# Euroopa Liidu L 146/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 146 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik3. juuni 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 146

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik3. juuni 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/879, 2. juuni 2016, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 517/2014 üksikasjalik kord seoses fluorosüsivesinikega täidetud jahutusseadmete, kliimaseadmete ja soojuspumpade turulelaskmiseks vajaliku vastavusdeklaratsiooniga ning selle deklaratsiooni tõendamisega sõltumatu audiitori poolt (
  1
  ) | 1 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/880, 2. juuni 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 6 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Nõukogu direktiiv (EL) 2016/881, 25. mai 2016, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas | 8 |
| | * | Komisjoni direktiiv (EL) 2016/882, 1. juuni 2016, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/59/EÜ seoses keelenõuetega (
  1
  ) | 22 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL, Euratom) 2016/883, 31. mai 2016, komisjoni standardsete julgeolekumeetmete, valmisoleku tasemete ja kriisiolukordade juhtimise rakenduseeskirjade kohta vastavalt otsuse (EL, Euratom) 2015/443 (komisjoni julgeoleku kohta) artiklile 21 | 25 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/884, 1. juuni 2016, millega muudetakse rakendusotsust 2014/88/EL (Bangladeshist pärinevate beetlipipra (Piper betle) lehti sisaldavate või neist koosnevate toiduainete impordi ajutise peatamise kohta) kõnealuse rakendusotsuse kohaldamise aja osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 3181 all)

   (
  1
  ) | 29 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/879, 2. juuni 2016, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 517/2014 üksikasjalik kord seoses fluorosüsivesinikega täidetud jahutusseadmete, kliimaseadmete ja soojuspumpade turulelaskmiseks vajaliku vastavusdeklaratsiooniga ning selle deklaratsiooni tõendamisega sõltumatu audiitori poolt (
  1
  )

1

1

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/880, 2. juuni 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

6

DIREKTIIVID

*

Nõukogu direktiiv (EL) 2016/881, 25. mai 2016, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas

8

*

Komisjoni direktiiv (EL) 2016/882, 1. juuni 2016, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/59/EÜ seoses keelenõuetega (
  1
  )

1

22

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL, Euratom) 2016/883, 31. mai 2016, komisjoni standardsete julgeolekumeetmete, valmisoleku tasemete ja kriisiolukordade juhtimise rakenduseeskirjade kohta vastavalt otsuse (EL, Euratom) 2015/443 (komisjoni julgeoleku kohta) artiklile 21

25

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/884, 1. juuni 2016, millega muudetakse rakendusotsust 2014/88/EL (Bangladeshist pärinevate beetlipipra (Piper betle) lehti sisaldavate või neist koosnevate toiduainete impordi ajutise peatamise kohta) kõnealuse rakendusotsuse kohaldamise aja osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 3181 all)

   (
  1
  )

Piper betle

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 3181 all)

1

29

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 18. märtsi 2016. aasta rakendusmääruse (EL) 2016/799 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 165/2014, millega sätestatakse sõidumeerikute ja nende komponentide konstruktsiooni, katsetamise, paigaldamise, kasutamise ja parandamise nõuded) parandus ( ELT L 139, 26.5.2016 ) | 31 |
| | * | Komisjoni 5. aprilli 2016. aasta rakendusmääruse (EL) 2016/535 (millega muudetakse määruse (EL) nr 206/2010 II lisa seoses Singapuri käsitleva kandega loetelus, kus on esitatud sellised kolmandad riigid, territooriumid või nende osad, kust on lubatud liitu tuua värsket liha) parandus ( ELT L 89, 6.4.2016 ) | 37 |

Parandused

*

Komisjoni 18. märtsi 2016. aasta rakendusmääruse (EL) 2016/799 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 165/2014, millega sätestatakse sõidumeerikute ja nende komponentide konstruktsiooni, katsetamise, paigaldamise, kasutamise ja parandamise nõuded) parandus ( ELT L 139, 26.5.2016 )

( ELT L 139, 26.5.2016 )

31

*

Komisjoni 5. aprilli 2016. aasta rakendusmääruse (EL) 2016/535 (millega muudetakse määruse (EL) nr 206/2010 II lisa seoses Singapuri käsitleva kandega loetelus, kus on esitatud sellised kolmandad riigid, territooriumid või nende osad, kust on lubatud liitu tuua värsket liha) parandus ( ELT L 89, 6.4.2016 )

( ELT L 89, 6.4.2016 )

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 3.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 146/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 146/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/879,

2. juuni 2016,

millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 517/2014 üksikasjalik kord seoses fluorosüsivesinikega täidetud jahutusseadmete, kliimaseadmete ja soojuspumpade turulelaskmiseks vajaliku vastavusdeklaratsiooniga ning selle deklaratsiooni tõendamisega sõltumatu audiitori poolt

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 517/2014 fluoritud kasvuhoonegaaside kohta ja määruse (EÜ) nr 842/2006 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 517/2014 artikli 14 lõike 2 kohaselt võib turule lasta fluorosüsivesinikega täidetud jahutus- ja kliimaseadmeid ning soojuspumpasid, kui seadmetes sisalduvaid fluorosüsivesinikke on arvesse võetud kõnealuse määruse IV peatükis osutatud kvoodisüsteemis. Eeltäidetud seadme turule laskmisel peavad tootjad ja importijad dokumenteerima seadme vastavuse kõnealusele nõudele ja koostama selle kohta vastavusdeklaratsiooni. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 517/2014 artikli 14 lõike 2 kohaselt võib turule lasta fluorosüsivesinikega täidetud jahutus- ja kliimaseadmeid ning soojuspumpasid, kui seadmetes sisalduvaid fluorosüsivesinikke on arvesse võetud kõnealuse määruse IV peatükis osutatud kvoodisüsteemis. Eeltäidetud seadme turule laskmisel peavad tootjad ja importijad dokumenteerima seadme vastavuse kõnealusele nõudele ja koostama selle kohta vastavusdeklaratsiooni.

| (2) | Vastavusdeklaratsiooni ja dokumentide koostamiseks on vaja ette näha erinevad võimalused, mis kajastavad tootjatele ja importijatele kättesaadavaid viise nõuetele vastavuse tagamiseks. Need võimalused on seotud järgmiste fluorosüsivesinikke sisaldavate seadmete turulelaskmisega: seadmed, mille jaoks on vaja määruse (EL) nr 517/2014 artikli 18 lõike 2 kohast luba; seadmed, mis on täidetud eelnevalt mahtkaubana turule lastud ja seejärel reeksporditud fluorosüsivesinikega, millega seade on täidetud väljaspool liitu, ning seadmed, mis on täidetud fluorosüsivesinikega liidus. Importijatelt ja tootjatelt nõutakse erisuguseid dokumente, mis kajastavad nende ettevõtjate eri liiki tegevust. |
| --- | --- |

(2)

Vastavusdeklaratsiooni ja dokumentide koostamiseks on vaja ette näha erinevad võimalused, mis kajastavad tootjatele ja importijatele kättesaadavaid viise nõuetele vastavuse tagamiseks. Need võimalused on seotud järgmiste fluorosüsivesinikke sisaldavate seadmete turulelaskmisega: seadmed, mille jaoks on vaja määruse (EL) nr 517/2014 artikli 18 lõike 2 kohast luba; seadmed, mis on täidetud eelnevalt mahtkaubana turule lastud ja seejärel reeksporditud fluorosüsivesinikega, millega seade on täidetud väljaspool liitu, ning seadmed, mis on täidetud fluorosüsivesinikega liidus. Importijatelt ja tootjatelt nõutakse erisuguseid dokumente, mis kajastavad nende ettevõtjate eri liiki tegevust.

| (3) | Selleks et määruse (EL) nr 517/2014 artikli 18 lõike 2 kohasel loal põhinev vastavusdeklaratsioon oleks usaldusväärne, on oluline tagada, et see luba oleks jälgitav. Selleks tuleks load nõuetekohaselt registreerida kõnealuse määruse artikli 17 alusel loodud registris. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et määruse (EL) nr 517/2014 artikli 18 lõike 2 kohasel loal põhinev vastavusdeklaratsioon oleks usaldusväärne, on oluline tagada, et see luba oleks jälgitav. Selleks tuleks load nõuetekohaselt registreerida kõnealuse määruse artikli 17 alusel loodud registris.

| (4) | Selleks et näha kolmandale isikule ette juhised vastavusdeklaratsiooni ja alusdokumentide tõendamiseks määruse (EL) nr 517/2014 artikli 14 lõike 2 kohaselt, tuleks kindlaks määrata sellise tõendamise ulatus ning tõendamisdokumentide esitamise kord. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et näha kolmandale isikule ette juhised vastavusdeklaratsiooni ja alusdokumentide tõendamiseks määruse (EL) nr 517/2014 artikli 14 lõike 2 kohaselt, tuleks kindlaks määrata sellise tõendamise ulatus ning tõendamisdokumentide esitamise kord.

| (5) | Järjepidevuse huvides on vajalik, et käesoleva määruse asjakohaseid sätteid ja määruse (EL) nr 517/2014 asjakohaseid sätteid kohaldatakse alates samadest kuupäevadest. |
| --- | --- |

(5)

Järjepidevuse huvides on vajalik, et käesoleva määruse asjakohaseid sätteid ja määruse (EL) nr 517/2014 asjakohaseid sätteid kohaldatakse alates samadest kuupäevadest.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 517/2014 artikli 24 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 517/2014 artikli 24 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavusdeklaratsioon

1.   Fluorosüsivesinikega täidetud jahutusseadmete, kliimaseadmete ja soojuspumpade (edaspidi „seadmed“) importijad ja tootjad koostavad käesoleva määruse I lisas esitatud vormi kasutades vastavusdeklaratsiooni, millele on osutatud määruse (EL) nr 517/2014 artiklis 14. Vastavusdeklaratsioonile kirjutab alla seadmete tootja või importija seaduslik esindaja.

2.   Artiklis 1 osutatud seadmete impordi korral tagab importija, et vastavusdeklaratsiooni koopia on tollile kättesaadav liidus vabasse ringlusse lubamisega seotud tollideklaratsiooni esitamise ajal.

3.   Määruse (EL) nr 517/2014 artiklis 18 osutatud loale võib vastavusdeklaratsioonis viidata üksnes juhul, kui luba on kõnealuse määruse artikli 17 alusel loodud registris nõuetekohaselt registreeritud.

Artikkel 2

Dokumendid

1.   Iga kord, kui tootja laseb turule liidus fluorosüsivesinikega täidetud seadmeid, säilitab ta järgmised dokumendid, millele on osutatud määruse (EL) nr 517/2014 artiklis 14:

| a) | vastavusdeklaratsioon; |
| --- | --- |

a)

vastavusdeklaratsioon;

| b) | seadmete loetelu ning seadmetes sisalduvate fluorosüsivesinike tüüp ja kogus kilogrammides iga tüübi kohta; loetelu ei ole vaja, kui tootja suudab tõendada, et seadmetes sisalduvad fluorosüsivesinikud olid enne seadmete täitmist eelnevalt turule lastud; |
| --- | --- |

b)

seadmete loetelu ning seadmetes sisalduvate fluorosüsivesinike tüüp ja kogus kilogrammides iga tüübi kohta; loetelu ei ole vaja, kui tootja suudab tõendada, et seadmetes sisalduvad fluorosüsivesinikud olid enne seadmete täitmist eelnevalt turule lastud;

| c) | kui fluorosüsivesinikud tarnis liitu teine ettevõtja: saateleht või arve vastavate liidus eelnevalt turule lastud fluorosüsivesinike kohta; |
| --- | --- |

c)

kui fluorosüsivesinikud tarnis liitu teine ettevõtja: saateleht või arve vastavate liidus eelnevalt turule lastud fluorosüsivesinike kohta;

| d) | kui seadmete tootja on seadmetes sisalduvad fluorosüsivesinikud importinud ja need on liidus vabasse ringlusse lubatud enne seadmete täitmist: vastavad tollidokumendid, mis kinnitavad, et seadmetes sisalduvad fluorosüsivesinikud on liidus vabasse ringlusse lubatud; |
| --- | --- |

d)

kui seadmete tootja on seadmetes sisalduvad fluorosüsivesinikud importinud ja need on liidus vabasse ringlusse lubatud enne seadmete täitmist: vastavad tollidokumendid, mis kinnitavad, et seadmetes sisalduvad fluorosüsivesinikud on liidus vabasse ringlusse lubatud;

| e) | kui tootja on seadmetes sisalduvad fluorosüsivesinikud importinud, kuid need ei ole enne seadmete täitmist liidus vabasse ringlusse lubatud: tõend selle kohta, et vajalikud tolliprotseduurid fluorosüsivesinike asjakohaste koguste vabasse ringlusse lubamiseks on seadmete turulelaskmise ajaks tehtud; |
| --- | --- |

e)

kui tootja on seadmetes sisalduvad fluorosüsivesinikud importinud, kuid need ei ole enne seadmete täitmist liidus vabasse ringlusse lubatud: tõend selle kohta, et vajalikud tolliprotseduurid fluorosüsivesinike asjakohaste koguste vabasse ringlusse lubamiseks on seadmete turulelaskmise ajaks tehtud;

| f) | kui seadmetes sisalduvad fluorosüsivesinikud on tootnud seadmete tootja, kes on oma seadmed nendega täitnud liidus: dokument, millele on märgitud seadmetes sisalduvate fluorosüsivesinike kogus. |
| --- | --- |

f)

kui seadmetes sisalduvad fluorosüsivesinikud on tootnud seadmete tootja, kes on oma seadmed nendega täitnud liidus: dokument, millele on märgitud seadmetes sisalduvate fluorosüsivesinike kogus.

2.   Seadmete importijad säilitavad kõigi seadmete puhul, mis on hõlmatud ühe liidus vabasse ringlusse lubamist käsitleva tollideklaratsiooniga, järgmised määruse (EL) nr 517/2014 artiklis 14 osutatud dokumendid:

| a) | vastavusdeklaratsioon; |
| --- | --- |

a)

vastavusdeklaratsioon;

| b) | vabasse ringlusse lubatud seadmete loetelu, mis sisaldab järgmist teavet:






  i) | teave mudeli kohta; |
| --- | --- | --- |

b)

vabasse ringlusse lubatud seadmete loetelu, mis sisaldab järgmist teavet:

i)

teave mudeli kohta;

| ii) | sama mudeli ühikute arv; |
| --- | --- |

ii)

sama mudeli ühikute arv;

| iii) | iga mudeli puhul kasutatud fluorosüsivesinike tüüp; |
| --- | --- |

iii)

iga mudeli puhul kasutatud fluorosüsivesinike tüüp;

| iv) | igas ühikus sisalduvate fluorosüsivesinike kogus ümardatuna lähima grammini; |
| --- | --- |

iv)

igas ühikus sisalduvate fluorosüsivesinike kogus ümardatuna lähima grammini;

| v) | fluorosüsivesinike üldkogus kilogrammides ja CO2-ekvivalenttonnides; |
| --- | --- |

v)

fluorosüsivesinike üldkogus kilogrammides ja CO2-ekvivalenttonnides;

| c) | tollideklaratsioon seadmete vabasse ringlusse lubamiseks liidus; |
| --- | --- |

c)

tollideklaratsioon seadmete vabasse ringlusse lubamiseks liidus;

| d) | kui seadmetes sisalduvad fluorosüsivesinikud on liidus turule lastud, seejärel eksporditud ja nendega on hiljem täidetud seadmeid väljaspool liitu: saateleht või arve, samuti fluorosüsivesinikud turule lasknud ettevõtja kinnitus selle kohta, et fluorosüsivesinike kogus on kajastatud või seda kajastatakse liidu turule lastud kogusena ning seda ei ole kajastatud ega kajastata otsetarnena ekspordiks määruse (EL) nr 517/2014 artikli 15 lõike 2 punkti c tähenduses vastavalt määruse (EL) nr 517/2014 artiklile 19 ja komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1191/2014 (2) lisa punktile 5C. |
| --- | --- |

d)

kui seadmetes sisalduvad fluorosüsivesinikud on liidus turule lastud, seejärel eksporditud ja nendega on hiljem täidetud seadmeid väljaspool liitu: saateleht või arve, samuti fluorosüsivesinikud turule lasknud ettevõtja kinnitus selle kohta, et fluorosüsivesinike kogus on kajastatud või seda kajastatakse liidu turule lastud kogusena ning seda ei ole kajastatud ega kajastata otsetarnena ekspordiks määruse (EL) nr 517/2014 artikli 15 lõike 2 punkti c tähenduses vastavalt määruse (EL) nr 517/2014 artiklile 19 ja komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1191/2014 (2) lisa punktile 5C.

Artikkel 3

Tõendamine

1.   Määruse (EL) nr 517/2014 artikli 14 lõike 2 teises lõigus osutatud sõltumatu audiitor kontrollib seoses seadmete importija dokumentide ja vastavusdeklaratsiooni(de)ga järgmist:

| a) | vastavusdeklaratsiooni(de) ja seonduvate dokumentide kooskõla aruannetega, mis esitatakse vastavalt määruse (EL) nr 517/2014 artiklile 19 ja rakendusmääruse (EL) nr 1191/2014 lisa punktidele 11, 12 ja 13; |
| --- | --- |

a)

vastavusdeklaratsiooni(de) ja seonduvate dokumentide kooskõla aruannetega, mis esitatakse vastavalt määruse (EL) nr 517/2014 artiklile 19 ja rakendusmääruse (EL) nr 1191/2014 lisa punktidele 11, 12 ja 13;

| b) | vastavusdeklaratsioonides ja seonduvates dokumentides sisalduva teabe täpsust ja täielikkust asjaomaseid tehinguid käsitlevate ettevõtja andmete põhjal; |
| --- | --- |

b)

vastavusdeklaratsioonides ja seonduvates dokumentides sisalduva teabe täpsust ja täielikkust asjaomaseid tehinguid käsitlevate ettevõtja andmete põhjal;

| c) | kui seadmete importija viitab määruse (EL) nr 517/2014 artikli 18 lõike 2 kohaselt antud loale: nõuetekohaste lubade olemasolu, võrreldes määruse (EL) nr 517/2014 artiklis 17 osutatud registrisse kantud andmeid dokumentidega, mis tõendavad turule laskmist; |
| --- | --- |

c)

kui seadmete importija viitab määruse (EL) nr 517/2014 artikli 18 lõike 2 kohaselt antud loale: nõuetekohaste lubade olemasolu, võrreldes määruse (EL) nr 517/2014 artiklis 17 osutatud registrisse kantud andmeid dokumentidega, mis tõendavad turule laskmist;

| d) | kui seadmetes sisalduvad fluorosüsivesinikud on liidu turule lastud, seejärel eksporditud ja nendega on täidetud seadmeid väljaspool liitu: fluorosüsivesinikud turule lasknud ettevõtja artikli 2 lõike 2 punkti d kohase kinnituse olemasolu asjaomaste koguste kohta. |
| --- | --- |

d)

kui seadmetes sisalduvad fluorosüsivesinikud on liidu turule lastud, seejärel eksporditud ja nendega on täidetud seadmeid väljaspool liitu: fluorosüsivesinikud turule lasknud ettevõtja artikli 2 lõike 2 punkti d kohase kinnituse olemasolu asjaomaste koguste kohta.

2.   Sõltumatu audiitor esitab tõendamisdokumendi, mis sisaldab lõike 1 kohase kontrolli tulemusi. See peab sisaldama kinnitust asjakohaste dokumentide ja deklaratsioonide täpsusastme kohta.

Artikkel 4

Tõendamisdokumendi esitamine

Importija esitab rakendusmääruse (EL) nr 1191/2014 artikli 1 kohaselt kättesaadavaks tehtud aruandlusvahendi kaudu käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 osutatud tõendamisdokumendi eelneva kalendriaasta kohta igal aastal 31. märtsiks, märkides sellele audiitori tähelepanekud seoses asjakohaste dokumentide ja deklaratsioonide täpsusastmega.

Artikkel 5

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikleid 1 ja 2 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017 ning artikleid 3 ja 4 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2018.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. juuni 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 150, 20.5.2014, lk 195.

1

(2)  Komisjoni 30. oktoobri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1191/2014, millega määratakse kindlaks fluoritud kasvuhoonegaase käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 517/2014 artiklis 19 osutatud aruande vorm ja esitusviis (ELT L 318, 5.11.2014, lk 5).

2

---

LISA

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 517/2014
   (1)
  artikliga 14 ette nähtud vastavusdeklaratsioon

Meie, [märkige äriühingu nimi, käibemaksukohustuslase number; kui olete seadmete importija, märkige registreerimisnumber F-gaaside portaalis], kinnitame oma ainuvastutusel, et selliste eeltäidetud seadmete turulelaskmisel, mille me impordime liitu või toodame liidus, on nendes seadmetes sisalduvad fluorosüsivesinikud määruse (EL) nr 517/2014 IV peatükis osutatud kvoodisüsteemis arvesse võetud, sest:

[palun märkige linnukesega vastav variant / vastavad variandid; fluorosüsivesinikud loetakse kvoodisüsteemis arvesse võetuks, kui on märgitud üks või mitu allpool nimetatud varianti]

| ☐ A. | meil on vabasse ringlusse lubamise ajal määruse (EL) nr 517/2014 artikli 18 lõike 2 kohaselt antud ning artiklis 17 osutatud registris registreeritud luba kasutada määruse (EL) nr 517/2014 artiklis 15 sätestatud tingimustel fluorosüsivesinike tootja või importija kvooti, mis katab seadmetes sisalduvate fluorosüsivesinike koguse. |
| --- | --- |

☐ A.

meil on vabasse ringlusse lubamise ajal määruse (EL) nr 517/2014 artikli 18 lõike 2 kohaselt antud ning artiklis 17 osutatud registris registreeritud luba kasutada määruse (EL) nr 517/2014 artiklis 15 sätestatud tingimustel fluorosüsivesinike tootja või importija kvooti, mis katab seadmetes sisalduvate fluorosüsivesinike koguse.

| ☐ B. | [üksnes seadmete importijatele] seadmetes sisalduvad fluorosüsivesinikud on liidus turule lastud, seejärel eksporditud ja hiljem on seadmed nendega täidetud väljaspool liitu, ning fluorosüsivesinikud turule lasknud ettevõtja on kinnitanud, et fluorosüsivesinike kogus on kajastatud või seda kajastatakse liidu turule lastud kogusena ning seda ei ole kajastatud ega kajastata otsetarnena ekspordiks määruse (EL) nr 517/2014 artikli 15 lõike 2 punkti c tähenduses vastavalt määruse (EL) nr 517/2014 artiklile 19 ja komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1191/2014 (2) lisa punktile 5C. |
| --- | --- |

☐ B.

[üksnes seadmete importijatele] seadmetes sisalduvad fluorosüsivesinikud on liidus turule lastud, seejärel eksporditud ja hiljem on seadmed nendega täidetud väljaspool liitu, ning fluorosüsivesinikud turule lasknud ettevõtja on kinnitanud, et fluorosüsivesinike kogus on kajastatud või seda kajastatakse liidu turule lastud kogusena ning seda ei ole kajastatud ega kajastata otsetarnena ekspordiks määruse (EL) nr 517/2014 artikli 15 lõike 2 punkti c tähenduses vastavalt määruse (EL) nr 517/2014 artiklile 19 ja komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1191/2014 (2) lisa punktile 5C.

| ☐ C. | [üksnes liidus toodetud seadmete puhul] fluorosüsivesinikud, millega seadmed on täidetud, on turule lasknud fluorosüsivesinike tootja või importija määruse (EL) nr 517/2014 artiklis 15 sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

☐ C.

[üksnes liidus toodetud seadmete puhul] fluorosüsivesinikud, millega seadmed on täidetud, on turule lasknud fluorosüsivesinike tootja või importija määruse (EL) nr 517/2014 artiklis 15 sätestatud tingimustel.

[seadusliku esindaja nimi ja ametikoht]

[seadusliku esindaja allkiri]

[kuupäev]

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 517/2014 fluoritud kasvuhoonegaaside kohta ja määruse (EÜ) nr 842/2006 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 150, 20.5.2014, lk 195).

(2)  Komisjoni 30. oktoobri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1191/2014, millega määratakse kindlaks fluoritud kasvuhoonegaase käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 517/2014 artiklis 19 osutatud aruande vorm ja esitusviis (ELT L 318, 5.11.2014, lk 5).

---

| 3.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 146/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 146/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/880,

2. juuni 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. juuni 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 127,1 |
| TR | 66,0 |
| ZZ | 96,6 |
| 0707 00 05 | TR | 99,6 |
| ZZ | 99,6 |
| 0709 93 10 | TR | 149,1 |
| ZZ | 149,1 |
| 0805 50 10 | AR | 171,0 |
| MA | 160,2 |
| TR | 75,0 |
| ZA | 188,7 |
| ZZ | 148,7 |
| 0808 10 80 | AR | 112,0 |
| BR | 103,6 |
| CL | 135,6 |
| CN | 112,1 |
| NZ | 156,1 |
| PE | 111,0 |
| US | 192,9 |
| ZA | 112,7 |
| ZZ | 129,5 |
| 0809 10 00 | TR | 260,5 |
| ZZ | 260,5 |
| 0809 29 00 | TR | 572,4 |
| US | 828,7 |
| ZZ | 700,6 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

127,1

TR

66,0

ZZ

96,6

0707 00 05

TR

99,6

ZZ

99,6

0709 93 10

TR

149,1

ZZ

149,1

0805 50 10

AR

171,0

MA

160,2

TR

75,0

ZA

188,7

ZZ

148,7

0808 10 80

AR

112,0

BR

103,6

CL

135,6

CN

112,1

NZ

156,1

PE

111,0

US

192,9

ZA

112,7

ZZ

129,5

0809 10 00

TR

260,5

ZZ

260,5

0809 29 00

TR

572,4

US

828,7

ZZ

700,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

DIREKTIIVID

| 3.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 146/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 146/8

---

NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2016/881,

25. mai 2016,

millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 113 ja 115,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Viimastel aastatel on maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumisega seotud probleem märgatavalt süvenenud ning see on muutunud suureks mureküsimuseks nii liidus kui ka üleilmsel tasandil. Automaatne teabevahetus on selles valdkonnas oluline töövahend ning oma 6. detsembri 2012. aasta teatises, milles esitati maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamise tegevuskava, rõhutas komisjon vajadust edendada jõuliselt automaatset teabevahetust kui tulevast Euroopa ja rahvusvahelist standardit maksualase läbipaistvuse ja maksualase teabe vahetamise valdkonnas. Euroopa Ülemkogu nõudis 22. mai 2013. aasta järeldustes, et automaatset teabevahetust laiendataks nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil, pidades silmas maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja agressiivse maksuplaneerimise vastast võitlust. |
| --- | --- |

(1)

Viimastel aastatel on maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumisega seotud probleem märgatavalt süvenenud ning see on muutunud suureks mureküsimuseks nii liidus kui ka üleilmsel tasandil. Automaatne teabevahetus on selles valdkonnas oluline töövahend ning oma 6. detsembri 2012. aasta teatises, milles esitati maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamise tegevuskava, rõhutas komisjon vajadust edendada jõuliselt automaatset teabevahetust kui tulevast Euroopa ja rahvusvahelist standardit maksualase läbipaistvuse ja maksualase teabe vahetamise valdkonnas. Euroopa Ülemkogu nõudis 22. mai 2013. aasta järeldustes, et automaatset teabevahetust laiendataks nii liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil, pidades silmas maksupettuste, maksudest kõrvalehoidumise ja agressiivse maksuplaneerimise vastast võitlust.

| (2) | Kuna hargmaiste ettevõtete kontsernid tegutsevad mitmes riigis, on neil võimalus tegeleda agressiivse maksuplaneerimisega, mis ei ole võimalik kodumaiste äriühingute jaoks. Kui hargmaiste ettevõtete kontsernid tegelevad agressiivse maksuplaneerimisega, siis võib see eelkõige mõjutada täielikult kodumaiseid äriühinguid, tavaliselt väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd), kuna nende maksukoormus on kõrgem kui hargmaiste ettevõtete kontsernidel. Teisalt võib väheneda kõikide liikmesriikide maksutulu ning on oht, et tekib konkurents hargmaiste ettevõtete kontsernide meelitamiseks, pakkudes neile täiendavaid maksusoodustusi. |
| --- | --- |

(2)

Kuna hargmaiste ettevõtete kontsernid tegutsevad mitmes riigis, on neil võimalus tegeleda agressiivse maksuplaneerimisega, mis ei ole võimalik kodumaiste äriühingute jaoks. Kui hargmaiste ettevõtete kontsernid tegelevad agressiivse maksuplaneerimisega, siis võib see eelkõige mõjutada täielikult kodumaiseid äriühinguid, tavaliselt väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd), kuna nende maksukoormus on kõrgem kui hargmaiste ettevõtete kontsernidel. Teisalt võib väheneda kõikide liikmesriikide maksutulu ning on oht, et tekib konkurents hargmaiste ettevõtete kontsernide meelitamiseks, pakkudes neile täiendavaid maksusoodustusi.

| (3) | Liikmesriikide maksuhaldurid vajavad põhjalikku ja asjakohast teavet hargmaiste ettevõtete kontsernide struktuuri, siirdehindade poliitika ja tehtud sisetehingute kohta nii liidus kui ka väljaspool liitu. Nimetatud teave võimaldab maksuhalduril reageerida kahjulikele maksutavadele, tehes muudatusi õigusaktides või asjakohaseid riskianalüüse ja maksuauditeid, ning teha kindlaks, kas äriühingud on kasutanud võtteid, millega on märkimisväärne osa tulust kunstlikult ümber suunatud soodsamasse maksukeskkonda. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikide maksuhaldurid vajavad põhjalikku ja asjakohast teavet hargmaiste ettevõtete kontsernide struktuuri, siirdehindade poliitika ja tehtud sisetehingute kohta nii liidus kui ka väljaspool liitu. Nimetatud teave võimaldab maksuhalduril reageerida kahjulikele maksutavadele, tehes muudatusi õigusaktides või asjakohaseid riskianalüüse ja maksuauditeid, ning teha kindlaks, kas äriühingud on kasutanud võtteid, millega on märkimisväärne osa tulust kunstlikult ümber suunatud soodsamasse maksukeskkonda.

| (4) | Suurem läbipaistvus maksuhaldurite jaoks võiks motiveerida hargmaiste ettevõtete kontserne ka teatavatest võtetest loobuma ning kandma kasumi saamise riigis õiglast maksukoormust. Hargmaiste ettevõtete kontsernide läbipaistvuse suurendamisel on seega oluline osa maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastases võitluses. |
| --- | --- |

(4)

Suurem läbipaistvus maksuhaldurite jaoks võiks motiveerida hargmaiste ettevõtete kontserne ka teatavatest võtetest loobuma ning kandma kasumi saamise riigis õiglast maksukoormust. Hargmaiste ettevõtete kontsernide läbipaistvuse suurendamisel on seega oluline osa maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastases võitluses.

| (5) | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioonis, mis käsitleb Euroopa Liidus asuvate sidusühingute siirdehindade dokumenteerimise tegevusjuhendit (EU TPD), (3) on liidus tegutsevate hargmaiste ettevõtete kontsernide jaoks juba sätestatud meetod teabe esitamiseks maksuhalduritele ülemaailmse äritegevuse ja siirdehindade poliitika kohta („põhitoimik“) ning teabe esitamiseks kohaliku üksuse konkreetsete tehingute kohta („kohalik toimik“). Siiski ei ole nimetatud tegevusjuhendis praegu ette nähtud mingit vahendit riikidepõhise aruande esitamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioonis, mis käsitleb Euroopa Liidus asuvate sidusühingute siirdehindade dokumenteerimise tegevusjuhendit (EU TPD), (3) on liidus tegutsevate hargmaiste ettevõtete kontsernide jaoks juba sätestatud meetod teabe esitamiseks maksuhalduritele ülemaailmse äritegevuse ja siirdehindade poliitika kohta („põhitoimik“) ning teabe esitamiseks kohaliku üksuse konkreetsete tehingute kohta („kohalik toimik“). Siiski ei ole nimetatud tegevusjuhendis praegu ette nähtud mingit vahendit riikidepõhise aruande esitamiseks.

| (6) | Riikidepõhises aruandes peaksid hargmaiste ettevõtete kontsernid esitama igal aastal ja iga maksujurisdiktsiooni kohta, kus nad tegutsevad, tulude summa, tulumaksueelse kasumi ning tasutud ja kogunenud tulumaksu. Samuti peaksid hargmaiste ettevõtete kontsernid teatama oma töötajate arvu, osa- või aktsiakapitali, jaotamata kasumi ja materiaalse vara igas maksujurisdiktsioonis. Samuti peaks hargmaiste ettevõtete kontsern nimetama kõik kontserni kuuluvad üksused, mis tegutsevad konkreetses maksujurisdiktsioonis, ning osutama äritegevusele, millega need üksused tegelevad. |
| --- | --- |

(6)

Riikidepõhises aruandes peaksid hargmaiste ettevõtete kontsernid esitama igal aastal ja iga maksujurisdiktsiooni kohta, kus nad tegutsevad, tulude summa, tulumaksueelse kasumi ning tasutud ja kogunenud tulumaksu. Samuti peaksid hargmaiste ettevõtete kontsernid teatama oma töötajate arvu, osa- või aktsiakapitali, jaotamata kasumi ja materiaalse vara igas maksujurisdiktsioonis. Samuti peaks hargmaiste ettevõtete kontsern nimetama kõik kontserni kuuluvad üksused, mis tegutsevad konkreetses maksujurisdiktsioonis, ning osutama äritegevusele, millega need üksused tegelevad.

| (7) | Selleks et edendada riigi vahendite tõhusat kasutamist ja vähendada hargmaiste ettevõtete kontsernide halduskoormust, peaks aruandluskohustus kehtima ainult selliste hargmaiste ettevõtete kontsernide puhul, mille konsolideeritud kontserni aastatulu ületab teatava summa. Käesoleva direktiiviga tuleks tagada, et kogu liidus kogutakse sama teave ning see tehakse maksuametitele õigeaegselt kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et edendada riigi vahendite tõhusat kasutamist ja vähendada hargmaiste ettevõtete kontsernide halduskoormust, peaks aruandluskohustus kehtima ainult selliste hargmaiste ettevõtete kontsernide puhul, mille konsolideeritud kontserni aastatulu ületab teatava summa. Käesoleva direktiiviga tuleks tagada, et kogu liidus kogutakse sama teave ning see tehakse maksuametitele õigeaegselt kättesaadavaks.

| (8) | Siseturu nõuetekohase toimimise tagamiseks peab liit kindlustama õiglase konkurentsi nii liidu kui ka selliste liiduväliste hargmaiste ettevõtete kontsernide jaoks, mille üks või mitu üksust asuvad liidus. Seetõttu tuleks aruandluskohustust kohaldada mõlema suhtes. Sujuva ülemineku tagamiseks peaksid liikmesriigid saama siiski ühe aasta võrra edasi lükata aruandluskohustust liikmesriigi residendiks olevate kontserni kuuluvate üksuste puhul, mis ei ole hargmaiste ettevõtete kontserni lõplikud emaüksused ega asendusemaüksused. |
| --- | --- |

(8)

Siseturu nõuetekohase toimimise tagamiseks peab liit kindlustama õiglase konkurentsi nii liidu kui ka selliste liiduväliste hargmaiste ettevõtete kontsernide jaoks, mille üks või mitu üksust asuvad liidus. Seetõttu tuleks aruandluskohustust kohaldada mõlema suhtes. Sujuva ülemineku tagamiseks peaksid liikmesriigid saama siiski ühe aasta võrra edasi lükata aruandluskohustust liikmesriigi residendiks olevate kontserni kuuluvate üksuste puhul, mis ei ole hargmaiste ettevõtete kontserni lõplikud emaüksused ega asendusemaüksused.

| (9) | Liikmesriigid peaksid kehtestama karistusnormid, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud siseriiklike sätete rikkumise korral, ja tagama kõnealuste karistuste rakendamise. Kuigi liikmesriikidele jääb karistuste valikul otsustusõigus, peaksid kehtestatud karistused olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriigid peaksid kehtestama karistusnormid, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud siseriiklike sätete rikkumise korral, ja tagama kõnealuste karistuste rakendamise. Kuigi liikmesriikidele jääb karistuste valikul otsustusõigus, peaksid kehtestatud karistused olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| (10) | Siseturu nõuetekohaseks toimimiseks on vaja tagada, et liikmesriigid võtaksid vastu hargmaiste ettevõtete kontsernide läbipaistvuskohustuste kooskõlastatud eeskirjad. |
| --- | --- |

(10)

Siseturu nõuetekohaseks toimimiseks on vaja tagada, et liikmesriigid võtaksid vastu hargmaiste ettevõtete kontsernide läbipaistvuskohustuste kooskõlastatud eeskirjad.

| (11) | Liikmesriikidevahelise teabevahetuse puhul on nõukogu direktiivis 2011/16/EL (4) juba sätestatud kohustuslik automaatne teabevahetus mitmes valdkonnas. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriikidevahelise teabevahetuse puhul on nõukogu direktiivis 2011/16/EL (4) juba sätestatud kohustuslik automaatne teabevahetus mitmes valdkonnas.

| (12) | Riikidepõhiste aruannete kohustuslik automaatne vahetamine liikmesriikide vahel peaks igal juhul sisaldama kindlaksmääratud põhiteabe edastamist, mis oleks kättesaadav neile liikmesriikidele, mille kohta on kõnealuses aruandes sisalduva teabe alusel teada, et hargmaiste ettevõtete kontserni üks või mitu üksust on liikmesriigi maksuresidendid või maksukohustuslased seoses hargmaiste ettevõtete kontserni püsiva tegevuskoha kaudu toimuva äritegevusega. |
| --- | --- |

(12)

Riikidepõhiste aruannete kohustuslik automaatne vahetamine liikmesriikide vahel peaks igal juhul sisaldama kindlaksmääratud põhiteabe edastamist, mis oleks kättesaadav neile liikmesriikidele, mille kohta on kõnealuses aruandes sisalduva teabe alusel teada, et hargmaiste ettevõtete kontserni üks või mitu üksust on liikmesriigi maksuresidendid või maksukohustuslased seoses hargmaiste ettevõtete kontserni püsiva tegevuskoha kaudu toimuva äritegevusega.

| (13) | Selleks et vähendada nii maksuametite kui ka hargmaiste ettevõtete kontsernide kulusid ja halduskoormust, on vaja sätestada eeskirjad, mis oleksid kooskõlas rahvusvaheliste suundumustega ning aitaksid kaasa nende elluviimisele. 19. juulil 2013 avaldas Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise alase tegevuskava, mis on oluline algatus kehtivate rahvusvaheliste maksueeskirjade muutmiseks. 5. oktoobril 2015 esitas OECD oma lõpparuanded, mille kiitsid heaks G20 rahandusministrid. 15.–16. novembril 2015 toimunud kohtumisel kiitsid OECD paketi heaks ka G20 juhid. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et vähendada nii maksuametite kui ka hargmaiste ettevõtete kontsernide kulusid ja halduskoormust, on vaja sätestada eeskirjad, mis oleksid kooskõlas rahvusvaheliste suundumustega ning aitaksid kaasa nende elluviimisele. 19. juulil 2013 avaldas Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise alase tegevuskava, mis on oluline algatus kehtivate rahvusvaheliste maksueeskirjade muutmiseks. 5. oktoobril 2015 esitas OECD oma lõpparuanded, mille kiitsid heaks G20 rahandusministrid. 15.–16. novembril 2015 toimunud kohtumisel kiitsid OECD paketi heaks ka G20 juhid.

| (14) | Maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise alase tegevuskava 13. meetme raames töötati hargmaiste ettevõtete kontsernide jaoks välja standardite kogum teabe esitamiseks, sealhulgas põhitoimik, kohalik toimik ja riikidepõhine aruanne. Seepärast on riikidepõhiseid aruandeid käsitlevate eeskirjade kehtestamisel asjakohane võtta arvesse OECD standardeid. |
| --- | --- |

(14)

Maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise alase tegevuskava 13. meetme raames töötati hargmaiste ettevõtete kontsernide jaoks välja standardite kogum teabe esitamiseks, sealhulgas põhitoimik, kohalik toimik ja riikidepõhine aruanne. Seepärast on riikidepõhiseid aruandeid käsitlevate eeskirjade kehtestamisel asjakohane võtta arvesse OECD standardeid.

| (15) | Olukorras, kus hargmaiste ettevõtete kontserni kuuluval üksusel ei ole võimalik saada või hankida kogu teavet, mis on nõutav käesoleva direktiivi kohase aruandluskohustuste täitmiseks, võiksid liikmesriigid pidada seda märgiks vajadusest hinnata kõnealuse hargmaiste ettevõtete kontserniga seotud kõrgendatud siirdehindade riski ja muid maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise riske. |
| --- | --- |

(15)

Olukorras, kus hargmaiste ettevõtete kontserni kuuluval üksusel ei ole võimalik saada või hankida kogu teavet, mis on nõutav käesoleva direktiivi kohase aruandluskohustuste täitmiseks, võiksid liikmesriigid pidada seda märgiks vajadusest hinnata kõnealuse hargmaiste ettevõtete kontserniga seotud kõrgendatud siirdehindade riski ja muid maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise riske.

| (16) | Kui liikmesriik teeb kindlaks, et mõni teine liikmesriik on jätnud automaatselt edastatavad riikidepõhised aruanded pidevalt esitamata, siis peaks ta püüdma nimetatud liikmesriigiga konsulteerida. |
| --- | --- |

(16)

Kui liikmesriik teeb kindlaks, et mõni teine liikmesriik on jätnud automaatselt edastatavad riikidepõhised aruanded pidevalt esitamata, siis peaks ta püüdma nimetatud liikmesriigiga konsulteerida.

| (17) | Liidu meetmete puhul riikidepõhiste aruannete valdkonnas tuleks ka edaspidi eelkõige arvesse võtta tulevasi suundumusi OECD tasandil. Käesoleva direktiivi rakendamisel peaksid liikmesriigid kasutama 2015. aasta lõpparuannet OECD/G20 maksubaasi õõnestamise ja kasumi ümberpaigutamise projekti 13. meetme kohta, mille on välja töötanud OECD, kui käesoleva direktiivi kirjelduste või tõlgenduste allikat ja tagamaks käesoleva direktiivi ühetaolist kohaldamist kõikides liikmesriikides. |
| --- | --- |

(17)

Liidu meetmete puhul riikidepõhiste aruannete valdkonnas tuleks ka edaspidi eelkõige arvesse võtta tulevasi suundumusi OECD tasandil. Käesoleva direktiivi rakendamisel peaksid liikmesriigid kasutama 2015. aasta lõpparuannet OECD/G20 maksubaasi õõnestamise ja kasumi ümberpaigutamise projekti 13. meetme kohta, mille on välja töötanud OECD, kui käesoleva direktiivi kirjelduste või tõlgenduste allikat ja tagamaks käesoleva direktiivi ühetaolist kohaldamist kõikides liikmesriikides.

| (18) | On vaja täpsustada liikmesriikidevahelise teabevahetuse keelelisi nõudeid riikidepõhiste aruannete puhul. Samuti on vaja võtta vastu praktiline korraldus direktiivi 2011/16/EL artikli 3 punktis 13 määratletud ühise teabevõrgu („CCN-võrk“) ajakohastamiseks. Selleks et tagada direktiivi 2011/16/EL artikli 20 lõike 6 ja artikli 21 lõike 6 ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (5). |
| --- | --- |

(18)

On vaja täpsustada liikmesriikidevahelise teabevahetuse keelelisi nõudeid riikidepõhiste aruannete puhul. Samuti on vaja võtta vastu praktiline korraldus direktiivi 2011/16/EL artikli 3 punktis 13 määratletud ühise teabevõrgu („CCN-võrk“) ajakohastamiseks. Selleks et tagada direktiivi 2011/16/EL artikli 20 lõike 6 ja artikli 21 lõike 6 ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (5).

| (19) | Selleks et tõhustada ressursside kasutamist, hõlbustada teabevahetust ja vältida vajadust kõikidel liikmesriikidel teha oma süsteemides sarnaseid kohandusi, peaks teabevahetus toimuma CCN-võrgu kaudu. Komisjon peaks võtma vastu süsteemi täiendamiseks vajaliku praktilise korra kooskõlas direktiivi 2011/16/EL artikli 26 lõikes 2 osutatud menetlusega. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et tõhustada ressursside kasutamist, hõlbustada teabevahetust ja vältida vajadust kõikidel liikmesriikidel teha oma süsteemides sarnaseid kohandusi, peaks teabevahetus toimuma CCN-võrgu kaudu. Komisjon peaks võtma vastu süsteemi täiendamiseks vajaliku praktilise korra kooskõlas direktiivi 2011/16/EL artikli 26 lõikes 2 osutatud menetlusega.

| (20) | Kohustusliku teabevahetuse kohaldamisala tuleks seega laiendada, nii et see hõlmaks riikidepõhiste aruannete alast automaatset teabevahetust. |
| --- | --- |

(20)

Kohustusliku teabevahetuse kohaldamisala tuleks seega laiendada, nii et see hõlmaks riikidepõhiste aruannete alast automaatset teabevahetust.

| (21) | Liikmesriikide poolt komisjonile direktiivi 2011/16/EL artikli 23 kohaselt esitatavas aastaaruandes tuleks esitada andmed kohalike aruannete esitamise ulatuse kohta kõnealuse direktiivi artikli 8aa ja III lisa II jao punkti 1 kohaselt ning loetelu kõigist jurisdiktsioonidest, kus kontserni kuuluvate liidus asuvate üksuse lõplikud emaüksused on residendid, kuid mille puhul ei ole täielikke aruandeid esitatud või vahetatud. |
| --- | --- |

(21)

Liikmesriikide poolt komisjonile direktiivi 2011/16/EL artikli 23 kohaselt esitatavas aastaaruandes tuleks esitada andmed kohalike aruannete esitamise ulatuse kohta kõnealuse direktiivi artikli 8aa ja III lisa II jao punkti 1 kohaselt ning loetelu kõigist jurisdiktsioonidest, kus kontserni kuuluvate liidus asuvate üksuse lõplikud emaüksused on residendid, kuid mille puhul ei ole täielikke aruandeid esitatud või vahetatud.

| (22) | Teabe vahetamine käesoleva direktiivi alusel ei too kaasa äri-, tööstus- või ametisaladuse või ärivõtte avalikustamist ega sellise teabe avalikustamist, mille avalikustamine oleks vastuolus avaliku korraga. |
| --- | --- |

(22)

Teabe vahetamine käesoleva direktiivi alusel ei too kaasa äri-, tööstus- või ametisaladuse või ärivõtte avalikustamist ega sellise teabe avalikustamist, mille avalikustamine oleks vastuolus avaliku korraga.

| (23) | Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. |
| --- | --- |

(23)

Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid.

| (24) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt tõhus liikmesriikidevaheline halduskoostöö siseturu nõuetekohase toimimisega kooskõlas olevatel tingimustel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda nõutava ühetaolisuse ja tõhususe tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(24)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt tõhus liikmesriikidevaheline halduskoostöö siseturu nõuetekohase toimimisega kooskõlas olevatel tingimustel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda nõutava ühetaolisuse ja tõhususe tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (25) | Seepärast tuleks direktiivi 2011/16/EL vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(25)

Seepärast tuleks direktiivi 2011/16/EL vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2011/16/EL muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 3 punkt 9 asendatakse järgmisega:
  „9)   „automaatne teabevahetus“–






  a) | artikli 8 lõike 1 ning artiklite 8a ja 8aa kohaldamisel eelnevalt määratletud teabe korrapärane edastamine eelnevalt kindlaksmääratud korrapäraste ajavahemike tagant teisele liikmesriigile ilma eelneva taotluseta. Artikli 8 lõike 1 kohaldamisel on viide kättesaadavale teabele seotud teavet edastava liikmesriigi maksutoimikus oleva teabega, mis on kättesaadav kooskõlas kõnealuses liikmesriigis teabe kogumist ja töötlemist käsitlevate menetlustega; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 3 punkt 9 asendatakse järgmisega:

„9)   „automaatne teabevahetus“–

a)

artikli 8 lõike 1 ning artiklite 8a ja 8aa kohaldamisel eelnevalt määratletud teabe korrapärane edastamine eelnevalt kindlaksmääratud korrapäraste ajavahemike tagant teisele liikmesriigile ilma eelneva taotluseta. Artikli 8 lõike 1 kohaldamisel on viide kättesaadavale teabele seotud teavet edastava liikmesriigi maksutoimikus oleva teabega, mis on kättesaadav kooskõlas kõnealuses liikmesriigis teabe kogumist ja töötlemist käsitlevate menetlustega;

| b) | artikli 8 lõike 3a kohaldamisel teiste liikmesriikide residente käsitleva eelnevalt määratletud teabe korrapärane edastamine eelnevalt kindlaksmääratud korrapäraste ajavahemike tagant asjaomasele asukohaliikmesriigile ilma eelneva taotluseta; |
| --- | --- |

b)

artikli 8 lõike 3a kohaldamisel teiste liikmesriikide residente käsitleva eelnevalt määratletud teabe korrapärane edastamine eelnevalt kindlaksmääratud korrapäraste ajavahemike tagant asjaomasele asukohaliikmesriigile ilma eelneva taotluseta;

| c) | kõikide käesoleva direktiivi sätete (välja arvatud artikli 8 lõiked 1 ja 3a ning artiklid 8a ja 8aa) kohaldamisel käesoleva punkti alapunktides a ja b sätestatud eelnevalt määratletud teabe korrapärane edastamine. |
| --- | --- |

c)

kõikide käesoleva direktiivi sätete (välja arvatud artikli 8 lõiked 1 ja 3a ning artiklid 8a ja 8aa) kohaldamisel käesoleva punkti alapunktides a ja b sätestatud eelnevalt määratletud teabe korrapärane edastamine.

Artikli 8 lõigete 3a ja 7a, artikli 21 lõike 2 ning artikli 25 lõigete 2 ja 3 kontekstis on terminitel I lisas vastava termini määratluses esitatud tähendus. Artikli 8aa ja III lisa kontekstis on terminitel III lisas vastava termini määratluses esitatud tähendus.“

| 2) | II peatüki II jaole lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 8aa
  Kohustusliku automaatse teabevahetuse kohaldamisala ja tingimused riikidepõhiste aruannete puhul

  1.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et nõuda hargmaiste ettevõtete kontserni lõplikult emaüksuselt, mis on maksuresident tema territooriumil, või muult aruandekohustuslikult üksuselt kooskõlas III lisa II jaoga, et aruantava majandusaasta kohta esitataks riikidepõhine aruanne 12 kuu jooksul pärast hargmaiste ettevõtete kontserni aruantava majandusaasta viimast päeva kooskõlas III lisa II jaoga.


  2.   Selle liikmesriigi pädev asutus, kus riikidepõhine aruanne lõike 1 kohaselt saadi, edastab riikidepõhise aruande automaatse teabevahetuse teel ja lõikes 4 sätestatud tähtajaks muule liikmesriigile, mille kohta on riikidepõhises aruandes sisalduva teabe alusel teada, et aruandekohustusliku üksuse hargmaiste ettevõtete kontserni üks või mitu koosseisu kuuluvat üksust on seal maksuresidendid või maksukohustuslased seoses püsiva tegevuskoha kaudu toimuva äritegevusega.


  3.   Riikidepõhine aruanne sisaldab hargmaiste ettevõtete kontsernide kohta järgmist teavet:






  a) | koondandmed, mis sisaldavad tulude summat, tulumaksueelset kasumit (kahjumit), tasutud ja kogunenud tulumaksu, osa- või aktsiakapitali, jaotamata kasumit, töötajate arvu ning materiaalset vara, v.a raha või raha ekvivalendid, iga jurisdiktsiooni kohta, kus hargmaiste ettevõtete kontsern tegutseb; |
| --- | --- | --- |

2)

II peatüki II jaole lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 8aa

Kohustusliku automaatse teabevahetuse kohaldamisala ja tingimused riikidepõhiste aruannete puhul

1.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et nõuda hargmaiste ettevõtete kontserni lõplikult emaüksuselt, mis on maksuresident tema territooriumil, või muult aruandekohustuslikult üksuselt kooskõlas III lisa II jaoga, et aruantava majandusaasta kohta esitataks riikidepõhine aruanne 12 kuu jooksul pärast hargmaiste ettevõtete kontserni aruantava majandusaasta viimast päeva kooskõlas III lisa II jaoga.

2.   Selle liikmesriigi pädev asutus, kus riikidepõhine aruanne lõike 1 kohaselt saadi, edastab riikidepõhise aruande automaatse teabevahetuse teel ja lõikes 4 sätestatud tähtajaks muule liikmesriigile, mille kohta on riikidepõhises aruandes sisalduva teabe alusel teada, et aruandekohustusliku üksuse hargmaiste ettevõtete kontserni üks või mitu koosseisu kuuluvat üksust on seal maksuresidendid või maksukohustuslased seoses püsiva tegevuskoha kaudu toimuva äritegevusega.

3.   Riikidepõhine aruanne sisaldab hargmaiste ettevõtete kontsernide kohta järgmist teavet:

a)

koondandmed, mis sisaldavad tulude summat, tulumaksueelset kasumit (kahjumit), tasutud ja kogunenud tulumaksu, osa- või aktsiakapitali, jaotamata kasumit, töötajate arvu ning materiaalset vara, v.a raha või raha ekvivalendid, iga jurisdiktsiooni kohta, kus hargmaiste ettevõtete kontsern tegutseb;

| b) | iga hargmaiste ettevõtete kontserni kuuluva üksuse tuvastamist võimaldavad andmed, millest ilmnevad kõnealuse üksuse maksuresidentsuse jurisdiktsioon ja see jurisdiktsioon, mille õiguse alusel on kõnealuse kontserni kuuluva üksuse organisatsioonistruktuur moodustatud, kui kõnealune jurisdiktsioon on erinev üksuse maksuresidentsuse jurisdiktsioonist, ning kõnealuse kontserni kuuluva üksuse põhitegevusala(d). |
| --- | --- |

b)

iga hargmaiste ettevõtete kontserni kuuluva üksuse tuvastamist võimaldavad andmed, millest ilmnevad kõnealuse üksuse maksuresidentsuse jurisdiktsioon ja see jurisdiktsioon, mille õiguse alusel on kõnealuse kontserni kuuluva üksuse organisatsioonistruktuur moodustatud, kui kõnealune jurisdiktsioon on erinev üksuse maksuresidentsuse jurisdiktsioonist, ning kõnealuse kontserni kuuluva üksuse põhitegevusala(d).

4.   Teabevahetus toimub 15 kuu jooksul pärast selle hargmaiste ettevõtete kontserni majandusaasta viimast päeva, mille kohta riikidepõhine aruanne esitatakse. Esimene riikidepõhine aruanne edastatakse hargmaiste ettevõtete kontserni majandusaasta kohta, mis algab 1. jaanuaril 2016 või pärast seda, ning edastamine toimub 18 kuu jooksul pärast nimetatud majandusaasta viimast päeva.“

| 3) | Artiklisse 16 lisatakse järgmine lõige:

  „6.   Olenemata käesoleva artikli lõigetest 1–4, kasutatakse liikmesriikide vahel artikli 8aa kohaselt vahetatud teavet selleks, et hinnata kõrgendatud siirdehindade riski ja muid maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise riske, sealhulgas hargmaiste ettevõtete kontserni liikmete poolt kohaldatavate siirdehindade eeskirjade rikkumise riski, ning asjakohasel juhul majanduslikuks ja statistiliseks analüüsiks. Siirdehinna korrigeerimine teavet saava liikmesriigi maksuhaldurite poolt ei tohi põhineda artikli 8aa kohaselt vahetatud teabel. Olenemata eespool toodust ei ole keelatud kasutada liikmesriikide vahel artikli 8aa kohaselt vahetatud teavet maksuauditi käigus täiendavate päringute tegemiseks hargmaiste ettevõtete kontserni siirdehindade kokkulepete või muude maksuküsimuste kohta ning teha selle tulemusel asjakohaseid kohandusi hargmaiste ettevõtete kontserni kuuluva üksuse maksustatavas tulus.“ |
| --- | --- |

3)

Artiklisse 16 lisatakse järgmine lõige:

„6.   Olenemata käesoleva artikli lõigetest 1–4, kasutatakse liikmesriikide vahel artikli 8aa kohaselt vahetatud teavet selleks, et hinnata kõrgendatud siirdehindade riski ja muid maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise riske, sealhulgas hargmaiste ettevõtete kontserni liikmete poolt kohaldatavate siirdehindade eeskirjade rikkumise riski, ning asjakohasel juhul majanduslikuks ja statistiliseks analüüsiks. Siirdehinna korrigeerimine teavet saava liikmesriigi maksuhaldurite poolt ei tohi põhineda artikli 8aa kohaselt vahetatud teabel. Olenemata eespool toodust ei ole keelatud kasutada liikmesriikide vahel artikli 8aa kohaselt vahetatud teavet maksuauditi käigus täiendavate päringute tegemiseks hargmaiste ettevõtete kontserni siirdehindade kokkulepete või muude maksuküsimuste kohta ning teha selle tulemusel asjakohaseid kohandusi hargmaiste ettevõtete kontserni kuuluva üksuse maksustatavas tulus.“

| 4) | Artiklisse 20 lisatakse järgmine lõige:

  „6.   Riikidepõhise aruande puhul toimub artikli 8aa kohane automaatne teabevahetus standardvormide abil, mis on esitatud III lisa III jao tabelites 1, 2 ja 3. Komisjon võtab 31. detsembriks 2016 rakendusaktidega vastu teabevahetuse keelelise korralduse. See ei takista liikmesriike edastamast artiklis 8aa osutatud teavet ükskõik millises liidu ametlikus keeles või töökeeles. Keelelise korraldusega võidakse siiski ette näha, et sellise teabe peamised elemendid esitatakse ka mõnes muus liidu ametlikus keeles. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 26 lõikes 2 osutatud menetlusega.“ |
| --- | --- |

4)

Artiklisse 20 lisatakse järgmine lõige:

„6.   Riikidepõhise aruande puhul toimub artikli 8aa kohane automaatne teabevahetus standardvormide abil, mis on esitatud III lisa III jao tabelites 1, 2 ja 3. Komisjon võtab 31. detsembriks 2016 rakendusaktidega vastu teabevahetuse keelelise korralduse. See ei takista liikmesriike edastamast artiklis 8aa osutatud teavet ükskõik millises liidu ametlikus keeles või töökeeles. Keelelise korraldusega võidakse siiski ette näha, et sellise teabe peamised elemendid esitatakse ka mõnes muus liidu ametlikus keeles. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 26 lõikes 2 osutatud menetlusega.“

| 5) | Artiklisse 21 lisatakse järgmine lõige:

  „6.   Artikli 8aa lõike 2 kohaselt edastatud teave esitatakse elektrooniliselt, kasutades CCN-võrku. Komisjon võtab rakendusaktidega vastu vajaliku praktilise korralduse CCN-võrgu täiendamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 26 lõikes 2 osutatud menetlusega.“ |
| --- | --- |

5)

Artiklisse 21 lisatakse järgmine lõige:

„6.   Artikli 8aa lõike 2 kohaselt edastatud teave esitatakse elektrooniliselt, kasutades CCN-võrku. Komisjon võtab rakendusaktidega vastu vajaliku praktilise korralduse CCN-võrgu täiendamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 26 lõikes 2 osutatud menetlusega.“

| 6) | Artikli 23 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Liikmesriigid edastavad igal aastal komisjonile hinnangu artiklites 8, 8a ja 8aa osutatud automaatse teabevahetuse tõhususe kohta ja saavutatud praktilised tulemused. Komisjon kehtestab rakendusaktidega nimetatud iga-aastase hinnangu vormi ja edastamise tingimused. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 26 lõikes 2 osutatud menetlusega.“ |
| --- | --- |

6)

Artikli 23 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Liikmesriigid edastavad igal aastal komisjonile hinnangu artiklites 8, 8a ja 8aa osutatud automaatse teabevahetuse tõhususe kohta ja saavutatud praktilised tulemused. Komisjon kehtestab rakendusaktidega nimetatud iga-aastase hinnangu vormi ja edastamise tingimused. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 26 lõikes 2 osutatud menetlusega.“

| 7) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 25a
  Karistused
  Liikmesriigid kehtestavad karistusnormid, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastu võetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, mis puudutavad artiklit 8aa, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada kõnealuste normide rakendamine. Kehtestatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.“ |
| --- | --- |

7)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 25a

Karistused

Liikmesriigid kehtestavad karistusnormid, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastu võetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, mis puudutavad artiklit 8aa, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada kõnealuste normide rakendamine. Kehtestatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.“

| 8) | Artikkel 26 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 26
  Komiteemenetlus

  1.   Komisjoni abistab maksundusalase halduskoostöö komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (*1) tähenduses.


  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.



  (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).“
  " |
| --- | --- |

8)

Artikkel 26 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 26

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab maksundusalase halduskoostöö komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (*1) tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).“
  "

*1

| 9) | Lisatakse III lisa, mille tekst on esitatud käesoleva direktiivi lisas. |
| --- | --- |

9)

Lisatakse III lisa, mille tekst on esitatud käesoleva direktiivi lisas.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 4. juuniks 2017. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Nad kohaldavad kõnealuseid norme alates 5. juunist 2017.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 25. mai 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

J. R. V. A. DIJSSELBLOEM

---

(1)  Euroopa Parlamendi 12. mai 2016. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. aprilli 2016. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 27. juuni 2006. aasta resolutsioon, mis käsitleb Euroopa Liidus asuvate sidusühingute siirdehindade dokumenteerimise tegevusjuhendit (EU TPD) (ELT C 176, 28.7.2006, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 64, 11.3.2011, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

5

---

LISA

„III LISA

EESKIRJAD HARGMAISTE ETTEVÕTETE KONTSERNIDE ARUANDLUSE KOHTA

I JAGU

TERMINITE MÄÄRATLUSED

| 1. | „Kontsern“ – ettevõtete rühm, mis on omandi või kontrolli kaudu seotud selliselt, et on finantsaruandluse eesmärgil kohustatud koostama konsolideeritud finantsaruanded vastavalt kohaldatavatele raamatupidamispõhimõtetele või temalt võidaks konsolideeritud aruannet nõuda, kui mis tahes ettevõtte omakapitaliosalusega kaubeldaks väärtpaberibörsil. |
| --- | --- |

1.

„Kontsern“ – ettevõtete rühm, mis on omandi või kontrolli kaudu seotud selliselt, et on finantsaruandluse eesmärgil kohustatud koostama konsolideeritud finantsaruanded vastavalt kohaldatavatele raamatupidamispõhimõtetele või temalt võidaks konsolideeritud aruannet nõuda, kui mis tahes ettevõtte omakapitaliosalusega kaubeldaks väärtpaberibörsil.

| 2. | „Ettevõte“ – artikli 3 punkti 11 alapunktides b, c ja d nimetatud isikute mis tahes äritegevuse vorm. |
| --- | --- |

2.

„Ettevõte“ – artikli 3 punkti 11 alapunktides b, c ja d nimetatud isikute mis tahes äritegevuse vorm.

| 3. | „Hargmaiste ettevõtete kontsern“ – kontsern, mis koosneb kahest või enamast ettevõttest, mis on maksuresidendid eri jurisdiktsioonides, või hõlmab ettevõtet, mis on maksuresident ühes jurisdiktsioonis, kuid püsiva tegevuskoha kaudu toimiva äritegevusega seoses maksukohustuslane teises jurisdiktsioonis, ning tegemist ei ole kohaldamisalast välja jäetud hargmaiste ettevõtete kontserniga. |
| --- | --- |

3.

„Hargmaiste ettevõtete kontsern“ – kontsern, mis koosneb kahest või enamast ettevõttest, mis on maksuresidendid eri jurisdiktsioonides, või hõlmab ettevõtet, mis on maksuresident ühes jurisdiktsioonis, kuid püsiva tegevuskoha kaudu toimiva äritegevusega seoses maksukohustuslane teises jurisdiktsioonis, ning tegemist ei ole kohaldamisalast välja jäetud hargmaiste ettevõtete kontserniga.

| 4. | „Kohaldamisalast välja jäetud hargmaiste ettevõtete kontsern“ – kontsern, millel seoses kontserni mis tahes majandusaastaga ei ületa kontserni konsolideeritud tulu 750 000 000 eurot või 750 000 000 euroga umbes samaväärset summat kohalikus vääringus 2015. aasta jaanuari seisuga, majandusaastal, mis vahetult eelneb aruantavale majandusaastale, nagu on kajastatud konsolideeritud finantsaruannetes kõnealuse eelneva majandusaasta kohta. |
| --- | --- |

4.

„Kohaldamisalast välja jäetud hargmaiste ettevõtete kontsern“ – kontsern, millel seoses kontserni mis tahes majandusaastaga ei ületa kontserni konsolideeritud tulu 750 000 000 eurot või 750 000 000 euroga umbes samaväärset summat kohalikus vääringus 2015. aasta jaanuari seisuga, majandusaastal, mis vahetult eelneb aruantavale majandusaastale, nagu on kajastatud konsolideeritud finantsaruannetes kõnealuse eelneva majandusaasta kohta.

| 5. | „Kontserni kuuluv üksus“ – mis tahes järgmine üksus:






  a) | hargmaiste ettevõtete kontserni mis tahes eraldiseisev äriüksus, mis on finantsaruandluse eesmärgil hõlmatud hargmaiste ettevõtete kontserni konsolideeritud finantsaruandes, või oleks selles hõlmatud, kui hargmaiste ettevõtete kontserni äriüksuse omakapitaliosalusega kaubeldaks väärtpaberibörsil; |
| --- | --- | --- |

5.

„Kontserni kuuluv üksus“ – mis tahes järgmine üksus:

a)

hargmaiste ettevõtete kontserni mis tahes eraldiseisev äriüksus, mis on finantsaruandluse eesmärgil hõlmatud hargmaiste ettevõtete kontserni konsolideeritud finantsaruandes, või oleks selles hõlmatud, kui hargmaiste ettevõtete kontserni äriüksuse omakapitaliosalusega kaubeldaks väärtpaberibörsil;

| b) | mis tahes äriüksus, mis on hõlmatud hargmaiste ettevõtete kontserni konsolideeritud finantsaruandest välja jäetud ainuüksi suuruse või olulisuse tõttu; |
| --- | --- |

b)

mis tahes äriüksus, mis on hõlmatud hargmaiste ettevõtete kontserni konsolideeritud finantsaruandest välja jäetud ainuüksi suuruse või olulisuse tõttu;

| c) | hargmaiste ettevõtete kontserni punktidega a või b hõlmatud eraldiseisva äriüksuse mis tahes püsiv tegevuskoht, eeldusel et kõnealune äriüksus koostab eraldiseisva finantsaruande selle püsiva tegevuskoha jaoks finantsaruandluse, regulatiivsel, maksualasel või sisemise juhtimiskontrolli eesmärgil. |
| --- | --- |

c)

hargmaiste ettevõtete kontserni punktidega a või b hõlmatud eraldiseisva äriüksuse mis tahes püsiv tegevuskoht, eeldusel et kõnealune äriüksus koostab eraldiseisva finantsaruande selle püsiva tegevuskoha jaoks finantsaruandluse, regulatiivsel, maksualasel või sisemise juhtimiskontrolli eesmärgil.

| 6. | „Aruandekohustuslik üksus“ – kontserni kuuluv üksus, mis peab oma maksuresidentsuse jurisdiktsioonis esitama hargmaiste ettevõtete kontserni nimel artikli 8aa lõike 3 nõuetele vastava riikidepõhise aruande. Aruandekohustuslik üksus võib olla lõplik emaüksus, asendusemaüksus või mis tahes üksus, mida on kirjeldatud II jao punktis 1. |
| --- | --- |

6.

„Aruandekohustuslik üksus“ – kontserni kuuluv üksus, mis peab oma maksuresidentsuse jurisdiktsioonis esitama hargmaiste ettevõtete kontserni nimel artikli 8aa lõike 3 nõuetele vastava riikidepõhise aruande. Aruandekohustuslik üksus võib olla lõplik emaüksus, asendusemaüksus või mis tahes üksus, mida on kirjeldatud II jao punktis 1.

| 7. | „Lõplik emaüksus“ – hargmaiste ettevõtete kontserni kuuluv üksus, mis vastab järgmistele kriteeriumidele:






  a) | tal on otseselt või kaudselt piisav osalus kõnealuse hargmaiste ettevõtete kontserni ühes või mitmes muus kontserni kuuluvas üksuses, nii et ta on kohustatud koostama konsolideeritud finantsaruande vastavalt raamatupidamispõhimõtetele, mida üldiselt kohaldatakse tema maksuresidentsuse jurisdiktsioonis, või oleks ta selleks kohustatud, kui tema omakapitaliosalusega kaubeldaks maksuresidentsuse jurisdiktsiooni väärtpaberibörsil; |
| --- | --- | --- |

7.

„Lõplik emaüksus“ – hargmaiste ettevõtete kontserni kuuluv üksus, mis vastab järgmistele kriteeriumidele:

a)

tal on otseselt või kaudselt piisav osalus kõnealuse hargmaiste ettevõtete kontserni ühes või mitmes muus kontserni kuuluvas üksuses, nii et ta on kohustatud koostama konsolideeritud finantsaruande vastavalt raamatupidamispõhimõtetele, mida üldiselt kohaldatakse tema maksuresidentsuse jurisdiktsioonis, või oleks ta selleks kohustatud, kui tema omakapitaliosalusega kaubeldaks maksuresidentsuse jurisdiktsiooni väärtpaberibörsil;

| b) | hargmaiste ettevõtete kontsernil ei ole muud kontserni kuuluvat üksust, millel oleks punktis a kirjeldatud otsene või kaudne osalus kõnealuses kontserni kuuluvas üksuses. |
| --- | --- |

b)

hargmaiste ettevõtete kontsernil ei ole muud kontserni kuuluvat üksust, millel oleks punktis a kirjeldatud otsene või kaudne osalus kõnealuses kontserni kuuluvas üksuses.

| 8. | „Asendusemaüksus“ – hargmaiste ettevõtete kontserni kuuluv üksus, mille hargmaiste ettevõtete kontsern on nimetanud lõpliku emaüksuse ainuasendajaks, mis peab kõnealuse kontserni kuuluva üksuse maksuresidentsuse jurisdiktsioonis esitama hargmaiste ettevõtete kontserni nimel riikidepõhise aruande, kui kohaldatakse II jao punkti 1 esimese lõigu alapunktis b sätestatud üht või mitut tingimust. |
| --- | --- |

8.

„Asendusemaüksus“ – hargmaiste ettevõtete kontserni kuuluv üksus, mille hargmaiste ettevõtete kontsern on nimetanud lõpliku emaüksuse ainuasendajaks, mis peab kõnealuse kontserni kuuluva üksuse maksuresidentsuse jurisdiktsioonis esitama hargmaiste ettevõtete kontserni nimel riikidepõhise aruande, kui kohaldatakse II jao punkti 1 esimese lõigu alapunktis b sätestatud üht või mitut tingimust.

| 9. | „Majandusaasta“ – iga-aastane aruandlusperiood, millega seoses hargmaiste ettevõtete kontserni lõplik emaüksus koostab oma finantsaruanded. |
| --- | --- |

9.

„Majandusaasta“ – iga-aastane aruandlusperiood, millega seoses hargmaiste ettevõtete kontserni lõplik emaüksus koostab oma finantsaruanded.

| 10. | „Aruantav majandusaasta“ – majandusaasta, mille finants- ja tegevustulemusi kajastatakse artikli 8aa lõikes 3 osutatud riikidepõhises aruandes. |
| --- | --- |

10.

„Aruantav majandusaasta“ – majandusaasta, mille finants- ja tegevustulemusi kajastatakse artikli 8aa lõikes 3 osutatud riikidepõhises aruandes.

| 11. | „Tingimustele vastavate pädevate asutuste kokkulepe“ – kokkulepe, mis on sõlmitud rahvusvahelise kokkuleppe osaliseks oleva ELi liikmesriigi ja väljaspool liitu asuva jurisdiktsiooni volitatud esindajate vahel ja millega nõutakse riikidepõhiste aruannete automaatset vahetamist kokkuleppeosaliste jurisdiktsioonide vahel. |
| --- | --- |

11.

„Tingimustele vastavate pädevate asutuste kokkulepe“ – kokkulepe, mis on sõlmitud rahvusvahelise kokkuleppe osaliseks oleva ELi liikmesriigi ja väljaspool liitu asuva jurisdiktsiooni volitatud esindajate vahel ja millega nõutakse riikidepõhiste aruannete automaatset vahetamist kokkuleppeosaliste jurisdiktsioonide vahel.

| 12. | „Rahvusvaheline kokkulepe“ – maksuasjades vastastikuse haldusabi konventsioon, kahe- või mitmepoolne maksukonventsioon või maksualase teabe vahetamise kokkulepe, millega liikmesriik on ühinenud ning mis sätestab õigusliku aluse maksualase teabe vahetamiseks jurisdiktsioonide vahel, sealhulgas sellise teabe automaatse vahetamise. |
| --- | --- |

12.

„Rahvusvaheline kokkulepe“ – maksuasjades vastastikuse haldusabi konventsioon, kahe- või mitmepoolne maksukonventsioon või maksualase teabe vahetamise kokkulepe, millega liikmesriik on ühinenud ning mis sätestab õigusliku aluse maksualase teabe vahetamiseks jurisdiktsioonide vahel, sealhulgas sellise teabe automaatse vahetamise.

| 13. | „Konsolideeritud finantsaruanded“ – hargmaiste ettevõtete kontserni finantsaruanded, milles lõpliku emaüksuse ja kontserni kuuluvate üksuste varad, kohustused, tulud, kulud ja rahavood on esitatud nii, nagu oleks tegemist ühe majandusüksusega. |
| --- | --- |

13.

„Konsolideeritud finantsaruanded“ – hargmaiste ettevõtete kontserni finantsaruanded, milles lõpliku emaüksuse ja kontserni kuuluvate üksuste varad, kohustused, tulud, kulud ja rahavood on esitatud nii, nagu oleks tegemist ühe majandusüksusega.

| 14. | Jurisdiktsiooni puhul tähendab „süsteemne nõuete täitmata jätmine“ kas seda, et jurisdiktsioonil on liikmesriigiga kehtiv tingimustele vastavate pädevate asutuste kokkulepe, kuid ta on peatanud automaatse teabevahetuse (muudel põhjustel kui need, mis on kooskõlas kõnealuse kokkuleppe tingimustega), või et kõnealune jurisdiktsioon on muul viisil pidevalt rikkunud nõuet esitada tema valduses olevad riikidepõhised aruanded nende hargmaiste ettevõtete kontsernide kohta, millel on kõnealuses liikmesriigis kontserni kuuluvad üksused. |
| --- | --- |

14.

Jurisdiktsiooni puhul tähendab „süsteemne nõuete täitmata jätmine“ kas seda, et jurisdiktsioonil on liikmesriigiga kehtiv tingimustele vastavate pädevate asutuste kokkulepe, kuid ta on peatanud automaatse teabevahetuse (muudel põhjustel kui need, mis on kooskõlas kõnealuse kokkuleppe tingimustega), või et kõnealune jurisdiktsioon on muul viisil pidevalt rikkunud nõuet esitada tema valduses olevad riikidepõhised aruanded nende hargmaiste ettevõtete kontsernide kohta, millel on kõnealuses liikmesriigis kontserni kuuluvad üksused.

II JAGU

ARUANDLUSE ÜLDNÕUDED

| 1. | Liikmesriigi residendiks olev kontserni kuuluv üksus, mis ei ole hargmaiste ettevõtete kontserni lõplik emaüksus, esitab riikidepõhise aruande seoses selle hargmaiste ettevõtete kontserni aruantava majandusaastaga, mille koosseisu ta kuulub, kui täidetud on järgmised kriteeriumid:






  a) | üksus on liikmesriigi maksuresident; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

üksus on liikmesriigi maksuresident;

| b) | kohaldub üks järgmistest tingimustest:






  i) | hargmaiste ettevõtete kontserni lõplik emaüksus ei ole kohustatud esitama riikidepõhist aruannet oma maksuresidentsuse jurisdiktsioonis; |
| --- | --- | --- |

b)

kohaldub üks järgmistest tingimustest:

i)

hargmaiste ettevõtete kontserni lõplik emaüksus ei ole kohustatud esitama riikidepõhist aruannet oma maksuresidentsuse jurisdiktsioonis;

| ii) | lõpliku emaüksuse maksuresidentsuse jurisdiktsioon on ühinenud kehtiva rahvusvahelise kokkuleppega, mille osaline on asjaomane liikmesriik, kuid ei ole ühinenud kehtiva tingimustele vastavate pädevate asutuste kokkuleppega, mille osaline on asjaomane liikmesriik, artikli 8aa lõikes 1 nimetatud tähtajaks, et esitada riikidepõhine aruanne aruantava majandusaasta kohta; |
| --- | --- |

ii)

lõpliku emaüksuse maksuresidentsuse jurisdiktsioon on ühinenud kehtiva rahvusvahelise kokkuleppega, mille osaline on asjaomane liikmesriik, kuid ei ole ühinenud kehtiva tingimustele vastavate pädevate asutuste kokkuleppega, mille osaline on asjaomane liikmesriik, artikli 8aa lõikes 1 nimetatud tähtajaks, et esitada riikidepõhine aruanne aruantava majandusaasta kohta;

| iii) | lõpliku emaüksuse maksuresidentsuse jurisdiktsioonis on esinenud süsteemne nõuete täitmata jätmine, millest liikmesriik on liikmesriigi maksuresidendist kontserni kuuluvat üksust teavitanud. |
| --- | --- |

iii)

lõpliku emaüksuse maksuresidentsuse jurisdiktsioonis on esinenud süsteemne nõuete täitmata jätmine, millest liikmesriik on liikmesriigi maksuresidendist kontserni kuuluvat üksust teavitanud.

Ilma et see piiraks artikli 8aa lõikes 1 osutatud lõpliku emaüksuse või asendusemaüksuse kohustust esitada esimene riikidepõhine aruanne hargmaiste ettevõtete kontserni 1. jaanuaril 2016 või pärast seda algava majandusaasta kohta, võivad liikmesriigid otsustada, et käesoleva jao punktis 1 sätestatud kontserni kuuluvate üksuste riikidepõhise aruande esitamise kohustust kohaldatakse alates aruantavast majandusaastast, mis algab 1. jaanuaril 2017 või hilisemal kuupäeval.

Liikmesriigi residendiks olev kontserni kuuluv üksus, nagu see on määratletud käesoleva punkti esimeses lõigus, taotleb lõplikult emaüksuselt kogu teabe, mis on vajalik selleks, et kontserni kuuluv üksus saaks täita oma kohustuse esitada artikli 8aa lõike 3 kohaselt riikidepõhine aruanne. Kui kõnealune kontserni kuuluv üksus ei ole sellele vaatamata saanud või hankinud kogu vajalikku teavet hargmaiste ettevõtete kontserni kohta aruande esitamiseks, esitab ta ikkagi riikidepõhise aruande, mis sisaldab kogu teavet, mis on tema käsutuses ja mille ta on saanud või hankinud, ning teatab oma residentsuse liikmesriigile, et lõplik emaüksus on keeldunud vajalikku teavet kättesaadavaks tegemast. See ei piira asjaomase liikmesriigi õigust kohaldada tema siseriiklike õigusaktidega ette nähtud karistusi ja asjaomane liikmesriik teatab sellisest keeldumisest kõigile teistele liikmesriikidele.

Kui hargmaiste ettevõtete kontsernil on rohkem kui üks koosseisu kuuluv üksus, mis on liidu maksuresident, ning täidetud on üks või mitu esimese lõigu alapunktis b sätestatud tingimust, võib hargmaiste ettevõtete kontsern määrata ühe koosseisu kuuluva üksuse, mis esitab riikidepõhise aruande artikli 8aa lõikes 3 sätestatud tingimuste kohaselt iga aruantava majandusaasta kohta artikli 8aa lõikes 1 nimetatud tähtajaks ning teatab liikmesriigile, et aruande esitamine täidab kõigi hargmaiste ettevõtete kontserni kuuluvate liidu maksuresidentidest üksuste teabe esitamise nõuded. Artikli 8aa lõike 2 kohaselt edastab liikmesriik riikidepõhise aruande kõigile teistele liikmesriikidele, mille kohta on kõnealuses aruandes sisalduva teabe alusel teada, et aruandekohustusliku üksuse hargmaiste ettevõtete kontserni üks või mitu kontserni kuuluvat üksust on liikmesriigi maksuresidendid või maksukohustuslased seoses püsiva tegevuskoha kaudu toimuva äritegevusega.

Kui kontserni kuuluval üksusel ei ole võimalik saada või hankida kogu teavet, mis on nõutav artikli 8aa lõike 3 kohase riikidepõhise aruande esitamiseks, siis ei ole selline kontserni kuuluv üksus sobiv, et määrata ta hargmaiste ettevõtete kontserni aruandekohustuslikuks üksuseks käesoleva punkti neljanda lõigu kohaselt. See nõue ei mõjuta kontserni kuuluva üksuse kohustust teatada oma residentsuse liikmesriigile, et lõplik emaüksus on keeldunud vajalikku teavet kättesaadavaks tegemast.

| 2. | Erandina punktist 1, kui täidetud on üks või mitu punkti 1 esimese lõigu alapunktis b sätestatud tingimust, ei pea punktis 1 kirjeldatud üksus esitama riikidepõhist aruannet seoses mis tahes aruantava majandusaastaga, kui hargmaiste ettevõtete kontsern, mille koosseisu üksus kuulub, on teinud kättesaadavaks kõnealust majandusaastat käsitleva riikidepõhise aruande artikli 8aa lõike 3 kohaselt sellise asendusemaüksuse kaudu, mis esitab riikidepõhise aruande oma maksuresidentsuse jurisdiktsiooni maksuhaldurile artikli 8aa lõikes 1 sätestatud tähtajaks, ning mille puhul on juhul, kui asendusemaüksus on maksuresident väljaspool liitu asuvas jurisdiktsioonis, täidetud järgmised tingimused:






  a) | asendusemaüksuse maksuresidentsuse jurisdiktsioon nõuab riikidepõhise aruande esitamist artikli 8aa lõikes 3 sätestatud tingimuste kohaselt; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

asendusemaüksuse maksuresidentsuse jurisdiktsioon nõuab riikidepõhise aruande esitamist artikli 8aa lõikes 3 sätestatud tingimuste kohaselt;

| b) | asendusemaüksuse maksuresidentsuse jurisdiktsioon on ühinenud kehtiva tingimustele vastavate pädevate asutuste kokkuleppega, mille osaline on asjaomane liikmesriik, artikli 8aa lõikes 1 sätestatud tähtajaks, et esitada aruantava majandusaasta kohta riikidepõhine aruanne; |
| --- | --- |

b)

asendusemaüksuse maksuresidentsuse jurisdiktsioon on ühinenud kehtiva tingimustele vastavate pädevate asutuste kokkuleppega, mille osaline on asjaomane liikmesriik, artikli 8aa lõikes 1 sätestatud tähtajaks, et esitada aruantava majandusaasta kohta riikidepõhine aruanne;

| c) | asendusemaüksuse maksuresidentsuse jurisdiktsioon ei ole liikmesriigile teatanud süsteemsest nõuete täitmata jätmisest; |
| --- | --- |

c)

asendusemaüksuse maksuresidentsuse jurisdiktsioon ei ole liikmesriigile teatanud süsteemsest nõuete täitmata jätmisest;

| d) | kontserni kuuluv jurisdiktsiooni maksuresidendist üksus on hiljemalt sellise hargmaiste ettevõtete kontserni aruantava majandusaasta viimaseks päevaks teatanud asendusemaüksuse maksuresidentsuse jurisdiktsioonile, et ta on asendusemaüksus; |
| --- | --- |

d)

kontserni kuuluv jurisdiktsiooni maksuresidendist üksus on hiljemalt sellise hargmaiste ettevõtete kontserni aruantava majandusaasta viimaseks päevaks teatanud asendusemaüksuse maksuresidentsuse jurisdiktsioonile, et ta on asendusemaüksus;

| e) | liikmesriigile on edastatud teade punkti 4 kohaselt. |
| --- | --- |

e)

liikmesriigile on edastatud teade punkti 4 kohaselt.

| 3. | Liikmesriigid nõuavad, et hargmaiste ettevõtete kontserni kuuluv üksus, mis on kõnealuse liikmesriigi maksuresident, teavitaks liikmesriiki hiljemalt kõnealuse hargmaiste ettevõtete kontserni aruantava majandusaasta viimasel päeval, kas ta on lõplik emaüksus või asendusemaüksus või punkti 1 kohaselt määratud kontserni kuuluv üksus. Liikmesriigid võivad pikendada nimetatud tähtaega kõnealuse kontserni kuuluva üksuse eelmise majandusaasta maksudeklaratsiooni esitamise viimase päevani. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Liikmesriigid nõuavad, et hargmaiste ettevõtete kontserni kuuluv üksus, mis on kõnealuse liikmesriigi maksuresident, kuid ei ole lõplik emaüksus või asendusemaüksus või punkti 1 kohaselt määratud kontserni kuuluv üksus, teavitaks liikmesriiki aruandekohustusliku üksuse identiteedist ja maksuresidentsusest hiljemalt kõnealuse hargmaiste ettevõtete kontserni aruantava majandusaasta viimasel päeval. Liikmesriigid võivad pikendada nimetatud tähtaega kõnealuse kontserni kuuluva üksuse eelmise majandusaasta maksudeklaratsiooni esitamise viimase päevani. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Riikidepõhises aruandes täpsustatakse, millises vääringus summad kõnealuses aruandes esitatakse. |
| --- | --- |

5.

III JAGU

RIIKIDEPÕHINE ARUANNE

Α.   Riikidepõhise aruande vorm

Tabel 1.   Ülevaade tuludest, maksudest ja äritegevusest maksujurisdiktsioonide lõikes

| Hargmaiste ettevõtete kontserni nimi:
  Majandusaasta:
  Kasutatud vääring: |
| --- |
| Maksujurisdiktsioon | Tulud | Tulumaksueelne kasum (kahjum) | Tasutud tulumaks (kassapõhiselt) | Kogunenud tulumaks – jooksev aasta | Osa- või aktsiakapital | Jaotamata kasum | Töötajate arv | Materiaalne vara, v.a raha ja raha ekvivalendid |
| Mitteseotud osapool | Seotud osapool | Kokku |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Hargmaiste ettevõtete kontserni nimi:

Majandusaasta:

Kasutatud vääring:

Maksujurisdiktsioon

Tulud

Tulumaksueelne kasum (kahjum)

Tasutud tulumaks (kassapõhiselt)

Kogunenud tulumaks – jooksev aasta

Osa- või aktsiakapital

Jaotamata kasum

Töötajate arv

Materiaalne vara, v.a raha ja raha ekvivalendid

Mitteseotud osapool

Seotud osapool

Kokku

Tabel 2.   Hargmaiste ettevõtete kontserni kõigi kontserni kuuluvate üksuste loetelu maksujurisdiktsiooni kaupa

| Hargmaiste ettevõtete kontserni nimi:
  Majandusaasta: |
| --- |
| Maksujurisdiktsioon | Kontserni kuuluvad üksused maksujurisdiktsioonis | Maksujurisdiktsioon, kus organisatsioonistruktuur on moodustatud või asutatud, kui see on erinev residentsuse maksujurisdiktsioonist | Põhitegevusala(d) |
| Teadus- ja arendustegevus | Intellektuaalomandi haldamine või juhtimine | Ostmine või hanked | Tootmine | Müük, turundus või levitamine | Haldus-, juhtimis- või tugiteenused | Teenuste osutamine mitteseotud osapooltele | Kontsernisisene rahastamine | Reguleeritud finantsteenused | Kindlustus | Aktsiate või muude omakapitaliinstrumentide omamine | Seisev | Muu (1) |
| | 1. | | | | | | | | | | | | | | |
| 2. | | | | | | | | | | | | | | |
| 3. | | | | | | | | | | | | | | |
| | 1. | | | | | | | | | | | | | | |
| 2. | | | | | | | | | | | | | | |
| 3. | | | | | | | | | | | | | | |

Hargmaiste ettevõtete kontserni nimi:

Majandusaasta:

Maksujurisdiktsioon

Kontserni kuuluvad üksused maksujurisdiktsioonis

Maksujurisdiktsioon, kus organisatsioonistruktuur on moodustatud või asutatud, kui see on erinev residentsuse maksujurisdiktsioonist

Põhitegevusala(d)

Teadus- ja arendustegevus

Intellektuaalomandi haldamine või juhtimine

Ostmine või hanked

Tootmine

Müük, turundus või levitamine

Haldus-, juhtimis- või tugiteenused

Teenuste osutamine mitteseotud osapooltele

Kontsernisisene rahastamine

Reguleeritud finantsteenused

Kindlustus

Aktsiate või muude omakapitaliinstrumentide omamine

Seisev

Muu (1)

1.

2.

3.

1.

2.

3.

Tabel 3.   Lisateave

Hargmaiste ettevõtete kontserni nimi:

Majandusaasta:

Esitage lühike lisateave või selgitused, mida peate vajalikuks või mis võimaldaksid paremini mõista riikidepõhises aruandes sisalduvat kohustuslikku teavet

B.   Riikidepõhise aruande täitmise üldjuhend

1.   Eesmärk

Vormi kasutatakse hargmaiste ettevõtete kontserni tulu, maksude ja äritegevuse jaotuse aruandluseks iga maksujurisdiktsiooni kohta eraldi.

2.   Filiaalide ja püsivate tegevuskohtade käsitlemine

Püsiva tegevuskoha kohta andmete esitamisel osutatakse maksujurisdiktsioonile, kus ta asub, mitte sellele maksujurisdiktsioonile, mille resident on äriüksus, millele püsiv tegevuskoht kuulub. Seda äriüksust, millele püsiv tegevuskoht kuulub, käsitlev residentsuse maksujurisdiktsiooni aruandlus ei sisalda püsiva tegevuskohaga seotud finantsandmeid.

3.   Iga-aastase vormiga hõlmatav periood

Vorm hõlmab aruandekohustusliku hargmaise ettevõtte majandusaastat. Kontserni kuuluvate üksuste puhul tuleb vormis vastavalt aruandekohustusliku hargmaise ettevõtte äranägemisele kajastada emba-kumba järgmisest teabest:

| a) | teave asjaomase kontserni kuuluva üksuse majandusaasta kohta, mis lõpeb samal kuupäeval kui aruandekohustusliku hargmaise ettevõtte majandusaasta või kuni 12 kuud enne kõnealust kuupäeva; |
| --- | --- |

a)

teave asjaomase kontserni kuuluva üksuse majandusaasta kohta, mis lõpeb samal kuupäeval kui aruandekohustusliku hargmaise ettevõtte majandusaasta või kuni 12 kuud enne kõnealust kuupäeva;

| b) | teave kõigi asjaomaste kontserni kuuluvate üksuste kohta aruandekohustusliku hargmaise ettevõtte majandusaastat silmas pidades. |
| --- | --- |

b)

teave kõigi asjaomaste kontserni kuuluvate üksuste kohta aruandekohustusliku hargmaise ettevõtte majandusaastat silmas pidades.

4.   Andmete allikas

Aruandekohustuslik hargmaine ettevõte kasutab vormi täitmisel järjepidevalt aastast aastasse samu andmeallikaid. Aruandekohustuslik hargmaine ettevõte võib valida, kas kasutada oma aruandluses oma konsolideerimisaruandeid, eraldiseisvate üksuste kohustuslikke finantsaruandeid, regulatiivseid finantsaruandeid või sisemisi kalkulatsioone. Vormis esitatud tulu, kasumit ja makse ei ole vaja võrrelda konsolideeritud finantsaruannetega. Kui aruandluse alusena kasutatakse kohustuslikke finantsaruandeid, tuleb kõik summad teisendada aruandkohustusliku hargmaise ettevõtte arvestusvaluutaks, kasutades selle aasta keskmist vahetuskurssi, mis on esitatud vormi lisateabe osas. Ei ole vaja teha muudatusi, kui on erinevusi eri maksujurisdiktsioonides kohaldatavates raamatupidamispõhimõtetes.

Aruandekohustuslik hargmaine ettevõte esitab vormi lisateabe osas lühikese kirjelduse selle kohta, milliseid teabeallikaid on vormi täitmisel kasutatud. Kui aastast aastasse kasutatavat andmeallikat vahetatakse, selgitab aruandekohustuslik hargmaine ettevõte selle põhjuseid ja tagajärgi vormi lisateabe osas.

C.   Konkreetsed juhised riikidepõhise aruande täitmiseks

1.   Ülevaade tuludest, maksudest ja äritegevusest maksujurisdiktsioonide lõikes (tabel 1)

1.1.   Maksujurisdiktsioon

Vormi esimeses veerus loetleb aruandekohustuslik hargmaine ettevõte kõik maksujurisdiktsioonid, kus hargmaiste ettevõtete kontserni kuuluvad üksused on maksuresidendid. Maksujurisdiktsioon on riik või ka mitteriiklik jurisdiktsioon, kellel on maksualane autonoomia. Eraldi tuleb lisada kõik hargmaiste ettevõtete kontserni kuuluvad üksused, mis aruandekohustusliku hargmaise ettevõtte hinnangul ei oma maksuresidentsust. Kui kontserni kuuluv üksus on resident rohkem kui ühes maksujurisdiktsioonis, kohaldatakse residentsuse maksujurisdiktsiooni määramiseks kohaldatava maksulepingu otsustavat kriteeriumit (tie breaker). Kui ei ole ühtki kohaldatavat maksulepingut, antakse kontserni kuuluva üksuse kohta aru maksujurisdiktsioonis, kus toimub üksuse tegelik juhtimine. Tegeliku juhtimise koht määratakse kindlaks rahvusvaheliselt kokku lepitud standardite kohaselt.

1.2.   Tulud

Vormis pealkirja „Tulud“ all olevas kolmes veerus esitab aruandekohustuslik hargmaine ettevõte järgmise teabe:

| a) | kõigi hargmaiste ettevõtete kontserni kuuluvate üksuste tulude summa asjaomases maksujurisdiktsioonis, mis on saadud tehingutest sidusühingutega; |
| --- | --- |

a)

kõigi hargmaiste ettevõtete kontserni kuuluvate üksuste tulude summa asjaomases maksujurisdiktsioonis, mis on saadud tehingutest sidusühingutega;

| b) | kõigi hargmaiste ettevõtete kontserni kuuluvate üksuste tulude summa asjaomases maksujurisdiktsioonis, mis on saadud tehingutest sõltumatute osapooltega; |
| --- | --- |

b)

kõigi hargmaiste ettevõtete kontserni kuuluvate üksuste tulude summa asjaomases maksujurisdiktsioonis, mis on saadud tehingutest sõltumatute osapooltega;

| c) | punktides a ja b esitatud summad kokku. |
| --- | --- |

c)

punktides a ja b esitatud summad kokku.

Tulud hõlmavad tulu vallas- ja kinnisvara müügist ning teenuseid, litsentsitasusid, intresse, kindlustusmakseid ning mis tahes muid summasid. Tulud ei hõlma teistelt kontserni kuuluvatelt üksustelt saadud makseid, mida maksja maksujurisdiktsioonis käsitletakse dividendidena.

1.3.   Tulumaksueelne kasum (kahjum)

Vormi viiendas veerus esitab aruandekohustuslik hargmaine ettevõte tulumaksueelse kasumi (kahjumi) kõigi kontserni kuuluvate üksuste kohta, mis on asjaomase maksujurisdiktsiooni maksuresidendid. Tulumaksueelne kasum (kahjum) sisaldab ka erakorralisi tulu- ja kuluobjekte.

1.4.   Tasutud tulumaks (kassapõhiselt)

Vormi kuuendas veerus esitab aruandekohustuslik hargmaine ettevõte asjaomasel majandusaastal tegelikult makstud tulumaksu summa kõigi kontserni kuuluvate üksuste kohta, mis on asjaomase maksujurisdiktsiooni maksuresidendid. Tasutud maksud sisaldavad kontserni kuuluva üksuse tegelikult makstud makse maksjurisdiktsioonis, mille resident üksus on, ja kõigis muudes maksujurisdiktsioonides. Tasutud maksude hulka kuuluvad muude üksuste (sidusühingud ja sõltumatud ettevõtted) makstud kinnipeetavad maksud seoses kontserni kuuluvale üksusele tehtavate maksetega. Seega, kui äriühing A, mis on maksujurisdiktsiooni A resident, teenib intressi maksujurisdiktsioonis B, siis maksujurisdiktsioonis B kinnipeetud maksu kohta annab aru äriühing A.

1.5.   Kogunenud tulumaks (jooksev aasta)

Vormi seitsmendas veerus esitab aruandekohustuslik hargmaine ettevõte kogunenud jooksva maksukulu summa, mis kajastatakse kõigi nende kontserni kuuluvate üksuste aruantava aasta maksustavas kasumis või kahjumis, mis on asjaomase maksujurisdiktsiooni maksuresidendid. Käesoleva perioodi maksukulu kajastab ainult jooksvat aastat ning ei sisaldada edasilükkunud tulumaksu ega ebakindlaid maksukohustusi.

1.6.   Osa- või aktsiakapital

Vormi kaheksandas veerus esitab aruandekohustuslik hargmaine ettevõte osa- või aktsiakapitali summa kõigi selliste kontserni kuuluvate üksuste kohta, mis on asjaomase maksujurisdiktsiooni maksuresidendid. Püsiva tegevuskoha puhul kajastatakse osa- või aktsiakapital õigusliku moodustise kohta, kelle püsiva tegevuskohaga on tegemist, välja arvatud juhul, kui püsiva tegevuskoha maksujurisdiktsioonis on regulatiivsel eesmärgil määratletud kapitalinõue.

1.7.   Jaotamata kasum

Vormi üheksandas veerus esitab aruandekohustuslik hargmaine ettevõte jaotamata kasumi summa aasta lõpu seisuga kõigi selliste kontserni kuuluvate üksuste kohta, mis on asjaomase maksujurisdiktsiooni maksuresidendid. Püsiva tegevuskoha puhul kajastatakse jaotamata kasumit õiguslike moodustiste kaupa, kelle püsiva tegevuskohaga on tegemist.

1.8.   Töötajate arv

Vormi kümnendas veerus esitab aruandekohustuslik hargmaine ettevõte töötajate koguarvu täistööaja ekvivalendi alusel kõigi kontserni kuuluvate üksuste kohta, mis on asjaomase maksujurisdiktsiooni maksuresidendid. Töötajate arvu võib esitada aastalõpu seisuna, aasta keskmise töötajate arvuna või muul alusel, mida maksujurisdiktsioonis järjepidevalt aastast aastasse kasutatakse. Sõltumatuid töövõtjaid, kes osalevad kontserni kuuluva üksuse tavategevuses, võib kajastada töötajatena. Töötajate arvu mõistlik ümardamine või umbkaudne esitamine on lubatud, tingimusel et selline ümardamine või umbkaudne esitamine ei moonuta oluliselt töötajate suhtelist jaotust eri maksujurisdiktsioonide vahel. Lähenemisviis peab olema järjepidev aastast aastasse ja üksuste lõikes.

1.9.   Materiaalne vara, v.a raha ja raha ekvivalendid

Vormi üheteistkümnendas veerus esitab aruandekohustuslik hargmaine ettevõte materiaalse vara arvestusliku netoväärtuse kõigi kontserni kuuluvate üksuste kohta, mis on asjaomase maksujurisdiktsiooni maksuresidendid. Püsivate tegevuskohtade puhul kajastatakse vara, osutades maksujurisdiktsioonile, kus püsiv tegevuskoht asub. Materiaalne vara ei hõlma raha ega raha ekvivalente, immateriaalset vara ega finantsvara.

2.   Hargmaiste ettevõtete kontserni kõigi kontserni kuuluvate üksuste loetelu maksujurisdiktsiooni kaupa (tabel 2)

2.1.   Kontserni kuuluvad üksused maksujurisdiktsioonis

Aruandekohustuslik hargmaine ettevõte loetleb maksujurisdiktsioonide kaupa ja õigusliku moodustise nime kasutades kõik hargmaiste ettevõtete kontserni kuuluvad üksused, mis on asjaomase maksujurisdiktsiooni maksuresidendid. Üldjuhendi punkti 2 kohaselt lähtutakse püsiva tegevuskoha kohta andmete esitamisel maksujurisdiktsioonist, kus ta asub. Ära märgitakse ka õiguslik moodustis, mille püsiv tegevuskoht ta on.

2.2.   Maksujurisdiktsioon, kus organisatsioonistruktuur on moodustatud või asutatud, kui see on erinev residentsuse maksujurisdiktsioonist

Aruandekohustuslik hargmaine ettevõte teatab maksujurisdiktsiooni, mille õiguse kohaselt on hargmaiste ettevõtete kontserni kuuluva üksuse organisatsioonistruktuur moodustatud või asutatud, kui see erineb residentsuse maksujurisdiktsioonist.

2.3.   Põhitegevusala(d)

Aruandekohustuslik hargmaine ettevõte määrab kontserni kuuluva üksuse põhitegevusala(d) asjaomases maksujurisdiktsioonis, märkides ühe või mitu asjakohast kasti.“

---

(1)  Täpsustage kontserni kuuluva üksuse tegevuse laadi „Lisateabe“ all.

1

---

| 3.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 146/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 146/22

---

KOMISJONI DIREKTIIV (EL) 2016/882,

1. juuni 2016,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/59/EÜ seoses keelenõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiivi 2007/59/EÜ ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta, (1) eriti selle artiklit 31,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2007/59/EÜ VI lisa teatavad sätted, mis käsitlevad vedurijuhtide B1-taseme keelenõudeid, on väga konkreetsetel juhtudel, kui vedurijuhid sõidavad ainult naaberliikmesriigi piirijaama, tarbetult koormavad ja mõjutavad seeläbi piiriüleste toimingute järjepidevust. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2007/59/EÜ VI lisa teatavad sätted, mis käsitlevad vedurijuhtide B1-taseme keelenõudeid, on väga konkreetsetel juhtudel, kui vedurijuhid sõidavad ainult naaberliikmesriigi piirijaama, tarbetult koormavad ja mõjutavad seeläbi piiriüleste toimingute järjepidevust.

| (2) | Seepärast on vaja vähendada liigseid keelelisi kohustusi piiridevahelistel lõikudel ning piiriülesteks toiminguteks ettenähtud piirilähedastes jaamades, vabastades asjaomased vedurijuhid B1-taseme keelenõuetest. |
| --- | --- |

(2)

Seepärast on vaja vähendada liigseid keelelisi kohustusi piiridevahelistel lõikudel ning piiriülesteks toiminguteks ettenähtud piirilähedastes jaamades, vabastades asjaomased vedurijuhid B1-taseme keelenõuetest.

| (3) | Vabastamise eeldusena tuleks võtta piisavaid meetmeid, et tagada asjaomaste vedurijuhtide ja infrastruktuuri-ettevõtja personali vaheline suhtlus igapäevastes, halvenenud ja hädaolukordades, et vältida igasugust negatiivset mõju raudteesüsteemi ohutusele. |
| --- | --- |

(3)

Vabastamise eeldusena tuleks võtta piisavaid meetmeid, et tagada asjaomaste vedurijuhtide ja infrastruktuuri-ettevõtja personali vaheline suhtlus igapäevastes, halvenenud ja hädaolukordades, et vältida igasugust negatiivset mõju raudteesüsteemi ohutusele.

| (4) | Nende vedurijuhtide jaoks, kes on saanud või saavad vedurijuhiloa vastavalt direktiivile 2007/59/EÜ enne käesoleva direktiivi ülevõtmiseks ettenähtud siseriiklike õigusnormide kohaldamise kuupäeva, tuleks ette näha üleminekumeetmed. |
| --- | --- |

(4)

Nende vedurijuhtide jaoks, kes on saanud või saavad vedurijuhiloa vastavalt direktiivile 2007/59/EÜ enne käesoleva direktiivi ülevõtmiseks ettenähtud siseriiklike õigusnormide kohaldamise kuupäeva, tuleks ette näha üleminekumeetmed.

| (5) | Seepärast tuleks direktiivi 2007/59/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks direktiivi 2007/59/EÜ vastavalt muuta.

| (6) | Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2007/59/EÜ artikli 32 lõikes 1 osutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2007/59/EÜ artikli 32 lõikes 1 osutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2007/59/EÜ VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

Vedurijuhte, kes on saanud või saavad vedurijuhiloa vastavalt direktiivile 2007/59/EÜ enne 1. juulit 2016, peetakse vastavaks kõnealuse direktiivi nõuetele.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. juuliks 2016. Nad edastavad kõnealuste õigus- ja haldusnormide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. juulist 2016.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.

3.   Käesoleva direktiivi ülevõtmise ja rakendamise kohustust ei kohaldata Küprose Vabariigi ja Malta Vabariigi suhtes seni, kuni nende territooriumile ei ole rajatud raudteesüsteemi.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 1. juuni 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 315, 3.12.2007, lk 51.

1

---

LISA

Direktiivi 2007/59/EÜ VI lisa punkt 8 asendatakse järgmisega:

„8.   KEELETESTID

| 1. | Vedurijuhid, kes peavad infrastruktuuri-ettevõtjaga oluliste ohutusküsimuste teemal suhtlema, peavad oskama vähemalt ühte asjaomase infrastruktuuri-ettevõtja poolt kindlaksmääratud keelt. Nende keeleoskus peab võimaldama neil aktiivselt ja tõhusalt suhelda igapäevastes, halvenenud ja hädaolukordades. Vedurijuhid peavad oskama kasutada liikluskorralduse koostalitluse tehnilises kirjelduses määratletud sõnumeid ja sidemeetodit. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Selleks et täita alapunktis 1 sätestatud nõudeid, peavad vedurijuhid suutma keelt mõista (kuulates ja lugedes) ja suhelda (suuliselt ja kirjalikult) B1-tasemel vastavalt Euroopa Nõukogu koostatud Euroopa keeleõppe raamdokumendile (1). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui tegemist on piiridevaheliste lõikudega ning piiriülesteks toiminguteks ettenähtud piirilähedaste jaamadega, võib infrastruktuuri-ettevõtja vabastada raudteeveo-ettevõtja käitatavate rongide vedurijuhid alapunktis 2 sätestatud nõuetest tingimusel, et kohaldatakse järgmist menetlust:






  a) | raudteeveo-ettevõtja taotleb infrastruktuuri-ettevõtjalt asjaomaste vedurijuhtide suhtes vabastust. Selleks et tagada taotlejate õiglane ja võrdne kohtlemine, kohaldatakse kõikide vabastuse saamiseks esitatud taotluste suhtes sama hindamismenetlust, mis lisatakse raudteevõrguaruandesse; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

raudteeveo-ettevõtja taotleb infrastruktuuri-ettevõtjalt asjaomaste vedurijuhtide suhtes vabastust. Selleks et tagada taotlejate õiglane ja võrdne kohtlemine, kohaldatakse kõikide vabastuse saamiseks esitatud taotluste suhtes sama hindamismenetlust, mis lisatakse raudteevõrguaruandesse;

| b) | infrastruktuuri-ettevõtja annab vabastuse juhul, kui raudteeveo-ettevõtja suudab tõendada, et ta on võtnud piisavaid meetmeid, et tagada asjaomaste vedurijuhtide ja infrastruktuuri-ettevõtja personali vaheline suhtlus igapäevastes, halvenenud ja hädaolukordades, nagu on sätestatud alapunktis 1; |
| --- | --- |

b)

infrastruktuuri-ettevõtja annab vabastuse juhul, kui raudteeveo-ettevõtja suudab tõendada, et ta on võtnud piisavaid meetmeid, et tagada asjaomaste vedurijuhtide ja infrastruktuuri-ettevõtja personali vaheline suhtlus igapäevastes, halvenenud ja hädaolukordades, nagu on sätestatud alapunktis 1;

| c) | raudteeveo-ettevõtjad ja infrastruktuuri-ettevõtjad tagavad, et asjaomane personal on kõnealustest eeskirjadest ja meetmetest teadlik ning saanud ohutuse juhtimissüsteemide raames asjakohase koolituse.“ |
| --- | --- |

c)

raudteeveo-ettevõtjad ja infrastruktuuri-ettevõtjad tagavad, et asjaomane personal on kõnealustest eeskirjadest ja meetmetest teadlik ning saanud ohutuse juhtimissüsteemide raames asjakohase koolituse.“

---

(1)  
  „Euroopa keeleõppe raamdokument. Õppimine, õpetamine ja hindamine“, 2001 (Cambridge University Press, ISBN 0–521-00531-0 – ingliskeelne versioon). Saadaval ka Cedefopi veebisaidil: http://www.cedefop.europa.eu/

---

OTSUSED

| 3.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 146/25 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 146/25

---

KOMISJONI OTSUS (EL, Euratom) 2016/883,

31. mai 2016,

komisjoni standardsete julgeolekumeetmete, valmisoleku tasemete ja kriisiolukordade juhtimise rakenduseeskirjade kohta vastavalt otsuse (EL, Euratom) 2015/443 (komisjoni julgeoleku kohta) artiklile 21

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsust (EL, Euratom) 2015/443 komisjoni julgeoleku kohta, (1) eriti selle artiklit 21,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Standardsete julgeolekumeetmete, valmisoleku tasemete ja kriisiolukordade juhtimise rakenduseeskirjade eesmärk on pakkuda isikute füüsilise puutumatuse ning objektide või muu vara füüsilise terviklikkuse kaitset tasemel, mis vastab kindlaks tehtud riskidele, ning tagada julgeolek tulemuslikult ja õigel ajal. |
| --- | --- |

(1)

Standardsete julgeolekumeetmete, valmisoleku tasemete ja kriisiolukordade juhtimise rakenduseeskirjade eesmärk on pakkuda isikute füüsilise puutumatuse ning objektide või muu vara füüsilise terviklikkuse kaitset tasemel, mis vastab kindlaks tehtud riskidele, ning tagada julgeolek tulemuslikult ja õigel ajal.

| (2) | Komisjoni julgeolekualase valmisoleku tasemete süsteem loodi komisjoni otsusega 2007/65/EÜ (2). Kõnealune otsus tuleb paindlikumaks ja tulemuslikumaks muutmise huvides läbi vaadata ja seda lihtsustada, et reageerida julgeolekut mõjutavatele ohtudele. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni julgeolekualase valmisoleku tasemete süsteem loodi komisjoni otsusega 2007/65/EÜ (2). Kõnealune otsus tuleb paindlikumaks ja tulemuslikumaks muutmise huvides läbi vaadata ja seda lihtsustada, et reageerida julgeolekut mõjutavatele ohtudele.

| (3) | Euroopa välisteenistuse kui funktsionaalselt sõltumatu liidu organi asutamine eeldab praeguste valmisoleku tasemeid käsitlevate normide muutmist seoses hoolsuskohustusega komisjoni personali ees. Euroopa välisteenistus vastutab Euroopa Liidu delegatsioonide objektide ja seal töötava personali julgeoleku ja turvalisuse eest. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa välisteenistuse kui funktsionaalselt sõltumatu liidu organi asutamine eeldab praeguste valmisoleku tasemeid käsitlevate normide muutmist seoses hoolsuskohustusega komisjoni personali ees. Euroopa välisteenistus vastutab Euroopa Liidu delegatsioonide objektide ja seal töötava personali julgeoleku ja turvalisuse eest.

| (4) | Vastavalt otsuse (EL, Euratom) 2015/443 artiklile 21 koostab komisjon käesoleva otsuse kohta otsuse anda volitused julgeolekuküsimuste eest vastutavale komisjoni liikmele, järgides täielikult kodukorda. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt otsuse (EL, Euratom) 2015/443 artiklile 21 koostab komisjon käesoleva otsuse kohta otsuse anda volitused julgeolekuküsimuste eest vastutavale komisjoni liikmele, järgides täielikult kodukorda.

| (5) | Seetõttu tuleks otsus 2007/65/EÜ kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks otsus 2007/65/EÜ kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

1. PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

Lisaks otsuse (EL, Euratom) 2015/443 artiklis 1 sätestatud mõistetele kohaldatakse järgmisi mõisteid:

„valmisoleku tase“– turvameetmete kogum, mille eesmärk on pakkuda komisjonis isikute füüsilise puutumatuse ning objektide või muu vara füüsilise terviklikkuse kaitset teataval tasemel, mis vastab julgeolekut mõjutavatele ohtudele.

„valmisoleku tase“

Artikkel 2

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesolevas otsuses sätestatakse kooskõlas otsusega (EL, Euratom) 2015/443 komisjoni julgeolekut mõjutavate ohtude ja intsidentide ennetamiseks või neile reageerimiseks valmisoleku tasemeid käsitlevad meetmed ning kriisiolukordade juhtimiseks vajalikud meetmed.

2.   Komisjoni objektidel kohaldatakse standardsetest turvameetmetest ja kolmest valmisoleku tasemest koosnevat turvasüsteemi. Standardsed turvameetmed ja valmisoleku tasemed tähistatakse järgmiste koodvärvidega: „VALGE“ vastab standardsetele turvameetmetele; „KOLLANE“, „ORANŽ“ ja „PUNANE“ vastavad suuremale ohu tasemele.

3.   Kui artiklis 4 osutatud vastutusaladest ei tulene teisiti, kohaldatakse käesolevat otsust kõigi komisjoni talituste suhtes ja kõigil komisjoni objektidel nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool liitu.

Artikkel 3

Valmisoleku tasemed

1.   Kui komisjonis ei ole kindlaks tehtud, et isikute füüsilist puutumatust ning objektide või muu vara füüsilist terviklikkust mõjutaks oluline oht või intsident, kohaldatakse standardseid turvameetmeid koodvärviga „VALGE“. Selliseid turvameetmeid kasutatakse iga päev ning nende eesmärk on tagada piisav julgeoleku tase.

2.   Kui tehakse ähvardusi või toimub selline sündmus, mis mõjutab isikute füüsilist puutumatust ja objektide või muu vara füüsilist terviklikkust ning mis võib avaldada kahjulikku mõju komisjonile või selle töövõimele, kohaldatakse valmisoleku taset „KOLLANE“.

3.   Kui tehakse ähvardusi, mis mõjutavad isikute füüsilist puutumatust ja objektide või muu vara füüsilist terviklikkust ning mis on suunatud konkreetselt komisjoni või selle töö vastu, ehkki ei ole kindlaks tehtud konkreetset rünnaku sihtmärki ega aega, kohaldatakse valmisoleku taset „ORANŽ“.

4.   Kui tehakse otsese rünnaku ähvardusi, mis mõjutavad isikute füüsilist puutumatust ja objektide või muu vara füüsilist terviklikkust ning mis on suunatud konkreetselt komisjoni või selle töö vastu, kohaldatakse valmisoleku taset „PUNANE“.

Artikkel 4

Vastutusalad

1.   Julgeolekuküsimuste eest vastutav komisjoni liige

| a) | teeb muude Euroopa institutsioonide ja asjaomaste Euroopa üksustega konsulteerides otsuse valmisoleku taseme muutmise kohta; |
| --- | --- |

a)

teeb muude Euroopa institutsioonide ja asjaomaste Euroopa üksustega konsulteerides otsuse valmisoleku taseme muutmise kohta;

| b) | langetab personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi nõuannetele tuginedes otsuse, milliseid valmisoleku tasemetega seotud konkreetseid meetmeid tuleb asjaomases julgeolekuolukorras rakendada ja milliseid täiendavaid meetmeid tuleb võtta; |
| --- | --- |

b)

langetab personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi nõuannetele tuginedes otsuse, milliseid valmisoleku tasemetega seotud konkreetseid meetmeid tuleb asjaomases julgeolekuolukorras rakendada ja milliseid täiendavaid meetmeid tuleb võtta;

| c) | teatab presidendile ja muudele komisjoni liikmetele käesoleva artikli kohaselt langetatud mis tahes otsusest. |
| --- | --- |

c)

teatab presidendile ja muudele komisjoni liikmetele käesoleva artikli kohaselt langetatud mis tahes otsusest.

2.   Personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat:

| a) | vastutab käesoleva otsuse rakendamise eest Euroopa Liidu liikmesriikides asuvatel komisjoni objektidel; |
| --- | --- |

a)

vastutab käesoleva otsuse rakendamise eest Euroopa Liidu liikmesriikides asuvatel komisjoni objektidel;

| b) | vastutab väliskontaktide eest vastavalt otsuse (EL, Euratom) 2015/443 artikli 18 lõikes 2 sätestatule, kui komisjoni isikute füüsilist puutumatust ja objektide või muu vara füüsilist terviklikkust mõjutab oht või intsident; |
| --- | --- |

b)

vastutab väliskontaktide eest vastavalt otsuse (EL, Euratom) 2015/443 artikli 18 lõikes 2 sätestatule, kui komisjoni isikute füüsilist puutumatust ja objektide või muu vara füüsilist terviklikkust mõjutab oht või intsident;

| c) | langetab kiireloomulistel juhtudel lõike 1 punktides a ja b osutatud otsused. Pärast kõnealuste meetmete võtmist teatab personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat niipea kui võimalik julgeolekuküsimuste eest vastutavale komisjoni liikmele meetmed ja nende võtmise põhjused; |
| --- | --- |

c)

langetab kiireloomulistel juhtudel lõike 1 punktides a ja b osutatud otsused. Pärast kõnealuste meetmete võtmist teatab personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat niipea kui võimalik julgeolekuküsimuste eest vastutavale komisjoni liikmele meetmed ja nende võtmise põhjused;

| d) | jälgib pidevalt julgeolekut ähvardavat ohtu. |
| --- | --- |

d)

jälgib pidevalt julgeolekut ähvardavat ohtu.

3.   Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat vastutab käesoleva otsuse rakendamise eest kõigil oma kolmandates riikides asuvatel objektidel.

4.   Teabevahetuse peadirektoraat vastutab käesoleva otsuse rakendamise eest komisjoni esindustes ja piirkondlikes esindustes.

5.   Teadusuuringute Ühiskeskuse peadirektoraat vastutab käesoleva otsuse rakendamise eest Teadusuuringute Ühiskeskuse objektidel.

6.   Eespool loetletud peadirektoraadid võivad kiireloomulistel juhtudel võtta täiendavaid turvameetmeid kooskõlas käesoleva otsusega ja otsusega (EL, Euratom) 2015/443. Kõnealustest meetmetest teavitatakse viivitamata personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraati.

Artikkel 5

Meetmed

1.   Personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat võtab ja rakendab turvameetmeid kooskõlas otsusega (EL, Euratom) 2015/443. Personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat koostab meetmete mitteammendava loetelu ja rakendab seda.

2.   Valmisoleku tasemeid käsitlevad meetmed peavad olema ranges kooskõlas otsusega (EL, Euratom) 2015/443. Valmisoleku tasemed määratakse kindlaks tihedas koostöös teiste liidu institutsioonide pädevate talituste ja muude asjaomaste Euroopa üksustega ning liikmesriikidega, kus komisjoni objektid asuvad.

3.   Valmisoleku taset väljendatakse avalikes ruumides koodvärvides signaalimissüsteemi kaudu ning värv vaheldub vastavalt valmisoleku tasemele.

4.   Turvameetmed koodvärviga „VALGE“ esitatakse üksikasjalikult julgeolekuteates, järgides sealjuures täielikult otsuse (EL, Euratom) 2015/443 artikli 21 lõiget 2.

2. PEATÜKK

MUUD SÄTTED JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 6

Läbipaistvus

Käesolev otsus tehakse teatavaks komisjoni personalile ja kõigile isikutele, kelle suhtes seda kohaldatakse.

Artikkel 7

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2007/65/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 31. mai 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

asepresident

Kristalina GEORGIEVA

---

(1)  
  ELT L 72, 17.3.2015, lk 41.

1

(2)  Komisjoni 15. detsembri 2006. aasta otsus 2007/65/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni standardsed turvameetmed ja valmisoleku tasemed ning muudetakse komisjoni kodukorda tegutsemiseks kriiside ohjamisel (ELT L 32, 6.2.2007, lk 144).

2

---

| 3.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 146/29 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 146/29

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/884,

1. juuni 2016,

millega muudetakse rakendusotsust 2014/88/EL (Bangladeshist pärinevate beetlipipra (Piper betle) lehti sisaldavate või neist koosnevate toiduainete impordi ajutise peatamise kohta) kõnealuse rakendusotsuse kohaldamise aja osas

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 3181 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (1) eriti selle artikli 53 lõike 1 punkti b alapunkti i,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 178/2002 on sätestatud üldpõhimõtted, milles käsitletakse toitu üldiselt ning eelkõige toidu ohutust liidu ja liikmesriikide tasandil. Määrusega on sätestatud kiireloomulised meetmed, mida komisjon võtab juhul, kui on tõendeid, et kolmandatest riikidest imporditud toit võib tõsiselt ohustada inimeste tervist. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 178/2002 on sätestatud üldpõhimõtted, milles käsitletakse toitu üldiselt ning eelkõige toidu ohutust liidu ja liikmesriikide tasandil. Määrusega on sätestatud kiireloomulised meetmed, mida komisjon võtab juhul, kui on tõendeid, et kolmandatest riikidest imporditud toit võib tõsiselt ohustada inimeste tervist.

| (2) | Komisjoni rakendusotsusega 2014/88/EL (2) keelati Bangladeshist pärinevate beetlipipra (Piper betle) lehti sisaldavate või neist koosnevate toiduainete import liitu kuni 31. juulini 2014. Kõnealune rakendusotsus võeti vastu pärast seda, kui toidu- ja söödaalasele kiirhoiatussüsteemile (RASFF) esitati arvukalt teateid Salmonella tüvede, sealhulgas Salmonella serotüübi Salmonella typhimurium leidumise kohta toiduainetes, mis sisaldasid Bangladeshist pärinevaid beetlipipra lehti või koosnesid nendest lehtedest. Teadete kohaselt on salmonelloosi nakatunud inimeste haigusjuhtumite puhul serotüüp Salmonella typhimurium arvult teisel kohal ja Bangladeshist pärit beetlipipra (Piper betle) lehti sisaldavates või nendest koosnevates toiduainetes on tuvastatud selle sagedane esinemine. Ühendkuningriik on alates 2011. aastast teatanud mitmest beetlipipra söömise tagajärjel puhkenud salmonelloosipuhangust. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusotsusega 2014/88/EL (2) keelati Bangladeshist pärinevate beetlipipra (Piper betle) lehti sisaldavate või neist koosnevate toiduainete import liitu kuni 31. juulini 2014. Kõnealune rakendusotsus võeti vastu pärast seda, kui toidu- ja söödaalasele kiirhoiatussüsteemile (RASFF) esitati arvukalt teateid Salmonella tüvede, sealhulgas Salmonella serotüübi Salmonella typhimurium leidumise kohta toiduainetes, mis sisaldasid Bangladeshist pärinevaid beetlipipra lehti või koosnesid nendest lehtedest. Teadete kohaselt on salmonelloosi nakatunud inimeste haigusjuhtumite puhul serotüüp Salmonella typhimurium arvult teisel kohal ja Bangladeshist pärit beetlipipra (Piper betle) lehti sisaldavates või nendest koosnevates toiduainetes on tuvastatud selle sagedane esinemine. Ühendkuningriik on alates 2011. aastast teatanud mitmest beetlipipra söömise tagajärjel puhkenud salmonelloosipuhangust.

| (3) | Kuna Bangladesh ei suutnud esitada tagatisi, mille alusel oleks beetlilehtede liitu importimine turvaline, ning komisjoni jõupingutused ei kandnud vilja, pikendati komisjoni rakendusotsustega 2014/510/EL (3) ja (EL) 2015/1028 (4) kõnealuste toodete impordi ajutise peatamise kohaldamisaega (mis kehtestati rakendusotsusega 2014/88/EL) vastavalt 30. juunini 2015 ja 30. juunini 2016. |
| --- | --- |

(3)

Kuna Bangladesh ei suutnud esitada tagatisi, mille alusel oleks beetlilehtede liitu importimine turvaline, ning komisjoni jõupingutused ei kandnud vilja, pikendati komisjoni rakendusotsustega 2014/510/EL (3) ja (EL) 2015/1028 (4) kõnealuste toodete impordi ajutise peatamise kohaldamisaega (mis kehtestati rakendusotsusega 2014/88/EL) vastavalt 30. juunini 2015 ja 30. juunini 2016.

| (4) | Läbivaadatud tegevuskava, mille Bangladesh esitas 2015. aasta augustis, oli puudulik. Puudusid tagatised tegevuskava tulemusliku kohaldamise ja täitmise kohta. Bangladeshi 2016. aasta aprillis esitatud uus teave ei tõendanud täiendavalt kõnealuse tegevuskava tulemuslikkust. Endiselt on jõus Bangladeshi riigi enda poolt 2013. aasta mais kehtestatud keeld eksportida beetlilehti. Kõnealune keeld ei ole siiski osutunud täiel määral tõhusaks ja alates selle vastuvõtmisest on toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu teatatud 26 juhtumist, mil püüti beetlilehti liitu importida. Seega ei ole Bangladeshi antud tagatised piisavad selleks, et kõrvaldada inimeste tervisele avalduvaid tõsiseid ohte. Seepärast peaksid rakendusotsusega 2014/88/EL kehtestatud erakorralised meetmed jääma kehtima. |
| --- | --- |

(4)

Läbivaadatud tegevuskava, mille Bangladesh esitas 2015. aasta augustis, oli puudulik. Puudusid tagatised tegevuskava tulemusliku kohaldamise ja täitmise kohta. Bangladeshi 2016. aasta aprillis esitatud uus teave ei tõendanud täiendavalt kõnealuse tegevuskava tulemuslikkust. Endiselt on jõus Bangladeshi riigi enda poolt 2013. aasta mais kehtestatud keeld eksportida beetlilehti. Kõnealune keeld ei ole siiski osutunud täiel määral tõhusaks ja alates selle vastuvõtmisest on toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu teatatud 26 juhtumist, mil püüti beetlilehti liitu importida. Seega ei ole Bangladeshi antud tagatised piisavad selleks, et kõrvaldada inimeste tervisele avalduvaid tõsiseid ohte. Seepärast peaksid rakendusotsusega 2014/88/EL kehtestatud erakorralised meetmed jääma kehtima.

| (5) | Sellest tulenevalt tuleks rakendusotsuse 2014/88/EL kohaldamise aega pikendada. |
| --- | --- |

(5)

Sellest tulenevalt tuleks rakendusotsuse 2014/88/EL kohaldamise aega pikendada.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2014/88/EL artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 30. juunini 2018.“

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 1. juuni 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 13. veebruari 2014. aasta rakendusotsus 2014/88/EL Bangladeshist pärinevate beetlipipra (Piper betle) lehti sisaldavate või neist koosnevate toiduainete impordi ajutise peatamise kohta (ELT L 45, 15.2.2014, lk 34).

2

Piper betle

(3)  Komisjoni 29. juuli 2014. aasta rakendusotsus 2014/510/EL, millega muudetakse otsust 2014/88/EL (Bangladeshist pärinevate beetlipipra (Piper betle) lehti sisaldavate või neist koosnevate toiduainete impordi ajutise peatamise kohta) seoses kõnealuse rakendusotsuse kohaldamisajaga (ELT L 228, 31.7.2014, lk 33).

3

Piper betle

(4)  Komisjoni 26. juuni 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/1028, millega muudetakse otsust 2014/88/EL (Bangladeshist pärinevate beetlipipra (Piper betle) lehti sisaldavate või neist koosnevate toiduainete impordi ajutise peatamise kohta) kõnealuse rakendusotsuse kohaldamise aja osas (ELT L 163, 30.6.2015, lk 53).

4

Piper betle

---

Parandused

| 3.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 146/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 146/31

---

Komisjoni 18. märtsi 2016. aasta rakendusmääruse (EL) 2016/799 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 165/2014, millega sätestatakse sõidumeerikute ja nende komponentide konstruktsiooni, katsetamise, paigaldamise, kasutamise ja parandamise nõuded) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 139, 26. mai 2016
  )

Lisatakse II lisa:

„II LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRK JA -TUNNISTUS

I.   TÜÜBIKINNITUSMÄRK

| 1. | Tüübikinnitusmärgi moodustavad:






  a) | e-tähte ümbritsev ristkülik, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber või -täht vastavalt järgmistele kokkuleppelistele märkidele:






  Belgia | 6, |
| --- | --- | --- | --- |
| Bulgaaria | 34, |
| Tšehhi Vabariik | 8, |
| Taani | 18, |
| Saksamaa | 1, |
| Eesti | 29, |
| Iirimaa | 24, |
| Kreeka | 23, |
| Hispaania | 9, |
| Prantsusmaa | 2, |
| Horvaatia | 25, |
| Itaalia | 3, |
| Küpros | CY, |
| Läti | 32, |
| Leedu | 36, |
| Luksemburg | 13, |
| Ungari | 7, |
| Malta | MT, |
| Madalmaad | 4, |
| Austria | 12, |
| Poola | 20, |
| Portugal | 21, |
| Rumeenia | 19, |
| Sloveenia | 26, |
| Slovakkia | 27, |
| Soome | 17, |
| Rootsi | 5, |
| Ühendkuningriik | 11, |

1.

a)

e-tähte ümbritsev ristkülik, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber või -täht vastavalt järgmistele kokkuleppelistele märkidele:

Belgia

6,

Bulgaaria

34,

Tšehhi Vabariik

8,

Taani

18,

Saksamaa

1,

Eesti

29,

Iirimaa

24,

Kreeka

23,

Hispaania

9,

Prantsusmaa

2,

Horvaatia

25,

Itaalia

3,

Küpros

CY,

Läti

32,

Leedu

36,

Luksemburg

13,

Ungari

7,

Malta

MT,

Madalmaad

4,

Austria

12,

Poola

20,

Portugal

21,

Rumeenia

19,

Sloveenia

26,

Slovakkia

27,

Soome

17,

Rootsi

5,

Ühendkuningriik

11,

ning

| b) | tüübikinnitusnumber, mis vastab sõidumeeriku või salvestuslehe või sõidumeerikukaardi tüübinäidise tüübikinnitustunnistuse numbrile ja asub mis tahes kohas ristküliku vahetus läheduses. |
| --- | --- |

b)

tüübikinnitusnumber, mis vastab sõidumeeriku või salvestuslehe või sõidumeerikukaardi tüübinäidise tüübikinnitustunnistuse numbrile ja asub mis tahes kohas ristküliku vahetus läheduses.

| 2. | Tüübikinnitusmärk kantakse iga meerikukomplekti kirjeldustahvlile ning igale salvestuslehele ja igale sõidumeerikukaardile. See peab olema kustumatu ja alati selgesti loetav. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Joonisel kujutatud (1) tüübikinnitusmärgi mõõtmed on esitatud millimeetrites, kusjuures need on minimaalmõõtmed. Mõõtmetevahelised suhted tuleb säilitada. |
| --- | --- |

3.

Image 1

II.   ANALOOGSÕIDUMEERIKU TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

Tüübikinnituse andnud liikmesriik annab taotluse esitajale tüübikinnitustunnistuse, mille näidis on esitatud allpool. Kui liikmesriik teavitab teisi liikmesriike antud või vajaduse korral tühistatud tüübikinnitusest, kasutab ta selle tunnistuse koopiaid.

TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

Pädeva asutuse nimi ...

Teatis seoses (2):

| — | sõidumeeriku tüübikinnitusega |
| --- | --- |

—

sõidumeeriku tüübikinnitusega

| — | sõidumeeriku tüübikinnituse tühistamisega |
| --- | --- |

—

sõidumeeriku tüübikinnituse tühistamisega

| — | salvestuslehe mudeli tüübikinnitusega |
| --- | --- |

—

salvestuslehe mudeli tüübikinnitusega

| — | salvestuslehe mudeli tüübikinnituse tühistamisega |
| --- | --- |

—

salvestuslehe mudeli tüübikinnituse tühistamisega

Tüübikinnitusnumber:

...

| 1. | Kaubamärk või kaubanimi: ... |
| --- | --- |

1.

Kaubamärk või kaubanimi: ...

| 2. | Tüübi või mudeli nimi: ... |
| --- | --- |

2.

Tüübi või mudeli nimi: ...

| 3. | Tootja nimi: ... |
| --- | --- |

3.

Tootja nimi: ...

| 4. | Tootja aadress: ... |
| --- | --- |

4.

Tootja aadress: ...

| 5. | Tüübikinnituseks esitamise kuupäev: ... |
| --- | --- |

5.

Tüübikinnituseks esitamise kuupäev: ...

| 6. | Katsetamiskoht: ... |
| --- | --- |

6.

Katsetamiskoht: ...

| 7. | Katse(te) kuupäev ja arv: ... |
| --- | --- |

7.

Katse(te) kuupäev ja arv: ...

| 8. | Tüübikinnituse kuupäev: ... |
| --- | --- |

8.

Tüübikinnituse kuupäev: ...

| 9. | Tüübikinnituse tühistamise kuupäev: ... |
| --- | --- |

9.

Tüübikinnituse tühistamise kuupäev: ...

| 10. | Salvestuslehega kasutamiseks ette nähtud sõidumeeriku tüüp või tüübid: |
| --- | --- |

10.

Salvestuslehega kasutamiseks ette nähtud sõidumeeriku tüüp või tüübid:

| 11. | Koht: ... |
| --- | --- |

11.

Koht: ...

| 12. | Kuupäev: ... |
| --- | --- |

12.

Kuupäev: ...

| 13. | Lisatud kirjeldavad dokumendid: ... |
| --- | --- |

13.

Lisatud kirjeldavad dokumendid: ...

| 14. | Märkused (sealhulgas plommide asukoht, kui need on olemas): |
| --- | --- |

14.

Märkused (sealhulgas plommide asukoht, kui need on olemas):

(Allkiri)

III.   DIGITAALSE SÕIDUMEERIKU TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

Tüübikinnituse andnud liikmesriik annab taotluse esitajale tüübikinnitustunnistuse, mille näidis on esitatud allpool. Kui liikmesriik teavitab teisi liikmesriike antud või vajaduse korral tühistatud tüübikinnitusest, kasutab ta selle tunnistuse koopiaid.

DIGITAALSE SÕIDUMEERIKU TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

Pädeva asutuse nimi: ...

Teatis seoses (3):

| ☐ | sõidumeeriku mudeli: |
| --- | --- |

☐

sõidumeeriku mudeli:

| ☐ | sõidumeeriku osa (4): |
| --- | --- |

☐

sõidumeeriku osa (4):

| ☐ | juhikaardi: |
| --- | --- |

☐

juhikaardi:

| ☐ | töökojakaardi: |
| --- | --- |

☐

töökojakaardi:

| ☐ | ettevõttekaardi: |
| --- | --- |

☐

ettevõttekaardi:

| ☐ | kontrollikaardi: |
| --- | --- |

☐

kontrollikaardi:

| ☐ | tüübikinnitusega |
| --- | --- |

☐

| ☐ | tüübikinnituse tühistamisega |
| --- | --- |

☐

Tüübikinnitusnumber:

...

| 1. | Tootja mark või kaubamärk: ... |
| --- | --- |

1.

Tootja mark või kaubamärk: ...

| 2. | Mudeli nimetus: ... |
| --- | --- |

2.

Mudeli nimetus: ...

| 3. | Tootja nimi: ... |
| --- | --- |

3.

Tootja nimi: ...

| 4. | Tootja aadress: ... |
| --- | --- |

4.

Tootja aadress: ...

| 5. | Tüübikinnituseks esitamise kuupäev: ... |
| --- | --- |

5.

Tüübikinnituseks esitamise kuupäev: ...

| 6. | Labor(id): ... |
| --- | --- |

6.

Labor(id): ...

| 7. | Katseprotokolli kuupäev ja number: ... |
| --- | --- |

7.

Katseprotokolli kuupäev ja number: ...

| 8. | Tüübikinnituse kuupäev: ... |
| --- | --- |

8.

Tüübikinnituse kuupäev: ...

| 9. | Tüübikinnituse tühistamise kuupäev: ... |
| --- | --- |

9.

Tüübikinnituse tühistamise kuupäev: ...

| 10. | Osaga kasutamiseks ette nähtud sõidumeeriku mudel(id): |
| --- | --- |

10.

Osaga kasutamiseks ette nähtud sõidumeeriku mudel(id):

| 11. | Koht: ... |
| --- | --- |

11.

Koht: ...

| 12. | Kuupäev: ... |
| --- | --- |

12.

Kuupäev: ...

| 13. | Lisatud kirjeldavad dokumendid: ... |
| --- | --- |

13.

Lisatud kirjeldavad dokumendid: ...

| 14. | Märkused (sealhulgas plommide asukoht, kui need on olemas): |
| --- | --- |

14.

Märkused (sealhulgas plommide asukoht, kui need on olemas):

(Allkiri)

IV.   ARUKA SÕIDUMEERIKU TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

Tüübikinnituse andnud liikmesriik annab taotluse esitajale tüübikinnitustunnistuse, mille näidis on esitatud allpool. Kui liikmesriik teavitab teisi liikmesriike antud või vajaduse korral tühistatud tüübikinnitusest, kasutab ta selle tunnistuse koopiaid.

ARUKA SÕIDUMEERIKU TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

Pädeva asutuse nimi: ...

Teatis seoses (5):

| ☐ | sõidumeeriku mudeli: |
| --- | --- |

☐

sõidumeeriku mudeli:

| ☐ | sõidumeeriku osa (6): |
| --- | --- |

☐

sõidumeeriku osa (6):

| ☐ | juhikaardi: |
| --- | --- |

☐

juhikaardi:

| ☐ | töökojakaardi: |
| --- | --- |

☐

töökojakaardi:

| ☐ | ettevõttekaardi: |
| --- | --- |

☐

ettevõttekaardi:

| ☐ | kontrollikaardi: |
| --- | --- |

☐

kontrollikaardi:

| ☐ | tüübikinnitusega |
| --- | --- |

☐

| ☐ | tüübikinnituse tühistamisega |
| --- | --- |

☐

Tüübikinnitusnumber:

...

| 1. | Tootja mark või kaubamärk: ... |
| --- | --- |

1.

Tootja mark või kaubamärk: ...

| 2. | Mudeli nimetus: ... |
| --- | --- |

2.

Mudeli nimetus: ...

| 3. | Tootja nimi: ... |
| --- | --- |

3.

Tootja nimi: ...

| 4. | Tootja aadress: ... |
| --- | --- |

4.

Tootja aadress: ...

| 5. | Tüübikinnituseks esitamise kuupäev: ... |
| --- | --- |

5.

Tüübikinnituseks esitamise kuupäev: ...

| 6. | a) | Funktsionaalsuse sertifitseerimise katselabor: ... |
| --- | --- | --- |

6.

a)

Funktsionaalsuse sertifitseerimise katselabor: ...

| b) | Turvalisuse sertifitseerimise katselabor: ... |
| --- | --- |

b)

Turvalisuse sertifitseerimise katselabor: ...

| c) | Koostalitlusvõime sertifitseerimise katselabor: ... |
| --- | --- |

c)

Koostalitlusvõime sertifitseerimise katselabor: ...

| 7. | a) | Funktsionaalsuse sertifikaadi kuupäev ja number: ... |
| --- | --- | --- |

7.

a)

Funktsionaalsuse sertifikaadi kuupäev ja number: ...

| b) | Turvasertifikaadi kuupäev ja number: ... |
| --- | --- |

b)

Turvasertifikaadi kuupäev ja number: ...

| c) | Koostalitlusvõime sertifikaadi kuupäev ja number: ... |
| --- | --- |

c)

Koostalitlusvõime sertifikaadi kuupäev ja number: ...

| 8. | Tüübikinnituse kuupäev: ... |
| --- | --- |

8.

Tüübikinnituse kuupäev: ...

| 9. | Tüübikinnituse tühistamise kuupäev: ... |
| --- | --- |

9.

Tüübikinnituse tühistamise kuupäev: ...

| 10. | Osaga kasutamiseks ette nähtud sõidumeeriku mudel(id): |
| --- | --- |

10.

Osaga kasutamiseks ette nähtud sõidumeeriku mudel(id):

| 11. | Koht: ... |
| --- | --- |

11.

Koht: ...

| 12. | Kuupäev: ... |
| --- | --- |

12.

Kuupäev: ...

| 13. | Lisatud kirjeldavad dokumendid: ... |
| --- | --- |

13.

Lisatud kirjeldavad dokumendid: ...

| 14. | Märkused (sealhulgas plommide asukoht, kui need on olemas): |
| --- | --- |

14.

Märkused (sealhulgas plommide asukoht, kui need on olemas):

(Allkiri)

---

(1)  Numbrid on esitatud ainult juhindumiseks.

1

(2)  Mittevajalik läbi kriipsutada.

2

(3)  Teha asjakohasesse kastikesse märge.

3

(4)  Täpsustada teatises käsitletav osa.

4

(5)  Teha asjakohasesse kastikesse märge.

5

(6)  Täpsustada teatises käsitletav osa.“

6

---

| 3.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 146/37 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 146/37

---

Komisjoni 5. aprilli 2016. aasta rakendusmääruse (EL) 2016/535 (millega muudetakse määruse (EL) nr 206/2010 II lisa seoses Singapuri käsitleva kandega loetelus, kus on esitatud sellised kolmandad riigid, territooriumid või nende osad, kust on lubatud liitu tuua värsket liha) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 89, 6. aprill 2016
  )

Leheküljel 13 lisas esitatud veterinaarsertifikaadi NZ-TRANSIT-SG näidise punktis II.1 „Terviseohutuse kinnitus“ punkti II.1.3 viimases reas

asendatakse

„vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I ja V jaos kehtestatud asjakohastele nõuetele“

järgmisega:

„vastavalt määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa I ja V jaos kehtestatud asjakohastele nõuetele.“

---