuksessa olevana yrityksenä, myös FFHG on julkisessa omistuksessa oleva yritys ja sen varoja on pidettävä valtion varoina. Myös FFHG:n Ryanairille myöntämät edut johtuvat valtiosta, sillä Lufthansan ja BDF:n mukaan voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva sopimus sisältää myös määräysvaltasopimuksen (Beherrschungsvertrag) ja julkiset osakkeenomistajat voivat ohjata FFHG:n käyttäytymistä. Tässä yhteydessä Lufthansan ja BDF:n mielestä olisi lisäksi otettava huomioon, että FFHG:n johtajana toimii aina Fraportin työntekijä. |
| --- | --- |

(262)

Lufthansa ja BDF esittivät, että koska Fraportia on pidettävä julkisessa omistuksessa olevana yrityksenä, myös FFHG on julkisessa omistuksessa oleva yritys ja sen varoja on pidettävä valtion varoina. Myös FFHG:n Ryanairille myöntämät edut johtuvat valtiosta, sillä Lufthansan ja BDF:n mukaan voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva sopimus sisältää myös määräysvaltasopimuksen (Beherrschungsvertrag) ja julkiset osakkeenomistajat voivat ohjata FFHG:n käyttäytymistä. Tässä yhteydessä Lufthansan ja BDF:n mielestä olisi lisäksi otettava huomioon, että FFHG:n johtajana toimii aina Fraportin työntekijä.

Beherrschungsvertrag

| (263) | Lufthansa ja BDF totesivat, ettei mikään Ryanairille myönnetty tuki sovellu sisämarkkinoille. Ryanairin sopimuksia ja vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukkoa olisi arvioitava suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon myös komission päätös asiassa Charleroi (45). Lufthansa ja BDF totesivat, että Ryanairille myönnetty tuki ei ole perusteltua, sillä se sisälsi osittain toimintatukea, jota ei voida perustella lainkaan, ja osittain käynnistystukea, jolla ei ollut perusteltua tavoitetta ja jota ei myönnetty avoimesti ja syrjimättömästi. Lufthansan ja BDF:n mukaan vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukko ei ole vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen mukainen, sillä suuntaviivojen 79 kohdassa esitetyt soveltuvuusedellytykset eivät täyty markkinointituen ja matkustajamaksujen kautta myönnetyn toimintatuen osalta. Tämä johtuu Lufthansan ja BDF:n mukaan siitä, että markkinointituki on syrjivää ja matkustajamaksuja ei ole ajallisesti rajoitettu eikä niillä ole kannustavaa vaikutusta. Lisäksi kaikki Ryanairille myönnetty tuki on Lufthansan ja BDF:n mielestä luonteeltaan kumulatiivista eikä siten täytä soveltuvuusedellytyksiä. Niiden mielestä olisi katsottava, ettei kyseinen tuki sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(263)

Lufthansa ja BDF totesivat, ettei mikään Ryanairille myönnetty tuki sovellu sisämarkkinoille. Ryanairin sopimuksia ja vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukkoa olisi arvioitava suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon myös komission päätös asiassa Charleroi (45). Lufthansa ja BDF totesivat, että Ryanairille myönnetty tuki ei ole perusteltua, sillä se sisälsi osittain toimintatukea, jota ei voida perustella lainkaan, ja osittain käynnistystukea, jolla ei ollut perusteltua tavoitetta ja jota ei myönnetty avoimesti ja syrjimättömästi. Lufthansan ja BDF:n mukaan vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukko ei ole vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen mukainen, sillä suuntaviivojen 79 kohdassa esitetyt soveltuvuusedellytykset eivät täyty markkinointituen ja matkustajamaksujen kautta myönnetyn toimintatuen osalta. Tämä johtuu Lufthansan ja BDF:n mukaan siitä, että markkinointituki on syrjivää ja matkustajamaksuja ei ole ajallisesti rajoitettu eikä niillä ole kannustavaa vaikutusta. Lisäksi kaikki Ryanairille myönnetty tuki on Lufthansan ja BDF:n mielestä luonteeltaan kumulatiivista eikä siten täytä soveltuvuusedellytyksiä. Niiden mielestä olisi katsottava, ettei kyseinen tuki sovellu sisämarkkinoille.

Charleroi

45

6.3   EUROOPAN LENTOYHTIÖIDEN LIITTO (AEA)

EUROOPAN LENTOYHTIÖIDEN LIITTO (AEA)

| (264) | AEA:n mukaan se, että FFHG on ollut tappiollinen sen perustamisesta lähtien ja että kannattavuusrajaa koskevaa ilmoitettua päivämäärää on jatkuvasti lykätty, osoittaa, että liiketoimintamalli on parhaimmillaankin kyseenalainen ja että FFHG jättää räikeästi noudattamatta markkinataloussijoittajaperiaatetta. |
| --- | --- |

(264)

AEA:n mukaan se, että FFHG on ollut tappiollinen sen perustamisesta lähtien ja että kannattavuusrajaa koskevaa ilmoitettua päivämäärää on jatkuvasti lykätty, osoittaa, että liiketoimintamalli on parhaimmillaankin kyseenalainen ja että FFHG jättää räikeästi noudattamatta markkinataloussijoittajaperiaatetta.

| (265) | Ryanairille myönnetyn mahdollisen tuen osalta AEA katsoi, että kyseisellä tuella on ollut kielteisiä vaikutuksia kilpaileviin lentoyhtiöihin ja että Ryanairin kanssa tehdyt sopimukset olivat syrjiviä toimenpiteitä. AEA:n mukaan nämä sopimukset olivat syrjiviä, sillä ne tehtiin samaan aikaan kun lentoaseman kaupallinen toiminta alkoi, mikä tarkoittaa, että lentoasema räätälöitiin Ryanairin tarpeisiin. |
| --- | --- |

(265)

Ryanairille myönnetyn mahdollisen tuen osalta AEA katsoi, että kyseisellä tuella on ollut kielteisiä vaikutuksia kilpaileviin lentoyhtiöihin ja että Ryanairin kanssa tehdyt sopimukset olivat syrjiviä toimenpiteitä. AEA:n mukaan nämä sopimukset olivat syrjiviä, sillä ne tehtiin samaan aikaan kun lentoaseman kaupallinen toiminta alkoi, mikä tarkoittaa, että lentoasema räätälöitiin Ryanairin tarpeisiin.

6.4   AIR FRANCE

AIR FRANCE

| (266) | Air France totesi yleisesti, että se tuki voimakkaasti komission toimia ilmailualan valtiontukiasioissa. Tarkemmin Frankfurt-Hahnin lentoaseman tilanteen osalta Air France oli samaa mieltä komission alustavasta arvioinnista, jonka mukaan FFHG:n ja Ryanairin hyväksi toteutetut toimenpiteet ovat valtiontukea. Air France katsoo erityisesti, että kolme Ryanairin kanssa tehtyä kaupallista sopimusta muodostavat selvästi syrjivän toimenpiteen, sillä muille samassa lentoasemajärjestelmässä toimiville lentoyhtiöille ei ole missään vaiheessa tarjottu samoja ehtoja. Siten Air France päätteli, että kyseiset toimenpiteet ovat väistämättä vääristäneet EU:n sisäisten liikenteenharjoittajien välistä kilpailua sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

(266)

Air France totesi yleisesti, että se tuki voimakkaasti komission toimia ilmailualan valtiontukiasioissa. Tarkemmin Frankfurt-Hahnin lentoaseman tilanteen osalta Air France oli samaa mieltä komission alustavasta arvioinnista, jonka mukaan FFHG:n ja Ryanairin hyväksi toteutetut toimenpiteet ovat valtiontukea. Air France katsoo erityisesti, että kolme Ryanairin kanssa tehtyä kaupallista sopimusta muodostavat selvästi syrjivän toimenpiteen, sillä muille samassa lentoasemajärjestelmässä toimiville lentoyhtiöille ei ole missään vaiheessa tarjottu samoja ehtoja. Siten Air France päätteli, että kyseiset toimenpiteet ovat väistämättä vääristäneet EU:n sisäisten liikenteenharjoittajien välistä kilpailua sisämarkkinoilla.

6.5   VUODEN 2014 ILMAILUSUUNTAVIIVOJEN SOVELTAMISTA KÄSITELTÄVÄÄN ASIAAN KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

VUODEN 2014 ILMAILUSUUNTAVIIVOJEN SOVELTAMISTA KÄSITELTÄVÄÄN ASIAAN KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

6.5.1.1   
  Lufthansa

Lufthansa

| (267) | Lufthansa totesi, että Ryanairin vuosien 1999, 2002 ja 2005 sopimukset ovat sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, ja esitti lisähuomautuksia kyseisistä sopimuksista. |
| --- | --- |

(267)

Lufthansa totesi, että Ryanairin vuosien 1999, 2002 ja 2005 sopimukset ovat sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, ja esitti lisähuomautuksia kyseisistä sopimuksista.

| (268) | Ryanairin vuoden 1999 sopimuksesta Lufthansa esitti, että terminaali 1:n kustannukset lentoasemalla on otettava täysimääräisesti huomioon markkinataloustoimijatestiä sovellettaessa. Väitteensä tueksi Lufthansa viittasi Ryanairin lausuntoon parlamentin kuulemisessa. Lufthansan mukaan Ryanair totesi, että lentoasema rakennettiin sitä varten. Lufthansa katsoi, ettei osaa terminaalin kustannuksista voida pitää muiden lentoyhtiöiden aiheuttamina. |
| --- | --- |

(268)

Ryanairin vuoden 1999 sopimuksesta Lufthansa esitti, että terminaali 1:n kustannukset lentoasemalla on otettava täysimääräisesti huomioon markkinataloustoimijatestiä sovellettaessa. Väitteensä tueksi Lufthansa viittasi Ryanairin lausuntoon parlamentin kuulemisessa. Lufthansan mukaan Ryanair totesi, että lentoasema rakennettiin sitä varten. Lufthansa katsoi, ettei osaa terminaalin kustannuksista voida pitää muiden lentoyhtiöiden aiheuttamina.

| (269) | Lufthansan mukaan Ryanairin vuoden 2002 sopimusta koskevassa PwC:n markkinataloustoimijatestissä aliarvioidaan uusien reittien avaamista koskevat markkinointikustannukset vuonna 2002. Lufthansan mukaan oli yleisesti tiedossa, että vuonna 2002 avattaisiin vähintään seitsemän uutta reittiä. Sen vuoksi vuoden 2002 markkinointitukea koskeva arvio oli sen mukaan ainakin [...] euroa liian alhainen. |
| --- | --- |

(269)

Lufthansan mukaan Ryanairin vuoden 2002 sopimusta koskevassa PwC:n markkinataloustoimijatestissä aliarvioidaan uusien reittien avaamista koskevat markkinointikustannukset vuonna 2002. Lufthansan mukaan oli yleisesti tiedossa, että vuonna 2002 avattaisiin vähintään seitsemän uutta reittiä. Sen vuoksi vuoden 2002 markkinointitukea koskeva arvio oli sen mukaan ainakin [...] euroa liian alhainen.

| (270) | Ryanairin vuoden 2005 sopimuksen osalta Lufthansa totesi, että kyseisen sopimuksen markkinataloustoimijatestin taustalla olevat matkustajamääräennusteet vaikuttavat liioitelluilta. Sen mukaan lentoasema odotti heikoimmassakin tapauksessa Ryanairin tuovan kolme miljoonaa matkustajaa vuosina 2006–2012. Lufthansan mukaan nämä odotukset eivät kuitenkaan perustuneet Ryanairin todelliseen sitoumukseen. |
| --- | --- |

(270)

Ryanairin vuoden 2005 sopimuksen osalta Lufthansa totesi, että kyseisen sopimuksen markkinataloustoimijatestin taustalla olevat matkustajamääräennusteet vaikuttavat liioitelluilta. Sen mukaan lentoasema odotti heikoimmassakin tapauksessa Ryanairin tuovan kolme miljoonaa matkustajaa vuosina 2006–2012. Lufthansan mukaan nämä odotukset eivät kuitenkaan perustuneet Ryanairin todelliseen sitoumukseen.

| (271) | Lisäksi Lufthansa totesi, että Rheinland-Pfalzin osavaltio ja Ryanair tekivät vuonna 2005 markkinointisopimuksen, jota ei käsitellä menettelyn aloittamista koskevassa vuoden 2008 päätöksessä (46). Lufthansan mukaan sopimuksella myönnetään Ryanairille ainakin [...] miljoonaa euroa markkinointitukea vuodessa. |
| --- | --- |

(271)

Lisäksi Lufthansa totesi, että Rheinland-Pfalzin osavaltio ja Ryanair tekivät vuonna 2005 markkinointisopimuksen, jota ei käsitellä menettelyn aloittamista koskevassa vuoden 2008 päätöksessä (46). Lufthansan mukaan sopimuksella myönnetään Ryanairille ainakin [...] miljoonaa euroa markkinointitukea vuodessa.

46

| (272) | Infrastruktuurin rahoittamista varten lentoasemalle myönnetyn tuen osalta Lufthansa katsoo, että infrastruktuuri on rakennettu Ryanairin tarpeisiin, joten suuntaviivojen soveltuvuusedellytyksiä ei voida soveltaa. |
| --- | --- |

(272)

Infrastruktuurin rahoittamista varten lentoasemalle myönnetyn tuen osalta Lufthansa katsoo, että infrastruktuuri on rakennettu Ryanairin tarpeisiin, joten suuntaviivojen soveltuvuusedellytyksiä ei voida soveltaa.

6.5.1.2   
  Transport & Environment

Transport & Environment

| (273) | Transport & Environment -kansalaisjärjestö arvosteli huomautuksissaan vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoja ja ilmailualaa koskevia komission päätöksiä, joilla järjestön mukaan on kielteisiä vaikutuksia ympäristöön. |
| --- | --- |

(273)

Transport & Environment -kansalaisjärjestö arvosteli huomautuksissaan vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoja ja ilmailualaa koskevia komission päätöksiä, joilla järjestön mukaan on kielteisiä vaikutuksia ympäristöön.

7.   KOLMANSIEN OSAPUOLTEN ESITYKSIÄ KOSKEVAT SAKSAN HUOMAUTUKSET

KOLMANSIEN OSAPUOLTEN ESITYKSIÄ KOSKEVAT SAKSAN HUOMAUTUKSET

7.1   RYANAIRIN HUOMAUTUKSISTA

RYANAIRIN HUOMAUTUKSISTA

| (274) | Ryanairin huomautuksista Saksa totesi, että ne tukivat kattavasti sen omia havaintoja ja täydensivät niitä lentoyhtiön näkökulmasta. Saksan tulkinnan mukaan Ryanairin huomautuksissa korostetaan erityisesti, että markkinataloussijoittaja olisi tehnyt Ryanairin sopimukset ja että useat muut eurooppalaiset lentoasemat ovat tehneet vastaavia sopimuksia Ryanairin kanssa. |
| --- | --- |

(274)

Ryanairin huomautuksista Saksa totesi, että ne tukivat kattavasti sen omia havaintoja ja täydensivät niitä lentoyhtiön näkökulmasta. Saksan tulkinnan mukaan Ryanairin huomautuksissa korostetaan erityisesti, että markkinataloussijoittaja olisi tehnyt Ryanairin sopimukset ja että useat muut eurooppalaiset lentoasemat ovat tehneet vastaavia sopimuksia Ryanairin kanssa.

| (275) | Lisäksi Saksa painotti, että FFHG:n vahvistamat lentoasemamaksut olivat Ryanairin mukaan täysin tavanomaisia halpalentoyhtiöiden alalla eivätkä erityisen edullisia Ryanairille. |
| --- | --- |

(275)

Lisäksi Saksa painotti, että FFHG:n vahvistamat lentoasemamaksut olivat Ryanairin mukaan täysin tavanomaisia halpalentoyhtiöiden alalla eivätkä erityisen edullisia Ryanairille.

7.2   LUFTHANSAN JA BDF:N HUOMAUTUKSISTA

LUFTHANSAN JA BDF:N HUOMAUTUKSISTA

| (276) | Lufthansan huomautuksista Saksa kiisti väitteen, jonka mukaan Frankfurt-Hahnin lentoaseman vaikutuksia alueen talouteen ja työpaikkojen luomiseen koskevan tutkimuksen tulokset olisivat kyseenalaisia, ja korosti sen sijaan, että tutkimus perustui asiantuntijoiden laatimaan kattavasti perusteltuun taloustutkimukseen. Saksa huomautti, että tutkimuksessa esitetyt luvut ovat luonnollisesti ennusteita eivätkä välttämättä aina vastaa toteutuneita määriä, etenkin maailmanlaajuisen talouskriisin vuoksi. Saksan mukaan ennuste oli todenmukainen tutkimuksen julkaisuhetkellä ja johti PwC:n päätelmään, jonka mukaan FFHG toimi ennakolta tarkasteltuna markkinataloussijoittajan tavoin. |
| --- | --- |

(276)

Lufthansan huomautuksista Saksa kiisti väitteen, jonka mukaan Frankfurt-Hahnin lentoaseman vaikutuksia alueen talouteen ja työpaikkojen luomiseen koskevan tutkimuksen tulokset olisivat kyseenalaisia, ja korosti sen sijaan, että tutkimus perustui asiantuntijoiden laatimaan kattavasti perusteltuun taloustutkimukseen. Saksa huomautti, että tutkimuksessa esitetyt luvut ovat luonnollisesti ennusteita eivätkä välttämättä aina vastaa toteutuneita määriä, etenkin maailmanlaajuisen talouskriisin vuoksi. Saksan mukaan ennuste oli todenmukainen tutkimuksen julkaisuhetkellä ja johti PwC:n päätelmään, jonka mukaan FFHG toimi ennakolta tarkasteltuna markkinataloussijoittajan tavoin.

| (277) | Saksa kiisti myös Lufthansan ja BDF:n epäilykset siitä, ettei Frankfurt-Hahnin lentoasema saavuta kannattavuutta. Saksa totesi, että kannattavuuden saavuttamisajankohtaa koskevaa ennustetta voi olla tarpeen mukauttaa ajan kuluessa useista syistä, esimerkiksi yrityksen tekemien investointi- ja laajennuspäätösten perusteella. PwC on joka tapauksessa laatinut uskottavia arvioita, joiden mukaan kaikki tarkasteltavat toimenpiteet olivat taloudellisesti järkeviä. |
| --- | --- |

(277)

Saksa kiisti myös Lufthansan ja BDF:n epäilykset siitä, ettei Frankfurt-Hahnin lentoasema saavuta kannattavuutta. Saksa totesi, että kannattavuuden saavuttamisajankohtaa koskevaa ennustetta voi olla tarpeen mukauttaa ajan kuluessa useista syistä, esimerkiksi yrityksen tekemien investointi- ja laajennuspäätösten perusteella. PwC on joka tapauksessa laatinut uskottavia arvioita, joiden mukaan kaikki tarkasteltavat toimenpiteet olivat taloudellisesti järkeviä.

| (278) | Lufthansan ja BDF:n väite siitä, ettei markkinataloustoimijatestille ole todellisia perusteita, on Saksan mukaan aiheeton, etenkin ottaen huomioon, ettei PwC:n laatima testi ollut Lufthansan saatavilla. |
| --- | --- |

(278)

Lufthansan ja BDF:n väite siitä, ettei markkinataloustoimijatestille ole todellisia perusteita, on Saksan mukaan aiheeton, etenkin ottaen huomioon, ettei PwC:n laatima testi ollut Lufthansan saatavilla.

| (279) | Pääomankorotusten osalta Saksa totesi, että Frankfurt-Hahnin lentoasemaa ei ole missään vaiheessa suljettu, vaan sitä on käytetty siviili-ilmailuun vuodesta 1993 lähtien siihen saakka, kun Fraport tuli mukaan. Saksa selitti, että Frankfurt-Hahnin lentoasema ei näin ollen ollut Lufthansan väittämä hanke, jolla tarjottiin lentoasema Ryanairin käyttöön, vaan se suunniteltiin halpalentoyhtiöiden lentoasemaksi, jota mikä tahansa lentoyhtiö voi käyttää tasavertaisin ja syrjimättömin ehdoin. Saksan mukaan on tavallista, että tietyt lentoyhtiöt käyttävät tiettyjä lentoasemia enemmän kuin muut lentoyhtiöt. Lufthansalla on esimerkiksi yksinoikeus yhden terminaalin käyttöön Münchenin lentoasemalla. |
| --- | --- |

(279)

Pääomankorotusten osalta Saksa totesi, että Frankfurt-Hahnin lentoasemaa ei ole missään vaiheessa suljettu, vaan sitä on käytetty siviili-ilmailuun vuodesta 1993 lähtien siihen saakka, kun Fraport tuli mukaan. Saksa selitti, että Frankfurt-Hahnin lentoasema ei näin ollen ollut Lufthansan väittämä hanke, jolla tarjottiin lentoasema Ryanairin käyttöön, vaan se suunniteltiin halpalentoyhtiöiden lentoasemaksi, jota mikä tahansa lentoyhtiö voi käyttää tasavertaisin ja syrjimättömin ehdoin. Saksan mukaan on tavallista, että tietyt lentoyhtiöt käyttävät tiettyjä lentoasemia enemmän kuin muut lentoyhtiöt. Lufthansalla on esimerkiksi yksinoikeus yhden terminaalin käyttöön Münchenin lentoasemalla.

| (280) | Lisäksi Saksa totesi, että markkinointitukijärjestelmään ei liittynyt syrjintää. Myönnetyn markkinointituen määrät vahvistettiin järkevin perustein ja ketään syrjimättä. Lufthansa ja BDF arvostelivat markkinointituen maksamista erissä, mutta näin pyrittiin vain minimoimaan riskit tilanteessa, jossa reitti suljettaisiin pian sen avaamisen jälkeen. Saksan mukaan tämä riski ei ollut yhtä suuri, jos lentoyhtiö toimi jo Frankfurt-Hahnin lentoasemalla ja palveli yli miljoonaa matkustajaa. Saksa totesi, ettei Ryanair ole saanut mitään salaista tai perusteetonta markkinointitukea FFHG:ltä. |
| --- | --- |

(280)

Lisäksi Saksa totesi, että markkinointitukijärjestelmään ei liittynyt syrjintää. Myönnetyn markkinointituen määrät vahvistettiin järkevin perustein ja ketään syrjimättä. Lufthansa ja BDF arvostelivat markkinointituen maksamista erissä, mutta näin pyrittiin vain minimoimaan riskit tilanteessa, jossa reitti suljettaisiin pian sen avaamisen jälkeen. Saksan mukaan tämä riski ei ollut yhtä suuri, jos lentoyhtiö toimi jo Frankfurt-Hahnin lentoasemalla ja palveli yli miljoonaa matkustajaa. Saksa totesi, ettei Ryanair ole saanut mitään salaista tai perusteetonta markkinointitukea FFHG:ltä.

| (281) | Sen osalta, oliko jokin osa tukea peräisin valtion varoista, Saksa esitti, että vastoin Lufthansan ja BDF:n väitettä Fraportin vuotuisista taseista, joissa yritys totesi olevansa riippuvuussuhteessa ja julkisessa omistuksessa oleva yritys, ei voida vetää mitään johtopäätöksiä. Toteamus sisällytettiin vuotuisiin tilinpäätöstietoihin vain, jotta voitaisiin osoittaa suhde Fraportin läheisiin yrityksiin ja henkilöihin, mutta se ei vaikuta millään tavalla valtiontuen arviointiin. Tämän perusteella pääomankorotusten ei voida katsoa johtuneen valtiosta. |
| --- | --- |

(281)

Sen osalta, oliko jokin osa tukea peräisin valtion varoista, Saksa esitti, että vastoin Lufthansan ja BDF:n väitettä Fraportin vuotuisista taseista, joissa yritys totesi olevansa riippuvuussuhteessa ja julkisessa omistuksessa oleva yritys, ei voida vetää mitään johtopäätöksiä. Toteamus sisällytettiin vuotuisiin tilinpäätöstietoihin vain, jotta voitaisiin osoittaa suhde Fraportin läheisiin yrityksiin ja henkilöihin, mutta se ei vaikuta millään tavalla valtiontuen arviointiin. Tämän perusteella pääomankorotusten ei voida katsoa johtuneen valtiosta.

riippuvuussuhteessa ja julkisessa omistuksessa oleva yritys

| (282) | FFHG:lle myönnetyn tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille Saksa totesi, että Lufthansan ja BDF:n väite siitä, että siviilikäyttö alkoi vasta kuusi vuotta sotilaskäytön päättymisen jälkeen, on sekä virheellinen että epäolennainen. Siviilikäyttö aloitettiin suoraan vuonna 1993 ja lentoasemalla oli tuolloin jo siviilikäyttöön tarvittava infrastruktuuri. Infrastruktuurin laajentaminen, jolla pyrittiin mukauttamaan lentoasemaa kaupalliseen matkustajaliikenteeseen, oli väistämätöntä. |
| --- | --- |

(282)

FFHG:lle myönnetyn tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille Saksa totesi, että Lufthansan ja BDF:n väite siitä, että siviilikäyttö alkoi vasta kuusi vuotta sotilaskäytön päättymisen jälkeen, on sekä virheellinen että epäolennainen. Siviilikäyttö aloitettiin suoraan vuonna 1993 ja lentoasemalla oli tuolloin jo siviilikäyttöön tarvittava infrastruktuuri. Infrastruktuurin laajentaminen, jolla pyrittiin mukauttamaan lentoasemaa kaupalliseen matkustajaliikenteeseen, oli väistämätöntä.

| (283) | Saksa kiisti Lufthansan ja BDF:n väitteen siitä, ettei Frankfurt-Hahnin lentoasemalla autettu vähentämään Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumista, ja huomautti, etteivät Lufthansa ja BDF esittäneet väitteelleen perusteita. |
| --- | --- |

(283)

Saksa kiisti Lufthansan ja BDF:n väitteen siitä, ettei Frankfurt-Hahnin lentoasemalla autettu vähentämään Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumista, ja huomautti, etteivät Lufthansa ja BDF esittäneet väitteelleen perusteita.

| (284) | Saksa vastusti erityisesti Lufthansan ja BDF:n väitettä siitä, että oli kyseenalaista, onko Frankfurt-Hahnin lentoasema luonut suurta määrää työpaikkoja. Saksa esitti, että Frankfurt-Hahnin lentoasemalla oli epäilyksettä ollut merkittävä vaikutus rakenteellisesti heikon alueen taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen. |
| --- | --- |

(284)

Saksa vastusti erityisesti Lufthansan ja BDF:n väitettä siitä, että oli kyseenalaista, onko Frankfurt-Hahnin lentoasema luonut suurta määrää työpaikkoja. Saksa esitti, että Frankfurt-Hahnin lentoasemalla oli epäilyksettä ollut merkittävä vaikutus rakenteellisesti heikon alueen taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen.

| (285) | Lisäksi Saksa torjui Lufthansan ja BDF:n väitteen matkustajamaksujen ja markkinointituen syrjivistä vaikutuksista. Saksa vakuutti, että maksujen ja tuen määrä oli vahvistettu taloudellisten näkökohtien ja laskelmien perusteella ja että ne olivat lentoyhtiöiden saatavilla yhtenäisesti ja syrjimättömästi. |
| --- | --- |

(285)

Lisäksi Saksa torjui Lufthansan ja BDF:n väitteen matkustajamaksujen ja markkinointituen syrjivistä vaikutuksista. Saksa vakuutti, että maksujen ja tuen määrä oli vahvistettu taloudellisten näkökohtien ja laskelmien perusteella ja että ne olivat lentoyhtiöiden saatavilla yhtenäisesti ja syrjimättömästi.

| (286) | Lopuksi Saksa kiisti Lufthansan ja BDF:n epäilykset, jotka liittyivät Frankfurt-Hahnin lentoasemalla käytössä olevaan single till -järjestelmään. Saksa totesi, että tämä järjestelmä oli taloudellisesti perusteltu, kuten PwC:n markkinataloustoimijatestissä oli osoitettu. Lisäksi lentoyhtiöiden houkuttelu Frankfurt-Hahnin lentoasemalle olisi ollut mahdotonta, jos matkustajamaksut olisivat olleet niin korkeat, että niillä olisi taattu lentoaseman toiminnan kannattavuus alusta lähtien. |
| --- | --- |

(286)

Lopuksi Saksa kiisti Lufthansan ja BDF:n epäilykset, jotka liittyivät Frankfurt-Hahnin lentoasemalla käytössä olevaan single till -järjestelmään. Saksa totesi, että tämä järjestelmä oli taloudellisesti perusteltu, kuten PwC:n markkinataloustoimijatestissä oli osoitettu. Lisäksi lentoyhtiöiden houkuttelu Frankfurt-Hahnin lentoasemalle olisi ollut mahdotonta, jos matkustajamaksut olisivat olleet niin korkeat, että niillä olisi taattu lentoaseman toiminnan kannattavuus alusta lähtien.

| (287) | Lufthansa ja BDF esittivät väitteitä tuesta, jota Ryanairille myönnettiin vuosien 1999, 2002 ja 2005 sopimusten kautta. Tämän osalta Saksa viittasi PwC:n laatimaan yksityiskohtaiseen markkinataloustoimijatestiin ja totesi, että nämä sopimukset eivät voi olla valtiontukea, sillä ne täyttävät markkinataloussijoittajaperiaatteen vaatimukset. Saksan mukaan Lufthansan ja BDF:n esittämät laskelmat eivät ole uskottavia ja perustuvat virheellisiin matkustajamääriin. Se huomautti, että Frankfurt-Hahnin kaltainen lentoasema ei voi toimia kannattavasti toiminnan alusta lähtien vaan vasta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(287)

Lufthansa ja BDF esittivät väitteitä tuesta, jota Ryanairille myönnettiin vuosien 1999, 2002 ja 2005 sopimusten kautta. Tämän osalta Saksa viittasi PwC:n laatimaan yksityiskohtaiseen markkinataloustoimijatestiin ja totesi, että nämä sopimukset eivät voi olla valtiontukea, sillä ne täyttävät markkinataloussijoittajaperiaatteen vaatimukset. Saksan mukaan Lufthansan ja BDF:n esittämät laskelmat eivät ole uskottavia ja perustuvat virheellisiin matkustajamääriin. Se huomautti, että Frankfurt-Hahnin kaltainen lentoasema ei voi toimia kannattavasti toiminnan alusta lähtien vaan vasta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä.

| (288) | Lisäksi Saksa totesi, että Lufthansan ja BDF:n esittämät epäilykset Ryanairille myönnetyn tuen perusteista olivat aiheettomia. Saksa esitti, että vaikka markkinointituki aiheuttaisi Ryanairille edun, jota se ei Saksan mukaan aiheuttanut, se soveltuisi silti sisämarkkinoille vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdassa vahvistettujen kriteerien perusteella. |
| --- | --- |

(288)

Lisäksi Saksa totesi, että Lufthansan ja BDF:n esittämät epäilykset Ryanairille myönnetyn tuen perusteista olivat aiheettomia. Saksa esitti, että vaikka markkinointituki aiheuttaisi Ryanairille edun, jota se ei Saksan mukaan aiheuttanut, se soveltuisi silti sisämarkkinoille vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdassa vahvistettujen kriteerien perusteella.

7.3   AIR FRANCEN JA AEA:N HUOMAUTUKSISTA

AIR FRANCEN JA AEA:N HUOMAUTUKSISTA

| (289) | Saksa totesi, ettei AEA esittänyt huomautustensa tueksi todisteita. Lisäksi Saksa totesi, että vaikka kilpaileville lentoasemille olisi aiheutunut kielteisiä vaikutuksia, kuten AEA väitti, nämä lentoasemat eivät ole valittaneet asiasta eivätkä edes esittäneet huomautuksia menettelyn aloittamista koskevaan vuoden 2008 päätökseen. |
| --- | --- |

(289)

Saksa totesi, ettei AEA esittänyt huomautustensa tueksi todisteita. Lisäksi Saksa totesi, että vaikka kilpaileville lentoasemille olisi aiheutunut kielteisiä vaikutuksia, kuten AEA väitti, nämä lentoasemat eivät ole valittaneet asiasta eivätkä edes esittäneet huomautuksia menettelyn aloittamista koskevaan vuoden 2008 päätökseen.

8.   TUEN OLEMASSAOLOA KOSKEVA ARVIOINTI

TUEN OLEMASSAOLOA KOSKEVA ARVIOINTI

| (290) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(290)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (291) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet ovat kumulatiivisia. Jotta voidaan selvittää, onko kyseessä oleva toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, kaikkien seuraavien edellytysten on siis täytyttävä. Rahoitustuen on






  a) | oltava valtion myöntämää tukea tai se on myönnettävä valtion varoista; |
| --- | --- | --- |

(291)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet ovat kumulatiivisia. Jotta voidaan selvittää, onko kyseessä oleva toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, kaikkien seuraavien edellytysten on siis täytyttävä. Rahoitustuen on

a)

oltava valtion myöntämää tukea tai se on myönnettävä valtion varoista;

| b) | suosittava tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja; |
| --- | --- |

b)

suosittava tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja;

| c) | vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua; ja |
| --- | --- |

c)

vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua; ja

| d) | vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

d)

vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

8.1   LENTOASEMALLE MYÖNNETTYJEN TOIMENPITEIDEN TUKILUONNE

LENTOASEMALLE MYÖNNETTYJEN TOIMENPITEIDEN TUKILUONNE

8.1.1   TOIMENPIDE 1: VOITTOJEN JA TAPPIOIDEN SIIRTÄMISTÄ KOSKEVA VUODEN 2001 SOPIMUS

VALTIONTUKISÄÄNTÖJEN SOVELTAMINEN LENTOASEMIIN

| (292) | Saksa esittää, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2001 sopimus pantiin täytäntöön, ennen kuin lentoasemille myönnettyä julkista rahoitusta pidettiin valtiontukena, eikä sitä muutettu, ennen kuin se korvattiin voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevalla vuoden 2004 sopimuksella. |
| --- | --- |

(292)

Saksa esittää, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2001 sopimus pantiin täytäntöön, ennen kuin lentoasemille myönnettyä julkista rahoitusta pidettiin valtiontukena, eikä sitä muutettu, ennen kuin se korvattiin voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevalla vuoden 2004 sopimuksella.

| (293) | Sen vuoksi komission on ensin tarkasteltava, sovellettiinko valtiontukisääntöjä vuoden 2001 sopimukseen sen tekohetkellä. Tässä yhteydessä komissio muistuttaa, että asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b alakohdan v alakohdan nojalla tukitoimenpiteet ovat voimassa olevia tukia, jos voidaan osoittaa, että ne käyttöönottohetkellä eivät vielä olleet valtiontukia, mutta ovat muuttuneet myöhemmin sellaisiksi yhteismarkkinoiden kehityksen johdosta ilman, että jäsenvaltio olisi muuttanut niitä. |
| --- | --- |

(293)

Sen vuoksi komission on ensin tarkasteltava, sovellettiinko valtiontukisääntöjä vuoden 2001 sopimukseen sen tekohetkellä. Tässä yhteydessä komissio muistuttaa, että asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b alakohdan v alakohdan nojalla tukitoimenpiteet ovat voimassa olevia tukia, jos voidaan osoittaa, että ne käyttöönottohetkellä eivät vielä olleet valtiontukia, mutta ovat muuttuneet myöhemmin sellaisiksi yhteismarkkinoiden kehityksen johdosta ilman, että jäsenvaltio olisi muuttanut niitä.

| (294) | Aikaisemmin lentoasemien kehittäminen perustui usein puhtaasti aluesuunnitteluun liittyviin näkökohtiin ja joissakin tapauksissa sotilaallisiin tarpeisiin. Niiden toimintaa harjoitettiin osana julkista hallintoa eikä taloudellisena yrityksenä. Myös lentoasemien ja lentoaseman pitäjien välinen kilpailu on ollut vähäistä, mutta se on lisääntynyt asteittain. Nämä olosuhteet huomioon ottaen komissio piti tietyn aikaa lentoasemille tai lentoasemainfrastruktuureille myönnettyjä valtion rahoitustoimenpiteitä yleisinä talouspoliittisina toimenpiteinä, jotka eivät kuulu SEUT-sopimuksen valtiontukimääräysten soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(294)

Aikaisemmin lentoasemien kehittäminen perustui usein puhtaasti aluesuunnitteluun liittyviin näkökohtiin ja joissakin tapauksissa sotilaallisiin tarpeisiin. Niiden toimintaa harjoitettiin osana julkista hallintoa eikä taloudellisena yrityksenä. Myös lentoasemien ja lentoaseman pitäjien välinen kilpailu on ollut vähäistä, mutta se on lisääntynyt asteittain. Nämä olosuhteet huomioon ottaen komissio piti tietyn aikaa lentoasemille tai lentoasemainfrastruktuureille myönnettyjä valtion rahoitustoimenpiteitä yleisinä talouspoliittisina toimenpiteinä, jotka eivät kuulu SEUT-sopimuksen valtiontukimääräysten soveltamisalaan.

| (295) | Markkinatilanne on kuitenkin muuttunut. Tuomiossa Aéroports de Paris yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi, että lentoasematoiminnan harjoittaminen, mukaan lukien lentoasemapalvelujen tarjoaminen lentoyhtiöille ja eri palveluntarjoajille lentoasemilla, on taloudellista toimintaa (47). Sen vuoksi kyseisen tuomion antamisesta (12 päivästä joulukuuta 2000) lähtien lentoasemien toimintaa ja rakennusta ei ole enää voitu pitää hallinnon toteuttamana, yleisen edun piiriin kuuluvana tehtävänä, johon ei sovelleta valtiontukien valvontaa. |
| --- | --- |

(295)

Markkinatilanne on kuitenkin muuttunut. Tuomiossa Aéroports de Paris yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi, että lentoasematoiminnan harjoittaminen, mukaan lukien lentoasemapalvelujen tarjoaminen lentoyhtiöille ja eri palveluntarjoajille lentoasemilla, on taloudellista toimintaa (47). Sen vuoksi kyseisen tuomion antamisesta (12 päivästä joulukuuta 2000) lähtien lentoasemien toimintaa ja rakennusta ei ole enää voitu pitää hallinnon toteuttamana, yleisen edun piiriin kuuluvana tehtävänä, johon ei sovelleta valtiontukien valvontaa.

Aéroports de Paris

47

| (296) | Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin vahvisti asiassa Leipzig-Hallen lentoasema antamassaan tuomiossa, että enää ei voida lähtökohtaisesti katsoa, että valtiontukisääntöjä ei sovelleta lentoasemiin, sillä lentoasematoiminta ja lentoasemainfrastruktuurin rakentaminen ovat taloudellista toimintaa (48). Harjoittaessaan taloudellista toimintaa lentoaseman pitäjä on oikeudellisesta asemastaan ja rahoitustavastaan riippumatta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys, ja siten siihen sovelletaan sopimuksen sääntöjä valtiontuesta (49). |
| --- | --- |

(296)

Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin vahvisti asiassa Leipzig-Hallen lentoasema antamassaan tuomiossa, että enää ei voida lähtökohtaisesti katsoa, että valtiontukisääntöjä ei sovelleta lentoasemiin, sillä lentoasematoiminta ja lentoasemainfrastruktuurin rakentaminen ovat taloudellista toimintaa (48). Harjoittaessaan taloudellista toimintaa lentoaseman pitäjä on oikeudellisesta asemastaan ja rahoitustavastaan riippumatta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys, ja siten siihen sovelletaan sopimuksen sääntöjä valtiontuesta (49).

Leipzig-Hallen lentoasema

48

49

| (297) | FFHG on osallistunut Frankfurt-Hahnin lentoaseman rakentamiseen, ylläpitoon ja toiminnan harjoittamiseen. Tässä yhteydessä se on tarjonnut lentoasemapalveluja ja veloittanut käyttäjiä – kaupallisen lentoliikenteen harjoittajia samoin kuin muun kuin kaupallisen yleisen lentoliikenteen käyttäjiä – lentoasemainfrastruktuurin käytöstä ja hyödyntänyt samalla infrastruktuuria kaupallisesti. Sen vuoksi on pääteltävä, että FFHG on harjoittanut taloudellista toimintaa tuomion Aéroports de Paris antamisesta (12 päivästä joulukuuta 2000) lähtien. |
| --- | --- |

(297)

FFHG on osallistunut Frankfurt-Hahnin lentoaseman rakentamiseen, ylläpitoon ja toiminnan harjoittamiseen. Tässä yhteydessä se on tarjonnut lentoasemapalveluja ja veloittanut käyttäjiä – kaupallisen lentoliikenteen harjoittajia samoin kuin muun kuin kaupallisen yleisen lentoliikenteen käyttäjiä – lentoasemainfrastruktuurin käytöstä ja hyödyntänyt samalla infrastruktuuria kaupallisesti. Sen vuoksi on pääteltävä, että FFHG on harjoittanut taloudellista toimintaa tuomion Aéroports de Paris antamisesta (12 päivästä joulukuuta 2000) lähtien.

Aéroports de Paris

| (298) | Tilanteen kehittymisen huomioon ottaen (kuten johdanto-osan 294–296 kappaleessa on esitetty) komissio kuitenkin katsoo, että ennen tuomioistuimen tuomion Aéroports de Paris antamista viranomaiset ovat voineet oikeutetusti katsoa, että lentoasemia koskevat rahoitustoimenpiteet eivät ole valtiontukea eikä niistä siten tarvitse ilmoittaa komissiolle. Sen vuoksi komissio ei voi valtiontukisääntöjen nojalla kyseenalaistaa yksittäisiä rahoitustoimenpiteitä (joita ei ole myönnetty tukiohjelman (50) perusteella), jotka on lopullisesti hyväksytty ennen tuomion Aéroports de Paris antamista. |
| --- | --- |

(298)

Tilanteen kehittymisen huomioon ottaen (kuten johdanto-osan 294–296 kappaleessa on esitetty) komissio kuitenkin katsoo, että ennen tuomioistuimen tuomion Aéroports de Paris antamista viranomaiset ovat voineet oikeutetusti katsoa, että lentoasemia koskevat rahoitustoimenpiteet eivät ole valtiontukea eikä niistä siten tarvitse ilmoittaa komissiolle. Sen vuoksi komissio ei voi valtiontukisääntöjen nojalla kyseenalaistaa yksittäisiä rahoitustoimenpiteitä (joita ei ole myönnetty tukiohjelman (50) perusteella), jotka on lopullisesti hyväksytty ennen tuomion Aéroports de Paris antamista.

Aéroports de Paris

50

Aéroports de Paris

| (299) | Näin ollen komission on arvioitava ensimmäiseksi, tehtiinkö voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2001 sopimus ennen tuomion Aéroports de Paris antamista (12 päivänä joulukuuta 2000), ja toiseksi, muutettiinko kyseistä toimenpidettä myöhemmin. |
| --- | --- |

(299)

Näin ollen komission on arvioitava ensimmäiseksi, tehtiinkö voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2001 sopimus ennen tuomion Aéroports de Paris antamista (12 päivänä joulukuuta 2000), ja toiseksi, muutettiinko kyseistä toimenpidettä myöhemmin.

Aéroports de Paris

| (300) | Voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevasta vuoden 2001 sopimuksesta sovittiin peruuttamattomasti 31 päivänä elokuuta 1999 ja se vahvistettiin notaarin asiakirjalla 24 päivänä marraskuuta 2000. Siten komissio katsoo, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2001 sopimus tehtiin peruuttamattomasti ennen tuomion Aéroports de Paris antamista. Kyseistä vuoden 2001 sopimusta ei myöskään muutettu, ennen kuin se korvattiin voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevalla vuoden 2004 sopimuksella. |
| --- | --- |

(300)

Voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevasta vuoden 2001 sopimuksesta sovittiin peruuttamattomasti 31 päivänä elokuuta 1999 ja se vahvistettiin notaarin asiakirjalla 24 päivänä marraskuuta 2000. Siten komissio katsoo, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2001 sopimus tehtiin peruuttamattomasti ennen tuomion Aéroports de Paris antamista. Kyseistä vuoden 2001 sopimusta ei myöskään muutettu, ennen kuin se korvattiin voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevalla vuoden 2004 sopimuksella.

Aéroports de Paris

| (301) | Siten viranomaiset saattoivat tuolloin oikeutetusti katsoa, ettei voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva sopimus, jolla katettiin FFHG:n vuotuisia tappioita, ollut valtiontukea. |
| --- | --- |

(301)

Siten viranomaiset saattoivat tuolloin oikeutetusti katsoa, ettei voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva sopimus, jolla katettiin FFHG:n vuotuisia tappioita, ollut valtiontukea.

PÄÄTELMÄ

| (302) | Edellä johdanto-osan 292 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyn perusteella komissio päättelee, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2001 sopimuksen tekohetkellä viranomaiset saattoivat oikeutetusti katsoa, ettei kyseinen sopimus, jolla katettiin FFHG:n vuotuisia tappioita, ollut valtiontukea. |
| --- | --- |

(302)

Edellä johdanto-osan 292 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyn perusteella komissio päättelee, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2001 sopimuksen tekohetkellä viranomaiset saattoivat oikeutetusti katsoa, ettei kyseinen sopimus, jolla katettiin FFHG:n vuotuisia tappioita, ollut valtiontukea.

8.1.2   TOIMENPIDE 2: VUODEN 2001 PÄÄOMANKOROTUS

| (303) | Fraport ja Rheinland-Pfalzin osavaltio korottivat FFHG:n pääomaa 27 miljoonalla eurolla vuonna 2001. Fraportin osuus oli 19,7 miljoonaa euroa ja Rheinland-Pfalzin osavaltion osuus 7,3 miljoonaa euroa. Pääomankorotus hyväksyttiin ensin Fraportin hallintoneuvostossa (Fraportin osuuden osalta) 14 päivänä joulukuuta 2001 ja sen jälkeen FFHG:n osakkeenomistajien päätöksellä 9 päivänä tammikuuta 2002 (51). Fraportin ja osavaltion pääomankorotus tuli voimaan 9 päivänä tammikuuta 2002. |
| --- | --- |

(303)

Fraport ja Rheinland-Pfalzin osavaltio korottivat FFHG:n pääomaa 27 miljoonalla eurolla vuonna 2001. Fraportin osuus oli 19,7 miljoonaa euroa ja Rheinland-Pfalzin osavaltion osuus 7,3 miljoonaa euroa. Pääomankorotus hyväksyttiin ensin Fraportin hallintoneuvostossa (Fraportin osuuden osalta) 14 päivänä joulukuuta 2001 ja sen jälkeen FFHG:n osakkeenomistajien päätöksellä 9 päivänä tammikuuta 2002 (51). Fraportin ja osavaltion pääomankorotus tuli voimaan 9 päivänä tammikuuta 2002.

51

8.1.2.1   
  Yrityksen ja taloudellisen toiminnan käsite

Yrityksen ja taloudellisen toiminnan käsite

| (304) | Kuten johdanto-osan 293 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on selvitetty, FFHG:tä on pidettävä 12 päivästä joulukuuta 2000 lähtien SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna taloudellista toimintaa harjoittavana yrityksenä. |
| --- | --- |

(304)

Kuten johdanto-osan 293 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on selvitetty, FFHG:tä on pidettävä 12 päivästä joulukuuta 2000 lähtien SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna taloudellista toimintaa harjoittavana yrityksenä.

8.1.2.2   
  Valtion varat ja valtion toiminnaksi katsominen

Valtion varat ja valtion toiminnaksi katsominen

| (305) | Jotta toimenpiteet olisivat valtiontukea, ne on rahoitettava valtion varoista ja toimenpiteen toteuttamista koskeva päätös on voitava katsoa valtion toimenpiteeksi. |
| --- | --- |

(305)

Jotta toimenpiteet olisivat valtiontukea, ne on rahoitettava valtion varoista ja toimenpiteen toteuttamista koskeva päätös on voitava katsoa valtion toimenpiteeksi.

| (306) | Valtiontuen käsitettä sovelletaan etuihin, joita valtio itse tai jokin valtuuksiensa nojalla toimiva välittävä elin myöntää valtion varoista (52). SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa paikallisviranomaisten varat ovat valtion varoja (53). Tässä suhteessa komissio katsoo johdonmukaisesti, että riippumatta siitä, tuottaako julkinen yritys tappiota vai voittoa, kaikki sen varat ovat valtion varoja (54). |
| --- | --- |

(306)

Valtiontuen käsitettä sovelletaan etuihin, joita valtio itse tai jokin valtuuksiensa nojalla toimiva välittävä elin myöntää valtion varoista (52). SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa paikallisviranomaisten varat ovat valtion varoja (53). Tässä suhteessa komissio katsoo johdonmukaisesti, että riippumatta siitä, tuottaako julkinen yritys tappiota vai voittoa, kaikki sen varat ovat valtion varoja (54).

52

53

54

Rheinland-Pfalzin osavaltion osuus vuoden 2001 pääomankorotuksesta

Rheinland-Pfalzin osavaltion osuus vuoden 2001 pääomankorotuksesta

| (307) | Rheinland-Pfalzin osavaltio rahoitti osuutensa vuoden 2001 pääomankorotuksesta suoraan yleisestä talousarviostaan. Siten voidaan päätellä, että toimenpide rahoitettiin valtion varoista ja myös johtui valtiosta. |
| --- | --- |

(307)

Rheinland-Pfalzin osavaltio rahoitti osuutensa vuoden 2001 pääomankorotuksesta suoraan yleisestä talousarviostaan. Siten voidaan päätellä, että toimenpide rahoitettiin valtion varoista ja myös johtui valtiosta.

Fraportin osuus vuoden 2001 pääomankorotuksesta

Fraportin osuus vuoden 2001 pääomankorotuksesta

Valtion varat

Valtion varat

| (308) | Saksan mukaan Fraportin osuus vuoden 2001 pääomankorotuksesta ei ole valtion varoista myönnettyä rahoitusta, sillä Fraport oli tuolloin yksityisoikeudellinen riippumaton osakeyhtiö, jonka varat eivät olleet viranomaisten jatkuvassa määräysvallassa. |
| --- | --- |

(308)

Saksan mukaan Fraportin osuus vuoden 2001 pääomankorotuksesta ei ole valtion varoista myönnettyä rahoitusta, sillä Fraport oli tuolloin yksityisoikeudellinen riippumaton osakeyhtiö, jonka varat eivät olleet viranomaisten jatkuvassa määräysvallassa.

| (309) | Oikeuskäytännön mukaan yrityksen varoja on pidettävä valtion varoina, jos valtio voi käyttämällä määräysvaltaansa kyseisten yritysten suhteen ohjata niiden varojen käyttöä (55). |
| --- | --- |

(309)

Oikeuskäytännön mukaan yrityksen varoja on pidettävä valtion varoina, jos valtio voi käyttämällä määräysvaltaansa kyseisten yritysten suhteen ohjata niiden varojen käyttöä (55).

55

| (310) | Komissio katsoo, että käsiteltävässä asiassa valtio käytti koko merkityksellisen ajanjakson ajan suoraa tai epäsuoraa määräysvaltaa kyseisten varojen suhteen. Komissio panee merkille, että ajankohtana, jolloin vuoden 2001 pääomankorotuksesta peruuttamattomasti päätettiin, Fraport oli yhtiö, jonka osake-enemmistö oli julkisessa omistuksessa. Julkisten osakkeenomistajien hallussa oli 100 prosenttia Fraportin osakkeista ennen 11 päivää kesäkuuta 2001 (56). Kesäkuun 11 päivänä 2001 Fraport listautui pörssiin ja 29,71 prosenttia sen osakkeista myytiin yksityisille osakkeenomistajille. Sen jälkeen Hessenin osavaltio omisti 32,04 prosenttia osakkeista, Stadtwerke Frankfurt am Main GmbH (joka oli kokonaan Frankfurt am Mainin kunnan omistuksessa) 20,47 prosenttia ja Saksan liittotasavalta 18,32 prosenttia. |
| --- | --- |

(310)

Komissio katsoo, että käsiteltävässä asiassa valtio käytti koko merkityksellisen ajanjakson ajan suoraa tai epäsuoraa määräysvaltaa kyseisten varojen suhteen. Komissio panee merkille, että ajankohtana, jolloin vuoden 2001 pääomankorotuksesta peruuttamattomasti päätettiin, Fraport oli yhtiö, jonka osake-enemmistö oli julkisessa omistuksessa. Julkisten osakkeenomistajien hallussa oli 100 prosenttia Fraportin osakkeista ennen 11 päivää kesäkuuta 2001 (56). Kesäkuun 11 päivänä 2001 Fraport listautui pörssiin ja 29,71 prosenttia sen osakkeista myytiin yksityisille osakkeenomistajille. Sen jälkeen Hessenin osavaltio omisti 32,04 prosenttia osakkeista, Stadtwerke Frankfurt am Main GmbH (joka oli kokonaan Frankfurt am Mainin kunnan omistuksessa) 20,47 prosenttia ja Saksan liittotasavalta 18,32 prosenttia.

56

| (311) | Siten 70,29 prosenttia Fraportin osakkeista oli 11 päivän kesäkuuta 2001 ja 26 päivän lokakuuta 2005 välisenä aikana julkisten osakkeenomistajien hallussa, jolloin Fraport oli direktiivin 2006/111/EY 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettu julkinen yritys. Koska Fraportin osakkeista suurin osa oli julkisten elinten hallussa, näillä elimillä oli mahdollisuus käyttää määräysvaltaa Fraportin suhteen. |
| --- | --- |

(311)

Siten 70,29 prosenttia Fraportin osakkeista oli 11 päivän kesäkuuta 2001 ja 26 päivän lokakuuta 2005 välisenä aikana julkisten osakkeenomistajien hallussa, jolloin Fraport oli direktiivin 2006/111/EY 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettu julkinen yritys. Koska Fraportin osakkeista suurin osa oli julkisten elinten hallussa, näillä elimillä oli mahdollisuus käyttää määräysvaltaa Fraportin suhteen.

| (312) | Näin ollen komissio katsoo, että pääomankorotuksen myöntäminen Fraportin varoista merkitsisi valtion varojen menetystä ja siten valtion varojen siirtoa. |
| --- | --- |

(312)

Näin ollen komissio katsoo, että pääomankorotuksen myöntäminen Fraportin varoista merkitsisi valtion varojen menetystä ja siten valtion varojen siirtoa.

Valtion toiminnaksi katsominen

Valtion toiminnaksi katsominen

| (313) | Unionin tuomioistuin on kuitenkin myös katsonut, että vaikka valtio voi valvoa julkista yritystä ja sen toimintaa, tosiasiallista valvontaa konkreettisessa tapauksessa ei voida automaattisesti olettaa. Julkinen yritys voi toimia enemmän tai vähemmän itsenäisesti riippuen siitä, kuinka paljon valtio on jättänyt sille itsenäistä määräämisvaltaa. |
| --- | --- |

(313)

Unionin tuomioistuin on kuitenkin myös katsonut, että vaikka valtio voi valvoa julkista yritystä ja sen toimintaa, tosiasiallista valvontaa konkreettisessa tapauksessa ei voida automaattisesti olettaa. Julkinen yritys voi toimia enemmän tai vähemmän itsenäisesti riippuen siitä, kuinka paljon valtio on jättänyt sille itsenäistä määräämisvaltaa.

| (314) | Näin ollen se, että julkinen yritys on valtion valvonnassa, ei riitä osoittamaan, että yrityksen toteuttamat toimenpiteet, kuten vuoden 2001 pääomankorotuksen kautta FFHG:lle tarjottu rahoitus, johtuvat valtiosta. Lisäksi on tutkittava, voidaanko olettaa, että viranomaiset osallistuivat jollain tavalla tästä toimenpiteestä päättämiseen. Tuomioistuin totesi, että julkisen yrityksen toteuttaman tukitoimenpiteen voidaan päätellä johtuvan valtiosta kaikkien käsiteltävänä olevaa asiaa koskevien seikkojen ja kyseisen toimenpiteen toteuttamishetkellä vallinneiden olosuhteiden perusteella (57). |
| --- | --- |

(314)

Näin ollen se, että julkinen yritys on valtion valvonnassa, ei riitä osoittamaan, että yrityksen toteuttamat toimenpiteet, kuten vuoden 2001 pääomankorotuksen kautta FFHG:lle tarjottu rahoitus, johtuvat valtiosta. Lisäksi on tutkittava, voidaanko olettaa, että viranomaiset osallistuivat jollain tavalla tästä toimenpiteestä päättämiseen. Tuomioistuin totesi, että julkisen yrityksen toteuttaman tukitoimenpiteen voidaan päätellä johtuvan valtiosta kaikkien käsiteltävänä olevaa asiaa koskevien seikkojen ja kyseisen toimenpiteen toteuttamishetkellä vallinneiden olosuhteiden perusteella (57).

57

| (315) | Tällaisia seikkoja voivat olla julkisen yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen, yrityksen toiminnan luonne, toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, yrityksen oikeudellinen asema, se, sovelletaanko yritykseen julkisoikeutta vai yksityisoikeudellisia yhtiöoikeutta koskevia säännöksiä, viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä tai muu seikka, joka osoittaa konkreettisessa tilanteessa, että viranomaiset ovat osallistuneet toimenpiteestä päättämiseen tai että on epätodennäköistä, että tästä ei ollut kyse, kun otetaan huomioon myös toimenpiteen laajuus, sen sisältö tai sen edellytykset (58). |
| --- | --- |

(315)

Tällaisia seikkoja voivat olla julkisen yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen, yrityksen toiminnan luonne, toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, yrityksen oikeudellinen asema, se, sovelletaanko yritykseen julkisoikeutta vai yksityisoikeudellisia yhtiöoikeutta koskevia säännöksiä, viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä tai muu seikka, joka osoittaa konkreettisessa tilanteessa, että viranomaiset ovat osallistuneet toimenpiteestä päättämiseen tai että on epätodennäköistä, että tästä ei ollut kyse, kun otetaan huomioon myös toimenpiteen laajuus, sen sisältö tai sen edellytykset (58).

58

| (316) | Kuten johdanto-osan 135 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on todettu, Saksan mielestä Fraportin toteuttamat Frankfurt-Hahnin lentoasemaan liittyvät toimenpiteet eivät olleet valtion toimenpiteitä. Tässä yhteydessä Saksa viittasi erityisesti Saksan osakeyhtiölain 76 §:ään ja Saksan lainsäädännön nojalla annettuihin tuomioihin, joiden mukaan julkisen osakeyhtiön (Aktiengesellschaft) hallituksella on laaja harkintavalta yhtiön päivittäisessä liiketoiminnassa ja että se siinä määrin toimii itsenäisesti osakkeenomistajiin nähden. |
| --- | --- |

(316)

Kuten johdanto-osan 135 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on todettu, Saksan mielestä Fraportin toteuttamat Frankfurt-Hahnin lentoasemaan liittyvät toimenpiteet eivät olleet valtion toimenpiteitä. Tässä yhteydessä Saksa viittasi erityisesti Saksan osakeyhtiölain 76 §:ään ja Saksan lainsäädännön nojalla annettuihin tuomioihin, joiden mukaan julkisen osakeyhtiön (Aktiengesellschaft) hallituksella on laaja harkintavalta yhtiön päivittäisessä liiketoiminnassa ja että se siinä määrin toimii itsenäisesti osakkeenomistajiin nähden.

Aktiengesellschaft

| (317) | Lisäksi Saksa viittasi liittovaltion korkeimman oikeuden (Bundesgerichtshof) antamaan tuomioon, jossa tuomioistuin totesi, että julkiset osakkeenomistajat eivät pystyneet vaikuttamaan päivittäisessä liiketoiminnassa tehtyihin yksittäisiin päätöksiin, vaan ne tarjosivat Fraportille ainoastaan yleisen toimintakehyksen ja ohjaavaa valvontaa. Saksan mukaan julkisen osakeyhtiön (Aktiengesellschaft) erityinen luonne tunnustettiin myös julkisia hankintoja koskevan EU:n lainsäädännön yhteydessä yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Stadtwerke Brixen AG antamassa tuomiossa (59). |
| --- | --- |

(317)

Lisäksi Saksa viittasi liittovaltion korkeimman oikeuden (Bundesgerichtshof) antamaan tuomioon, jossa tuomioistuin totesi, että julkiset osakkeenomistajat eivät pystyneet vaikuttamaan päivittäisessä liiketoiminnassa tehtyihin yksittäisiin päätöksiin, vaan ne tarjosivat Fraportille ainoastaan yleisen toimintakehyksen ja ohjaavaa valvontaa. Saksan mukaan julkisen osakeyhtiön (Aktiengesellschaft) erityinen luonne tunnustettiin myös julkisia hankintoja koskevan EU:n lainsäädännön yhteydessä yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Stadtwerke Brixen AG antamassa tuomiossa (59).

Bundesgerichtshof

Aktiengesellschaft

Stadtwerke Brixen AG

59

| (318) | Näin ollen Saksa katsoi julkisten osakkeenomistajien osallistumisesta päätöksentekoon, että äänestämällä yhtiökokouksessa julkiset osakkeenomistajat ainoastaan käyttivät lainmukaisia osakkeenomistajan oikeuksiaan ja velvoitteitaan. Saksa kiisti myös käsityksen, jonka mukaan tapaukseen olisi liittynyt muita johdanto-osan 315 kappaleessa mainittuja tuomion Stardust Marine näkökohtia. |
| --- | --- |

(318)

Näin ollen Saksa katsoi julkisten osakkeenomistajien osallistumisesta päätöksentekoon, että äänestämällä yhtiökokouksessa julkiset osakkeenomistajat ainoastaan käyttivät lainmukaisia osakkeenomistajan oikeuksiaan ja velvoitteitaan. Saksa kiisti myös käsityksen, jonka mukaan tapaukseen olisi liittynyt muita johdanto-osan 315 kappaleessa mainittuja tuomion Stardust Marine näkökohtia.

Stardust Marine

| (319) | Komissio katsoo alustavasti, että pelkästään se, että valtion omistama yhtiö on perustettu yksityisoikeuden mukaan, ottaen huomioon itsenäinen määräämisvalta, joka yrityksellä tämän johdosta voi olla, ei riitä sulkemaan pois sitä, että sen toimenpiteet johtuvat valtiosta (60). Ei ole syytä tehdä eroa sellaisten tilanteiden, joissa tuen myöntää suoraan valtio, ja sellaisten tilanteiden välillä, joissa tuen myöntävät julkiset tai yksityiset elimet, jotka valtio perustaa tai nimeää tuen hallinnoimiseksi (61). |
| --- | --- |

(319)

Komissio katsoo alustavasti, että pelkästään se, että valtion omistama yhtiö on perustettu yksityisoikeuden mukaan, ottaen huomioon itsenäinen määräämisvalta, joka yrityksellä tämän johdosta voi olla, ei riitä sulkemaan pois sitä, että sen toimenpiteet johtuvat valtiosta (60). Ei ole syytä tehdä eroa sellaisten tilanteiden, joissa tuen myöntää suoraan valtio, ja sellaisten tilanteiden välillä, joissa tuen myöntävät julkiset tai yksityiset elimet, jotka valtio perustaa tai nimeää tuen hallinnoimiseksi (61).

60

61

| (320) | Lisäksi komissio panee merkille, että Saksan korkeimman oikeuden (Bundesgerichtshof) vuonna 1999 antama tuomio (62) koskee rikosoikeudellisia menettelyjä. Näiden menettelyjen yhteydessä viimeisessä oikeusasteessa käsiteltiin sitä, voidaanko Fraportin entistä työntekijää vastaan nostaa syyte työntekijän lahjonnasta tai virkamiehen lahjonnasta. Tätä varten oli määritettävä, onko Fraportia pidettävä Saksan rikoslain mukaisesti muuna hallintona (63). Näin ollen tapaus ei liity millään tavalla siihen, voidaanko Fraportin toimien katsoa valtiontukisääntöjen nojalla johtuvan valtiosta, vaan siinä ainoastaan selvennetään, että Fraportin työntekijä ei ole virkamies eikä Fraportia voida Saksan rikoslain perusteella pitää osana julkishallintoa. |
| --- | --- |

(320)

Lisäksi komissio panee merkille, että Saksan korkeimman oikeuden (Bundesgerichtshof) vuonna 1999 antama tuomio (62) koskee rikosoikeudellisia menettelyjä. Näiden menettelyjen yhteydessä viimeisessä oikeusasteessa käsiteltiin sitä, voidaanko Fraportin entistä työntekijää vastaan nostaa syyte työntekijän lahjonnasta tai virkamiehen lahjonnasta. Tätä varten oli määritettävä, onko Fraportia pidettävä Saksan rikoslain mukaisesti muuna hallintona (63). Näin ollen tapaus ei liity millään tavalla siihen, voidaanko Fraportin toimien katsoa valtiontukisääntöjen nojalla johtuvan valtiosta, vaan siinä ainoastaan selvennetään, että Fraportin työntekijä ei ole virkamies eikä Fraportia voida Saksan rikoslain perusteella pitää osana julkishallintoa.

Bundesgerichtshof

62

työntekijän lahjonnasta

virkamiehen lahjonnasta

muuna hallintona

63

| (321) | Saksa nosti esiin myös toisen maan korkeimman oikeuden antaman tuomion (64), jonka osalta komissio toteaa, että kyseinen tuomio koskee asian Parking Brixen (65) tavoin julkista määräysvaltaa yritykseen koskevia perusteita julkisia hankintoja koskevan unionin lainsäädännön yhteydessä. Siinä ei käsitellä sitä, johtuvatko toimenpiteet valtiosta valtiontukilainsäädännön perusteella. |
| --- | --- |

(321)

Saksa nosti esiin myös toisen maan korkeimman oikeuden antaman tuomion (64), jonka osalta komissio toteaa, että kyseinen tuomio koskee asian Parking Brixen (65) tavoin julkista määräysvaltaa yritykseen koskevia perusteita julkisia hankintoja koskevan unionin lainsäädännön yhteydessä. Siinä ei käsitellä sitä, johtuvatko toimenpiteet valtiosta valtiontukilainsäädännön perusteella.

64

Parking Brixen

65

| (322) | Lisäksi vaikka osakeyhtiön hallitus voi toimia itsenäisesti julkisiin osakkeenomistajiin nähden tehdessään päivittäiseen liiketoimintaan kuuluvia päätöksiä, Fraportin osakasrakenteen (70 prosenttia osakkeista julkisessa omistuksessa) ja julkisten osakkeenomistajien välisen konsernisopimuksen vuoksi Fraport totesi kuitenkin olevansa riippuvuussuhteessa ja julkisessa omistuksessa oleva yritys (66) (kuten vuosien 2001–2006 tilinpäätöstiedoissa todetaan). |
| --- | --- |

(322)

Lisäksi vaikka osakeyhtiön hallitus voi toimia itsenäisesti julkisiin osakkeenomistajiin nähden tehdessään päivittäiseen liiketoimintaan kuuluvia päätöksiä, Fraportin osakasrakenteen (70 prosenttia osakkeista julkisessa omistuksessa) ja julkisten osakkeenomistajien välisen konsernisopimuksen vuoksi Fraport totesi kuitenkin olevansa riippuvuussuhteessa ja julkisessa omistuksessa oleva yritys (66) (kuten vuosien 2001–2006 tilinpäätöstiedoissa todetaan).

riippuvuussuhteessa ja julkisessa omistuksessa oleva yritys

66

| (323) | Useat tekijät viittaavat siihen, että vuoden 2001 pääomankorotus johtui tosiasiassa valtiosta. |
| --- | --- |

(323)

Useat tekijät viittaavat siihen, että vuoden 2001 pääomankorotus johtui tosiasiassa valtiosta.

| (324) | Ensinnäkin komissio katsoo, että vuoden 2001 pääomankorotusta ei voida tarkastella erikseen, vaan samalla on otettava huomioon Fraportin tuolloinen poliittinen ja oikeudellinen tilanne. Nämä olosuhteet ja tosiseikat osoittavat selvästi, että toimenpidettä ei olisi hyväksytty ilman valtion osallistumista. |
| --- | --- |

(324)

Ensinnäkin komissio katsoo, että vuoden 2001 pääomankorotusta ei voida tarkastella erikseen, vaan samalla on otettava huomioon Fraportin tuolloinen poliittinen ja oikeudellinen tilanne. Nämä olosuhteet ja tosiseikat osoittavat selvästi, että toimenpidettä ei olisi hyväksytty ilman valtion osallistumista.

| (325) | Fraportin hallintoneuvoston 26 päivänä syyskuuta 1997 pidetyn kokouksen pöytäkirjan mukaan Rheinland-Pfalzin osavaltion viranomaiset tarjosivat Fraportille mahdollisuutta tulla osalliseksi Frankfurt-Hahnin lentoasemaan, sillä ottamalla Fraport osalliseksi FFHG:hen Rheinland-Pfalzin osavaltio halusi lisätä työllisyysmahdollisuuksia, minkä lisäksi se odotti lentoliikenteen lisääntyvän. Sen jälkeen, kun Fraport oli tullut FFHG:n osakkeenomistajaksi 64 prosentin osakeosuudella 1 päivänä tammikuuta 1998, hallintoneuvoston 10 päivänä toukokuuta 1999 pidetyn kokouksen pöytäkirjan mukaan Rheinland-Pfalzin osavaltion hallitus kääntyi Hessenin osavaltion pääministerin puoleen ja pyysi Fraportia sitoutumaan voimakkaammin Hahnin lentoasemaan. Tätä varten Fraportin oli määrä ottaa haltuunsa lentoaseman osakkeet, jotka olivat edelleen Holding Hahnin ja Wayss & Freytagin hallussa (ks. johdanto-osan 17 kappale). Pöytäkirjassa todetaan lisäksi, että Fraportille ei pitäisi määrätä seuraamuksia, jos se ei saavuta aluepoliittisia tavoitteita, kuten työpaikkojen määrää, ja että Fraportin ja osavaltion välillä on aloitettu neuvottelut keskusteltavista näkökohdista. Lopuksi pöytäkirjassa ilmaistaan, että lentoaseman kehittämiseen olisi käytettävä mahdollisimman paljon julkisia varoja ja että nopeuttaakseen näiden varojen keruuprosessia Rheinland-Pfalzin osavaltio on jo perustanut valtiovarainministeriöön työryhmän, jossa myös Fraport on jäsenenä. |
| --- | --- |

(325)

Fraportin hallintoneuvoston 26 päivänä syyskuuta 1997 pidetyn kokouksen pöytäkirjan mukaan Rheinland-Pfalzin osavaltion viranomaiset tarjosivat Fraportille mahdollisuutta tulla osalliseksi Frankfurt-Hahnin lentoasemaan, sillä ottamalla Fraport osalliseksi FFHG:hen Rheinland-Pfalzin osavaltio halusi lisätä työllisyysmahdollisuuksia, minkä lisäksi se odotti lentoliikenteen lisääntyvän. Sen jälkeen, kun Fraport oli tullut FFHG:n osakkeenomistajaksi 64 prosentin osakeosuudella 1 päivänä tammikuuta 1998, hallintoneuvoston 10 päivänä toukokuuta 1999 pidetyn kokouksen pöytäkirjan mukaan Rheinland-Pfalzin osavaltion hallitus kääntyi Hessenin osavaltion pääministerin puoleen ja pyysi Fraportia sitoutumaan voimakkaammin Hahnin lentoasemaan. Tätä varten Fraportin oli määrä ottaa haltuunsa lentoaseman osakkeet, jotka olivat edelleen Holding Hahnin ja Wayss & Freytagin hallussa (ks. johdanto-osan 17 kappale). Pöytäkirjassa todetaan lisäksi, että Fraportille ei pitäisi määrätä seuraamuksia, jos se ei saavuta aluepoliittisia tavoitteita, kuten työpaikkojen määrää, ja että Fraportin ja osavaltion välillä on aloitettu neuvottelut keskusteltavista näkökohdista. Lopuksi pöytäkirjassa ilmaistaan, että lentoaseman kehittämiseen olisi käytettävä mahdollisimman paljon julkisia varoja ja että nopeuttaakseen näiden varojen keruuprosessia Rheinland-Pfalzin osavaltio on jo perustanut valtiovarainministeriöön työryhmän, jossa myös Fraport on jäsenenä.

| (326) | Näistä pöytäkirjoista käy ilmi, että Rheinland-Pfalzin osavaltio ja Hessenin osavaltio käyttivät Fraportia välineenä, jonka avulla ne pyrkivät saavuttamaan alue- ja rakennepoliittisia tavoitteita, kuten luomaan uusia työpaikkoja alueella. |
| --- | --- |

(326)

Näistä pöytäkirjoista käy ilmi, että Rheinland-Pfalzin osavaltio ja Hessenin osavaltio käyttivät Fraportia välineenä, jonka avulla ne pyrkivät saavuttamaan alue- ja rakennepoliittisia tavoitteita, kuten luomaan uusia työpaikkoja alueella.

| (327) | Koska Fraport oli tuolloin vielä julkisessa omistuksessa oleva yritys, sen hallintoneuvostolla, jonka jäsenten nimittämisestä vastasivat suurelta osin (ainakin puolet hallintoneuvoston jäsenistä) julkiset osakkeenomistajat, oli valtuudet hyväksyä 31 päivänä elokuuta 1999 tehty perussopimus (Grundlagenvereinbarung) (67) ja valtuuttaa hallitus tekemään voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2001 sopimus (68). Lisäksi Fraportin yhtiökokouksessa hyväksyttiin 3 päivänä toukokuuta 2000 päivätty päätös, jolla valtuutettiin hallitus tekemään FFHG:n kanssa voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2001 sopimus ja siten sitomaan Fraport FFHG:n hankkeeseen ainakin vuoteen 2005 saakka. Tämä päätös edellytti sellaisten osakkeenomistajien äänten enemmistöä, jotka edustavat ainakin kolmasosaa enimmäispääomasta, ja koska viranomaiset omistivat tuolloin 100 prosenttia osakkeista (ks. johdanto-osan 305 kappale), kyseinen päätös tehtiin tosiasiallisesti viranomaisten toimesta. |
| --- | --- |

(327)

Koska Fraport oli tuolloin vielä julkisessa omistuksessa oleva yritys, sen hallintoneuvostolla, jonka jäsenten nimittämisestä vastasivat suurelta osin (ainakin puolet hallintoneuvoston jäsenistä) julkiset osakkeenomistajat, oli valtuudet hyväksyä 31 päivänä elokuuta 1999 tehty perussopimus (Grundlagenvereinbarung) (67) ja valtuuttaa hallitus tekemään voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2001 sopimus (68). Lisäksi Fraportin yhtiökokouksessa hyväksyttiin 3 päivänä toukokuuta 2000 päivätty päätös, jolla valtuutettiin hallitus tekemään FFHG:n kanssa voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2001 sopimus ja siten sitomaan Fraport FFHG:n hankkeeseen ainakin vuoteen 2005 saakka. Tämä päätös edellytti sellaisten osakkeenomistajien äänten enemmistöä, jotka edustavat ainakin kolmasosaa enimmäispääomasta, ja koska viranomaiset omistivat tuolloin 100 prosenttia osakkeista (ks. johdanto-osan 305 kappale), kyseinen päätös tehtiin tosiasiallisesti viranomaisten toimesta.

Grundlagenvereinbarung

67

68

| (328) | Rheinland-Pfalzin osavaltio teki voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevasta vuoden 2001 sopimuksesta myös ennakkoedellytyksen sen myöntämälle tuelle ja julkiselle rahoitukselle, kuten käy ilmi 31 päivänä elokuuta 1999 tehdystä perussopimuksesta (69). |
| --- | --- |

(328)

Rheinland-Pfalzin osavaltio teki voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevasta vuoden 2001 sopimuksesta myös ennakkoedellytyksen sen myöntämälle tuelle ja julkiselle rahoitukselle, kuten käy ilmi 31 päivänä elokuuta 1999 tehdystä perussopimuksesta (69).

69

| (329) | Näin ollen nämä kaksi osavaltiota vaikuttivat tilanteeseen suoraan poliittisella tasolla ja epäsuorasti hallintoneuvoston ja Fraportin osakeomistuksen kautta. Tämän vaikutuksen ansiosta Fraport tuli osalliseksi FFHG:hen ja teki voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2001 sopimuksen, jolla se otti vastuun FFHG:n tappioista ainakin vuoteen 2005 saakka. |
| --- | --- |

(329)

Näin ollen nämä kaksi osavaltiota vaikuttivat tilanteeseen suoraan poliittisella tasolla ja epäsuorasti hallintoneuvoston ja Fraportin osakeomistuksen kautta. Tämän vaikutuksen ansiosta Fraport tuli osalliseksi FFHG:hen ja teki voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2001 sopimuksen, jolla se otti vastuun FFHG:n tappioista ainakin vuoteen 2005 saakka.

| (330) | FFHG:n yhtiöjärjestyksen (70) 13 §:ssä todetaan, että jos jokin yksittäinen osakkeenomistaja aikoo myydä osakkeitaan, sen on saatava kirjallinen hyväksyntä muilta osakkeenomistajilta 31 päivään joulukuuta 2027 saakka. FFHG:llä oli tuolloin vain kaksi osakkeenomistajaa, Fraport ja Rheinland-Pfalzin osavaltio, joten tämä tarkoitti, että myydäkseen osakkeitaan Fraport olisi tarvinnut kirjallisen hyväksynnän Rheinland-Pfalzin osavaltiolta. Osavaltio saattoi siten tosiasiallisesti estää Fraportia jättämästä FFHG:n hanketta. |
| --- | --- |

(330)

FFHG:n yhtiöjärjestyksen (70) 13 §:ssä todetaan, että jos jokin yksittäinen osakkeenomistaja aikoo myydä osakkeitaan, sen on saatava kirjallinen hyväksyntä muilta osakkeenomistajilta 31 päivään joulukuuta 2027 saakka. FFHG:llä oli tuolloin vain kaksi osakkeenomistajaa, Fraport ja Rheinland-Pfalzin osavaltio, joten tämä tarkoitti, että myydäkseen osakkeitaan Fraport olisi tarvinnut kirjallisen hyväksynnän Rheinland-Pfalzin osavaltiolta. Osavaltio saattoi siten tosiasiallisesti estää Fraportia jättämästä FFHG:n hanketta.

70

| (331) | Vaikuttaa siltä, että FFHG:n johto kävi jo vuonna 2001, kun vuoden 2001 pääomankorotuksesta keskusteltiin, suoria neuvotteluja Hessenin osavaltion ja Rheinland-Pfalzin osavaltion kanssa (71). On syytä panna merkille, että Hessenin osavaltio ei tuolloin vielä ollut FFHG:n osakkeenomistaja vaan omisti Fraportin osakkeita (45,2 prosentin osuus). |
| --- | --- |

(331)

Vaikuttaa siltä, että FFHG:n johto kävi jo vuonna 2001, kun vuoden 2001 pääomankorotuksesta keskusteltiin, suoria neuvotteluja Hessenin osavaltion ja Rheinland-Pfalzin osavaltion kanssa (71). On syytä panna merkille, että Hessenin osavaltio ei tuolloin vielä ollut FFHG:n osakkeenomistaja vaan omisti Fraportin osakkeita (45,2 prosentin osuus).

71

| (332) | Tämän poliittisen ja oikeudellisen taustan huomioon ottaen tammikuussa 2001 (72) kävi selväksi, että FFHG:hen tarvittiin kiireellisesti lisäinvestointeja, jotta FFHG:n toiminta saataisiin kannattavaksi. |
| --- | --- |

(332)

Tämän poliittisen ja oikeudellisen taustan huomioon ottaen tammikuussa 2001 (72) kävi selväksi, että FFHG:hen tarvittiin kiireellisesti lisäinvestointeja, jotta FFHG:n toiminta saataisiin kannattavaksi.

72

| (333) | Lisäksi Rheinland-Pfalzin osavaltio sai Fraportin hyväksymään vuoden 2001 pääomankorotuksen. Hallintoneuvoston kokousta varten 20 päivänä kesäkuuta 2001 laaditussa ehdotuksessa todetaan, että ottaen huomioon Frankfurt-Hahnin lentoaseman kehittämiseen liittyvän 27 miljoonan euron pääomankorotuksen osakkeenomistaja Rheinland-Pfalzin osavaltio vaati, että vuoden 2001 pääomankorotuksella rahoitettavat investoinnit olisivat edellytys julkisten infrastruktuuri-investointien jatkumiselle. Näillä investoinneilla rahoitettiin esimerkiksi Frankfurt-Hahnin lentoasemalle johtavan tien rakennus, joka maksoi noin [...] miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(333)

Lisäksi Rheinland-Pfalzin osavaltio sai Fraportin hyväksymään vuoden 2001 pääomankorotuksen. Hallintoneuvoston kokousta varten 20 päivänä kesäkuuta 2001 laaditussa ehdotuksessa todetaan, että ottaen huomioon Frankfurt-Hahnin lentoaseman kehittämiseen liittyvän 27 miljoonan euron pääomankorotuksen osakkeenomistaja Rheinland-Pfalzin osavaltio vaati, että vuoden 2001 pääomankorotuksella rahoitettavat investoinnit olisivat edellytys julkisten infrastruktuuri-investointien jatkumiselle. Näillä investoinneilla rahoitettiin esimerkiksi Frankfurt-Hahnin lentoasemalle johtavan tien rakennus, joka maksoi noin [...] miljoonaa euroa.

| (334) | Tältä osin Fraportin hallintoneuvoston hankintakomitea totesi vuoden 2001 pääomankorotusta käsittelevässä kokouksessa 23 päivänä marraskuuta 2001, eli alle kuukausi ennen kuin hallintoneuvosto hyväksyi kyseisen pääomankorotuksen, että Fraport ei olisi voinut irrottautua FFHG:stä tuolloin, sillä Rheinland-Pfalzin osavaltion ei odotettu hyväksyvän sitä (73). |
| --- | --- |

(334)

Tältä osin Fraportin hallintoneuvoston hankintakomitea totesi vuoden 2001 pääomankorotusta käsittelevässä kokouksessa 23 päivänä marraskuuta 2001, eli alle kuukausi ennen kuin hallintoneuvosto hyväksyi kyseisen pääomankorotuksen, että Fraport ei olisi voinut irrottautua FFHG:stä tuolloin, sillä Rheinland-Pfalzin osavaltion ei odotettu hyväksyvän sitä (73).

Rheinland-Pfalzin osavaltion ei odotettu hyväksyvän sitä

73

| (335) | Sen vuoksi komissio katsoo, että vuoden 2001 pääomankorotus johtui valtiosta. |
| --- | --- |

(335)

Sen vuoksi komissio katsoo, että vuoden 2001 pääomankorotus johtui valtiosta.

8.1.2.3   
  Taloudellinen etu

Taloudellinen etu

| (336) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu etu on mikä tahansa taloudellinen hyöty, jota yritys ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, toisin sanoen ilman valtion toimenpidettä (74). Ainoastaan toimenpiteen vaikutuksilla yritykseen on merkitystä, ei valtion toimenpiteen syyllä eikä tavoitteella (75). Edusta on kyse aina, kun yrityksen taloudellinen tilanne paranee valtion toimenpiteen johdosta. |
| --- | --- |

(336)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu etu on mikä tahansa taloudellinen hyöty, jota yritys ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, toisin sanoen ilman valtion toimenpidettä (74). Ainoastaan toimenpiteen vaikutuksilla yritykseen on merkitystä, ei valtion toimenpiteen syyllä eikä tavoitteella (75). Edusta on kyse aina, kun yrityksen taloudellinen tilanne paranee valtion toimenpiteen johdosta.

74

75

| (337) | Lisäksi ”pääomia, jotka valtio antaa suoraan tai välillisesti jonkin yrityksen käyttöön olosuhteissa, jotka vastaavat tavanomaisia markkinaedellytyksiä, ei voida pitää valtiontukina” (76). Voidakseen määrittää tässä asiassa, aiheuttiko vuoden 2001 pääomankorotus FFHG:lle etua, jota se ei olisi tavanomaisissa markkinaolosuhteissa saanut, komission on verrattava suorat investointiavustukset ja pääomalisäykset myöntäneiden viranomaisten toimintaa markkinataloustoimijan toimintaan, jota ohjaavat pitkän aikavälin kannattavuusnäkymät (77). |
| --- | --- |

(337)

Lisäksi ”pääomia, jotka valtio antaa suoraan tai välillisesti jonkin yrityksen käyttöön olosuhteissa, jotka vastaavat tavanomaisia markkinaedellytyksiä, ei voida pitää valtiontukina” (76). Voidakseen määrittää tässä asiassa, aiheuttiko vuoden 2001 pääomankorotus FFHG:lle etua, jota se ei olisi tavanomaisissa markkinaolosuhteissa saanut, komission on verrattava suorat investointiavustukset ja pääomalisäykset myöntäneiden viranomaisten toimintaa markkinataloustoimijan toimintaan, jota ohjaavat pitkän aikavälin kannattavuusnäkymät (77).

76

77

| (338) | Lentoaseman sijaintialueen talouteen kohdistuvat myönteiset vaikutukset pitäisi jättää arvioinnin ulkopuolelle, sillä tuomioistuin on selventänyt, että markkinataloustoimijaperiaatetta sovellettaessa ratkaiseva kysymys on, olisiko ”yksityinen sijoittaja, joka perustaa toimintansa odotettavissa olevaan tuottoon jättäen kaikki yhteiskunnalliset sekä aluepoliittiset ja alakohtaiset näkökannat huomioon ottamatta, tehnyt tällaisen pääomasijoituksen samanlaisissa olosuhteissa” (78). |
| --- | --- |

(338)

Lentoaseman sijaintialueen talouteen kohdistuvat myönteiset vaikutukset pitäisi jättää arvioinnin ulkopuolelle, sillä tuomioistuin on selventänyt, että markkinataloustoimijaperiaatetta sovellettaessa ratkaiseva kysymys on, olisiko ”yksityinen sijoittaja, joka perustaa toimintansa odotettavissa olevaan tuottoon jättäen kaikki yhteiskunnalliset sekä aluepoliittiset ja alakohtaiset näkökannat huomioon ottamatta, tehnyt tällaisen pääomasijoituksen samanlaisissa olosuhteissa” (78).

78

| (339) | Asiassa Stardust Marine yhteisöjen tuomioistuin totesi, että ”sen tutkimiseksi, vastasiko valtion toiminta markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan toimintaa, valtion toiminnan taloudellista järkevyyttä on arvioitava ottaen huomioon rahoitustukien myöntämishetkellä vallinneet olosuhteet, ja on siis syytä jättää tekemättä arviointeja, jotka perustuvat myöhemmin vallinneeseen tilanteeseen” (79). |
| --- | --- |

(339)

Asiassa Stardust Marine yhteisöjen tuomioistuin totesi, että ”sen tutkimiseksi, vastasiko valtion toiminta markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan toimintaa, valtion toiminnan taloudellista järkevyyttä on arvioitava ottaen huomioon rahoitustukien myöntämishetkellä vallinneet olosuhteet, ja on siis syytä jättää tekemättä arviointeja, jotka perustuvat myöhemmin vallinneeseen tilanteeseen” (79).

Stardust Marine

79

| (340) | Lisäksi unionin tuomioistuin on asiassa EDF todennut, että ”[...] kyseisen edun myöntämisen jälkeen laaditut taloudelliset arviot, kyseisen jäsenvaltion toteuttaman sijoituksen todellisen tuottavuuden toteaminen jälkikäteen tai myöhemmät perustelut tosiasiallisesti valitusta toimintatavasta eivät riitä osoittamaan sitä, että tämä jäsenvaltio olisi ennen edun myöntämistä tai samanaikaisesti sen kanssa tehnyt tällaisen päätöksen osakkeenomistajan ominaisuudessaan” (80). |
| --- | --- |

(340)

Lisäksi unionin tuomioistuin on asiassa EDF todennut, että ”[...] kyseisen edun myöntämisen jälkeen laaditut taloudelliset arviot, kyseisen jäsenvaltion toteuttaman sijoituksen todellisen tuottavuuden toteaminen jälkikäteen tai myöhemmät perustelut tosiasiallisesti valitusta toimintatavasta eivät riitä osoittamaan sitä, että tämä jäsenvaltio olisi ennen edun myöntämistä tai samanaikaisesti sen kanssa tehnyt tällaisen päätöksen osakkeenomistajan ominaisuudessaan” (80).

80

| (341) | Markkinataloustoimijaperiaatetta soveltaessaan komission on tarkasteltava tapausta sen hetken tilanteessa, jolloin päätös FFHG:n pääomankorotuksesta tehtiin. Komission on myös lähtökohtaisesti käytettävä arviointinsa perustana tietoja ja oletuksia, jotka olivat FFHG:n julkisten osakkeenomistajien käytettävissä rahoitusjärjestelyjä koskevan päätöksen tekohetkellä. |
| --- | --- |

(341)

Markkinataloustoimijaperiaatetta soveltaessaan komission on tarkasteltava tapausta sen hetken tilanteessa, jolloin päätös FFHG:n pääomankorotuksesta tehtiin. Komission on myös lähtökohtaisesti käytettävä arviointinsa perustana tietoja ja oletuksia, jotka olivat FFHG:n julkisten osakkeenomistajien käytettävissä rahoitusjärjestelyjä koskevan päätöksen tekohetkellä.

| (342) | Komissio tunnustaa, että asianomaisen jäsenvaltion ja asianomaisten toimijoiden saattaa olla vaikeaa antaa useita vuosia sitten toteutetuista rahoitusjärjestelyistä kattavia, kyseiseltä ajalta peräisin olevia todisteita, ja se ottaa tämän huomioon soveltaessaan mainittua kriteeriä nyt tarkasteltavaan tapaukseen. |
| --- | --- |

(342)

Komissio tunnustaa, että asianomaisen jäsenvaltion ja asianomaisten toimijoiden saattaa olla vaikeaa antaa useita vuosia sitten toteutetuista rahoitusjärjestelyistä kattavia, kyseiseltä ajalta peräisin olevia todisteita, ja se ottaa tämän huomioon soveltaessaan mainittua kriteeriä nyt tarkasteltavaan tapaukseen.

| (343) | Saksa väittää, että FFHG:n osakkeenomistajien päätös lisäpääoman sijoittamisesta perustui useisiin FFHG:n, Fraportin ja ulkopuolisten neuvonantajien laatimiin asiakirjoihin, jotka osoittavat päätöksen olleen perusteltu. |
| --- | --- |

(343)

Saksa väittää, että FFHG:n osakkeenomistajien päätös lisäpääoman sijoittamisesta perustui useisiin FFHG:n, Fraportin ja ulkopuolisten neuvonantajien laatimiin asiakirjoihin, jotka osoittavat päätöksen olleen perusteltu.

| (344) | On totta, että FFHG:hen kohdistuvia investointeja varten laadittiin pitkän aikavälin suunnitelma vuosille 2001–2015, mutta vuoden 2001 pääomankorotuksen aikana Fraportin neuvonantajat BCG ja strateginen osasto pitivät investointia erittäin riskialttiina, sillä suhteettoman korkeiden kasvuoletusten mukaisesti FFHG tuottaisi [...] euron vuotuisia voittoja vasta vuonna 2015. Tässä yhteydessä voidaan tehdä useita havaintoja vuoden 2001 pääomankorotuksen ajoituksesta ja tiedoista, jotka olivat Rheinland-Pfalzin osavaltion ja Fraportin käytettävissä toimenpidettä koskevan päätöksenteon aikana. |
| --- | --- |

(344)

On totta, että FFHG:hen kohdistuvia investointeja varten laadittiin pitkän aikavälin suunnitelma vuosille 2001–2015, mutta vuoden 2001 pääomankorotuksen aikana Fraportin neuvonantajat BCG ja strateginen osasto pitivät investointia erittäin riskialttiina, sillä suhteettoman korkeiden kasvuoletusten mukaisesti FFHG tuottaisi [...] euron vuotuisia voittoja vasta vuonna 2015. Tässä yhteydessä voidaan tehdä useita havaintoja vuoden 2001 pääomankorotuksen ajoituksesta ja tiedoista, jotka olivat Rheinland-Pfalzin osavaltion ja Fraportin käytettävissä toimenpidettä koskevan päätöksenteon aikana.

| (345) | Päätös FFHG:n pääomankorotuksesta tehtiin olosuhteissa, joissa tiedettiin lentoaseman taloudellisen tilanteen heikentyvän vuonna 2001. Tammikuussa 2001 esitettiin FFHG:n taloudellista tilannetta koskeva selvitys. Tässä selvityksessä todettiin, että vaikka FFHG oli saavuttanut nopeasti Fraportin asettamat alustavat tavoitteet ja matkustajamäärät olivat kasvussa, taloustilanne oli kokonaisuudessaan heikentymässä rajusti, sillä kaksi FFHG:n keskeistä asiakasta (Malaysian Airlines Cargo ja MNG Airlines) siirsi toimintansa muualle tai supisti sitä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla. Tämän huomioon ottaen Fraport antoi BCG:lle ja strategiselle osastolle tehtäväksi laatia FFHG:lle strategia. BCG:n selvityksestä käy ilmi, että vaikka toiminta kasvaisi suhteettoman paljon, FFHG:hen kohdistuvien investointien ei odotettu tuottavan voittoa ennen vuotta 2015. Myös Interplan (81) vahvisti tällaiset kasvuoletukset epätodenmukaisiksi (82). BCG totesi selvityksessään, että todenmukaisten kasvuoletusten mukaisesti investointien ei odotettu tuottavan voittoa. Väitteensä tueksi BCG laski investointien nettonykyarvon, joka esitetään taulukossa 19.

  Taulukko 19


  FFHG:hen kohdistettuja investointeja koskeva BCG:n kannattavuuslaskelma
   (83)







  Oletukset (84) | Nettonykyarvo (85) (euroa) |
| --- | --- | --- |
| 20 prosentin kasvu vuodesta 2005 | (...) |
| 10 prosentin kasvu vuodesta 2005 | (...) |
| 7 prosentin kasvu vuodesta 2005 | (...) |

(345)

Päätös FFHG:n pääomankorotuksesta tehtiin olosuhteissa, joissa tiedettiin lentoaseman taloudellisen tilanteen heikentyvän vuonna 2001. Tammikuussa 2001 esitettiin FFHG:n taloudellista tilannetta koskeva selvitys. Tässä selvityksessä todettiin, että vaikka FFHG oli saavuttanut nopeasti Fraportin asettamat alustavat tavoitteet ja matkustajamäärät olivat kasvussa, taloustilanne oli kokonaisuudessaan heikentymässä rajusti, sillä kaksi FFHG:n keskeistä asiakasta (Malaysian Airlines Cargo ja MNG Airlines) siirsi toimintansa muualle tai supisti sitä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla. Tämän huomioon ottaen Fraport antoi BCG:lle ja strategiselle osastolle tehtäväksi laatia FFHG:lle strategia. BCG:n selvityksestä käy ilmi, että vaikka toiminta kasvaisi suhteettoman paljon, FFHG:hen kohdistuvien investointien ei odotettu tuottavan voittoa ennen vuotta 2015. Myös Interplan (81) vahvisti tällaiset kasvuoletukset epätodenmukaisiksi (82). BCG totesi selvityksessään, että todenmukaisten kasvuoletusten mukaisesti investointien ei odotettu tuottavan voittoa. Väitteensä tueksi BCG laski investointien nettonykyarvon, joka esitetään taulukossa 19.

81

82

Taulukko 19

Taulukko 19

FFHG:hen kohdistettuja investointeja koskeva BCG:n kannattavuuslaskelma
   (83)

FFHG:hen kohdistettuja investointeja koskeva BCG:n kannattavuuslaskelma

83

Oletukset (84)

84

Nettonykyarvo (85) (euroa)

85

20 prosentin kasvu vuodesta 2005

(...)

10 prosentin kasvu vuodesta 2005

(...)

7 prosentin kasvu vuodesta 2005

(...)

| (346) | Lisäksi Fraportin ulkopuolisen asiantuntijan esittämien liikenne-ennusteiden mukaan lisäkasvu edellyttäisi uusia infrastruktuuri-investointeja (86). Tarvittavien investointien kokonaismäärän arvioitiin olevan enintään [...] miljoonaa euroa, joka sisältäisi kiitotien, rullausteiden ja asematasojen laajennuksen sekä muita infrastruktuuritoimenpiteitä. Kuten BCG totesi, tästä laajasta investointisuunnitelmasta ei kuitenkaan laadittu kattavaa tausta-arviointia. Sen vuoksi BCG katsoi, että investointiin liittyi suuria riskejä, ja suositti jakamaan nämä riskit toisen sijoittajan kanssa tai harkitsemaan Fraportin omistamien FFHG:n osakkeiden myymistä. |
| --- | --- |

(346)

Lisäksi Fraportin ulkopuolisen asiantuntijan esittämien liikenne-ennusteiden mukaan lisäkasvu edellyttäisi uusia infrastruktuuri-investointeja (86). Tarvittavien investointien kokonaismäärän arvioitiin olevan enintään [...] miljoonaa euroa, joka sisältäisi kiitotien, rullausteiden ja asematasojen laajennuksen sekä muita infrastruktuuritoimenpiteitä. Kuten BCG totesi, tästä laajasta investointisuunnitelmasta ei kuitenkaan laadittu kattavaa tausta-arviointia. Sen vuoksi BCG katsoi, että investointiin liittyi suuria riskejä, ja suositti jakamaan nämä riskit toisen sijoittajan kanssa tai harkitsemaan Fraportin omistamien FFHG:n osakkeiden myymistä.

86

| (347) | Saksa esitti PwC:n laatiman markkinataloustoimijatestin, jolla perusteltiin vuoden 2001 pääomankorotuksen markkinaehtoisuus. Asiakirja ei kuitenkaan tue Saksan väitettä siitä, että FFHG:n osakkeenomistajat toimivat harkitsevien sijoittajien tavoin, kuten johdanto-osan 348 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa arvioidaan. |
| --- | --- |

(347)

Saksa esitti PwC:n laatiman markkinataloustoimijatestin, jolla perusteltiin vuoden 2001 pääomankorotuksen markkinaehtoisuus. Asiakirja ei kuitenkaan tue Saksan väitettä siitä, että FFHG:n osakkeenomistajat toimivat harkitsevien sijoittajien tavoin, kuten johdanto-osan 348 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa arvioidaan.

| (348) | Komissio panee merkille Fraportin strategisen osaston vuonna 2001 laatiman pitkän aikavälin liiketoimintasuunnitelman, jonka pohjalta PwC laati markkinataloustoimijatestit vuosina 2006 ja 2008. Tässä liiketoimintasuunnitelmassa määritettiin seuraavat kolme skenaariota:






  i) | nykytilanne: Fraport ei toteuta lisäinvestointeja; |
| --- | --- | --- |

(348)

Komissio panee merkille Fraportin strategisen osaston vuonna 2001 laatiman pitkän aikavälin liiketoimintasuunnitelman, jonka pohjalta PwC laati markkinataloustoimijatestit vuosina 2006 ja 2008. Tässä liiketoimintasuunnitelmassa määritettiin seuraavat kolme skenaariota:

i)

nykytilanne: Fraport ei toteuta lisäinvestointeja;

| ii) | vaihtoehtoinen skenaario 1: vähäisiä investointeja kiitotien laajennukseen erittäin heikkojen liikenne-ennusteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

ii)

vaihtoehtoinen skenaario 1: vähäisiä investointeja kiitotien laajennukseen erittäin heikkojen liikenne-ennusteiden mukaisesti;

| iii) | vaihtoehtoinen skenaario 2: samanlaisia investointeja mutta parhaat mahdolliset liikenne-ennusteet. |
| --- | --- |

iii)

vaihtoehtoinen skenaario 2: samanlaisia investointeja mutta parhaat mahdolliset liikenne-ennusteet.

| (349) | PwC ei kuitenkaan laskenut eri skenaarioiden nykynettoarvoa, joka olisi mahdollistanut vertailun. Taulukossa 20 osoitetaan, että nettonykyarvo vuosina 2001–2015 olisi kaikissa skenaarioissa negatiivinen. Lisäksi PwC:n kannattavuusarvioinnin taustalla olevat arviot osoittavat, että vaihtoehtoiset skenaariot olisivat johtaneet ([...] miljoonaa euroa) pienempiin tappioihin kuin nykytilanne (jos jätetään huomiotta, että lisäinvestointeja tarvittaisiin [...] miljoonaa euroa) vain erittäin optimististen liikenne-ennusteiden ja suhteettoman suurien kasvuoletusten mukaisesti. Huonoimmassa mahdollisessa tilanteessa vaihtoehtoisen skenaarion nykynettoarvo olisi jopa ([...] miljoonaa euroa) korkeampi kuin nykytilanteessa.

  Taulukko 20


  Vuoden 2001 pääomankorotuksen kannattavuusarviointi
   (87)

  (...)







  Lähde: | PwC:n selvitys, 24 päivänä lokakuuta 2008, s. 39 ja komission arviointi (88) |
| --- | --- | --- |

(349)

PwC ei kuitenkaan laskenut eri skenaarioiden nykynettoarvoa, joka olisi mahdollistanut vertailun. Taulukossa 20 osoitetaan, että nettonykyarvo vuosina 2001–2015 olisi kaikissa skenaarioissa negatiivinen. Lisäksi PwC:n kannattavuusarvioinnin taustalla olevat arviot osoittavat, että vaihtoehtoiset skenaariot olisivat johtaneet ([...] miljoonaa euroa) pienempiin tappioihin kuin nykytilanne (jos jätetään huomiotta, että lisäinvestointeja tarvittaisiin [...] miljoonaa euroa) vain erittäin optimististen liikenne-ennusteiden ja suhteettoman suurien kasvuoletusten mukaisesti. Huonoimmassa mahdollisessa tilanteessa vaihtoehtoisen skenaarion nykynettoarvo olisi jopa ([...] miljoonaa euroa) korkeampi kuin nykytilanteessa.

Taulukko 20

Taulukko 20

Vuoden 2001 pääomankorotuksen kannattavuusarviointi
   (87)

Vuoden 2001 pääomankorotuksen kannattavuusarviointi

87

(...)

Lähde:

Lähde:

88

| (350) | Saksa esitti, että Fraportin poistumista harkittiin mutta ei pidetty todellisena vaihtoehtona, koska se ei ollut mahdollista ennen vuotta 2005. Vaikka Fraport oli sidottu voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevalla vuoden 2001 sopimuksella, arvioiden mukaan vuosina 2001–2005 aiheutuvien tappioiden nettonykyarvo olisi [...] miljoonaa euroa. Siten komissio katsoo, että FFHG:n tappioiden kattaminen vuoteen 2005 saakka ilman lisäinvestointeja olisi ollut edullisempaa kuin sijoittaminen lentoasemaan. |
| --- | --- |

(350)

Saksa esitti, että Fraportin poistumista harkittiin mutta ei pidetty todellisena vaihtoehtona, koska se ei ollut mahdollista ennen vuotta 2005. Vaikka Fraport oli sidottu voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevalla vuoden 2001 sopimuksella, arvioiden mukaan vuosina 2001–2005 aiheutuvien tappioiden nettonykyarvo olisi [...] miljoonaa euroa. Siten komissio katsoo, että FFHG:n tappioiden kattaminen vuoteen 2005 saakka ilman lisäinvestointeja olisi ollut edullisempaa kuin sijoittaminen lentoasemaan.

| (351) | Lisäksi on pidettävä mielessä, että FFHG:hen kohdistuvan Fraportin investoinnin kannattavuusennuste heikentyi merkittävästi sen jälkeen, kun voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2001 sopimuksen tekemisestä oli päätetty (eli elokuun 1999 jälkeen). |
| --- | --- |

(351)

Lisäksi on pidettävä mielessä, että FFHG:hen kohdistuvan Fraportin investoinnin kannattavuusennuste heikentyi merkittävästi sen jälkeen, kun voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2001 sopimuksen tekemisestä oli päätetty (eli elokuun 1999 jälkeen).

| (352) | Taulukossa 21 verrataan vuotuisia tuloksia, joita vuosilta 2001–2010 odotettiin voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevaa vuoden 2001 sopimusta tukevan FFHG:n liiketoimintasuunnitelman sekä vuoden 2001 pääomankorotusta tukevan FFHG:n liiketoimintasuunnitelman mukaan. Taulukon mukaan FFHG:n vuotuisen tuloksen nettonykyarvo samalla ajanjaksolla laski noin [...] miljoonaa euroa.

  Taulukko 21


  Vertaileva arviointi FFHG:n vuotuisesta tuloksesta toisaalta vuoden 2001 sopimusta koskevan liiketoimintasuunnitelman ja toisaalta vuoden 2001 pääomankorotusta koskevan liiketoimintasuunnitelman mukaan
   (89)

  (...)







  Lähde: | PwC:n selvitys, 24 päivänä lokakuuta 2008, s. 32 ja 39 ja komission arviointi (90) |
| --- | --- | --- |

(352)

Taulukossa 21 verrataan vuotuisia tuloksia, joita vuosilta 2001–2010 odotettiin voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevaa vuoden 2001 sopimusta tukevan FFHG:n liiketoimintasuunnitelman sekä vuoden 2001 pääomankorotusta tukevan FFHG:n liiketoimintasuunnitelman mukaan. Taulukon mukaan FFHG:n vuotuisen tuloksen nettonykyarvo samalla ajanjaksolla laski noin [...] miljoonaa euroa.

Taulukko 21

Taulukko 21

Vertaileva arviointi FFHG:n vuotuisesta tuloksesta toisaalta vuoden 2001 sopimusta koskevan liiketoimintasuunnitelman ja toisaalta vuoden 2001 pääomankorotusta koskevan liiketoimintasuunnitelman mukaan
   (89)

Vertaileva arviointi FFHG:n vuotuisesta tuloksesta toisaalta vuoden 2001 sopimusta koskevan liiketoimintasuunnitelman ja toisaalta vuoden 2001 pääomankorotusta koskevan liiketoimintasuunnitelman mukaan

89

(...)

Lähde:

Lähde:

90

| (353) | Komissio panee merkille, että hallintoneuvoston 16 päivänä marraskuuta 2001 pidetyn kokouksen pöytäkirjan mukaan kokouksessa keskusteltiin vuoden 2001 pääomankorotuksen kannattavuudesta. Pöytäkirjan mukaan FFHG:hen kohdistuvien investointien – mukaan lukien 27 miljoonan euron väli-investoinnit – ei odotettu tuottavan voittoa. Lisäksi siinä todettiin, että Fraport tarjoaisi siitä huolimatta riskipääoman, jolla avattaisiin uusia mahdollisuuksia tulevaisuudessa. FFHG:n hallintoneuvoston toukokuussa 2001 pidetyn kokouksen pöytäkirjan mukaan Rheinland-Pfalzin osavaltion edustaja (Rhein-Hunsrückin piirikunnan Landrat) pani merkille, että Fraportin päätös investoida FFHG:hen ei riipu kannattavuusnäkymistä vaan Fraportin hallintoneuvoston hankintakomiteasta, joka on antanut hyväksyntänsä. |
| --- | --- |

(353)

Komissio panee merkille, että hallintoneuvoston 16 päivänä marraskuuta 2001 pidetyn kokouksen pöytäkirjan mukaan kokouksessa keskusteltiin vuoden 2001 pääomankorotuksen kannattavuudesta. Pöytäkirjan mukaan FFHG:hen kohdistuvien investointien – mukaan lukien 27 miljoonan euron väli-investoinnit – ei odotettu tuottavan voittoa. Lisäksi siinä todettiin, että Fraport tarjoaisi siitä huolimatta riskipääoman, jolla avattaisiin uusia mahdollisuuksia tulevaisuudessa. FFHG:n hallintoneuvoston toukokuussa 2001 pidetyn kokouksen pöytäkirjan mukaan Rheinland-Pfalzin osavaltion edustaja (Rhein-Hunsrückin piirikunnan Landrat) pani merkille, että Fraportin päätös investoida FFHG:hen ei riipu kannattavuusnäkymistä vaan Fraportin hallintoneuvoston hankintakomiteasta, joka on antanut hyväksyntänsä.

| (354) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että Fraportin vuoden 2001 pääomankorotusta ei myönnetty markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisesti ja että se aiheutti edun FFHG:lle. |
| --- | --- |

(354)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että Fraportin vuoden 2001 pääomankorotusta ei myönnetty markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisesti ja että se aiheutti edun FFHG:lle.

| (355) | Rheinland-Pfalzin osavaltion pääomankorotuksen osalta komissio toteaa, että Saksan perustelut toimenpiteen markkinaehtoisuudesta perustuvat samoihin näkökohtiin kuin Fraportin osalta, joista on jo keskusteltu johdanto-osan 344 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa. Asiaa koskevat perustelut ovat päteviä myös tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

(355)

Rheinland-Pfalzin osavaltion pääomankorotuksen osalta komissio toteaa, että Saksan perustelut toimenpiteen markkinaehtoisuudesta perustuvat samoihin näkökohtiin kuin Fraportin osalta, joista on jo keskusteltu johdanto-osan 344 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa. Asiaa koskevat perustelut ovat päteviä myös tässä yhteydessä.

| (356) | Komissio panee ensimmäiseksi merkille, että osavaltio oli investoinut FFHG:hen jo useaan otteeseen tuloksetta vuodesta 1994 lähtien. Toiseksi osavaltio osallistui pääomankorotukseen erilaisin ehdoin kuin Fraport (investoinnista ei ollut odotettavissa korvausta voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2001 sopimuksen voimassaolon aikana). Kolmanneksi Rheinland-Pfalzin osavaltion vuoden 2003 investointikertomuksessa todetaan, että osavaltion investointi Frankfurt-Hahnin lentoasemaan perustui tärkeisiin sosiaali- ja rakennepoliittisiin tavoitteisiin eikä kannattavuusnäkökohtiin. Näitä tavoitteita olivat esimerkiksi työpaikkojen luominen ja liikennepoliittisten tavoitteiden täyttäminen. |
| --- | --- |

(356)

Komissio panee ensimmäiseksi merkille, että osavaltio oli investoinut FFHG:hen jo useaan otteeseen tuloksetta vuodesta 1994 lähtien. Toiseksi osavaltio osallistui pääomankorotukseen erilaisin ehdoin kuin Fraport (investoinnista ei ollut odotettavissa korvausta voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2001 sopimuksen voimassaolon aikana). Kolmanneksi Rheinland-Pfalzin osavaltion vuoden 2003 investointikertomuksessa todetaan, että osavaltion investointi Frankfurt-Hahnin lentoasemaan perustui tärkeisiin sosiaali- ja rakennepoliittisiin tavoitteisiin eikä kannattavuusnäkökohtiin. Näitä tavoitteita olivat esimerkiksi työpaikkojen luominen ja liikennepoliittisten tavoitteiden täyttäminen.

| (357) | Näin ollen komissio päättelee, että myöskään Rheinland-Pfalzin osavaltion vuoden 2001 pääomankorotusta ei myönnetty markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisesti ja että se aiheutti edun FFHG:lle. |
| --- | --- |

(357)

Näin ollen komissio päättelee, että myöskään Rheinland-Pfalzin osavaltion vuoden 2001 pääomankorotusta ei myönnetty markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisesti ja että se aiheutti edun FFHG:lle.

8.1.2.4   
  Tuen valikoivuus

Tuen valikoivuus

| (358) | Jotta valtiontuki kuuluisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, sen on suosittava ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”. Näin ollen ainoastaan sellaiset yrityksiä suosivat toimenpiteet, joilla myönnetään valikoivaa etua, kuuluvat valtiontuen käsitteen piiriin. |
| --- | --- |

(358)

Jotta valtiontuki kuuluisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, sen on suosittava ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”. Näin ollen ainoastaan sellaiset yrityksiä suosivat toimenpiteet, joilla myönnetään valikoivaa etua, kuuluvat valtiontuen käsitteen piiriin.

| (359) | Tarkasteltavassa asiassa Fraportin ja Rheinland-Pfalzin osavaltion tekemät vuoden 2001 pääomankorotukset hyödyttivät ainoastaan FFHG:tä. Näin ollen molemmat pääomankorotukset olivat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa esitetyn määritelmän mukaan valikoivia. |
| --- | --- |

(359)

Tarkasteltavassa asiassa Fraportin ja Rheinland-Pfalzin osavaltion tekemät vuoden 2001 pääomankorotukset hyödyttivät ainoastaan FFHG:tä. Näin ollen molemmat pääomankorotukset olivat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa esitetyn määritelmän mukaan valikoivia.

8.1.2.5   
  Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (360) | Kun jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa unionin sisäisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Vakiintuneen oikeuskäytännön (91) mukaan toimenpiteen voidaan katsoa vääristävän kilpailua, jos tuen vastaanottaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(360)

Kun jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa unionin sisäisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Vakiintuneen oikeuskäytännön (91) mukaan toimenpiteen voidaan katsoa vääristävän kilpailua, jos tuen vastaanottaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla.

91

| (361) | Kuten johdanto-osan 304 kappaleessa on arvioitu, lentoaseman toiminta on taloudellista toimintaa. Toisaalta lentoasemat kilpailevat keskenään lentoyhtiöiden ja niiden lentoliikenteen (matkustajat ja rahti) houkuttelemisessa, ja toisaalta lentoaseman pitäjät voivat kilpailla keskenään tietyn lentoaseman saamisesta pidettäväksi. Lisäksi myös lentoasemat, joilla ei ole sama vaikutusalue ja jotka voivat sijaita jopa eri jäsenvaltioissa, voivat kilpailla keskenään erityisesti halpalentoyhtiöiden ja tilauslentoyhtiöiden houkuttelemisessa. |
| --- | --- |

(361)

Kuten johdanto-osan 304 kappaleessa on arvioitu, lentoaseman toiminta on taloudellista toimintaa. Toisaalta lentoasemat kilpailevat keskenään lentoyhtiöiden ja niiden lentoliikenteen (matkustajat ja rahti) houkuttelemisessa, ja toisaalta lentoaseman pitäjät voivat kilpailla keskenään tietyn lentoaseman saamisesta pidettäväksi. Lisäksi myös lentoasemat, joilla ei ole sama vaikutusalue ja jotka voivat sijaita jopa eri jäsenvaltioissa, voivat kilpailla keskenään erityisesti halpalentoyhtiöiden ja tilauslentoyhtiöiden houkuttelemisessa.

| (362) | Kun otetaan huomioon Frankfurt-Hahnin lentoaseman koko (ks. taulukko 1) ja sen läheisyys muihin unionin lentoasemiin, etenkin Frankfurt am Mainin, Luxemburgin, Zweibrückenin, Saarbrückenin ja Köln-Bonnin lentoasemiin (92), komissio katsoo, että kyseessä olevat toimenpiteet olivat omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Frankfurt-Hahnin lentoasemalta lähtee kansainvälisiä lentoja useisiin kansainvälisiin kohteisiin, kuten todetaan johdanto-osan 202 kappaleessa. Lentoaseman kiitotie on riittävän pitkä, jotta lentoyhtiöt voivat lentää ulkomaankohteisiin. |
| --- | --- |

(362)

Kun otetaan huomioon Frankfurt-Hahnin lentoaseman koko (ks. taulukko 1) ja sen läheisyys muihin unionin lentoasemiin, etenkin Frankfurt am Mainin, Luxemburgin, Zweibrückenin, Saarbrückenin ja Köln-Bonnin lentoasemiin (92), komissio katsoo, että kyseessä olevat toimenpiteet olivat omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Frankfurt-Hahnin lentoasemalta lähtee kansainvälisiä lentoja useisiin kansainvälisiin kohteisiin, kuten todetaan johdanto-osan 202 kappaleessa. Lentoaseman kiitotie on riittävän pitkä, jotta lentoyhtiöt voivat lentää ulkomaankohteisiin.

92

| (363) | Lisäksi Frankfurt-Hahnin lentoasema toimii rahtilentoasemana (ks. taulukko 2). Lentorahtia koskevan kilpailun osalta komissio panee merkille, että rahtiliikenteen liikkuvuus on usein suurempaa kuin matkustajaliikenteen (93). Yleensä rahtilentoasemien vaikutusalueen katsotaan ulottuvan vähintään 200 kilometrin säteelle ja kahden tunnin matkan päähän. Lentorahtia koskevan kilpailun osalta komissio panee merkille, että rahtiliikenteen liikkuvuus on usein suurempaa kuin matkustajaliikenteen (94). Yleensä rahtilentoasemien vaikutusalueen katsotaan ulottuvan vähintään 200 kilometrin säteelle ja kahden tunnin matkan päähän. Komission tietojen mukaan alan toimijat katsovat yleisesti, että rahtilentoaseman vaikutusalue voi olla suurempikin, sillä huolitsijoiden kannalta enintään puolen päivän kuljetusaika (eli enintään 12 tunnin ajoaika kuorma-autolla) olisi yleisesti ottaen kohtuullinen, jotta ne käyttäisivät lentoasemaa rahdin kuljettamiseen (95). Esitetyn perusteella komissio katsoo, että rahtilentoasemat ovat helpommin korvattavia kuin matkustajalentoasemat, sillä lentorahti voidaan toimittaa tietylle alueelle, mistä huolitsijat kuljettavat sen esimerkiksi maantietä tai rautatietä pitkin määräpaikkaansa, joten kilpailun vääristymisen ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvan vaikutuksen todennäköisyys on suurempi. |
| --- | --- |

(363)

Lisäksi Frankfurt-Hahnin lentoasema toimii rahtilentoasemana (ks. taulukko 2). Lentorahtia koskevan kilpailun osalta komissio panee merkille, että rahtiliikenteen liikkuvuus on usein suurempaa kuin matkustajaliikenteen (93). Yleensä rahtilentoasemien vaikutusalueen katsotaan ulottuvan vähintään 200 kilometrin säteelle ja kahden tunnin matkan päähän. Lentorahtia koskevan kilpailun osalta komissio panee merkille, että rahtiliikenteen liikkuvuus on usein suurempaa kuin matkustajaliikenteen (94). Yleensä rahtilentoasemien vaikutusalueen katsotaan ulottuvan vähintään 200 kilometrin säteelle ja kahden tunnin matkan päähän. Komission tietojen mukaan alan toimijat katsovat yleisesti, että rahtilentoaseman vaikutusalue voi olla suurempikin, sillä huolitsijoiden kannalta enintään puolen päivän kuljetusaika (eli enintään 12 tunnin ajoaika kuorma-autolla) olisi yleisesti ottaen kohtuullinen, jotta ne käyttäisivät lentoasemaa rahdin kuljettamiseen (95). Esitetyn perusteella komissio katsoo, että rahtilentoasemat ovat helpommin korvattavia kuin matkustajalentoasemat, sillä lentorahti voidaan toimittaa tietylle alueelle, mistä huolitsijat kuljettavat sen esimerkiksi maantietä tai rautatietä pitkin määräpaikkaansa, joten kilpailun vääristymisen ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvan vaikutuksen todennäköisyys on suurempi.

93

94

95

| (364) | Johdanto-osan 360–364 kappaleessa esitetyn perusteella FFHG:n saama taloudellinen etu on vahvistanut sen asemaa suhteessa kilpailijoihin lentoasemapalvelujen tarjontaa koskevilla unionin markkinoilla. Näin ollen on katsottava, että vuoden 2001 pääomankorotuksella FFHG:lle tarjottu etu on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(364)

Johdanto-osan 360–364 kappaleessa esitetyn perusteella FFHG:n saama taloudellinen etu on vahvistanut sen asemaa suhteessa kilpailijoihin lentoasemapalvelujen tarjontaa koskevilla unionin markkinoilla. Näin ollen on katsottava, että vuoden 2001 pääomankorotuksella FFHG:lle tarjottu etu on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

8.1.2.6   
  Päätelmä

Päätelmä

| (365) | Fraportin ja Rheinland-Pfalzin osavaltion tekemä 27 miljoonan euron pääomankorotus vuonna 2001 on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(365)

Fraportin ja Rheinland-Pfalzin osavaltion tekemä 27 miljoonan euron pääomankorotus vuonna 2001 on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

8.1.3   TOIMENPIDE 3: VUODEN 2004 PÄÄOMANKOROTUS JA TOIMENPIDE 4: VOITTOJEN JA TAPPIOIDEN SIIRTÄMISTÄ KOSKEVA VUODEN 2004 SOPIMUS

| (366) | FFHG:n pääomaa korotettiin vuonna 2004 vielä 42 miljoonalla eurolla (Fraport sijoitti 10,21 miljoonaa euroa, Hessenin osavaltio 20 miljoonaa euroa ja Rheinland-Pfalzin osavaltio 11,79 miljoonaa euroa). Rheinland-Pfalzin osavaltio ja Hessenin osavaltio suostuivat vuoden 2002 pääomankorotukseen sillä ehdolla, että FFHG ja Fraport tekevät uuden voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2004 sopimuksen, joka olisi voimassa 31 päivään joulukuuta 2014 saakka. |
| --- | --- |

(366)

FFHG:n pääomaa korotettiin vuonna 2004 vielä 42 miljoonalla eurolla (Fraport sijoitti 10,21 miljoonaa euroa, Hessenin osavaltio 20 miljoonaa euroa ja Rheinland-Pfalzin osavaltio 11,79 miljoonaa euroa). Rheinland-Pfalzin osavaltio ja Hessenin osavaltio suostuivat vuoden 2002 pääomankorotukseen sillä ehdolla, että FFHG ja Fraport tekevät uuden voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2004 sopimuksen, joka olisi voimassa 31 päivään joulukuuta 2014 saakka.

| (367) | Fraport ja FFHG tekivät voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2004 sopimuksen 5 päivänä huhtikuuta 2004. Fraportin osakkeenomistajat hyväksyivät sopimuksen 2 päivänä kesäkuuta 2004. |
| --- | --- |

(367)

Fraport ja FFHG tekivät voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2004 sopimuksen 5 päivänä huhtikuuta 2004. Fraportin osakkeenomistajat hyväksyivät sopimuksen 2 päivänä kesäkuuta 2004.

8.1.3.1   
  Yrityksen ja taloudellisen toiminnan käsite

Yrityksen ja taloudellisen toiminnan käsite

| (368) | Kuten johdanto-osan 293 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on selvitetty, FFHG:tä on pidettävä 12 päivästä joulukuuta 2000 lähtien SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna taloudellista toimintaa harjoittavana yrityksenä. |
| --- | --- |

(368)

Kuten johdanto-osan 293 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on selvitetty, FFHG:tä on pidettävä 12 päivästä joulukuuta 2000 lähtien SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna taloudellista toimintaa harjoittavana yrityksenä.

8.1.3.2   
  Valtion varat ja valtion toiminnaksi katsominen

Valtion varat ja valtion toiminnaksi katsominen

Vuoden 2004 pääomankorotus sekä voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2004 sopimus – Fraport

Vuoden 2004 pääomankorotus sekä voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2004 sopimus – Fraport

| (369) | Komissio katsoo, että koska voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2004 sopimus oli ennakkoedellytys vuoden 2004 pääomankorotuksen toteutumiselle ja koska molemmista toimenpiteistä sovittiin samassa Fraportin yhtiökokouksessa, toimenpiteitä on tarkasteltava yhdessä (Fraportin osuuden osalta) sen kannalta, johtuivatko ne valtiosta. |
| --- | --- |

(369)

Komissio katsoo, että koska voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2004 sopimus oli ennakkoedellytys vuoden 2004 pääomankorotuksen toteutumiselle ja koska molemmista toimenpiteistä sovittiin samassa Fraportin yhtiökokouksessa, toimenpiteitä on tarkasteltava yhdessä (Fraportin osuuden osalta) sen kannalta, johtuivatko ne valtiosta.

| (370) | Vuoden 2004 pääomankorotus ja voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2004 sopimus vahvistettiin Fraportin yhtiökokouksessa 2 päivänä kesäkuuta 2004 siten, että 99,992 prosenttia paikalla olleista osakkeenomistajista äänesti toimenpiteiden puolesta. |
| --- | --- |

(370)

Vuoden 2004 pääomankorotus ja voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2004 sopimus vahvistettiin Fraportin yhtiökokouksessa 2 päivänä kesäkuuta 2004 siten, että 99,992 prosenttia paikalla olleista osakkeenomistajista äänesti toimenpiteiden puolesta.

| (371) | Saksa esitti, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2004 sopimuksen hyväksyminen edellytti 74,994 prosentin äänten enemmistöä yhtiökokouksessa, mutta julkisten osakkeenomistajien hallussa oli vain noin 70 prosenttia Fraportin osakkeista, joten ne eivät tosiasiassa voineet määrätä Fraportin päätöksistä. Tässä yhteydessä on pidettävä mielessä, että vuoden 2004 pääomankorotus ei olisi toteutunut, jos Fraportin osakkeenomistajat olisivat vastustaneet vuoden 2004 sopimusta. |
| --- | --- |

(371)

Saksa esitti, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2004 sopimuksen hyväksyminen edellytti 74,994 prosentin äänten enemmistöä yhtiökokouksessa, mutta julkisten osakkeenomistajien hallussa oli vain noin 70 prosenttia Fraportin osakkeista, joten ne eivät tosiasiassa voineet määrätä Fraportin päätöksistä. Tässä yhteydessä on pidettävä mielessä, että vuoden 2004 pääomankorotus ei olisi toteutunut, jos Fraportin osakkeenomistajat olisivat vastustaneet vuoden 2004 sopimusta.

| (372) | Komissio katsoo, että valtiolla oli enemmistöosakkaana merkittävä rooli vuoden 2004 pääomankorotusta ja voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevaa vuoden 2004 sopimusta koskevassa äänestyksessä. Saksan osakeyhtiölain (Aktiengesetz) mukaan voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva sopimus tulee kuitenkin voimaan vasta sen jälkeen, kun se on hyväksytty yhtiökokouksessa sellaisten osakkeenomistajien äänten enemmistöllä, jotka edustavat ainakin kolmea neljäsosaa enimmäispääomasta (96). Siten viranomaiset eivät voineet ilman yksityisten osakkeenomistajien merkittävää osallistumista päättää vuoden 2004 sopimuksen ja Fraportin vuoden 2004 pääomankorotuksen toteutuksesta. |
| --- | --- |

(372)

Komissio katsoo, että valtiolla oli enemmistöosakkaana merkittävä rooli vuoden 2004 pääomankorotusta ja voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevaa vuoden 2004 sopimusta koskevassa äänestyksessä. Saksan osakeyhtiölain (Aktiengesetz) mukaan voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva sopimus tulee kuitenkin voimaan vasta sen jälkeen, kun se on hyväksytty yhtiökokouksessa sellaisten osakkeenomistajien äänten enemmistöllä, jotka edustavat ainakin kolmea neljäsosaa enimmäispääomasta (96). Siten viranomaiset eivät voineet ilman yksityisten osakkeenomistajien merkittävää osallistumista päättää vuoden 2004 sopimuksen ja Fraportin vuoden 2004 pääomankorotuksen toteutuksesta.

Aktiengesetz

96

| (373) | Johdanto-osan 369 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyn perusteella komissio katsoo, että Fraportin tekemä vuoden 2004 pääomankorotus ja voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2004 sopimus eivät johtuneet valtiosta. Vaikka toimenpiteet katsottaisiin valtion toiminnaksi ja niitä pidettäisiin tukena, tällainen tuki soveltuisi sisämarkkinoille. Jäljempänä 10.3 ja 10.4 jaksossa esitetyt näkökohdat ovat päteviä myös tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

(373)

Johdanto-osan 369 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyn perusteella komissio katsoo, että Fraportin tekemä vuoden 2004 pääomankorotus ja voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2004 sopimus eivät johtuneet valtiosta. Vaikka toimenpiteet katsottaisiin valtion toiminnaksi ja niitä pidettäisiin tukena, tällainen tuki soveltuisi sisämarkkinoille. Jäljempänä 10.3 ja 10.4 jaksossa esitetyt näkökohdat ovat päteviä myös tässä yhteydessä.

Vuoden 2004 pääomankorotus – Rheinland-Pfalzin osavaltio ja Hessenin osavaltio

Vuoden 2004 pääomankorotus – Rheinland-Pfalzin osavaltio ja Hessenin osavaltio

| (374) | Rheinland-Pfalzin osavaltio ja Hessenin osavaltio rahoittivat osuutensa vuoden 2004 pääomankorotuksesta yleisestä talousarviosta. Siten nämä pääomankorotuksen osat rahoitettiin selvästi valtion varoista ja ne johtuivat valtiosta. |
| --- | --- |

(374)

Rheinland-Pfalzin osavaltio ja Hessenin osavaltio rahoittivat osuutensa vuoden 2004 pääomankorotuksesta yleisestä talousarviosta. Siten nämä pääomankorotuksen osat rahoitettiin selvästi valtion varoista ja ne johtuivat valtiosta.

8.1.3.3   
  Taloudellinen etu

Taloudellinen etu

| (375) | Kuten johdanto-osan 336 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on todettu, komissio soveltaa markkinataloustoimijaperiaatetta selvittääkseen, onko yritykselle aiheutunut taloudellista etua. Johdanto-osan 336 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitettyjä markkinataloustoimijaperiaatteen soveltamisperiaatteita sovelletaan yhtä lailla. |
| --- | --- |

(375)

Kuten johdanto-osan 336 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on todettu, komissio soveltaa markkinataloustoimijaperiaatetta selvittääkseen, onko yritykselle aiheutunut taloudellista etua. Johdanto-osan 336 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitettyjä markkinataloustoimijaperiaatteen soveltamisperiaatteita sovelletaan yhtä lailla.

Markkinataloustoimijatestin soveltaminen – Rheinland-Pfalzin osavaltio

Markkinataloustoimijatestin soveltaminen – Rheinland-Pfalzin osavaltio

| (376) | Saksa katsoi, että tehdessään vuoden 2004 pääomankorotuksen Rheinland-Pfalzin osavaltio toimi markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisesti. Väitteensä tueksi Saksa toimitti menettelyn aloittamista koskevan vuoden 2008 päätöksen jälkeen markkinataloustoimijatestin, jonka PwC oli laatinut vuonna 2008. |
| --- | --- |

(376)

Saksa katsoi, että tehdessään vuoden 2004 pääomankorotuksen Rheinland-Pfalzin osavaltio toimi markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisesti. Väitteensä tueksi Saksa toimitti menettelyn aloittamista koskevan vuoden 2008 päätöksen jälkeen markkinataloustoimijatestin, jonka PwC oli laatinut vuonna 2008.

| (377) | Ensimmäiseksi komissio panee merkille, että Rheinland-Pfalzin osavaltio ei itse laatinut kannattavuutta koskevaa ennakkolaskelmaa tai laskenut sijoituksen tuottoa. Osavaltio turvautui sen sijaan FFHG:n ja Fraportin laatimaan liiketoimintasuunnitelmaan. |
| --- | --- |

(377)

Ensimmäiseksi komissio panee merkille, että Rheinland-Pfalzin osavaltio ei itse laatinut kannattavuutta koskevaa ennakkolaskelmaa tai laskenut sijoituksen tuottoa. Osavaltio turvautui sen sijaan FFHG:n ja Fraportin laatimaan liiketoimintasuunnitelmaan.

| (378) | Toiseksi komissio kuitenkin katsoo, että osavaltion tilanne ei ollut sama kuin Fraportin osakkeenomistajien tilanne. Taulukossa 22 osoitetaan, että Rheinland-Pfalzin osavaltion oli määrä korottaa pääomaa [...] miljoonaa euroa vuosina 2005–2009 (yhteensä [...] miljoonaa euroa), mutta se odotti saavansa osinkoja tai muuta korvausta osuudestaan vasta vuonna 2025. Fraportin osakkeenomistajien oli puolestaan tarkoitus korottaa pääomaa [...] miljoonaa euroa, ja ne odottivat saavansa osinkoja ensimmäisten neljän vuoden negatiivisten tulosten jälkeen. Vuoteen 2025 ulottuvalta ajanjaksolta odotettujen osinkojen nettonykyarvo on [...] miljoonaa euroa, kun sisäinen korkokanta on [...] prosenttia. |
| --- | --- |

(378)

Toiseksi komissio kuitenkin katsoo, että osavaltion tilanne ei ollut sama kuin Fraportin osakkeenomistajien tilanne. Taulukossa 22 osoitetaan, että Rheinland-Pfalzin osavaltion oli määrä korottaa pääomaa [...] miljoonaa euroa vuosina 2005–2009 (yhteensä [...] miljoonaa euroa), mutta se odotti saavansa osinkoja tai muuta korvausta osuudestaan vasta vuonna 2025. Fraportin osakkeenomistajien oli puolestaan tarkoitus korottaa pääomaa [...] miljoonaa euroa, ja ne odottivat saavansa osinkoja ensimmäisten neljän vuoden negatiivisten tulosten jälkeen. Vuoteen 2025 ulottuvalta ajanjaksolta odotettujen osinkojen nettonykyarvo on [...] miljoonaa euroa, kun sisäinen korkokanta on [...] prosenttia.

| (379) | Kolmanneksi komissio katsoo, että kun otetaan huomioon nämä pitkän aikavälin suunnitelmat ja se, että Rheinland-Pfalzin osavaltio oli sijoittanut FFHG:hen jo useita kertoja tuloksetta, harkitseva yksityinen sijoittaja ei olisi osavaltion asemassa päättänyt lisätä uutta pääomaa FFHG:hen ilman ennakkoon toteutettua herkkyysanalyysia.

  Taulukko 22


  Rheinland-Pfalzin osavaltion tekemän vuoden 2004 pääomankorotuksen kannattavuusarviointi

  (...)







  Lähde: | PwC:n selvitys: Rheinland-Pfalz, 24 päivänä lokakuuta 2008, s. 21 |
| --- | --- | --- |

(379)

Kolmanneksi komissio katsoo, että kun otetaan huomioon nämä pitkän aikavälin suunnitelmat ja se, että Rheinland-Pfalzin osavaltio oli sijoittanut FFHG:hen jo useita kertoja tuloksetta, harkitseva yksityinen sijoittaja ei olisi osavaltion asemassa päättänyt lisätä uutta pääomaa FFHG:hen ilman ennakkoon toteutettua herkkyysanalyysia.

Taulukko 22

Taulukko 22

Rheinland-Pfalzin osavaltion tekemän vuoden 2004 pääomankorotuksen kannattavuusarviointi

Rheinland-Pfalzin osavaltion tekemän vuoden 2004 pääomankorotuksen kannattavuusarviointi

(...)

Lähde:

Lähde:

| (380) | Vuoden 2004 pääomankorotuksen ja voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2004 sopimuksen markkinataloustoimijatesti perustui lisäksi FFHG:n vuotuisen tuloksen osalta merkittäviin kasvuodotuksiin (ks. taulukko 23). Nämä testin taustalla olevat kasvuoletukset ovat merkittävästi korkeampia kuin vuoden 2001 pääomankorotusta koskevan testin taustalla olevat ennusteet. Lisäksi ne vaihtelevat huomattavasti ja esimerkiksi vuoden 2009 ennuste on yli 300 prosenttia.

  Taulukko 23


  FFHG:n vuotuisten tulosennusteiden vertailu liiketoimintasuunnitelmissa, joita PwC käytti vuosien 2001 ja 2004 pääomankorotusten markkinataloustoimijatesteissä


















  Tuhatta euroa | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuoden 2004 pääomankorotus | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Vuoden 2004 pääomankorotus – vuotuiset muutokset (%) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Vuoden 2001 pääomankorotus | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Vuoden 2001 pääomankorotus – vuotuiset muutokset (%) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| |
| Tuhatta euroa | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | |
| Vuoden 2004 pääomankorotus | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Vuoden 2004 pääomankorotus – vuotuiset muutokset (%) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Vuoden 2001 pääomankorotus | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Vuoden 2001 pääomankorotus – vuotuiset muutokset (%) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(380)

Vuoden 2004 pääomankorotuksen ja voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2004 sopimuksen markkinataloustoimijatesti perustui lisäksi FFHG:n vuotuisen tuloksen osalta merkittäviin kasvuodotuksiin (ks. taulukko 23). Nämä testin taustalla olevat kasvuoletukset ovat merkittävästi korkeampia kuin vuoden 2001 pääomankorotusta koskevan testin taustalla olevat ennusteet. Lisäksi ne vaihtelevat huomattavasti ja esimerkiksi vuoden 2009 ennuste on yli 300 prosenttia.

Taulukko 23

Taulukko 23

FFHG:n vuotuisten tulosennusteiden vertailu liiketoimintasuunnitelmissa, joita PwC käytti vuosien 2001 ja 2004 pääomankorotusten markkinataloustoimijatesteissä

FFHG:n vuotuisten tulosennusteiden vertailu liiketoimintasuunnitelmissa, joita PwC käytti vuosien 2001 ja 2004 pääomankorotusten markkinataloustoimijatesteissä

Tuhatta euroa

Tuhatta euroa

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

2013

2013

2014

2014

Vuoden 2004 pääomankorotus

Vuoden 2004 pääomankorotus

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Vuoden 2004 pääomankorotus – vuotuiset muutokset (%)

Vuoden 2004 pääomankorotus – vuotuiset muutokset (%)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Vuoden 2001 pääomankorotus

Vuoden 2001 pääomankorotus

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Vuoden 2001 pääomankorotus – vuotuiset muutokset (%)

Vuoden 2001 pääomankorotus – vuotuiset muutokset (%)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Tuhatta euroa

Tuhatta euroa

2015

2015

2016

2016

2017

2017

2018

2018

2019

2019

2020

2020

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Vuoden 2004 pääomankorotus

Vuoden 2004 pääomankorotus

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Vuoden 2004 pääomankorotus – vuotuiset muutokset (%)

Vuoden 2004 pääomankorotus – vuotuiset muutokset (%)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Vuoden 2001 pääomankorotus

Vuoden 2001 pääomankorotus

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Vuoden 2001 pääomankorotus – vuotuiset muutokset (%)

Vuoden 2001 pääomankorotus – vuotuiset muutokset (%)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| Lähde: | PwC:n selvitys, 24 päivänä lokakuuta 2008, s. 45 ja komission arviointi (97) |
| --- | --- |

Lähde:

Lähde:

97

| (381) | Rheinland-Pfalzin osavaltion investointikertomuksissa todetaan, että osavaltion investointi Frankfurt-Hahnin lentoasemaan perustui tärkeisiin sosiaali- ja rakennepoliittisiin tavoitteisiin eikä kannattavuusnäkökohtiin. Näitä tavoitteita olivat esimerkiksi työpaikkojen luominen ja liikennepolitiikan tavoitteiden täyttäminen. Sosiaalisia ja alueellisia näkökohtia ei kuitenkaan voida ottaa huomioon markkinataloustoimijatestiä sovellettaessa. |
| --- | --- |

(381)

Rheinland-Pfalzin osavaltion investointikertomuksissa todetaan, että osavaltion investointi Frankfurt-Hahnin lentoasemaan perustui tärkeisiin sosiaali- ja rakennepoliittisiin tavoitteisiin eikä kannattavuusnäkökohtiin. Näitä tavoitteita olivat esimerkiksi työpaikkojen luominen ja liikennepolitiikan tavoitteiden täyttäminen. Sosiaalisia ja alueellisia näkökohtia ei kuitenkaan voida ottaa huomioon markkinataloustoimijatestiä sovellettaessa.

| (382) | Ottaen huomioon esitetyt tekijät, joiden perusteella Rheinland-Pfalzin osavaltio päätti lisätä uutta pääomaa FFHG:hen (johdanto-osan 376–380 kappale), komissio katsoo, että Rheinland-Pfalzin osavaltion tekemä vuoden 2004 pääomankorotus ei ollut markkinataloustoimijaperiaatteen mukainen ja aiheutti edun FFHG:lle. |
| --- | --- |

(382)

Ottaen huomioon esitetyt tekijät, joiden perusteella Rheinland-Pfalzin osavaltio päätti lisätä uutta pääomaa FFHG:hen (johdanto-osan 376–380 kappale), komissio katsoo, että Rheinland-Pfalzin osavaltion tekemä vuoden 2004 pääomankorotus ei ollut markkinataloustoimijaperiaatteen mukainen ja aiheutti edun FFHG:lle.

Markkinataloustoimijatestin soveltaminen – Hessenin osavaltio

Markkinataloustoimijatestin soveltaminen – Hessenin osavaltio

| (383) | Hessenin osavaltion osalta Saksa esitti, että Frankfurt am Mainin lentoaseman rajoitetut kasvumahdollisuudet, jotka liittyivät muun muassa yölentokieltoon, tekivät Frankfurt-Hahnin lentoaseman lisäkehittämisestä Hessenin osavaltion kannalta tarpeellista. Saksa totesi, että tämän kehittämisen avulla voitiin hyödyntää täysimääräisesti Frankfurt-Hahnin lentoaseman ympärivuorokautisen toimiluvan tarjoamia kasvumahdollisuuksia ja ottaa käyttöön suunniteltu Frankfurt am Mainin ja Frankfurt-Hahnin lentoasemien välinen lentoasemajärjestelmä. Osallistumalla vuoden 2004 pääomankorotukseen Hessenin osavaltio pystyi myös tukemaan lentoliikenteen kehitystä Rein-Mainin alueella. |
| --- | --- |

(383)

Hessenin osavaltion osalta Saksa esitti, että Frankfurt am Mainin lentoaseman rajoitetut kasvumahdollisuudet, jotka liittyivät muun muassa yölentokieltoon, tekivät Frankfurt-Hahnin lentoaseman lisäkehittämisestä Hessenin osavaltion kannalta tarpeellista. Saksa totesi, että tämän kehittämisen avulla voitiin hyödyntää täysimääräisesti Frankfurt-Hahnin lentoaseman ympärivuorokautisen toimiluvan tarjoamia kasvumahdollisuuksia ja ottaa käyttöön suunniteltu Frankfurt am Mainin ja Frankfurt-Hahnin lentoasemien välinen lentoasemajärjestelmä. Osallistumalla vuoden 2004 pääomankorotukseen Hessenin osavaltio pystyi myös tukemaan lentoliikenteen kehitystä Rein-Mainin alueella.

| (384) | Ensiksi komissio toteaa, että Hessenin osavaltio ei laatinut minkäänlaista kannattavuutta koskevaa ennakkolaskelmaa. Toiseksi Hessenin osavaltio odotti Rheinland-Pfalzin osavaltion tavoin saavansa osinkoja vasta vuoden 2025 jälkeen. Kolmanneksi oletuksista ei laadittu herkkyysanalyysia, vaikka suunnitelmia tehtiin pitkällä aikavälillä. Osavaltion perusteita sijoittaa Frankfurt-Hahnin lentoasemaan, kuten Rein-Mainin alueen lentoliikenteen kehittäminen tai muut tärkeät sosiaali- ja rakennepoliittiset näkökohdat, ei voida ottaa huomioon markkinataloustoimijatestiä sovellettaessa. |
| --- | --- |

(384)

Ensiksi komissio toteaa, että Hessenin osavaltio ei laatinut minkäänlaista kannattavuutta koskevaa ennakkolaskelmaa. Toiseksi Hessenin osavaltio odotti Rheinland-Pfalzin osavaltion tavoin saavansa osinkoja vasta vuoden 2025 jälkeen. Kolmanneksi oletuksista ei laadittu herkkyysanalyysia, vaikka suunnitelmia tehtiin pitkällä aikavälillä. Osavaltion perusteita sijoittaa Frankfurt-Hahnin lentoasemaan, kuten Rein-Mainin alueen lentoliikenteen kehittäminen tai muut tärkeät sosiaali- ja rakennepoliittiset näkökohdat, ei voida ottaa huomioon markkinataloustoimijatestiä sovellettaessa.

| (385) | Ottaen huomioon esitetyt tekijät, joiden perusteella Hessenin osavaltio päätti liittyä FFHG:n osakkeenomistajaksi (johdanto-osan 383 ja 384 kappale), komissio katsoo, että Hessenin osavaltion tekemä vuoden 2004 pääomankorotus ei ollut markkinataloustoimijaperiaatteen mukainen ja aiheutti edun FFHG:lle. |
| --- | --- |

(385)

Ottaen huomioon esitetyt tekijät, joiden perusteella Hessenin osavaltio päätti liittyä FFHG:n osakkeenomistajaksi (johdanto-osan 383 ja 384 kappale), komissio katsoo, että Hessenin osavaltion tekemä vuoden 2004 pääomankorotus ei ollut markkinataloustoimijaperiaatteen mukainen ja aiheutti edun FFHG:lle.

Päätelmä

Päätelmä

| (386) | Esitettyjen näkökohtien perusteella komissio päättelee, että Rheinland-Pfalzin osavaltion ja Hessenin osavaltion tekemät vuoden 2004 pääomankorotukset aiheuttavat edun FFHG:lle. |
| --- | --- |

(386)

Esitettyjen näkökohtien perusteella komissio päättelee, että Rheinland-Pfalzin osavaltion ja Hessenin osavaltion tekemät vuoden 2004 pääomankorotukset aiheuttavat edun FFHG:lle.

8.1.3.4   
  Tuen valikoivuus

Tuen valikoivuus

| (387) | Koska Rheinland-Pfalzin osavaltion ja Hessenin osavaltion tekemät vuoden 2004 pääomankorotukset toteutettiin vain FFHG:n hyväksi, toimenpiteet ovat lähtökohtaisesti SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan valikoivia. |
| --- | --- |

(387)

Koska Rheinland-Pfalzin osavaltion ja Hessenin osavaltion tekemät vuoden 2004 pääomankorotukset toteutettiin vain FFHG:n hyväksi, toimenpiteet ovat lähtökohtaisesti SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan valikoivia.

8.1.3.5   
  Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (388) | Samoista syistä, jotka on mainittu johdanto-osan 360 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa, komissio katsoo, että FFHG:lle myönnetty valikoiva taloudellinen etu oli omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(388)

Samoista syistä, jotka on mainittu johdanto-osan 360 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa, komissio katsoo, että FFHG:lle myönnetty valikoiva taloudellinen etu oli omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

8.1.3.6   
  Päätelmät

Päätelmät

| (389) | Rheinland-Pfalzin osavaltion ja Hessenin osavaltion FFHG:lle myöntämä vuoden 2004 pääomankorotus on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(389)

Rheinland-Pfalzin osavaltion ja Hessenin osavaltion FFHG:lle myöntämä vuoden 2004 pääomankorotus on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (390) | Voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2004 sopimus, jolla Fraport otti vastuulleen kaikki vuosina 2004–2009 aiheutuneet FFHG:n tappiot, ja Fraportin tekemä vuoden 2004 pääomankorotus eivät johtuneet valtiosta. Koska yksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytyksistä ei täyty, komissio katsoo, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2004 sopimus ja Fraportin tekemä vuoden 2004 pääomankorotus eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(390)

Voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2004 sopimus, jolla Fraport otti vastuulleen kaikki vuosina 2004–2009 aiheutuneet FFHG:n tappiot, ja Fraportin tekemä vuoden 2004 pääomankorotus eivät johtuneet valtiosta. Koska yksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytyksistä ei täyty, komissio katsoo, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2004 sopimus ja Fraportin tekemä vuoden 2004 pääomankorotus eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (391) | Vaikka voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2004 sopimus ja vuoden 2004 pääomankorotus olisivat valtiontukea, tuki soveltuisi sisämarkkinoille 10 luvussa esitettyjen näkökohtien perusteella. |
| --- | --- |

(391)

Vaikka voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2004 sopimus ja vuoden 2004 pääomankorotus olisivat valtiontukea, tuki soveltuisi sisämarkkinoille 10 luvussa esitettyjen näkökohtien perusteella.

8.1.4   TOIMENPIDE 5: FFHG:LLE MYÖNNETTY TURVATARKASTUKSIA KOSKEVA KORVAUS

8.1.4.1   
  Yrityksen ja taloudellisen toiminnan käsite

Yrityksen ja taloudellisen toiminnan käsite

| (392) | Kuten johdanto-osan 293 kappaleessa todetaan, vaikka FFHG:tä on pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yrityksenä, on muistettava, että kaikki lentoaseman omistajan ja pitäjän toiminta ei välttämättä ole luonteeltaan taloudellista (98). |
| --- | --- |

(392)

Kuten johdanto-osan 293 kappaleessa todetaan, vaikka FFHG:tä on pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yrityksenä, on muistettava, että kaikki lentoaseman omistajan ja pitäjän toiminta ei välttämättä ole luonteeltaan taloudellista (98).

98

| (393) | Yhteisöjen tuomioistuin (99) on todennut, että toiminta, joka kuuluu tavallisesti julkista valtaa käyttävän valtion vastuulle, ei ole luonteeltaan taloudellista eikä siten kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan. Tällaiseen toimintaan kuuluvat esimerkiksi turvatoimet, lennonjohto, poliisi ja tulli. Rahoituksella on korvattava ainoastaan tästä aiheutuvia kustannuksia eikä sitä saa käyttää muihin taloudellisiin toimintoihin (100). |
| --- | --- |

(393)

Yhteisöjen tuomioistuin (99) on todennut, että toiminta, joka kuuluu tavallisesti julkista valtaa käyttävän valtion vastuulle, ei ole luonteeltaan taloudellista eikä siten kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan. Tällaiseen toimintaan kuuluvat esimerkiksi turvatoimet, lennonjohto, poliisi ja tulli. Rahoituksella on korvattava ainoastaan tästä aiheutuvia kustannuksia eikä sitä saa käyttää muihin taloudellisiin toimintoihin (100).

99

100

| (394) | Siksi yleisen edun piiriin kuuluvan toiminnan tai suoraan tällaiseen toimintaan liittyvän infrastruktuurin rahoittaminen ei yleensä ole valtiontukea (101). Sellaiset lentoasematoiminnot kuin lennonjohto, poliisi, tulli, palontorjunta ja toimet, jotka ovat tarpeen siviili-ilmailun suojelemiseksi siihen kohdistuvilta laittomilta teoilta, ja investoinnit, jotka liittyvät näiden toimien harjoittamisessa tarvittavaan infrastruktuuriin ja laitteisiin, eivät yleensä ole luonteeltaan taloudellisia (102). |
| --- | --- |

(394)

Siksi yleisen edun piiriin kuuluvan toiminnan tai suoraan tällaiseen toimintaan liittyvän infrastruktuurin rahoittaminen ei yleensä ole valtiontukea (101). Sellaiset lentoasematoiminnot kuin lennonjohto, poliisi, tulli, palontorjunta ja toimet, jotka ovat tarpeen siviili-ilmailun suojelemiseksi siihen kohdistuvilta laittomilta teoilta, ja investoinnit, jotka liittyvät näiden toimien harjoittamisessa tarvittavaan infrastruktuuriin ja laitteisiin, eivät yleensä ole luonteeltaan taloudellisia (102).

101

102

| (395) | Taloudellisen toiminnan harjoittamiseen läheisesti liittyvän muun kuin taloudellisen toiminnan julkinen rahoittaminen ei kuitenkaan saa aiheuttaa perusteetonta syrjintää lentoyhtiöiden ja lentoasemien pitäjien välillä. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan on tosiasiallisesti kyse edusta silloin, kun viranomaiset vapauttavat yritykset sellaisista kustannuksista, jotka ovat olennainen osa niiden taloudellista toimintaa (103). Jos tietyssä oikeusjärjestelmässä on tavallista, että lentoyhtiöt ja lentoaseman pitäjät vastaavat tiettyjen palveluiden kustannuksista, kun taas joidenkin muiden samaa palvelua saman viranomaisen lukuun tarjoavien lentoyhtiöiden tai lentoaseman pitäjien ei tarvitse vastata kyseisistä kustannuksista, viimeksi mainituille saattaa koitua etua, vaikka kyseisiä palveluita sinänsä pidettäisiin muuna kuin taloudellisena toimintana. Siksi on välttämätöntä analysoida lentoaseman pitäjään sovellettavaa oikeudellista kehystä, jotta voidaan arvioida, edellytetäänkö siinä, että lentoaseman pitäjät tai lentoyhtiöt vastaavat joistakin sellaisista kustannuksista, jotka aiheutuvat niiden taloudellisen toiminnan harjoittamiseen olennaisesti liittyvistä muista kuin taloudellisista toiminnoista. |
| --- | --- |

(395)

Taloudellisen toiminnan harjoittamiseen läheisesti liittyvän muun kuin taloudellisen toiminnan julkinen rahoittaminen ei kuitenkaan saa aiheuttaa perusteetonta syrjintää lentoyhtiöiden ja lentoasemien pitäjien välillä. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan on tosiasiallisesti kyse edusta silloin, kun viranomaiset vapauttavat yritykset sellaisista kustannuksista, jotka ovat olennainen osa niiden taloudellista toimintaa (103). Jos tietyssä oikeusjärjestelmässä on tavallista, että lentoyhtiöt ja lentoaseman pitäjät vastaavat tiettyjen palveluiden kustannuksista, kun taas joidenkin muiden samaa palvelua saman viranomaisen lukuun tarjoavien lentoyhtiöiden tai lentoaseman pitäjien ei tarvitse vastata kyseisistä kustannuksista, viimeksi mainituille saattaa koitua etua, vaikka kyseisiä palveluita sinänsä pidettäisiin muuna kuin taloudellisena toimintana. Siksi on välttämätöntä analysoida lentoaseman pitäjään sovellettavaa oikeudellista kehystä, jotta voidaan arvioida, edellytetäänkö siinä, että lentoaseman pitäjät tai lentoyhtiöt vastaavat joistakin sellaisista kustannuksista, jotka aiheutuvat niiden taloudellisen toiminnan harjoittamiseen olennaisesti liittyvistä muista kuin taloudellisista toiminnoista.

103

| (396) | Saksa totesi, että turvatarkastuksista aiheutuvien kustannusten on lentoturvallisuuslain (Luftsicherheitsgesetz) 8 §:n nojalla katsottava kuuluvan yleisen edun piiriin. |
| --- | --- |

(396)

Saksa totesi, että turvatarkastuksista aiheutuvien kustannusten on lentoturvallisuuslain (Luftsicherheitsgesetz) 8 §:n nojalla katsottava kuuluvan yleisen edun piiriin.

Luftsicherheitsgesetz

| (397) | Komissio on yhtä mieltä siitä, että lentoturvallisuuslain 8 §:n mukaisten toimenpiteiden voidaan lähtökohtaisesti katsoa olevan toimintaa, joka kuuluu yleisen edun piiriin. |
| --- | --- |

(397)

Komissio on yhtä mieltä siitä, että lentoturvallisuuslain 8 §:n mukaisten toimenpiteiden voidaan lähtökohtaisesti katsoa olevan toimintaa, joka kuuluu yleisen edun piiriin.

| (398) | Näiden toimenpiteiden suorittamisesta aiheutuneiden kustannusten osalta Saksa vaikuttaa katsovan, että asianomaisten viranomaisten on vastattava kaikista näistä kustannuksista. Komissio toteaa kuitenkin, että lentoturvallisuuslain 8 §:n 3 momentin mukaan korvata voidaan ainoastaan kustannukset, jotka liittyvät lentoturvallisuuslain 5 §:ssä lueteltujen toimintojen kannalta välttämättömien tilojen ja kiinteistöjen rakentamiseen ja kunnossapitoon. Lentoaseman pitäjän on vastattava kaikista muista kustannuksista, mukaan lukien etenkin turvatarkastuksista aiheutuvat kustannukset. Siltä osin kuin FFHG:lle myönnetty julkinen rahoitus vapautti yrityksen kustannuksista, joista sen olisi lentoturvallisuuslain 8 §:n 3 momentissa määrätyissä rajoissa tavallisesti pitänyt vastata, kyseistä julkista rahoitusta ei ole vapautettu unionin valtiontukisääntöjen mukaisesta valvonnasta. |
| --- | --- |

(398)

Näiden toimenpiteiden suorittamisesta aiheutuneiden kustannusten osalta Saksa vaikuttaa katsovan, että asianomaisten viranomaisten on vastattava kaikista näistä kustannuksista. Komissio toteaa kuitenkin, että lentoturvallisuuslain 8 §:n 3 momentin mukaan korvata voidaan ainoastaan kustannukset, jotka liittyvät lentoturvallisuuslain 5 §:ssä lueteltujen toimintojen kannalta välttämättömien tilojen ja kiinteistöjen rakentamiseen ja kunnossapitoon. Lentoaseman pitäjän on vastattava kaikista muista kustannuksista, mukaan lukien etenkin turvatarkastuksista aiheutuvat kustannukset. Siltä osin kuin FFHG:lle myönnetty julkinen rahoitus vapautti yrityksen kustannuksista, joista sen olisi lentoturvallisuuslain 8 §:n 3 momentissa määrätyissä rajoissa tavallisesti pitänyt vastata, kyseistä julkista rahoitusta ei ole vapautettu unionin valtiontukisääntöjen mukaisesta valvonnasta.

8.1.4.2   
  Valtion varat ja valtion toiminnaksi katsominen

Valtion varat ja valtion toiminnaksi katsominen

| (399) | Siltä osin, kuin osavaltio ei ole ainoastaan siirtänyt lentoyhtiöiltä turvatarkastuksista kerättyjä tuloja FFHG:lle, tarjotut varat myönnettiin Rheinland-Pfalzin osavaltion talousarviosta. |
| --- | --- |

(399)

Siltä osin, kuin osavaltio ei ole ainoastaan siirtänyt lentoyhtiöiltä turvatarkastuksista kerättyjä tuloja FFHG:lle, tarjotut varat myönnettiin Rheinland-Pfalzin osavaltion talousarviosta.

| (400) | Siksi komissio katsoo, että ne rahoitetaan valtion varoista ja että kyse on valtion toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(400)

Siksi komissio katsoo, että ne rahoitetaan valtion varoista ja että kyse on valtion toimenpiteestä.

8.1.4.3   
  Taloudellinen etu

Taloudellinen etu

| (401) | Komissio huomauttaa, että kyseessä olevat toimenpiteet kattoivat osan FFHG:lle sen taloudellisen toiminnan yhteydessä koituneista kustannuksista. Lentoaseman pitäjän on tavallisesti vastattava kaikista lentoaseman rakentamiseen ja pitämiseen liittyvistä kustannuksista (lukuun ottamatta yleisen edun piiriin kuuluvia kustannuksia ja niitä kustannuksia, joista lentoaseman pitäjän ei yleensä tarvitse vastata sovellettavan oikeudellisen kehyksen nojalla). Sen vuoksi näiden kustannusten osittainen kattaminen vapauttaa FFHG:n rasituksesta, joka sille tavallisesti kuuluisi, ja aiheuttaa näin taloudellisen edun. |
| --- | --- |

(401)

Komissio huomauttaa, että kyseessä olevat toimenpiteet kattoivat osan FFHG:lle sen taloudellisen toiminnan yhteydessä koituneista kustannuksista. Lentoaseman pitäjän on tavallisesti vastattava kaikista lentoaseman rakentamiseen ja pitämiseen liittyvistä kustannuksista (lukuun ottamatta yleisen edun piiriin kuuluvia kustannuksia ja niitä kustannuksia, joista lentoaseman pitäjän ei yleensä tarvitse vastata sovellettavan oikeudellisen kehyksen nojalla). Sen vuoksi näiden kustannusten osittainen kattaminen vapauttaa FFHG:n rasituksesta, joka sille tavallisesti kuuluisi, ja aiheuttaa näin taloudellisen edun.

8.1.4.4   
  Tuen valikoivuus

Tuen valikoivuus

| (402) | Koska kyseiset toimenpiteet myönnettiin ainoastaan FFHG:lle, ne on luokiteltava luonteeltaan valikoiviksi. |
| --- | --- |

(402)

Koska kyseiset toimenpiteet myönnettiin ainoastaan FFHG:lle, ne on luokiteltava luonteeltaan valikoiviksi.

8.1.4.5   
  Kilpailun vääristyminen

Kilpailun vääristyminen

| (403) | Samoista syistä, jotka on mainittu johdanto-osan 360 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa, komissio katsoo, että FFHG:lle myönnetty valikoiva taloudellinen etu on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(403)

Samoista syistä, jotka on mainittu johdanto-osan 360 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa, komissio katsoo, että FFHG:lle myönnetty valikoiva taloudellinen etu on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

8.1.4.6   
  Päätelmä

Päätelmä

Johdanto-osan 392 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyn perusteella komissio katsoo, että FFHG:lle myönnetty julkinen rahoitus on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea siltä osin, kuin turvatarkastuksia koskevat Rheinland-Pfalzin osavaltion maksut ylittivät lentoyhtiöiltä kerätyt tulot.

8.1.5   TOIMENPIDE 6: RHEINLAND-PFALZIN OSAVALTION MYÖNTÄMÄT SUORAT AVUSTUKSET

8.1.5.1   
  Valtiontukisääntöjen soveltaminen julkisiin avustuksiin, joista on päätetty ennen vuotta 2000, ja yrityksen käsite

Valtiontukisääntöjen soveltaminen julkisiin avustuksiin, joista on päätetty ennen vuotta 2000, ja yrityksen käsite

| (404) | Johdanto-osan 293 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyistä syistä FFHG:tä on pidettävä 12 päivästä joulukuuta 2000 lähtien SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yrityksenä. |
| --- | --- |

(404)

Johdanto-osan 293 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyistä syistä FFHG:tä on pidettävä 12 päivästä joulukuuta 2000 lähtien SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yrityksenä.

| (405) | Saksa selvensi, että Rheinland-Pfalzin osavaltio myönsi FFHG:lle vuonna 2001 [...] euroa rahoitusta, jolla tuettiin joitakin sen infrastruktuuri-investointeja. Saksan mukaan nämä avustukset perustuivat kuitenkin jo vuonna 1999 tehtyyn päätökseen. |
| --- | --- |

(405)

Saksa selvensi, että Rheinland-Pfalzin osavaltio myönsi FFHG:lle vuonna 2001 [...] euroa rahoitusta, jolla tuettiin joitakin sen infrastruktuuri-investointeja. Saksan mukaan nämä avustukset perustuivat kuitenkin jo vuonna 1999 tehtyyn päätökseen.

| (406) | Samoista syistä, jotka on esitetty johdanto-osan 293 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa, komissio katsoo, että ennen tuomiota Aéroports de Paris päätettyjen avustusten (kuten johdanto-osan 405 kappaleessa kuvattu avustus) osalta viranomaiset ovat voineet oikeutetusti katsoa, että rahoitus ei ole valtiontukea eikä siitä siten tarvitse ilmoittaa komissiolle. Tästä seuraa, että komissio ei voi kyseenalaistaa tällaisia avustuksia valtiontukisääntöjen perusteella. |
| --- | --- |

(406)

Samoista syistä, jotka on esitetty johdanto-osan 293 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa, komissio katsoo, että ennen tuomiota Aéroports de Paris päätettyjen avustusten (kuten johdanto-osan 405 kappaleessa kuvattu avustus) osalta viranomaiset ovat voineet oikeutetusti katsoa, että rahoitus ei ole valtiontukea eikä siitä siten tarvitse ilmoittaa komissiolle. Tästä seuraa, että komissio ei voi kyseenalaistaa tällaisia avustuksia valtiontukisääntöjen perusteella.

Aéroports de Paris

| (407) | Lisäksi Saksa totesi, että Rheinland-Pfalzin osavaltio rahoitti osittain turvatarkastuksiin liittyviä henkilöstökustannuksia vuosina 2001 ([...] prosenttia kokonaiskustannuksista), 2002 ([...] prosenttia), 2003 ([...] prosenttia) ja 2004 ([...] prosenttia). |
| --- | --- |

(407)

Lisäksi Saksa totesi, että Rheinland-Pfalzin osavaltio rahoitti osittain turvatarkastuksiin liittyviä henkilöstökustannuksia vuosina 2001 ([...] prosenttia kokonaiskustannuksista), 2002 ([...] prosenttia), 2003 ([...] prosenttia) ja 2004 ([...] prosenttia).

| (408) | Kuten johdanto-osan 397 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on arvioitu, turvatarkastusten suorittamisen (lentoturvallisuuslain 8 §:n nojalla) voidaan lähtökohtaisesti katsoa olevan toimintaa, joka kuuluu yleisen edun piiriin. Lentoturvallisuuslain 8 §:n 3 momentin mukaan korvata voidaan kuitenkin ainoastaan kustannukset, jotka liittyvät lentoturvallisuuslain 5 §:ssä lueteltujen toimintojen kannalta välttämättömien tilojen ja kiinteistöjen rakentamiseen ja kunnossapitoon. Tässä tapauksessa Rheinland-Pfalzin osavaltio on kuitenkin ottanut vastuulleen turvatarkastuksista aiheutuneita kustannuksia, joista lentoaseman pitäjän on vastattava. Sen vuoksi julkista tukea, joka myönnettiin FFHG:lle turvatarkastuksiin liittyvien henkilöstökustannusten rahoituksen kautta, ei vapauteta unionin valtiontukisääntöjen mukaisesta valvonnasta. |
| --- | --- |

(408)

Kuten johdanto-osan 397 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa on arvioitu, turvatarkastusten suorittamisen (lentoturvallisuuslain 8 §:n nojalla) voidaan lähtökohtaisesti katsoa olevan toimintaa, joka kuuluu yleisen edun piiriin. Lentoturvallisuuslain 8 §:n 3 momentin mukaan korvata voidaan kuitenkin ainoastaan kustannukset, jotka liittyvät lentoturvallisuuslain 5 §:ssä lueteltujen toimintojen kannalta välttämättömien tilojen ja kiinteistöjen rakentamiseen ja kunnossapitoon. Tässä tapauksessa Rheinland-Pfalzin osavaltio on kuitenkin ottanut vastuulleen turvatarkastuksista aiheutuneita kustannuksia, joista lentoaseman pitäjän on vastattava. Sen vuoksi julkista tukea, joka myönnettiin FFHG:lle turvatarkastuksiin liittyvien henkilöstökustannusten rahoituksen kautta, ei vapauteta unionin valtiontukisääntöjen mukaisesta valvonnasta.

8.1.5.2   
  Valtion varat ja valtion toiminnaksi katsominen

Valtion varat ja valtion toiminnaksi katsominen

| (409) | Komissio katsoo, että suorat avustukset rahoitetaan valtion varoista ja johtuvat valtiosta. |
| --- | --- |

(409)

Komissio katsoo, että suorat avustukset rahoitetaan valtion varoista ja johtuvat valtiosta.

8.1.5.3   
  Taloudellinen etu

Taloudellinen etu

| (410) | Komissio huomauttaa, että kyseessä olevat toimenpiteet kattoivat osan FFHG:lle sen taloudellisen toiminnan yhteydessä koituneista kustannuksista. Lentoaseman pitäjän on tavallisesti vastattava kaikista lentoaseman rakentamiseen ja pitämiseen liittyvistä kustannuksista, mukaan lukien turvatarkastuksia koskevat kustannukset, joten näiden kustannusten osittainen kattaminen vapauttaa FFHG:n rasituksesta, joka sen pitäisi tavallisesti kantaa, ja tarjoaa FFHG:lle taloudellisen edun, jota se ei saisi tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(410)

Komissio huomauttaa, että kyseessä olevat toimenpiteet kattoivat osan FFHG:lle sen taloudellisen toiminnan yhteydessä koituneista kustannuksista. Lentoaseman pitäjän on tavallisesti vastattava kaikista lentoaseman rakentamiseen ja pitämiseen liittyvistä kustannuksista, mukaan lukien turvatarkastuksia koskevat kustannukset, joten näiden kustannusten osittainen kattaminen vapauttaa FFHG:n rasituksesta, joka sen pitäisi tavallisesti kantaa, ja tarjoaa FFHG:lle taloudellisen edun, jota se ei saisi tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

| (411) | Lisäksi kyseiset toimenpiteet olivat luonteeltaan sellaisia, ettei niitä tarvinnut maksaa takaisin, eikä niistä saatu investointituottoa. Saksa ei ole esittänyt mitään todisteita siitä, että suorat avustukset annettiin FFHG:n käyttöön markkinaehdoilla. Lisäksi Saksa ei turvautunut markkinataloustoimijaperiaatteeseen. Näin ollen komissio katsoo, että kyseiset toimenpiteet, jotka osavaltio toteutti FFHG:n hyväksi ja jotka myönnettiin 12 päivän joulukuuta 2000 jälkeen, aiheuttivat taloudellisen edun FFHG:lle. |
| --- | --- |

(411)

Lisäksi kyseiset toimenpiteet olivat luonteeltaan sellaisia, ettei niitä tarvinnut maksaa takaisin, eikä niistä saatu investointituottoa. Saksa ei ole esittänyt mitään todisteita siitä, että suorat avustukset annettiin FFHG:n käyttöön markkinaehdoilla. Lisäksi Saksa ei turvautunut markkinataloustoimijaperiaatteeseen. Näin ollen komissio katsoo, että kyseiset toimenpiteet, jotka osavaltio toteutti FFHG:n hyväksi ja jotka myönnettiin 12 päivän joulukuuta 2000 jälkeen, aiheuttivat taloudellisen edun FFHG:lle.

8.1.5.4   
  Tuen valikoivuus

Tuen valikoivuus

| (412) | Koska kyseiset toimenpiteet myönnettiin ainoastaan FFHG:lle, ne on luokiteltava luonteeltaan valikoiviksi. |
| --- | --- |

(412)

Koska kyseiset toimenpiteet myönnettiin ainoastaan FFHG:lle, ne on luokiteltava luonteeltaan valikoiviksi.

8.1.5.5   
  Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (413) | Samoista syistä, jotka on mainittu johdanto-osan 360 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa, komissio katsoo, että FFHG:lle myönnetty valikoiva taloudellinen etu on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(413)

Samoista syistä, jotka on mainittu johdanto-osan 360 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa, komissio katsoo, että FFHG:lle myönnetty valikoiva taloudellinen etu on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

8.1.5.6   
  Päätelmät

Päätelmät

| (414) | Johdanto-osan 392 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyn perusteella komissio päättelee, että koska viranomaiset päättivät ennen tuomion Aéroports de Paris antamista peruuttamattomasti suorista avustuksista, joiden määrät olivat [...] miljoonaa euroa (vuosina 1997–2000) ja [...] miljoonaa euroa (maksettiin vuonna 2001), ne saattoivat oikeutetusti katsoa, etteivät nämä avustukset olleet valtiontukea. |
| --- | --- |

(414)

Johdanto-osan 392 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyn perusteella komissio päättelee, että koska viranomaiset päättivät ennen tuomion Aéroports de Paris antamista peruuttamattomasti suorista avustuksista, joiden määrät olivat [...] miljoonaa euroa (vuosina 1997–2000) ja [...] miljoonaa euroa (maksettiin vuonna 2001), ne saattoivat oikeutetusti katsoa, etteivät nämä avustukset olleet valtiontukea.

Aéroports de Paris

| (415) | Komissio katsoo, että FFHG:lle myönnetty julkinen rahoitus, jonka määrä oli 1,93 miljoonaa euroa (vuosina 2001–2004), on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(415)

Komissio katsoo, että FFHG:lle myönnetty julkinen rahoitus, jonka määrä oli 1,93 miljoonaa euroa (vuosina 2001–2004), on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

8.1.6   TOIMENPIDE 12: [...] MILJOONAN EURON PÄÄOMANLISÄYS

8.1.6.1   
  Pääomankorotuksen ja FFHG:n hyväksi jo toteutettujen rahoitusjärjestelyjen välinen suhde

Pääomankorotuksen ja FFHG:n hyväksi jo toteutettujen rahoitusjärjestelyjen välinen suhde

| (416) | Ennen kuin voidaan arvioida, onko FFHG:n hyväksi toteutettu [...] miljoonan euron pääomankorotus valtiontukea, on määritettävä, onko tätä pääomankorotusta ja FFHG:n hyväksi aikaisemmin toteutettuja rahoitusjärjestelyjä pidettävä erillisinä toimenpiteinä vai yhtenä toimenpiteenä. |
| --- | --- |

(416)

Ennen kuin voidaan arvioida, onko FFHG:n hyväksi toteutettu [...] miljoonan euron pääomankorotus valtiontukea, on määritettävä, onko tätä pääomankorotusta ja FFHG:n hyväksi aikaisemmin toteutettuja rahoitusjärjestelyjä pidettävä erillisinä toimenpiteinä vai yhtenä toimenpiteenä.

| (417) | Saksa esitti, että pääomankorotuksella pyritään jälleenrahoittamaan lainoja, joilla katetaan investointeja infrastruktuuriin, ja että julkinen osakkeenomistaja sitoutui peruuttamattomasti rahoittamaan tai jälleenrahoittamaan lainoja vuosina 1997–2012, mutta rahoitusta ei ole vielä maksettu. |
| --- | --- |

(417)

Saksa esitti, että pääomankorotuksella pyritään jälleenrahoittamaan lainoja, joilla katetaan investointeja infrastruktuuriin, ja että julkinen osakkeenomistaja sitoutui peruuttamattomasti rahoittamaan tai jälleenrahoittamaan lainoja vuosina 1997–2012, mutta rahoitusta ei ole vielä maksettu.

| (418) | Saksan esittämien todisteiden perusteella komissio katsoo, että pääomanlisäyksellä pyritään jälleenrahoittamaan lainoja, joilla rahoitettiin infrastruktuurin parannuksia Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 1997–2012. Saksan mukaan FFHG oli investointipäätöksen perusteella oikeutettu saamaan tämän rahoituksen. Sen vuoksi komissio katsoo, että [...] miljoonan euron pääomankorotusta on arvioitava niiden aikaisempien sitoumusten yhteydessä, jotka julkiset osakkeenomistajat tekivät näistä investoinneista päätettäessä. |
| --- | --- |

(418)

Saksan esittämien todisteiden perusteella komissio katsoo, että pääomanlisäyksellä pyritään jälleenrahoittamaan lainoja, joilla rahoitettiin infrastruktuurin parannuksia Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vuosina 1997–2012. Saksan mukaan FFHG oli investointipäätöksen perusteella oikeutettu saamaan tämän rahoituksen. Sen vuoksi komissio katsoo, että [...] miljoonan euron pääomankorotusta on arvioitava niiden aikaisempien sitoumusten yhteydessä, jotka julkiset osakkeenomistajat tekivät näistä investoinneista päätettäessä.

8.1.6.2   
  Päätelmä

Päätelmä

| (419) | Tältä osin ja 8.1.1 jaksossa esitetyn perusteella komissio päättelee, että FFHG on harjoittanut taloudellista toimintaa tuomion Aéroports de Paris antamisesta (12 päivästä joulukuuta 2000) lähtien ja muodostaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yrityksen. |
| --- | --- |

(419)

Tältä osin ja 8.1.1 jaksossa esitetyn perusteella komissio päättelee, että FFHG on harjoittanut taloudellista toimintaa tuomion Aéroports de Paris antamisesta (12 päivästä joulukuuta 2000) lähtien ja muodostaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yrityksen.

Aéroports de Paris

| (420) | Edellä 8.1.1, 8.1.3 ja 8.1.4 jaksossa esitetyt näkökohdat ovat päteviä myös tämän toimenpiteen yhteydessä, ja niiden mukaisesti komissio katsoo, että pääomanlisäys on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sillä siihen liittyy valtion varoja, se johtuu valtiosta ja aiheuttaa FFHG:lle valikoivan taloudellisen edun, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja jäsenvaltioiden välistä kauppaa. |
| --- | --- |

(420)

Edellä 8.1.1, 8.1.3 ja 8.1.4 jaksossa esitetyt näkökohdat ovat päteviä myös tämän toimenpiteen yhteydessä, ja niiden mukaisesti komissio katsoo, että pääomanlisäys on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sillä siihen liittyy valtion varoja, se johtuu valtiosta ja aiheuttaa FFHG:lle valikoivan taloudellisen edun, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja jäsenvaltioiden välistä kauppaa.

8.2   RYANAIRIIN JA MUIHIN LENTOASEMAA KÄYTTÄVIIN LENTOYHTIÖIHIN LIITTYVIEN TOIMENPITEIDEN TUKILUONNE

RYANAIRIIN JA MUIHIN LENTOASEMAA KÄYTTÄVIIN LENTOYHTIÖIHIN LIITTYVIEN TOIMENPITEIDEN TUKILUONNE

8.2.1   YLEISIÄ HUOMAUTUKSIA MARKKINATALOUSTOIMIJAPERIAATTEEN SOVELTAMISESTA

| (421) | Sen arvioimiseksi, antaako julkisessa omistuksessa olevan lentoaseman ja lentoyhtiön välinen sopimus lentoyhtiölle taloudellista etua, on tutkittava, onko sopimus markkinataloustoimijaperiaatteen mukainen. Sovellettaessa markkinataloustoimijatestiä lentoaseman ja lentoyhtiön väliseen sopimukseen on arvioitava, olisiko varovainen markkinataloustoimija odottanut sopimuksen tekohetkellä saavansa sopimuksen avulla suuremman voiton kuin minkä se olisi muuten saanut. Suurempi voitto mitataan sopimuksesta odotettujen lisätuottojen (joilla tarkoitetaan sopimuksen johdosta saatavien tuottojen ja ilman sopimusta saatavien tuottojen välistä erotusta) ja sopimuksesta odotettujen lisäkustannusten (joilla tarkoitetaan sopimuksen johdosta aiheutuvien kustannusten ja ilman sopimusta aiheutuvien kustannusten välistä erotusta) välisenä erotuksena niin, että tuloksena saatava kassavirta diskontataan asianmukaisella diskonttokorolla. |
| --- | --- |

(421)

Sen arvioimiseksi, antaako julkisessa omistuksessa olevan lentoaseman ja lentoyhtiön välinen sopimus lentoyhtiölle taloudellista etua, on tutkittava, onko sopimus markkinataloustoimijaperiaatteen mukainen. Sovellettaessa markkinataloustoimijatestiä lentoaseman ja lentoyhtiön väliseen sopimukseen on arvioitava, olisiko varovainen markkinataloustoimija odottanut sopimuksen tekohetkellä saavansa sopimuksen avulla suuremman voiton kuin minkä se olisi muuten saanut. Suurempi voitto mitataan sopimuksesta odotettujen lisätuottojen (joilla tarkoitetaan sopimuksen johdosta saatavien tuottojen ja ilman sopimusta saatavien tuottojen välistä erotusta) ja sopimuksesta odotettujen lisäkustannusten (joilla tarkoitetaan sopimuksen johdosta aiheutuvien kustannusten ja ilman sopimusta aiheutuvien kustannusten välistä erotusta) välisenä erotuksena niin, että tuloksena saatava kassavirta diskontataan asianmukaisella diskonttokorolla.

| (422) | Tässä arviossa on otettava huomioon kaikki sopimukseen liittyvät merkitykselliset lisätuotot ja -kustannukset. Eri tekijöitä (lentoasemamaksuista annetut alennukset, markkinointiavustukset, muut taloudelliset kannustimet) ei pidä arvioida erikseen. Asiassa Charleroi annetussa tuomiossa todetaan seuraavaa: ”Yksityinen sijoittaja -arviointiperustetta sovellettaessa on [...] tarpeen tarkastella liiketoimea kokonaisuudessaan, jotta voidaan varmistaa, ovatko valtion elin ja sen valvonnassa oleva elin yhdessä toimineet järkevän markkinataloustoimijan tavoin. Komissiolla on näet velvollisuus ottaa riidanalaisia toimenpiteitä arvioidessaan huomioon kaikki merkitykselliset seikat ja niiden asiayhteys [...]” (104). |
| --- | --- |

(422)

Tässä arviossa on otettava huomioon kaikki sopimukseen liittyvät merkitykselliset lisätuotot ja -kustannukset. Eri tekijöitä (lentoasemamaksuista annetut alennukset, markkinointiavustukset, muut taloudelliset kannustimet) ei pidä arvioida erikseen. Asiassa Charleroi annetussa tuomiossa todetaan seuraavaa: ”Yksityinen sijoittaja -arviointiperustetta sovellettaessa on [...] tarpeen tarkastella liiketoimea kokonaisuudessaan, jotta voidaan varmistaa, ovatko valtion elin ja sen valvonnassa oleva elin yhdessä toimineet järkevän markkinataloustoimijan tavoin. Komissiolla on näet velvollisuus ottaa riidanalaisia toimenpiteitä arvioidessaan huomioon kaikki merkitykselliset seikat ja niiden asiayhteys [...]” (104).

Charleroi

104

| (423) | Odotetuissa lisätuotoissa on otettava huomioon erityisesti tulot lentoasemamaksuista sekä alennukset, lisääntynyt liikenne, jonka sopimuksen odotetaan tuottavan, ja muut kuin ilmailuun liittyvät tulot, jotka liikenteen odotetaan tuottavan. Odotetuissa lisäkustannuksissa on otettava huomioon erityisesti toiminnasta ja investoinneista aiheutuvat lisäkustannukset, joita ei aiheutuisi ilman sopimusta, samoin kuin markkinointiavustuksista ja muista taloudellisista kannustimista aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

(423)

Odotetuissa lisätuotoissa on otettava huomioon erityisesti tulot lentoasemamaksuista sekä alennukset, lisääntynyt liikenne, jonka sopimuksen odotetaan tuottavan, ja muut kuin ilmailuun liittyvät tulot, jotka liikenteen odotetaan tuottavan. Odotetuissa lisäkustannuksissa on otettava huomioon erityisesti toiminnasta ja investoinneista aiheutuvat lisäkustannukset, joita ei aiheutuisi ilman sopimusta, samoin kuin markkinointiavustuksista ja muista taloudellisista kannustimista aiheutuvat kustannukset.

| (424) | Tässä yhteydessä komissio toteaa myös, että hintojen eriyttäminen (markkinointituki ja muut kannustimet mukaan lukien) on tavanomainen liiketoimintakäytäntö. Hintaerottelun on kuitenkin oltava kaupallisesti perusteltu (105). |
| --- | --- |

(424)

Tässä yhteydessä komissio toteaa myös, että hintojen eriyttäminen (markkinointituki ja muut kannustimet mukaan lukien) on tavanomainen liiketoimintakäytäntö. Hintaerottelun on kuitenkin oltava kaupallisesti perusteltu (105).

105

| (425) | Yhteisöjen tuomioistuin totesi tuomiossa Stardust Marine, että ”[...] sen tutkimiseksi, vastasiko valtion toiminta markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan toimintaa, valtion toiminnan taloudellista järkevyyttä on arvioitava ottaen huomioon rahoitustukien myöntämishetkellä vallinneet olosuhteet, ja on siis syytä jättää tekemättä arviointeja, jotka perustuvat myöhemmin vallinneeseen tilanteeseen” (106). |
| --- | --- |

(425)

Yhteisöjen tuomioistuin totesi tuomiossa Stardust Marine, että ”[...] sen tutkimiseksi, vastasiko valtion toiminta markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan toimintaa, valtion toiminnan taloudellista järkevyyttä on arvioitava ottaen huomioon rahoitustukien myöntämishetkellä vallinneet olosuhteet, ja on siis syytä jättää tekemättä arviointeja, jotka perustuvat myöhemmin vallinneeseen tilanteeseen” (106).

Stardust Marine

106

| (426) | Markkinataloustoimijaperiaatetta soveltaessaan komission on näin ollen tarkasteltava tapausta sen hetken tilanteessa, jolloin FFHG:n ja Ryanairin väliset sopimukset tehtiin. Lisäksi komission on lähtökohtaisesti perustettava arviointinsa tietoihin, jotka olivat lentoaseman pitäjän käytettävissä vastaavien sopimusten teko- tai täytäntöönpanohetkellä, sekä kohtuullisiin oletuksiin, jotka lentoaseman pitäjä olisi tuolloin voinut tehdä. |
| --- | --- |

(426)

Markkinataloustoimijaperiaatetta soveltaessaan komission on näin ollen tarkasteltava tapausta sen hetken tilanteessa, jolloin FFHG:n ja Ryanairin väliset sopimukset tehtiin. Lisäksi komission on lähtökohtaisesti perustettava arviointinsa tietoihin, jotka olivat lentoaseman pitäjän käytettävissä vastaavien sopimusten teko- tai täytäntöönpanohetkellä, sekä kohtuullisiin oletuksiin, jotka lentoaseman pitäjä olisi tuolloin voinut tehdä.

| (427) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 63 kohdassa säädetään, että lentoaseman ja lentoyhtiöiden välisten järjestelyjen voidaan katsoa olevan markkinataloustoimijatestin vaatimusten mukaisia, kun ne ennakolta tarkasteltuna parantavat asteittain lentoaseman kannattavuutta. Vaikka tämä kriteeri ilmentää markkinataloustoimijatestin logiikkaa, se on esitetty vasta hiljattain ja sillä viitataan yksittäisiin järjestelyihin eikä niinkään liiketoimintaan kokonaisuudessaan, kuten yleensä markkinataloustoimijatestiä sovellettaessa. Siksi komissio tunnustaa, että asianomaisen jäsenvaltion ja asianomaisten toimijoiden saattaa olla vaikeaa antaa useita vuosia sitten toteutetuista järjestelyistä kattavia, kyseiseltä ajalta peräisin olevia todisteita, ja se ottaa tämän huomioon soveltaessaan mainittua kriteeriä nyt tarkasteltavaan tapaukseen. |
| --- | --- |

(427)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 63 kohdassa säädetään, että lentoaseman ja lentoyhtiöiden välisten järjestelyjen voidaan katsoa olevan markkinataloustoimijatestin vaatimusten mukaisia, kun ne ennakolta tarkasteltuna parantavat asteittain lentoaseman kannattavuutta. Vaikka tämä kriteeri ilmentää markkinataloustoimijatestin logiikkaa, se on esitetty vasta hiljattain ja sillä viitataan yksittäisiin järjestelyihin eikä niinkään liiketoimintaan kokonaisuudessaan, kuten yleensä markkinataloustoimijatestiä sovellettaessa. Siksi komissio tunnustaa, että asianomaisen jäsenvaltion ja asianomaisten toimijoiden saattaa olla vaikeaa antaa useita vuosia sitten toteutetuista järjestelyistä kattavia, kyseiseltä ajalta peräisin olevia todisteita, ja se ottaa tämän huomioon soveltaessaan mainittua kriteeriä nyt tarkasteltavaan tapaukseen.

8.2.1.1   
  Mahdollisuus verrata Frankfurt-Hahnin lentoasemaa muihin eurooppalaisiin lentoasemiin

Mahdollisuus verrata Frankfurt-Hahnin lentoasemaa muihin eurooppalaisiin lentoasemiin

| (428) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen mukaan tuki tiettyä lentoasemaa käyttäville lentoyhtiöille voidaan periaatteessa sulkea pois silloin, kun lentoaseman lentoasemapalveluista peritty hinta vastaa markkinahintaa tai kun ennakkoanalyysin perusteella – eli tukea myönnettäessä saatavilla olleiden tietojen ja tuolloin ennakoitavissa olleiden kehityssuuntausten perusteella – voidaan osoittaa, että lentoasemaa/lentoyhtiötä koskevan järjestelyn voidaan odottaa johtavan lentoaseman positiiviseen asteittain nousevaan voitto-osuuteen (107). |
| --- | --- |

(428)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen mukaan tuki tiettyä lentoasemaa käyttäville lentoyhtiöille voidaan periaatteessa sulkea pois silloin, kun lentoaseman lentoasemapalveluista peritty hinta vastaa markkinahintaa tai kun ennakkoanalyysin perusteella – eli tukea myönnettäessä saatavilla olleiden tietojen ja tuolloin ennakoitavissa olleiden kehityssuuntausten perusteella – voidaan osoittaa, että lentoasemaa/lentoyhtiötä koskevan järjestelyn voidaan odottaa johtavan lentoaseman positiiviseen asteittain nousevaan voitto-osuuteen (107).

107

| (429) | Sen vuoksi komissio katsoo, että asteittainen kannattavuutta koskeva ennakkoanalyysi on merkittävin kriteeri arvioitaessa järjestelyjä, jotka lentoasemat ovat tehneet yksittäisten lentoyhtiöiden kanssa (108). Tämä johtuu siitä, että on kiistanalaista, voidaanko tällä hetkellä määrittää sopiva vertailukohta lentoasemien tarjoamien palvelujen todellisen markkinahinnan selvittämiseksi. Yleisesti ottaen markkinataloustoimijaperiaatteen soveltamisesta muilla vastaavilla markkinoilla veloitettavan keskimääräisen hinnan perusteella voi olla hyötyä, jos kyseinen hinta voidaan järkevällä tavalla määrittää tai laskea muista markkinaindikaattoreista. Tämä menetelmä ei kuitenkaan ole kovin tarkoituksenmukainen lentoasemapalvelujen tapauksessa, sillä eri lentoasemien kustannus- ja tulorakenteet poikkeavat yleensä paljon toisistaan. Tämä johtuu siitä, että kustannukset ja tulot riippuvat lentoaseman kehitysasteesta, lentoasemaa käyttävien lentoyhtiöiden lukumäärästä, lentoaseman matkustajaliikennekapasiteetista, infrastruktuurin ja siihen liittyvien investointien tilasta, sääntelypuitteista, jotka voivat vaihdella jäsenvaltioittain, sekä lentoasemalle aikaisemmin mahdollisesti syntyneistä veloista tai velvoitteista (109). |
| --- | --- |

(429)

Sen vuoksi komissio katsoo, että asteittainen kannattavuutta koskeva ennakkoanalyysi on merkittävin kriteeri arvioitaessa järjestelyjä, jotka lentoasemat ovat tehneet yksittäisten lentoyhtiöiden kanssa (108). Tämä johtuu siitä, että on kiistanalaista, voidaanko tällä hetkellä määrittää sopiva vertailukohta lentoasemien tarjoamien palvelujen todellisen markkinahinnan selvittämiseksi. Yleisesti ottaen markkinataloustoimijaperiaatteen soveltamisesta muilla vastaavilla markkinoilla veloitettavan keskimääräisen hinnan perusteella voi olla hyötyä, jos kyseinen hinta voidaan järkevällä tavalla määrittää tai laskea muista markkinaindikaattoreista. Tämä menetelmä ei kuitenkaan ole kovin tarkoituksenmukainen lentoasemapalvelujen tapauksessa, sillä eri lentoasemien kustannus- ja tulorakenteet poikkeavat yleensä paljon toisistaan. Tämä johtuu siitä, että kustannukset ja tulot riippuvat lentoaseman kehitysasteesta, lentoasemaa käyttävien lentoyhtiöiden lukumäärästä, lentoaseman matkustajaliikennekapasiteetista, infrastruktuurin ja siihen liittyvien investointien tilasta, sääntelypuitteista, jotka voivat vaihdella jäsenvaltioittain, sekä lentoasemalle aikaisemmin mahdollisesti syntyneistä veloista tai velvoitteista (109).

108

109

| (430) | Puhtaasti vertailevaa analyysia vaikeuttaa lisäksi lentoliikennemarkkinoiden vapautuminen. Kuten tässä asiassa voidaan havaita, lentoasemien ja lentoyhtiöiden väliset liiketoimintakäytännöt eivät aina perustu yksinomaan julkaistuihin maksutariffeihin. Itse asiassa liikesuhteet voivat vaihdella paljonkin. Käytäntöihin kuuluvat matkustajaliikenteeseen liittyvien riskien sekä niihin liittyvien kaupallisten ja rahoituksellisten vastuiden jakaminen, vakiomuotoiset kannustinjärjestelmät sekä riskinjaon vaihtelu sopimusten voimassaoloaikana. Tästä syystä liiketoimea ei itse asiassa voida verrata toiseen liiketoimeen kääntymishinnan tai matkustajakohtaisen hinnan perusteella. |
| --- | --- |

(430)

Puhtaasti vertailevaa analyysia vaikeuttaa lisäksi lentoliikennemarkkinoiden vapautuminen. Kuten tässä asiassa voidaan havaita, lentoasemien ja lentoyhtiöiden väliset liiketoimintakäytännöt eivät aina perustu yksinomaan julkaistuihin maksutariffeihin. Itse asiassa liikesuhteet voivat vaihdella paljonkin. Käytäntöihin kuuluvat matkustajaliikenteeseen liittyvien riskien sekä niihin liittyvien kaupallisten ja rahoituksellisten vastuiden jakaminen, vakiomuotoiset kannustinjärjestelmät sekä riskinjaon vaihtelu sopimusten voimassaoloaikana. Tästä syystä liiketoimea ei itse asiassa voida verrata toiseen liiketoimeen kääntymishinnan tai matkustajakohtaisen hinnan perusteella.

| (431) | Vaikka oletettaisiin, että asianmukaisen vertailevan analyysin perusteella voidaan osoittaa, että tämän arvioinnin kohteena olevien eri liiketoimien ”hinnat” vastaavat liiketoimien vertailukelpoisen otoksen perusteella määritettyjä ”markkinahintoja” tai ovat niitä korkeampia, komissio ei kuitenkaan voisi päätellä, että kyseiset liiketoimet läpäisevät markkinataloustoimijatestin, jos käy ilmi, että lentoaseman pitäjä oli hinnoista päättäessään odottanut, että niistä kertyvät lisäkustannukset olisivat lisätuottoja suuremmat. Tämä johtuu siitä, että markkinataloustoimijaa ei näin kannusteta tarjoamaan tavaroita tai palveluja markkinahintaan, jos se johtaisi tappioiden lisääntymiseen. |
| --- | --- |

(431)

Vaikka oletettaisiin, että asianmukaisen vertailevan analyysin perusteella voidaan osoittaa, että tämän arvioinnin kohteena olevien eri liiketoimien ”hinnat” vastaavat liiketoimien vertailukelpoisen otoksen perusteella määritettyjä ”markkinahintoja” tai ovat niitä korkeampia, komissio ei kuitenkaan voisi päätellä, että kyseiset liiketoimet läpäisevät markkinataloustoimijatestin, jos käy ilmi, että lentoaseman pitäjä oli hinnoista päättäessään odottanut, että niistä kertyvät lisäkustannukset olisivat lisätuottoja suuremmat. Tämä johtuu siitä, että markkinataloustoimijaa ei näin kannusteta tarjoamaan tavaroita tai palveluja markkinahintaan, jos se johtaisi tappioiden lisääntymiseen.

markkinahintaan

| (432) | Tässä tilanteessa komissio katsoo, että – kun otetaan huomioon kaikki sen käytettävissä olevat tiedot – sovellettaessa markkinataloustoimijaperiaatetta lentoasemien ja lentoyhtiöiden välisiin suhteisiin ei ole syytä poiketa vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa suositellusta lähestymistavasta, toisin sanoen asteittaisesta kannattavuutta koskevasta ennakkoanalyysista. |
| --- | --- |

(432)

Tässä tilanteessa komissio katsoo, että – kun otetaan huomioon kaikki sen käytettävissä olevat tiedot – sovellettaessa markkinataloustoimijaperiaatetta lentoasemien ja lentoyhtiöiden välisiin suhteisiin ei ole syytä poiketa vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa suositellusta lähestymistavasta, toisin sanoen asteittaisesta kannattavuutta koskevasta ennakkoanalyysista.

8.2.1.2   
  Lisäkustannusten ja lisätulojen arviointi

Lisäkustannusten ja lisätulojen arviointi

| (433) | Komissio katsoo, että hintojen eriyttäminen on tavanomainen liiketoimintakäytäntö edellyttäen, että se täyttää kaikki sovellettavan kilpailu- ja alakohtaisen lainsäädännön vaatimukset. Eriytetyn hinnoittelupolitiikan olisi kuitenkin oltava kaupallisesti perusteltu markkinataloustoimijatestin vaatimusten täyttymiseksi. |
| --- | --- |

(433)

Komissio katsoo, että hintojen eriyttäminen on tavanomainen liiketoimintakäytäntö edellyttäen, että se täyttää kaikki sovellettavan kilpailu- ja alakohtaisen lainsäädännön vaatimukset. Eriytetyn hinnoittelupolitiikan olisi kuitenkin oltava kaupallisesti perusteltu markkinataloustoimijatestin vaatimusten täyttymiseksi.

| (434) | Komissio katsoo, että lentoaseman ja lentoyhtiöiden välisten järjestelyjen voidaan katsoa olevan markkinataloustoimijatestin vaatimusten mukaisia, kun ne ennakolta tarkasteltuna parantavat asteittain lentoaseman kannattavuutta. Lentoaseman olisi osoitettava, että kun se tekee järjestelyn lentoyhtiön kanssa (esimerkiksi erillinen sopimus tai lentoasemamaksujen yleinen järjestelmä), se pystyy kattamaan kaikki järjestelystä johtuvat kustannukset järjestelyn koko ajalta ja saamaan kohtuullisen voittomarginaalin, käyttäen pohjana vakaita keskipitkän aikavälin näkymiä. |
| --- | --- |

(434)

Komissio katsoo, että lentoaseman ja lentoyhtiöiden välisten järjestelyjen voidaan katsoa olevan markkinataloustoimijatestin vaatimusten mukaisia, kun ne ennakolta tarkasteltuna parantavat asteittain lentoaseman kannattavuutta. Lentoaseman olisi osoitettava, että kun se tekee järjestelyn lentoyhtiön kanssa (esimerkiksi erillinen sopimus tai lentoasemamaksujen yleinen järjestelmä), se pystyy kattamaan kaikki järjestelystä johtuvat kustannukset järjestelyn koko ajalta ja saamaan kohtuullisen voittomarginaalin, käyttäen pohjana vakaita keskipitkän aikavälin näkymiä.

| (435) | Kun arvioidaan, onko jokin lentoaseman ja lentoyhtiön välinen järjestely markkinataloustoimijatestin vaatimusten mukainen, on otettava huomioon muut kuin ilmailuun liittyvät odotetut tulot, jotka ovat peräisin lentoyhtiön toiminnasta, sekä lentoasemamaksut, joista vähennetään mahdolliset alennukset, markkinointituki tai kannustinjärjestelmä. Vastaavasti on otettava huomioon kaikki lentoasemalle aiheutuvat odotetut lisäkustannukset, jotka liittyvät kyseisen lentoyhtiön toimintaan lentoasemalla. Näihin lisäkustannuksiin voivat kuulua kaikki kustannus- tai investointilajit, kuten henkilöstöön, kalustoon ja investointeihin liittyvät lisäkustannukset, jotka aiheutuvat lentoyhtiön läsnäolosta lentoasemalla. Jos lentoaseman on esimerkiksi laajennettava tai rakennettava uusi terminaali tai muita tiloja ensi sijassa tietyn lentoyhtiön tarpeiden täyttämiseksi, tällaiset kustannukset olisi otettava huomioon lisäkustannuksia laskettaessa. Sitä vastoin kustannuksia, joita lentoasemalle olisi aiheutunut joka tapauksessa lentoyhtiön kanssa tehdystä järjestelystä riippumatta, ei pitäisi ottaa huomioon markkinataloustoimijatestissä. |
| --- | --- |

(435)

Kun arvioidaan, onko jokin lentoaseman ja lentoyhtiön välinen järjestely markkinataloustoimijatestin vaatimusten mukainen, on otettava huomioon muut kuin ilmailuun liittyvät odotetut tulot, jotka ovat peräisin lentoyhtiön toiminnasta, sekä lentoasemamaksut, joista vähennetään mahdolliset alennukset, markkinointituki tai kannustinjärjestelmä. Vastaavasti on otettava huomioon kaikki lentoasemalle aiheutuvat odotetut lisäkustannukset, jotka liittyvät kyseisen lentoyhtiön toimintaan lentoasemalla. Näihin lisäkustannuksiin voivat kuulua kaikki kustannus- tai investointilajit, kuten henkilöstöön, kalustoon ja investointeihin liittyvät lisäkustannukset, jotka aiheutuvat lentoyhtiön läsnäolosta lentoasemalla. Jos lentoaseman on esimerkiksi laajennettava tai rakennettava uusi terminaali tai muita tiloja ensi sijassa tietyn lentoyhtiön tarpeiden täyttämiseksi, tällaiset kustannukset olisi otettava huomioon lisäkustannuksia laskettaessa. Sitä vastoin kustannuksia, joita lentoasemalle olisi aiheutunut joka tapauksessa lentoyhtiön kanssa tehdystä järjestelystä riippumatta, ei pitäisi ottaa huomioon markkinataloustoimijatestissä.

| (436) | Päättäessään lentoasemapalvelu- ja/tai markkinointipalvelusopimuksen tekemisestä markkinataloustoimija valitsee arviointinsa aikajänteeksi kyseisten sopimusten keston. Toisin sanoen markkinataloustoimija arvioi sopimusten soveltamisaikana syntyvät lisäkustannukset ja -tulot. |
| --- | --- |

(436)

Päättäessään lentoasemapalvelu- ja/tai markkinointipalvelusopimuksen tekemisestä markkinataloustoimija valitsee arviointinsa aikajänteeksi kyseisten sopimusten keston. Toisin sanoen markkinataloustoimija arvioi sopimusten soveltamisaikana syntyvät lisäkustannukset ja -tulot.

| (437) | Pidemmän aikajänteen käyttäminen ei vaikuta perustellulta. Sopimuksia allekirjoittaessaan harkitseva markkinataloustoimija ei perusta toimintaansa siihen, että sopimukset uusitaan niiden voimassaolon päätyttyä joko samoin tai uusin ehdoin. Lisäksi harkitseva toimija ottaa huomioon sen, että Ryanairin kaltaiset halpalentoyhtiöt ovat tunnetusti aina reagoineet markkinoiden kehitykseen sekä aloittaessaan että lopettaessaan lentoreittejä ja lisätessään tai vähentäessään lentojen määrää. |
| --- | --- |

(437)

Pidemmän aikajänteen käyttäminen ei vaikuta perustellulta. Sopimuksia allekirjoittaessaan harkitseva markkinataloustoimija ei perusta toimintaansa siihen, että sopimukset uusitaan niiden voimassaolon päätyttyä joko samoin tai uusin ehdoin. Lisäksi harkitseva toimija ottaa huomioon sen, että Ryanairin kaltaiset halpalentoyhtiöt ovat tunnetusti aina reagoineet markkinoiden kehitykseen sekä aloittaessaan että lopettaessaan lentoreittejä ja lisätessään tai vähentäessään lentojen määrää.

8.2.2   TOIMENPIDE 7: RYANAIRIN VUODEN 1999 SOPIMUS

| (438) | Saksan mukaan FFHG laati sopimuksesta asteittaisen kannattavuutta koskevan ennakkoarvioinnin, ennen kuin se teki mitään yksittäistä sopimusta Ryanairin kanssa. Siten Saksa väitti, että FFHG toimi järkevän sijoittajan tavoin tehdessään Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen. |
| --- | --- |

(438)

Saksan mukaan FFHG laati sopimuksesta asteittaisen kannattavuutta koskevan ennakkoarvioinnin, ennen kuin se teki mitään yksittäistä sopimusta Ryanairin kanssa. Siten Saksa väitti, että FFHG toimi järkevän sijoittajan tavoin tehdessään Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen.

| (439) | Komissio panee merkille, että FFHG todella laati useita liiketoimintasuunnitelmia ja laskelmia samoihin aikoihin kuin se aloitti kaupallisen suhteen Ryanairin kanssa. FFHG:n kannattavuuslaskelmissa otettiin huomioon kaikki tulot (ilmailutulot ja muut kuin ilmailuun liittyvät tulot), joita Ryanairin odotettiin tuottavan lentoasemalla, ja kaikki lentoyhtiön läsnäolosta aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

(439)

Komissio panee merkille, että FFHG todella laati useita liiketoimintasuunnitelmia ja laskelmia samoihin aikoihin kuin se aloitti kaupallisen suhteen Ryanairin kanssa. FFHG:n kannattavuuslaskelmissa otettiin huomioon kaikki tulot (ilmailutulot ja muut kuin ilmailuun liittyvät tulot), joita Ryanairin odotettiin tuottavan lentoasemalla, ja kaikki lentoyhtiön läsnäolosta aiheutuvat kustannukset.

Ryanairin vuoden 1999 sopimusta koskeva FFHG:n ensimmäinen kannattavuusarviointi

Ryanairin vuoden 1999 sopimusta koskeva FFHG:n ensimmäinen kannattavuusarviointi

| (440) | Taulukossa 24 esitetään yhteenveto FFHG:n vuodelle 1999 laatimasta, Ryanairin vuoden 1999 sopimukseen liittyvästä asteittaisesta kannattavuuslaskelmasta. Laskelma perustui tuloihin ja lisäkustannuksiin, joita sopimuksen odotettiin tuottavan, sekä muihin kuin ilmailuun liittyviin tuloihin, joita verovapaan myynnin lentoaseman myymälöissä odotettiin tuottavan.

  Taulukko 24


  Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen asteittainen kannattavuutta koskeva ennakkoarviointi (1999)

  (...)







  Lähde: | FFHG:n asteittainen kannattavuuslaskelma, 4 päivänä maaliskuuta 1999 |
| --- | --- | --- |

(440)

Taulukossa 24 esitetään yhteenveto FFHG:n vuodelle 1999 laatimasta, Ryanairin vuoden 1999 sopimukseen liittyvästä asteittaisesta kannattavuuslaskelmasta. Laskelma perustui tuloihin ja lisäkustannuksiin, joita sopimuksen odotettiin tuottavan, sekä muihin kuin ilmailuun liittyviin tuloihin, joita verovapaan myynnin lentoaseman myymälöissä odotettiin tuottavan.

Taulukko 24

Taulukko 24

Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen asteittainen kannattavuutta koskeva ennakkoarviointi (1999)

Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen asteittainen kannattavuutta koskeva ennakkoarviointi (1999)

(...)

Lähde:

Lähde:

| (441) | Vaikka FFHG:n toteuttamaan ja Saksan toimittamaan, 4 päivänä maaliskuuta 1999 päivättyyn ennakkoanalyysiin ei sisältynyt ennustetta, joka kattaisi sopimuksen koko voimassaoloajan, oli selvää, että sopimuksen odotettiin tuottavan voittoa Ryanairin ensimmäisestä toimintavuodesta lähtien. Vaikka markkinataloustoimija laatisi tavallisesti liiketoimintasuunnitelman sopimuksen koko keston ajaksi, sopimuksen odotettiin tuottavan alusta lähtien asteittain kasvavia voittoja lentoasemalle. Tämä johtuu etenkin siitä, että lentoyhtiön toiminnan ensimmäinen käynnistysvuosi testaamattomalla lentoasemalla on kaikkein riskialttein ajanjakso. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa vaikuttaa siltä, että liikenne-ennusteet perustuivat huolellisiin oletuksiin, ja liikenteen tosiasiallinen kehitys lentoasemalla myös vahvisti ne asianmukaisiksi (ks. taulukko 1). Joten vaikka matkustajaliikenne olisi säilynyt samalla tasolla sopimuksen koko voimassaoloajan, mikä oli kuitenkin erittäin epätodennäköistä, lentoasema olisi silti voinut kohtuullisesti odottaa sopimuksen vaikuttavan myönteisesti FFHG:n kokonaiskannattavuuteen. |
| --- | --- |

(441)

Vaikka FFHG:n toteuttamaan ja Saksan toimittamaan, 4 päivänä maaliskuuta 1999 päivättyyn ennakkoanalyysiin ei sisältynyt ennustetta, joka kattaisi sopimuksen koko voimassaoloajan, oli selvää, että sopimuksen odotettiin tuottavan voittoa Ryanairin ensimmäisestä toimintavuodesta lähtien. Vaikka markkinataloustoimija laatisi tavallisesti liiketoimintasuunnitelman sopimuksen koko keston ajaksi, sopimuksen odotettiin tuottavan alusta lähtien asteittain kasvavia voittoja lentoasemalle. Tämä johtuu etenkin siitä, että lentoyhtiön toiminnan ensimmäinen käynnistysvuosi testaamattomalla lentoasemalla on kaikkein riskialttein ajanjakso. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa vaikuttaa siltä, että liikenne-ennusteet perustuivat huolellisiin oletuksiin, ja liikenteen tosiasiallinen kehitys lentoasemalla myös vahvisti ne asianmukaisiksi (ks. taulukko 1). Joten vaikka matkustajaliikenne olisi säilynyt samalla tasolla sopimuksen koko voimassaoloajan, mikä oli kuitenkin erittäin epätodennäköistä, lentoasema olisi silti voinut kohtuullisesti odottaa sopimuksen vaikuttavan myönteisesti FFHG:n kokonaiskannattavuuteen.

| (442) | Lisätulot, jotka kyseisessä asteittaisessa kannattavuuslaskelmassa otettiin huomioon, sisältävät Ryanairin vuoden 1999 sopimuksessa sovittuja ilmailutuloja ja muita kuin ilmailuun liittyviä tuloja (kuten lipputulot) sekä verovapaan myynnin tuloja. Ennusteissa keskeinen arvoa luova osatekijä oli odotettu matkustajaliikenne. Matkustajaennusteiden mukaan FFHG arvioi palvelevansa noin [...] Ryanairin matkustajaa vuonna 1999 (110). Matkustajaliikenteen tosiasiallinen kehitys lentoasemalla vahvisti liikenne-ennusteet asianmukaisiksi (ks. taulukko 1). |
| --- | --- |

(442)

Lisätulot, jotka kyseisessä asteittaisessa kannattavuuslaskelmassa otettiin huomioon, sisältävät Ryanairin vuoden 1999 sopimuksessa sovittuja ilmailutuloja ja muita kuin ilmailuun liittyviä tuloja (kuten lipputulot) sekä verovapaan myynnin tuloja. Ennusteissa keskeinen arvoa luova osatekijä oli odotettu matkustajaliikenne. Matkustajaennusteiden mukaan FFHG arvioi palvelevansa noin [...] Ryanairin matkustajaa vuonna 1999 (110). Matkustajaliikenteen tosiasiallinen kehitys lentoasemalla vahvisti liikenne-ennusteet asianmukaisiksi (ks. taulukko 1).

110

| (443) | Huomioon otetut lisäkustannukset sisältävät ulkopuolisen huolintayhtiön suorittaman maahuolinnan kustannukset, polttoainekustannukset, palkattavan lisähenkilöstön kustannukset (8 uutta työntekijää) sekä markkinoinnin, puhelinkeskuksen ja turvatarkastusten kustannukset. Lisäksi otettiin huomioon poistot ja rahoituskustannukset, jotka koskivat Ryanairin aiheuttamia investointeja. Näiden investointien arvioitiin olevan yhteensä noin [...] miljoonaa Saksan markkaa, ja ne koskivat pääasiassa lentoaseman yleistä kalustoa. |
| --- | --- |

(443)

Huomioon otetut lisäkustannukset sisältävät ulkopuolisen huolintayhtiön suorittaman maahuolinnan kustannukset, polttoainekustannukset, palkattavan lisähenkilöstön kustannukset (8 uutta työntekijää) sekä markkinoinnin, puhelinkeskuksen ja turvatarkastusten kustannukset. Lisäksi otettiin huomioon poistot ja rahoituskustannukset, jotka koskivat Ryanairin aiheuttamia investointeja. Näiden investointien arvioitiin olevan yhteensä noin [...] miljoonaa Saksan markkaa, ja ne koskivat pääasiassa lentoaseman yleistä kalustoa.

| (444) | Saksa esitti, että uuden matkustajaterminaalin [...] miljoonan Saksan markan investointikustannukset eivät johtuneet Ryanairista. Tässä yhteydessä Saksa selitti, että ennen uuden terminaalin rakentamista lentoasemalla ei ollut käytössä asianmukaista matkustajaterminaalia. Sen vuoksi uuden terminaalin rakentaminen oli Saksan mukaan ennakkoedellytys, jotta lentoasema pystyi strategiansa mukaisesti laajentamaan toimintaa matkustajien reittiliikenteeseen. Lisäksi FFHG:n strategiaan kuului rahtiliikenteen laajentaminen, minkä vuoksi lentoasema teki useita investointeja, jotka eivät johtuneet tietystä lentoyhtiöstä. Nämä kustannukset olisivat aiheutuneet riippumatta Ryanairin läsnäolosta lentoasemalla, minkä vuoksi niitä ei Saksan mukaan otettu huomioon asteittaisessa kannattavuuslaskelmassa. |
| --- | --- |

(444)

Saksa esitti, että uuden matkustajaterminaalin [...] miljoonan Saksan markan investointikustannukset eivät johtuneet Ryanairista. Tässä yhteydessä Saksa selitti, että ennen uuden terminaalin rakentamista lentoasemalla ei ollut käytössä asianmukaista matkustajaterminaalia. Sen vuoksi uuden terminaalin rakentaminen oli Saksan mukaan ennakkoedellytys, jotta lentoasema pystyi strategiansa mukaisesti laajentamaan toimintaa matkustajien reittiliikenteeseen. Lisäksi FFHG:n strategiaan kuului rahtiliikenteen laajentaminen, minkä vuoksi lentoasema teki useita investointeja, jotka eivät johtuneet tietystä lentoyhtiöstä. Nämä kustannukset olisivat aiheutuneet riippumatta Ryanairin läsnäolosta lentoasemalla, minkä vuoksi niitä ei Saksan mukaan otettu huomioon asteittaisessa kannattavuuslaskelmassa.

| (445) | Ensimmäiseksi komissio toteaa, että FFHG:n 16 päivänä marraskuuta 1998 päivätyn vuoden 1999 liiketoimintasuunnitelman mukaan uuden matkustajaterminaalin rakentaminen oli tosiasiallisesti jo aloitettu (ts. ennen Ryanairin kanssa käytyjä sopimusneuvotteluja). |
| --- | --- |

(445)

Ensimmäiseksi komissio toteaa, että FFHG:n 16 päivänä marraskuuta 1998 päivätyn vuoden 1999 liiketoimintasuunnitelman mukaan uuden matkustajaterminaalin rakentaminen oli tosiasiallisesti jo aloitettu (ts. ennen Ryanairin kanssa käytyjä sopimusneuvotteluja).

| (446) | Toiseksi Saksan toimittamat, ennakkoon laaditut aidot liiketoimintasuunnitelmat osoittavat, että terminaalin rakentaminen ja muut infrastruktuuritoimenpiteet sisältyivät entisen Yhdysvaltain sotilastukikohdan muuntamiseen täysin toimivaksi siviililentoasemaksi (minkä tavoitteena oli laajemmin kehittää lentoasema, jonka avulla voidaan parantaa alueen yhteyksiä) eivätkä rajoittuneet Ryanairin vuoden 1999 sopimukseen. |
| --- | --- |

(446)

Toiseksi Saksan toimittamat, ennakkoon laaditut aidot liiketoimintasuunnitelmat osoittavat, että terminaalin rakentaminen ja muut infrastruktuuritoimenpiteet sisältyivät entisen Yhdysvaltain sotilastukikohdan muuntamiseen täysin toimivaksi siviililentoasemaksi (minkä tavoitteena oli laajemmin kehittää lentoasema, jonka avulla voidaan parantaa alueen yhteyksiä) eivätkä rajoittuneet Ryanairin vuoden 1999 sopimukseen.

| (447) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että FFHG:n laatima ennakkolaskelma perustui todenmukaisiin oletuksiin ja siinä jätettiin asianmukaisesti huomiotta infrastruktuurin kustannukset. Vaikka kannattavuutta koskeva ennakkolaskelma ei kattanut koko ajanjaksoa, siinä vahvistettiin, että Ryanairin vuoden 1999 sopimus tarjoaisi ensimmäisestä vuodesta lähtien positiivisen voitto-osuuden lentoasemalle. |
| --- | --- |

(447)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että FFHG:n laatima ennakkolaskelma perustui todenmukaisiin oletuksiin ja siinä jätettiin asianmukaisesti huomiotta infrastruktuurin kustannukset. Vaikka kannattavuutta koskeva ennakkolaskelma ei kattanut koko ajanjaksoa, siinä vahvistettiin, että Ryanairin vuoden 1999 sopimus tarjoaisi ensimmäisestä vuodesta lähtien positiivisen voitto-osuuden lentoasemalle.

Ryanairin vuoden 1999 sopimusta koskeva FFHG:n toinen kannattavuusarviointi

Ryanairin vuoden 1999 sopimusta koskeva FFHG:n toinen kannattavuusarviointi

| (448) | Toinen kannattavuutta koskeva ennakkoarviointi koski Ryanairin vuoden 1999 sopimusta ja kattoi vuodet 1999–2003. Arviointi laadittiin samassa yhteydessä, kun FFHG:n hallintoneuvosto neuvotteli uusien asiakkaiden (Ryanair) hankinnasta (111), kuten esitetään taulukossa 25. Komissio toteaa, että myös tämä arviointi perustuu asteittaiseen kannattavuuslaskelmaan ja periaatteisiin, joita kuvataan johdanto-osan 442–444 kappaleessa. Vaikka arviointi perustuu korkeampiin matkustajaennusteisiin kuin aikaisempi laskelma, matkustajaliikenteen tosiasiallinen kehitys lentoasemalla vahvisti myös nämä ennusteet asianmukaisiksi (ks. taulukko 1).

  Taulukko 25


  Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen asteittainen kannattavuusarviointi vuosille 1999–2003

  (...)







  Lähde: | Lentoasemamaksuja koskeva selvitys – Frankfurt-Hahnin lentoasema, 1999 ja komission arviointi |
| --- | --- | --- |

(448)

Toinen kannattavuutta koskeva ennakkoarviointi koski Ryanairin vuoden 1999 sopimusta ja kattoi vuodet 1999–2003. Arviointi laadittiin samassa yhteydessä, kun FFHG:n hallintoneuvosto neuvotteli uusien asiakkaiden (Ryanair) hankinnasta (111), kuten esitetään taulukossa 25. Komissio toteaa, että myös tämä arviointi perustuu asteittaiseen kannattavuuslaskelmaan ja periaatteisiin, joita kuvataan johdanto-osan 442–444 kappaleessa. Vaikka arviointi perustuu korkeampiin matkustajaennusteisiin kuin aikaisempi laskelma, matkustajaliikenteen tosiasiallinen kehitys lentoasemalla vahvisti myös nämä ennusteet asianmukaisiksi (ks. taulukko 1).

111

Taulukko 25

Taulukko 25

Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen asteittainen kannattavuusarviointi vuosille 1999–2003

Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen asteittainen kannattavuusarviointi vuosille 1999–2003

(...)

Lähde:

Lähde:

| (449) | Vaikka FFHG:n laatimassa ja Saksan toimittamassa ennakkoanalyysissa ei diskontattu tulevia maksuja sopimuksen tekopäivän mukaan, on selvää, että sopimuksen odotettiin tuottavan voittoa. Komissio pitää oletusta todenmukaisena, kun otetaan huomioon Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen tekohetkellä vallinneet markkinaolosuhteet. Liikenne-ennusteet, jotka ovat ilmailutulojen tärkein osatekijä, perustuivat huolellisiin oletuksiin, ja matkustajaliikenteen tosiasiallinen kehitys lentoasemalla vahvisti ne asianmukaisiksi. Lisäksi oli odotettavissa, että aiheutuneet lisäkustannukset säilyisivät samalla tasolla vuosina 2000–2003, sillä Ryanairin tarjoaman lentotiheyden odotettiin kasvavan vain marginaalisesti. Myös muita kuin ilmailuun liittyviä tuloja koskevat ennusteet perustuivat todenmukaisiin oletuksiin, sillä odotettavissa oli, että kukin matkustaja käyttäisi noin [...] euroa lentoasemalla. |
| --- | --- |

(449)

Vaikka FFHG:n laatimassa ja Saksan toimittamassa ennakkoanalyysissa ei diskontattu tulevia maksuja sopimuksen tekopäivän mukaan, on selvää, että sopimuksen odotettiin tuottavan voittoa. Komissio pitää oletusta todenmukaisena, kun otetaan huomioon Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen tekohetkellä vallinneet markkinaolosuhteet. Liikenne-ennusteet, jotka ovat ilmailutulojen tärkein osatekijä, perustuivat huolellisiin oletuksiin, ja matkustajaliikenteen tosiasiallinen kehitys lentoasemalla vahvisti ne asianmukaisiksi. Lisäksi oli odotettavissa, että aiheutuneet lisäkustannukset säilyisivät samalla tasolla vuosina 2000–2003, sillä Ryanairin tarjoaman lentotiheyden odotettiin kasvavan vain marginaalisesti. Myös muita kuin ilmailuun liittyviä tuloja koskevat ennusteet perustuivat todenmukaisiin oletuksiin, sillä odotettavissa oli, että kukin matkustaja käyttäisi noin [...] euroa lentoasemalla.

| (450) | Komissio panee merkille, että ottaen huomioon kaikki Ryanairin toiminnasta lentoasemalla aiheutuvat lisäkustannukset ja -tulot FFHG:n johto odotti, että Ryanairin vuoden 1999 sopimus ei ainoastaan kattaisi kaikkia lisäkustannuksia vaan lisäisi sopimuksen voimassaoloajan Frankfurt-Hahnin lentoaseman voitto-osuutta siten, että nettonykyarvo olisi [...] miljoonaa Saksan markkaa (diskonttokorko = [...] prosenttia). Koska sopimuksen odotettiin vaikuttavan myönteisesti, myös Frankfurt-Hahnin lentoaseman kokonaisliiketoiminnan odotettiin muuttuvan kannattavammaksi Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen voimassaoloaikana. |
| --- | --- |

(450)

Komissio panee merkille, että ottaen huomioon kaikki Ryanairin toiminnasta lentoasemalla aiheutuvat lisäkustannukset ja -tulot FFHG:n johto odotti, että Ryanairin vuoden 1999 sopimus ei ainoastaan kattaisi kaikkia lisäkustannuksia vaan lisäisi sopimuksen voimassaoloajan Frankfurt-Hahnin lentoaseman voitto-osuutta siten, että nettonykyarvo olisi [...] miljoonaa Saksan markkaa (diskonttokorko = [...] prosenttia). Koska sopimuksen odotettiin vaikuttavan myönteisesti, myös Frankfurt-Hahnin lentoaseman kokonaisliiketoiminnan odotettiin muuttuvan kannattavammaksi Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen voimassaoloaikana.

| (451) | Vaikka markkinataloustoimijatestin täyttämiseksi on riittävää osoittaa, että lentoaseman kanssa tehdyllä sopimuksella tuotetuilla odotetuilla tuloilla voidaan kattaa sen odotetut lisäkustannukset, komissio laati myös herkkyysanalyysin, jossa otettiin huomioon uuden matkustajaterminaalin poistokustannukset kannattavuuslaskelmassa (ks. taulukko 26).

  Taulukko 26


  Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen asteittainen kannattavuusarviointi vuosille 1999–2003 (ml. uutta matkustajaterminaalia koskeva [...] Saksan markan
   (112)
  vuotuinen poisto)

  (...)







  Lähde: | Lentoasemamaksuja koskeva selvitys – Frankfurt-Hahnin lentoasema, 1999 ja komission arviointi |
| --- | --- | --- |

(451)

Vaikka markkinataloustoimijatestin täyttämiseksi on riittävää osoittaa, että lentoaseman kanssa tehdyllä sopimuksella tuotetuilla odotetuilla tuloilla voidaan kattaa sen odotetut lisäkustannukset, komissio laati myös herkkyysanalyysin, jossa otettiin huomioon uuden matkustajaterminaalin poistokustannukset kannattavuuslaskelmassa (ks. taulukko 26).

Taulukko 26

Taulukko 26

Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen asteittainen kannattavuusarviointi vuosille 1999–2003 (ml. uutta matkustajaterminaalia koskeva [...] Saksan markan
   (112)
  vuotuinen poisto)

Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen asteittainen kannattavuusarviointi vuosille 1999–2003 (ml. uutta matkustajaterminaalia koskeva [...] Saksan markan

112

vuotuinen poisto)

(...)

Lähde:

Lähde:

| (452) | Vaikka otetaan huomioon kaikki uuden matkustajaterminaalin poistokustannukset, Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen olisi silti voinut odottaa tuottavan noin [...] miljoonan Saksan markan positiivisen nettonykyarvon (diskonttokorko = [...] prosenttia). |
| --- | --- |

(452)

Vaikka otetaan huomioon kaikki uuden matkustajaterminaalin poistokustannukset, Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen olisi silti voinut odottaa tuottavan noin [...] miljoonan Saksan markan positiivisen nettonykyarvon (diskonttokorko = [...] prosenttia).

Ryanairin vuoden 1999 sopimusta koskeva Oxeran kannattavuusarviointi

Ryanairin vuoden 1999 sopimusta koskeva Oxeran kannattavuusarviointi

| (453) | Ryanair toimitti myös Oxeran laatiman kannattavuusarvioinnin, joka perustui Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen tekohetkellä saatavilla oleviin tietoihin, jotka olivat peräisin lentoasemalta ja Ryanairilta. Tämän laskelman tulokset esitetään taulukossa 16. Myös Oxeran arviointi osoittaa, että Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen voitiin odottaa tuottavan lentoasemalle positiivisen nettonykyarvon. |
| --- | --- |

(453)

Ryanair toimitti myös Oxeran laatiman kannattavuusarvioinnin, joka perustui Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen tekohetkellä saatavilla oleviin tietoihin, jotka olivat peräisin lentoasemalta ja Ryanairilta. Tämän laskelman tulokset esitetään taulukossa 16. Myös Oxeran arviointi osoittaa, että Ryanairin vuoden 1999 sopimuksen voitiin odottaa tuottavan lentoasemalle positiivisen nettonykyarvon.

| (454) | Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio pitää vakuuttavana Saksan väitettä siitä, että mahdollisuus luoda lisää liikennettä Ryanairin kanssa tehtävillä sopimuksilla tarjosi FFHG:lle tilaisuuden houkutella asiakkaita, joilla oli kasvupotentiaalia, parantaa lentoaseman kokonaiskäyttöastetta ja kaiken kaikkiaan vähentää tappioitaan. |
| --- | --- |

(454)

Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio pitää vakuuttavana Saksan väitettä siitä, että mahdollisuus luoda lisää liikennettä Ryanairin kanssa tehtävillä sopimuksilla tarjosi FFHG:lle tilaisuuden houkutella asiakkaita, joilla oli kasvupotentiaalia, parantaa lentoaseman kokonaiskäyttöastetta ja kaiken kaikkiaan vähentää tappioitaan.

Päätelmät

Päätelmät

| (455) | Analysoituaan Ryanairin vuoden 1999 sopimusta ja FFHG:n odotuksia sopimuksen tekohetkellä komissio on vakuuttunut, että sopimuksella parannettiin Frankfurt-Hahnin lentoaseman kannattavuutta, sillä lisätuottojen odotettiin olevan lisäkustannuksia suurempia. Koska sopimus näin ollen täytti markkinataloustoimijaperiaatteen, se ei aiheuttanut etua Ryanairille. |
| --- | --- |

(455)

Analysoituaan Ryanairin vuoden 1999 sopimusta ja FFHG:n odotuksia sopimuksen tekohetkellä komissio on vakuuttunut, että sopimuksella parannettiin Frankfurt-Hahnin lentoaseman kannattavuutta, sillä lisätuottojen odotettiin olevan lisäkustannuksia suurempia. Koska sopimus näin ollen täytti markkinataloustoimijaperiaatteen, se ei aiheuttanut etua Ryanairille.

| (456) | Koska yksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytyksistä ei täyty, komissio katsoo, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman ja Ryanairin välinen vuoden 1999 sopimus ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(456)

Koska yksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytyksistä ei täyty, komissio katsoo, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman ja Ryanairin välinen vuoden 1999 sopimus ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

8.2.3   TOIMENPIDE 8: LENTOASEMAMAKSUJA KOSKEVA VUODEN 2001 TAULUKKO

| (457) | Komissio toteaa, että vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukko tuli voimaan 1 päivänä lokakuuta 2001. Ryanair oli tuolloin tärkein matkustajaliikennettä harjoittava lentoyhtiö Frankfurt-Hahnin lentoasemalla, sillä Volare ja Air Polonia aloittivat liikennöinnin lentoasemalla vasta vuonna 2003 ja Wizz Air ja Iceland Express vuonna 2005. |
| --- | --- |

(457)

Komissio toteaa, että vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukko tuli voimaan 1 päivänä lokakuuta 2001. Ryanair oli tuolloin tärkein matkustajaliikennettä harjoittava lentoyhtiö Frankfurt-Hahnin lentoasemalla, sillä Volare ja Air Polonia aloittivat liikennöinnin lentoasemalla vasta vuonna 2003 ja Wizz Air ja Iceland Express vuonna 2005.

| (458) | Vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukkoa sovellettiin kaikkiin Frankfurt-Hahnin lentoasemaa käyttäviin lentoyhtiöihin, ja taulukon mukaisesti uusille lentoyhtiöille, uusia reittikohteita avaaville lentoyhtiöille ja matkustajamäärää kasvattaneille lentoyhtiöille tarjottiin vaihtelevaa ja kiinteää markkinointitukea. |
| --- | --- |

(458)

Vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukkoa sovellettiin kaikkiin Frankfurt-Hahnin lentoasemaa käyttäviin lentoyhtiöihin, ja taulukon mukaisesti uusille lentoyhtiöille, uusia reittikohteita avaaville lentoyhtiöille ja matkustajamäärää kasvattaneille lentoyhtiöille tarjottiin vaihtelevaa ja kiinteää markkinointitukea.

| (459) | Vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukon käyttöönotolla pyrittiin parantamaan Frankfurt-Hahnin lentoaseman kilpailukykyä ja tukemaan lentoaseman tuolloista kasvustrategiaa. |
| --- | --- |

(459)

Vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukon käyttöönotolla pyrittiin parantamaan Frankfurt-Hahnin lentoaseman kilpailukykyä ja tukemaan lentoaseman tuolloista kasvustrategiaa.

| (460) | Tältä osin Saksa esitti, ettei vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukolla myönnetty etua, ja oli komission kanssa yhtä mieltä siitä, että Ryanairin vuoden 2002 sopimusta koskevan markkinataloustoimijatestin tuloksia voidaan käyttää viitearvona (ks. 8.2.4 kohta). Kyseinen sopimus perustui vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukkoon ja sillä otettiin käyttöön ylimääräinen markkinointituki. |
| --- | --- |

(460)

Tältä osin Saksa esitti, ettei vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukolla myönnetty etua, ja oli komission kanssa yhtä mieltä siitä, että Ryanairin vuoden 2002 sopimusta koskevan markkinataloustoimijatestin tuloksia voidaan käyttää viitearvona (ks. 8.2.4 kohta). Kyseinen sopimus perustui vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukkoon ja sillä otettiin käyttöön ylimääräinen markkinointituki.

| (461) | Komissio on samaa mieltä siitä, että Ryanairin vuoden 2002 sopimusta voidaan käyttää viitearvona vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukkoa tarkastellessa, etenkin ottaen huomioon, että kyseisen vuoden 2001 taulukon käyttöönoton aikana Ryanair oli tärkein lentoyhtiö lentoasemalla ja että Ryanairin vuoden 2002 sopimuksessa sovitut maksut vastaavat vuoden 2001 taulukossa vahvistettuja maksuja. |
| --- | --- |

(461)

Komissio on samaa mieltä siitä, että Ryanairin vuoden 2002 sopimusta voidaan käyttää viitearvona vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukkoa tarkastellessa, etenkin ottaen huomioon, että kyseisen vuoden 2001 taulukon käyttöönoton aikana Ryanair oli tärkein lentoyhtiö lentoasemalla ja että Ryanairin vuoden 2002 sopimuksessa sovitut maksut vastaavat vuoden 2001 taulukossa vahvistettuja maksuja.

Päätelmä

Päätelmä

| (462) | Ottaen huomioon asteittaisen kannattavuuslaskelman, joka toteutettiin vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukkoon perustuvan Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen yhteydessä, komissio päättelee, että myös vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukon käyttöönotto täytti markkinataloustoimijaperiaatteen vaatimukset, sillä ennakolta tarkasteltuna sillä parannettiin asteittain lentoaseman kannattavuutta. |
| --- | --- |

(462)

Ottaen huomioon asteittaisen kannattavuuslaskelman, joka toteutettiin vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukkoon perustuvan Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen yhteydessä, komissio päättelee, että myös vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukon käyttöönotto täytti markkinataloustoimijaperiaatteen vaatimukset, sillä ennakolta tarkasteltuna sillä parannettiin asteittain lentoaseman kannattavuutta.

| (463) | Koska vähintään yksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytyksistä ei täyty, komissio katsoo, että vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukko ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(463)

Koska vähintään yksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytyksistä ei täyty, komissio katsoo, että vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukko ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

8.2.4   TOIMENPIDE 9: RYANAIRIN VUODEN 2002 SOPIMUS

| (464) | Ryanairin vuoden 1999 sopimus korvattiin Ryanairin vuoden 2002 sopimuksella, joka tuli voimaan 14 päivänä helmikuuta 2002. Ryanairin vuoden 2002 sopimus tehtiin [...] vuodeksi (ts. [...] saakka). Ryanair voi pidentää sopimusta vastaavin ehdoin [...] saakka. |
| --- | --- |

(464)

Ryanairin vuoden 1999 sopimus korvattiin Ryanairin vuoden 2002 sopimuksella, joka tuli voimaan 14 päivänä helmikuuta 2002. Ryanairin vuoden 2002 sopimus tehtiin [...] vuodeksi (ts. [...] saakka). Ryanair voi pidentää sopimusta vastaavin ehdoin [...] saakka.

| (465) | FFHG laati karkean kannattavuusarvioinnin 21 päivänä toukokuuta 2001 eli ennen Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen tekopäätöstä (ks. taulukko 27).

  Taulukko 27


  Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen kannattavuusarviointi









  Tulot lentoa kohden
  (132,30 matkustajaa/lento) | Yksikkö | Määrä lentoa kohden | Kustannukset/tulot lentoa kohden (Saksan markkaa) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lipputulot | Lento | (...) | (...) |
| Matkustajamaksu (miinus 3,52 Saksan markan markkinointituki) (113) | Matkustaja | (...) | (...) |
| Turvallisuusvero | Matkustaja | (...) | (...) |
| Polttoaine | m3 | (...) | (...) |
| Muut kuin ilmailualan tulot (perustuvat vuoteen 2000) | Matkustaja | (...) | (...) |
| Pysäköinti | Matkustaja | (...) | (...) |
| Kokonaistulot lentoa kohden | | | (...) |
| Muuttuvat kustannukset lentoa kohden | | | |
| Palkat |
| OPS | Tunti | (...) | (...) |
| Asematasopalvelut | Tunti | (...) | (...) |
| Selvityslaitteet (114) |
| — | kaikki toiminnan toimituskustannukset |

(465)

FFHG laati karkean kannattavuusarvioinnin 21 päivänä toukokuuta 2001 eli ennen Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen tekopäätöstä (ks. taulukko 27).

Taulukko 27

Taulukko 27

Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen kannattavuusarviointi

Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen kannattavuusarviointi

Tulot lentoa kohden

(132,30 matkustajaa/lento)

Yksikkö

Määrä lentoa kohden

Kustannukset/tulot lentoa kohden (Saksan markkaa)

Lipputulot

Lento

(...)

(...)

Matkustajamaksu (miinus 3,52 Saksan markan markkinointituki) (113)

113

Matkustaja

(...)

(...)

Turvallisuusvero

Matkustaja

(...)

(...)

Polttoaine

m3

3

(...)

(...)

Muut kuin ilmailualan tulot (perustuvat vuoteen 2000)

Matkustaja

(...)

(...)

Pysäköinti

Matkustaja

(...)

(...)

Kokonaistulot lentoa kohden

Kokonaistulot lentoa kohden

(...)

Muuttuvat kustannukset lentoa kohden

Muuttuvat kustannukset lentoa kohden

Palkat

OPS

Tunti

(...)

(...)

Asematasopalvelut

Tunti

(...)

(...)

Selvityslaitteet (114)

114

—

kaikki toiminnan toimituskustannukset

Lento

(...)

(...)

| — | yksi follow me -ajoneuvo |
| --- | --- |

—

yksi follow me -ajoneuvo

Lento

(...)

(...)

| — | yksi matkatavaroiden kuljetusajoneuvo |
| --- | --- |

—

yksi matkatavaroiden kuljetusajoneuvo

Lento

(...)

(...)

| — | yksi jäteajoneuvo |
| --- | --- |

—

yksi jäteajoneuvo

Lento

(...)

(...)

| — | yksi vedenkuljetusajoneuvo |
| --- | --- |

—

yksi vedenkuljetusajoneuvo

Lento

(...)

(...)

| — | yksi maavirtalaite |
| --- | --- |

—

yksi maavirtalaite

Lento

(...)

(...)

| — | yksi ilma-aluksen työntöön tarkoitettu ajoneuvo |
| --- | --- |

—

yksi ilma-aluksen työntöön tarkoitettu ajoneuvo

Lento

(...)

(...)

Matkustajien ja matkatavaroiden selvitys

| — | matkustajien selvitys (lähtöselvityksen kertakorvaus) |
| --- | --- |

—

matkustajien selvitys (lähtöselvityksen kertakorvaus)

Lento

(...)

(...)

| — | matkatavaroiden selvitys (kertakorvaus) |
| --- | --- |

—

matkatavaroiden selvitys (kertakorvaus)

Lento

(...)

(...)

| — | matkustajien valvonta |
| --- | --- |

—

matkustajien valvonta

Matkustaja

(...)

(...)

Muuttuvat kokonaiskustannukset lentoa kohden

Muuttuvat kokonaiskustannukset lentoa kohden

(...)

Deckungsbeitrag I / lento

Deckungsbeitrag

(...)

Deckungsbeitrag I / vuosi
   (115)

Deckungsbeitrag

115

(...)

Uuden reitin tuki (116)

116

(...)

Ryanairin aiheuttamien investointien poisto (117)

117

(...)

Edellä mainittujen investointien rahoituskustannukset (korko: 5 %)

(...)

Asteittain nouseva voitto-osuus vuodessa

Asteittain nouseva voitto-osuus vuodessa

(...)

| Lähde: | PwC:n selvitys 2006, s. 34 ja Ryanairin vuoden 2002 sopimusta koskeva FFHG:n kannattavuusarviointi, 21 päivänä toukokuuta 2001 |
| --- | --- |

Lähde:

Lähde:

PwC:n selvitys 2006, s. 34 ja Ryanairin vuoden 2002 sopimusta koskeva FFHG:n kannattavuusarviointi, 21 päivänä toukokuuta 2001

| (466) | Vaikka Saksan toimittamaan FFHG:n kannattavuuslaskelmaan ei sisältynyt ennustetta Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen koko voimassaoloajalle, oli selvää, että kyseisen sopimuksen odotettiin tuottavan voittoa Ryanairin ensimmäisestä toimintavuodesta lähtien. Vaikka markkinataloustoimija laatisi tavallisesti laskelman sopimuksen koko voimassaoloajalle, tässä tapauksessa sopimuksen odotettiin tuottavan voittoa ensimmäisestä vuodesta lähtien, vaikka matkustajamäärä ja odotetut tulot pysyisivät samalla tasolla (tosin niiden odotettiin kasvavan). Sen vuoksi FFHG saattoi perustellusti odottaa sopimuksen lisäävän kokonaisuudessaan sen voitto-osuutta (ks. johdanto-osan 471 kappale). |
| --- | --- |

(466)

Vaikka Saksan toimittamaan FFHG:n kannattavuuslaskelmaan ei sisältynyt ennustetta Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen koko voimassaoloajalle, oli selvää, että kyseisen sopimuksen odotettiin tuottavan voittoa Ryanairin ensimmäisestä toimintavuodesta lähtien. Vaikka markkinataloustoimija laatisi tavallisesti laskelman sopimuksen koko voimassaoloajalle, tässä tapauksessa sopimuksen odotettiin tuottavan voittoa ensimmäisestä vuodesta lähtien, vaikka matkustajamäärä ja odotetut tulot pysyisivät samalla tasolla (tosin niiden odotettiin kasvavan). Sen vuoksi FFHG saattoi perustellusti odottaa sopimuksen lisäävän kokonaisuudessaan sen voitto-osuutta (ks. johdanto-osan 471 kappale).

| (467) | Kyseisessä kannattavuusarvioinnissa huomioon otetut lisätulot sisältävät Ryanairin vuoden 2002 sopimuksessa vahvistettuja ilmailutuloja ja muita kuin ilmailuun liittyviä tuloja sekä verovapaan myynnin tuloja. Ennusteissa keskeinen arvoa luova osatekijä oli odotettu matkustajaliikenne. Matkustajaliikenteessä FFHG:n odotettiin palvelevan noin 392 137:ää Ryanairin matkustajaa vuonna 2002 (118). Matkustajien todellinen määrä lentoasemalla ylitti tämän liikenne-ennusteen (ks. taulukko 1). |
| --- | --- |

(467)

Kyseisessä kannattavuusarvioinnissa huomioon otetut lisätulot sisältävät Ryanairin vuoden 2002 sopimuksessa vahvistettuja ilmailutuloja ja muita kuin ilmailuun liittyviä tuloja sekä verovapaan myynnin tuloja. Ennusteissa keskeinen arvoa luova osatekijä oli odotettu matkustajaliikenne. Matkustajaliikenteessä FFHG:n odotettiin palvelevan noin 392 137:ää Ryanairin matkustajaa vuonna 2002 (118). Matkustajien todellinen määrä lentoasemalla ylitti tämän liikenne-ennusteen (ks. taulukko 1).

118

| (468) | Vaikka FFHG olisi Lufthansan väitteen mukaisesti aliarvioinut uuden reitin tuen kannattavuusarvioinnissaan, suuremman matkustajamäärän vuoksi kasvaneet ilmailutulot ja muut kuin ilmailuun liittyvät tulot olisivat tasapainottaneet korkeampaa markkinointitukea. |
| --- | --- |

(468)

Vaikka FFHG olisi Lufthansan väitteen mukaisesti aliarvioinut uuden reitin tuen kannattavuusarvioinnissaan, suuremman matkustajamäärän vuoksi kasvaneet ilmailutulot ja muut kuin ilmailuun liittyvät tulot olisivat tasapainottaneet korkeampaa markkinointitukea.

| (469) | Huomioon otetut lisäkustannukset sisältävät ulkoisen huolintayrityksen suorittaman maahuolinnan kustannuksia, palkattavan lisähenkilöstön kustannuksia sekä markkinointia, uuden reitin kehitystä ja turvatarkastuksia koskevia kustannuksia. Lisäksi otettiin huomioon poistot ja rahoituskustannukset, jotka koskivat Ryanairin aiheuttamia investointeja. Näiden investointien arvioitiin olevan noin [...] miljoonaa Saksan markkaa ja niillä rahoitettiin matkustajaterminaalin laajennus. Vaikka terminaalin ei katsottu johtuneen Ryanairista, FFHG:n laskelmassa otettiin huomioon terminaalin odotetut ylimääräiset investointikustannukset. |
| --- | --- |

(469)

Huomioon otetut lisäkustannukset sisältävät ulkoisen huolintayrityksen suorittaman maahuolinnan kustannuksia, palkattavan lisähenkilöstön kustannuksia sekä markkinointia, uuden reitin kehitystä ja turvatarkastuksia koskevia kustannuksia. Lisäksi otettiin huomioon poistot ja rahoituskustannukset, jotka koskivat Ryanairin aiheuttamia investointeja. Näiden investointien arvioitiin olevan noin [...] miljoonaa Saksan markkaa ja niillä rahoitettiin matkustajaterminaalin laajennus. Vaikka terminaalin ei katsottu johtuneen Ryanairista, FFHG:n laskelmassa otettiin huomioon terminaalin odotetut ylimääräiset investointikustannukset.

| (470) | Vaikka Saksan toimittamassa FFHG:n kannattavuusarvioinnissa ei diskontattu tulevia maksuja Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen tekopäivän mukaan, on selvää, että sopimuksen odotettiin tuottavan voittoa. Komissio toteaa, että ennakkolaskelman taustaoletus oli kohtuullinen, kun otetaan huomioon laskelman tekohetkellä vallinneet markkinaolosuhteet. Matkustajamäärän todellinen kehitys lentoasemalla ylitti odotetun matkustajamäärän (ks. taulukko 1) ja lisäsi ilmailutuloja ja muita kuin ilmailuun liittyviä tuloja. |
| --- | --- |

(470)

Vaikka Saksan toimittamassa FFHG:n kannattavuusarvioinnissa ei diskontattu tulevia maksuja Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen tekopäivän mukaan, on selvää, että sopimuksen odotettiin tuottavan voittoa. Komissio toteaa, että ennakkolaskelman taustaoletus oli kohtuullinen, kun otetaan huomioon laskelman tekohetkellä vallinneet markkinaolosuhteet. Matkustajamäärän todellinen kehitys lentoasemalla ylitti odotetun matkustajamäärän (ks. taulukko 1) ja lisäsi ilmailutuloja ja muita kuin ilmailuun liittyviä tuloja.

| (471) | Komissio toteaa, että ottaen huomioon kaikki Ryanairin toiminnasta lentoasemalla aiheutuvat lisäkustannukset ja -tulot FFHG:n johto odotti, että Ryanairin vuoden 2002 sopimus lisäisi koko sen voimassaoloajan Frankfurt-Hahnin lentoaseman voitto-osuutta siten, että sen nettonykyarvo olisi vähintään [...] miljoonaa Saksan markkaa (diskonttokorko = [...] prosenttia) (119). Komission mielestä vaikuttaa siltä, että kun otetaan huomioon matkustajamäärän todellinen kehitys Frankfurt-Hahnin lentoasemalla, Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen perusteella lasketussa nettonykyarvossa aliarvioidaan kyseisen sopimuksen aiheuttama todellinen kannattavuuden parantuminen. |
| --- | --- |

(471)

Komissio toteaa, että ottaen huomioon kaikki Ryanairin toiminnasta lentoasemalla aiheutuvat lisäkustannukset ja -tulot FFHG:n johto odotti, että Ryanairin vuoden 2002 sopimus lisäisi koko sen voimassaoloajan Frankfurt-Hahnin lentoaseman voitto-osuutta siten, että sen nettonykyarvo olisi vähintään [...] miljoonaa Saksan markkaa (diskonttokorko = [...] prosenttia) (119). Komission mielestä vaikuttaa siltä, että kun otetaan huomioon matkustajamäärän todellinen kehitys Frankfurt-Hahnin lentoasemalla, Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen perusteella lasketussa nettonykyarvossa aliarvioidaan kyseisen sopimuksen aiheuttama todellinen kannattavuuden parantuminen.

119

| (472) | Koska Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen odotettiin (paitsi kattavan kaikki lisäkustannukset myös) parantavan FFHG:n kannattavuutta, myös Frankfurt-Hahnin lentoaseman kokonaisliiketoiminnan odotettiin muuttuvan kannattavammaksi sopimuksen voimassaoloaikana. |
| --- | --- |

(472)

Koska Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen odotettiin (paitsi kattavan kaikki lisäkustannukset myös) parantavan FFHG:n kannattavuutta, myös Frankfurt-Hahnin lentoaseman kokonaisliiketoiminnan odotettiin muuttuvan kannattavammaksi sopimuksen voimassaoloaikana.

Ryanairin vuoden 2002 sopimusta koskeva Oxeran kannattavuusarviointi

Ryanairin vuoden 2002 sopimusta koskeva Oxeran kannattavuusarviointi

| (473) | Ryanair toimitti myös Oxeran laatiman kannattavuusarvioinnin, joka perustui Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen tekohetkellä käytettävissä olleisiin tietoihin (jotka olivat peräisin lentoasemalta ja Ryanairilta). Tämän laskelman tulokset esitetään taulukossa 17. Komissio laati Ryanairin vuoden 2002 sopimusta koskevan Oxeran markkinataloustoimijatestin perusteella herkkyysanalyysin muista kuin ilmailuun liittyvistä tuloista, jotka otettiin arvioinnissa huomioon. |
| --- | --- |

(473)

Ryanair toimitti myös Oxeran laatiman kannattavuusarvioinnin, joka perustui Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen tekohetkellä käytettävissä olleisiin tietoihin (jotka olivat peräisin lentoasemalta ja Ryanairilta). Tämän laskelman tulokset esitetään taulukossa 17. Komissio laati Ryanairin vuoden 2002 sopimusta koskevan Oxeran markkinataloustoimijatestin perusteella herkkyysanalyysin muista kuin ilmailuun liittyvistä tuloista, jotka otettiin arvioinnissa huomioon.

| (474) | Vaikka muita kuin ilmailuun liittyviä tuloja olisi vähennetty keskimäärin 20 prosenttia – oletettujen muiden kuin ilmailuun liittyvien tulojen herkkyysanalyysin laadintaa varten – ja kaikki muut oletukset olisi säilytetty ennallaan, Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen nettonykyarvo olisi ollut [...] miljoonaa euroa (ks. taulukko 28).

  Taulukko 28


  Ryanairin vuoden 2002 sopimusta koskeva mukautettu Oxeran kannattavuusarviointi (20 prosenttia vähemmän muita kuin ilmailuun liittyviä tuloja)

  (...) |
| --- | --- |

(474)

Vaikka muita kuin ilmailuun liittyviä tuloja olisi vähennetty keskimäärin 20 prosenttia – oletettujen muiden kuin ilmailuun liittyvien tulojen herkkyysanalyysin laadintaa varten – ja kaikki muut oletukset olisi säilytetty ennallaan, Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen nettonykyarvo olisi ollut [...] miljoonaa euroa (ks. taulukko 28).

Taulukko 28

Taulukko 28

Ryanairin vuoden 2002 sopimusta koskeva mukautettu Oxeran kannattavuusarviointi (20 prosenttia vähemmän muita kuin ilmailuun liittyviä tuloja)

Ryanairin vuoden 2002 sopimusta koskeva mukautettu Oxeran kannattavuusarviointi (20 prosenttia vähemmän muita kuin ilmailuun liittyviä tuloja)

(...)

Päätelmät

Päätelmät

| (475) | Analysoituaan Ryanairin vuoden 2002 sopimusta koskevaa Oxeran kannattavuusarviointia ja FFHG:n odotuksia kyseisen sopimuksen tekohetkellä komissio on vakuuttunut, että sopimuksen voitiin kohtuullisesti katsoa parantavan Frankfurt-Hahnin lentoaseman kannattavuutta (ottaen huomioon tuolloin vallinneet markkinaolosuhteet), sillä odotetut lisätulot ylittivät odotetut lisäkustannukset. Koska Ryanairin vuoden 2002 sopimus näin ollen täytti markkinataloustoimijaperiaatteen vaatimukset, se ei aiheuttanut etua Ryanairille. |
| --- | --- |

(475)

Analysoituaan Ryanairin vuoden 2002 sopimusta koskevaa Oxeran kannattavuusarviointia ja FFHG:n odotuksia kyseisen sopimuksen tekohetkellä komissio on vakuuttunut, että sopimuksen voitiin kohtuullisesti katsoa parantavan Frankfurt-Hahnin lentoaseman kannattavuutta (ottaen huomioon tuolloin vallinneet markkinaolosuhteet), sillä odotetut lisätulot ylittivät odotetut lisäkustannukset. Koska Ryanairin vuoden 2002 sopimus näin ollen täytti markkinataloustoimijaperiaatteen vaatimukset, se ei aiheuttanut etua Ryanairille.

| (476) | Koska yksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytyksistä ei täyty, komissio katsoo, että Ryanairin vuoden 2002 sopimus ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(476)

Koska yksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytyksistä ei täyty, komissio katsoo, että Ryanairin vuoden 2002 sopimus ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

8.2.5   TOIMENPIDE 10: RYANAIRIN VUODEN 2005 SOPIMUS

| (477) | Marraskuun 4 päivänä 2005 sovittiin Ryanairin vuoden 2002 sopimukseen tehtävästä muutoksesta: ”Agreement Ryanair/Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH – Delivery of aircraft 6 to 18 – year 2005 to year 2012” (Yritysten Ryanair ja Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH välinen sopimus ilma-alusten 6–18 toimituksesta vuosina 2005–2012). FFHG:n hallintoneuvosto hyväksyi Ryanairin vuoden 2005 sopimuksen tekemisen 18 päivänä marraskuuta 2005. Kyseinen sopimus on voimassa [...] saakka. |
| --- | --- |

(477)

Marraskuun 4 päivänä 2005 sovittiin Ryanairin vuoden 2002 sopimukseen tehtävästä muutoksesta: ”Agreement Ryanair/Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH – Delivery of aircraft 6 to 18 – year 2005 to year 2012” (Yritysten Ryanair ja Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH välinen sopimus ilma-alusten 6–18 toimituksesta vuosina 2005–2012). FFHG:n hallintoneuvosto hyväksyi Ryanairin vuoden 2005 sopimuksen tekemisen 18 päivänä marraskuuta 2005. Kyseinen sopimus on voimassa [...] saakka.

Agreement Ryanair/Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH – Delivery of aircraft 6 to 18 – year 2005 to year 2012

Yritysten Ryanair ja Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH välinen sopimus ilma-alusten 6–18 toimituksesta vuosina 2005–2012

| (478) | Lisäksi Saksa esitti, että Ryanairin vuoden 2005 sopimus on markkinataloustoimijaperiaatteen mukainen. Väitteensä tueksi Saksa toimitti PwC:n laatiman markkinataloustoimijatestin, jossa pyritään määrittämään Ryanairin vuoden 2005 sopimuksen lisävaikutus vertaamalla kahta skenaariota: i) FFHG:n ennakkoon laadittu liiketoimintasuunnitelma, johon sisältyy Ryanairin osallistuminen, ja ii) vaihtoehtoinen skenaario, jossa FFHG:n ennakkoon laadittuun liiketoimintasuunnitelmaan ei sisälly Ryanairin osallistumista. Lisäkassavirta on laskettu kahden skenaarion välisenä erotuksena (kuten taulukossa 29 on esitetty).

  Taulukko 29


  Ryanairin vuoden 2005 sopimuksen markkinataloustoimijatesti

  (...)







  Lähde: | PwC:n selvitys 2006, s. 88 ja 89 |
| --- | --- | --- |

(478)

Lisäksi Saksa esitti, että Ryanairin vuoden 2005 sopimus on markkinataloustoimijaperiaatteen mukainen. Väitteensä tueksi Saksa toimitti PwC:n laatiman markkinataloustoimijatestin, jossa pyritään määrittämään Ryanairin vuoden 2005 sopimuksen lisävaikutus vertaamalla kahta skenaariota: i) FFHG:n ennakkoon laadittu liiketoimintasuunnitelma, johon sisältyy Ryanairin osallistuminen, ja ii) vaihtoehtoinen skenaario, jossa FFHG:n ennakkoon laadittuun liiketoimintasuunnitelmaan ei sisälly Ryanairin osallistumista. Lisäkassavirta on laskettu kahden skenaarion välisenä erotuksena (kuten taulukossa 29 on esitetty).

Taulukko 29

Taulukko 29

Ryanairin vuoden 2005 sopimuksen markkinataloustoimijatesti

Ryanairin vuoden 2005 sopimuksen markkinataloustoimijatesti

(...)

Lähde:

Lähde:

| (479) | Komissio toteaa, että lisäkassavirrassa, joka lasketaan kahden skenaarion välisenä erotuksena, otetaan huomioon kaikki lisäkustannukset ja -tulot, joita aiheutui Ryanairin läsnäolosta lentoasemalla. Kyseisessä kannattavuuslaskelmassa otetaan lisäksi huomioon kaikki investoinnit, joita aiheutui Ryanairin läsnäolosta lentoasemalla. PwC laati menettelyn aloittamista koskevan vuoden 2008 päätöksen jälkeen täydentävän markkinataloustoimijatestin, jonka mukaan Ryanairin aiheuttamien investointien kokonaismäärä oli [...] miljoonaa euroa, kun taas jäljelle jäävä [...] miljoonaa euroa liittyi lentoaseman rahti-infrastruktuurin kehittämiseen (yhteensä [...] miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(479)

Komissio toteaa, että lisäkassavirrassa, joka lasketaan kahden skenaarion välisenä erotuksena, otetaan huomioon kaikki lisäkustannukset ja -tulot, joita aiheutui Ryanairin läsnäolosta lentoasemalla. Kyseisessä kannattavuuslaskelmassa otetaan lisäksi huomioon kaikki investoinnit, joita aiheutui Ryanairin läsnäolosta lentoasemalla. PwC laati menettelyn aloittamista koskevan vuoden 2008 päätöksen jälkeen täydentävän markkinataloustoimijatestin, jonka mukaan Ryanairin aiheuttamien investointien kokonaismäärä oli [...] miljoonaa euroa, kun taas jäljelle jäävä [...] miljoonaa euroa liittyi lentoaseman rahti-infrastruktuurin kehittämiseen (yhteensä [...] miljoonaa euroa).

| (480) | Komissio toteaa, että ottaen huomioon kaikki Ryanairin toiminnasta lentoasemalla aiheutuvat lisäkustannukset ja -tulot FFHG:n johto odotti, että Ryanairin vuoden 2005 sopimus lisäisi koko sen voimassaoloajan Frankfurt-Hahnin lentoaseman voitto-osuutta siten, että sen nettonykyarvo olisi vähintään [...] miljoonaa euroa (diskonttokorko = [...] prosenttia) (120). |
| --- | --- |

(480)

Komissio toteaa, että ottaen huomioon kaikki Ryanairin toiminnasta lentoasemalla aiheutuvat lisäkustannukset ja -tulot FFHG:n johto odotti, että Ryanairin vuoden 2005 sopimus lisäisi koko sen voimassaoloajan Frankfurt-Hahnin lentoaseman voitto-osuutta siten, että sen nettonykyarvo olisi vähintään [...] miljoonaa euroa (diskonttokorko = [...] prosenttia) (120).

120

| (481) | Tässä yhteydessä komissio toteaa, että ennakkoon laaditun liiketoimintasuunnitelman taustaoletukset vaikuttavat todenmukaisilta, kun tarkastellaan vallitsevia markkinaolosuhteita ja halpalentoyhtiöiden merkittävää kasvua vuodesta 2000 lähtien. Toisaalta kun otetaan huomioon Frankfurt-Hahnin lentoaseman todellisen matkustajamäärän kehityksen pitkän ajan suunnitelmat, [...] prosentin diskonttokoron perusteella lasketussa nettonykyarvossa ei välttämättä oteta riittävästi huomioon riskejä, jotka voivat vaikuttaa näihin oletuksiin. |
| --- | --- |

(481)

Tässä yhteydessä komissio toteaa, että ennakkoon laaditun liiketoimintasuunnitelman taustaoletukset vaikuttavat todenmukaisilta, kun tarkastellaan vallitsevia markkinaolosuhteita ja halpalentoyhtiöiden merkittävää kasvua vuodesta 2000 lähtien. Toisaalta kun otetaan huomioon Frankfurt-Hahnin lentoaseman todellisen matkustajamäärän kehityksen pitkän ajan suunnitelmat, [...] prosentin diskonttokoron perusteella lasketussa nettonykyarvossa ei välttämättä oteta riittävästi huomioon riskejä, jotka voivat vaikuttaa näihin oletuksiin.

| (482) | Sen vuoksi komissio on laatinut diskonttokoron herkkyysanalyysin (ks. taulukko 30). Kun sovelletaan [...] prosentin diskonttokorkoa, nettonykyarvo on silti [...] miljoonaa euroa. Lisäksi vaikka ajateltaisiin, että edes [...] prosentin diskonttokoron avulla ei voida suojautua pitkän aikavälin matkustajamääräennusteisiin liittyvältä epävarmuudelta, on otettava huomioon, että sopimuksen odotettiin lisäävän FFHG:n kannattavuutta ensimmäisestä vuodesta lähtien. FFHG:llä ei myöskään vaikuttanut olevan markkinoiden kokonaiskehityksen perusteella mitään pakottavaa syytä olettaa kannattavuuden heikentyvän myöhempinä vuosina.

  Taulukko 30


  Ryanairin vuoden 2005 sopimuksen markkinataloustoimijatesti – diskonttokoron herkkyysanalyysi

  (...) |
| --- | --- |

(482)

Sen vuoksi komissio on laatinut diskonttokoron herkkyysanalyysin (ks. taulukko 30). Kun sovelletaan [...] prosentin diskonttokorkoa, nettonykyarvo on silti [...] miljoonaa euroa. Lisäksi vaikka ajateltaisiin, että edes [...] prosentin diskonttokoron avulla ei voida suojautua pitkän aikavälin matkustajamääräennusteisiin liittyvältä epävarmuudelta, on otettava huomioon, että sopimuksen odotettiin lisäävän FFHG:n kannattavuutta ensimmäisestä vuodesta lähtien. FFHG:llä ei myöskään vaikuttanut olevan markkinoiden kokonaiskehityksen perusteella mitään pakottavaa syytä olettaa kannattavuuden heikentyvän myöhempinä vuosina.

Taulukko 30

Taulukko 30

Ryanairin vuoden 2005 sopimuksen markkinataloustoimijatesti – diskonttokoron herkkyysanalyysi

Ryanairin vuoden 2005 sopimuksen markkinataloustoimijatesti – diskonttokoron herkkyysanalyysi

(...)

Päätelmät

Päätelmät

| (483) | Ottaen huomioon asteittaisen kannattavuusanalyysin komissio päättelee, että Ryanairin vuoden 2005 sopimus täytti markkinataloustoimijaperiaatteen vaatimukset, sillä ennakolta tarkasteltuna ja ottaen huomioon vallitsevat markkinaolosuhteet sopimuksella lisättiin asteittain lentoaseman pitäjän voitto-osuutta. Sen vuoksi komissio päättelee, että FFHG:n päätös tehdä Ryanairin vuoden 2005 sopimus ei aiheuttanut lentoyhtiölle taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(483)

Ottaen huomioon asteittaisen kannattavuusanalyysin komissio päättelee, että Ryanairin vuoden 2005 sopimus täytti markkinataloustoimijaperiaatteen vaatimukset, sillä ennakolta tarkasteltuna ja ottaen huomioon vallitsevat markkinaolosuhteet sopimuksella lisättiin asteittain lentoaseman pitäjän voitto-osuutta. Sen vuoksi komissio päättelee, että FFHG:n päätös tehdä Ryanairin vuoden 2005 sopimus ei aiheuttanut lentoyhtiölle taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

| (484) | Koska yksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytyksistä ei täyty, komissio katsoo, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman ja Ryanairin välinen vuoden 2005 sopimus ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea (121). |
| --- | --- |

(484)

Koska yksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytyksistä ei täyty, komissio katsoo, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman ja Ryanairin välinen vuoden 2005 sopimus ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea (121).

121

8.2.6   TOIMENPIDE 11: LENTOASEMAMAKSUJA KOSKEVA VUODEN 2006 TAULUKKO

| (485) | Vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukko tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2006 ja korvasi vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukon. Siinä noudatetaan kuitenkin samoja perusperiaatteita kuin vuoden 2001 taulukossa. Vuoden 2001 taulukkoon verrattuna muutokset koskevat lentoonlähtö- ja laskeutumismaksuja, matkustajamaksua sekä markkinointitukea, jota myönnetään uuden reitin aloitusta varten ja tuotetun liikennemäärän perusteella matkustajien kokonaismäärästä riippuen (lentoyhtiön lähtevät ja saapuvat matkustajat). |
| --- | --- |

(485)

Vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukko tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2006 ja korvasi vuoden 2001 lentoasemamaksutaulukon. Siinä noudatetaan kuitenkin samoja perusperiaatteita kuin vuoden 2001 taulukossa. Vuoden 2001 taulukkoon verrattuna muutokset koskevat lentoonlähtö- ja laskeutumismaksuja, matkustajamaksua sekä markkinointitukea, jota myönnetään uuden reitin aloitusta varten ja tuotetun liikennemäärän perusteella matkustajien kokonaismäärästä riippuen (lentoyhtiön lähtevät ja saapuvat matkustajat).

| (486) | Saksa esitti, ettei vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukosta aiheutunut etua Ryanairille. Ensinnäkin Saksa perusteli, että eritasoisilla matkustajamaksuilla pyrittiin tarjoamaan kannustin muille halpalentoyhtiöille ja kattamaan samalla lentoaseman toimintakustannukset. Saksan mukaan matkustajamäärään perustuva maksujen alennus on tavanomainen käytäntö kansallisilla ja kansainvälisillä lentoasemilla. Alennusten kynnysarvo oli hyvin alhainen, 100 000 matkustajaa vuodessa, joten alennukset olivat myös pienten lentoyhtiöiden saatavilla. |
| --- | --- |

(486)

Saksa esitti, ettei vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukosta aiheutunut etua Ryanairille. Ensinnäkin Saksa perusteli, että eritasoisilla matkustajamaksuilla pyrittiin tarjoamaan kannustin muille halpalentoyhtiöille ja kattamaan samalla lentoaseman toimintakustannukset. Saksan mukaan matkustajamäärään perustuva maksujen alennus on tavanomainen käytäntö kansallisilla ja kansainvälisillä lentoasemilla. Alennusten kynnysarvo oli hyvin alhainen, 100 000 matkustajaa vuodessa, joten alennukset olivat myös pienten lentoyhtiöiden saatavilla.

| (487) | Väitteensä tueksi Saksa toimitti kannattavuutta koskevan ennakkoarvioinnin, jossa verrattiin tilannetta, jossa otetaan käyttöön vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukko, tilanteeseen, jossa kyseistä taulukkoa ei oteta käyttöön, kuten esitetään taulukossa 31. Komissio katsoo, että kannattavuuslaskelma perustui todenmukaisiin oletuksiin, kun otetaan huomioon tuolloin vallinneet markkinaolosuhteet ja FFHG:n liiketoiminnan todelliset tulokset.

  Taulukko 31


  Vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon kannattavuusarviointi













  Tuhatta euroa | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Käyttökate, kun sovelletaan vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukkoa | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Käyttökate, kun ei sovelleta vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukkoa | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon lisävaikutus | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Lähde: PwC:n selvitys 2006, s. 57. |

(487)

Väitteensä tueksi Saksa toimitti kannattavuutta koskevan ennakkoarvioinnin, jossa verrattiin tilannetta, jossa otetaan käyttöön vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukko, tilanteeseen, jossa kyseistä taulukkoa ei oteta käyttöön, kuten esitetään taulukossa 31. Komissio katsoo, että kannattavuuslaskelma perustui todenmukaisiin oletuksiin, kun otetaan huomioon tuolloin vallinneet markkinaolosuhteet ja FFHG:n liiketoiminnan todelliset tulokset.

Taulukko 31

Taulukko 31

Vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon kannattavuusarviointi

Vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon kannattavuusarviointi

Tuhatta euroa

Tuhatta euroa

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

Käyttökate, kun sovelletaan vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukkoa

Käyttökate, kun sovelletaan vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukkoa

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Käyttökate, kun ei sovelleta vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukkoa

Käyttökate, kun ei sovelleta vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukkoa

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon lisävaikutus

Vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon lisävaikutus

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Lähde: PwC:n selvitys 2006, s. 57.

Lähde:

| (488) | Kuten 8.2.1 jaksossa on todettu, lentoaseman ja lentoyhtiöiden välisten järjestelyjen voidaan katsoa olevan markkinataloustoimijatestin vaatimusten mukaisia, kun ne ennakolta tarkasteltuna parantavat asteittain lentoaseman kannattavuutta. Lentoaseman olisi osoitettava, että kun se tekee järjestelyn lentoyhtiön kanssa (esimerkiksi erillinen sopimus tai lentoasemamaksujen yleinen järjestelmä), se pystyy kattamaan kaikki järjestelystä johtuvat kustannukset järjestelyn koko ajalta ja saamaan kohtuullisen voittomarginaalin, käyttäen pohjana vakaita keskipitkän aikavälin näkymiä. |
| --- | --- |

(488)

Kuten 8.2.1 jaksossa on todettu, lentoaseman ja lentoyhtiöiden välisten järjestelyjen voidaan katsoa olevan markkinataloustoimijatestin vaatimusten mukaisia, kun ne ennakolta tarkasteltuna parantavat asteittain lentoaseman kannattavuutta. Lentoaseman olisi osoitettava, että kun se tekee järjestelyn lentoyhtiön kanssa (esimerkiksi erillinen sopimus tai lentoasemamaksujen yleinen järjestelmä), se pystyy kattamaan kaikki järjestelystä johtuvat kustannukset järjestelyn koko ajalta ja saamaan kohtuullisen voittomarginaalin, käyttäen pohjana vakaita keskipitkän aikavälin näkymiä.

| (489) | Kun arvioidaan, onko jokin lentoaseman ja lentoyhtiön välinen järjestely markkinataloustoimijatestin vaatimusten mukainen, on otettava huomioon muut kuin ilmailuun liittyvät odotetut tulot, jotka ovat peräisin lentoyhtiön toiminnasta, sekä lentoasemamaksut, joista vähennetään mahdolliset alennukset, markkinointituki tai kannustinjärjestelmä. Vastaavasti on otettava huomioon kaikki lentoasemalle aiheutuvat odotetut lisäkustannukset, jotka liittyvät kyseisen lentoyhtiön toimintaan lentoasemalla. Näihin lisäkustannuksiin voivat kuulua kaikki kustannus- tai investointilajit, kuten henkilöstöön, kalustoon ja investointeihin liittyvät lisäkustannukset, jotka aiheutuvat lentoyhtiön läsnäolosta lentoasemalla. Jos lentoaseman on esimerkiksi laajennettava tai rakennettava uusi terminaali tai muita tiloja ensi sijassa tietyn lentoyhtiön tarpeiden täyttämiseksi, tällaiset kustannukset olisi otettava huomioon lisäkustannuksia laskettaessa. Sitä vastoin kustannuksia, joita lentoasemalle olisi aiheutunut joka tapauksessa lentoyhtiön kanssa tehdystä järjestelystä riippumatta, ei pitäisi ottaa huomioon markkinataloustoimijatestissä. |
| --- | --- |

(489)

Kun arvioidaan, onko jokin lentoaseman ja lentoyhtiön välinen järjestely markkinataloustoimijatestin vaatimusten mukainen, on otettava huomioon muut kuin ilmailuun liittyvät odotetut tulot, jotka ovat peräisin lentoyhtiön toiminnasta, sekä lentoasemamaksut, joista vähennetään mahdolliset alennukset, markkinointituki tai kannustinjärjestelmä. Vastaavasti on otettava huomioon kaikki lentoasemalle aiheutuvat odotetut lisäkustannukset, jotka liittyvät kyseisen lentoyhtiön toimintaan lentoasemalla. Näihin lisäkustannuksiin voivat kuulua kaikki kustannus- tai investointilajit, kuten henkilöstöön, kalustoon ja investointeihin liittyvät lisäkustannukset, jotka aiheutuvat lentoyhtiön läsnäolosta lentoasemalla. Jos lentoaseman on esimerkiksi laajennettava tai rakennettava uusi terminaali tai muita tiloja ensi sijassa tietyn lentoyhtiön tarpeiden täyttämiseksi, tällaiset kustannukset olisi otettava huomioon lisäkustannuksia laskettaessa. Sitä vastoin kustannuksia, joita lentoasemalle olisi aiheutunut joka tapauksessa lentoyhtiön kanssa tehdystä järjestelystä riippumatta, ei pitäisi ottaa huomioon markkinataloustoimijatestissä.

| (490) | Tarkasteltuaan kannattavuusarviointia, jonka FFHG laati ennen vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon käyttöönottoa, komissio katsoo, että kaikki kyseisen taulukon aiheuttamat lisäkustannukset ja -tulot otettiin huomioon ja perustuivat kohtuullisiin oletuksiin, kun otetaan huomioon vallitsevat markkinaolosuhteet ja FFHG:n todelliset tulokset. Vuoden 2006 lentoasemamaksua ei rajattu ajallisesti, minkä vuoksi lentoaseman pitäjän kannalta oli riittävää laskea vuoden 2006 taulukon kokonaiskannattavuus usealle peräkkäiselle vuodelle. Lisäksi FFHG saattoi milloin tahansa muuttaa lentoasemamaksutaulukkoa, jos se pystyisi osoittamaan, etteivät tuotetut tulot riitä kattamaan taulukkoa käyttävien lentoyhtiöiden aiheuttamia lisäkustannuksia. Koska suurin lentoyhtiö Ryanair (jonka matkustajaosuus oli noin 90 prosenttia) oli tehnyt erillisen sopimuksen, taulukkoa ei sovellettu siihen vaan muihin lentoyhtiöihin, joiden matkustajaosuus oli noin 10 prosenttia. Näin ollen vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon lisäkustannukset olivat hyvin vähäisiä ja FFHG odotti pystyvänsä hyödyntämään resurssejaan paremmin. |
| --- | --- |

(490)

Tarkasteltuaan kannattavuusarviointia, jonka FFHG laati ennen vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon käyttöönottoa, komissio katsoo, että kaikki kyseisen taulukon aiheuttamat lisäkustannukset ja -tulot otettiin huomioon ja perustuivat kohtuullisiin oletuksiin, kun otetaan huomioon vallitsevat markkinaolosuhteet ja FFHG:n todelliset tulokset. Vuoden 2006 lentoasemamaksua ei rajattu ajallisesti, minkä vuoksi lentoaseman pitäjän kannalta oli riittävää laskea vuoden 2006 taulukon kokonaiskannattavuus usealle peräkkäiselle vuodelle. Lisäksi FFHG saattoi milloin tahansa muuttaa lentoasemamaksutaulukkoa, jos se pystyisi osoittamaan, etteivät tuotetut tulot riitä kattamaan taulukkoa käyttävien lentoyhtiöiden aiheuttamia lisäkustannuksia. Koska suurin lentoyhtiö Ryanair (jonka matkustajaosuus oli noin 90 prosenttia) oli tehnyt erillisen sopimuksen, taulukkoa ei sovellettu siihen vaan muihin lentoyhtiöihin, joiden matkustajaosuus oli noin 10 prosenttia. Näin ollen vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon lisäkustannukset olivat hyvin vähäisiä ja FFHG odotti pystyvänsä hyödyntämään resurssejaan paremmin.

| (491) | Vaikka Saksan toimittamassa ja FFHG:n laatimassa ennakkoanalyysissa ei diskontattu tulevia maksuja vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon voimaantulopäivän mukaan, on selvää, että taulukon odotettiin tuottavan voittoa ensimmäisestä vuodesta lähtien. |
| --- | --- |

(491)

Vaikka Saksan toimittamassa ja FFHG:n laatimassa ennakkoanalyysissa ei diskontattu tulevia maksuja vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon voimaantulopäivän mukaan, on selvää, että taulukon odotettiin tuottavan voittoa ensimmäisestä vuodesta lähtien.

| (492) | Ottaen huomioon korkeat kiinteät kustannukset ja erittäin vähäiset lisäkustannukset, jotka liittyivät palvelujen tarjoamiseen vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon mukaisesti, näissä ennusteissa ei tarkasteltu riittävästi liikenteen kokonaiskehitystä koskevia oletuksia. |
| --- | --- |

(492)

Ottaen huomioon korkeat kiinteät kustannukset ja erittäin vähäiset lisäkustannukset, jotka liittyivät palvelujen tarjoamiseen vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon mukaisesti, näissä ennusteissa ei tarkasteltu riittävästi liikenteen kokonaiskehitystä koskevia oletuksia.

Päätelmät

Päätelmät

| (493) | Asteittaisen kannattavuuslaskelman perusteella komissio päättelee, että vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon käyttöönotto täytti markkinataloustoimijaperiaatteen vaatimukset, sillä ennakolta tarkasteltuna sillä parannettiin lentoaseman kannattavuutta. Kaikki vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon käyttöönotosta aiheutuvat lentoaseman kustannukset katettiin taulukon käyttöönotosta peräisin olevilla tuloilla (sekä ilmailutulot että muut kuin ilmailuun liittyvät tulot) ja voittomarginaali oli kohtuullinen. Lisäksi oli kohtuullista odottaa, että tiettyjen lentoyhtiöiden kanssa tehdyistä erillisistä sopimuksista aiheutuvat kustannukset jäisivät kyseisten lentoyhtiöiden läsnäolosta syntyviä tuloja pienemmiksi (ks. 8.2.5 jakso). Näin ollen vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon voitiin kohtuullisesti odottaa (ottaen huomioon taulukon käyttöönoton aikana vallinneet markkinaolosuhteet) parantavan lentoaseman kokonaiskannattavuutta pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(493)

Asteittaisen kannattavuuslaskelman perusteella komissio päättelee, että vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon käyttöönotto täytti markkinataloustoimijaperiaatteen vaatimukset, sillä ennakolta tarkasteltuna sillä parannettiin lentoaseman kannattavuutta. Kaikki vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon käyttöönotosta aiheutuvat lentoaseman kustannukset katettiin taulukon käyttöönotosta peräisin olevilla tuloilla (sekä ilmailutulot että muut kuin ilmailuun liittyvät tulot) ja voittomarginaali oli kohtuullinen. Lisäksi oli kohtuullista odottaa, että tiettyjen lentoyhtiöiden kanssa tehdyistä erillisistä sopimuksista aiheutuvat kustannukset jäisivät kyseisten lentoyhtiöiden läsnäolosta syntyviä tuloja pienemmiksi (ks. 8.2.5 jakso). Näin ollen vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukon voitiin kohtuullisesti odottaa (ottaen huomioon taulukon käyttöönoton aikana vallinneet markkinaolosuhteet) parantavan lentoaseman kokonaiskannattavuutta pitkällä aikavälillä.

| (494) | Näin ollen komissio päättelee, että vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukko ei aiheuttanut lentoyhtiöille taloudellista etua, jota ne eivät olisi saaneet tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Taulukko oli myös kaikkien mahdollisten lentoaseman käyttäjien saatavilla avoimesti ja syrjimättömästi. Siksi vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukko ei ole perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(494)

Näin ollen komissio päättelee, että vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukko ei aiheuttanut lentoyhtiöille taloudellista etua, jota ne eivät olisi saaneet tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Taulukko oli myös kaikkien mahdollisten lentoaseman käyttäjien saatavilla avoimesti ja syrjimättömästi. Siksi vuoden 2006 lentoasemamaksutaulukko ei ole perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

9.   TUEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

TUEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

| (495) | SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on annettava tieto tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta, eivätkä ne saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä, ennen kuin menettelyssä on annettu lopullinen päätös. |
| --- | --- |

(495)

SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on annettava tieto tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta, eivätkä ne saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä, ennen kuin menettelyssä on annettu lopullinen päätös.

| (496) | Koska toimenpiteet 1, 2, 3, 4, 5, 6 ja 12 on jo asetettu FFHG:n käyttöön tai ne on peruuttamattomasti myönnetty ja FFHG:lle on myönnetty oikeus vastaaviin varoihin, komissio katsoo, että Saksa ei ole noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan kieltoa (122). |
| --- | --- |

(496)

Koska toimenpiteet 1, 2, 3, 4, 5, 6 ja 12 on jo asetettu FFHG:n käyttöön tai ne on peruuttamattomasti myönnetty ja FFHG:lle on myönnetty oikeus vastaaviin varoihin, komissio katsoo, että Saksa ei ole noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan kieltoa (122).

122

10.   OIKEUDELLINEN ARVIOINTI – TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

OIKEUDELLINEN ARVIOINTI – TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

10.1   VUOSIEN 2014 JA 2005 ILMAILUSUUNTAVIIVOJEN SOVELTAMINEN

VUOSIEN 2014 JA 2005 ILMAILUSUUNTAVIIVOJEN SOVELTAMINEN

| (497) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa määrätään tietyistä poikkeuksista 107 artiklan 1 kohdassa määrättyyn yleiseen sääntöön, jonka mukaan valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätään erityisesti seuraavaa: ”Sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää: [...] c) tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. |
| --- | --- |

(497)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa määrätään tietyistä poikkeuksista 107 artiklan 1 kohdassa määrättyyn yleiseen sääntöön, jonka mukaan valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätään erityisesti seuraavaa: ”Sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää: [...] c) tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”.

| (498) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa annetaan tältä osin puitteet sen arvioimiseksi, voidaanko lentoasemille myönnettyä tukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(498)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa annetaan tältä osin puitteet sen arvioimiseksi, voidaanko lentoasemille myönnettyä tukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

| (499) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen mukaan komissio katsoo, että valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annettua komission ilmoitusta (123) sovelletaan lentoasemille myönnettyyn sääntöjenvastaiseen investointitukeen. Jos sääntöjenvastainen investointituki on myönnetty ennen 4 päivää huhtikuuta 2014, komissio soveltaa sääntöjenvastaiseen investointitukeen sen myöntämishetkellä voimassa olleita sääntöjä. Näin ollen komissio soveltaa lentoasemille ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyyn sääntöjenvastaiseen investointitukeen vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa esitettyjä periaatteita (124). |
| --- | --- |

(499)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen mukaan komissio katsoo, että valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annettua komission ilmoitusta (123) sovelletaan lentoasemille myönnettyyn sääntöjenvastaiseen investointitukeen. Jos sääntöjenvastainen investointituki on myönnetty ennen 4 päivää huhtikuuta 2014, komissio soveltaa sääntöjenvastaiseen investointitukeen sen myöntämishetkellä voimassa olleita sääntöjä. Näin ollen komissio soveltaa lentoasemille ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyyn sääntöjenvastaiseen investointitukeen vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa esitettyjä periaatteita (124).

123

124

| (500) | Komissio katsoo vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen mukaisesti, että sen ilmoitusta valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä ei pitäisi soveltaa asioihin, jotka koskevat lentoasemille ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyä sääntöjenvastaista toimintatukea. Sen sijaan komissio soveltaa vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen periaatteita kaikkiin tapauksiin, jotka koskevat lentoasemille myönnettyä toimintatukea (vireillä olevat ilmoitukset ja sääntöjenvastainen ilmoittamaton tuki), vaikka tuki olisi myönnetty ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 ja ennen siirtymäkauden alkua (125). |
| --- | --- |

(500)

Komissio katsoo vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen mukaisesti, että sen ilmoitusta valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä ei pitäisi soveltaa asioihin, jotka koskevat lentoasemille ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyä sääntöjenvastaista toimintatukea. Sen sijaan komissio soveltaa vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen periaatteita kaikkiin tapauksiin, jotka koskevat lentoasemille myönnettyä toimintatukea (vireillä olevat ilmoitukset ja sääntöjenvastainen ilmoittamaton tuki), vaikka tuki olisi myönnetty ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 ja ennen siirtymäkauden alkua (125).

125

| (501) | Komissio totesi jo johdanto-osan 496 kappaleessa, että arvioinnin kohteena olevat toimenpiteet ovat ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyä sääntöjenvastaista valtiontukea. |
| --- | --- |

(501)

Komissio totesi jo johdanto-osan 496 kappaleessa, että arvioinnin kohteena olevat toimenpiteet ovat ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyä sääntöjenvastaista valtiontukea.

10.2   INVESTOINTITUEN JA TOIMINTATUEN VÄLINEN ERO

INVESTOINTITUEN JA TOIMINTATUEN VÄLINEN ERO

| (502) | Määrittäessään, ovatko kyseessä olevat toimenpiteet sääntöjenvastaista investointi- vai toimintatukea, komission on otettava huomioon johdanto-osan 499 ja 500 kappaleessa mainitut vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen määräykset. |
| --- | --- |

(502)

Määrittäessään, ovatko kyseessä olevat toimenpiteet sääntöjenvastaista investointi- vai toimintatukea, komission on otettava huomioon johdanto-osan 499 ja 500 kappaleessa mainitut vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen määräykset.

| (503) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 25 kohdan r alakohdan mukaan investointituella tarkoitetaan ”tukea kiinteän käyttöpääoman rahoittamiseen, erityisesti kattamaan pääomakustannusten rahoitusvaje”. Kyseisen säännöksen mukaan investointituki voi liittyä sekä ennakkomaksuun (eli kattaa ennakolta investointikustannuksia) että säännöllisesti erissä maksettavaan tukeen (kattamaan pääomakustannuksia vuotuisten poistojen ja rahoituskustannusten osalta). |
| --- | --- |

(503)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 25 kohdan r alakohdan mukaan investointituella tarkoitetaan ”tukea kiinteän käyttöpääoman rahoittamiseen, erityisesti kattamaan pääomakustannusten rahoitusvaje”. Kyseisen säännöksen mukaan investointituki voi liittyä sekä ennakkomaksuun (eli kattaa ennakolta investointikustannuksia) että säännöllisesti erissä maksettavaan tukeen (kattamaan pääomakustannuksia vuotuisten poistojen ja rahoituskustannusten osalta).

| (504) | Toimintatuella taas tarkoitetaan tukea, joka kattaa lentoaseman toimintakustannukset kokonaan tai osittain, ja toimintakustannukset ovat määritelmän mukaisesti ”lentoasemalle lentoasemapalvelujen tarjoamisesta aiheutuvia kustannuksia, mukaan lukien sellaiset kustannusryhmät kuin henkilöstökustannukset, ostetut palvelut, viestintä, jätehuolto, energia, kunnossapito, vuokrat ja hallinto, mutta pois lukien pääomakustannukset, lentoaseman lentoyhtiöille tarjoama markkinointituki tai muut kannustimet, ja kustannukset, jotka kuuluvat yleisen edun piiriin” (126). |
| --- | --- |

(504)

Toimintatuella taas tarkoitetaan tukea, joka kattaa lentoaseman toimintakustannukset kokonaan tai osittain, ja toimintakustannukset ovat määritelmän mukaisesti ”lentoasemalle lentoasemapalvelujen tarjoamisesta aiheutuvia kustannuksia, mukaan lukien sellaiset kustannusryhmät kuin henkilöstökustannukset, ostetut palvelut, viestintä, jätehuolto, energia, kunnossapito, vuokrat ja hallinto, mutta pois lukien pääomakustannukset, lentoaseman lentoyhtiöille tarjoama markkinointituki tai muut kannustimet, ja kustannukset, jotka kuuluvat yleisen edun piiriin” (126).

126

| (505) | Kyseisten määritelmien perusteella voidaan katsoa, että pääomankorotukset ja investointihankkeisiin liittyvät suorat avustukset ovat FFHG:n hyväksi myönnettyä investointitukea. |
| --- | --- |

(505)

Kyseisten määritelmien perusteella voidaan katsoa, että pääomankorotukset ja investointihankkeisiin liittyvät suorat avustukset ovat FFHG:n hyväksi myönnettyä investointitukea.

| (506) | Sitä vastoin se osa vuotuisten tappioiden siirroista on FFHG:lle myönnettyä toimintatukea, jolla katettiin FFHG:n vuotuisia toimintatappioita (127), joista vähennetään 8.1.4.1 jaksossa esitetyn mukaisesti käyttökatteeseen sisältyvät, yleisen edun piiriin kuuluvat kustannukset. |
| --- | --- |

(506)

Sitä vastoin se osa vuotuisten tappioiden siirroista on FFHG:lle myönnettyä toimintatukea, jolla katettiin FFHG:n vuotuisia toimintatappioita (127), joista vähennetään 8.1.4.1 jaksossa esitetyn mukaisesti käyttökatteeseen sisältyvät, yleisen edun piiriin kuuluvat kustannukset.

127

| (507) | Se osa vuotuisten tappioiden siirroista on investointitukea, jolla katettiin käyttökatteeseen sisältymättömiä FFHG:n tappioita (kuten omaisuuseristä vuosittain tehtävät poistot ja rahoituskustannukset), joista vähennetään 8.1.4.1 jaksossa esitetyn mukaisesti yleisen edun piiriin kuuluvat kustannukset. |
| --- | --- |

(507)

Se osa vuotuisten tappioiden siirroista on investointitukea, jolla katettiin käyttökatteeseen sisältymättömiä FFHG:n tappioita (kuten omaisuuseristä vuosittain tehtävät poistot ja rahoituskustannukset), joista vähennetään 8.1.4.1 jaksossa esitetyn mukaisesti yleisen edun piiriin kuuluvat kustannukset.

| (508) | Kuten edellä on selitetty, kaikissa tapauksissa huomioon otetaan ainoastaan tuki, joka on myönnetty ennen tuomion Aéroports de Paris antamista 12 päivänä joulukuuta 2000. |
| --- | --- |

(508)

Kuten edellä on selitetty, kaikissa tapauksissa huomioon otetaan ainoastaan tuki, joka on myönnetty ennen tuomion Aéroports de Paris antamista 12 päivänä joulukuuta 2000.

Aéroports de Paris

10.3   INVESTOINTITUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE VUODEN 2005 ILMAILUSUUNTAVIIVOJEN MUKAISESTI

INVESTOINTITUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE VUODEN 2005 ILMAILUSUUNTAVIIVOJEN MUKAISESTI

| (509) | Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 61 kohdan mukaan komission on selvitettävä, täyttyvätkö seuraavat kumulatiiviset edellytykset:






  a) | vastaako infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö jotakin selkeästi määriteltyä yhteisen edun mukaista tavoitetta (aluekehitys, liikenneyhteyksien parantaminen jne.); |
| --- | --- | --- |

(509)

Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 61 kohdan mukaan komission on selvitettävä, täyttyvätkö seuraavat kumulatiiviset edellytykset:

a)

vastaako infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö jotakin selkeästi määriteltyä yhteisen edun mukaista tavoitetta (aluekehitys, liikenneyhteyksien parantaminen jne.);

| b) | onko infrastruktuuri tarpeen ja oikeasuhteinen vahvistetun tavoitteen kannalta; |
| --- | --- |

b)

onko infrastruktuuri tarpeen ja oikeasuhteinen vahvistetun tavoitteen kannalta;

| c) | ovatko infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön; |
| --- | --- |

c)

ovatko infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön;

| d) | onko kaikilla mahdollisilla käyttäjillä tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön; ja |
| --- | --- |

d)

onko kaikilla mahdollisilla käyttäjillä tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön; ja

| e) | vaikuttaako tuki kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa yhteisön etujen kanssa. |
| --- | --- |

e)

vaikuttaako tuki kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa yhteisön etujen kanssa.

| (510) | Lisäksi lentoasemille myönnettävällä valtiontuella, kuten muillakin valtiontuilla, on oltava kannustava vaikutus ja sen on oltava välttämätöntä ja oikeassa suhteessa oikeutettuun tavoitteeseen, jotta se soveltuisi sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(510)

Lisäksi lentoasemille myönnettävällä valtiontuella, kuten muillakin valtiontuilla, on oltava kannustava vaikutus ja sen on oltava välttämätöntä ja oikeassa suhteessa oikeutettuun tavoitteeseen, jotta se soveltuisi sisämarkkinoille.

| (511) | Saksa totesi, että FFHG:n hyväksi myönnetty investointituki on kaikkien vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa vahvistettujen soveltuvuusedellytysten mukaista. |
| --- | --- |

(511)

Saksa totesi, että FFHG:n hyväksi myönnetty investointituki on kaikkien vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa vahvistettujen soveltuvuusedellytysten mukaista.

a)   
  Tuki vastaa selkeästi määriteltyä yhteisen edun mukaista tavoitetta

Tuki vastaa selkeästi määriteltyä yhteisen edun mukaista tavoitetta

| (512) | FFHG:n hyväksi myönnetyllä investointituella oli tarkoitus rahoittaa entisen Yhdysvaltain sotilastukikohdan muuntaminen siviililentoasemaksi ja kehittää merkittävästi lentoaseman infrastruktuuria. Näillä toimenpiteillä oli huomattava vaikutus aluekehitykseen, alueellisiin yhteyksiin ja uusien työpaikkojen luomiseen Hunsrückin alueella, joka kärsi taloudellisesti Yhdysvaltain sotilastukikohdan sulkemisesta sekä Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumisesta. |
| --- | --- |

(512)

FFHG:n hyväksi myönnetyllä investointituella oli tarkoitus rahoittaa entisen Yhdysvaltain sotilastukikohdan muuntaminen siviililentoasemaksi ja kehittää merkittävästi lentoaseman infrastruktuuria. Näillä toimenpiteillä oli huomattava vaikutus aluekehitykseen, alueellisiin yhteyksiin ja uusien työpaikkojen luomiseen Hunsrückin alueella, joka kärsi taloudellisesti Yhdysvaltain sotilastukikohdan sulkemisesta sekä Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumisesta.

| (513) | Kuten Saksa totesi, useat Hunsrückin aluetta ympäröivät alueet (kuten Birkenfeldin piirikunta) oli merkitty tukea tarvitseviksi alueiksi yhteisessä toimenpiteessä (Gemeinschaftsaufgabe ”Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”
  ). Tarkastelujaksona Birkenfeldin piirikuntaa pidettiin ainakin osittain alueena, jonka bruttokansantuote (BKT) oli alle unionin keskiarvon (128). |
| --- | --- |

(513)

Kuten Saksa totesi, useat Hunsrückin aluetta ympäröivät alueet (kuten Birkenfeldin piirikunta) oli merkitty tukea tarvitseviksi alueiksi yhteisessä toimenpiteessä (Gemeinschaftsaufgabe ”Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”
  ). Tarkastelujaksona Birkenfeldin piirikuntaa pidettiin ainakin osittain alueena, jonka bruttokansantuote (BKT) oli alle unionin keskiarvon (128).

Gemeinschaftsaufgabe ”Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”

128

| (514) | Komissio katsoo, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman kehittämisellä vaikutettiin myös merkittävästi uusien työpaikkojen luomiseen Hunsrückin alueella. Kuten Saksa osoitti, ottaen huomioon kaikki Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminnan osa-alueet lentoasema toi Hunsrückin alueelle 3 063 työpaikkaa vuonna 2012, ja näistä 74 prosenttia oli kokoaikaisia työsuhteita ja työntekijöistä 90 prosenttia myös asui alueella. |
| --- | --- |

(514)

Komissio katsoo, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman kehittämisellä vaikutettiin myös merkittävästi uusien työpaikkojen luomiseen Hunsrückin alueella. Kuten Saksa osoitti, ottaen huomioon kaikki Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminnan osa-alueet lentoasema toi Hunsrückin alueelle 3 063 työpaikkaa vuonna 2012, ja näistä 74 prosenttia oli kokoaikaisia työsuhteita ja työntekijöistä 90 prosenttia myös asui alueella.

| (515) | Lisäksi Frankfurt-Hahnin lentoaseman kehittämisellä oli myönteisiä välillisiä ja katalyyttisia vaikutuksia työpaikkojen luomiseen alueella sekä yleisemmin aluekehitykseen, sillä se lisäsi taloudellista ja matkailualan toimintaa. Saksan toimittamien tietojen mukaan Frankfurt-Hahnin lentoasema vaikuttaa merkittävästi alueelle (~ 33 prosenttia matkustajista eli noin miljoona matkustajaa vuonna 2005) ja alueelta pois suuntautuvan matkailun (~ 67 prosenttia matkustajista) kehittämiseen Rheinland-Pfalzin osavaltiossa. Saksa totesi, että 88 prosenttia alueelle saapuvista matkustajista viipyi siellä vähintään yhden yön ja tuotti noin 5,7 miljoonaa yöpymisvuorokautta vuonna 2005. Frankfurt-Hahnin lentoasemalle saapuvista matkailijoista 88 prosenttia viipyy vähintään yhden yön ja heistä yli 80 prosenttia viipyy 2–10 yötä, joten nämä matkailijat tuottavat alueelle vuosittain yhteensä noin 133,7 miljoonaa euroa. Lisäksi alueelle suuntautuva matkailu on tuonut noin 11 000 työpaikkaa Rheinland-Pfalzin osavaltioon. |
| --- | --- |

(515)

Lisäksi Frankfurt-Hahnin lentoaseman kehittämisellä oli myönteisiä välillisiä ja katalyyttisia vaikutuksia työpaikkojen luomiseen alueella sekä yleisemmin aluekehitykseen, sillä se lisäsi taloudellista ja matkailualan toimintaa. Saksan toimittamien tietojen mukaan Frankfurt-Hahnin lentoasema vaikuttaa merkittävästi alueelle (~ 33 prosenttia matkustajista eli noin miljoona matkustajaa vuonna 2005) ja alueelta pois suuntautuvan matkailun (~ 67 prosenttia matkustajista) kehittämiseen Rheinland-Pfalzin osavaltiossa. Saksa totesi, että 88 prosenttia alueelle saapuvista matkustajista viipyi siellä vähintään yhden yön ja tuotti noin 5,7 miljoonaa yöpymisvuorokautta vuonna 2005. Frankfurt-Hahnin lentoasemalle saapuvista matkailijoista 88 prosenttia viipyy vähintään yhden yön ja heistä yli 80 prosenttia viipyy 2–10 yötä, joten nämä matkailijat tuottavat alueelle vuosittain yhteensä noin 133,7 miljoonaa euroa. Lisäksi alueelle suuntautuva matkailu on tuonut noin 11 000 työpaikkaa Rheinland-Pfalzin osavaltioon.

| (516) | Tarkasteltavilla tuetuilla investoinneilla autettiin parantamaan myös alueen liikenneyhteyksiä. Kannattamattomien lentoasemien päällekkäisyys (tai käyttämättömän lisäkapasiteetin luominen) ei kuitenkaan edistä yhteisen edun mukaista tavoitetta. Tässä tapauksessa komissio katsoo, että investointituki ei aiheuta tällaista päällekkäisyyttä, joka heikentäisi olemassa olevan infrastruktuurin käyttöön liittyviä odotuksia keskipitkällä aikavälillä muilla läheisillä lentoasemilla. Enintään 100 kilometrin etäisyydellä tai 60 minuutin matkan päässä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta ei ole muita lentoasemia. Lähimmät lentoasemat ovat Frankfurt am Mainin lentoasema, joka sijaitsee 115 kilometrin tai 1 tunnin 15 minuutin ajomatkan päässä, sekä Luxemburgin lentoasema, joka sijaitsee 111 kilometrin tai 1,5 tunnin matkan päässä. |
| --- | --- |

(516)

Tarkasteltavilla tuetuilla investoinneilla autettiin parantamaan myös alueen liikenneyhteyksiä. Kannattamattomien lentoasemien päällekkäisyys (tai käyttämättömän lisäkapasiteetin luominen) ei kuitenkaan edistä yhteisen edun mukaista tavoitetta. Tässä tapauksessa komissio katsoo, että investointituki ei aiheuta tällaista päällekkäisyyttä, joka heikentäisi olemassa olevan infrastruktuurin käyttöön liittyviä odotuksia keskipitkällä aikavälillä muilla läheisillä lentoasemilla. Enintään 100 kilometrin etäisyydellä tai 60 minuutin matkan päässä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta ei ole muita lentoasemia. Lähimmät lentoasemat ovat Frankfurt am Mainin lentoasema, joka sijaitsee 115 kilometrin tai 1 tunnin 15 minuutin ajomatkan päässä, sekä Luxemburgin lentoasema, joka sijaitsee 111 kilometrin tai 1,5 tunnin matkan päässä.

| (517) | Frankfurt am Mainin lentoasema on kansainvälinen keskuslentoasema, joka tarjoaa paljon erilaisia reittikohteita ja jota käyttävät pääasiassa jatkolentoja tarjoavat reittiliikenteen harjoittajat, kun taas Frankfurt-Hahnin lentoasema tarjoaa halpalentoyhtiöiden kahden paikan välisiä lentoja. Liikenne Frankfurt am Mainin lentoasemalla on kasvanut tasaisesti 49,4 miljoonasta matkustajasta noin 58 miljoonaan vuosina 2000–2012. Tämän ajanjakson aikana kasvua ovat kuitenkin vaikeuttaneet ruuhkaongelmat ja kapasiteetin rajoitukset. Kuten Saksa totesi, Frankfurt am Mainin lentoaseman kapasiteetti ylittyi jatkuvasti. Sen vuoksi Saksa esitti, että etenkin sen ympärivuorokautisen toimiluvan huomioon ottaen Frankfurt-Hahnin lentoasema pystyi merkittävästi tarjoamaan lisäkapasiteettia, jolla helpotettiin Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumista. Fraport oli vuoteen 2009 saakka FFHG:n enemmistöosakas, Frankfurt-Hahnin lentoaseman (2,7 miljoonaa matkustajaa vuonna 2013, noin 4 miljoonaa matkustajaa huippuvuonna 2007) pitäjä sekä Frankfurt am Mainin lentoaseman (58 miljoonaa matkustajaa ja 2,1 miljoonaa tonnia rahtia) pitäjä ja pyrki siten toteuttamaan monipuolistamisstrategiaa. |
| --- | --- |

(517)

Frankfurt am Mainin lentoasema on kansainvälinen keskuslentoasema, joka tarjoaa paljon erilaisia reittikohteita ja jota käyttävät pääasiassa jatkolentoja tarjoavat reittiliikenteen harjoittajat, kun taas Frankfurt-Hahnin lentoasema tarjoaa halpalentoyhtiöiden kahden paikan välisiä lentoja. Liikenne Frankfurt am Mainin lentoasemalla on kasvanut tasaisesti 49,4 miljoonasta matkustajasta noin 58 miljoonaan vuosina 2000–2012. Tämän ajanjakson aikana kasvua ovat kuitenkin vaikeuttaneet ruuhkaongelmat ja kapasiteetin rajoitukset. Kuten Saksa totesi, Frankfurt am Mainin lentoaseman kapasiteetti ylittyi jatkuvasti. Sen vuoksi Saksa esitti, että etenkin sen ympärivuorokautisen toimiluvan huomioon ottaen Frankfurt-Hahnin lentoasema pystyi merkittävästi tarjoamaan lisäkapasiteettia, jolla helpotettiin Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumista. Fraport oli vuoteen 2009 saakka FFHG:n enemmistöosakas, Frankfurt-Hahnin lentoaseman (2,7 miljoonaa matkustajaa vuonna 2013, noin 4 miljoonaa matkustajaa huippuvuonna 2007) pitäjä sekä Frankfurt am Mainin lentoaseman (58 miljoonaa matkustajaa ja 2,1 miljoonaa tonnia rahtia) pitäjä ja pyrki siten toteuttamaan monipuolistamisstrategiaa.

| (518) | Luxemburgin lentoasema on Frankfurt-Hahnin lähin lentoasema mutta sijaitsee silti noin 111 kilometrin etäisyydellä tai 1,5 tunnin ajomatkan päässä. Lentoasemalla oli noin 1,7 miljoonaa matkustajaa vuonna 2008, ja määrä kasvoi nopeasti 2,2 miljoonaan vuonna 2013. Vaikka Luxemburgin lentoasemalla on hieman Frankfurt-Hahnin lentoasemaa vähemmän matkustajaliikennettä, sen rahtitoiminta on huomattavasti laajempaa (674 000 tonnia vuonna 2013). Lentoasema tarjoaa erilaisia reittilentoja Euroopan pääkaupunkeihin sekä tilauslentoja lomakohteisiin. Reittikohteiden tarjonta täyttää suurelta osin Luxemburgissa sijaitsevien rahoituslaitosten ja kansainvälisten elinten työntekijöiden tarpeet. |
| --- | --- |

(518)

Luxemburgin lentoasema on Frankfurt-Hahnin lähin lentoasema mutta sijaitsee silti noin 111 kilometrin etäisyydellä tai 1,5 tunnin ajomatkan päässä. Lentoasemalla oli noin 1,7 miljoonaa matkustajaa vuonna 2008, ja määrä kasvoi nopeasti 2,2 miljoonaan vuonna 2013. Vaikka Luxemburgin lentoasemalla on hieman Frankfurt-Hahnin lentoasemaa vähemmän matkustajaliikennettä, sen rahtitoiminta on huomattavasti laajempaa (674 000 tonnia vuonna 2013). Lentoasema tarjoaa erilaisia reittilentoja Euroopan pääkaupunkeihin sekä tilauslentoja lomakohteisiin. Reittikohteiden tarjonta täyttää suurelta osin Luxemburgissa sijaitsevien rahoituslaitosten ja kansainvälisten elinten työntekijöiden tarpeet.

| (519) | Saarbrückenin lentoasema sijaitsee noin 128 kilometrin etäisyydellä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, ja ajomatka lentoasemien välillä kestää yli kaksi tuntia. Frankfurt-Hahnin lentoasemaa käyttävät pääasiassa halpalentoyhtiöt (Ryanair), ja rahti on varsin tärkeä osa sen liiketoimintamallia, kun taas Saarbrückenin lentoasema tarjoaa lähinnä reittilentoja kotimaan kohteisiin ja harjoittaa ainoastaan vähäistä lentorahtiliikennettä. |
| --- | --- |

(519)

Saarbrückenin lentoasema sijaitsee noin 128 kilometrin etäisyydellä Frankfurt-Hahnin lentoasemasta, ja ajomatka lentoasemien välillä kestää yli kaksi tuntia. Frankfurt-Hahnin lentoasemaa käyttävät pääasiassa halpalentoyhtiöt (Ryanair), ja rahti on varsin tärkeä osa sen liiketoimintamallia, kun taas Saarbrückenin lentoasema tarjoaa lähinnä reittilentoja kotimaan kohteisiin ja harjoittaa ainoastaan vähäistä lentorahtiliikennettä.

| (520) | Zweibrückenin lentoaseman osalta Saksa korosti, että 127 kilometrin etäisyys Frankfurt-Hahnin lentoasemaan tarkoittaa 1 tunnin 27 minuutin ajomatkaa tai noin neljän tunnin junamatkaa. Lisäksi Saksa totesi, että vuosien 2005–2012 matkustaja- ja lentorahtiliikennettä tarkastelemalla kyseisten lentoasemien välillä ei voida havaita korvaavuutta. |
| --- | --- |

(520)

Zweibrückenin lentoaseman osalta Saksa korosti, että 127 kilometrin etäisyys Frankfurt-Hahnin lentoasemaan tarkoittaa 1 tunnin 27 minuutin ajomatkaa tai noin neljän tunnin junamatkaa. Lisäksi Saksa totesi, että vuosien 2005–2012 matkustaja- ja lentorahtiliikennettä tarkastelemalla kyseisten lentoasemien välillä ei voida havaita korvaavuutta.

| (521) | Komissio huomauttaa, että Frankfurt-Hahnin ja Zweibrückenin lentoasemien toiminnassa on tiettyä päällekkäisyyttä, sillä myös Zweibrückenin lentoasemalla käsitellään lentorahtia ja se tarjoaa pääasiassa tilauslentoja. Tässä yhteydessä komissio panee merkille, että rahtiliikenteen liikkuvuus on usein suurempaa kuin matkustajaliikenteen (129). Yleensä rahtilentoasemien vaikutusalueen katsotaan ulottuvan vähintään 200 kilometrin säteelle ja kahden tunnin matkan päähän. Alan toimijoiden esittämien huomautusten mukaan enintään puolen päivän kuljetusaika (eli enintään 12 tunnin ajoaika kuorma-autolla) olisi yleisesti ottaen huolitsijoiden kannalta kohtuullinen rahdin kuljettamiseen (130). Lisäksi tilausliikenteessä aika ei yleensä ole yhtä merkittävä tekijä ja enintään kahden tunnin ajomatka voi olla kohtuullinen. |
| --- | --- |

(521)

Komissio huomauttaa, että Frankfurt-Hahnin ja Zweibrückenin lentoasemien toiminnassa on tiettyä päällekkäisyyttä, sillä myös Zweibrückenin lentoasemalla käsitellään lentorahtia ja se tarjoaa pääasiassa tilauslentoja. Tässä yhteydessä komissio panee merkille, että rahtiliikenteen liikkuvuus on usein suurempaa kuin matkustajaliikenteen (129). Yleensä rahtilentoasemien vaikutusalueen katsotaan ulottuvan vähintään 200 kilometrin säteelle ja kahden tunnin matkan päähän. Alan toimijoiden esittämien huomautusten mukaan enintään puolen päivän kuljetusaika (eli enintään 12 tunnin ajoaika kuorma-autolla) olisi yleisesti ottaen huolitsijoiden kannalta kohtuullinen rahdin kuljettamiseen (130). Lisäksi tilausliikenteessä aika ei yleensä ole yhtä merkittävä tekijä ja enintään kahden tunnin ajomatka voi olla kohtuullinen.

129

130

| (522) | Samanaikaisesti on pantava merkille, että ennen Zweibrückenin lentoaseman tuloa markkinoille vuonna 2006 Frankfurt-Hahnin lentoasema oli jo asemansa vakiinnuttanut lentoasema, jonka kautta kulki yli kolme miljoonaa matkustajaa ja 123 000 tonnia rahtia. Ottaen huomioon kahden lentoaseman aikaisemman kehityksen, maantieteellisen sijainnin ja Frankfurt-Hahnin lentoaseman vapaan kapasiteetin, joka oli saatavilla Zweibrückenin lentoaseman tullessa kaupallisille ilmailumarkkinoille vuonna 2006, komissio toteaa, että tarpeettoman infrastruktuurin päällekkäisyyden aiheutti pikemminkin Zweibrückenin lentoaseman avaaminen. |
| --- | --- |

(522)

Samanaikaisesti on pantava merkille, että ennen Zweibrückenin lentoaseman tuloa markkinoille vuonna 2006 Frankfurt-Hahnin lentoasema oli jo asemansa vakiinnuttanut lentoasema, jonka kautta kulki yli kolme miljoonaa matkustajaa ja 123 000 tonnia rahtia. Ottaen huomioon kahden lentoaseman aikaisemman kehityksen, maantieteellisen sijainnin ja Frankfurt-Hahnin lentoaseman vapaan kapasiteetin, joka oli saatavilla Zweibrückenin lentoaseman tullessa kaupallisille ilmailumarkkinoille vuonna 2006, komissio toteaa, että tarpeettoman infrastruktuurin päällekkäisyyden aiheutti pikemminkin Zweibrückenin lentoaseman avaaminen.

| (523) | Sen vuoksi komissio toteaa, että investoinnit Frankfurt-Hahnin lentoasemaan eivät aiheuta olemassa olevan kannattamattoman infrastruktuurin päällekkäisyyttä. Sitä vastoin Frankfurt-Hahnin lentoasema on merkittävästi auttanut vähentämään Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumista, mikä ei kuitenkaan ole rajoittanut Frankfurt am Mainin lentoaseman laajennussuunnitelmia. Jos Frankfurt-Hahnin lentoasemaa koskevia investointeja ei olisi toteutettu, alueen liikennetarpeita ei välttämättä olisi voitu täyttää. |
| --- | --- |

(523)

Sen vuoksi komissio toteaa, että investoinnit Frankfurt-Hahnin lentoasemaan eivät aiheuta olemassa olevan kannattamattoman infrastruktuurin päällekkäisyyttä. Sitä vastoin Frankfurt-Hahnin lentoasema on merkittävästi auttanut vähentämään Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumista, mikä ei kuitenkaan ole rajoittanut Frankfurt am Mainin lentoaseman laajennussuunnitelmia. Jos Frankfurt-Hahnin lentoasemaa koskevia investointeja ei olisi toteutettu, alueen liikennetarpeita ei välttämättä olisi voitu täyttää.

| (524) | Johdanto-osan 512–523 kappaleessa esitetyn perusteella komissio toteaa, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman infrastruktuurin rakentamiseen ja toimintaan kohdistetulla investointituella vastataan selkeästi määriteltyyn yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen eli alueen taloudelliseen kehitykseen, työpaikkojen luomiseen ja alueen liikenneyhteyksien parantamiseen. |
| --- | --- |

(524)

Johdanto-osan 512–523 kappaleessa esitetyn perusteella komissio toteaa, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman infrastruktuurin rakentamiseen ja toimintaan kohdistetulla investointituella vastataan selkeästi määriteltyyn yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen eli alueen taloudelliseen kehitykseen, työpaikkojen luomiseen ja alueen liikenneyhteyksien parantamiseen.

b)   
  Infrastruktuuri on tarpeen ja oikeasuhteinen tavoitteeseen nähden

Infrastruktuuri on tarpeen ja oikeasuhteinen tavoitteeseen nähden

| (525) | Saksan mukaan investoinnit toteutettiin tarpeiden mukaisesti (ja olivat siten oikeasuhteisia) ja rakennettu infrastruktuuri oli lentoasemalle tarpeen, jotta voitiin taata toimivat yhteydet, mahdollistaa alueen kehittäminen ja vähentää Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumista. |
| --- | --- |

(525)

Saksan mukaan investoinnit toteutettiin tarpeiden mukaisesti (ja olivat siten oikeasuhteisia) ja rakennettu infrastruktuuri oli lentoasemalle tarpeen, jotta voitiin taata toimivat yhteydet, mahdollistaa alueen kehittäminen ja vähentää Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumista.

| (526) | Saksan toimittamien tietojen perusteella komissio on yhtä mieltä siitä, että rahoitetut investoinnit olivat tarpeen ja oikeasuhteisia yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen nähden. Ilman näitä investointeja entisen Yhdysvaltain tukikohdan muuntaminen täysin toimivaksi siviililentoasemaksi ei olisi ollut mahdollista. Matkustaja- ja rahtitilojen sekä asematasojen rakentaminen ja rullausteiden uudistaminen olivat välttämättömiä siviililentotoiminnan kehittämisen kannalta. Siten rakennettu infrastruktuuri oli lentoasemalle tarpeen yhteyksien tarjoamiseksi ja aluekehityksen edistämiseksi. |
| --- | --- |

(526)

Saksan toimittamien tietojen perusteella komissio on yhtä mieltä siitä, että rahoitetut investoinnit olivat tarpeen ja oikeasuhteisia yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen nähden. Ilman näitä investointeja entisen Yhdysvaltain tukikohdan muuntaminen täysin toimivaksi siviililentoasemaksi ei olisi ollut mahdollista. Matkustaja- ja rahtitilojen sekä asematasojen rakentaminen ja rullausteiden uudistaminen olivat välttämättömiä siviililentotoiminnan kehittämisen kannalta. Siten rakennettu infrastruktuuri oli lentoasemalle tarpeen yhteyksien tarjoamiseksi ja aluekehityksen edistämiseksi.

| (527) | Infrastruktuurihanke toteutettiin lisäksi vain siinä määrin, kuin oli tarpeen asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi: infrastruktuuri rakennettiin enintään 4–5 miljoonan matkustajan matkustajaliikennettä ja 500 000 tonnin rahtiliikennettä varten, ja kuten taulukoissa 1 ja 2 esitetyt liikennetiedot osoittavat, matkustajaliikenne kasvoi tasaisesti vuoteen 2007 saakka, jolloin se saavutti neljän miljoonan matkustajan ennätysmäärän (minkä jälkeen määrä supistui 2,7 miljoonaan vuonna 2013 johdanto-osan 532 kappaleessa esitetyistä syistä), ja rahtiliikenteen määrä kasvoi yli 500 000 tonniin vuonna 2011. Tämä tarkoittaa, että odotettu liikennekysyntä vastasi suurelta osin tosiasiallista kysyntää ja että investoinnit eivät olleet suhteettoman suuria. |
| --- | --- |

(527)

Infrastruktuurihanke toteutettiin lisäksi vain siinä määrin, kuin oli tarpeen asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi: infrastruktuuri rakennettiin enintään 4–5 miljoonan matkustajan matkustajaliikennettä ja 500 000 tonnin rahtiliikennettä varten, ja kuten taulukoissa 1 ja 2 esitetyt liikennetiedot osoittavat, matkustajaliikenne kasvoi tasaisesti vuoteen 2007 saakka, jolloin se saavutti neljän miljoonan matkustajan ennätysmäärän (minkä jälkeen määrä supistui 2,7 miljoonaan vuonna 2013 johdanto-osan 532 kappaleessa esitetyistä syistä), ja rahtiliikenteen määrä kasvoi yli 500 000 tonniin vuonna 2011. Tämä tarkoittaa, että odotettu liikennekysyntä vastasi suurelta osin tosiasiallista kysyntää ja että investoinnit eivät olleet suhteettoman suuria.

| (528) | Investointien aiheuttamaa kannattamattoman infrastruktuurin päällekkäisyyttä on tärkeää välttää, mutta tästä ei ollut kyse tässä tapauksessa. Kuten johdanto-osan 516–523 kappaleessa selvitetään, enintään 100 kilometrin etäisyydellä ja 60 minuutin matkan päässä ei ole muita lentoasemia, ja vaikka tarkastellaan laajempaa vaikutusaluetta, investoinneilla ei ole päällekkäisyysvaikutuksia. Lähin lentoasema on Frankfurt am Mainin lentoasema, jonka ruuhkautumista Frankfurt-Hahnin lentoaseman oli määrä vähentää. |
| --- | --- |

(528)

Investointien aiheuttamaa kannattamattoman infrastruktuurin päällekkäisyyttä on tärkeää välttää, mutta tästä ei ollut kyse tässä tapauksessa. Kuten johdanto-osan 516–523 kappaleessa selvitetään, enintään 100 kilometrin etäisyydellä ja 60 minuutin matkan päässä ei ole muita lentoasemia, ja vaikka tarkastellaan laajempaa vaikutusaluetta, investoinneilla ei ole päällekkäisyysvaikutuksia. Lähin lentoasema on Frankfurt am Mainin lentoasema, jonka ruuhkautumista Frankfurt-Hahnin lentoaseman oli määrä vähentää.

| (529) | Esitetyt näkökohdat huomioon ottaen komissio katsoo, että tämä soveltuvuusedellytys täyttyy. |
| --- | --- |

(529)

Esitetyt näkökohdat huomioon ottaen komissio katsoo, että tämä soveltuvuusedellytys täyttyy.

c)   
  Infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset ovat keskipitkällä aikavälillä tyydyttäviä

Infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset ovat keskipitkällä aikavälillä tyydyttäviä

| (530) | Saksa totesi, että ennen lentoaseman infrastruktuurin kehittämispäätöksen tekemistä ulkopuolisilla asiantuntijoilla teetettiin liikennemääräennusteita, joilla pyrittiin määrittämään Frankfurt-Hahnin lentoaseman liikennepotentiaali. |
| --- | --- |

(530)

Saksa totesi, että ennen lentoaseman infrastruktuurin kehittämispäätöksen tekemistä ulkopuolisilla asiantuntijoilla teetettiin liikennemääräennusteita, joilla pyrittiin määrittämään Frankfurt-Hahnin lentoaseman liikennepotentiaali.

| (531) | Toimitetuista tiedoista käy ilmi, että ulkopuoliset asiantuntijat arvioivat tuolloin liikenteen kasvavan voimakkaasti 0,3 miljoonasta matkustajasta vuonna 2000 enintään 3,8 miljoonaan matkustajaan vuoteen 2010 mennessä (ks. kaavio 2, kaavio 3 ja kaavio 4). Rahtiliikenteen kehityksen osalta asiantuntijat ennakoivat kasvua 151 000 tonnista vuonna 2001 enintään 386 000 tonniin vuonna 2010 (ks. kaavio 5). Rahtitoiminnan odotettiin kasvavan vuosina 2006–2010, sillä rahtilentojen arvioitiin siirtyvän Frankfurt am Mainin lentoasemalta muualle lentorajoitusten vuoksi. Näiden ennusteiden toteutuminen oli kuitenkin mahdollista vain siinä tapauksessa, että investoinnit toteutettiin suunnitellussa laajuudessaan. |
| --- | --- |

(531)

Toimitetuista tiedoista käy ilmi, että ulkopuoliset asiantuntijat arvioivat tuolloin liikenteen kasvavan voimakkaasti 0,3 miljoonasta matkustajasta vuonna 2000 enintään 3,8 miljoonaan matkustajaan vuoteen 2010 mennessä (ks. kaavio 2, kaavio 3 ja kaavio 4). Rahtiliikenteen kehityksen osalta asiantuntijat ennakoivat kasvua 151 000 tonnista vuonna 2001 enintään 386 000 tonniin vuonna 2010 (ks. kaavio 5). Rahtitoiminnan odotettiin kasvavan vuosina 2006–2010, sillä rahtilentojen arvioitiin siirtyvän Frankfurt am Mainin lentoasemalta muualle lentorajoitusten vuoksi. Näiden ennusteiden toteutuminen oli kuitenkin mahdollista vain siinä tapauksessa, että investoinnit toteutettiin suunnitellussa laajuudessaan.

| (532) | Komissio panee merkille, että liikenteen tosiasiallinen kehitys (ks. taulukot 1 ja 2) Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vahvisti nämä liikenne-ennusteet asianmukaisiksi (ks. johdanto-osan 531 kappale). Frankfurt-Hahnin lentokenttää käytti vuonna 2007 noin neljä miljoonaa matkustajaa. Merkittävän kasvukauden jälkeen lentoliikenne on Saksassa ja unionissa viime vuosina kärsinyt vuosien 2008–2009 talous- ja finanssikriisistä, mikä johti matkustajalentoliikenteen supistumiseen Saksassa vuonna 2009. Lisäksi lentomatkustajaveron käyttöönotto Saksassa vuonna 2011 vaikutti matkustajaliikenteen kehitykseen Frankfurt-Hahnin lentoasemalla. Tällä hetkellä Frankfurt-Hahnin lentoasemaa käyttää noin 2,7 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Lentoasemalla käsiteltiin 565 000 tonnia rahtia vuonna 2011. Erään asiakkaan konkurssin vuoksi vuonna 2013 lentoasemalla käsiteltiin ainoastaan 447 000 tonnia rahtia. |
| --- | --- |

(532)

Komissio panee merkille, että liikenteen tosiasiallinen kehitys (ks. taulukot 1 ja 2) Frankfurt-Hahnin lentoasemalla vahvisti nämä liikenne-ennusteet asianmukaisiksi (ks. johdanto-osan 531 kappale). Frankfurt-Hahnin lentokenttää käytti vuonna 2007 noin neljä miljoonaa matkustajaa. Merkittävän kasvukauden jälkeen lentoliikenne on Saksassa ja unionissa viime vuosina kärsinyt vuosien 2008–2009 talous- ja finanssikriisistä, mikä johti matkustajalentoliikenteen supistumiseen Saksassa vuonna 2009. Lisäksi lentomatkustajaveron käyttöönotto Saksassa vuonna 2011 vaikutti matkustajaliikenteen kehitykseen Frankfurt-Hahnin lentoasemalla. Tällä hetkellä Frankfurt-Hahnin lentoasemaa käyttää noin 2,7 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Lentoasemalla käsiteltiin 565 000 tonnia rahtia vuonna 2011. Erään asiakkaan konkurssin vuoksi vuonna 2013 lentoasemalla käsiteltiin ainoastaan 447 000 tonnia rahtia.

| (533) | Esitettyjen näkökohtien perusteella voidaan todeta, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman kapasiteetista suurin osa on jo käytössä ja että kapasiteetin käyttöön liittyvät odotukset olivat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(533)

Esitettyjen näkökohtien perusteella voidaan todeta, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman kapasiteetista suurin osa on jo käytössä ja että kapasiteetin käyttöön liittyvät odotukset olivat tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä.

d)   
  Tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön

Tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön

| (534) | Kaikilla mahdollisilla infrastruktuurin käyttäjillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus lentoaseman käyttöön. Frankfurt-Hahnin lentoasemalla käytetty lentoasemamaksutaulukko on julkisesti, avoimesti ja syrjimättömästi kaikkien lentoaseman mahdollisten ja tosiasiallisten käyttäjien saatavilla. Infrastruktuurin käytöstä tosiasiallisesti maksettujen lentoasemamaksujen mahdolliset erot perustuvat kaupallisesti perusteltuun hintojen eriyttämiseen (131). |
| --- | --- |

(534)

Kaikilla mahdollisilla infrastruktuurin käyttäjillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus lentoaseman käyttöön. Frankfurt-Hahnin lentoasemalla käytetty lentoasemamaksutaulukko on julkisesti, avoimesti ja syrjimättömästi kaikkien lentoaseman mahdollisten ja tosiasiallisten käyttäjien saatavilla. Infrastruktuurin käytöstä tosiasiallisesti maksettujen lentoasemamaksujen mahdolliset erot perustuvat kaupallisesti perusteltuun hintojen eriyttämiseen (131).

131

| (535) | Näin ollen komissio katsoo tämän edellytyksen täyttyvän. |
| --- | --- |

(535)

Näin ollen komissio katsoo tämän edellytyksen täyttyvän.

e)   
  Ei yhteisen edun vastaista vaikutusta kauppaan

Ei yhteisen edun vastaista vaikutusta kauppaan

| (536) | Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 39 kohdan mukaan lentoaseman luokan avulla voidaan arvioida, missä määrin lentoasemat voivat kilpailla keskenään ja missä määrin lentoasemalle myönnetty julkinen rahoitus voi vaikuttaa vääristävästi unionin sisäiseen kilpailuun. |
| --- | --- |

(536)

Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 39 kohdan mukaan lentoaseman luokan avulla voidaan arvioida, missä määrin lentoasemat voivat kilpailla keskenään ja missä määrin lentoasemalle myönnetty julkinen rahoitus voi vaikuttaa vääristävästi unionin sisäiseen kilpailuun.

| (537) | Frankfurt-Hahnin lentoaseman tavanomaisella vaikutusalueella (tunnin ajomatkan tai 100 kilometrin päässä) ei ole muita kaupallisesti hyödynnettäviä lentoasemia. Vaikka vaikutusaluetta laajennettaisiin, komissio katsoo, ettei tuki aiheuta kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan. |
| --- | --- |

(537)

Frankfurt-Hahnin lentoaseman tavanomaisella vaikutusalueella (tunnin ajomatkan tai 100 kilometrin päässä) ei ole muita kaupallisesti hyödynnettäviä lentoasemia. Vaikka vaikutusaluetta laajennettaisiin, komissio katsoo, ettei tuki aiheuta kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan.

| (538) | Frankfurt am Mainin lentoaseman (joka on lähin lentoasema ja sijaitsee noin 115 kilometrin tai 1 tunnin 15 minuutin matkan päässä) kannalta Frankfurt-Hahnin lentoasemalla toteutetut investoinnit eivät aiheuttaneet kielteisiä korvaavuusvaikutuksia. Ennen kuin Fraport alkoi harjoittaa toimintaa Frankfurt-Hahnin lentoasemalla, se toimi jo Frankfurt am Mainin lentoaseman pitäjänä. Fraport sijoitti silti Frankfurt-Hahnin lentoasemaan pyrkien vähentämään Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumista, sillä kyseisen keskuslentoaseman kapasiteetin ennakoitiin ylikuormittuvan tulevaisuudessa. Etenkin yölentojen kieltäminen Frankfurt am Mainin lentoasemalla oli yksi keskeisistä huomioon otettavista tekijöistä, sillä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla oli ympärivuorokautinen toimilupa. |
| --- | --- |

(538)

Frankfurt am Mainin lentoaseman (joka on lähin lentoasema ja sijaitsee noin 115 kilometrin tai 1 tunnin 15 minuutin matkan päässä) kannalta Frankfurt-Hahnin lentoasemalla toteutetut investoinnit eivät aiheuttaneet kielteisiä korvaavuusvaikutuksia. Ennen kuin Fraport alkoi harjoittaa toimintaa Frankfurt-Hahnin lentoasemalla, se toimi jo Frankfurt am Mainin lentoaseman pitäjänä. Fraport sijoitti silti Frankfurt-Hahnin lentoasemaan pyrkien vähentämään Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumista, sillä kyseisen keskuslentoaseman kapasiteetin ennakoitiin ylikuormittuvan tulevaisuudessa. Etenkin yölentojen kieltäminen Frankfurt am Mainin lentoasemalla oli yksi keskeisistä huomioon otettavista tekijöistä, sillä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla oli ympärivuorokautinen toimilupa.

| (539) | Vaikka Frankfurt-Hahnin lentoasema kasvoi voimakkaasti vuodesta 2000 vuoteen 2007 saakka, taulukoissa 1 ja 2 osoitetaan, että verrattuna Frankfurt am Mainin lentoasemaan liikenteen osuus oli silti edelleen hyvin pieni. Frankfurt am Mainin lentoaseman matkustajamäärä kasvoi vuosina 2000–2003 tasaisesti 48 miljoonasta vuonna 2000 aina 54,2 miljoonaan vuonna 2007. Talouskriisin vuoksi kyseisen lentoaseman matkustajamäärä laski hieman 50,9 miljoonaan vuonna 2009 ja kasvoi sen jälkeen nopeasti 58 miljoonaan. Rahtitoiminta kasvoi Frankfurt am Mainin lentoasemalla tasaisesti 1,6 miljoonasta tonnista 2,2 miljoonaan tonniin vuonna 2013. |
| --- | --- |

(539)

Vaikka Frankfurt-Hahnin lentoasema kasvoi voimakkaasti vuodesta 2000 vuoteen 2007 saakka, taulukoissa 1 ja 2 osoitetaan, että verrattuna Frankfurt am Mainin lentoasemaan liikenteen osuus oli silti edelleen hyvin pieni. Frankfurt am Mainin lentoaseman matkustajamäärä kasvoi vuosina 2000–2003 tasaisesti 48 miljoonasta vuonna 2000 aina 54,2 miljoonaan vuonna 2007. Talouskriisin vuoksi kyseisen lentoaseman matkustajamäärä laski hieman 50,9 miljoonaan vuonna 2009 ja kasvoi sen jälkeen nopeasti 58 miljoonaan. Rahtitoiminta kasvoi Frankfurt am Mainin lentoasemalla tasaisesti 1,6 miljoonasta tonnista 2,2 miljoonaan tonniin vuonna 2013.

| (540) | Muiden lentoasemien osalta komissio on jo selittänyt, että Frankfurt-Hahnin lentoasemalla tehdyillä investoinneilla ei ollut merkittävää vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan (132). Sama pätee myös Zweibrückenin lentoasemaan, kun otetaan huomioon, että tarpeetonta infrastruktuurin päällekkäisyyttä aiheutti pikemminkin Zweibrückenin lentoasema (joka siten olisi vastuussa myös mahdollisesta kilpailun vääristymisestä). |
| --- | --- |

(540)

Muiden lentoasemien osalta komissio on jo selittänyt, että Frankfurt-Hahnin lentoasemalla tehdyillä investoinneilla ei ollut merkittävää vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan (132). Sama pätee myös Zweibrückenin lentoasemaan, kun otetaan huomioon, että tarpeetonta infrastruktuurin päällekkäisyyttä aiheutti pikemminkin Zweibrückenin lentoasema (joka siten olisi vastuussa myös mahdollisesta kilpailun vääristymisestä).

132

| (541) | Lisäksi Frankfurt-Hahnin lentoasemalle ei ole junayhteyttä, toisin kuin Frankfurt am Mainin ja Luxemburgin lentoasemille. Raidekuljetuksen osalta odotettavissa ei ole mitään korvaavuusvaikutusta. |
| --- | --- |

(541)

Lisäksi Frankfurt-Hahnin lentoasemalle ei ole junayhteyttä, toisin kuin Frankfurt am Mainin ja Luxemburgin lentoasemille. Raidekuljetuksen osalta odotettavissa ei ole mitään korvaavuusvaikutusta.

| (542) | Johdanto-osan 536–541 kappaleessa esitetyn perusteella komissio katsoo, että jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan mahdollisesti kohdistuvat kohtuuttomat kielteiset vaikutukset rajoittuvat vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(542)

Johdanto-osan 536–541 kappaleessa esitetyn perusteella komissio katsoo, että jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan mahdollisesti kohdistuvat kohtuuttomat kielteiset vaikutukset rajoittuvat vähimmäismäärään.

f)   
  Kannustava vaikutus, tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus

Kannustava vaikutus, tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus

| (543) | Komission on vahvistettava, muuttiko Frankfurt-Hahnin lentoasemalle myönnetty valtiontuki tuensaajan käyttäytymistä siten, että se harjoitti sellaista yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista tukevaa toimintaa, i) jota se ei olisi harjoittanut ilman tukea tai ii) jota se olisi harjoittanut rajoitetusti tai eri tavalla. Lisäksi tuen katsotaan olevan oikeasuhteista ainoastaan, jos samaa tulosta ei olisi voitu saavuttaa vähemmällä tuella ja kilpailun vääristymisellä. Tämä tarkoittaa, että tuki-intensiteetti ja -määrä on rajoitettava vähimmäismäärään, joka tarvitaan tuetun toiminnan toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

(543)

Komission on vahvistettava, muuttiko Frankfurt-Hahnin lentoasemalle myönnetty valtiontuki tuensaajan käyttäytymistä siten, että se harjoitti sellaista yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista tukevaa toimintaa, i) jota se ei olisi harjoittanut ilman tukea tai ii) jota se olisi harjoittanut rajoitetusti tai eri tavalla. Lisäksi tuen katsotaan olevan oikeasuhteista ainoastaan, jos samaa tulosta ei olisi voitu saavuttaa vähemmällä tuella ja kilpailun vääristymisellä. Tämä tarkoittaa, että tuki-intensiteetti ja -määrä on rajoitettava vähimmäismäärään, joka tarvitaan tuetun toiminnan toteuttamiseksi.

| (544) | Saksan toimittamien tietojen mukaan investointia ei olisi voitu toteuttaa ilman tukea. Saksan mukaan tuki oli tarpeen, koska sillä korvattiin ainoastaan rahoituskustannuksia ja pienempi summa olisi johtanut pienempiin investointeihin. |
| --- | --- |

(544)

Saksan toimittamien tietojen mukaan investointia ei olisi voitu toteuttaa ilman tukea. Saksan mukaan tuki oli tarpeen, koska sillä korvattiin ainoastaan rahoituskustannuksia ja pienempi summa olisi johtanut pienempiin investointeihin.

| (545) | Edellä taulukoissa 3 ja 4 esitettyjen taloudellisten tulosten mukaan lentoaseman toiminta on edelleen tappiollista eikä se kykene rahoittamaan investointikustannuksiaan. Siten voidaan päätellä, että tuki oli tarpeen investointien tekemiseksi, jotta lentoaseman infrastruktuurin ruuhkautumista voitiin vähentää ja täyttää nykyaikaisen lentoaseman infrastruktuurin vaatimukset. Ilman tukea Frankfurt-Hahnin lentoasema ei olisi pystynyt täyttämään lentoyhtiöiden, matkustajien ja huolitsijoiden odotettua kysyntää ja lentoaseman taloudellista toimintaa olisi supistettu. |
| --- | --- |

(545)

Edellä taulukoissa 3 ja 4 esitettyjen taloudellisten tulosten mukaan lentoaseman toiminta on edelleen tappiollista eikä se kykene rahoittamaan investointikustannuksiaan. Siten voidaan päätellä, että tuki oli tarpeen investointien tekemiseksi, jotta lentoaseman infrastruktuurin ruuhkautumista voitiin vähentää ja täyttää nykyaikaisen lentoaseman infrastruktuurin vaatimukset. Ilman tukea Frankfurt-Hahnin lentoasema ei olisi pystynyt täyttämään lentoyhtiöiden, matkustajien ja huolitsijoiden odotettua kysyntää ja lentoaseman taloudellista toimintaa olisi supistettu.

| (546) | Lisäksi on pantava merkille, että FFHG toteutti julkisen tuen myöntämishetkellä erittäin mittavia investointeja infrastruktuuriin: yli 220 miljoonaa euroa vuosina 2001–2012. Investointituki kattaa siten vain murto-osan kaikista investointikustannuksista. |
| --- | --- |

(546)

Lisäksi on pantava merkille, että FFHG toteutti julkisen tuen myöntämishetkellä erittäin mittavia investointeja infrastruktuuriin: yli 220 miljoonaa euroa vuosina 2001–2012. Investointituki kattaa siten vain murto-osan kaikista investointikustannuksista.

| (547) | Näin ollen komissio katsoo, että kyseisellä tukitoimenpiteellä oli kannustava vaikutus ja että tukimäärä rajoitettiin välttämättömään, joka tarvittiin tuetun toiminnan toteuttamiseksi, jolloin se oli oikeasuhteinen. |
| --- | --- |

(547)

Näin ollen komissio katsoo, että kyseisellä tukitoimenpiteellä oli kannustava vaikutus ja että tukimäärä rajoitettiin välttämättömään, joka tarvittiin tuetun toiminnan toteuttamiseksi, jolloin se oli oikeasuhteinen.

Päätelmä

Päätelmä

| (548) | Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että Frankfurt-Hahnin lentoasemalle myönnetty investointituki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, sillä se täyttää vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 61 kohdassa vahvistetut soveltuvuusedellytykset. |
| --- | --- |

(548)

Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että Frankfurt-Hahnin lentoasemalle myönnetty investointituki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, sillä se täyttää vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 61 kohdassa vahvistetut soveltuvuusedellytykset.

10.4   TOIMINTATUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE VUODEN 2014 ILMAILUSUUNTAVIIVOJEN MUKAISESTI

TOIMINTATUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE VUODEN 2014 ILMAILUSUUNTAVIIVOJEN MUKAISESTI

| (549) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1 jaksossa esitetään kriteerit, joita komissio soveltaa arvioidessaan toimintatuen soveltuvuutta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Kyseisten suuntaviivojen 172 kohdan mukaisesti komissio soveltaa näitä kriteerejä kaikkiin toimintatukea koskeviin tapauksiin, mukaan lukien vireillä olevat ilmoitukset ja sääntöjenvastainen ilmoittamaton tuki. |
| --- | --- |

(549)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1 jaksossa esitetään kriteerit, joita komissio soveltaa arvioidessaan toimintatuen soveltuvuutta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Kyseisten suuntaviivojen 172 kohdan mukaisesti komissio soveltaa näitä kriteerejä kaikkiin toimintatukea koskeviin tapauksiin, mukaan lukien vireillä olevat ilmoitukset ja sääntöjenvastainen ilmoittamaton tuki.

| (550) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 137 kohdan mukaan ennen kyseisten suuntaviivojen julkaisupäivää myönnetyn sääntöjenvastaisen toimintatuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille kattamattomien toimintakustannusten koko määrän osalta edellyttäen, että kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:






  a) | Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen: edellytys täyttyy muun muassa, jos tuki lisää unionin kansalaisten liikkuvuutta ja alueellisia yhteyksiä tai edistää alueellista kehitystä (133). |
| --- | --- | --- |

(550)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 137 kohdan mukaan ennen kyseisten suuntaviivojen julkaisupäivää myönnetyn sääntöjenvastaisen toimintatuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille kattamattomien toimintakustannusten koko määrän osalta edellyttäen, että kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

a)

Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen: edellytys täyttyy muun muassa, jos tuki lisää unionin kansalaisten liikkuvuutta ja alueellisia yhteyksiä tai edistää alueellista kehitystä (133).

Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen

133

| b) | Tukitoimenpiteiden tarve: tuki on kohdennettava tilanteisiin, joissa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin (134). |
| --- | --- |

b)

Tukitoimenpiteiden tarve: tuki on kohdennettava tilanteisiin, joissa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin (134).

Tukitoimenpiteiden tarve

134

| c) | Toimenpiteen kannustava vaikutus: edellytys täyttyy, jos on todennäköistä, että lentoaseman taloudellisen toiminnan taso vähenisi huomattavasti ilman tukea, ottaen huomioon mahdollisen investointituen ja liikennöintitason (135). |
| --- | --- |

c)

Toimenpiteen kannustava vaikutus: edellytys täyttyy, jos on todennäköistä, että lentoaseman taloudellisen toiminnan taso vähenisi huomattavasti ilman tukea, ottaen huomioon mahdollisen investointituen ja liikennöintitason (135).

Toimenpiteen kannustava vaikutus

135

| d) | Tukimäärän oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään): jotta lentoasemille myönnetty toimintatuki olisi oikeasuhteista, sen olisi rajoituttava välttämättömään, joka tarvitaan tuetun toiminnan toteuttamiseksi (136). |
| --- | --- |

d)

Tukimäärän oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään): jotta lentoasemille myönnetty toimintatuki olisi oikeasuhteista, sen olisi rajoituttava välttämättömään, joka tarvitaan tuetun toiminnan toteuttamiseksi (136).

Tukimäärän oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään)

136

| e) | Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen (137) |
| --- | --- |

e)

Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen (137)

Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen

137

a)   
  Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen

Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen

| (551) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson a alakohdan mukaan, jotta lentoasemilla olisi aikaa sopeutua uuteen markkinatodellisuuteen ja välttää mahdolliset häiriöt lentoliikenteessä ja alueiden kulkuyhteyksissä, lentoasemille myönnetyn toimintatuen katsotaan edistävän yhteisen edun mukaista tavoitetta, jos se i) lisää unionin kansalaisten liikkuvuutta ja alueellisia yhteyksiä luomalla yhteyspisteitä unionin sisäisille lennoille, ii) auttaa torjumaan lentoliikenteen ruuhkautumista unionin suurilla keskuslentoasemilla tai iii) edistää alueellista kehitystä. |
| --- | --- |

(551)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson a alakohdan mukaan, jotta lentoasemilla olisi aikaa sopeutua uuteen markkinatodellisuuteen ja välttää mahdolliset häiriöt lentoliikenteessä ja alueiden kulkuyhteyksissä, lentoasemille myönnetyn toimintatuen katsotaan edistävän yhteisen edun mukaista tavoitetta, jos se i) lisää unionin kansalaisten liikkuvuutta ja alueellisia yhteyksiä luomalla yhteyspisteitä unionin sisäisille lennoille, ii) auttaa torjumaan lentoliikenteen ruuhkautumista unionin suurilla keskuslentoasemilla tai iii) edistää alueellista kehitystä.

| (552) | Johdanto-osan 512–519 kappaleessa esitetyn perusteella komissio katsoo, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminnan jatkamisella lisättiin unionin kansalaisten liikkuvuutta ja alueellisia yhteyksiä luomalla yhteyspisteitä unionin sisäisille lennoille Hunsrückin alueella. Lisäksi lentoaseman toiminnan jatkamisella edistettiin Hunsrückin alueellista kehitystä ja uusien työpaikkojen luomista. Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminnan ja kehittämisen avulla torjuttiin myös Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumista. |
| --- | --- |

(552)

Johdanto-osan 512–519 kappaleessa esitetyn perusteella komissio katsoo, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminnan jatkamisella lisättiin unionin kansalaisten liikkuvuutta ja alueellisia yhteyksiä luomalla yhteyspisteitä unionin sisäisille lennoille Hunsrückin alueella. Lisäksi lentoaseman toiminnan jatkamisella edistettiin Hunsrückin alueellista kehitystä ja uusien työpaikkojen luomista. Frankfurt-Hahnin lentoaseman toiminnan ja kehittämisen avulla torjuttiin myös Frankfurt am Mainin lentoaseman ruuhkautumista.

| (553) | Näin ollen komissio toteaa, että kyseinen toimenpide vastaa selkeästi määriteltyä yhteisen edun mukaista tavoitetta. |
| --- | --- |

(553)

Näin ollen komissio toteaa, että kyseinen toimenpide vastaa selkeästi määriteltyä yhteisen edun mukaista tavoitetta.

b)   
  Tukitoimenpiteiden tarve

Tukitoimenpiteiden tarve

| (554) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson b alakohdan mukaan, jotta voidaan arvioida, onko valtiontuki tehokasta yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi, on ensin yksilöitävä ongelma, joka on tarkoitus ratkaista. Tältä osin lentoasemalle myönnetty valtiontuki on kohdennettava tilanteeseen, jossa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin. |
| --- | --- |

(554)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson b alakohdan mukaan, jotta voidaan arvioida, onko valtiontuki tehokasta yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi, on ensin yksilöitävä ongelma, joka on tarkoitus ratkaista. Tältä osin lentoasemalle myönnetty valtiontuki on kohdennettava tilanteeseen, jossa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin.

| (555) | Komissio toteaa, että Frankfurt-Hahnin lentoasema on alueellinen lentoasema, joka palvelee vuosittain noin 2,7:ää miljoonaa matkustajaa ja jonka matkustajamäärä kasvoi tarkastelujakson aikana merkittävästi (ks. taulukko 1). Lentoasemalla on korkeat kiinteät toimintakustannukset, ja nykyisissä markkinaolosuhteissa se ei pysty kattamaan omia toimintakustannuksiaan. Sen vuoksi tukitoimenpiteille oli tarvetta (ks. vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 89 kohta). |
| --- | --- |

(555)

Komissio toteaa, että Frankfurt-Hahnin lentoasema on alueellinen lentoasema, joka palvelee vuosittain noin 2,7:ää miljoonaa matkustajaa ja jonka matkustajamäärä kasvoi tarkastelujakson aikana merkittävästi (ks. taulukko 1). Lentoasemalla on korkeat kiinteät toimintakustannukset, ja nykyisissä markkinaolosuhteissa se ei pysty kattamaan omia toimintakustannuksiaan. Sen vuoksi tukitoimenpiteille oli tarvetta (ks. vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 89 kohta).

c)   
  Tukitoimenpiteiden tarkoituksenmukaisuus

Tukitoimenpiteiden tarkoituksenmukaisuus

| (556) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson c alakohdan mukaan lentoaseman hyväksi toteutetun tukitoimenpiteen on oltava yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen soveltuva politiikan väline. Jäsenvaltion on siten osoitettava, ettei samaa tavoitetta olisi voitu saavuttaa muilla, vähemmän vääristävillä politiikan välineillä tai tukivälineillä. |
| --- | --- |

(556)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson c alakohdan mukaan lentoaseman hyväksi toteutetun tukitoimenpiteen on oltava yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen soveltuva politiikan väline. Jäsenvaltion on siten osoitettava, ettei samaa tavoitetta olisi voitu saavuttaa muilla, vähemmän vääristävillä politiikan välineillä tai tukivälineillä.

| (557) | Saksan mukaan kyseiset tukitoimenpiteet ovat tarkoituksenmukaisia aiotun yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi eikä tätä tavoitetta olisi voitu saavuttaa muilla, vähemmän vääristävillä politiikan välineillä. |
| --- | --- |

(557)

Saksan mukaan kyseiset tukitoimenpiteet ovat tarkoituksenmukaisia aiotun yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi eikä tätä tavoitetta olisi voitu saavuttaa muilla, vähemmän vääristävillä politiikan välineillä.

| (558) | Tässä tapauksessa tukimäärä vastasi tosiasiallisesti aiheutuneita, kattamattomia toimintakustannuksia (ks. taulukko 4) ja rajoittui välttämättömään, sillä tukea myönnettiin ainoastaan tosiasiallisesti aiheutuneita toimintakustannuksia vastaava määrä. Lentoasema ei olisi voinut jatkaa toimintaansa minkään muun poliittisen toimenpiteen turvin. Sen vuoksi tappioiden korvaus rajoittui välttämättömään eikä tuottanut mitään voittoa. |
| --- | --- |

(558)

Tässä tapauksessa tukimäärä vastasi tosiasiallisesti aiheutuneita, kattamattomia toimintakustannuksia (ks. taulukko 4) ja rajoittui välttämättömään, sillä tukea myönnettiin ainoastaan tosiasiallisesti aiheutuneita toimintakustannuksia vastaava määrä. Lentoasema ei olisi voinut jatkaa toimintaansa minkään muun poliittisen toimenpiteen turvin. Sen vuoksi tappioiden korvaus rajoittui välttämättömään eikä tuottanut mitään voittoa.

| (559) | Johdanto-osan 557 ja 558 kappaleessa esitetyn perusteella komissio katsoo, että kyseiset toimenpiteet olivat tarkoituksenmukaisia halutun yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(559)

Johdanto-osan 557 ja 558 kappaleessa esitetyn perusteella komissio katsoo, että kyseiset toimenpiteet olivat tarkoituksenmukaisia halutun yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi.

d)   
  Toimenpiteen kannustava vaikutus

Toimenpiteen kannustava vaikutus

| (560) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson d alakohdan mukaan toimintatuella on kannustava vaikutus, jos on todennäköistä, että lentoaseman taloudellisen toiminnan taso vähenisi huomattavasti ilman tukea. Tässä arvioinnissa on otettava huomioon mahdollinen investointituki ja liikennöintitaso lentoasemalla. |
| --- | --- |

(560)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson d alakohdan mukaan toimintatuella on kannustava vaikutus, jos on todennäköistä, että lentoaseman taloudellisen toiminnan taso vähenisi huomattavasti ilman tukea. Tässä arvioinnissa on otettava huomioon mahdollinen investointituki ja liikennöintitaso lentoasemalla.

| (561) | Ilman tukea Frankfurt-Hahnin lentoaseman toimintojen laajuutta olisi huomattavasti kavennettu, mikä olisi lopulta johtanut lentoaseman poistumiseen markkinoilta kattamattomien toimintakustannusten vuoksi. |
| --- | --- |

(561)

Ilman tukea Frankfurt-Hahnin lentoaseman toimintojen laajuutta olisi huomattavasti kavennettu, mikä olisi lopulta johtanut lentoaseman poistumiseen markkinoilta kattamattomien toimintakustannusten vuoksi.

| (562) | Siten komissio katsoo, että kyseisillä tukitoimenpiteillä oli kannustava vaikutus. |
| --- | --- |

(562)

Siten komissio katsoo, että kyseisillä tukitoimenpiteillä oli kannustava vaikutus.

e)   
  Tukimäärän oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään)

Tukimäärän oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään)

| (563) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson e alakohdan mukaan, jotta lentoasemille myönnetty toimintatuki olisi oikeasuhteista, sen olisi rajoituttava välttämättömään, joka tarvitaan tuetun toiminnan toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

(563)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson e alakohdan mukaan, jotta lentoasemille myönnetty toimintatuki olisi oikeasuhteista, sen olisi rajoituttava välttämättömään, joka tarvitaan tuetun toiminnan toteuttamiseksi.

| (564) | Tässä tapauksessa tukimäärä rajoittui kattamattomien toimintatappioiden määrään, sillä tuella korvattiin ainoastaan tosiasiallisesti aiheutuneet kustannukset. |
| --- | --- |

(564)

Tässä tapauksessa tukimäärä rajoittui kattamattomien toimintatappioiden määrään, sillä tuella korvattiin ainoastaan tosiasiallisesti aiheutuneet kustannukset.

| (565) | Näin ollen komissio katsoo, että toimintatuen määrä oli tässä tapauksessa oikeasuhteinen ja rajoittui välttämättömään, joka tarvittiin tuetun toiminnan toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

(565)

Näin ollen komissio katsoo, että toimintatuen määrä oli tässä tapauksessa oikeasuhteinen ja rajoittui välttämättömään, joka tarvittiin tuetun toiminnan toteuttamiseksi.

f)   
  Jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen

Jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen

| (566) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson f alakohdan mukaan toimintatuen soveltuvuuden arvioinnissa on otettava huomioon kilpailun vääristymät ja vaikutukset kauppaan. |
| --- | --- |

(566)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jakson f alakohdan mukaan toimintatuen soveltuvuuden arvioinnissa on otettava huomioon kilpailun vääristymät ja vaikutukset kauppaan.

| (567) | Frankfurt-Hahnin lentoaseman tavanomaisella vaikutusalueella (tunnin ajomatkan tai 100 kilometrin päässä) ei ole muita kaupallisesti hyödynnettäviä lentoasemia. Vaikka vaikutusaluetta laajennettaisiin Frankfurt-Hahnin lentoaseman läheisyydessä sijaitseviin muihin lentoasemiin, näiden lentoasemien (eli Frankfurt am Mainin, Luxemburgin ja Saarbrückenin lentoasemien) väliseen kilpailuun ei kohdistu kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia, kuten osoitetaan johdanto-osan 537 ja 541 kappaleessa. |
| --- | --- |

(567)

Frankfurt-Hahnin lentoaseman tavanomaisella vaikutusalueella (tunnin ajomatkan tai 100 kilometrin päässä) ei ole muita kaupallisesti hyödynnettäviä lentoasemia. Vaikka vaikutusaluetta laajennettaisiin Frankfurt-Hahnin lentoaseman läheisyydessä sijaitseviin muihin lentoasemiin, näiden lentoasemien (eli Frankfurt am Mainin, Luxemburgin ja Saarbrückenin lentoasemien) väliseen kilpailuun ei kohdistu kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia, kuten osoitetaan johdanto-osan 537 ja 541 kappaleessa.

| (568) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että FFHG:n hyväksi myönnetystä toimintatuesta aiheutuvat kohtuuttomat kielteiset vaikutukset jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan rajoittuvat vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(568)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että FFHG:n hyväksi myönnetystä toimintatuesta aiheutuvat kohtuuttomat kielteiset vaikutukset jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan rajoittuvat vähimmäismäärään.

Päätelmä

Päätelmä

| (569) | Johdanto-osan 551–568 kappaleessa esitetyn perusteella komissio päättelee, että toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(569)

Johdanto-osan 551–568 kappaleessa esitetyn perusteella komissio päättelee, että toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

11.   PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

11.1   LENTOASEMAN RAHOITUS

LENTOASEMAN RAHOITUS

| (570) | Toimenpide 1: voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2001 sopimus:
  Edellä johdanto-osan 291–302 kappaleessa esitetyn perusteella komissio päättelee, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2001 sopimuksen tekohetkellä viranomaiset saattoivat oikeutetusti katsoa, ettei voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva sopimus, jolla katettiin FFHG:n vuotuisia tappioita, ollut valtiontukea. |
| --- | --- |

(570)

Toimenpide 1: voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2001 sopimus:
  Edellä johdanto-osan 291–302 kappaleessa esitetyn perusteella komissio päättelee, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan vuoden 2001 sopimuksen tekohetkellä viranomaiset saattoivat oikeutetusti katsoa, ettei voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva sopimus, jolla katettiin FFHG:n vuotuisia tappioita, ollut valtiontukea.

Toimenpide 1: voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2001 sopimus:

| (571) | Toimenpide 2: vuoden 2001 pääomankorotus:
  Fraportin ja Rheinland-Pfalzin osavaltion tekemä 27 miljoonan euron pääomankorotus vuonna 2001 on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(571)

Toimenpide 2: vuoden 2001 pääomankorotus:
  Fraportin ja Rheinland-Pfalzin osavaltion tekemä 27 miljoonan euron pääomankorotus vuonna 2001 on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

Toimenpide 2: vuoden 2001 pääomankorotus:

| (572) | Toimenpide 3: vuoden 2004 pääomankorotus ja toimenpide 4: voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2004 sopimus:
  Fraportin myöntämä vuoden 2004 pääomankorotus sekä voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2004 sopimus eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Vaikka toimenpiteet olisivat valtiontukea, tuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. |
| --- | --- |

(572)

Toimenpide 3: vuoden 2004 pääomankorotus ja toimenpide 4: voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2004 sopimus:
  Fraportin myöntämä vuoden 2004 pääomankorotus sekä voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2004 sopimus eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Vaikka toimenpiteet olisivat valtiontukea, tuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella.

Toimenpide 3: vuoden 2004 pääomankorotus ja toimenpide 4: voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2004 sopimus:

| (573) | Rheinland-Pfalzin osavaltion ja Hessenin osavaltion FFHG:n hyväksi tekemä vuoden 2004 pääomankorotus on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(573)

Rheinland-Pfalzin osavaltion ja Hessenin osavaltion FFHG:n hyväksi tekemä vuoden 2004 pääomankorotus on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (574) | Toimenpide 5: FFHG:lle myönnetty korvaus yleisen edun piiriin kuuluvista tehtävistä (turvatarkastukset) ja toimenpide 6: Rheinland-Pfalzin osavaltion myöntämät suorat avustukset:
  Komissio katsoo, että FFHG:lle suorien avustusten muodossa myönnetty julkinen rahoitus, joka myönnettiin 12 päivän joulukuuta 2000 jälkeen, on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(574)

Toimenpide 5: FFHG:lle myönnetty korvaus yleisen edun piiriin kuuluvista tehtävistä (turvatarkastukset) ja toimenpide 6: Rheinland-Pfalzin osavaltion myöntämät suorat avustukset:
  Komissio katsoo, että FFHG:lle suorien avustusten muodossa myönnetty julkinen rahoitus, joka myönnettiin 12 päivän joulukuuta 2000 jälkeen, on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

Toimenpide 5: FFHG:lle myönnetty korvaus yleisen edun piiriin kuuluvista tehtävistä (turvatarkastukset) ja toimenpide 6: Rheinland-Pfalzin osavaltion myöntämät suorat avustukset:

| (575) | Toimenpide 12: pääomanlisäys:
  Koska pääomanlisäyksellä pyritään rahoittamaan infrastruktuuritoimenpiteitä ja Saksan mukaan FFHG oli julkisten osakkeenomistajien kyseisiä investointeja koskevan päätöksen myötä oikeutettu saamaan kyseisen rahoituksen, komissio katsoo, että pääomanlisäystä on arvioitava FFHG:n julkisen tuen yhteydessä. Tältä osin ja 8.1.1 jaksossa esitetyn perusteella komissio päättelee, että FFHG on harjoittanut taloudellista toimintaa tuomion Aéroports de Paris antamisesta (12 päivästä joulukuuta 2000) lähtien ja muodostaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yrityksen. |
| --- | --- |

(575)

Toimenpide 12: pääomanlisäys:
  Koska pääomanlisäyksellä pyritään rahoittamaan infrastruktuuritoimenpiteitä ja Saksan mukaan FFHG oli julkisten osakkeenomistajien kyseisiä investointeja koskevan päätöksen myötä oikeutettu saamaan kyseisen rahoituksen, komissio katsoo, että pääomanlisäystä on arvioitava FFHG:n julkisen tuen yhteydessä. Tältä osin ja 8.1.1 jaksossa esitetyn perusteella komissio päättelee, että FFHG on harjoittanut taloudellista toimintaa tuomion Aéroports de Paris antamisesta (12 päivästä joulukuuta 2000) lähtien ja muodostaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yrityksen.

Toimenpide 12: pääomanlisäys:

Aéroports de Paris

| (576) | Edellä 8.1.1, 8.1.3 ja 8.1.4 jaksossa esitetyt näkökohdat ovat päteviä myös tämän toimenpiteen yhteydessä, ja niiden mukaisesti komissio katsoo, että pääomanlisäys on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sillä siihen liittyy valtion varoja, se johtuu valtiosta ja aiheuttaa FFHG:lle valikoivan taloudellisen edun, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja jäsenvaltioiden välistä kauppaa. |
| --- | --- |

(576)

Edellä 8.1.1, 8.1.3 ja 8.1.4 jaksossa esitetyt näkökohdat ovat päteviä myös tämän toimenpiteen yhteydessä, ja niiden mukaisesti komissio katsoo, että pääomanlisäys on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sillä siihen liittyy valtion varoja, se johtuu valtiosta ja aiheuttaa FFHG:lle valikoivan taloudellisen edun, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja jäsenvaltioiden välistä kauppaa.

| (577) | Koska toimenpiteet on jo asetettu FFHG:n käyttöön tai ne on peruuttamattomasti myönnetty ja FFHG:lle on myönnetty oikeus kyseisiin varoihin, komissio katsoo, että Saksa ei ole noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan kieltoa. |
| --- | --- |

(577)

Koska toimenpiteet on jo asetettu FFHG:n käyttöön tai ne on peruuttamattomasti myönnetty ja FFHG:lle on myönnetty oikeus kyseisiin varoihin, komissio katsoo, että Saksa ei ole noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan kieltoa.

| (578) | Johdanto-osan 512–545 kappaleessa esitetyn perusteella komissio päättelee, että Frankfurt-Hahnin lentoasemalle myönnetty investointituki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, sillä se täyttää vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 61 kohdassa vahvistetut soveltuvuusedellytykset. |
| --- | --- |

(578)

Johdanto-osan 512–545 kappaleessa esitetyn perusteella komissio päättelee, että Frankfurt-Hahnin lentoasemalle myönnetty investointituki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, sillä se täyttää vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 61 kohdassa vahvistetut soveltuvuusedellytykset.

| (579) | Johdanto-osan 551–568 kappaleessa esitetyn perusteella komissio päättelee, että toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(579)

Johdanto-osan 551–568 kappaleessa esitetyn perusteella komissio päättelee, että toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

11.2   RYANAIRIN KANSSA TEHDYT SOPIMUKSET JA LENTOASEMAMAKSUTAULUKOT

RYANAIRIN KANSSA TEHDYT SOPIMUKSET JA LENTOASEMAMAKSUTAULUKOT

| (580) | Toimenpiteet 7, 9 ja 10: Ryanairin vuosien 1999, 2002 ja 2005 sopimukset:
  Analysoituaan sopimuksia ja niiden tekohetkellä FFHG:n käytettävissä olleita tietoja komissio on vakuuttunut, että FFHG saattoi kohtuullisesti odottaa sopimusten parantavan Frankfurt-Hahnin lentoaseman kannattavuutta, sillä odotetut lisätulot ylittivät odotetut lisäkustannukset. Koska sopimukset näin ollen täyttivät markkinataloustoimijaperiaatteen vaatimukset, ne eivät aiheuttaneet etua Ryanairille. |
| --- | --- |

(580)

Toimenpiteet 7, 9 ja 10: Ryanairin vuosien 1999, 2002 ja 2005 sopimukset:
  Analysoituaan sopimuksia ja niiden tekohetkellä FFHG:n käytettävissä olleita tietoja komissio on vakuuttunut, että FFHG saattoi kohtuullisesti odottaa sopimusten parantavan Frankfurt-Hahnin lentoaseman kannattavuutta, sillä odotetut lisätulot ylittivät odotetut lisäkustannukset. Koska sopimukset näin ollen täyttivät markkinataloustoimijaperiaatteen vaatimukset, ne eivät aiheuttaneet etua Ryanairille.

Toimenpiteet 7, 9 ja 10: Ryanairin vuosien 1999, 2002 ja 2005 sopimukset:

| (581) | Toimenpiteet 8 ja 11: lentoasemamaksuja koskevat vuosien 2001 ja 2006 taulukot:
  FFHG:n laatiman kannattavuutta koskevan ennakkoanalyysin perusteella komissio katsoo, että vuosien 2001 ja 2006 lentoasemaksutaulukot eivät aiheuta lentoyhtiöille taloudellista etua, jota ne eivät olisi saaneet tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(581)

Toimenpiteet 8 ja 11: lentoasemamaksuja koskevat vuosien 2001 ja 2006 taulukot:
  FFHG:n laatiman kannattavuutta koskevan ennakkoanalyysin perusteella komissio katsoo, että vuosien 2001 ja 2006 lentoasemaksutaulukot eivät aiheuta lentoyhtiöille taloudellista etua, jota ne eivät olisi saaneet tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

Toimenpiteet 8 ja 11: lentoasemamaksuja koskevat vuosien 2001 ja 2006 taulukot:

| (582) | Koska yksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytyksistä ei täyty, komissio katsoo, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman ja Ryanairin väliset vuosien 1999, 2002 ja 2005 sopimukset sekä vuosien 2001 ja 2006 lentoasemamaksutaulukot eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(582)

Koska yksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytyksistä ei täyty, komissio katsoo, että Frankfurt-Hahnin lentoaseman ja Ryanairin väliset vuosien 1999, 2002 ja 2005 sopimukset sekä vuosien 2001 ja 2006 lentoasemamaksutaulukot eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (583) | Komissio toteaa, että Saksa hyväksyy päätöksen antamisen vain englannin kielellä, |
| --- | --- |

(583)

Komissio toteaa, että Saksa hyväksyy päätöksen antamisen vain englannin kielellä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Valtiontuki, jonka Saksa toteutti SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan sääntöjen vastaisesti yrityksen Flughafen Frankfurt Hahn GmbH hyväksi vuosina 2001–2012 ja joka koski 27 miljoonan euron arvoista pääomankorotusta vuonna 2001, 22 miljoonan euron arvoista pääomankorotusta vuonna 2004 ja Rheinland-Pfalzin osavaltion myöntämiä suoria avustuksia (siinä määrin, kuin nämä avustukset eivät liittyneet yksinomaan yleisen edun piiriin kuuluviin toimiin eivätkä kattaneet investointeja, joista päätettiin peruuttamattomasti ennen 12 päivää joulukuuta 2000), soveltuu sisämarkkinoille.

2.   Yrityksen Fraport AG vuonna 2004 tekemä pääomankorotus ja voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva vuoden 2004 sopimus eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2 artikla

1.   Yritysten Ryanair ja Flughafen Frankfurt Hahn GmbH välinen sopimus, joka tuli voimaan 1 päivänä huhtikuuta 1999, ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2.   Yritysten Ryanair ja Flughafen Frankfurt Hahn GmbH välinen sopimus, joka on päivätty 14 päivänä helmikuuta 2002, ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

3.   Sopimus ”Agreement Ryanair/Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH – Delivery of aircraft 6 to 18 – year 2005 to year 2012” (Yritysten Ryanair ja Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH välinen sopimus ilma-alusten 6–18 toimituksesta vuosina 2005–2012), joka tehtiin 4 päivänä marraskuuta 2005, ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

3 artikla

Lentoasemamaksutaulukot, jotka tulivat voimaan 1 päivänä lokakuuta 2001 ja 1 päivänä kesäkuuta 2006, eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2014.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta tuli 1 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 107 artikla ja 88 artiklasta 108 artikla. Kyseisten artiklojen määräykset ovat asiasisällöltään samat. Tässä päätöksessä viittauksia SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan on tarvittaessa pidettävä viittauksina EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan. SEUT-sopimuksessa on tehty myös eräitä terminologiaa koskevia muutoksia, esimerkiksi ’yhteisö’ on korvattu ’unionilla’ ja ’yhteismarkkinat’
  ’sisämarkkinoilla’. Tässä päätöksessä käytetään SEUT-sopimuksen mukaista terminologiaa.

1

(2)  
  EUVL C 12, 17.1.2009, s. 6.

2

(3)  
  Ryanair on irlantilainen lentoyhtiö ja Euroopan halpalentoyhtiöiden liiton jäsen. Lentoyhtiö harjoittaa liiketoimintaa toissijaisilla alueellisilla lentoasemilla. Lentoyhtiö lentää tällä hetkellä noin 160 Euroopan kohteeseen. Ryanairilla on tasarakenteinen kalusto, joka sisältää 272 kappaletta 189-paikkaisia Boeing 737–800 -ilma-aluksia.

3

Ryanair

(4)  Katso alaviite 2.

4

(5)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

5

(6)  
  EUVL C 216, 21.7.2012, s. 1.

6

(7)  Komission tiedonanto – Suuntaviivat valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille (EUVL C 99, 4.4.2014, s. 3).

7

(8)  Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan soveltaminen valtiontukiin ilmailualalla (EYVL C 350, 10.12.1994, s. 5).

8

(9)  Yhteisön suuntaviivat lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta (EUVL C 312, 9.12.2005, s. 1).

9

(10)  
  EUVL C 113, 15.4.2014, s. 30.

10

(11)  Jäljempänä tässä päätöksessä nimityksellä ’Fraport’ tarkoitetaan sekä FAG:tä ennen toiminimen muuttamista että Fraport AG:tä sen jälkeen.

11

(*1)  
  Luottamuksellista tietoa

*1

Luottamuksellista tietoa

(12)  Ostosopimuksen 7 kohdan 3 alakohdan mukaan osaa ostohinnasta voidaan alentaa esimerkiksi silloin, jos FFHG:n meluntorjuntakustannukset ylittävät tietyn ylärajan.

12

(13)  Hessenin osavaltio omisti 45,24 prosenttia Fraportin osakkeista, Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (joka oli kokonaan Frankfurt am Mainin kunnan omistuksessa) 28,89 prosenttia ja Saksan liittotasavalta 25,87 prosenttia.

13

(14)  
  Wizz Air on unkarilainen lentoyhtiö ja Euroopan halpalentoyhtiöiden liiton jäsen. Wizz Air -konserniin kuuluu kolme toiminnallista yhtiötä: Wizz Air Hungary, Wizz Air Bulgaria ja Wizz Air Ukraine. Lentoyhtiö harjoittaa liiketoimintaa toissijaisilla alueellisilla lentoasemilla. Lentoyhtiö lentää tällä hetkellä noin 150 Euroopan kohteeseen. Wizz Airilla on tasarakenteinen kalusto, joka sisältää 34 kappaletta 180-paikkaisia Airbus A 320 -ilma-aluksia, jotka ovat keskimäärin alle kolme vuotta vanhoja.

14

Wizz Air

(15)  Notaari Jürgen Scherzerin laatima asiakirja (asiakirjaluettelo nro 268/2000), päivätty 24 päivänä marraskuuta 2000.

15

(16)  Yhtiökokouksessa 3 päivänä toukokuuta 2000 tehty päätös.

16

(17)  Fraportin omistuksia käsittelevä komitea on yhtiön hallintoneuvoston perustama komitea, joka seuraa Fraportin omistusten taloudellista kehitystä.

17

(18)  Toisin sanoen velan suhde omaan pääomaan oli 96 prosenttia.

18

(19)  Rheinland-Pfalzin osavaltion holdingyhtiöiden vuosikertomukset 1999, 2001, 2003 ja 2004.

19

(20)  Ryanair maksoi vuotuisen kääntymismaksun, jos se liikennöi päivässä enintään kuusi lentoa, ja maksun yläraja oli [...] euroa.

20

(21)  Asiakirja nro V/21–1011/1.

21

(22)  Liite 3: FFHG sai [...] prosentin palkkion kustakin myydystä lipusta (maksettu käteisellä tai luottokortilla) tai FFHG:n lippukassan luovuttamasta lipusta, [...] prosentin palkkion maksuista, joita FFHG peri ylimääräisistä matkatavaroista, [...] euroa kustakin Ryanairin käsittelemästä ennakkoon maksetusta lipusta ja [...] prosentin palkkion kustakin FFHG:n kautta varatusta auton vuokrauksesta.

22

(23)  Näin voidaan päätellä myös PwC:n Rheinland-Pfalzin osavaltion puolesta toteuttaman markkinataloustoimijatestin 68 kohdasta.

23

(24)  [...].

24

(25)  Asiakirja nro V/20–1011/1.

25

(26)  Asia C-482/99, Ranska v. komissio (Stardust Marine), tuomio 16.5.2002 (Kok., s. I-4397, 51 kohta ja sitä seuraavat kohdat).

26

Ranska v. komissio

Stardust Marine

(27)  Tuomio Stardust Marine, 51 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

27

Stardust Marine

(28)  Ks. komission tiedonanto – Julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyvistä tuista, II kohdan 2 alakohta.

28

(29)  Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 33 kohta.

29

(30)  T-128/98, Aéroports de Paris v. komissio, tuomio 12.12.2000 (Kok., s. II-3929), vahvistettu asiassa C-82/01 P, Aéroports de Paris v. komissio, tuomio 24.10.2002 (Kok., s. I-9297).

30

Aéroports de Paris v. komissio

Aéroports de Paris v. komissio

(31)  Yhdistetyt asiat T-443/08 ja T-455/08, Mitteldeutsche Flughafen AG ja Flughafen Leipzig-Halle GmbH v. komissio, tuomio 24.3.2011 (Kok., s. II-1311, erityisesti 93 ja 94 kohta), jäljempänä ’tuomio Leipzig-Halle’; vahvistettu asiassa C-288/11 P, Mitteldeutsche Flughafen ja Flughafen Leipzig-Halle v. komissio (2012, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa).

31

Mitteldeutsche Flughafen AG ja Flughafen Leipzig-Halle GmbH v. komissio

Mitteldeutsche Flughafen ja Flughafen Leipzig-Halle v. komissio

(32)  Asia C-458/03, Stadtwerke Brixen AG, tuomio 13.10.2005 (Kok., s. I-8585, 67 kohta).

32

Stadtwerke Brixen AG

(33)  Asia C-340/04, Carbotermo, tuomio 11.5.2006 (Kok., s. I-04137, 36 kohta ja sitä seuraavat kohdat).

33

Carbotermo

(34)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2408/92, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1992, yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille (EYVL L 240, 24.8.1992, s. 8).

34

(35)  Asia C-379/98, PreussenElektra, tuomio 13.3.2001 (Kok., s. I-2099, 58 kohta).

35

PreussenElektra

(36)  Gesetz über die Gemeinschaftsaufgabe ”
  Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW)
  ”, hyväksytty 6 päivänä lokakuuta 1969 (BGBl. I S. 1861), viimeksi muutettu 7 päivänä syyskuuta 2007 annetun lain (BGBl. I, s. 2 246) 8 §:llä.

36

Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW)

(37)  Flughafen Frankfurt Hahn – Regionalökonomische Effekte, ZFL Studie, 03/2007.

37

(38)  Saksan toimittamat tiedot, syyskuu 2014.

38

(39)  Ryanairille laadittu Oxeran selvitys ”
  How should AMS agreements be treated within the profitability analysis as part of the market economy operator test? – Practical application
  ” (Miten AMS:n sopimuksia pitäisi käsitellä kannattavuusanalyysissa markkinataloustoimijatestin yhteydessä – Soveltaminen käytäntöön), 31 päivänä tammikuuta 2014.

39

How should AMS agreements be treated within the profitability analysis as part of the market economy operator test

– Practical application

Miten AMS:n sopimuksia pitäisi käsitellä kannattavuusanalyysissa markkinataloustoimijatestin yhteydessä – Soveltaminen käytäntöön

(40)  Oxeran mukaan poistoja ei sisällytetty laskelmiin, sillä Ryanairin vuoden 1999 sopimus tehtiin ennen tuomion Aeroports de Paris antamista 12 päivänä joulukuuta 2000. Oxera totesi myös, että tiedot esitetään nimellisinä. Se selvensi, että vuosien 1999 ja 2004 arvioita on mukautettu siten, että ne vastaavat vuoden 1999 sopimuksen alkamispäivää huhtikuussa 1999 ja päättymispäivää maaliskuussa 2004.

40

Aeroports de Paris

(41)  Oxera selvensi, että poistot on mallinnettu nettonykyarvoneutraalisti. Oxeran mukaan näin varmistettiin, että poistojen diskontattu nykyarvo omaisuuserän käyttöaikana vastaa pääomamenojen alkuperäistä määrää. Oxera totesi, että tiedot esitetään nimellisinä. Se selvensi, että vuosien 2002 ja 2017 arvioita on mukautettu siten, että ne vastaavat Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen alkamispäivää helmikuussa 2002 ja päättymispäivää helmikuussa 2017.

41

(42)  Asiat T-228/99 ja T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale v. komissio, tuomio 6.3.2003 (Kok., s. II-435, 314 kohta).

42

Westdeutsche Landesbank Girozentrale v. komissio

(43)  Tuomio Stardust Marine, 33 ja 34 kohta.

43

Stardust Marine

(44)  Komission direktiivi 2006/111/EY, annettu 16 päivänä marraskuuta 2006, jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta (EUVL L 318, 17.11.2006, s. 17).

44

(45)  Asia T-196/04, Ryanair v. komissio, tuomio 17.12.2008 (Kok., s. II-3643), jäljempänä ’tuomio Charleroi
  ’.

45

Ryanair v. komissio

Charleroi

(46)  Vuoden 2005 markkinointisopimusta ei käsitelty myöskään menettelyn aloittamista koskevassa vuoden 2011 päätöksessä.

46

(47)  Asia T-128/98, Aéroports de Paris v. komissio, tuomio 12.12.2000 (Kok., s. II-3929), vahvistettu asiassa C-82/01 P, Aéroports de Paris v. komissio, tuomio 24.10.2002 (Kok., s. I-9297, 75 kohta sekä muut viittaukset).

47

Aéroports de Paris v. komissio

Aéroports de Paris v. komissio

(48)  Asia T-455/08, Flughafen Leipzig-Halle GmbH ja Mitteldeutsche Flughafen AG v. komissio, tuomio 24.3.2011 (Kok., s. I-00000, erityisesti 105 ja 106 kohta).

48

Flughafen Leipzig-Halle GmbH ja Mitteldeutsche Flughafen AG v. komissio

(49)  Ks. erityisesti komission päätös asiassa C-29/08, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, Frankfurt-Hahnin lentoasema – mahdollinen valtiontuki lentoasemalle ja sopimus Ryanairin kanssa (EUVL C 12, 17.1.2009, s. 6), johdanto-osan 204–208 kappale; komission päätös asiassa C 76/2002, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2012, Charleroin lentoasema – mahdollinen valtiontuki lentoasemalle ja Ryanairille (EUVL C 248, 17.8.2012, s. 1).

49

Frankfurt-Hahnin lentoasema – mahdollinen valtiontuki lentoasemalle ja sopimus Ryanairin kanssa

Charleroin lentoasema – mahdollinen valtiontuki lentoasemalle ja Ryanairille

(50)  Asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan d alakohdan mukaan ”tukiohjelmalla” tarkoitetaan ”säädöstä tai päätöstä, jonka perusteella yksittäisiä tukia voidaan myöntää yrityksille, jotka määritellään säädöksessä tai päätöksessä yleisesti ja käsitteellisesti ilman, että edellytetään muita täytäntöönpanotoimenpiteitä, sekä säädöstä tai päätöstä, jonka perusteella erityiseen hankkeeseen liittymätöntä tukea voidaan myöntää yhdelle tai useammalle yritykselle toistaiseksi ja/tai rajoittamaton määrä”.

50

(51)  FFHG:n tilanneselvitys 2002, s. 5.

51

(52)  Asia C-482/99, Ranska v. komissio (Stardust Marine), tuomio 16.5.2002 (Kok., s. I-4397).

52

Ranska v. komissio

Stardust Marine

(53)  Yhdistetyt asiat T-267/08 ja T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, tuomio 12.5.2011 (ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, 108 kohta).

53

Nord-Pas-de-Calais

(54)  Ks. esimerkiksi komission päätös C 41/2005, Hukkakustannukset Unkarissa (EUVL C 324, 21.12.2005, s. 12), sekä muut viittaukset.

54

(55)  
  Tuomio Stardust Marine, 52 ja 57 kohta.

55

Tuomio Stardust Marine, 52 ja 57 kohta.

(56)  Hessenin osavaltio omisti 45,24 prosenttia Fraportin osakkeista, Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (joka oli kokonaan Frankfurt am Mainin kunnan omistuksessa) 28,89 prosenttia ja Saksan liittotasavalta 25,87 prosenttia.

56

(57)  Tuomio Stardust Marine, 52 ja 57 kohta.

57

Stardust Marine

(58)  Tuomio Stardust Marine, 55 ja 56 kohta.

58

Stardust Marine

(59)  Asia C-458/03, Stadtwerke Brixen AG, tuomio 13.10.2005 (Kok., s. I-8585, 67 kohta).

59

Stadtwerke Brixen AG

(60)  Asia T-442/03, SIC – Sociedade Independente de Comunicação v. komissio, tuomio 26.6.2008 (Kok., s. II-1161, 100 kohta).

60

SIC – Sociedade Independente de Comunicação v. komissio

(61)  Komission päätös 2014/273/EU, annettu 19 päivänä syyskuuta 2012, toimenpiteistä yrityksen ELAN d.o.o. hyväksi, valtiontuki 26379 (C13/10) (ent. NN 17/10), jotka Slovenia on toteuttanut (EUVL L 144, 15.5.2014, s. 1), johdanto-osan 99 kappale.

61

(62)  Urteil vom 3.3.1999, Az. 2StR 437–98, NJW 1999, 2378.

62

(63)  Rikoslain (Strafgesetzbuch) 11 §:n 1 momentin 2 kohdan c alakohta.

63

Strafgesetzbuch

(64)  Urteil vom 3.7.2008, Az. I ZR 145/05, WRP 2008, 1182, 1186.

64

(65)  Asia C-458/03, Stadtwerke Brixen AG, tuomio 13.10.2005 (Kok., s. I-8585, 67 kohta).

65

Stadtwerke Brixen AG

(66)  Ks. Fraportin vuosien 2001–2006 tilinpäätöstiedot (Geschäftsbericht), jotka on julkaistu osoitteessa http://www.fraport.de/de/investor-relations/termine-und-publikationen/publikationen.html. Ks. erityisesti Geschäftsbericht 2001, s. 46; Geschäftsbericht 2002, s. 66; Geschäftsbericht 2003, s. 54; Geschäftsbericht 2004, s. 80; Geschäftsbericht 2005, s. 64; Geschäftsbericht 2006, s. 72.

66

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

(67)  Fraportin ja Rheinland-Pfalzin osavaltion välinen perussopimus, tehty 31 päivänä elokuuta 1999.

67

(68)  Perussopimuksen tekeminen hyväksyttiin hallintoneuvoston kokouksessa 1 päivänä lokakuuta 1999.

68

(69)  Fraportin ja Rheinland-Pfalzin osavaltion välinen perussopimus, tehty 31 päivänä elokuuta 1999, ks. 4 ja 5 kohta.

69

(70)  FFHG:n yhtiöjärjestys, tehty 29 päivänä marraskuuta 2001, 13 § ”
  Verfügung über Geschäftsanteile
  ” (osakkeista määrääminen).

70

Verfügung über Geschäftsanteile

(71)  Hallintoneuvoston hankintakomitean 30 päivänä toukokuuta 2001 pidetyn kokouksen pöytäkirja.

71

(72)  Hallituksen (Vorstandsvorlage) toimittamat asiakirjat FFHG:n taloudellisesta kehityksestä, 14 päivänä toukokuuta 2001; ks. myös hallintoneuvoston hankintakomitean 30 päivänä toukokuuta 2001 pidetyn kokouksen pöytäkirja; ks. myös BCG:n analyysi FFHG:n potentiaalista, 14 päivänä helmikuuta 2001, s. 10.

72

(Vorstandsvorlage)

(73)  Fraportin hallintoneuvostoa varten laadittu päätösehdotus, 23 päivänä marraskuuta 2001.

73

(74)  Asia C-39/94, Syndicat français de l'Express international (SFEI) ym. v. La Poste ym., tuomio 11.7.1996 (Kok., s. I-3547, 60 kohta) ja asia C-342/96, Espanjan kuningaskunta v. Euroopan yhteisöjen komissio, tuomio 29.4.1999 (Kok., s. I-2459, 41 kohta).

74

Syndicat français de l'Express international (SFEI) ym. v. La Poste ym.

Espanjan kuningaskunta v. Euroopan yhteisöjen komissio

(75)  Asia 173/73, Italian tasavalta v. Euroopan yhteisöjen komissio, tuomio 2.7.1974 (Kok., s. 709, 13 kohta).

75

Italian tasavalta v. Euroopan yhteisöjen komissio

(76)  Asia C-482/99, Ranska v. komissio (Stardust Marine), tuomio 16.5.2002 (Kok., s. I-4397, 69 kohta).

76

Ranska v. komissio

Stardust Marine

(77)  Asia C-305/89, Italia v. komissio (Alfa Romeo), tuomio 21.3.1991 (Kok., s. I-1603, 23 kohta) ja asia T-296/97, Alitalia v. komissio, tuomio 12.12.2000 (Kok., s. II-3871, 84 kohta).

77

Italia v. komissio

Alfa Romeo

Alitalia v. komissio

(78)  Asia C-40/85, Belgia v. komissio, tuomio 10.7.1986 (Kok., s. I-2321).

78

Belgia v. komissio

(79)  Tuomio Stardust Marine, 71 kohta.

79

Stardust Marine

(80)  Asia C-124/10 P, Euroopan komissio v. Électricité de France (EDF), tuomio 5.6.2012 (ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, 85 kohta).

80

Euroopan komissio v. Électricité de France (EDF)

(81)  Interplan oli konsulttiyritys, jonka Fraport oli palkannut selvittämään Frankfurt-Hahnin lentoaseman liikennepotentiaalia.

81

(82)  FFHG:n hallintoneuvoston hankintakomitean 30 päivänä toukokuuta 2001 pidetyn kokouksen pöytäkirja.

82

(83)  Kannattavuusarviointi, BCG, 14 päivänä helmikuuta 2001.

83

(84)  Nettonykyarvon laskennassa diskonttokoron oletettiin olevan [...] prosenttia.

84

(85)  Nettonykyarvo ilmaisee sen, ylittävätkö tietystä hankkeesta saatavat tulot pääoman (vaihtoehto-)kustannukset. Hankkeen katsotaan olevan taloudellisesti kannattava sijoitus, jos sillä on positiivinen nettonykyarvo. Investoinnit, joiden tuotot ovat pienemmät kuin pääoman (vaihtoehto-)kustannukset, eivät ole taloudellisesti kannattavia. Pääoman (vaihtoehto-)kustannukset näkyvät diskonttokorossa.

85

(86)  SH&E: Frankfurt-Hahnin lentoaseman liikennepotentiaalia koskeva tutkimus, 18 päivänä heinäkuuta 2001.

86

(87)  Nykytilanne, vaihtoehto 1 ja vaihtoehto 2 perustuvat PwC:n 24 päivänä lokakuuta 2008 laatimassa selvityksessä (s. 39) annettuihin tietoihin. Diskonttokorko määritettiin BCG:n 14 päivänä helmikuuta 2010 laatimassa potentiaaliarvioinnissa.

87

(88)  Komissio laski nettonykyarvon käyttäen [...] prosentin diskonttokorkoa, joka määritettiin BCG:n kannattavuusarvioinnissa. Komissio määritti lisäksi toisen vaihtoehdon eli nykytilanteen (tappioiden kattaminen vuoteen 2005 saakka).

88

(89)  Diskonttokorko määritettiin PwC:n selvityksessä, 24 päivänä lokakuuta 2008, s. 33.

89

(90)  Komissio laski nettonykyarvon käyttäen PwC:n selvityksessä ilmoitettua diskonttokorkoa.

90

(91)  Asia T-214/95, Het Vlaamse Gewest v. komissio, tuomio 30.4.1998 (Kok., s. II-717).

91

Het Vlaamse Gewest v. komissio

(92)  Ks. edellä 2.2 kohta.

92

(93)  Leipzig-Hallen lentoasema esimerkiksi kilpaili Vatryn (Ranska) lentoaseman kanssa DHL:n Euroopan keskuksen perustamisesta. Ks. tuomio Leipzig-Halle, 93 kohta.

93

Leipzig-Halle

(94)  Leipzig-Hallen lentoasema esimerkiksi kilpaili Vatryn (Ranska) lentoaseman kanssa DHL:n Euroopan keskuksen perustamisesta. Ks. tuomio Leipzig-Halle, 93 kohta.

94

Leipzig-Halle

(95)  Liègen lentoaseman vastaus vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoja koskevaan julkiseen kuulemiseen.

95

(96)  Saksan osakeyhtiölain 293 §:n 1 momentti.

96

(97)  Komissio on laskenut kasvuprosentit vuotuisten tulosennusteiden perusteella.

97

(98)  Asia C-364/92, SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol, tuomio 19.1.1994 (Kok., s. I-43).

98

SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol

(99)  Asia C-118/85, komissio v. Italia, tuomio 16.6.1987 (Kok., s. 2599, 7 ja 8 kohta) ja asia C-30/87, Bodson v. Pompes funèbres des régions libérées, tuomio 4.5.1988 (Kok., s. 2479, 18 kohta).

99

komissio v. Italia

Bodson v. Pompes funèbres des régions libérées

(100)  Asia C-343/95, Calì & Figli v. Servizi ecologici porto di Genova, tuomio 18.3.1997 (Kok., s. I-1547); komission päätös N 309/2002, tehty 19 päivänä maaliskuuta 2003; komission päätös N 438/2002, tehty 16 päivänä lokakuuta 2002, Tuki satamaviranomaisille julkisten viranomaisten tehtävien suorittamiseksi Belgiassa.

100

Calì & Figli v. Servizi ecologici porto di Genova

(101)  Komission päätös N 309/2002, tehty 19 päivänä maaliskuuta 2003.

101

(102)  Ks. erityisesti asia C-364/92, SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol, tuomio 19.1.1994 (Kok., s. I-43, 30 kohta) ja asia C-113/07 P, Selex Sistemi Integrati v. komissio, tuomio 26.3.2009 (Kok., s. I-2207, 71 kohta).

102

SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol

Selex Sistemi Integrati v. komissio

(103)  Ks. muun muassa asia C-172/03, Wolfgang Heiser v. Finanzamt Innsbruck, tuomio 3.3.2005 (Kok., s. I-1627, 36 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).

103

Wolfgang Heiser v. Finanzamt Innsbruck

(104)  Asia T-196/04, Ryanair v. komissio, tuomio 17.12.2008 (Kok., s. II-3643, 59 kohta).

104

Ryanair v. komissio

(105)  Ks. komission päätös annettu 27 päivänä tammikuuta 2010, valtiontuesta C 12/08 (ex NN 74/07) – Slovakia – Bratislavan lentoaseman ja Ryanairin välinen sopimus (EUVL L 27, 1.2.2011, s. 24).

105

(106)  Asia C-482/99, Ranska v. komissio (Stardust Marine), tuomio 16.5.2002 (Kok., s. I-4397, 71 kohta).

106

Ranska v. komissio

Stardust Marine

(107)  Ks. vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 53 kohta.

107

(108)  Ks. vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 59 ja 61 kohta.

108

(109)  Päätös 2011/60/EU.

109

(110)  Tämä perustuu seuraavaan laskelmaan: [...] lentoa vuonna 1999 * [...] matkustajaa lentoa kohden = [...] Ryanairin matkustajaa.

110

(111)  Lentoasemamaksuja koskeva selvitys – Frankfurt-Hahnin lentoasema, 1999.

111

(112)  Uuden terminaalin investointikustannukset [...] miljoonaa Saksan markkaa / terminaalin odotettu 20 vuoden taloudellinen käyttöaika = [...] Saksan markan vuotuinen poisto.

112

(113)  FFHG:n matkustajamaksutuloja koskevat odotukset perustuivat siihen oletukseen, että Ryanair sijoittaisi kolme ilma-alusta Frankfurt-Hahnin lentoasemalle. Sen vuoksi matkustajamaksusta vähennettiin matkustajakohtainen [...] euron markkinointituki.

113

(114)  Kustannukset vastaavat selvityslaitteiden käytöstä maksettavaa vuokraa plus materiaalin toimintakustannuksia (toiminnan toimituskustannukset).

114

(115)  Perustuu [...] lentoon vuodessa.

115

(116)  FFHG oletti Ryanairin avaavan kolme uutta reittiä, joista se maksaisi [...] Saksan markkaa.

116

(117)  Poisto koskee matkustajaterminaalin laajennusta, joka edellytti [...] euron investoinnin ([...] euroa plus [...] euroa odotettua lisäkysyntää varten) plus rahoituskustannuksia. Nämä investointikustannukset on eritelty Ryanairille sen mukaan, mikä sen osuus oli matkustajamäärästä Frankfurt-Hahnin lentoasemalla, eli [...] prosenttia. Poistoaika: [...] vuotta. Vaikka terminaalin alkuperäisten investointikustannusten ei katsottu johtuneen Ryanairista, FFHG:n laskelmassa otettiin huomioon terminaalin odotetut ylimääräiset investointikustannukset.

117

(118)  Tämä perustui seuraavaan laskelmaan: [...] lentoa vuonna 2002 * [...] matkustajaa lentoa kohden = 392 137 Ryanairin matkustajaa. Oletuksen mukaan Ryanair liikennöi päivittäin noin [...] lentoa.

118

(119)  Kannattavuusarviointi, joka perustuu Ryanairin vuoden 2002 sopimuksen voitto-osuuteen vuonna 2002:

119

(...)

(120)  Komissio on saanut tietää, että myös Rheinland-Pfalzin osavaltio teki markkinointisopimuksia Ryanairin kanssa. Nämä sopimukset eivät sisältyneet toimenpiteisiin, joiden osalta komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn vuonna 2008, joten niitä ei käsitellä tässä päätöksessä. Tämä päätös ei kuitenkaan vaikuta mahdollisiin tuleviin toimiin, joihin komissio saattaa haluta ryhtyä näiden sopimusten osalta.

120

(121)  Komissio on saanut tietää, että Rheinland-Pfalzin osavaltio teki markkinointisopimuksia Ryanairin kanssa. Nämä sopimukset eivät sisältyneet toimenpiteisiin, joiden osalta komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn vuonna 2008, joten niitä ei käsitellä tässä päätöksessä. Tämä päätös ei kuitenkaan vaikuta mahdollisiin tuleviin toimiin, joihin komissio saattaa haluta ryhtyä näiden sopimusten osalta.

121

(122)  Asia T-109/01, Fleuren Compost v. komissio, tuomio 14.1.2004 (Kok., s. II-127).

122

Fleuren Compost v. komissio

(123)  
  EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22.

123

(124)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 173 kohta.

124

(125)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 172 kohta.

125

(126)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 25 kohdan v alakohta.

126

(127)  Tulos ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia, jäljempänä ’käyttökate’.

127

(128)  Komission päätös, annettu 8 päivänä marraskuuta 2006, valtiontukiasiassa N 459/2006 – Saksa – Alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosille 2007—2013 — Kansallinen aluetukikartta: Saksa (EUVL C 295, 5.12.2006, s. 6).

128

(129)  Leipzig-Hallen lentoasema esimerkiksi kilpaili Vatryn (Ranska) lentoaseman kanssa DHL:n Euroopan keskuksen perustamisesta. Ks. tuomio Leipzig-Halle, 93 kohta.

129

Leipzig-Halle

(130)  Liègen lentoaseman vastaus vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoja koskevaan julkiseen kuulemiseen.

130

(131)  Komission päätös, annettu 1 päivänä lokakuuta 2014, valtiontukiasiassa SA.21211 – Saksa – Frankfurt-Hahnin lentoasema ja Ryanair, ei vielä julkaistu EUVL:ssä.

131

(132)  Komissio panee vielä merkille, että liikematkasegmentillä on suuri markkinaosuus Frankfurt am Mainin ja Luxemburgin lentoasemilla, kun taas Frankfurt-Hahnin lentoasemalla liikematkailun osuus on verrattain pieni.

132

(133)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 113, 114 ja 137 kohta.

133

(134)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 116 ja 137 kohta.

134

(135)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 124 ja 137 kohta.

135

(136)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 125 ja 137 kohta.

136

(137)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 131 ja 137 kohta.

137

---

| 24.5.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 134/135 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 134/135

---

KOMISSION DELEGOITU PÄÄTÖS (EU) 2016/790,

annettu 13 päivänä tammikuuta 2016,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY liitteen V muuttamisesta siltä osin kuin on kyse muodollisen pätevyyden osoittavista asiakirjoista ja koulutusnimikkeistä

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 1)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon ammattipätevyyden tunnustamisesta 7 päivänä syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY (1) ja erityisesti sen 21 a artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 2005/36/EY liitteeseen V sisältyy luettelo lääkärien, yleissairaanhoidosta vastaavien sairaanhoitajien, hammaslääkärien, eläinlääkärien, kätilöiden, proviisorien ja arkkitehtien muodollisen pätevyyden osoittavista asiakirjoista. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 2005/36/EY liitteeseen V sisältyy luettelo lääkärien, yleissairaanhoidosta vastaavien sairaanhoitajien, hammaslääkärien, eläinlääkärien, kätilöiden, proviisorien ja arkkitehtien muodollisen pätevyyden osoittavista asiakirjoista.

| (2) | Useat jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle päivityksistä lakeihin, asetuksiin ja hallinnollisiin määräyksiin, jotka koskevat lääkärien, yleissairaanhoidosta vastaavien sairaanhoitajien, hammaslääkärien, eläinlääkärien, kätilöiden, proviisorien ja arkkitehtien muodollisen pätevyyden osoittavia asiakirjoja. Komissio katsoo, että lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä koskevat ilmoitukset täyttävät direktiivin 2005/36/EY III osaston III luvussa esitetyt edellytykset. Sen vuoksi on tarpeen muuttaa direktiivin 2005/36/EY liitettä V. |
| --- | --- |

(2)

Useat jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet komissiolle päivityksistä lakeihin, asetuksiin ja hallinnollisiin määräyksiin, jotka koskevat lääkärien, yleissairaanhoidosta vastaavien sairaanhoitajien, hammaslääkärien, eläinlääkärien, kätilöiden, proviisorien ja arkkitehtien muodollisen pätevyyden osoittavia asiakirjoja. Komissio katsoo, että lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä koskevat ilmoitukset täyttävät direktiivin 2005/36/EY III osaston III luvussa esitetyt edellytykset. Sen vuoksi on tarpeen muuttaa direktiivin 2005/36/EY liitettä V.

| (3) | Selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi on tarpeen korvata kaikki direktiivin 2005/36/EY liitteessä V olevat kohdat, jotka koskevat muodollisen pätevyyden osoittavia asiakirjoja ja koulutusnimikkeitä. |
| --- | --- |

(3)

Selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi on tarpeen korvata kaikki direktiivin 2005/36/EY liitteessä V olevat kohdat, jotka koskevat muodollisen pätevyyden osoittavia asiakirjoja ja koulutusnimikkeitä.

| (4) | Sen vuoksi direktiiviä 2005/36/EY olisi muutettava, |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi direktiiviä 2005/36/EY olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan direktiivin 2005/36/EY liite V tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 13 päivänä tammikuuta 2016.

Komission puolesta

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22.

1

---

LIITE

Muutetaan direktiivin 2005/36/EY liite V seuraavasti:

| 1. | Korvataan 5.1.1–5.1.4 kohta seuraavasti:
  ”5.1.1   Lääkärin peruskoulutuksesta annettavat asiakirjat










  Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diplôme de ”médecin”/Master in de geneeskunde | — | Les universités/De universiteiten |

1.

Korvataan 5.1.1–5.1.4 kohta seuraavasti:

”5.1.1   Lääkärin peruskoulutuksesta annettavat asiakirjat

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus

Viiteajankohta

België/Belgique/Belgien

Diplôme de ”médecin”/Master in de geneeskunde

—

Les universités/De universiteiten

| — | Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap |
| --- | --- |

—

Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap

20.12.1976

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен ”магистър” по Медицина” и професионална квалификация ”Магистър-лекар”

Университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu všeobecné lékařství (doktor medicíny, MUDr.)

Lékářská fakulta univerzity v České republice

1.5.2004

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i medicin (cand.med.)

Universitet

| — | Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og |
| --- | --- |

—

Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og

| — | Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

—

Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen

20.12.1976

Deutschland

| — | Zeugnis über die Ärztliche Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Prüfung

| — | Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war

Zuständige Behörden

20.12.1976

Eesti

Arstikraad

Degree in Medicine (MD)

Diplom arstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

1.5.2004

Ελλάδα

Πτυχίο Ιατρικής

| — | Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου, |
| --- | --- |

—

Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου,

| — | Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου |
| --- | --- |

—

Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου

1.1.1981

España

Título de Licenciado en Medicina y Cirugía

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

1.1.1986

Título de Graduado/a en Medicina

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986

France

Diplôme de fin de deuxième cycle des études médicales

Universités

20.12.1976

Hrvatska

Diploma ”doktor medicine/doktorica medicine”

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

1.7.2013

Ireland

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

20.12.1976

Italia

Diploma di laurea in medicina e chirurgia

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina e chirurgia

20.12.1976

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Ιατρού

Ιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

ārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją

Universitetas

| 1. | Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją

1.5.2004

| 2. | Magistro diplomas (medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo kvalifikacija)

| 2. | Internatūros pažymėjimas (medicinos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Internatūros pažymėjimas (medicinos gydytojo profesinė kvalifikacija)

Luxembourg

Diplôme d'Etat de docteur en médecine, chirurgie et accouchements

Jury d'examen d'Etat

Certificat de stage

20.12.1976

Magyarország

Okleveles orvosdoktor oklevél (dr. med)

Egyetem

1.5.2004

Malta

Lawrja ta' Tabib tal-Mediċina u l-Kirurġija

Universita` ta' Malta

Ċertifikat ta' reġistrazzjoni maħruġ mill-Kunsill Mediku

1.5.2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd artsexamen

Faculteit Geneeskunde

20.12.1976

Österreich

Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr.med.univ.)

Medizinische Fakultät einer Universität, bzw Medizinische Universität

1.1.1994

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarskim z tytułem ”lekarza”

szkoły wyższe

Świadectwo złożenia Lekarskiego Egzaminu Państwowego (1)
   (3) / Świadectwo złożenia Lekarskiego Egzaminu Końcowego (2)
   (3)

1.5.2004

Portugal

Carta de Curso de licenciatura em medicina

Universidades

Certificado emitido pela Ordem dos Médicos

1.1.1986

România

Diplomă de licenţă de doctor medic

Universităţi

1.1.2007

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov ”doktor medicine/doktorica medicine”

Univerza

Potrdilo o Opravljenem Strokovnem Izpitu za Poklic Zdravnik/Zdravnica

1.5.2004

Slovensko

DIPLOM

všeobecné lekárstvo

doktor všeobecného lekárstva (”MUDr.”)

Univerzita

1.5.2004

Suomi/Finland

Lääketieteen lisensiaatin tutkinto/Medicine licentiatexamen

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Läkarexamen

Universitet eller högskola

Bevis om legitimation som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

1.1.1994

United Kingdom

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

20.12.1976

5.1.2   Erikoislääkärin koulutuksesta annettavat asiakirjat

| Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgie | Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste | Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique | 20.12.1976 |
| България | Свидетелство за призната специалност | Университет | 1.1.2007 |
| Česká republika | Diplom o specializaci | Ministerstvo zdravotnictví | 1.5.2004 |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge | Sundhedsstyrelsen | 20.12.1976 |
| Deutschland | Fachärztliche Anerkennung | Landesärztekammer | 20.12.1976 |
| Eesti | Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus
  Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal | Tartu Ülikool | 1.5.2004 |
| Ελλάδα | Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας | 1. | Περιφέρεια |

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Viiteajankohta

België/Belgique/Belgie

Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste

Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique

20.12.1976

България

Свидетелство за призната специалност

Университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o specializaci

Ministerstvo zdravotnictví

1.5.2004

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge

Sundhedsstyrelsen

20.12.1976

Deutschland

Fachärztliche Anerkennung

Landesärztekammer

20.12.1976

Eesti

Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal

Tartu Ülikool

1.5.2004

Ελλάδα

Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας

1.

Περιφέρεια

| 2. | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

2.

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| 3. | Νομαρχία |
| --- | --- |

3.

Νομαρχία

1.1.1981

España

Título de Especialista

Ministerio de Educación y Cultura

1.1.1986

France

| 1. | Certificat d'études spéciales de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

1.

Certificat d'études spéciales de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine

| 1. | Universités |
| --- | --- |

1.

Universités

20.12.1976

| 2. | Attestation de médecin spécialiste qualifié accompagnée du diplôme d'Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

2.

Attestation de médecin spécialiste qualifié accompagnée du diplôme d'Etat de docteur en médecine

| 2. | Conseil de l'Ordre des médecins |
| --- | --- |

2.

Conseil de l'Ordre des médecins

| 3. | Diplôme d'études spécialisées ou diplôme d'études spécialisées complémentaires qualifiant de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'études spécialisées ou diplôme d'études spécialisées complémentaires qualifiant de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine

| 3. | Universités |
| --- | --- |

3.

Universités

Hrvatska

Diploma o specijalističkom usavršavanju

Ministarstvo nadležno za zdravstvo

1.7.2013

Ireland

Certificate of Specialist doctor

Competent authority

20.12.1976

Italia

Diploma di medico specialista

Università

20.12.1976

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Ειδικότητας

Ιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

”Sertifikāts”–kompetentu iestāžu izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu specialitātē

Latvijas Ārstu biedrība

Latvijas Ārstniecības personu profesionālo organizāciju savienība

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo specialisto profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo specialisto profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004

Luxembourg

Certificat de médecin spécialiste

Ministre de la Santé publique

20.12.1976

Magyarország

Szakorvosi bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1.5.2004

Malta

Ċertifikat ta' Speċjalista Mediku

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1.5.2004

Nederland

Bewijs van inschrijving in een Specialistenregister

| — | Medische Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Medische Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der Geneeskunst

| — | Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie (SGRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie (SGRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

20.12.1976

Diploma geneeskundig specialist

| — | Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (4) |
| --- | --- |

—

Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (4)

Österreich

Facharztdiplom

Österreichische Ärztekammer

1.1.1994

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty

Centrum Egzaminów Medycznych

1.5.2004

Portugal

Titulo de especialista

Ordem dos Médicos

1.1.1986

România

Certificat de medic specialist

Ministerul Sănătăţii

1.1.2007

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1.5.2004

Slovensko

Diplom o špecializácii

| 1. | Slovenská zdravotnícka univerzita |
| --- | --- |

1.

Slovenská zdravotnícka univerzita

| 2. | Univerzita Komenského v Bratislave |
| --- | --- |

2.

Univerzita Komenského v Bratislave

| 3. | Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach |
| --- | --- |

3.

Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach

1.5.2004

Suomi/Finland

Erikoislääkärin tutkinto/Specialläkarexamen

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Bevis om specialkompetens som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Socialstyrelsen

1.1.1994

United Kingdom

Certificate of Completion of training

Postgraduate Medical Education and Training Board

20.12.1976

General Medical Council

1.4.2010

5.1.3   Lääketieteen erikoisalojen nimikkeet

| | Anestesiologia | Kirurgia |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Anesthésie-réanimation/Anesthesie-reanimatie | Chirurgie/Heelkunde |
| България | Анестезиология и интензивно лечение | Хирургия |
| Česká republika | Anesteziologie a intenzivní medicína | Chirurgie |
| Danmark | Anæstesiologi | Kirurgi |
| Deutschland | Anästhesiologie | (Allgemeine) Chirurgie |
| Eesti | Anestesioloogia | Üldkirurgia |
| Ελλάδα | Αναισθησιολογία | Χειρουργική |
| España | Anestesiología y Reanimación | Cirugía general y del aparato digestivo |
| France | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Hrvatska | Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina | Opća kirurgija |
| Ireland | Anaesthesia | General surgery |
| Italia | Anestesia, rianimazione e terapia intensiva | Chirurgia generale |
| Κύπρος | Αναισθησιολογία | Γενική Χειρουργική |
| Latvija | Anestezioloģija un reanimatoloģija | Ķirurģija |
| Lietuva | Anesteziologija reanimatologija | Chirurgija |
| Luxembourg | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Magyarország | Aneszteziológia és intenzív terápia | Sebészet |
| Malta | Anesteżija u Kura Intensiva | Kirurġija Ġenerali |
| Nederland | Anesthesiologie | Heelkunde |
| Österreich | Anästhesiologie und Intensivmedizin | — | Chirurgie |

Anestesiologia

Kirurgia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Anesthésie-réanimation/Anesthesie-reanimatie

Chirurgie/Heelkunde

България

Анестезиология и интензивно лечение

Хирургия

Česká republika

Anesteziologie a intenzivní medicína

Chirurgie

Danmark

Anæstesiologi

Kirurgi

Deutschland

Anästhesiologie

(Allgemeine) Chirurgie

Eesti

Anestesioloogia

Üldkirurgia

Ελλάδα

Αναισθησιολογία

Χειρουργική

España

Anestesiología y Reanimación

Cirugía general y del aparato digestivo

France

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Hrvatska

Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina

Opća kirurgija

Ireland

Anaesthesia

General surgery

Italia

Anestesia, rianimazione e terapia intensiva

Chirurgia generale

Κύπρος

Αναισθησιολογία

Γενική Χειρουργική

Latvija

Anestezioloģija un reanimatoloģija

Ķirurģija

Lietuva

Anesteziologija reanimatologija

Chirurgija

Luxembourg

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Magyarország

Aneszteziológia és intenzív terápia

Sebészet

Malta

Anesteżija u Kura Intensiva

Kirurġija Ġenerali

Nederland

Anesthesiologie

Heelkunde

Österreich

Anästhesiologie und Intensivmedizin

—

Chirurgie

| — | Allgemeinchirurgie und Viszeralchirurgie (5) |
| --- | --- |

—

Allgemeinchirurgie und Viszeralchirurgie (5)

Polska

Anestezjologia i intensywna terapia

Chirurgia ogólna

Portugal

Anestesiologia

Cirurgia geral

România

Anestezie şi terapie intensivă

Chirurgie generală

Slovenija

Anesteziologija, reanimatologija in perioperativna intenzivna medicina

Splošna kirurgija

Slovensko

Anestéziológia a intenzívna medicína

Chirurgia

Suomi/Finland

Anestesiologia ja tehohoito/Anestesiologi och intensivvård

Yleiskirurgia/Allmän kirurgi

Sverige

Anestesi och intensivvård

Kirurgi

United Kingdom

Anaesthetics

General surgery

| | Neurokirurgia | Naistentaudit ja synnytykset |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique/Gynaecologie – verloskunde |
| България | Неврохирургия | Акушерство и гинекология |
| Česká republika | Neurochirurgie | Gynekologie a porodnictví |
| Danmark | Neurokirurgi | Gynækologi og obstetrik |
| Deutschland | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Eesti | Neurokirurgia | Sünnitusabi ja günekoloogia |
| Ελλάδα | Νευροχειρουργική | Μαιευτική-Γυναικολογία |
| España | Neurocirugía | Obstetricia y ginecología |
| France | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Hrvatska | Neurokirurgija | Ginekologija i opstetricija |
| Ireland | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |
| Italia | Neurochirurgia | Ginecologia e ostetricia |
| Κύπρος | Νευροχειρουργική | Μαιευτική – Γυναικολογία |
| Latvija | Neiroķirurģija | Ginekoloģija un dzemdniecība |
| Lietuva | Neurochirurgija | Akušerija ginekologija |
| Luxembourg | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Magyarország | Idegsebészet | Szülészet-nőgyógyászat |
| Malta | Newrokirurġija | Ostetriċja u Ġinekoloġija |
| Nederland | Neurochirurgie | Obstetrie en Gynaecologie |
| Österreich | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Polska | Neurochirurgia | Położnictwo i ginekologia |
| Portugal | Neurocirurgia | Ginecologia e obstetricia |
| România | Neurochirurgie | Obstetrică-ginecologie |
| Slovenija | Nevrokirurgija | Ginekologija in porodništvo |
| Slovensko | Neurochirurgia | Gynekológia a pôrodníctvo |
| Suomi/Finland | Neurokirurgia/Neurokirurgi | Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar |
| Sverige | Neurokirurgi | Obstetrik och gynekologi |
| United Kingdom | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |

Neurokirurgia

Naistentaudit ja synnytykset

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique/Gynaecologie – verloskunde

България

Неврохирургия

Акушерство и гинекология

Česká republika

Neurochirurgie

Gynekologie a porodnictví

Danmark

Neurokirurgi

Gynækologi og obstetrik

Deutschland

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Eesti

Neurokirurgia

Sünnitusabi ja günekoloogia

Ελλάδα

Νευροχειρουργική

Μαιευτική-Γυναικολογία

España

Neurocirugía

Obstetricia y ginecología

France

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Hrvatska

Neurokirurgija

Ginekologija i opstetricija

Ireland

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

Italia

Neurochirurgia

Ginecologia e ostetricia

Κύπρος

Νευροχειρουργική

Μαιευτική – Γυναικολογία

Latvija

Neiroķirurģija

Ginekoloģija un dzemdniecība

Lietuva

Neurochirurgija

Akušerija ginekologija

Luxembourg

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Magyarország

Idegsebészet

Szülészet-nőgyógyászat

Malta

Newrokirurġija

Ostetriċja u Ġinekoloġija

Nederland

Neurochirurgie

Obstetrie en Gynaecologie

Österreich

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Polska

Neurochirurgia

Położnictwo i ginekologia

Portugal

Neurocirurgia

Ginecologia e obstetricia

România

Neurochirurgie

Obstetrică-ginecologie

Slovenija

Nevrokirurgija

Ginekologija in porodništvo

Slovensko

Neurochirurgia

Gynekológia a pôrodníctvo

Suomi/Finland

Neurokirurgia/Neurokirurgi

Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar

Sverige

Neurokirurgi

Obstetrik och gynekologi

United Kingdom

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

| | Sisätaudit | Silmätaudit |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Médecine interne/Inwendige geneeskunde | Ophtalmologie/Oftalmologie |
| България | Вътрешни болести | Очни болести |
| Česká republika | Vnitřní lékařství | Oftalmologie |
| Danmark | | Oftalmologi |
| Deutschland | Innere Medizin | Augenheilkunde |
| Eesti | Sisehaigused | Oftalmoloogia |
| Ελλάδα | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| España | Medicina interna | Oftalmología |
| France | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Hrvatska | Opća interna medicina | Oftalmologija i optometrija |
| Ireland | General (Internal) Medicine | Ophthalmic surgery
  Ophthalmology (6) |
| Italia | Medicina interna | Oftalmologia |
| Κύπρος | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| Latvija | Internā medicīna | Oftalmoloģija |
| Lietuva | Vidaus ligos | Oftalmologija |
| Luxembourg | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Magyarország | Belgyógyászat | Szemészet |
| Malta | Mediċina Interna | Oftalmoloġija |
| Nederland | Interne geneeskunde | Oogheelkunde |
| Österreich | Innere Medizin | Augenheilkunde und Optometrie |
| Polska | Choroby wewnętrzne | Okulistyka |
| Portugal | Medicina interna | Oftalmologia |
| România | Medicină internă | Oftalmologie |
| Slovenija | Interna medicina | Oftalmologija |
| Slovensko | Vnútorné lekárstvo | Oftalmológia |
| Suomi/Finland | Sisätaudit/Inre medicin | Silmätaudit/Ögonsjukdomar |
| Sverige | Internmedicine | Ögonsjukdomar (oftalmologi) |
| United Kingdom | General (internal) medicine | Ophthalmology |

Sisätaudit

Silmätaudit

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Médecine interne/Inwendige geneeskunde

Ophtalmologie/Oftalmologie

България

Вътрешни болести

Очни болести

Česká republika

Vnitřní lékařství

Oftalmologie

Danmark

Oftalmologi

Deutschland

Innere Medizin

Augenheilkunde

Eesti

Sisehaigused

Oftalmoloogia

Ελλάδα

Παθολογία

Οφθαλμολογία

España

Medicina interna

Oftalmología

France

Médecine interne

Ophtalmologie

Hrvatska

Opća interna medicina

Oftalmologija i optometrija

Ireland

General (Internal) Medicine

Ophthalmic surgery

Ophthalmology (6)

Italia

Medicina interna

Oftalmologia

Κύπρος

Παθολογία

Οφθαλμολογία

Latvija

Internā medicīna

Oftalmoloģija

Lietuva

Vidaus ligos

Oftalmologija

Luxembourg

Médecine interne

Ophtalmologie

Magyarország

Belgyógyászat

Szemészet

Malta

Mediċina Interna

Oftalmoloġija

Nederland

Interne geneeskunde

Oogheelkunde

Österreich

Innere Medizin

Augenheilkunde und Optometrie

Polska

Choroby wewnętrzne

Okulistyka

Portugal

Medicina interna

Oftalmologia

România

Medicină internă

Oftalmologie

Slovenija

Interna medicina

Oftalmologija

Slovensko

Vnútorné lekárstvo

Oftalmológia

Suomi/Finland

Sisätaudit/Inre medicin

Silmätaudit/Ögonsjukdomar

Sverige

Internmedicine

Ögonsjukdomar (oftalmologi)

United Kingdom

General (internal) medicine

Ophthalmology

| | Korva-, nenä- ja kurkkutaudit | Lastentaudit |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie | Pédiatrie/Pediatrie |
| България | Ушно-носно-гърлени болести | Педиатрия |
| Česká republika | Otorinolaryngologie | Dětské lékařství |
| Danmark | Oto-rhino-laryngologi | Pædiatri |
| Deutschland | Hals-Nasen-Ohrenheilkunde | Kinder- und Jugendmedizin |
| Eesti | Otorinolarüngoloogia | Pediaatria |
| Ελλάδα | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| España | Otorrinolaringología | Pediatría y sus áreas especificas |
| France | Oto-rhino-laryngologie et chirurgie cervico-faciale | Pédiatrie |
| Hrvatska | Otorinolaringologija | Pedijatrija |
| Ireland | Otolaryngology | Paediatrics |
| Italia | Otorinolaringoiatria | Pediatria |
| Κύπρος | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| Latvija | Otolaringoloģija | Pediatrija |
| Lietuva | Otorinolaringologija | Vaikų ligos |
| Luxembourg | Oto-rhino-laryngologie | Pédiatrie |
| Magyarország | Fül-orr-gégegyógyászat | Csecsemő- és gyermekgyógyászat |
| Malta | Otorinolaringoloġija | Pedjatrija |
| Nederland | Keel-, neus- en oorheelkunde | Kindergeneeskunde |
| Österreich | — | Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten |

Korva-, nenä- ja kurkkutaudit

Lastentaudit

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie

Pédiatrie/Pediatrie

България

Ушно-носно-гърлени болести

Педиатрия

Česká republika

Otorinolaryngologie

Dětské lékařství

Danmark

Oto-rhino-laryngologi

Pædiatri

Deutschland

Hals-Nasen-Ohrenheilkunde

Kinder- und Jugendmedizin

Eesti

Otorinolarüngoloogia

Pediaatria

Ελλάδα

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

España

Otorrinolaringología

Pediatría y sus áreas especificas

France

Oto-rhino-laryngologie et chirurgie cervico-faciale

Pédiatrie

Hrvatska

Otorinolaringologija

Pedijatrija

Ireland

Otolaryngology

Paediatrics

Italia

Otorinolaringoiatria

Pediatria

Κύπρος

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

Latvija

Otolaringoloģija

Pediatrija

Lietuva

Otorinolaringologija

Vaikų ligos

Luxembourg

Oto-rhino-laryngologie

Pédiatrie

Magyarország

Fül-orr-gégegyógyászat

Csecsemő- és gyermekgyógyászat

Malta

Otorinolaringoloġija

Pedjatrija

Nederland

Keel-, neus- en oorheelkunde

Kindergeneeskunde

Österreich

—

Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten

| — | Hals-, Nasen- und Ohrenheilkunde (7) |
| --- | --- |

—

Hals-, Nasen- und Ohrenheilkunde (7)

Kinder- und Jugendheilkunde

Polska

Otorynolaryngologia

Pediatria

Portugal

Otorrinolaringologia

Pediatria

România

Otorinolaringologie

Pediatrie

Slovenija

Otorinolaringológija

Pediatrija

Slovensko

Otorinolaryngológia

Pediatria

Suomi/Finland

Korva-, nenä- ja kurkkutaudit / Öron-, näs- och halssjukdomar

Lastentaudit/Barnsjukdomar

Sverige

Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhino-laryngologi)

Barn- och ungdomsmedicin

United Kingdom

Otolaryngology

Paediatrics

| | Keuhkosairaudet | Urologia |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Pneumologie | Urologie |
| България | Пневмология и фтизиатрия | Урология |
| Česká republika | Pneumologie a ftizeologie | Urologie |
| Danmark | Intern medicin: lungesygdomme | Urologi |
| Deutschland | — | Pneumologie |

Keuhkosairaudet

Urologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Pneumologie

Urologie

България

Пневмология и фтизиатрия

Урология

Česká republika

Pneumologie a ftizeologie

Urologie

Danmark

Intern medicin: lungesygdomme

Urologi

Deutschland

—

Pneumologie

| — | Innere Medizin und Pneumologie (8) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Pneumologie (8)

Urologie

Eesti

Pulmonoloogia

Uroloogia

Ελλάδα

Φυματιολογία- Πνευμοvολογία

Ουρολογία

España

Neumología

Urología

France

Pneumologie

Chirurgie urologique

Hrvatska

Pulmologija

Urologija

Ireland

Respiratory medicine

Urology

Italia

Malattie dell'apparato respiratorio

Urologia

Κύπρος

Πνευμονολογία – Φυματιολογία

Ουρολογία

Latvija

Ftiziopneimonoloģija

Uroloģija

Lietuva

Pulmonologija

Urologija

Luxembourg

Pneumologie

Urologie

Magyarország

Tüdőgyógyászat

Urológia

Malta

Mediċina Respiratorja

Uroloġija

Nederland

Longziekten en tuberculose

Urologie

Österreich

| — | Lungenkrankheiten |
| --- | --- |

—

Lungenkrankheiten

| — | Innere Medizin und Pneumologie (9) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Pneumologie (9)

Urologie

Polska

Choroby płuc

Urologia

Portugal

Pneumologia

Urologia

România

Pneumologie

Urologie

Slovenija

Pnevmologija

Urologija

Slovensko

Pneumológia a ftizeológia

Urológia

Suomi/Finland

Keuhkosairaudet ja allergologia/Lungsjukdomar och allergologi

Urologia/Urologi

Sverige

Lungsjukdomar (pneumologi)

Urologi

United Kingdom

Respiratory medicine

Urology

| | Ortopedia | Patologia |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde | Anatomie pathologique/Pathologische anatomie |
| България | Ортопедия и травматология | Обща и клинична патология |
| Česká republika | Ortopedie | Patologie |
| Danmark | Ortopædisk kirurgi | Patologisk anatomi og cytology |
| Deutschland | — | Orthopädie (und Unfallchirurgie) |

Ortopedia

Patologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde

Anatomie pathologique/Pathologische anatomie

България

Ортопедия и травматология

Обща и клинична патология

Česká republika

Ortopedie

Patologie

Danmark

Ortopædisk kirurgi

Patologisk anatomi og cytology

Deutschland

—

Orthopädie (und Unfallchirurgie)

| — | Orthopädie und Unfallchirurgie (10) |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Unfallchirurgie (10)

Pathologie

Eesti

Ortopeedia

Patoloogia

Ελλάδα

Ορθοπεδική

Παθολογική Ανατομική

España

Cirugía ortopédica y traumatología

Anatomía patológica

France

Chirurgie orthopédique et traumatologie

Anatomie et cytologie pathologiques

Hrvatska

Ortopedija i traumatologija

Patologija

Ireland

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

Italia

Ortopedia e traumatologia

Anatomia patologica

Κύπρος

Ορθοπεδική

Παθολογοανατομία – Ιστολογία

Latvija

Traumatoloģija un ortopēdija

Patoloģija

Lietuva

Ortopedija traumatologija

Patologija

Luxembourg

Orthopédie

Anatomie pathologique

Magyarország

Ortopédia és traumatológia

Patológia

Malta

Kirurġija Ortopedika

Istopatoloġija

Nederland

Orthopedie

Pathologie

Österreich

| — | Orthopädie und Orthopädische Chirurgie |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Orthopädische Chirurgie

| — | Orthopädie und Traumatologie (11) |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Traumatologie (11)

| — | Pathologie |
| --- | --- |

—

Pathologie

| — | Klinische Pathologie und Molekularpathologie (11) |
| --- | --- |

—

Klinische Pathologie und Molekularpathologie (11)

| — | Klinische Pathologie und Neuropathologie |
| --- | --- |

—

Klinische Pathologie und Neuropathologie

Polska

Ortopedia i traumatologia narządu ruchu

Patomorfologia

Portugal

Ortopedia

Anatomia patologica

România

Ortopedie şi traumatologie

Anatomie patologică

Slovenija

Ortopedska kirurgija, Travmatologija

Patologija

Slovensko

Ortopédia

Patologická anatómia

Suomi/Finland

Ortopedia ja traumatologia/Ortopedi och traumatologi

Patologia/Patologi

Sverige

Ortopedi

Klinisk patologi

United Kingdom

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

| | Neurologia | Psykiatria |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Neurologie | Psychiatrie, particulièrement de l'adulte/Psychiatrie, meer bepaald in de volwassenpsychiatrie |
| България | Нервни болести | Психиатрия |
| Česká republika | Neurologie | Psychiatrie |
| Danmark | Neurologi | Psykiatri |
| Deutschland | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapie |
| Eesti | Neuroloogia | Psühhiaatria |
| Ελλάδα | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| España | Neurología | Psiquiatría |
| France | Neurologie | Psychiatrie |
| Hrvatska | Neurologija | Psihijatrija |
| Ireland | Neurology | Psychiatry |
| Italia | Neurologia | Psichiatria |
| Κύπρος | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| Latvija | Neiroloģija | Psihiatrija |
| Lietuva | Neurologija | Psichiatrija |
| Luxembourg | Neurologie | Psychiatrie |
| Magyarország | Neurológia | Pszichiátria |
| Malta | Newroloġija | Psikjatrija |
| Nederland | Neurologie | Psychiatrie |
| Österreich | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapeutische Medizin |
| Polska | Neurologia | Psychiatria |
| Portugal | Neurologia | Psiquiatria |
| România | Neurologie | Psihiatrie |
| Slovenija | Nevrologija | Psihiatrija |
| Slovensko | Neurológia | Psychiatria |
| Suomi/Finland | Neurologia/Neurologi | Psykiatria/Psykiatri |
| Sverige | Neurologi | Psykiatri |
| United Kingdom | Neurology | General psychiatry |

Neurologia

Psykiatria

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Neurologie

Psychiatrie, particulièrement de l'adulte/Psychiatrie, meer bepaald in de volwassenpsychiatrie

България

Нервни болести

Психиатрия

Česká republika

Neurologie

Psychiatrie

Danmark

Neurologi

Psykiatri

Deutschland

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapie

Eesti

Neuroloogia

Psühhiaatria

Ελλάδα

Νευρολογία

Ψυχιατρική

España

Neurología

Psiquiatría

France

Neurologie

Psychiatrie

Hrvatska

Neurologija

Psihijatrija

Ireland

Neurology

Psychiatry

Italia

Neurologia

Psichiatria

Κύπρος

Νευρολογία

Ψυχιατρική

Latvija

Neiroloģija

Psihiatrija

Lietuva

Neurologija

Psichiatrija

Luxembourg

Neurologie

Psychiatrie

Magyarország

Neurológia

Pszichiátria

Malta

Newroloġija

Psikjatrija

Nederland

Neurologie

Psychiatrie

Österreich

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapeutische Medizin

Polska

Neurologia

Psychiatria

Portugal

Neurologia

Psiquiatria

România

Neurologie

Psihiatrie

Slovenija

Nevrologija

Psihiatrija

Slovensko

Neurológia

Psychiatria

Suomi/Finland

Neurologia/Neurologi

Psykiatria/Psykiatri

Sverige

Neurologi

Psykiatri

United Kingdom

Neurology

General psychiatry

| | Diagnostinen radiologia | Sädehoito |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Radiodiagnostic/Röntgendiagnose | Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie |
| България | Образна диагностика | Лъчелечение |
| Česká republika | Radiologie a zobrazovací metody | Radiační onkologie |
| Danmark | Radiologi | Klinisk Onkologi |
| Deutschland | (Diagnostische) Radiologie | Strahlentherapie |
| Eesti | Radioloogia | Onkoloogia |
| Ελλάδα | Ακτινοδιαγνωστική | Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία |
| España | Radiodiagnóstico | Oncología radioterápica |
| France | Radiodiagnostic et imagerie médicale | Oncologie option oncologie radiothérapique |
| Hrvatska | Klinička radiologija | Onkologija i radioterapija |
| Ireland | Radiology | Radiation oncology |
| Italia | Radiodiagnostica | Radioterapia |
| Κύπρος | Ακτινολογία | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία |
| Latvija | Diagnostiskā radioloģija | Terapeitiskā radioloģija |
| Lietuva | Radiologija | Onkologija radioterapija |
| Luxembourg | Radiodiagnostic | Radiothérapie |
| Magyarország | Radiológia | Sugárterápia |
| Malta | Radjoloġija | Onkoloġija u Radjoterapija |
| Nederland | Radiologie | Radiotherapie |
| Österreich | Radiologie | Strahlentherapie-Radioonkologie |
| Polska | Radiologia i diagnostyka obrazowa | Radioterapia onkologiczna |
| Portugal | Radiodiagnóstico | Radioterapia |
| România | Radiologie-imagistică medicală | Radioterapie |
| Slovenija | Radiologija | Radioterapija in onkologija |
| Slovensko | Rádiológia | Radiačná onkológia |
| Suomi/Finland | Radiologia/Radiologi | Syöpätaudit/Cancersjukdomar |
| Sverige | Medicinsk radiologi | Tumörsjukdomar (allmän onkologi) |
| United Kingdom | Clinical radiology | Clinical oncology |

Diagnostinen radiologia

Sädehoito

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Radiodiagnostic/Röntgendiagnose

Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie

България

Образна диагностика

Лъчелечение

Česká republika

Radiologie a zobrazovací metody

Radiační onkologie

Danmark

Radiologi

Klinisk Onkologi

Deutschland

(Diagnostische) Radiologie

Strahlentherapie

Eesti

Radioloogia

Onkoloogia

Ελλάδα

Ακτινοδιαγνωστική

Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία

España

Radiodiagnóstico

Oncología radioterápica

France

Radiodiagnostic et imagerie médicale

Oncologie option oncologie radiothérapique

Hrvatska

Klinička radiologija

Onkologija i radioterapija

Ireland

Radiology

Radiation oncology

Italia

Radiodiagnostica

Radioterapia

Κύπρος

Ακτινολογία

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Diagnostiskā radioloģija

Terapeitiskā radioloģija

Lietuva

Radiologija

Onkologija radioterapija

Luxembourg

Radiodiagnostic

Radiothérapie

Magyarország

Radiológia

Sugárterápia

Malta

Radjoloġija

Onkoloġija u Radjoterapija

Nederland

Radiologie

Radiotherapie

Österreich

Radiologie

Strahlentherapie-Radioonkologie

Polska

Radiologia i diagnostyka obrazowa

Radioterapia onkologiczna

Portugal

Radiodiagnóstico

Radioterapia

România

Radiologie-imagistică medicală

Radioterapie

Slovenija

Radiologija

Radioterapija in onkologija

Slovensko

Rádiológia

Radiačná onkológia

Suomi/Finland

Radiologia/Radiologi

Syöpätaudit/Cancersjukdomar

Sverige

Medicinsk radiologi

Tumörsjukdomar (allmän onkologi)

United Kingdom

Clinical radiology

Clinical oncology

| | Plastiikkakirurgia | Kliininen biologia |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde | Biologie clinique/Klinische biologie |
| България | Пластично-възстановителна и естетична хирургия | Клинична лаборатория |
| Česká republika | Plastická chirurgie | |
| Danmark | Plastikkirurgi | |
| Deutschland | — | Plastische (und Ästhetische) Chirurgie |

Plastiikkakirurgia

Kliininen biologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde

Biologie clinique/Klinische biologie

България

Пластично-възстановителна и естетична хирургия

Клинична лаборатория

Česká republika

Plastická chirurgie

Danmark

Plastikkirurgi

Deutschland

—

Plastische (und Ästhetische) Chirurgie

| — | Plastische und Ästhetische Chirurgie (12) |
| --- | --- |

—

Plastische und Ästhetische Chirurgie (12)

Laboratoriumsmedizin (13)

Eesti

Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia

Laborimeditsiin

Ελλάδα

Πλαστική Χειρουργική

España

Cirugía plástica, estética y reparadora

Análisis clínicos

France

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique

Biologie médicale

Hrvatska

Plastična, rekonstrukcijska i estetska kirurgija

Ireland

Plastic, reconstructive and aesthetic surgery

Italia

Chirurgia plastica, ricostruttiva ed estetica

Patologia clinica

Κύπρος

Πλαστική Χειρουργική

Latvija

Plastiskā ķirurģija

Lietuva

Plastinė ir rekonstrukcinė chirurgija

Laboratorinė medicina

Luxembourg

Chirurgie plastique

Biologie clinique

Magyarország

Plasztikai (égési) sebészet

Orvosi laboratóriumi diagnosztika

Malta

Kirurġija Plastika

Nederland

Plastische chirurgie

Österreich

Plastische, Ästhetische und Rekonstruktive Chirurgie

Plastische, Rekonstruktive und Ästhetische Chirurgie (14)

Medizinische Biologie

Polska

Chirurgia plastyczna

Diagnostyka laboratoryjna

Portugal

Cirurgia plástica, estética e reconstrutiva

Patologia clínica

România

Chirurgie plastică, estetică şi microchirurgie reconstructivă

Medicină de laborator

Slovenija

Plastična, rekonstrukcijska in estetska kirurgija

Slovensko

Plastická chirurgia

Laboratórna medicína

Suomi/Finland

Plastiikkakirurgia/Plastikkirurgi

Sverige

Plastikkirurgi

United Kingdom

Plastic surgery

| | Kliininen mikrobiologia | Kliininen kemia |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Микробиология | Биохимия |
| Česká republika | Lékařská mikrobiologie | Klinická biochemie |
| Danmark | Klinisk mikrobiologi | Klinisk biokemi |
| Deutschland | — | Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie |

Kliininen mikrobiologia

Kliininen kemia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

България

Микробиология

Биохимия

Česká republika

Lékařská mikrobiologie

Klinická biochemie

Danmark

Klinisk mikrobiologi

Klinisk biokemi

Deutschland

—

Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie

| — | Mikrobiologie, Virologie und Infektionsepidemiologie (17) |
| --- | --- |

—

Mikrobiologie, Virologie und Infektionsepidemiologie (17)

Laboratoriumsmedizin (15)

Eesti

Ελλάδα

| — | Ιατρική Βιοπαθολογία |
| --- | --- |

—

Ιατρική Βιοπαθολογία

| — | Μικροβιολογία |
| --- | --- |

—

Μικροβιολογία

España

Microbiología y parasitología

Bioquímica clínica

France

Hrvatska

Klinička mikrobiologija

Ireland

Microbiology

Chemical pathology

Italia

Microbiologia e virologia

Biochimica clinica

Κύπρος

Μικροβιολογία

Latvija

Mikrobioloģija

Lietuva

Luxembourg

Microbiologie

Chimie biologique

Magyarország

Orvosi mikrobiológia

Malta

Mikrobijoloġija

Patoloġija Kimika

Nederland

Medische microbiologie

Klinische chemie (16)

Österreich

| — | Hygiene und Mikrobiologie |
| --- | --- |

—

Hygiene und Mikrobiologie

| — | Klinische Mikrobiologie und Hygiene (18) |
| --- | --- |

—

Klinische Mikrobiologie und Hygiene (18)

| — | Klinische Mikrobiologie und Virologie (18) |
| --- | --- |

—

Klinische Mikrobiologie und Virologie (18)

Medizinische und Chemische Labordiagnostik

Polska

Mikrobiologia lekarska

Portugal

România

Slovenija

Klinična mikrobiologija

Medicinska biokemija

Slovensko

Klinická mikrobiológia

Klinická biochémia

Suomi/Finland

Kliininen mikrobiologia/Klinisk mikrobiologi

Kliininen kemia/Klinisk kemi

Sverige

Klinisk bakteriologi

Klinisk kemi

United Kingdom

Medical microbiology and virology

Chemical pathology

| | Immunologia | Sydän-ja rintaelinkirurgia |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (19) |
| България | Клинична имунология | Гръдна хирургия Кардиохирургия |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Hrudní chirurgie |
| Danmark | Klinisk immunologi | Thoraxkirurgi |
| Deutschland | | Thoraxchirurgie |
| Eesti | | Torakaalkirurgia |
| Ελλάδα | | Χειρουργική Θώρακος |
| España | Inmunología | — | Cirugía torácica |

Immunologia

Sydän-ja rintaelinkirurgia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (19)

България

Клинична имунология

Гръдна хирургия Кардиохирургия

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Hrudní chirurgie

Danmark

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi

Deutschland

Thoraxchirurgie

Eesti

Torakaalkirurgia

Ελλάδα

Χειρουργική Θώρακος

España

Inmunología

—

Cirugía torácica

| — | Cirugía cardiovascular |
| --- | --- |

—

Cirugía cardiovascular

France

Chirurgie thoracique et cardiovasculaire

Hrvatska

Alergologija i klinička imunologija

Ireland

Immunology (clinical and laboratory)

Cardiothoracic surgery

Italia

| — | Chirurgia toracica |
| --- | --- |

—

Chirurgia toracica

| — | Cardiochirurgia |
| --- | --- |

—

Cardiochirurgia

Κύπρος

Ανοσολογία

Χειρουργική Θώρακος

Latvija

Imunoloģija

Torakālā ķirurģija

Lietuva

Krūtinės chirurgija

Luxembourg

Immunologie

Chirurgie thoracique

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Mellkassebészet

Malta

Immunoloġija

Kirurġija Kardjo-Toraċika

Nederland

Cardio-thoracale chirurgie

Österreich

| — | Immunologie |
| --- | --- |

—

Immunologie

| — | Klinische Immunologie (20) |
| --- | --- |

—

Klinische Immunologie (20)

Thoraxchirurgie

Polska

Immunologia kliniczna

Chirurgia klatki piersiowej

Portugal

Cirurgia cardiotorácica

România

Chirurgie toracică

Slovenija

Torakalna kirurgija

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Hrudníková chirurgia

Suomi/Finland

Sydän-ja rintaelinkirurgia/Hjärt- och thoraxkirurgi

Sverige

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi

United Kingdom

Immunology

Cardo-thoracic surgery

| | Lastenkirurgia | Verisuonikirurgia |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (21) |
| България | Детска хирургия | Съдова хирургия |
| Česká republika | Dětská chirurgie | Cévní chirurgie |
| Danmark | | Karkirurgi |
| Deutschland | Kinderchirurgie | Gefäßchirurgie |
| Eesti | Lastekirurgia | Kardiovaskulaarkirurgia |
| Ελλάδα | Χειρουργική Παίδων | Αγγειοχειρουργική |
| España | Cirugía pediátrica | Angiología y cirugía vascular |
| France | Chirurgie infantile | Chirurgie vasculaire |
| Hrvatska | Dječja kirurgija | Vaskularna kirurgija |
| Ireland | Paediatric surgery | |
| Italia | Chirurgia pediatrica | Chirurgia vascolare |
| Κύπρος | Χειρουργική Παίδων | Χειρουργική Αγγείων |
| Latvija | Bērnu ķirurģija | Asinsvadu ķirurģija |
| Lietuva | Vaikų chirurgija | Kraujagyslių chirurgija |
| Luxembourg | Chirurgie pédiatrique | Chirurgie vasculaire |
| Magyarország | Gyermeksebészet | Érsebészet |
| Malta | Kirurgija Pedjatrika | Kirurġija Vaskolari |
| Nederland | | |
| Österreich | Kinder- und Jugendchirurgie | Allgemeinchirurgie und Gefäßchirurgie |
| Polska | Chirurgia dziecięca | Chirurgia naczyniowa |
| Portugal | Cirurgia pediátrica | Angologia/Cirurgia vascular |
| România | Chirurgie pediatrică | Chirurgie vasculară |
| Slovenija | | Kardiovaskularna kirurgija |
| Slovensko | Detská chirurgia | Cievna chirurgia |
| Suomi/Finland | Lastenkirurgia/Barnkirurgi | Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi |
| Sverige | Barn- och ungdomskirurgi | |
| United Kingdom | Paediatric surgery | Vascular surgery |

Lastenkirurgia

Verisuonikirurgia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (21)

България

Детска хирургия

Съдова хирургия

Česká republika

Dětská chirurgie

Cévní chirurgie

Danmark

Karkirurgi

Deutschland

Kinderchirurgie

Gefäßchirurgie

Eesti

Lastekirurgia

Kardiovaskulaarkirurgia

Ελλάδα

Χειρουργική Παίδων

Αγγειοχειρουργική

España

Cirugía pediátrica

Angiología y cirugía vascular

France

Chirurgie infantile

Chirurgie vasculaire

Hrvatska

Dječja kirurgija

Vaskularna kirurgija

Ireland

Paediatric surgery

Italia

Chirurgia pediatrica

Chirurgia vascolare

Κύπρος

Χειρουργική Παίδων

Χειρουργική Αγγείων

Latvija

Bērnu ķirurģija

Asinsvadu ķirurģija

Lietuva

Vaikų chirurgija

Kraujagyslių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie pédiatrique

Chirurgie vasculaire

Magyarország

Gyermeksebészet

Érsebészet

Malta

Kirurgija Pedjatrika

Kirurġija Vaskolari

Nederland

Österreich

Kinder- und Jugendchirurgie

Allgemeinchirurgie und Gefäßchirurgie

Polska

Chirurgia dziecięca

Chirurgia naczyniowa

Portugal

Cirurgia pediátrica

Angologia/Cirurgia vascular

România

Chirurgie pediatrică

Chirurgie vasculară

Slovenija

Kardiovaskularna kirurgija

Slovensko

Detská chirurgia

Cievna chirurgia

Suomi/Finland

Lastenkirurgia/Barnkirurgi

Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi

Sverige

Barn- och ungdomskirurgi

United Kingdom

Paediatric surgery

Vascular surgery

| | Kardiologia | Gastroenterologia |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Cardiologie | Gastro-entérologie/Gastro-enterologie |
| България | Кардиология | Гастроентерология (22) |
| Česká republika | Kardiologie | Gastroenterologie |
| Danmark | Intern medicin: kardiologi | Intern medicin: gastroenterology og hepatologi |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie |

Kardiologia

Gastroenterologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Cardiologie

Gastro-entérologie/Gastro-enterologie

България

Кардиология

Гастроентерология (22)

Česká republika

Kardiologie

Gastroenterologie

Danmark

Intern medicin: kardiologi

Intern medicin: gastroenterology og hepatologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie

| — | Innere Medizin und Kardiologie (23) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Kardiologie (23)

| — | Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie

| — | Innere Medizin und Gastroenterologie (23) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Gastroenterologie (23)

Eesti

Kardioloogia

Gastroenteroloogia

Ελλάδα

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

España

Cardiología

Aparato digestivo

France

Cardiologie et maladies vasculaires

Gastro-entérologie et hépatologie

Hrvatska

Kardiologija

Gastroenterologija

Ireland

Cardiology

Gastro-enterology

Italia

Malattie dell'apparato cardiovascolare

Gastroenterologia

Κύπρος

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

Latvija

Kardioloģija

Gastroenteroloģija

Lietuva

Kardiologija

Gastroenterologija

Luxembourg

Cardiologie et angiologie

Gastro-enterologie

Magyarország

Kardiológia

Gasztroenterológia

Malta

Kardjoloġija

Gastroenteroloġija

Nederland

Cardiologie

Maag-darm-leverziekten

Österreich

Innere Medizin und Kardiologie

Innere Medizin und Gastroenterologie und Hepatologie

Polska

Kardiologia

Gastrenterologia

Portugal

Cardiologia

Gastrenterologia

România

Cardiologie

Gastroenterologie

Slovenija

Kardiologija in vaskularna medicina

Gastroenterologija

Slovensko

Kardiológia

Gastroenterológia

Suomi/Finland

Kardiologia/Kardiologi

Gastroenterologia/Gastroenterologi

Sverige

Kardiologi

Medicinsk gastroenterologi och hepatologi

United Kingdom

Cardiology

Gastroenterology

| | Reumatologia | Kliininen hematologia |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Rhumathologie/reumatologie | |
| България | Ревматология | Клинична хематология |
| Česká republika | Revmatologie | Hematologie a transfúzní lékařství |
| Danmark | Intern medicin: reumatologi | Intern medicin: hæmatologi |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie |

Reumatologia

Kliininen hematologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Rhumathologie/reumatologie

България

Ревматология

Клинична хематология

Česká republika

Revmatologie

Hematologie a transfúzní lékařství

Danmark

Intern medicin: reumatologi

Intern medicin: hæmatologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie

| — | Innere Medizin und Rheumatologie (24) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Rheumatologie (24)

| — | Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie

| — | Innere Medizin und Hämatologie und Onkologie (24) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Hämatologie und Onkologie (24)

Eesti

Reumatoloogia

Hematoloogia

Ελλάδα

Ρευματολογία

Αιματολογία

España

Reumatología

Hematología y hemoterapia

France

Rhumatologie

Hrvatska

Reumatologija

Hematologija

Ireland

Rheumatology

Haematology (clinical and laboratory)

Italia

Reumatologia

Ematologia

Κύπρος

Ρευματολογία

Αιματολογία

Latvija

Reimatoloģija

Hematoloģija

Lietuva

Reumatologija

Hematologija

Luxembourg

Rhumatologie

Hématologie

Magyarország

Reumatológia

Hematológia

Malta

Rewmatoloġija

Ematoloġija

Nederland

Reumatologie

Österreich

Innere Medizin und Rheumatologie

Innere Medizin und Hämatologie und internistische Onkologie

Polska

Reumatologia

Hematologia

Portugal

Reumatologia

Imuno-hemoterapia

România

Reumatologie

Hematologie

Slovenija

Revmatologija

Hematologija

Slovensko

Reumatológia

Hematológia a transfúziológia

Suomi/Finland

Reumatologia/Reumatologi

Kliininen hematologia/Klinisk hematologi

Sverige

Reumatologi

Hematologi

United Kingdom

Rheumatology

Haematology

| | Endokrinologia | Fysiatria |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie |
| България | Ендокринология и болести на обмяната | Физикална и рехабилитационна медицина |
| Česká republika | Diabelotologie a endokrinologie | Rehabilitační a fyzikální medicína |
| Danmark | Intern medicin: endokrinologi | |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie |

Endokrinologia

Fysiatria

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie

България

Ендокринология и болести на обмяната

Физикална и рехабилитационна медицина

Česká republika

Diabelotologie a endokrinologie

Rehabilitační a fyzikální medicína

Danmark

Intern medicin: endokrinologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie

| — | Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie (25) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie (25)

Physikalische und Rehabilitative Medizin

Eesti

Endokrinoloogia

Taastusravi ja füsiaatria

Ελλάδα

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

España

Endocrinología y nutrición

Medicina física y rehabilitación

France

Endocrinologie – diabète – maladies métaboliques

Médecine physique et de réadaptation

Hrvatska

Endokrinologija i dijabetologija

Fizikalna medicina i rehabilitacija

Ireland

Endocrinology and diabetes mellitus

Italia

Endocrinologia e malattie del ricambio

Medicina fisica e riabilitazione

Κύπρος

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

Latvija

Endokrinoloģija

Rehabilitoloģija Fiziskā rehabilitācija

Fizikālā medicīna

Lietuva

Endokrinologija

Fizinė medicina ir reabilitacija

Luxembourg

Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition

Rééducation et réadaptation fonctionnelles

Magyarország

Endokrinológia

Fizikális medicina és rehabilitációs orvoslás

Malta

Endokrinoloġija u Dijabete

Nederland

Revalidatiegeneeskunde

Österreich

Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie

Physikalische Medizin und Allgemeine Rehabilitation

Polska

Endokrynologia

Rehabilitacja medyczna

Portugal

Endocrinologia/Nutrição

Medicina física e de reabilitação

România

Endocrinologie

Reabilitare Medicală

Slovenija

Fizikalna in rehabilitacijska medicina

Slovensko

Endokrinológia

Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia

Suomi/Finland

Endokrinologia/Endokrinologi

Fysiatria/Fysiatri

Sverige

Endokrina sjukdomar

Rehabiliteringsmedicin

United Kingdom

Endocrinology and diabetes mellitus

| | Neuropsykiatria | Iho- ja sukupuolitaudit |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Neuropsychiatrie (26) | Dermato-vénéréologie/Dermato-venereologie |
| България | | Кожни и венерически болести |
| Česká republika | | Dermatovenerologie |
| Danmark | | Dermato-venerologi |
| Deutschland | Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie) | Haut – und Geschlechtskrankheiten |
| Eesti | | Dermatoveneroloogia |
| Ελλάδα | Νευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| España | | Dermatología médico-quirúrgica y venereología |
| France | Neuropsychiatrie (27) | Dermatologie et vénéréologie |
| Hrvatska | | Dermatologija i venerologija |
| Ireland | | |
| Italia | Neuropsichiatria (28) | Dermatologia e venerologia |
| Κύπρος | Νευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| Latvija | | Dermatoloģija un veneroloģija |
| Lietuva | | Dermatovenerologija |
| Luxembourg | Neuropsychiatrie (29) | Dermato-vénéréologie |
| Magyarország | | Bőrgyógyászat |
| Malta | | Dermato-venerejoloġija |
| Nederland | Zenuw – en zielsziekten (30) | Dermatologie en venerologie |
| Österreich | Neurologie und Psychiatrie (31) | Haut- und Geschlechtskrankheiten |
| Polska | | Dermatologia i wenerologia |
| Portugal | | Dermatovenereologia |
| România | | Dermatovenerologie |
| Slovenija | | Dermatovenerologija |
| Slovensko | Neuropsychiatria | Dermatovenerológia |
| Suomi/Finland | | Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi |
| Sverige | | Hud- och könssjukdomar |
| United Kingdom | | |

Neuropsykiatria

Iho- ja sukupuolitaudit

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Neuropsychiatrie (26)

Dermato-vénéréologie/Dermato-venereologie

България

Кожни и венерически болести

Česká republika

Dermatovenerologie

Danmark

Dermato-venerologi

Deutschland

Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie)

Haut – und Geschlechtskrankheiten

Eesti

Dermatoveneroloogia

Ελλάδα

Νευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

España

Dermatología médico-quirúrgica y venereología

France

Neuropsychiatrie (27)

Dermatologie et vénéréologie

Hrvatska

Dermatologija i venerologija

Ireland

Italia

Neuropsichiatria (28)

Dermatologia e venerologia

Κύπρος

Νευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

Latvija

Dermatoloģija un veneroloģija

Lietuva

Dermatovenerologija

Luxembourg

Neuropsychiatrie (29)

Dermato-vénéréologie

Magyarország

Bőrgyógyászat

Malta

Dermato-venerejoloġija

Nederland

Zenuw – en zielsziekten (30)

Dermatologie en venerologie

Österreich

Neurologie und Psychiatrie (31)

Haut- und Geschlechtskrankheiten

Polska

Dermatologia i wenerologia

Portugal

Dermatovenereologia

România

Dermatovenerologie

Slovenija

Dermatovenerologija

Slovensko

Neuropsychiatria

Dermatovenerológia

Suomi/Finland

Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi

Sverige

Hud- och könssjukdomar

United Kingdom

| | Radiologia | Lastenpsykiatria |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | | Psychiatrie, particulièrement en psychiatrie infanto-juvénile/Psychiatrie, meer bepaald in de kinder- en jeugdpsychiatrie |
| България | Радиобиология | Детска психиатрия |
| Česká republika | | Dětská a dorostová psychiatrie |
| Danmark | | Børne- og ungdomspsykiatri |
| Deutschland | Radiologie | Kinder – und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | Ακτινολογία – Ραδιολογία | Παιδοψυχιατρική |
| España | Electroradiología (32) | |
| France | Electro-radiologie (33) | Pédopsychiatrie (38) |
| Hrvatska | Klinička radiologija | Dječja i adolescentna psihijatrija |
| Ireland | | Child and adolescent psychiatry |
| Italia | Radiologia (34) | Neuropsichiatria infantile |
| Κύπρος | | Παιδοψυχιατρική |
| Latvija | | Bērnu psihiatrija |
| Lietuva | | Vaikų ir paauglių psichiatrija |
| Luxembourg | Électroradiologie (35) | Psychiatrie infantile |
| Magyarország | Radiológia | Gyermek- és ifjúsági pszichiátria |
| Malta | | |
| Nederland | Radiologie (36) | |
| Österreich | Radiologie (37) | — | Kinder- und Jugendpsychiatrie |

Radiologia

Lastenpsykiatria

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Psychiatrie, particulièrement en psychiatrie infanto-juvénile/Psychiatrie, meer bepaald in de kinder- en jeugdpsychiatrie

България

Радиобиология

Детска психиатрия

Česká republika

Dětská a dorostová psychiatrie

Danmark

Børne- og ungdomspsykiatri

Deutschland

Radiologie

Kinder – und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie

Eesti

Ελλάδα

Ακτινολογία – Ραδιολογία

Παιδοψυχιατρική

España

Electroradiología (32)

France

Electro-radiologie (33)

Pédopsychiatrie (38)

Hrvatska

Klinička radiologija

Dječja i adolescentna psihijatrija

Ireland

Child and adolescent psychiatry

Italia

Radiologia (34)

Neuropsichiatria infantile

Κύπρος

Παιδοψυχιατρική

Latvija

Bērnu psihiatrija

Lietuva

Vaikų ir paauglių psichiatrija

Luxembourg

Électroradiologie (35)

Psychiatrie infantile

Magyarország

Radiológia

Gyermek- és ifjúsági pszichiátria

Malta

Nederland

Radiologie (36)

Österreich

Radiologie (37)

—

Kinder- und Jugendpsychiatrie

| — | Kinder- und Jugendpsychiatrie und Psychotherapeutische Medizin (39) |
| --- | --- |

—

Kinder- und Jugendpsychiatrie und Psychotherapeutische Medizin (39)

Polska

Psychiatria dzieci i młodzieży

Portugal

Radiologia

Psiquiatria da infância e da adolescência

România

Psihiatrie pediatrică

Slovenija

Radiologija

Otroška in mladostniška psihiatrija

Slovensko

Detská psychiatria

Suomi/Finland

Lastenpsykiatria/Barnpsykiatri

Sverige

Barn- och ungdomspsykiatri

United Kingdom

Child and adolescent psychiatry

| | Geriatria | Nefrologia |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Gériatrie/Geriatrie | |
| България | Гериатрична медицина | Нефрология |
| Česká republika | Geriatrie | Nefrologie |
| Danmark | Intern medicin: geriatri | Intern medicin: nefrologi |
| Deutschland | | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie |

Geriatria

Nefrologia

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Gériatrie/Geriatrie

България

Гериатрична медицина

Нефрология

Česká republika

Geriatrie

Nefrologie

Danmark

Intern medicin: geriatri

Intern medicin: nefrologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie

| — | Innere Medizin und Nephrologie (40) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Nephrologie (40)

Eesti

Nefroloogia

Ελλάδα

Νεφρολογία

España

Geriatría

Nefrología

France

Néphrologie

Hrvatska

Nefrologija

Ireland

Geriatric medicine

Nephrology

Italia

Geriatria

Nefrologia

Κύπρος

Γηριατρική

Νεφρολογία

Latvija

Nefroloģija

Lietuva

Geriatrija

Nefrologija

Luxembourg

Gériatrie

Néphrologie

Magyarország

Geriátria

Nefrológia

Malta

Ġerjatrija

Nefroloġija

Nederland

Klinische geriatrie

Österreich

Innere Medizin und Nephrologie

Polska

Geriatria

Nefrologia

Portugal

Nefrologia

România

Geriatrie şi gerontologie

Nefrologie

Slovenija

Nefrologija

Slovensko

Geriatria

Nefrológia

Suomi/Finland

Geriatria/Geriatri

Nefrologia/Nefrologi

Sverige

Geriatrik

Medicinska njursjukdomar (nefrologi)

United Kingdom

Geriatric medicine

Renal medicine

| | Infektiosairaudet | Terveydenhuolto |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Инфекциозни болести | Социална медицина и здравен мениджмънт комунална хигиена |
| Česká republika | Infekční lékařství | Hygiena a epidemiologie |
| Danmark | Intern medicin: infektionsmedicin | Samfundsmedicin |
| Deutschland | | Öffentliches Gesundheitswesen |
| Eesti | Infektsioonhaigused | |
| Ελλάδα | | Κοινωνική Iατρική |
| España | | Medicina preventiva y salud pública |
| France | | Santé publique et médecine sociale |
| Hrvatska | Infektologija | Javnozdravstvena medicina |
| Ireland | Infectious diseases | Public health medicine |
| Italia | Malattie infettive | Igiene e medicina preventiva |
| Κύπρος | Λοιμώδη Νοσήματα | — | Υγειονολογία |

Infektiosairaudet

Terveydenhuolto

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

България

Инфекциозни болести

Социална медицина и здравен мениджмънт комунална хигиена

Česká republika

Infekční lékařství

Hygiena a epidemiologie

Danmark

Intern medicin: infektionsmedicin

Samfundsmedicin

Deutschland

Öffentliches Gesundheitswesen

Eesti

Infektsioonhaigused

Ελλάδα

Κοινωνική Iατρική

España

Medicina preventiva y salud pública

France

Santé publique et médecine sociale

Hrvatska

Infektologija

Javnozdravstvena medicina

Ireland

Infectious diseases

Public health medicine

Italia

Malattie infettive

Igiene e medicina preventiva

Κύπρος

Λοιμώδη Νοσήματα

—

Υγειονολογία

| — | Κοινοτική Ιατρική |
| --- | --- |

—

Κοινοτική Ιατρική

Latvija

Infektoloģija

Lietuva

Infektologija

Luxembourg

Maladies contagieuses

Santé publique

Magyarország

Infektológia

Megelőző orvostan és népegészségtan

Malta

Mard Infettiv

Saħħa Pubblika

Nederland

Maatschappij en gezondheid

Österreich

Innere Medizin und Infektiologie

| — | Sozialmedizin |
| --- | --- |

—

Sozialmedizin

| — | Public Health (41) |
| --- | --- |

—

Public Health (41)

Polska

Choroby zakaźne

Zdrowie publiczne, epidemiologia

Portugal

Doenças infecciosas

Saúde pública

România

Boli infecţioase

Sănătate publică şi management

Slovenija

Infektologija

Javno zdravje

Slovensko

Infektológia

Verejné zdravotníctvo

Suomi/Finland

Infektiosairaudet/Infektionssjukdomar

Terveydenhuolto/Hälsovård

Sverige

Infektionssjukdomar

Socialmedicin

United Kingdom

Infectious diseases

Public health medicine

| | Kliininen farmakologia | Työterveyshuolto |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde |
| България | Клинична фармакология и терапия Фармакология | Трудова медицина |
| Česká republika | Klinická farmakologie | Pracovní lékařství |
| Danmark | Klinisk farmakologi | Arbejdsmedicin |
| Deutschland | Pharmakologie und Toxikologie | Arbeitsmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | | Ιατρική thς Εργασίας |
| España | Farmacología clínica | Medicina del trabajo |
| France | | Médecine du travail |
| Hrvatska | Klinička farmakologija s toksikologijom | Medicina rada i športa |
| Ireland | Clinical pharmacology and therapeutics | Occupational medicine |
| Italia | Farmacologia | Medicina del lavoro |
| Κύπρος | | Ιατρική της Εργασίας |
| Latvija | | Arodslimības |
| Lietuva | | Darbo medicina |
| Luxembourg | | Médecine du travail |
| Magyarország | Klinikai farmakológia | Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan) |
| Malta | Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika | Mediċina Okkupazzjonali |
| Nederland | | — | Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde |

Kliininen farmakologia

Työterveyshuolto

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde

България

Клинична фармакология и терапия Фармакология

Трудова медицина

Česká republika

Klinická farmakologie

Pracovní lékařství

Danmark

Klinisk farmakologi

Arbejdsmedicin

Deutschland

Pharmakologie und Toxikologie

Arbeitsmedizin

Eesti

Ελλάδα

Ιατρική thς Εργασίας

España

Farmacología clínica

Medicina del trabajo

France

Médecine du travail

Hrvatska

Klinička farmakologija s toksikologijom

Medicina rada i športa

Ireland

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

Italia

Farmacologia

Medicina del lavoro

Κύπρος

Ιατρική της Εργασίας

Latvija

Arodslimības

Lietuva

Darbo medicina

Luxembourg

Médecine du travail

Magyarország

Klinikai farmakológia

Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan)

Malta

Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika

Mediċina Okkupazzjonali

Nederland

—

Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde

| — | Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde |
| --- | --- |

—

Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde

Österreich

Pharmakologie und Toxikologie

| — | Arbeitsmedizin |
| --- | --- |

—

Arbeitsmedizin

| — | Arbeitsmedizin und angewandte Physiologie (42) |
| --- | --- |

—

Arbeitsmedizin und angewandte Physiologie (42)

Polska

Farmakologia kliniczna

Medycyna pracy

Portugal

Medicina do trabalho

România

Farmacologie clinică

Medicina muncii

Slovenija

Medicina dela, prometa in športa

Slovensko

Klinická farmakológia

Pracovné lekárstvo

Suomi/Finland

Kliininen farmakologia ja lääkehoito/Klinisk farmakologi och läkemedelsbehandling

Työterveyshuolto/Företagshälsovård

Sverige

Klinisk farmakologi

Yrkes- och miljömedicin

United Kingdom

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

| | Allergologia | Isotooppilääketiede |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde |
| България | Клинична алергология | Нуклеарна медицина |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Nukleární medicína |
| Danmark | | Klinisk fysiologi og nuklearmedicin |
| Deutschland | | Nuklearmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| España | Alergología | Medicina nuclear |
| France | | Médecine nucléaire |
| Hrvatska | Alergologija i klinička imunologija | Nuklearna medicina |
| Ireland | | |
| Italia | Allergologia ed immunologia clinica | Medicina nucleare |
| Κύπρος | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| Latvija | Alergoloģija | |
| Lietuva | Alergologija ir klinikinė imunologija | |
| Luxembourg | | Médecine nucléaire |
| Magyarország | Allergológia és klinikai immunológia | Nukleáris medicina |
| Malta | | Mediċina Nukleari |
| Nederland | Allergologie (43) | Nucleaire geneeskunde |
| Österreich | | Nuklearmedizin |
| Polska | Alergologia | Medycyna nuklearna |
| Portugal | Imuno-alergologia | Medicina nuclear |
| România | Alergologie şi imunologie clinică | Medicină nucleară |
| Slovenija | | Nuklearna medicina |
| Slovensko | Klinická imunológia a alergológia | Nukleárna medicína |
| Suomi/Finland | | Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin |
| Sverige | Allergisjukdomar | Nukleärmedicin |
| United Kingdom | | Nuclear medicine |

Allergologia

Isotooppilääketiede

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde

България

Клинична алергология

Нуклеарна медицина

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Nukleární medicína

Danmark

Klinisk fysiologi og nuklearmedicin

Deutschland

Nuklearmedizin

Eesti

Ελλάδα

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

España

Alergología

Medicina nuclear

France

Médecine nucléaire

Hrvatska

Alergologija i klinička imunologija

Nuklearna medicina

Ireland

Italia

Allergologia ed immunologia clinica

Medicina nucleare

Κύπρος

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

Latvija

Alergoloģija

Lietuva

Alergologija ir klinikinė imunologija

Luxembourg

Médecine nucléaire

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Nukleáris medicina

Malta

Mediċina Nukleari

Nederland

Allergologie (43)

Nucleaire geneeskunde

Österreich

Nuklearmedizin

Polska

Alergologia

Medycyna nuklearna

Portugal

Imuno-alergologia

Medicina nuclear

România

Alergologie şi imunologie clinică

Medicină nucleară

Slovenija

Nuklearna medicina

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Nukleárna medicína

Suomi/Finland

Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin

Sverige

Allergisjukdomar

Nukleärmedicin

United Kingdom

Nuclear medicine

| | Leukakirurgia (lääkärin peruskoulutus) | Hematologiset laboratoriotutkimukset |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Лицево-челюстна хирургия | Трансфузионна хематология |
| Česká republika | Maxilofaciální chirurgie | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | | |
| España | Cirugía oral y maxilofacial | |
| France | Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie | Hématologie |
| Hrvatska | Maksilofacijalna kirurgija | |
| Ireland | | |
| Italia | Chirurgia maxillo-facciale | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | Mutes, sejas un žokļu ķirurģija | |
| Lietuva | Veido ir žandikaulių chirurgija | |
| Luxembourg | Chirurgie maxillo-faciale | Hématologie biologique |
| Magyarország | Szájsebészet (44) | |
| Malta | | |
| Nederland | | |
| Österreich | Mund– Kiefer – und Gesichtschirurgie (45) | |
| Polska | Chirurgia szczekowo-twarzowa | |
| Portugal | Cirurgia maxilo-facial | Hematologia clinica |
| România | | |
| Slovenija | Maxilofacialna kirurgija | |
| Slovensko | Maxilofaciálna chirurgia | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | |

Leukakirurgia (lääkärin peruskoulutus)

Hematologiset laboratoriotutkimukset

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

България

Лицево-челюстна хирургия

Трансфузионна хематология

Česká republika

Maxilofaciální chirurgie

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάδα

España

Cirugía oral y maxilofacial

France

Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie

Hématologie

Hrvatska

Maksilofacijalna kirurgija

Ireland

Italia

Chirurgia maxillo-facciale

Κύπρος

Latvija

Mutes, sejas un žokļu ķirurģija

Lietuva

Veido ir žandikaulių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie maxillo-faciale

Hématologie biologique

Magyarország

Szájsebészet (44)

Malta

Nederland

Österreich

Mund– Kiefer – und Gesichtschirurgie (45)

Polska

Chirurgia szczekowo-twarzowa

Portugal

Cirurgia maxilo-facial

Hematologia clinica

România

Slovenija

Maxilofacialna kirurgija

Slovensko

Maxilofaciálna chirurgia

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

| | Stomatologia | Ihotaudit |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | | |
| España | Estomatología | |
| France | Stomatologie | |
| Hrvatska | | |
| Ireland | | Dermatology |
| Italia | Odontostomatologia (46) | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | Stomatologie | |
| Magyarország | | |
| Malta | | Dermatoloġija |
| Nederland | | |
| Österreich | | |
| Polska | | |
| Portugal | Estomatologia | |
| România | | |
| Slovenija | | |
| Slovensko | | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | Dermatology |

Stomatologia

Ihotaudit

Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

България

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάδα

España

Estomatología

France

Stomatologie

Hrvatska

Ireland

Dermatology

Italia

Odontostomatologia (46)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Stomatologie

Magyarország

Malta

Dermatoloġija

Nederland

Österreich

Polska

Portugal

Estomatologia

România

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Dermatology

| | Sukupuolitaudit | Trooppiset taudit |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | | |
| España | | |
| France | | |
| Hrvatska | | |
| Ireland | Genito-urinary medicine | Tropical medicine |
| Italia | | Medicina tropicale |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | | |
| Magyarország | | Trópusi betegségek |
| Malta | Mediċina Uro-ġenetali | |
| Nederland | | |
| Österreich | | — | Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin |

Sukupuolitaudit

Trooppiset taudit

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

България

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάδα

España

France

Hrvatska

Ireland

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

Italia

Medicina tropicale

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Magyarország

Trópusi betegségek

Malta

Mediċina Uro-ġenetali

Nederland

Österreich

—

Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin

| — | Klinische Immunologie und Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin (47) |
| --- | --- |

—

Klinische Immunologie und Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin (47)

Polska

Medycyna transportu

Portugal

Medicina tropical

România

Slovenija

Slovensko

Tropická medicína

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

| | Gastroenterologinen kirurgia | Akuuttilääketiede |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (48) | |
| България | Гастроентерологичнa хирургия | Спешна медицина |
| Česká republika | | — | Traumatologie |

Gastroenterologinen kirurgia

Akuuttilääketiede

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (48)

България

Гастроентерологичнa хирургия

Спешна медицина

Česká republika

—

Traumatologie

| — | Urgentní medicína |
| --- | --- |

—

Urgentní medicína

Danmark

Deutschland

Visceralchirurgie

Eesti

Ελλάδα

España

France

Chirurgie viscérale et digestive

Hrvatska

Abdominalna kirurgija

Hitna medicina

Ireland

Emergency medicine

Italia

Chirurgia dell'apparato digerente

Medicina d'emergenza-urgenza (49)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Abdominalinė chirurgija

Luxembourg

Chirurgie gastro-entérologique

Magyarország

Oxyológia és sürgősségi orvostan

Malta

Mediċina tal-Aċċidenti u l-Emerġenza

Nederland

Österreich

Polska

Medycyna ratunkowa

Portugal

România

Medicină de urgenţă

Slovenija

Abdominalna kirurgija

Urgentna medicina

Slovensko

Gastroenterologická chirurgia

| — | Úrazová chirurgia |
| --- | --- |

—

Úrazová chirurgia

| — | Urgentná medicína |
| --- | --- |

—

Urgentná medicína

Suomi/Finland

Gastroenterologinen kirurgia/Gastroenterologisk kirurgi

Akuuttilääketiede/Akutmedicin

Sverige

United Kingdom

Emergency medicine

| | Kliininen neurofysiologia | Suu- ja leukakirurgia (lääkärin ja hammaslääkärin peruskoulutus) (50) |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | | Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie |
| България | | Дентална, орална и лицево-челюстна хирургия |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | — | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie |

Kliininen neurofysiologia

Suu- ja leukakirurgia (lääkärin ja hammaslääkärin peruskoulutus) (50)

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie

България

Дентална, орална и лицево-челюстна хирургия

Česká republika

Danmark

Deutschland

—

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

| — | Mund-Kiefer-Gesichtschirurgie (51) |
| --- | --- |

—

Mund-Kiefer-Gesichtschirurgie (51)

Eesti

Ελλάδα

Στοματική και Γναθοπροσωπική Χειρουργική (52)

España

Neurofisiologia clínica

France

Hrvatska

Ireland

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

Italia

Κύπρος

Στοματο-Γναθο-Προσωποχειρουργική

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Chirurgie dentaire, orale et maxillo-faciale

Magyarország

Arc-állcsont-szájsebészet

Malta

Newrofiżjoloġija Klinika

Kirurġija tal-għadam tal-wiċċ

Nederland

Österreich

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

Polska

Portugal

România

Chirurgie Orală şi Maxilo-facială (53)

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Kliininen neurofysiologia/Klinisk neurofysiologi

Suu- ja leukakirurgia/Oral och maxillofacial kirurgi

Sverige

Klinisk neurofysiologi

United Kingdom

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

| | Syöpätautien lääkehoito | Perinnöllisyyslääketiede |
| --- | --- | --- |
| | Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta | Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta |
| Maa | Nimike | Nimike |
| Belgique/België/Belgien | Oncologie médicale/Medische oncologie | |
| България | Медицинска онкология | Медицинска генетика |
| Česká republika | Klinická onkologie | Lékařská genetika |
| Danmark | | Klinisk genetik |
| Deutschland | | Humangenetik |
| Eesti | | Meditsiinigeneetika |
| Ελλάδα | Παθολογική Ογκολογία | |
| España | Oncología Médica | |
| France | Oncologie | Génétique médicale |
| Hrvatska | | |
| Ireland | Medical oncology | Clinical genetics |
| Italia | Oncologia medica | Genetica medica |
| Κύπρος | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία | |
| Latvija | Onkoloģija ķīmijterapija | Medicīnas ģenētika |
| Lietuva | Chemoterapinė onkologija | Genetika |
| Luxembourg | Oncologie médicale | Médecine génétique |
| Magyarország | Klinikai onkológia | Klinikai genetika |
| Malta | | |
| Nederland | | Klinische genetica |
| Österreich | | Medizinische Genetik |
| Polska | Onkologia kliniczna | Genetyka kliniczna |
| Portugal | Oncologia médica | Genética médica |
| România | Oncologie medicala | Genetica medicala |
| Slovenija | Internistična onkologija | Klinična genetika |
| Slovensko | Klinická onkológia | Lekárska genetica |
| Suomi/Finland | | Perinnöllisyyslääketiede/Medicinsk genetik |
| Sverige | | |
| United Kingdom | Medical oncology | Clinical genetics |

Syöpätautien lääkehoito

Perinnöllisyyslääketiede

Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

Maa

Nimike

Nimike

Belgique/België/Belgien

Oncologie médicale/Medische oncologie

България

Медицинска онкология

Медицинска генетика

Česká republika

Klinická onkologie

Lékařská genetika

Danmark

Klinisk genetik

Deutschland

Humangenetik

Eesti

Meditsiinigeneetika

Ελλάδα

Παθολογική Ογκολογία

España

Oncología Médica

France

Oncologie

Génétique médicale

Hrvatska

Ireland

Medical oncology

Clinical genetics

Italia

Oncologia medica

Genetica medica

Κύπρος

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Onkoloģija ķīmijterapija

Medicīnas ģenētika

Lietuva

Chemoterapinė onkologija

Genetika

Luxembourg

Oncologie médicale

Médecine génétique

Magyarország

Klinikai onkológia

Klinikai genetika

Malta

Nederland

Klinische genetica

Österreich

Medizinische Genetik

Polska

Onkologia kliniczna

Genetyka kliniczna

Portugal

Oncologia médica

Genética médica

România

Oncologie medicala

Genetica medicala

Slovenija

Internistična onkologija

Klinična genetika

Slovensko

Klinická onkológia

Lekárska genetica

Suomi/Finland

Perinnöllisyyslääketiede/Medicinsk genetik

Sverige

United Kingdom

Medical oncology

Clinical genetics

5.1.4   Yleislääkärin koulutuksesta annettavat asiakirjat

| Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Ammattinimike | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Bijzondere beroepstitel van huisarts/Titre professionnel particulier de médecin généraliste | Huisarts/Médecin généraliste | 31.12.1994 |
| България | Свидетелство за призната специалност по Обща медицина | Лекар-специалист по Обща медицина | 1.1.2007 |
| Česká republika | Diplom o specializaci všeobecné praktické lékařství | Všeobecný praktický lékař | 1.5.2004 |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin | Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin | 31.12.1994 |
| Deutschland | Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin | Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin | 31.12.1994 |
| Eesti | Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus
  Diplom peremeditsiini erialal | Perearst | 1.5.2004 |
| Ελλάδα | Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής | Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής | 31.12.1994 |
| España | Título de especialista en medicina familiar y comunitaria | Especialista en medicina familiar y comunitaria | 31.12.1994 |
| France | Diplômes d'études spécialisées de médecine générale accompagnés du diplôme d'Etat de docteur en médecine | Médecin qualifié en médecine générale | 31.12.1994 |
| Hrvatska | Diploma o specijalističkom usavršavanju | specijalist obiteljske medicine | 1.7.2013 |
| Ireland | Certificate of specific qualifications in general medical practice | General medical practitioner | 31.12.1994 |
| Italia | — | Attestato di formazione specifica in medicina generale |

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Ammattinimike

Viiteajankohta

België/Belgique/Belgien

Bijzondere beroepstitel van huisarts/Titre professionnel particulier de médecin généraliste

Huisarts/Médecin généraliste

31.12.1994

България

Свидетелство за призната специалност по Обща медицина

Лекар-специалист по Обща медицина

1.1.2007

Česká republika

Diplom o specializaci všeobecné praktické lékařství

Všeobecný praktický lékař

1.5.2004

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin

Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin

31.12.1994

Deutschland

Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin

31.12.1994

Eesti

Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Diplom peremeditsiini erialal

Perearst

1.5.2004

Ελλάδα

Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής

Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής

31.12.1994

España

Título de especialista en medicina familiar y comunitaria

Especialista en medicina familiar y comunitaria

31.12.1994

France

Diplômes d'études spécialisées de médecine générale accompagnés du diplôme d'Etat de docteur en médecine

Médecin qualifié en médecine générale

31.12.1994

Hrvatska

Diploma o specijalističkom usavršavanju

specijalist obiteljske medicine

1.7.2013

Ireland

Certificate of specific qualifications in general medical practice

General medical practitioner

31.12.1994

Italia

—

Attestato di formazione specifica in medicina generale

| — | Diploma di formazione specifica in medicina generale |
| --- | --- |

—

Diploma di formazione specifica in medicina generale

Medico di medicina generale

31.12.1994

Κύπρος

Τίτλος Ειδικότητας Γενικής Ιατρικής

Ιατρός Γενικής Ιατρικής

1.5.2004

Latvija

Ģimenes ārsta sertifikāts

Ģimenes (vispārējās prakses) ārsts

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas |
| --- | --- |

1.

Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas

Šeimos medicinos gydytojas

1.5.2004

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas
  (šeimos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas

(šeimos gydytojo profesinė kvalifikacija)

Šeimos gydytojas

Luxembourg

Diplôme de formation spécifique en medicine générale

Médecin généraliste

31.12.1994

Magyarország

Háziorvostan szakorvosa bizonyítvány

Háziorvostan szakorvosa

1.5.2004

Malta

Tabib tal-familja

Mediċina tal-familja

1.5.2004

Nederland

Certificaat van inschrijving in een specialistenregister van huisartsen

Huisarts, Verpleeghuisarts en arts voor verstandelijk gehandicapte Registratie Commissie (HVRC)

31.12.1994

Diploma geneeskundig specialist

Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (54)

Österreich

Diplom über die besondere Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Arzt für Allgemeinmedizin

31.12.1994

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie medycyny rodzinnej

Specjalista w dziedzinie medycyny rodzinnej

1.5.2004

Portugal

Título de especialista em medicina geral e familiar

Especialista em medicina geral e familiar

31.12.1994

România

Certificat de medic specialist medicină de familie

Medic specialist medicină de familie

1.1.2007

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz

družinske medicine

Specialist družinske medicine/Specialistka družinske medicine

1.5.2004

Slovensko

Diplom o špecializácii v odbore ”všeobecné lekárstvo”

Všeobecný lekár

1.5.2004

Suomi/Finland

Todistus yleislääketieteen erityiskoulutuksesta/Bevis om särskild allmänläkarutbildning

Yleislääketieteen erityiskoulutuksen suorittanut laillistettu lääkäri/Legitimerad läkare som har fullgjort särskild allmänläkarutbildning

1.1.1994

Sverige

Bevis om specialistkompetens i allmänmedicin

Specialist i allmänmedicin

31.12.1994

United Kingdom

Certificate of completion of training

General practitioner

31.12.1994

| 2. | Korvataan 5.2.2 kohta seuraavasti:
  ”5.2.2   Yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutuksesta annettavat asiakirjat










  Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Ammattinimike | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/ Belgien | — | Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d'infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin) |

2.

Korvataan 5.2.2 kohta seuraavasti:

”5.2.2   Yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutuksesta annettavat asiakirjat

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Ammattinimike

Viiteajankohta

België/Belgique/ Belgien

—

Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d'infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten |
| --- | --- |

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten

| — | Hospitalier(ère)/ Verpleegassistent(e) |
| --- | --- |

—

Hospitalier(ère)/ Verpleegassistent(e)

29.6.1979

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft

| — | Infirmier(ère) hospitalier(ère)/ Ziekenhuisverpleger(-verpleegster) |
| --- | --- |

—

Infirmier(ère) hospitalier(ère)/ Ziekenhuisverpleger(-verpleegster)

| — | Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d'infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin) |
| --- | --- |

—

Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d'infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d'hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin |
| --- | --- |

—

Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d'hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен ”Бакалавър” с професионална квалификация ”Медицинска сестра”

Университет

Медицинска сестра

1.1.2007

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.)

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| — | Všeobecná sestra |
| --- | --- |

—

Všeobecná sestra

1.5.2004

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: – Vysvědčení o absolutoriu |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: – Vysvědčení o absolutoriu

| 2. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

| — | Všeobecný ošetřovatel |
| --- | --- |

—

Všeobecný ošetřovatel

Danmark

Bevis for uddannelsen til professionsbachelor i sygepleje

Professionshøjskole

Sygeplejerske

29.6.1979

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung in der Krankenpflege

Staatlicher Prüfungsausschuss

Gesundheits- und Krankenpflegerin/ Gesundheits- und Krankenpfleger

29.6.1979

Eesti

| 1. | Diplom õe erialal |
| --- | --- |

1.

Diplom õe erialal

| 1. | Tallinna Meditsiinikool
  Tartu Meditsiinikool
  Kohtla-Järve Meditsiinikool |
| --- | --- |

1.

Tallinna Meditsiinikool

Tartu Meditsiinikool

Kohtla-Järve Meditsiinikool

õde

1.5.2004

| 2. | Õe põhikoolituse diplom |
| --- | --- |

2.

Õe põhikoolituse diplom

| 2. | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

2.

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

| 3. | Õe põhiõpe diplom |
| --- | --- |

3.

Õe põhiõpe diplom

| 3. | Tartu Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

3.

Tartu Tervishoiu Kõrgkool

Ελλάδα

| 1. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών

| 1. | Πανεπιστήμιο Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πανεπιστήμιο Αθηνών

Διπλωματούχος ή πτυχιούχος νοσοκόμος, νοσηλευτής ή νοσηλεύτρια

1.1.1981

| 2. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 2. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτω |
| --- | --- |

2.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτω

| 3. | Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής

| 3. | Υπουργείο Εθνικής 'Αμυνας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Εθνικής 'Αμυνας

| 4. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 4. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 6. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

6.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής

| 6. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

6.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| 7. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής Πανεπιστήμιου Πελοποννήσου |
| --- | --- |

7.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής Πανεπιστήμιου Πελοποννήσου

| 7. | Πανεπιστήμιο Πελοποννήσου |
| --- | --- |

7.

Πανεπιστήμιο Πελοποννήσου

España

Título de Diplomado universitario en Enfermería

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Enfermero/a diplomado/a

1.1.1986

Titulo de Graduado/a en Enfermería

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Graduado/a en Enfermería

1.1.1986

France

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier(ère)

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99–1147 du 29 décembre 1999 |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99–1147 du 29 décembre 1999

Le ministère de la santé

Infirmier(ère)

29.6.1979

Hrvatska

| 1. | Svjedodžba ”medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege” |
| --- | --- |

1.

Svjedodžba ”medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege”

| 1. | Srednje strukovne škole koje izvode program za stjecanje kvalifikacije ”medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege” |
| --- | --- |

1.

Srednje strukovne škole koje izvode program za stjecanje kvalifikacije ”medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege”

| 1. | medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege |
| --- | --- |

1.

medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege

1.7.2013

| 2. | Svjedodžba ”prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/ prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva” |
| --- | --- |

2.

Svjedodžba ”prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/ prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva”

| 2. | Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj
  Sveučilišta u Republici Hrvatskoj
  Veleučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

2.

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Veleučilišta u Republici Hrvatskoj

| 2. | prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/ prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva |
| --- | --- |

2.

prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/ prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva

Ireland

| 1. | Certificate of Registered General Nurse (55) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered General Nurse (55)

| 1. | An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];
  Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland) [from 2 October 2012] |
| --- | --- |

1.

An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];

Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland) [from 2 October 2012]

Registered General Nurse (RGN)

29.6.1979

| 2. | B.Sc. in Nursing Studies (General) approved by the NMBI (56) |
| --- | --- |

2.

B.Sc. in Nursing Studies (General) approved by the NMBI (56)

| 2. | Third-level Institution delivering the B.Sc. in Nursing Studies approved by the NMBI [as of September 2002] |
| --- | --- |

2.

Third-level Institution delivering the B.Sc. in Nursing Studies approved by the NMBI [as of September 2002]

| 3. | B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI (56) |
| --- | --- |

3.

B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI (56)

| 3. | Third-level Institution delivering the B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI [as of September 2006] |
| --- | --- |

3.

Third-level Institution delivering the B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI [as of September 2006]

Italia

| 1. | Diploma di infermiere professionale |
| --- | --- |

1.

Diploma di infermiere professionale

| 1. | Scuole riconosciute dallo Stato |
| --- | --- |

1.

Scuole riconosciute dallo Stato

| 1. | Infermiere professionale |
| --- | --- |

1.

Infermiere professionale

29.6.1979

| 2. | Diploma di laurea in infermieristica |
| --- | --- |

2.

Diploma di laurea in infermieristica

| 2. | Università |
| --- | --- |

2.

Università

| 2. | Infermiere |
| --- | --- |

2.

Infermiere

Κΰπρος

Δίπλωμα Γενικής Νοσηλευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένος Νοσηλευτής

1.5.2004

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικού Πανεπιστημίου Κύπρου

Τεχνολογικό Πανεπιστήμιο Κύπρου

Νοσηλευτής(τρια)

Γενικής Νοσηλευτικής

Πτυχίο Νοσηλευτικής Ευρωπαϊκού Πανεπιστημίου Κύπρου

Ευρωπαϊκό Πανεπιστήμιο Κύπρου

Πτυχίο Νοσηλευτικής Πανεπιστημίου Λευκωσίας – BSc in Nursing

Πανεπιστήμιο Λευκωσίας University of Nicosia

Πτυχίο Γενικής Νοσηλευτικής

Σχολή Επιστημών Υγείας, Πανεπιστήμιο Frederick

Latvija

| 1. | Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu |
| --- | --- |

1.

Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu

| 1. | Māsu skolas |
| --- | --- |

1.

Māsu skolas

Māsa

1.5.2004

| 2. | Māsas diploms |
| --- | --- |

2.

Māsas diploms

| 2. | Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu |
| --- | --- |

2.

Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Bendrosios praktikos slaugytojas

1.5.2004

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Bakalauro diplomas
  (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

3.

Bakalauro diplomas

(slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

| 3. | Universitetas |
| --- | --- |

3.

Universitetas

| 4. | Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

4.

Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

| 4. | Kolegija |
| --- | --- |

4.

Kolegija

Luxembourg

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier hospitalier gradué |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier hospitalier gradué

Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Infirmier

29.6.1979

Magyarország

| 1. | Ápoló bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Ápoló bizonyítvány

| 1. | Szakképző iskola |
| --- | --- |

1.

Szakképző iskola

Ápoló

1.5.2004

| 2. | Ápoló oklevél |
| --- | --- |

2.

Ápoló oklevél

| 2. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

2.

Felsőoktatási intézmény

| 3. | Okleveles ápoló oklevél |
| --- | --- |

3.

Okleveles ápoló oklevél

| 3. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

3.

Felsőoktatási intézmény

Malta

Lawrja jew diploma fl-istudji tal-infermerija

Universita `ta' Malta

Infermier Registrat tal-Ewwel Livell

1.5.2004

Nederland

| 1. | Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A |
| --- | --- |

1.

Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A

| 1. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

1.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

Verpleegkundige

29.6.1979

| 2. | Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

2.

Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 2. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

2.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 3. | Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

3.

Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 3. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

3.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 4. | Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4 |
| --- | --- |

4.

Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4

| 4. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

4.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

| 5. | Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5 |
| --- | --- |

5.

Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5

| 5. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

5.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

Österreich

| 1. | Diplom über die Ausbildung in der all-gemeinen Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Diplom über die Ausbildung in der all-gemeinen Gesundheits- und Krankenpflege

| 1. | Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege

| — | Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester |
| --- | --- |

—

Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester

1.1.1994

| 2. | Diplom als ”Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger” |
| --- | --- |

2.

Diplom als ”Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger”

| 2. | Allgemeine Krankenpflegeschule |
| --- | --- |

2.

Allgemeine Krankenpflegeschule

| — | Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger |
| --- | --- |

—

Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger

| 3. | Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs ”Gesundheits- und Krankenpflege” |
| --- | --- |

3.

Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs ”Gesundheits- und Krankenpflege”

| 3. | Fachhochschulrat/Fachhochschule |
| --- | --- |

3.

Fachhochschulrat/Fachhochschule

Polska

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem ”magister pielęgniarstwa” |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem ”magister pielęgniarstwa”

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności pielęgniarstwo z tytułem ”licencjat pielęgniarstwa” |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności pielęgniarstwo z tytułem ”licencjat pielęgniarstwa”

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze

Pielęgniarka

1.5.2004

Portugal

| 1. | Diploma do curso de enfermagem geral |
| --- | --- |

1.

Diploma do curso de enfermagem geral

| 1. | Escolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Escolas de Enfermagem

Enfermeiro

1.1.1986

| 2. | Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma/Carta de curso de licenciatura em enfermagem |
| --- | --- |

3.

Diploma/Carta de curso de licenciatura em enfermagem

| 3. | Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

3.

Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde

România

| 1. | Diplomă de absolvire de asistent medical generalist cu studii superioare de scurtă durată |
| --- | --- |

1.

Diplomă de absolvire de asistent medical generalist cu studii superioare de scurtă durată

| 1. | Universităţi |
| --- | --- |

1.

Universităţi

Asistent medical generalist

1.1.2007

| 2. | Diplomă de licenţă de asistent medical generalist cu studii superioare de lungă durată |
| --- | --- |

2.

Diplomă de licenţă de asistent medical generalist cu studii superioare de lungă durată

| 2. | Universităţi |
| --- | --- |

2.

Universităţi

| 3. | Certificat de competențe profesionale (de asistent medical generalist) |
| --- | --- |

3.

Certificat de competențe profesionale (de asistent medical generalist)

| 3. | Ministerul Educaţiei Naționale |
| --- | --- |

3.

Ministerul Educaţiei Naționale

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov ”diplomirana medicinska sestra/diplomirani zdravstvenik”

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

Diplomirana medicinska sestra/ Diplomirani zdravstvenik

1.5.2004

Slovensko

| 1. | DIPLOM
  ošetrovateľstvo
  ”magister” (”Mgr.”) |
| --- | --- |

1.

DIPLOM

ošetrovateľstvo

”magister” (”Mgr.”)

| 1. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola/Univerzita

Sestra

1.5.2004

| 2. | DIPLOM
  ošetrovateľstvo
  ”bakalár” (”Bc.”) |
| --- | --- |

2.

DIPLOM

ošetrovateľstvo

”bakalár” (”Bc.”)

| 2. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola/Univerzita

| 3. | DIPLOM
  diplomovaná všeobecná sestra |
| --- | --- |

3.

DIPLOM

diplomovaná všeobecná sestra

| 3. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

3.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen |
| --- | --- |

1.

Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen

| 1. | Terveydenhuolto-oppilaitokset/ Hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuolto-oppilaitokset/ Hälsovårdsläroanstalter

Sairaanhoitaja/ Sjukskötare

1.1.1994

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/ Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/ Yrkeshögskolor

Sverige

Sjuksköterskeexamen

Universitet eller högskola

Sjuksköterska

1.1.1994

United Kingdom

A qualification approved by the Nursing and Midwifery Council or one of its predecessor bodies as attesting to the completion of training required for general nurses by article 31 and the standard of proficiency as required for registration as a Registered Nurse – Adult in its register (57)

Education institutions approved by the Nursing and Midwifery Council or one of its predecessor bodies

Registered Nurse – Adult

29.6.1979

| 3. | Korvataan 5.3.2 ja 5.3.3 kohta seuraavasti:
  ”5.3.2   Hammaslääkärin peruskoulutuksesta annettavat asiakirjat











  Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus | Ammattinimike | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire | — | De universiteiten/Les universités |

3.

Korvataan 5.3.2 ja 5.3.3 kohta seuraavasti:

”5.3.2   Hammaslääkärin peruskoulutuksesta annettavat asiakirjat

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus

Ammattinimike

Viiteajankohta

België/Belgique/Belgien

Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

Licentiaat in de tandheelkunde/ Licencié en science dentaire

28.1.1980

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен ”Магистър” по ”Дентална медицина” с професионална квалификация ”Магистър-лекар по дентална медицина”

Университет

Лекар по дентална медицина

1.1.2007

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu zubní lékařství (doktor zubního lékařství, MDDr.)

Lékařská fakulta univerzity v České republice

Zubní lékař

1.5.2004

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i odontologi (cand.odont.)

Universitet

| 1. | Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

1.

Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen

| 2. | Tilladelse til selvstændig virke som tandlæge |
| --- | --- |

2.

Tilladelse til selvstændig virke som tandlæge

Tandlæge

28.1.1980

Deutschland

Zeugnis über die Zahnärztliche Prüfung

Zuständige Behörden

Zahnarzt

28.1.1980

Eesti

Hambaarstikraad

Degree in Dentistry (DD)

Diplom hambaarstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

Hambaarst

1.5.2004

Ελλάδα

Πτυχίο Οδοντιατρικής

Πανεπιστήμιο

Οδοντίατρος ή χειρούργος οδοντίατρος

1.1.1981

España

Título de Licenciado en Odontología

El rector de una universidad

Licenciado en Odontología

1.1.1986

Título de Graduado/a en Odontología

El rector de una Universidad

Graduado/a en Odontología

1.1.1986

France

Diplôme d'Etat de docteur en chirurgie dentaire

Universités

Chirurgien-dentiste

28.1.1980

Hrvatska

Diploma ”doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine”

Fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine

1.7.2013

Ireland

| — | Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.) |
| --- | --- |

—

Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

28.1.1980

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS)

| — | Royal College of Surgeons in Ireland |
| --- | --- |

—

Royal College of Surgeons in Ireland

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Licentiate in Dental Surgery (LDS) |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery (LDS)

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

Italia

Diploma di laurea in Odontoiatria e Protesi Dentaria

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della professione di odontoiatra

Odontoiatra

28.1.1980

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Οδοντιάτρου

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

Οδοντίατρος

1.5.2004

Latvija

Zobārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

Sertifikāts – kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu zobārstniecībā

Zobārsts

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją

Universitetas

| 1. | Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją

Gydytojas odontologas

1.5.2004

| 2. | Magistro diplomas (odontologijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo odontologo kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (odontologijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo odontologo kvalifikacija)

| 2. | Internatūros pažymėjimas
  (gydytojo odontologo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Internatūros pažymėjimas

(gydytojo odontologo profesinė kvalifikacija)

Luxembourg

Diplôme d'Etat de docteur en médecine dentaire

Jury d'examen d'Etat

Médecin-dentiste

28.1.1980

Magyarország

Okleveles fogorvos doktor oklevél (doctor medicinae dentariae, dr. med. dent)

Egyetem

Fogorvos

1.5.2004

Malta

Lawrja fil- Kirurġija Dentali

Universita` ta Malta

Kirurgu Dentali

1.5.2004

Nederland

Universitair getuigschrift van een met goed gevolg afgelegd tandartsexamen

Faculteit Tandheelkunde

Tandarts

28.1.1980

Österreich

Bescheid über die Verleihung des akademischen Grades ”Doktor der Zahnheilkunde”

| — | Medizinische Universität |
| --- | --- |

—

Medizinische Universität

| — | Medizinische Fakultät der Universität |
| --- | --- |

—

Medizinische Fakultät der Universität

Zahnarzt

1.1.1994

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarsko-dentystycznym lekarskim z tytułem ”lekarz dentysta”

Szkoły wyższe

Świadectwo złożenia Lekarsko – Dentystycznego Egzaminu Państwowego (58)
   (60) / Świadectwo złożenia Lekarsko-Dentystycznego Egzaminu Końcowego (59)
   (60)

Lekarz dentysta

1.5.2004

Portugal

| — | Carta de curso de licenciatura em medicina dentária |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em medicina dentária

| — | Faculdades |
| --- | --- |

—

Faculdades

| — | Institutos Superiores |
| --- | --- |

—

Institutos Superiores

Médico dentista

1.1.1986

| — | Mestrado integrado em medicina dentária |
| --- | --- |

—

Mestrado integrado em medicina dentária

24.3.2006

România

Diplomă de licenţă de medic dentist

| — | Universităţi |
| --- | --- |

—

Universităţi

Medic dentist

1.10.2003

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov ”doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine”

| — | Univerza |
| --- | --- |

—

Univerza

Potrdilo o opravljenem

strokovnem izpitu za poklic doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine

Doktor dentalne medicine/ Doktorica dentalne medicine

1.5.2004

Slovensko

DIPLOM

zubné lekárstvo

doktor zubného lekárstva (”MDDr.”)

Univerzita

Zubný lekár

1.5.2004

Suomi/Finland

Hammaslääketieteen lisensiaatin tutkinto/ Odontologie licentiatexamen

| — | Helsingin yliopisto / Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto / Helsingfors universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Itä-Suomen yliopisto |
| --- | --- |

—

Itä-Suomen yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston päätös käytännön palvelun hyväksymisestä / Beslut av Tillstånds- och tillsynsverket för social- och hälsovården om godkännande av prakisk tjänstgöring

Hammaslääkäri/Tandläkare

1.1.1994

Sverige

Tandläkarexamen

Universitet eller högskola

Bevis om legitimation som tandläkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Tandläkare

1.1.1994

United Kingdom

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

28.1.1980

| — | Licentiate in Dental Surgery |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery

| — | Royal Colleges |
| --- | --- |

—

Royal Colleges

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

5.3.3.   Erikoishammaslääkärin koulutuksesta annettavat asiakirjat

Suu- ja leukakirurgia

| Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | | | |
| България | Свидетелство за призната специалност по ”Орална хирургия” | Факултет по дентална медицина към Медицински университет | 1.1.2007 |
| Česká republika | Diplom o specializaci (v oboru orální a maxilofaciální chirurgie) | 1. | Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví |

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Viiteajankohta

België/ Belgique/ Belgien

България

Свидетелство за призната специалност по ”Орална хирургия”

Факултет по дентална медицина към Медицински университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o specializaci (v oboru orální a maxilofaciální chirurgie)

1.

Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví

| 2. | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

2.

Ministerstvo zdravotnictví

19.7.2007

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i tand-, mund- og kæbekirurgi

Sundhedsstyrelsen

28.1.1980

Deutschland

Fachzahnärztliche

Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie

Landeszahnärztekammer

28.1.1980

Eesti

Ελλάς

Τίτλoς Οδovτιατρικής ειδικότητας της Γvαθoχειρoυργικής (31. joulukuuta 2002 saakka)

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση |
| --- | --- |

—

Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

| — | Νoμαρχία |
| --- | --- |

—

Νoμαρχία

1.1.2003

España

France

Hrvatska

Ireland

Certificate of specialist dentist in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

28.1.1980

Italia

Diploma di specialista in Chirurgia Orale

Università

21.5.2005

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Στοματική Χειρουργική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (burnos chirurgo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (burnos chirurgo profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004

Luxembourg

Magyarország

Dento-alveoláris sebészet szakorvosa bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1.5.2004

Malta

Ċertifikat ta' speċjalista dentali fil-Kirurġija tal-ħalq

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1.5.2004

Nederland

Bewijs van inschrijving als kaakchirurg in het Specialistenregister

Registratiecommissie Tandheelkundige Specialismen (RTS) van de Koninklijke Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

28.1.1980

Österreich

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie chirurgii stomatologicznej

Centrum Egzaminów Medycznych

1.5.2004

Portugal

Título de Especialista em Cirurgia Oral

Ordem dos Médicos Dentistas (OMD)

4.6.2008

România

Certificatul de specialist în Chirurgie dento-alveolară

Ministerul Sănătăţii

17.12.2008

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz oralne kirurgije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1.5.2004

Slovensko

Diplom o špecializácii v špecializačnom odbore maxilofaciálna chirurgia

| — | Slovenská zdravotnícka univerzita |
| --- | --- |

—

Slovenská zdravotnícka univerzita

| — | Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach |
| --- | --- |

—

Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach

17.12.2008

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, suu- ja leukakirurgia / Specialtandläkarexamen, oral och maxillofacial kirurgi

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Bevis om specialistkompetens i oral kirurgi

Socialstyrelsen

1.1.1994

United Kingdom

Certificate of completion of specialist training in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose

28.1.1980

Oikomishoito

| Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/ Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie | Ministre de la Santé publique/ Minister bevoegd voor Volksgezondheid | 27.1.2005 |
| България | Свидетелство за призната специалност по ”Ортодонтия” | Факултет по дентална медицина към Медицински университет | 1.1.2007 |
| Česká republika | Diplom o specializaci (v oboru ortodoncie) | 1. | Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví |

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Viiteajankohta

België/ Belgique/ Belgien

Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/ Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie

Ministre de la Santé publique/ Minister bevoegd voor Volksgezondheid

27.1.2005

България

Свидетелство за призната специалност по ”Ортодонтия”

Факултет по дентална медицина към Медицински университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o specializaci (v oboru ortodoncie)

1.

Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví

| 2. | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

2.

Ministerstvo zdravotnictví

19.7.2007

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i ortodonti

Sundhedsstyrelsen

28.1.1980

Deutschland

Fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie

Landeszahnärztekammer

28.1.1980

Eesti

Residentuuri lõputunnistus ortodontia erialal

Ortodontia residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Tartu Ülikool

1.5.2004

Ελλάς

Τίτλoς Οδovτιατρικής ειδικότητας της Ορθoδovτικής

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση |
| --- | --- |

—

Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

| — | Νoμαρχία |
| --- | --- |

—

Νoμαρχία

1.1.1981

España

France

Titre de spécialiste en orthodontie

Conseil National de l'Ordre des chirurgiens dentistes

28.1.1980

Hrvatska

Ireland

Certificate of specialist dentist in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

28.1.1980

Italia

Diploma di specialista in Ortognatodonzia

Università

21.5.2005

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Ορθοδοντική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

”Sertifikāts”– kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu ortodontijā

Latvijas Ārstu biedrība

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo ortodonto profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo ortodonto profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004

Luxembourg

Magyarország

Fogszabályozás szakorvosa bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1.5.2004

Malta

Ċertifikat ta' speċjalista dentali fl-Ortodonzja

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1.5.2004

Nederland

Bewijs van inschrijving als orthodontist in het Specialistenregister

Registratiecommissie Tandheelkundige Specialismen (RTS) van de Koninklijke Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

28.1.1980

Österreich

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie ortodoncji

Centrum Egzaminów Medycznych

1.5.2004

Portugal

Título de Especialista em Ortodontia

Ordem dos Médicos Dentistas (OMD)

4.6.2008

România

Certificatul de specialist în Ortodonţie şi Ortopedie dento-facială

Ministerul Sănătăţii

17.12.2008

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz čeljustne in zobne ortopedije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1.5.2004

Slovensko

Diplom o špecializácii v špecializačnom odbore čeľustná ortopédia

Slovenská zdravotnícka univerzita

17.12.2008

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, hampaiston oikomishoito / Specialtand-läkarexamen, tandreglering

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Bevis om specialistkompetens i ortodonti

Socialstyrelsen

1.1.1994

United Kingdom

Certificate of Completion of specialist training in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose

28.1.1980”

| 4. | Korvataan 5.4.2 kohta seuraavasti:
  ”5.4.2   Eläinlääkärin koulutuksesta annettavat asiakirjat










  Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire | — | De universiteiten/Les universités |

4.

Korvataan 5.4.2 kohta seuraavasti:

”5.4.2   Eläinlääkärin koulutuksesta annettavat asiakirjat

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus

Viiteajankohta

België/Belgique/Belgien

Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

21.12.1980

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна

| — | Лесотехнически университет
  София
  Факултет Ветеринарна медицина |
| --- | --- |

—

Лесотехнически университет

София

Факултет Ветеринарна медицина

1.1.2007

степен магистър по специалност Ветеринарна медицина с професионална квалификация Ветеринарен лекар

| — | Тракийски университет
  Стара Загора, Ветеринарномедицински факултет |
| --- | --- |

—

Тракийски университет

Стара Загора, Ветеринарномедицински факултет

Česká republika

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

Veterinární fakulta univerzity v České republice

1.5.2004

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i veterinærmedicin (cand.med.vet.)

Københavns Universitet

21.12.1980

Deutschland

| — | Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

Der Vorsitzende des Prüfungsausschusses für die Tierärztliche Prüfung einer Universität oder Hochschule

21.12.1980

| — | Zeugnis über das Ergebnis der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über das Ergebnis der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

1.1.2006

Eesti

Diplom: täitnud veterinaarmeditsiini õppekava

Eesti Põllumajandusülikool

1.5.2004

Loomaarstikraad

Degree in Veterinary Medicine (DVM)

Eesti Maaülikool

Ελλάδα

Πτυχίο Κτηνιατρικής

| 1. | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης |
| --- | --- |

1.

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης

| 2. | Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας |
| --- | --- |

2.

Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας

1.1.1981

España

Título de Licenciado en Veterinaria

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986

Título de Graduado/a en Veterinaria

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986

France

Diplôme d'Etat de docteur vétérinaire

| — | L'Institut d'enseignement supérieur et de recherche en alimentation, santé animale, sciences agronomiques et de l'environnement (Vet Agro Sup); |
| --- | --- |

—

L'Institut d'enseignement supérieur et de recherche en alimentation, santé animale, sciences agronomiques et de l'environnement (Vet Agro Sup);

| — | L'Ecole nationale vétérinaire, agroalimentaire et de l'alimentation, Nantes-Atlantique (ONIRIS); |
| --- | --- |

—

L'Ecole nationale vétérinaire, agroalimentaire et de l'alimentation, Nantes-Atlantique (ONIRIS);

| — | L'Ecole nationale vétérinaire d'Alfort; |
| --- | --- |

—

L'Ecole nationale vétérinaire d'Alfort;

| — | L'Ecole nationale vétérinaire de Toulouse. |
| --- | --- |

—

L'Ecole nationale vétérinaire de Toulouse.

21.12.1980

Hrvatska

Diploma ”doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine”

Veterinarski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

1.7.2013

Ireland

| — | Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB) |
| --- | --- |

—

Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB)

| — | Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS) |
| --- | --- |

—

Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS)

21.12.1980

Italia

Diploma di laurea in medicina veterinaria

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina veterinaria

1.1. 1985

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Κτηνιάτρου

Κτηνιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

Veterinārārsta diploms

Latvijas Lauksaimniecības Universitāte

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM)) |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM))

| 1. | Lietuvos Veterinarijos Akademija |
| --- | --- |

1.

Lietuvos Veterinarijos Akademija

1.5.2004

| 2. | Magistro diplomas (veterinarinės medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir veterinarijos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (veterinarinės medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir veterinarijos gydytojo profesinė kvalifikacija)

| 2. | Lietuvos sveikatos mokslų universitetas |
| --- | --- |

2.

Lietuvos sveikatos mokslų universitetas

Luxembourg

Diplôme d'Etat de docteur en médecine vétérinaire

Jury d'examen d'Etat

21.12.1980

Magyarország

Okleveles állatorvos doktor oklevél (dr. vet)

Felsőoktatási intézmény

1.5.2004

Malta

Liċenzja ta' Kirurgu Veterinarju

Kunsill tal-Kirurġi Veterinarji

1.5.2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd diergeneeskundig/veeartsenijkundig examen

21.12.1980

Österreich

| — | Diplom-Tierarzt |
| --- | --- |

—

Diplom-Tierarzt

| — | Magister medicinae veterinariae |
| --- | --- |

—

Magister medicinae veterinariae

Universität

1.1.1994

Polska

Dyplom lekarza weterynarii

| 1. | Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie |
| --- | --- |

1.

Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie

| 2. | Akademia Rolnicza we Wrocławiu (61) |
| --- | --- |

2.

Akademia Rolnicza we Wrocławiu (61)

| 3. | Uniwersytet Przyrodniczy we Wrocławiu (62) |
| --- | --- |

3.

Uniwersytet Przyrodniczy we Wrocławiu (62)

| 4. | Akademia Rolnicza w Lublinie (63) |
| --- | --- |

4.

Akademia Rolnicza w Lublinie (63)

| 5. | Uniwersytet Przyrodniczy w Lublinie (64) |
| --- | --- |

5.

Uniwersytet Przyrodniczy w Lublinie (64)

| 6. | Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie |
| --- | --- |

6.

Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie

1.5.2004

Portugal

| — | Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária

| — | Carta de mestrado integrado em medicina veterinária |
| --- | --- |

—

Carta de mestrado integrado em medicina veterinária

Universidade

1.1.1986

România

Diplomă de licenţă de doctor medic veterinary

Universităţi

1.1.2007

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov ”doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine”

Univerza

Spričevalo o opravljenem državnem izpitu s področja veterinarstva

1.5.2004

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu ”doktor veterinárskeho lekárstva” (”MVDr.”)

Univerzita

1.5.2004

Suomi/Finland

Eläinlääketieteen lisensiaatin tutkinto/Veterinärmedicine licentiatexamen

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Veterinärexamen

Sveriges Lantbruksuniversitet

1.1.1994

United Kingdom

| 1. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

1.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 1. | University of Bristol |
| --- | --- |

1.

University of Bristol

21.12.1980

| 2. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

2.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 2. | University of Liverpool |
| --- | --- |

2.

University of Liverpool

| 3. | Bachelor of Veterinary Medicine (Vet MB) |
| --- | --- |

3.

Bachelor of Veterinary Medicine (Vet MB)

| 3. | University of Cambridge |
| --- | --- |

3.

University of Cambridge

| 4. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&) |
| --- | --- |

4.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&)

| 4. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

4.

University of Edinburgh

| 5. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVMS) |
| --- | --- |

5.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVMS)

| 5. | University of Glasgow |
| --- | --- |

5.

University of Glasgow

| 6. | Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed) |
| --- | --- |

6.

Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed)

| 6. | University of London |
| --- | --- |

6.

University of London

| 7. | Bachelor of Veterinary Medicine and Bachelor of Veterinary Surgery (B.V.M., B.V.S.) |
| --- | --- |

7.

Bachelor of Veterinary Medicine and Bachelor of Veterinary Surgery (B.V.M., B.V.S.)

| 7. | University of Nottingham |
| --- | --- |

7.

University of Nottingham

| 5. | Korvataan 5.5.2 kohta seuraavasti:
  ”5.5.2   Kätilön koulutuksesta annettavat asiakirjat










  Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Ammattinimike | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van vroedvrouw/Diplôme d'accoucheuse | — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement |

5.

Korvataan 5.5.2 kohta seuraavasti:

”5.5.2   Kätilön koulutuksesta annettavat asiakirjat

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Ammattinimike

Viiteajankohta

België/Belgique/Belgien

Diploma van vroedvrouw/Diplôme d'accoucheuse

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

Vroedvrouw/Accoucheuse

23.1.1983

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен ”Бакалавър” с професионална квалификация ”Акушерка”

Университет

Акушеркa

1.1.2007

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

Porodní asistentka/ porodní asistent

1.5.2004

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu porodní asistence ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu porodní asistence ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

| 2. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| 3. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.) |
| --- | --- |

3.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.)

| 3. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

3.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

Danmark

Bevis for uddannelsen til professionsbachelor i jordemoderkundskab

Professionshøjskole

Jordemoder

23.1.1983

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung für Hebammen und Entbindungspfleger

Staatlicher Prüfungsausschuss

| — | Hebamme |
| --- | --- |

—

Hebamme

| — | Entbindungspfleger |
| --- | --- |

—

Entbindungspfleger

23.1.1983

Eesti

Diplom ämmaemanda erialal

| — | Tallinna Meditsiinikool |
| --- | --- |

—

Tallinna Meditsiinikool

| — | Tartu Meditsiinikool |
| --- | --- |

—

Tartu Meditsiinikool

Ämmaemand

1.5.2004

Ämmaemanda diplom

| — | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

—

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

| — | Tartu Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

—

Tartu Tervishoiu Kõrgkool

Ελλάδα

| 1. | Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 1. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.)

Μαία

23.1.1983

| 2. | Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ)

| 2. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

2.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

Μαιευτής

| 3. | Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών

| 3. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

España

| — | Título de matrona |
| --- | --- |

—

Título de matrona

| — | Título de asistente obstétrico (matrona) |
| --- | --- |

—

Título de asistente obstétrico (matrona)

| — | Título de enfermería obstétrica-ginecológica |
| --- | --- |

—

Título de enfermería obstétrica-ginecológica

Ministerio de Educación y Cultura

| — | Matrona |
| --- | --- |

—

Matrona

| — | Asistente obstétrico |
| --- | --- |

—

Asistente obstétrico

1.1.1986

France

Diplôme de sage-femme

L'Etat

Sage-femme

23.1.1983

Hrvatska

Svjedodžba ”prvostupnik (baccalaureus) primaljstva/sveučilišna prvostupnica (baccalaurea) primaljstva”

| — | Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

| — | Sveučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Sveučilišta u Republici Hrvatskoj

| — | Veleučilišta i visoke škole u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Veleučilišta i visoke škole u Republici Hrvatskoj

Prvostupnik (baccalaureus) Primaljstva/ Prvostupnica (baccalaurea) primaljstva

1.7.2013

Ireland

| 1. | Certificate in Midwifery (65) |
| --- | --- |

1.

Certificate in Midwifery (65)

| 1. | An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];
  Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland, NMBI) [from 2 October 2012]. |
| --- | --- |

1.

An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];

Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland, NMBI) [from 2 October 2012].

Registered Midwife (RM)

23.1.1983

| 2. | B.Sc. in Midwifery approved by the NMBI (66) |
| --- | --- |

2.

B.Sc. in Midwifery approved by the NMBI (66)

| 2. | A third-level Institution delivering a Midwifery education programmes approved by the NMBI |
| --- | --- |

2.

A third-level Institution delivering a Midwifery education programmes approved by the NMBI

| 3. | Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI (66) |
| --- | --- |

3.

Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI (66)

| 3. | third-level Institution delivering Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI |
| --- | --- |

3.

third-level Institution delivering Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI

Italia

| 1. | Diploma d'ostetrica |
| --- | --- |

1.

Diploma d'ostetrica

| 1. | Scuole riconosciute dallo Stato |
| --- | --- |

1.

Scuole riconosciute dallo Stato

Ostetrica

23.1.1983

| 2. | Laurea in ostetricia |
| --- | --- |

2.

Laurea in ostetricia

| 2. | Universita' |
| --- | --- |

2.

Universita'

Κύπρος

Δίπλωμα στο μεταβασικό πρόγραμμα Μαιευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένη Μαία

1.5.2004

Latvija

Diploms par vecmātes kvalifikācijas iegūšanu

Māsu skolas

Vecmāte

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką |
| --- | --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Akušeris

1.5.2004

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką |
| --- | --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

3.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

| 3. | Kolegija |
| --- | --- |

3.

Kolegija

| 4. | Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos augytojo profesinė kvalifikacija)
  Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

4.

Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos augytojo profesinė kvalifikacija)

Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija)

| 4. | Universitetas |
| --- | --- |

4.

Universitetas

| 5. | Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)
  Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

5.

Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija)

| 5. | Kolegija |
| --- | --- |

5.

Kolegija

| 6. | Profesinio bakalauro diplomas
  (akušerijos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

6.

Profesinio bakalauro diplomas

(akušerijos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir akušerio profesinė kvalifikacija)

| 6. | Kolegija |
| --- | --- |

6.

Kolegija

Luxembourg

Diplôme de sage-femme

Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Sage-femme

23.1.1983

Magyarország

| 1. | Szülésznő bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Szülésznő bizonyítvány

| 1. | Iskola/főiskola |
| --- | --- |

1.

Iskola/főiskola

Szülésznő

1.5.2004

| 2. | Szülésznő oklevél |
| --- | --- |

2.

Szülésznő oklevél

| 2. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

2.

Felsőoktatási intézmény

Malta

Lawrja jew diploma fl- Istudji tal-Qwiebel

Universita` ta' Malta

Qabla

1.5.2004

Nederland

Diploma van verloskundige

Door het Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport erkende opleidings-instellingen

Verloskundige

23.1.1983

Österreich

| 1. | Hebammen-Diplom |
| --- | --- |

1.

Hebammen-Diplom

| 1. | — | Hebammenakademie |
| --- | --- | --- |

1.

—

Hebammenakademie

| — | Bundeshebammenlehranstalt |
| --- | --- |

—

Bundeshebammenlehranstalt

Hebamme

1.1.1994

| 2. | Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs ”Hebamme” |
| --- | --- |

2.

Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs ”Hebamme”

| 2. | Fachhochschulrat |
| --- | --- |

2.

Fachhochschulrat

Polska

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem ”magister położnictwa” |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem ”magister położnictwa”

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności położnictwo z tytułem ”licencjat położnictwa” |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności położnictwo z tytułem ”licencjat położnictwa”

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze (Higher education institution recognised by the competent authorities)

Położna

1.5.2004

Portugal

| 1. | Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

1.

Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 1. | Ecolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Ecolas de Enfermagem

Enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

1.1.1986

| 2. | Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

3.

Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 3. | — | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- | --- |

3.

—

Escolas Superiores de Enfermagem

| — | Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

—

Escolas Superiores de Saúde

România

Diplomă de licenţă de moaşă

Universităţi

Moaşă

1.1.2007

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov ”diplomirana babica/diplomirani babičar”

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

diplomirana babica/diplomirani babičar

1.5.2004

Slovensko

| 1. | DIPLOM
  pôrodná asistencia
  ”bakalár” (”Bc.”) |
| --- | --- |

1.

DIPLOM

pôrodná asistencia

”bakalár” (”Bc.”)

| 1. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola/Univerzita

Pôrodná asistentka

1.5.2004

| 2. | DIPLOM
  diplomovaná pôrodná asistentka |
| --- | --- |

2.

DIPLOM

diplomovaná pôrodná asistentka

| 2. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

2.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen |
| --- | --- |

1.

Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen

| 1. | Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter

Kätilö/Barnmorska

1.1.1994

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/ Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/ Yrkeshögskolor

Sverige

Barnmorskeexamen

Universitet eller högskola

Barnmorska

1.1.1994

United Kingdom

A qualification approved by the Nursing and Midwifery Council or its predecessor bodies as attesting to the completion of training as required for midwives by article 40 and the standard of proficiency as required for registration as a Registered Midwife in its register (67)

Education institution approved by the Nursing and Midwifery Council or its predecessor bodies

Registered Midwife

23.1.1983

| 6. | Korvataan 5.6.2 kohta seuraavasti:
  ”5.6.2.   Proviisorin koulutuksesta annettavat asiakirjat










  Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Koulutuksesta annettavaan asiakirjaan liitettävä todistus | Viiteajankohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | Diploma van apotheker / Diplôme de pharmacien | — | De universiteiten/Les universities |

6.

Korvataan 5.6.2 kohta seuraavasti:

”5.6.2.   Proviisorin koulutuksesta annettavat asiakirjat

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Koulutuksesta annettavaan asiakirjaan liitettävä todistus

Viiteajankohta

België/ Belgique/ Belgien

Diploma van apotheker / Diplôme de pharmacien

—

De universiteiten/Les universities

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

1.10.1987

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен ”Магистър” по ”Фармация” с професионална квалификация ”Магистър-фармацевт”

Университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu farmacie (magistr, Mgr.)

Farmaceutická fakulta univerzity v České republice

1.5.2004

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i farmaci (cand.pharm.)

Det Farmaceutiske Fakultet, Københavns Universitet

1.10.1987

Bevis for kandidatuddannelsen i farmaci (cand.pharm.)

Syddansk Universitet

Deutschland

Zeugnis über die Staatliche Pharmazeutische Prüfung

Zuständige Behörden

1.10.1987

Eesti

Diplom proviisori õppekava läbimisest

Farmaatsiamagister

Master of Science in Pharmacy (MSc)

Tartu Ülikool

1.5.2004

Ελλάς

Άδεια άσκησης φαρμακευτικού επαγγέλματος

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

—

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

1.10.1987

España

Título de Licenciado en Farmacia

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una universidad

1.10.1987

Título de Graduado/a en Farmacia

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986

France

| — | Diplôme d'Etat de pharmacien |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat de pharmacien

| — | Diplôme d'Etat de docteur en pharmacie |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat de docteur en pharmacie

Universités

1.10.1987

Hrvatska

Diploma 'magistar farmacije/magistra farmacije'

| — | Farmaceutsko- biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu |
| --- | --- |

—

Farmaceutsko- biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

| — | Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu |
| --- | --- |

—

Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu

| — | Kemijsko- tehnološki fakultet Sveučilišta u Splitu |
| --- | --- |

—

Kemijsko- tehnološki fakultet Sveučilišta u Splitu

1.7. 2013

Ireland

| 1. | Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist (68)

  Certificate of Registration as a Pharmacist (68) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist (68)

Certificate of Registration as a Pharmacist (68)

| 1. | Cumann Cógaiseoirí na hEireann
  (Pharmaceutical Society of Ireland) |
| --- | --- |

1.

Cumann Cógaiseoirí na hEireann

(Pharmaceutical Society of Ireland)

1.10.1987

| 2. | A degree in Pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland (69) |
| --- | --- |

2.

A degree in Pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland (69)

| 2. | Universities delivering degrees in pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland |
| --- | --- |

2.

Universities delivering degrees in pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland

| 2. | Notification from the Pharmaceutical Society of Ireland that the person named therein is the holder of a qualification appropriate for practicing as pharmacist |
| --- | --- |

2.

Notification from the Pharmaceutical Society of Ireland that the person named therein is the holder of a qualification appropriate for practicing as pharmacist

Italia

Diploma o certificato di abilitazione all'esercizio della professione di farmacista ottenuto in seguito ad un esame di Stato

Università

1.11.1993

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Φαρμακοποιού

Συμβούλιο Φαρμακευτικής

1.5.2004

Latvija

Farmaceita diploms

Universitātes tipa augstskola

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją

| 2. | Magistro diplomas (farmacijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir vaistininko profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (farmacijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir vaistininko profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004

Luxembourg

Diplôme d'Etat de pharmacien

Jury d'examen d'Etat + visa du ministre de l'éducation nationale

1.10.1987

Magyarország

Okleveles gyógyszerész oklevél (magister pharmaciae, abbrev: mag. Pharm)

Egyetem

1.5.2004

Malta

Lawrja fil-farmaċija

Universita` ta' Malta

1.5.2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd apothekersexamen

Faculteit Farmacie

1.10.1987

Österreich

Staatliches Apothekerdiplom

Österreichische Apothekerkammer

1.10.1994

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku farmacja z tytułem magistra

| 1. | Akademia Medyczna |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna

| 2. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

1.5.2004

Portugal

| — | Licenciatura em Farmácia |
| --- | --- |

—

Licenciatura em Farmácia

| — | Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas

Instituição de Ensino Superior Universitário

1.10.1987

Mestrado Integrado em Ciências Farmacêuticas

1.1.2007

România

Diplomă de licenţă de farmacist

Universităţi

1.1.2007

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naziv ”magister farmacije/magistra farmacije”

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic magister farmacije/magistra farmacije

1.5.2004

Slovensko

DIPLOM

farmácia

magister (”Mgr.”)

Univerzita

1.5.2004

Suomi/Finland

Proviisorin tutkinto / Provisorexamen

Yliopisto

1.10.1994

Sverige

Apotekarexamen

Universitet och högskolor

1.10.1994

United Kingdom

| 1. | Certificate of Registered Pharmacist (70) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered Pharmacist (70)

1.10.1987

| 2. | A degree in pharmacy approved by either the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland (71) |
| --- | --- |

2.

A degree in pharmacy approved by either the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland (71)

Universities delivering pharmacy degrees approved by the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland

Notification from the General Pharmaceutical Council or Pharmaceutical Society of Northern Ireland confirming successful completion of the approved pharmacy degree, 12 months practical training and a pass of the registration assessment.

| 7. | Korvataan 5.7.1 kohta seuraavasti:
  ”5.7.1   Direktiivin 46 artiklan nojalla tunnustettavat arkkitehdin koulutuksesta annetut asiakirjat










  Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus | Viitelukuvuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | 1. | Architect/Architecte |

7.

Korvataan 5.7.1 kohta seuraavasti:

”5.7.1   Direktiivin 46 artiklan nojalla tunnustettavat arkkitehdin koulutuksesta annetut asiakirjat

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus

Viitelukuvuosi

België/ Belgique/ Belgien

1.

Architect/Architecte

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur/Ecoles nationales supérieures d'architecture |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur/Ecoles nationales supérieures d'architecture

1988/1989

| 2. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect/Architecte

| 2. | Hogere-architectuur-instituten/Instituts supérieurs d'architecture |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-instituten/Instituts supérieurs d'architecture

| 3. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

3.

Architect/Architecte

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt/Ecole provinciale supérieure d'architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt/Ecole provinciale supérieure d'architecture de Hasselt

| 4. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect/Architecte

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten/Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten/Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect/Architecte

| 5. | Sint-Lucasscholen/Ecoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen/Ecoles Saint-Luc

| 6. | Burgerlijke ingenieur-architect |
| --- | --- |

6.

Burgerlijke ingenieur-architect

| 6. | — | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten/Facultés des sciences appliquées des universités |
| --- | --- | --- |

6.

—

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten/Facultés des sciences appliquées des universités

| — | ”Faculté Polytechnique” van Mons |
| --- | --- |

—

”Faculté Polytechnique” van Mons

| 7. | Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.) |
| --- | --- |

7.

Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.)

| 7. | K.U. Leuven, faculteit ingenieurswetenschappen |
| --- | --- |

7.

K.U. Leuven, faculteit ingenieurswetenschappen

Certificat de stage délivré par l'Ordre des Architectes/Stagegetuigschrift afgeleverd door de Orde van Architecten

2004/2005

| 8. | Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.) |
| --- | --- |

8.

Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.)

| 8. | Vrije Universiteit Brussel, faculteit ingenieurswetenschappen |
| --- | --- |

8.

Vrije Universiteit Brussel, faculteit ingenieurswetenschappen

Certificat de stage délivré par l'Ordre des Architectes/Stagegetuigschrift afgeleverd door de Orde van Architecten

2004/2005

България

Магистър-Специалност aрхитектура

| — | Университет по архитектура, строителство и геодезия – София, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Университет по архитектура, строителство и геодезия – София, Архитектурен факултет

Свидетелство, издадено от компетентната Камара на архитектите, удостоверяващо изпълнението на предпоставките, необходими за регистрация като архитект с пълна проектантска правоспособност в регистъра на архитектите

2010/2011

| — | Варненски свободен университет ”Черноризец Храбър”, Варна, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Варненски свободен университет ”Черноризец Храбър”, Варна, Архитектурен факултет

2007/2008

| — | Висше строително училище ”Любен Каравелов”, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Висше строително училище ”Любен Каравелов”, Архитектурен факултет

2009/2010

Česká republika

Architektura a urbanismus

| — | Fakulta architektury, České vysoké učení technické (ČVUT) v Praze |
| --- | --- |

—

Fakulta architektury, České vysoké učení technické (ČVUT) v Praze

| — | Vysoké učení technické v Brně, Fakulta architektury |
| --- | --- |

—

Vysoké učení technické v Brně, Fakulta architektury

Osvědčení o splnění kvalifikačních požadavků pro samostatný výkon profese architekta vydané Českou komorou architektů

2007/2008

Inženýr architekt (Ing.Arch.)

| — | Technická univerzita v Liberci, Fakulta umění a architektury |
| --- | --- |

—

Technická univerzita v Liberci, Fakulta umění a architektury

Magistr umění v oboru architektura (MgA.)

| — | Vysoká škola uměleckoprůmyslová v Praze |
| --- | --- |

—

Vysoká škola uměleckoprůmyslová v Praze

Magistr umění v oboru Architektonická tvorba, MgA

| — | Akademie výtvarných umění v Praze |
| --- | --- |

—

Akademie výtvarných umění v Praze

2007/2008

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i arkitektur (cand.arch.)

| — | Kunstakademiets Arkitektskole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitektskole i København

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

1988/1989

Deutschland

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur Univ.

| — | Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

Bescheinigung einer zuständigen Architektenkammer über die Erfüllung der Qualifikationsvoraussetzungen im Hinblick auf eine Eintragung in die Architektenliste

1988/1989

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen

Master of Arts – M.A.

| — | Hochschule Bremen – University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt – School of Architecture Bremen |
| --- | --- |

—

Hochschule Bremen – University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt – School of Architecture Bremen

2003/2004

| — | Fachhochschule Münster (University of Applied Sciences) – Muenster
  School of Architecture |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Münster (University of Applied Sciences) – Muenster

School of Architecture

2000/2001

| — | Georg-Simon-Ohm-Hochschule Nürnberg Fakultät Architektur |
| --- | --- |

—

Georg-Simon-Ohm-Hochschule Nürnberg Fakultät Architektur

2005/2006

| — | Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation |
| --- | --- |

—

Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation

2010/2011

| — | Hochschule Regensburg (University of Applied Sciences), Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Hochschule Regensburg (University of Applied Sciences), Fakultät für Architektur

2007/2008

| — | Technische Universität München, Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Technische Universität München, Fakultät für Architektur

2009/2010

| — | Hochschule Lausitz, Studiengang Architektur, Fakultät für Bauen
  ”seit Juli 2013: Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg” |
| --- | --- |

—

Hochschule Lausitz, Studiengang Architektur, Fakultät für Bauen

”seit Juli 2013: Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg”

2009/2010

| — | Fachhochschule Lübeck, University of Applied Sciences, Fachbereich Bauwesen |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Lübeck, University of Applied Sciences, Fachbereich Bauwesen

2004/2005

| — | Fachhochschule für Technik und Wirtschaft Dresden, Fakultät Bauingenieurwesen/Architektur |
| --- | --- |

—

Fachhochschule für Technik und Wirtschaft Dresden, Fakultät Bauingenieurwesen/Architektur

2005/2006

| — | Fachhochschule Erfurt/University of Applied Sciences |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Erfurt/University of Applied Sciences

2006/2007

| — | Hochschule Augsburg/Augsburg University of Applied Sciences |
| --- | --- |

—

Hochschule Augsburg/Augsburg University of Applied Sciences

2005/2006

| — | Hochschule Koblenz, Fachbereich Bauwesen |
| --- | --- |

—

Hochschule Koblenz, Fachbereich Bauwesen

2004/2005

| — | Hochschule München/Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Hochschule München/Fakultät für Architektur

2005/2006

Master of Arts (in Kombination mit einem Bachelorabschluss in Architektur)

Hochschule Trier Fachbereich Gestaltung Fachrichtung Architektur

2007/2008

Master of Engineering (in Kombination mit einem Bachelorabschluss in Engineering)

Technische Hochschule Mittelhessen (University of Applied Sciences) Fachbereich Bauwesen

2010/2011

Bachelor of Arts – B.A.

| — | Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation |
| --- | --- |

—

Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation

2010/2011

| — | Technische Universität München, Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Technische Universität München, Fakultät für Architektur

2009/2010

| — | Alanus Hochschule für Kunst und Gesellschaft, Bonn |
| --- | --- |

—

Alanus Hochschule für Kunst und Gesellschaft, Bonn

2007/2008

Bachelor of Sciences (B.Sc.)

Hochschule Bochum, Fachbereich Architektur

2003/2004

Master of Science

Leibniz Universität Hannover, Fakultät für Architektur und Landschaft

2011/2012

Ελλάδα

Δίπλωμα αρχιτέκτονα – μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988/1989

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα–Μηχανικού

| — | Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

2003/2004

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès

| — | Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid

| — | Escuela de Arquitectura de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria |
| --- | --- |

—

Escuela de Arquitectura de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria

| — | Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla

| — | Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid

| — | Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña

| — | Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián

| — | Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona

1988/1989

| — | Universidad de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña

1991/1992

| — | Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada. |
| --- | --- |

—

Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada.

1994/1995

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante

1997/1998

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

| — | Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle |
| --- | --- |

—

Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle

1998/1999

| — | Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona |
| --- | --- |

—

Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona

| — | Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada |
| --- | --- |

—

Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada

| — | Universidad de Alcalá (Escuela de Arquitectura) |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá (Escuela de Arquitectura)

| — | Universidad Internacional de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad Internacional de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura

| — | Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia |
| --- | --- |

—

Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia

1999/2000

| — | Universidad Camilo José Cela de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Camilo José Cela de Madrid

2000/2001

| — | Universidad San Pablo CEU |
| --- | --- |

—

Universidad San Pablo CEU

2001/2002

| — | Universidad CEU Cardenal Herrera, Valencia-Escuela Superior de Enseñanzas Técnicas |
| --- | --- |

—

Universidad CEU Cardenal Herrera, Valencia-Escuela Superior de Enseñanzas Técnicas

2002/2003

| — | Universidad Rovira i Virgili |
| --- | --- |

—

Universidad Rovira i Virgili

2005/2006

| — | Universidad Francisco de Vitoria |
| --- | --- |

—

Universidad Francisco de Vitoria

2006/2007

| — | IE Universidad. Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura |
| --- | --- |

—

IE Universidad. Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura

2009/2010

Título de Graduado/a en Arquitectura

| — | IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura |
| --- | --- |

—

IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura

2008/2009

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

| — | Universitat Internacional de Catalunya |
| --- | --- |

—

Universitat Internacional de Catalunya

| — | Universidad San Jorge (Zaragoza) |
| --- | --- |

—

Universidad San Jorge (Zaragoza)

| — | Universidad de Navarra |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra

2009/2010

| — | Universidad San Pablo CEU – Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad San Pablo CEU – Madrid

| — | Universitat Politècnica de València |
| --- | --- |

—

Universitat Politècnica de València

| — | Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña

| — | Universidad Rovira i Virgili |
| --- | --- |

—

Universidad Rovira i Virgili

| — | Universidad Cardenal Herrera CEU |
| --- | --- |

—

Universidad Cardenal Herrera CEU

| — | Universidad Francisco de Vitoria |
| --- | --- |

—

Universidad Francisco de Vitoria

2010/2011

Graduado en fundamentos de la arquitectura + Máster en Arquitectura

| — | Universidad Politécnica de Madrid. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Madrid. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid

2010/2011

| — | Universidad Antonio de Nebrija |
| --- | --- |

—

Universidad Antonio de Nebrija

2011/2012

France

| 1. | Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale. |
| --- | --- |

1.

Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale.

| 1. | Le ministre chargé de l'architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l'architecture

1988/1989

| 2. | Diplôme d'architecte ESA |
| --- | --- |

2.

Diplôme d'architecte ESA

| 2. | Ecole spéciale d'architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

Ecole spéciale d'architecture de Paris

| 3. | Diplôme d'architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'architecte ENSAIS

| 3. | Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

| 4. | Diplôme d'Etat d'architecte (DEA) |
| --- | --- |

4.

Diplôme d'Etat d'architecte (DEA)

| 4. | Ecole Nationale Supérieure d'Architecture et de Paysage de Bordeaux (Ministère chargé de l'architecture et Ministère chargé de l'enseignement supérieur) |
| --- | --- |

4.

Ecole Nationale Supérieure d'Architecture et de Paysage de Bordeaux (Ministère chargé de l'architecture et Ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Habilitation de l'architecte diplômé d'Etat à l'exercice de la maîtrise d'œuvre en son nom propre (HMONP) (Ministère chargé de l'architecture)

2005/2006

Ecole Nationale Supérieure d'Architecture de Bretagne (Ministère chargé de l'architecture et Ministère chargé de l'enseignement supérieur

2005/2006

Ecole nationale supérieure d'architecture de Clermont-Ferrand (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Grenoble (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture et de paysage de Lille (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Lyon (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Marne La Vallée (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Marseille (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006

Ecole nationale supérieure d'architecture de Montpellier (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Nancy (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Nantes (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006

Ecole nationale supérieure d'architecture de Normandie (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Paris-Belleville (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006

Ecole nationale supérieure d'architecture de Paris-La Villette (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

Ecole nationale supérieure d'architecture de Paris Malaquais (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006

Ecole nationale supérieure d'architecture de Paris Val-de-Seine (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Saint-Etienne (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006

Ecole nationale supérieure d'architecture de Toulouse (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Versailles (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Diplôme d'Etat d'architecte (DEA), dans le cadre de la formation professionnelle continue

Ecole nationale supérieure d'architecture de Lyon (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

Ecole nationale supérieure d'architecture de Marseille (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

Ecole nationale supérieure d'architecture de Montpellier (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

Ecole nationale supérieure d'architecture de Nantes (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

Ecole nationale supérieure d'architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

| 5. | Diplôme d'études de l'école spéciale d'architecture Grade 2 équivalent au diplôme d'Etat d'architecte |
| --- | --- |

5.

Diplôme d'études de l'école spéciale d'architecture Grade 2 équivalent au diplôme d'Etat d'architecte

| 5. | Ecole spéciale d'architecture (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur) |
| --- | --- |

5.

Ecole spéciale d'architecture (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Diplôme d'architecte de l'ESA habilitant à exercer la maitrise d'œuvre en son nom propre, équivalent à l'habilitation de l'architecte diplômé d'Etat à l'exercice de la maîtrise d'œuvre en son nom propre, reconnu par le Ministère chargé de l'architecture

2006/2007

| 6. | Diplôme d'architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d'Etat d'architecte conférant le grade de master (parcours architecte) |
| --- | --- |

6.

Diplôme d'architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d'Etat d'architecte conférant le grade de master (parcours architecte)

| 6. | Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur) |
| --- | --- |

6.

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Habilitation de l'architecte de l'INSA à exercer la maîtrise d'œuvre en son nom propre équivalent à l'HMONP, reconnue par le ministère chargé de l'architecture

2005/2006

Diplôme d'architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d'Etat d'architecte conférant le grade de master (parcours d'architecte pour ingénieur)

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Habilitation de l'architecte de l'INSA à exercer la maîtrise d'œuvre en son nom propre équivalent à l'HMONP, délivrée par le ministère chargé de l'architecture

2005/2006

Hrvatska

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI)

| 1. | National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

Certificate of fulfilment of qualifications requirements for professional recognition as an architect in Ireland issued by the Royal Institute of Architects of Ireland (RIAI)

1988/1989

| 2. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.)






  — | (Previously, until 2002 – Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)) |
| --- | --- | --- |

2.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.)

—

(Previously, until 2002 – Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch))

| 2. | Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin
  (College of Technology, Bolton Street, Dublin) |
| --- | --- |

2.

Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin

(College of Technology, Bolton Street, Dublin)

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 5. | Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) UL) |
| --- | --- |

5.

Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) UL)

| 5. | University of Limerick |
| --- | --- |

5.

University of Limerick

2005/2006

| 6. | Degree of Bachelor of Architecture (Honours)
  (B.Arch. (Hons) WIT) |
| --- | --- |

6.

Degree of Bachelor of Architecture (Honours)

(B.Arch. (Hons) WIT)

| 6. | Waterford Institute of Technology |
| --- | --- |

6.

Waterford Institute of Technology

2005/2006

Italia (72)

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

| — | Università di Catania – Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania – Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma ”La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma ”La Sapienza”

| — | Università di Roma III |
| --- | --- |

—

Università di Roma III

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

Diploma di abilitazione all'esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione (ora Ministero dell'istruzione, dell'università e della ricerca) dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988/1989

| — | Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria

2000/2001

Laurea in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell'Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquila

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma ”La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma ”La Sapienza”

1998/1999

Laurea specialistica in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell'Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquila

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma ”La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma ”La Sapienza”

| — | Università di Ancona |
| --- | --- |

—

Università di Ancona

| — | Università di Basilicata – Potenza |
| --- | --- |

—

Università di Basilicata – Potenza

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma – Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma – Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

2000/2001

| — | Università degli studi di Brescia |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Brescia

| — | Università degli Studi di Cagliari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Cagliari

2001/2002

| — | Università Politecnica delle Marche |
| --- | --- |

—

Università Politecnica delle Marche

2002/2003

| — | Università degli studi della Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli studi della Calabria

2003/2004

| — | Università degli studi di Salerno |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Salerno

2005/2006

Laurea magistrale in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell'Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquila

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma ”La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma ”La Sapienza”

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma – Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma – Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

2004/2005

| — | Università degli studi di Salerno |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Salerno

2010/2011

| — | Università degli studi della Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli studi della Calabria

2004/2005

| — | Università degli studi di Brescia |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Brescia

2004/2005

| — | Università Politecnica delle Marche |
| --- | --- |

—

Università Politecnica delle Marche

2004/2005

| — | Università degli Studi di Perugia |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Perugia

2006/2007

| — | Università degli Studi di Padova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Padova

2008/2009

| — | Università degli Studi di Genova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Genova

2014/2015

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma ”La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma ”La Sapienza”

1998/1999

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

1999/2000

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

2001/2002

Laurea magistrale quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma ”La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma ”La Sapienza”

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

2004/2005

Laurea specialistica in architettura (Progettazione architettonica)

| — | Università di Roma Tre |
| --- | --- |

—

Università di Roma Tre

2001/2002

Università degli Studi di Napoli ”Federico II”

2005/2006

Laurea magistrale in architettura (Progettazione architettonica)

Università di Roma Tre

2004/2005

Laurea specialistica in Architettura

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara

| — | Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano

| — | Facoltà di Architettura dell'Università degli studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura dell'Università degli studi di Trieste

| — | Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania

| — | Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma

| — | Facoltà di Architettura, Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura, Università di Bologna

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

2001/2002

| — | Università IUAV di Venezia |
| --- | --- |

—

Università IUAV di Venezia

2002/2003

| — | Facoltà di Architettura Valle Giulia, Università degli Studi di Roma ”La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura Valle Giulia, Università degli Studi di Roma ”La Sapienza”

| — | Università degli Studi di Camerino |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Camerino

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

2004/2005

Laurea magistrale in Architettura

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara

| — | Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano

| — | Università IUAV di Venezia |
| --- | --- |

—

Università IUAV di Venezia

| — | Facoltà di Architettura, Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura, Università di Bologna

| — | Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania

| — | Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma

| — | Facoltà di architettura dell'Università degli Studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell'Università degli Studi di Trieste

2004/2005

| — | Università degli Studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Trieste

2014/2015

| — | Università degli Studi di Camerino |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Camerino

2006/2007

| — | Università degli Studi di Enna ”Kore” |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Enna ”Kore”

2004/2005

| — | Università degli Studi di Firenze |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Firenze

| — | Università degli Studi di Cagliari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Cagliari

2008/2009

| — | Università degli Studi di Udine |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Udine

| — | Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria

2009/2010

| — | Università degli Studi di Sassari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Sassari

| — | Università degli Studi della Basilicata |
| --- | --- |

—

Università degli Studi della Basilicata

2010/2011

| — | Università degli Studi di Genova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Genova

2014/2015

Laurea specialistica in architettura -progettazione architettonica e urbana

Facoltà ”Ludovico Quaroni” dell'Università degli Studi ”La Sapienza” di Roma

2000/2001

Laurea Magistrale in architettura -progettazione architettonica e urbana

Facoltà ”Ludovico Quaroni” dell'Università degli Studi ”La Sapienza” di Roma

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione Urbana)

Università di Roma Tre

2001/2002

Laurea Magistrale in Architettura (Progettazione Urbana)

Università di Roma Tre

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione urbana e territoriale)

Politecnico di Torino

2002/2003

Laurea Specialistica in architettura (Architettura delle costruzioni)

Politecnico di Milano (Facoltà di Architettura civile)

2001/2002

Laurea magistrale in architettura (Architettura delle costruzioni)

Politecnico di Milano (Facoltà di Architettura civile)

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura (Restauro)

| — | Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi ”La Sapienza” di Roma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi ”La Sapienza” di Roma

2004/2005

| — | Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura

2001/2002

| — | Università degli Studi di Napoli ”Federico II” |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Napoli ”Federico II”

2005/2006

Laurea Magistrale in Architettura (Restauro)

| — | Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi ”La Sapienza” di Roma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi ”La Sapienza” di Roma

| — | Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura

2009/2010

| — | Università degli Studi di Napoli ”Federico II” |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Napoli ”Federico II”

2004/2005

Laurea Specialista in Architettura (costruzione)

Politecnico di Torino

2002/2003

Laurea Magistrale in Architettura – Progettazione architettonica

Università degli Studi di Napoli ”Federico II”

2004/2005

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli ”Federico II”

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli ”Federico II”

2007/2008

Laurea Magistrale in Architettura – Arredamento e Progetto

Università degli Studi di Napoli ”Federico II”

2008/2009

Laurea Magistrale in Architettura Manutenzione e Gestione

Università degli Studi di Napoli ”Federico II”

2008/2009

Laurea Magistrale in Architettura Costruzione Città

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale in Architettura per il Progetto Sostenibile

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale in Architettura per il Restauro e la Valorizzazione del Patrimonio

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale in Architettura e Culture del Progetto

Università IUAV di Venezia

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura e Innovazione

Università IUAV di Venezia

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura per il Nuovo e l'Antico

Università IUAV di Venezia

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura – Restauro

Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria

2013/2014

Κύπρος

Διπλωμα αρχιτεκτονα – μηχανικου στην αρχιτεκτονικη

| — | Πανεπιστημιο κυπρου |
| --- | --- |

—

Πανεπιστημιο κυπρου

Βεβαιωση που εκδιδεται απο το επιστημονικο και τεχνικο επιμελητηριο κυπρου (ετεκ) η οποια επιτρεπει την ασκηση δραστηριοτητων στον τομεα τησ αρχιτεκτονικησ

2005/2006

Professional Diploma in Architecture

| — | University of Nicosia |
| --- | --- |

—

University of Nicosia

2006/2007

Δίπλωμα Αρχιτεκτονικής (5 έτη)

| — | Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick |
| --- | --- |

—

Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick

2008/2009

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα Μηχανικού (5 ετούς φοίτησης)

| — | Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick |
| --- | --- |

—

Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick

2008/2009

Latvija

Arhitekta diploms

Rīgas Tehniskā universitāte

Latvijas Arhitektu savienības sertificēšanas centra Arhitekta prakses sertifikāts

2007/2008

Lietuva

Bakalauro diplomas (Architektūros bakalauras)

| — | Kauno technologijos universitetas |
| --- | --- |

—

Kauno technologijos universitetas

| — | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |
| --- | --- |

—

Vilniaus Gedimino technikos universitetas

| — | Vilniaus dailės akademija |
| --- | --- |

—

Vilniaus dailės akademija

Architekto kvalifikacijos atestatas, suteikiantis teisę užsiimti veikla architektūros srityje (Atestuotas architektas) išduodamas po architektūros bakalauro studijų baigimo ir trejų metų praktinės veiklos atestuoto architekto priežiūroje.

2008/2009

Magistro diplomas (Architektūros magistras)

| — | Kauno technologijos universitetas |
| --- | --- |

—

Kauno technologijos universitetas

| — | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |
| --- | --- |

—

Vilniaus Gedimino technikos universitetas

| — | Vilniaus dailės akademija |
| --- | --- |

—

Vilniaus dailės akademija

Magyarország

Okleveles épitészmérnök MSc

| — | Budapesti Müszaki és Gazdaságtudományi Egyetem – Épitészmérnöki Kar |
| --- | --- |

—

Budapesti Müszaki és Gazdaságtudományi Egyetem – Épitészmérnöki Kar

A területi illetékes építészkamara hatósági bizonyítványa a szakmagyakorlási jogosultságról.

2007/2008

Okleveles épitészmérnök

| — | Széchenyi István Egyetem, Györ – Müszaki Tudományi Kar |
| --- | --- |

—

Széchenyi István Egyetem, Györ – Müszaki Tudományi Kar

2007/2008

Okleveles építészmérnök

| — | Pécsi Tudományegyetem – Pollack Mihály Műszaki Kar |
| --- | --- |

—

Pécsi Tudományegyetem – Pollack Mihály Műszaki Kar

2007/2008

Malta

Degree in Bachelor of Engineering and Architecture (Hons)

Universita' ta' Malta

Warrant b'titlu ta' ”Perit” mahrug mill-Bord tal-Warrant

2007/2008

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46.

As of 2014/2015:

Verklaring van Bureau Architectenregister die bevestigt dat aan de eisen voor de beroepskwalificatie van architect is voldaan

1988/1989

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:






  — | de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

—

de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

| — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| — | de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

| — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| — | de Rijkshogeschool Groningen te Groningen |
| --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

| — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

1988/1989

| 4. | Master of Science in Architecture, Urbanism & Building Sciences variant Architecture |
| --- | --- |

4.

Master of Science in Architecture, Urbanism & Building Sciences variant Architecture

| 4. | Technische Universiteit Delft Faculteit Bouwkunde |
| --- | --- |

4.

Technische Universiteit Delft Faculteit Bouwkunde

2003/2004

| — | Master of Science in Architecture, Building and Planning (specialisatie: Architecture) |
| --- | --- |

—

Master of Science in Architecture, Building and Planning (specialisatie: Architecture)

Technische Universiteit Eindhoven

2002/2003

Master of Architecture

ArtEZ hogeschool voor de kunsten/ArtEZ Academie van Bouwkunst

2003/2004

Amsterdamse Hogeschool van de Kunsten/Academie van Bouwkunst Amsterdam

2003/2004

Hanze Hogeschool Groningen/Academie van Bouwkunst Groningen

2003/2004

Hogeschool Rotterdam/Rotterdamse Academie van Bouwkunst

2003/2004

Fontys Hogeschool voor de Kunsten/Academie voor Architectuur en Stedenbouw in Tilburg

2003/2004

Österreich

| 1. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

1.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 1. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

Bescheinigung des Bundesministers für Wissenschaft, Forschung und Wirtschaft über die Erfüllung der Voraussetzung für die Eintragung in die Architektenkammer/Bescheinigung einer Bezirksverwaltungsbehörde über die Ausbildung oder Befähigung, die zur Ausübung des Baumeistergewerbes (Berechtigung für Hochbauplanung) berechtigt

1998/1999

| 2. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

2.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

| 3. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

3.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

| 4. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

4.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 4. | Universität für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Universität für Angewandte Kunst in Wien

| 5. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

5.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

| 6. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

6.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz

| 7. | Bachelor of Science in Engineering (BSc) (aufgrund eines Bachelorstudiums), Diplom-Ingenieur/in (Dipl.-Ing. oder DI) für technisch-wissenschaftlich Berufe (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc) |
| --- | --- |

7.

Bachelor of Science in Engineering (BSc) (aufgrund eines Bachelorstudiums), Diplom-Ingenieur/in (Dipl.-Ing. oder DI) für technisch-wissenschaftlich Berufe (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc)

| 7. | Fachhochschule Kärnten |
| --- | --- |

7.

Fachhochschule Kärnten

2004/2005

| 8. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

8.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 8. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens- Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

8.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens- Universität Innsbruck)

2008/2009

| 9. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

9.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 9. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann- Universität Graz) |
| --- | --- |

9.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann- Universität Graz)

2008/2009

| 10. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

10.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 10. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

10.

Technische Universität Wien

2006/2007

| 11. | Master of Architecture (MArch) (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc) |
| --- | --- |

11.

Master of Architecture (MArch) (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc)

| 11. | Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung Linz |
| --- | --- |

11.

Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung Linz

2008/2009

| 11. | Akademie der bildenden Künste Wien |
| --- | --- |

11.

Akademie der bildenden Künste Wien

2008/2009

| 12. | Masterstudium der Architektur |
| --- | --- |

12.

Masterstudium der Architektur

| 12. | Universität für angewandte Kunst Wien |
| --- | --- |

12.

Universität für angewandte Kunst Wien

2011/2012

Polska

magister inżynier architekt (mgr inż. arch.)

| — | Politechnika Białostocka |
| --- | --- |

—

Politechnika Białostocka

| — | Politechnika Gdańska |
| --- | --- |

—

Politechnika Gdańska

| — | Politechnika Łódzka |
| --- | --- |

—

Politechnika Łódzka

| — | Politechnika Śląska |
| --- | --- |

—

Politechnika Śląska

| — | Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny w Szczecinie |
| --- | --- |

—

Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny w Szczecinie

| — | Politechnika Warszawska |
| --- | --- |

—

Politechnika Warszawska

| — | Politechnika Krakowska |
| --- | --- |

—

Politechnika Krakowska

| — | Politechnika Wrocławska |
| --- | --- |

—

Politechnika Wrocławska

Zaświadczenie o członkostwie w okręgowej izbie architektów/Zaświadczenie Krajowej Rady Izby Architektów RP potwierdzające posiadanie kwalifikacji do wykonywania zawodu architekta zgodnych z wymaganiami wynikającymi z przepisów prawa Unii Europejskiej osoby nie będącej członkiem Izby

2007/2008

| — | Krakowska Akademia im. Andrzeja Frycza Modrzewskiego |
| --- | --- |

—

Krakowska Akademia im. Andrzeja Frycza Modrzewskiego

2003/2004

dyplom ukończenia studiów wyższych potwierdzający uzyskanie tytułu zawodowego magistra inżyniera architekta

| — | Wyższa Szkoła Ekologii i Zarządzania w Warszawie |
| --- | --- |

—

Wyższa Szkoła Ekologii i Zarządzania w Warszawie

2011/2012

| — | Politechnika Lubelska |
| --- | --- |

—

Politechnika Lubelska

2008/2009

dyplom studiów wyższych potwierdzający uzyskanie tytułu zawodowego magistra inżyniera architekta

Politechnika Świętokrzyska

2012/2013

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Arquitectura

| — | Faculdade de Arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

| — | Faculdade de Ciências e Tecnologia da Universidade de Coimbra |
| --- | --- |

—

Faculdade de Ciências e Tecnologia da Universidade de Coimbra

Certificado de cumprimento dos pré-requisitos de qualificação para inscrição na Ordem dos Arquitectos, emitido pela competente Ordem dos Arquitectos

1988/1989

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1986/1987

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada de
  Vila Nova de Famalicão |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada de

Vila Nova de Famalicão

1993/1994

| — | Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologia |
| --- | --- |

—

Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologia

1995/1996

| — | Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes

1997/1998

| — | Universidade do Minho |
| --- | --- |

—

Universidade do Minho

1997/1998

| — | Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

1998/1999

| — | ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa |
| --- | --- |

—

ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa

1998/1999

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo

| — | Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

Escola Superior Gallaecia

2002/2003

Para os cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/1992

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

1991/1992

Mestrado integrado em Arquitectura

| — | Universidade Autónoma de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Autónoma de Lisboa

2001/2002

| — | Universidade Técnica de Lisboa (Instituto Superior Técnico) |
| --- | --- |

—

Universidade Técnica de Lisboa (Instituto Superior Técnico)

2001/2002

Carta de curso de Mestrado integrado em Arquitectura

| — | Universidade do Minho |
| --- | --- |

—

Universidade do Minho

1997/1998

| — | ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa |
| --- | --- |

—

ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa

1999/2000

| — | Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão

2006/2007

| — | Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologias |
| --- | --- |

—

Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologias

1995/1996

| — | Faculdade de Arquitectura da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura da Universidade Técnica de Lisboa

2008/2009

| — | Universidade de Évora |
| --- | --- |

—

Universidade de Évora

2007/2008

| — | Escola Superior Artística do Porto (ESAP) |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto (ESAP)

1988/1989 (Licenciatura)

2007/2008 (Mestrado)

| — | Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes

2006/2007

Universidade Lusíada do Porto

2006/2007

Carta de curso de Mestrado Integrado em Arquitectura e Urbanismo

| — | Universidade Fernando Pessoa |
| --- | --- |

—

Universidade Fernando Pessoa

2006/2007

| — | ESG/Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

ESG/Escola Superior Gallaecia

2002/2003

Diploma de Mestre em Arquitectura

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1988/1989

Carta de Curso, Grau de Licenciado

| — | Universidade de Évora |
| --- | --- |

—

Universidade de Évora

2001/2002

Carta de curso de mestre em Arquitectura

| — | Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Universidade do Porto

2003/2004

Certidão de Licenciatura em Arquitectura

Universidade Católica Portuguesa Centro Regional das Beiras

2001/2002

Diploma de Mestrado Integrado em Arquitectura

Universidade Católica Portuguesa Centro Regional das Beiras

2001/2002

România

Diploma de arhitect

| — | Universitatea de arhitectură şi urbanism ”ION MINCU” – la propunerea Facultăţii de Arhitectură |
| --- | --- |

—

Universitatea de arhitectură şi urbanism ”ION MINCU” – la propunerea Facultăţii de Arhitectură

Certificat de dobândire a dreptului de semnătură si de înscriere în Tabloul Naţional al Arhitecţilor

2010/2011

| — | Universitatea ”Politehnică” din Timişoara |
| --- | --- |

—

Universitatea ”Politehnică” din Timişoara

Certificat de dobândire a dreptului de semnătură si de înscriere în Tabloul Naţional al Arhitecţilor

2011/2012

| — | Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca

2010/2011

| — | Universitatea Tehnică ”Gheorghe Asachi” din Iaşi |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică ”Gheorghe Asachi” din Iaşi

2007/2008

Slovenija

Magister inženir arhitekture/Magistrica inženirka arhitekture

Univerza v Ljubljani, Fakulteta za Arhitekturo

Potrdilo Zbornice za arhitekturo in prostor o usposobljenosti za opravljanje nalog odgovornega projektanta arhitekture

2007/2008

Slovensko

Diplom inžiniera Architekta (titul Ing. arch.)

| — | Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus |
| --- | --- |

—

Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus

Certifikát vydaný Slovenskou komorou architektov na základe 3-ročnej praxe pod dohľadom a vykonania autorizačnej skúšky

2007/2008

| — | Technická univerzita v Košiciach, Fakulta umení, študijný odbor 5.1.1. Architektúra a urbanizmus |
| --- | --- |

—

Technická univerzita v Košiciach, Fakulta umení, študijný odbor 5.1.1. Architektúra a urbanizmus

2004/2005

Diplom magistra umení (titul Mgr. art.)

| — | Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 ”Architektonická tvorba” |
| --- | --- |

—

Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 ”Architektonická tvorba”

2007/2008

Suomi/Finland

Arkkitehdin tutkinto/ Arkitektexamen

| — | Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki) |
| --- | --- |

—

Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki)

| — | Tampereen teknillinen korkeakoulu/ Tammerfors tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen korkeakoulu/ Tammerfors tekniska högskola

| — | Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet

| — | Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet |
| --- | --- |

—

Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet

| — | Tampereen teknillinen yliopisto/Tammerfors tekniska universitet |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto/Tammerfors tekniska universitet

1998/1999

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

2010/2011

| — | Tampereen teknillinen yliopisto |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto

2010/2011

| — | Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet |
| --- | --- |

—

Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet

2010/2011

Sverige

Arkitektexamen

| — | Chalmers Tekniska Högskola AB |
| --- | --- |

—

Chalmers Tekniska Högskola AB

| — | Kungliga Tekniska Högskolan |
| --- | --- |

—

Kungliga Tekniska Högskolan

| — | Lunds Universitet |
| --- | --- |

—

Lunds Universitet

1998/1999

| — | Umeå universitet |
| --- | --- |

—

Umeå universitet

2009/2010

United Kingdom

| 1. | Diplomas in architecture |
| --- | --- |

1.

Diplomas in architecture

| 1. | — | Universities |
| --- | --- | --- |

1.

—

Universities

| — | Colleges of Art |
| --- | --- |

—

Colleges of Art

| — | Schools of Art |
| --- | --- |

—

Schools of Art

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board.

The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board.

EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Education if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation.

An Architects Registration Board Part 3 Certificate of Architectural Education

1988/1989

| — | Cardiff University |
| --- | --- |

—

Cardiff University

2006/2007

| — | University for the Creative Arts |
| --- | --- |

—

University for the Creative Arts

2008/2009

| — | Birmingham City University |
| --- | --- |

—

Birmingham City University

2008/2009

| — | University of Nottingham |
| --- | --- |

—

University of Nottingham

2008/2009

| 2. | Degrees in architecture |
| --- | --- |

2.

Degrees in architecture

| 2. | Universities |
| --- | --- |

2.

Universities

1988/1989

| 3. | Final examination |
| --- | --- |

3.

Final examination

| 3. | Architectural Association |
| --- | --- |

3.

Architectural Association

| — | Final Examination (ARB/RIBA Part 2) |
| --- | --- |

—

Final Examination (ARB/RIBA Part 2)

| — | Architectural Association |
| --- | --- |

—

Architectural Association

2011/2012

| 4. | Examination in architecture |
| --- | --- |

4.

Examination in architecture

| 4. | Royal College of Art |
| --- | --- |

4.

Royal College of Art

| 5. | Examination Part II |
| --- | --- |

5.

Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

| 6. | Master of Architecture |
| --- | --- |

6.

Master of Architecture

| 6. | — | University of Liverpool |
| --- | --- | --- |

6.

—

University of Liverpool

2006/2007

| — | Cardiff University |
| --- | --- |

—

Cardiff University

2006/2007

| — | University of Plymouth |
| --- | --- |

—

University of Plymouth

2007/2008

| — | Queens University, Belfast |
| --- | --- |

—

Queens University, Belfast

2009/2010

| — | Northumbria University |
| --- | --- |

—

Northumbria University

2009/2010

| — | University of Brighton |
| --- | --- |

—

University of Brighton

2010/2011

| — | Birmingham City University |
| --- | --- |

—

Birmingham City University

2010/2011

| — | University of Kent |
| --- | --- |

—

University of Kent

2006/2007

| — | University of Ulster |
| --- | --- |

—

University of Ulster

2008/2009

| — | University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture |
| --- | --- |

—

University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture

2009/2010

| — | Leeds Metropolitan University |
| --- | --- |

—

Leeds Metropolitan University

2011/2012

| — | University of Newcastle upon Tyne |
| --- | --- |

—

University of Newcastle upon Tyne

2011/2012

| — | University of Lincoln |
| --- | --- |

—

University of Lincoln

2011/2012

| — | University of Huddersfield |
| --- | --- |

—

University of Huddersfield

2012/2013

| — | University of the West of England |
| --- | --- |

—

University of the West of England

2011/2012

| — | University of Westminster |
| --- | --- |

—

University of Westminster

2011/2012

| — | University for the Creative Arts |
| --- | --- |

—

University for the Creative Arts

2013/2014

| 7. | Graduate Diploma in Architecture |
| --- | --- |

7.

Graduate Diploma in Architecture

| 7. | University College London |
| --- | --- |

7.

University College London

2006/2007

| 8. | Professional Diploma in Architecture |
| --- | --- |

8.

Professional Diploma in Architecture

| 8. | University of East London |
| --- | --- |

8.

University of East London

2007/2008

| — | Northumbria University |
| --- | --- |

—

Northumbria University

2008/2009

| 9. | Graduate Diploma in Architecture/MArch Architecture |
| --- | --- |

9.

Graduate Diploma in Architecture/MArch Architecture

| 9. | University College London |
| --- | --- |

9.

University College London

2008/2009

| 10. | Postgraduate Diploma in Architecture |
| --- | --- |

10.

Postgraduate Diploma in Architecture

| 10. | — | –Leeds Beckett University (until 2014 Leeds Metropolitan University) |
| --- | --- | --- |

10.

—

–Leeds Beckett University (until 2014 Leeds Metropolitan University)

2007/2008

| — | University of Edinburgh |
| --- | --- |

—

University of Edinburgh

2008/2009

| — | Sheffield Hallam University |
| --- | --- |

—

Sheffield Hallam University

2009/2010

| 11. | MArch Architecture (ARB/RIBA Part 2) |
| --- | --- |

11.

MArch Architecture (ARB/RIBA Part 2)

| 11. | University College London |
| --- | --- |

11.

University College London

2011/2012

| — | University of Nottingham |
| --- | --- |

—

University of Nottingham

2013/2014

| — | University of East London |
| --- | --- |

—

University of East London

2013/2014

| 12. | Master of Architecture (MArch) |
| --- | --- |

12.

Master of Architecture (MArch)

| 12. | Liverpool John Moores University |
| --- | --- |

12.

Liverpool John Moores University

2011/2012

| — | De Montfort University |
| --- | --- |

—

De Montfort University

2011/2012

| — | Arts University Bournemouth |
| --- | --- |

—

Arts University Bournemouth

2011/2012

| — | Nottingham Trent University |
| --- | --- |

—

Nottingham Trent University

2012/2013

| — | Sheffield Hallam University |
| --- | --- |

—

Sheffield Hallam University

2013/2014

| 13. | Postgraduate Diploma in Architecture and Architectural Conservation |
| --- | --- |

13.

Postgraduate Diploma in Architecture and Architectural Conservation

| 13. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

13.

University of Edinburgh

2008/2009

| 14. | Postgraduate Diploma in Architecture and Urban Design |
| --- | --- |

14.

Postgraduate Diploma in Architecture and Urban Design

| 14. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

14.

University of Edinburgh

2008/2009

| 15. | MPhil in Environmental Design in Architecture (Option B) |
| --- | --- |

15.

MPhil in Environmental Design in Architecture (Option B)

| 15. | University of Cambridge |
| --- | --- |

15.

University of Cambridge

2009/2010

| — | MPhil in Architecture and Urban Design |
| --- | --- |

—

MPhil in Architecture and Urban Design

| — | University of Cambridge |
| --- | --- |

—

University of Cambridge

2013/2014

| 16. | Professional Diploma in Architecture: Advanced Environmental and Energy Studies |
| --- | --- |

16.

Professional Diploma in Architecture: Advanced Environmental and Energy Studies

| 16. | University of East London/Centre for Alternative Technology |
| --- | --- |

16.

University of East London/Centre for Alternative Technology

2008/2009

| 17. | MArchD in Applied Design in Architecture |
| --- | --- |

17.

MArchD in Applied Design in Architecture

| 17. | Oxford Brookes University |
| --- | --- |

17.

Oxford Brookes University

2011/2012

| 18. | M'Arch |
| --- | --- |

18.

M'Arch

| 18. | University of Portsmouth |
| --- | --- |

18.

University of Portsmouth

2011/2012

| 19. | Master of Architecture (International) |
| --- | --- |

19.

Master of Architecture (International)

| 19. | University of Huddersfield |
| --- | --- |

19.

University of Huddersfield

2012/2013

| 20. | Master of Architecture with Honours |
| --- | --- |

20.

Master of Architecture with Honours

| 20. | Cardiff University |
| --- | --- |

20.

Cardiff University

2015/2016

| 21. | MArch (Architecture) |
| --- | --- |

21.

MArch (Architecture)

| 21. | Kingston University |
| --- | --- |

21.

Kingston University

2013/2014

| 22. | MArch in Architecture |
| --- | --- |

22.

MArch in Architecture

| 22. | University of Greenwich |
| --- | --- |

22.

University of Greenwich

2013/2014

| 23. | The degree of Master of Architecture in the College of Humanities and Social Science |
| --- | --- |

23.

The degree of Master of Architecture in the College of Humanities and Social Science

| 23. | University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture |
| --- | --- |

23.

University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture

2012/2013

---

(1)  Vuoteen 2012 asti.

(2)  Vuodesta 2013 lähtien.

(3)  
  1. lokakuuta 2017 asti koulutuksesta annettavaan asiakirjaan on liitettävä myös todistus valmistumisen jälkeisen harjoittelun (”staż podyplomowy”) suorittamisesta.

(4)  Tammikuusta 2013.

(5)  Kesäkuusta 2015.

(6)  Vuodesta 1991/1992.

(7)  Kesäkuusta 2015.

(8)  Heinäkuusta 2011.

(9)  Kesäkuusta 2015.

(10)  Toukokuusta 2006.

(11)  Kesäkuusta 2015.

(12)  Vuodesta 2006.

(13)  Vuodesta 2012.

(14)  Kesäkuusta 2015.

(15)  Vuoteen 2012.

(16)  27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kumoamispäivä: 4. huhtikuuta 2000.

(17)  Toukokkuusta 2006.

(18)  Kesäkuusta 2015.

(19)  27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kumoamispäivä: 1. tammikuuta 1983.

(20)  Kesäkuusta 2015.

(21)  27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kumoamispäivä: 1. tammikuuta 1983.

(22)  
  14. syyskuuta 2010 asti.

(23)  Lokakuusta 2009.

(24)  Lokakuusta 2009.

(25)  Lokakuusta 2009.

(26)  
  1. elokuuta 1987 lukuun ottamatta henkilöitä, joiden koulutus on alkanut sitä ennen.

(27)  
  31. joulukuuta 1971.

(28)  
  31. lokakuuta 1999.

(29)  Asiakirjoja ei enää anneta, jos koulutus on alkanut 5. maaliskuuta 1982 jälkeen.

(30)  
  9. heinäkuuta 1984.

(31)  
  31. maaliskuuta 2004.

(32)  
  1. helmikuuta 1984.

(33)  
  3. joulukuuta 1971.

(34)  
  31. lokakuuta 1993.

(35)  Asiakirjoja ei enää anneta, jos koulutus on alkanut 5. maaliskuuta 1982 jälkeen.

(36)  
  8. heinäkuuta 1984.

(37)  
  31. maaliskuuta 2004.

(38)  
  1. tammikuuta 1991.

(39)  Kesäkuusta 2015.

(40)  Lokakuusta 2009.

(41)  Kesäkuusta 2015.

(42)  Kesäkuusta 2015.

(43)  27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kumoamispäivä: 12. elokuuta 1996.

(44)  
  30. syyskuuta 2007.

(45)  
  28. helmikuuta 2013.

(46)  27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kumoamispäivä: 31. joulukuuta 1994.

(47)  Kesäkuusta 2015.

(48)  27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kumoamispäivä: 1. tammikuuta 1983.

(49)  
  17.2.2006 lähtien.

(50)  Suu- ja leukakirurgian erikoisalan koulutuksesta annettavaan asiakirjaan johtavan koulutuksen (lääkärin ja hammaslääkärin peruskoulutus) edellytyksenä on, että hakija on suorittanut hyväksytysti lääkärin peruskoulutuksen (24 artikla) ja lisäksi suorittanut hyväksytysti hammaslääkärin peruskoulutuksen (34 artikla).

(51)  Vuodesta 2006.

(52)  
  10.7.2014 lähtien.

(53)  Vuodesta 2009.

(54)  Tammikuusta 2013.”

(55)  Tämä koulutuksesta annettava asiakirja oikeuttaa haltijan automaattiseen tunnustamiseen, jos se on annettu jäsenvaltioiden kansalaisille, jotka ovat suorittaneet tutkinnon Irlannissa.

(56)  Nämä tiedot koulutuksesta annettavasta asiakirjasta sisällytettiin mukaan, jotta varmistetaan, että Irlannissa tutkinnon suorittaneet ovat oikeutettuja automaattiseen tunnustamiseen ilman rekisteröitymistä Irlannissa, koska rekisteröityminen ei ole osa ammattipätevyyden hankkimista.

(57)  Nämä tiedot koulutuksesta annettavasta asiakirjasta korvaavat aiemmat Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevat kohdat, jotta varmistetaan, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa tutkinnon suorittaneet ovat oikeutettuja automaattiseen tunnustamiseen ilman rekisteröitymistä, koska rekisteröityminen ei ole osa ammattipätevyyden hankkimista.”

(58)  Vuoteen 2012.

(59)  Vuodesta 2013.

(60)  
  1. lokakuuta 2016 asti koulutuksesta annettavaan asiakirjaan on liitettävä myös todistus valmistumisen jälkeisen harjoittelun (”staż podyplomowy”) suorittamisesta.

(61)  Voimassa 22.11.2006 asti.

(62)  
  23.11.2006 lähtien.

(63)  Voimassa 10.4.2008 asti.

(64)  
  11.4.2008 lähtien.”

(65)  Tämä koulutuksesta annettava asiakirja oikeuttaa haltijan automaattiseen tunnustamiseen, jos on annettu jäsenvaltioiden kansalaisille, jotka ovat suorittaneet tutkinnon Irlannissa.

(66)  Nämä tiedot koulutuksesta annettavasta asiakirjasta sisällytettiin mukaan, jotta varmistetaan, että Irlannissa tutkinnon suorittaneet ovat oikeutettuja automaattiseen tunnustamiseen ilman rekisteröitymistä Irlannissa, koska rekisteröityminen ei ole osa ammattipätevyyden hankkimista.

(67)  Nämä tiedot koulutuksesta annettavasta asiakirjasta korvaavat aiemmat Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevat kohdat, jotta varmistetaan, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa tutkinnon suorittaneet ovat oikeutettuja automaattiseen tunnustamiseen ilman rekisteröitymistä, koska rekisteröityminen ei ole osa ammattipätevyyden hankkimista.”

(68)  Tämä koulutuksesta annettava asiakirja oikeuttaa haltijan koulutuksen automaattiseen tunnustamiseen, kun se on annettu jäsenvaltion kansalaiselle, joka on suorittanut tutkinnon Irlannissa.

(69)  Nämä tiedot koulutuksesta annettavasta asiakirjasta sisällytettiin mukaan, jotta varmistetaan, että Irlannissa tutkinnon suorittaneet ovat oikeutettuja kouluuksen automaattiseen tunnustamiseen ilman rekisteröitymistä Irlannissa. Tässä tapauksessa asiakirjaan liitettävä todistus on osoitus siitä, että kaikki pätevyysvaatimukset täyttyvät.

(70)  Tämä koulutuksesta annettava asiakirja oikeuttaa haltijan koulutuksen automaattiseen tunnustamiseen, kun se on annettu jäsenvaltion kansalaiselle, joka on suorittanut tutkinnon Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

(71)  Nämä tiedot koulutuksesta annettavasta asiakirjasta sisällytettiin mukaan, jotta varmistetaan, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa tutkinnon suorittaneet ovat oikeutettuja koulutuksen automaattiseen tunnustamiseen ilman rekisteröitymistä Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tässä tapauksessa asiakirjaan liitettävä todistus on osoitus siitä, että kaikki pätevyysvaatimukset täyttyvät.”

(72)  Nimikkeet ”Università degli studi di (kaupungin nimi)” ja ”Università di (kaupungin nimi)” ovat toisiaan vastaavia ja yksilöivät saman yliopiston.”

---