# Eiropas Savienības L 208/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 208 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 2. augusts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 208

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 2. augusts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1313 (2016. gada 1. augusts), ar ko attiecībā uz darbīgās vielas glifosāta apstiprināšanas nosacījumiem groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (
  1
  ) | 1 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1314 (2016. gada 1. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 4 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2016/1315 (2016. gada 18. jūlijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, attiecībā uz pagaidu grozījumu minētā nolīguma 3. protokolā par jēdziena noteiktas izcelsmes ražojumi definīciju un administratīvās sadarbības metodēm kā reakciju to bēgļu labā, kas bēg no konflikta Sīrijā | 6 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2016/1316 (2016. gada 26. jūlijs), ar kuru groza Lēmumu 2009/908/ES, ar ko paredz pasākumus, lai īstenotu Eiropadomes lēmumu par Padomes prezidentūru un par Padomes darba sagatavošanas struktūru vadību | 42 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2016/1317 (2016. gada 28. jūlijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Beļģijas Karaliste | 45 |
| | | IETEIKUMI |
| | * | Komisijas Ieteikums (ES) 2016/1318 (2016. gada 29. jūlijs) par gandrīz nulles enerģijas ēku veicināšanas vadlīnijām un par paraugpraksi, kā nodrošināt, ka no 2020. gada visas jaunās ēkas ir gandrīz nulles enerģijas ēkas | 46 |
| | * | Komisijas Ieteikums (ES) 2016/1319 (2016. gada 29. jūlijs), ar ko attiecībā uz dezoksinivalenolu, zearalenonu un ohratoksīnu A lolojumdzīvnieku barībā groza Ieteikumu 2006/576/EK (
  1
  ) | 58 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1313 (2016. gada 1. augusts), ar ko attiecībā uz darbīgās vielas glifosāta apstiprināšanas nosacījumiem groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (
  1
  )

1

1

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1314 (2016. gada 1. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

4

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2016/1315 (2016. gada 18. jūlijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, attiecībā uz pagaidu grozījumu minētā nolīguma 3. protokolā par jēdziena noteiktas izcelsmes ražojumi definīciju un administratīvās sadarbības metodēm kā reakciju to bēgļu labā, kas bēg no konflikta Sīrijā

6

*

Padomes Lēmums (ES) 2016/1316 (2016. gada 26. jūlijs), ar kuru groza Lēmumu 2009/908/ES, ar ko paredz pasākumus, lai īstenotu Eiropadomes lēmumu par Padomes prezidentūru un par Padomes darba sagatavošanas struktūru vadību

42

*

Padomes Lēmums (ES) 2016/1317 (2016. gada 28. jūlijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Beļģijas Karaliste

45

IETEIKUMI

*

Komisijas Ieteikums (ES) 2016/1318 (2016. gada 29. jūlijs) par gandrīz nulles enerģijas ēku veicināšanas vadlīnijām un par paraugpraksi, kā nodrošināt, ka no 2020. gada visas jaunās ēkas ir gandrīz nulles enerģijas ēkas

46

*

Komisijas Ieteikums (ES) 2016/1319 (2016. gada 29. jūlijs), ar ko attiecībā uz dezoksinivalenolu, zearalenonu un ohratoksīnu A lolojumdzīvnieku barībā groza Ieteikumu 2006/576/EK (
  1
  )

1

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 2.8.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 208/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 208/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1313

(2016. gada 1. augusts),

ar ko attiecībā uz darbīgās vielas glifosāta apstiprināšanas nosacījumiem groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 21. panta 3. punkta pirmo alternatīvu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Direktīvu 2001/99/EK (2) darbīgā viela tika iekļauta Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Direktīvu 2001/99/EK (2) darbīgā viela tika iekļauta Padomes Direktīvas 91/414/EEK (3) I pielikumā.

| (2) | Darbīgās vielas, kas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, ir uzskatāmas par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un ir iekļautas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (4) pielikuma A daļā. |
| --- | --- |

(2)

Darbīgās vielas, kas iekļautas Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, ir uzskatāmas par apstiprinātām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un ir iekļautas Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (4) pielikuma A daļā.

| (3) | Darbīgās vielas glifosāta apstiprinājums, kā noteikts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumā, beidzas sešus mēnešus no dienas, kad Komisija saņem Eiropas Ķimikāliju aģentūras Riska novērtēšanas komitejas atzinumu, vai 2017. gada 31. decembrī, atkarībā no tā, kurš datums ir agrāks. |
| --- | --- |

(3)

Darbīgās vielas glifosāta apstiprinājums, kā noteikts Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumā, beidzas sešus mēnešus no dienas, kad Komisija saņem Eiropas Ķimikāliju aģentūras Riska novērtēšanas komitejas atzinumu, vai 2017. gada 31. decembrī, atkarībā no tā, kurš datums ir agrāks.

| (4) | 2015. gada 30. oktobrī (5) Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “Iestāde”) nosūtīja Komisijai paziņojumu par POE-talovamīna (CAS Nr. 61791-26-2) – vielas, ko glifosātu saturošos augu aizsardzības līdzekļos bieži izmanto par papildvielu, – toksikoloģisko novērtējumu. Tā secināja, ka salīdzinājumā ar glifosātu POE-talovamīns visos izmeklētajos mērķparametros uzrāda būtisku toksiskumu. Tika uzsvērtas arī bažas attiecībā uz iespējamību, ka glifosātu saturošos augu aizsardzības līdzekļos lietots POE-talovamīns varētu nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību. Iestāde arī uzskatīja, ka cilvēku medicīniskie dati attiecībā uz glifosātu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem, visticamāk, izskaidrojami ar to, ka toksiskumu galvenokārt veicina POE-talovamīna komponents sastāvā. |
| --- | --- |

(4)

2015. gada 30. oktobrī (5) Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “Iestāde”) nosūtīja Komisijai paziņojumu par POE-talovamīna (CAS Nr. 61791-26-2) – vielas, ko glifosātu saturošos augu aizsardzības līdzekļos bieži izmanto par papildvielu, – toksikoloģisko novērtējumu. Tā secināja, ka salīdzinājumā ar glifosātu POE-talovamīns visos izmeklētajos mērķparametros uzrāda būtisku toksiskumu. Tika uzsvērtas arī bažas attiecībā uz iespējamību, ka glifosātu saturošos augu aizsardzības līdzekļos lietots POE-talovamīns varētu nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību. Iestāde arī uzskatīja, ka cilvēku medicīniskie dati attiecībā uz glifosātu saturošiem augu aizsardzības līdzekļiem, visticamāk, izskaidrojami ar to, ka toksiskumu galvenokārt veicina POE-talovamīna komponents sastāvā.

| (5) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/128/EK (6) saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 55. pantu dalībvalstīm būtu jāveicina integrētās augu aizsardzības un alternatīvu pieeju vai metožu izstrāde un īstenošana, lai mazinātu atkarību no pesticīdu lietošanas. Glifosātu saturoši augu aizsardzības līdzekļi tiek plaši izmantoti ar lauksaimniecību nesaistītiem lietojumiem, tāpēc dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka glifosātu saturošu augu aizsardzības līdzekļu lietošana ir samazināta līdz minimumam vai aizliegta tādās teritorijās kā publiskie parki un dārzi, sporta laukumi un atpūtas vietas, skolu teritorijas un bērnu rotaļu laukumi, kā arī veselības aprūpes iestāžu tiešā tuvumā. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/128/EK (6) saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 55. pantu dalībvalstīm būtu jāveicina integrētās augu aizsardzības un alternatīvu pieeju vai metožu izstrāde un īstenošana, lai mazinātu atkarību no pesticīdu lietošanas. Glifosātu saturoši augu aizsardzības līdzekļi tiek plaši izmantoti ar lauksaimniecību nesaistītiem lietojumiem, tāpēc dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka glifosātu saturošu augu aizsardzības līdzekļu lietošana ir samazināta līdz minimumam vai aizliegta tādās teritorijās kā publiskie parki un dārzi, sporta laukumi un atpūtas vietas, skolu teritorijas un bērnu rotaļu laukumi, kā arī veselības aprūpes iestāžu tiešā tuvumā.

| (6) | Glifosātu saturošus augu aizsardzības līdzekļus izmanto arī pirms ražas novākšanas. Dažos gadījumos lietošana pirms ražas novākšanas, lai pārbaudītu vai novērstu nezāļu augšanu, ir saskaņā ar labu lauksaimniecības praksi. Tomēr šķiet, ka glifosātu saturošie augu aizsardzības līdzekļi tiek izmantoti arī, lai kontrolētu ražas novākšanas laiku vai optimizētu kulšanu, taču šāda lietošana nav uzskatāma par labu lauksaimniecības praksi. Tāpēc šāda lietošana var neatbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 55. panta noteikumiem. Tāpēc dalībvalstīm, apstiprinot augu aizsardzības līdzekļus, īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, vai lietošana pirms ražas novākšanas atbilst labai lauksaimniecības praksei. |
| --- | --- |

(6)

Glifosātu saturošus augu aizsardzības līdzekļus izmanto arī pirms ražas novākšanas. Dažos gadījumos lietošana pirms ražas novākšanas, lai pārbaudītu vai novērstu nezāļu augšanu, ir saskaņā ar labu lauksaimniecības praksi. Tomēr šķiet, ka glifosātu saturošie augu aizsardzības līdzekļi tiek izmantoti arī, lai kontrolētu ražas novākšanas laiku vai optimizētu kulšanu, taču šāda lietošana nav uzskatāma par labu lauksaimniecības praksi. Tāpēc šāda lietošana var neatbilst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 55. panta noteikumiem. Tāpēc dalībvalstīm, apstiprinot augu aizsardzības līdzekļus, īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, vai lietošana pirms ražas novākšanas atbilst labai lauksaimniecības praksei.

| (7) | Komisija aicināja pieteikuma iesniedzējus iesniegt komentārus. |
| --- | --- |

(7)

Komisija aicināja pieteikuma iesniedzējus iesniegt komentārus.

| (8) | Ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, ir lietderīgi grozīt darbīgās vielas lietošanas nosacījumus, konkrētāk, izslēgt papildvielas POE-talovamīna (CAS Nr. 61791-26-2) lietošanu glifosātu saturošos augu aizsardzības līdzekļos. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, ir lietderīgi grozīt darbīgās vielas lietošanas nosacījumus, konkrētāk, izslēgt papildvielas POE-talovamīna (CAS Nr. 61791-26-2) lietošanu glifosātu saturošos augu aizsardzības līdzekļos.

| (9) | Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(9)

Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011 būtu attiecīgi jāgroza.

| (10) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 27. panta 2. punktu jāizveido saraksts ar papildvielām, kuras nepieņem iekļaušanai augu aizsardzības līdzekļos. Komisija, Iestāde un dalībvalstis ir sākušas darbu pie šāda saraksta izveides. Veicot šo darbu, Komisija pievērsīs īpašu uzmanību glifosātu saturošos augu aizsardzības līdzekļos izmantotām papildvielām, kas var būt kaitīgas. Nepieņemamu papildvielu saraksts turpmāk tiks noteikts atsevišķā aktā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 27. panta 2. punktā izklāstītajiem procedūras noteikumiem. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 27. panta 2. punktu jāizveido saraksts ar papildvielām, kuras nepieņem iekļaušanai augu aizsardzības līdzekļos. Komisija, Iestāde un dalībvalstis ir sākušas darbu pie šāda saraksta izveides. Veicot šo darbu, Komisija pievērsīs īpašu uzmanību glifosātu saturošos augu aizsardzības līdzekļos izmantotām papildvielām, kas var būt kaitīgas. Nepieņemamu papildvielu saraksts turpmāk tiks noteikts atsevišķā aktā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 27. panta 2. punktā izklāstītajiem procedūras noteikumiem.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikuma A daļā 25. ieraksta par glifosātu septītajā slejā “Īpaši noteikumi” tekstu aizstāj ar šādu:

“Var atļaut lietot tikai kā herbicīdu.

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par glifosātu un jo īpaši tā I un II papildinājumu, ko 2016. gada 27. jūnijā ir grozījusi Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja. Vispārējā novērtēšanā dalībvalstīm:

| — | īpaša uzmanība jāpievērš gruntsūdeņu aizsardzībai mazāk aizsargātos apgabalos, jo īpaši attiecībā uz lietojumiem, kas nav saistīti ar kultūraugiem, |
| --- | --- |

—

īpaša uzmanība jāpievērš gruntsūdeņu aizsardzībai mazāk aizsargātos apgabalos, jo īpaši attiecībā uz lietojumiem, kas nav saistīti ar kultūraugiem,

| — | īpaša uzmanība jāpievērš riskiem, ko rada lietošana konkrētās teritorijās, kas minētas Direktīvas 2009/128/EK 12. panta a) punktā, |
| --- | --- |

—

īpaša uzmanība jāpievērš riskiem, ko rada lietošana konkrētās teritorijās, kas minētas Direktīvas 2009/128/EK 12. panta a) punktā,

| — | īpaša uzmanība jāpievērš tam, vai lietošana pirms ražas novākšanas atbilst labai lauksaimniecības praksei. |
| --- | --- |

—

īpaša uzmanība jāpievērš tam, vai lietošana pirms ražas novākšanas atbilst labai lauksaimniecības praksei.

Dalībvalstis nodrošina, ka glifosātu saturošie augu aizsardzības līdzekļi nesatur papildvielu POE-talovamīnu (CAS Nr. 61791-26-2)”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 1. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2001. gada 20. novembra Direktīva 2001/99/EK, ar ko groza I pielikumu Padomes Direktīvai 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, lai iekļautu glifosātu un tifensulfuronu kā aktīvās vielas (OV L 304, 21.11.2001., 14. lpp.).

2

(3)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

4

(5)  
  EFSA Journal, 2015; 13(11): 4303. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu

5

EFSA Journal

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīva 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (OV L 309, 24.11.2009., 71. lpp.).

6

---

| 2.8.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 208/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 208/4

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/1314

(2016. gada 1. augusts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 1. augustā

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 166,9 |
| ZZ | 166,9 |
| 0707 00 05 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0709 93 10 | TR | 144,6 |
| ZZ | 144,6 |
| 0805 50 10 | AR | 187,3 |
| CL | 157,0 |
| MA | 157,0 |
| TR | 153,3 |
| UY | 171,3 |
| ZA | 165,3 |
| ZZ | 165,2 |
| 0806 10 10 | BR | 163,2 |
| EG | 214,9 |
| MA | 183,3 |
| MX | 378,3 |
| US | 233,8 |
| ZZ | 234,7 |
| 0808 10 80 | AR | 182,2 |
| BR | 108,4 |
| CL | 127,5 |
| NZ | 140,5 |
| PE | 106,8 |
| US | 177,7 |
| UY | 99,9 |
| ZA | 108,5 |
| ZZ | 131,4 |
| 0808 30 90 | AR | 207,1 |
| CL | 143,6 |
| TR | 164,7 |
| ZA | 127,9 |
| ZZ | 160,8 |
| 0809 29 00 | TR | 239,6 |
| US | 485,5 |
| ZZ | 362,6 |
| 0809 30 10 , 0809 30 90 | TR | 166,5 |
| ZZ | 166,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

166,9

ZZ

166,9

0707 00 05

TR

116,3

ZZ

116,3

0709 93 10

TR

144,6

ZZ

144,6

0805 50 10

AR

187,3

CL

157,0

MA

157,0

TR

153,3

UY

171,3

ZA

165,3

ZZ

165,2

0806 10 10

BR

163,2

EG

214,9

MA

183,3

MX

378,3

US

233,8

ZZ

234,7

0808 10 80

AR

182,2

BR

108,4

CL

127,5

NZ

140,5

PE

106,8

US

177,7

UY

99,9

ZA

108,5

ZZ

131,4

0808 30 90

AR

207,1

CL

143,6

TR

164,7

ZA

127,9

ZZ

160,8

0809 29 00

TR

239,6

US

485,5

ZZ

362,6

0809 30 10 , 0809 30 90

TR

166,5

ZZ

166,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 2.8.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 208/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 208/6

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1315

(2016. gada 18. jūlijs)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, attiecībā uz pagaidu grozījumu minētā nolīguma 3. protokolā par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm kā reakciju to bēgļu labā, kas bēg no konflikta Sīrijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (1) (“nolīgums”), stājās spēkā 2002. gada 1. maijā. Saskaņā ar nolīguma 89. pantu ir izveidota Asociācijas padome, kas izskata visus svarīgos jautājumus saistībā ar nolīgumu un jebkādus citus divpusējus vai starptautiskus savstarpējas intereses jautājumus. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (1) (“nolīgums”), stājās spēkā 2002. gada 1. maijā. Saskaņā ar nolīguma 89. pantu ir izveidota Asociācijas padome, kas izskata visus svarīgos jautājumus saistībā ar nolīgumu un jebkādus citus divpusējus vai starptautiskus savstarpējas intereses jautājumus.

| (2) | Ievērojot nolīguma 92. pantu, ir izveidota Asociācijas komiteja, kas atbild par nolīguma īstenošanu un kam Asociācijas padome var pilnībā vai daļēji deleģēt jebkuru no savām pilnvarām. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot nolīguma 92. pantu, ir izveidota Asociācijas komiteja, kas atbild par nolīguma īstenošanu un kam Asociācijas padome var pilnībā vai daļēji deleģēt jebkuru no savām pilnvarām.

| (3) | Saskaņā ar nolīguma 94. panta 1. punktu Asociācijas komitejai jābūt pilnvarām pieņemt lēmumus par nolīguma pārvaldību, kā arī jomās, kurās Asociācijas padome tai ir deleģējusi savas pilnvaras. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar nolīguma 94. panta 1. punktu Asociācijas komitejai jābūt pilnvarām pieņemt lēmumus par nolīguma pārvaldību, kā arī jomās, kurās Asociācijas padome tai ir deleģējusi savas pilnvaras.

| (4) | Ievērojot Padomes un Komisijas Lēmuma 2002/357/EK, EOTK (2) 2. pantu, nostāja, kas Savienībai jāieņem Asociācijas komitejā, jānosaka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma. |
| --- | --- |

(4)

Ievērojot Padomes un Komisijas Lēmuma 2002/357/EK, EOTK (2) 2. pantu, nostāja, kas Savienībai jāieņem Asociācijas komitejā, jānosaka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma.

| (5) | Ievērojot 39. pantu nolīguma 3. protokolā, kas grozīts ar ES un Jordānijas Asociācijas padomes Lēmumu Nr. 1/2006 (3), Asociācijas komiteja var pieņemt lēmumu grozīt minētā protokola noteikumus. |
| --- | --- |

(5)

Ievērojot 39. pantu nolīguma 3. protokolā, kas grozīts ar ES un Jordānijas Asociācijas padomes Lēmumu Nr. 1/2006 (3), Asociācijas komiteja var pieņemt lēmumu grozīt minētā protokola noteikumus.

| (6) | Jordānijas Hāšimītu Karaliste (“Jordānija”) iesniedza priekšlikumus starptautiskajai kopienai par visaptverošu pieeju ekonomiskajai reakcijai uz Sīrijas bēgļu krīzi. |
| --- | --- |

(6)

Jordānijas Hāšimītu Karaliste (“Jordānija”) iesniedza priekšlikumus starptautiskajai kopienai par visaptverošu pieeju ekonomiskajai reakcijai uz Sīrijas bēgļu krīzi.

| (7) | Starptautiskajā konferencē par atbalstu Sīrijai un reģionam, kas notika Londonā 2016. gada 4. februārī, Jordānija paziņoja par nodomu atļaut Sīrijas bēgļiem piedalīties Jordānijas oficiālajā darba tirgū un minēja vairākus pasākumus, kurus tā veiks minētajā nolūkā, jo īpaši ar mērķi radīt nodarbinātības iespējas aptuveni 200 000 Sīrijas bēgļu. |
| --- | --- |

(7)

Starptautiskajā konferencē par atbalstu Sīrijai un reģionam, kas notika Londonā 2016. gada 4. februārī, Jordānija paziņoja par nodomu atļaut Sīrijas bēgļiem piedalīties Jordānijas oficiālajā darba tirgū un minēja vairākus pasākumus, kurus tā veiks minētajā nolūkā, jo īpaši ar mērķi radīt nodarbinātības iespējas aptuveni 200 000 Sīrijas bēgļu.

| (8) | Saistībā ar minēto iniciatīvu Jordānija 2015. gada 12. decembrī iesniedza konkrētu pieprasījumu uz laiku atvieglot izcelsmes noteikumus, kuri tiks darīti pieejami saskaņā ar nolīgumu, lai veicinātu Jordānijas eksportu uz Savienību un radītu papildu nodarbinātības iespējas, īpaši Sīrijas bēgļiem. |
| --- | --- |

(8)

Saistībā ar minēto iniciatīvu Jordānija 2015. gada 12. decembrī iesniedza konkrētu pieprasījumu uz laiku atvieglot izcelsmes noteikumus, kuri tiks darīti pieejami saskaņā ar nolīgumu, lai veicinātu Jordānijas eksportu uz Savienību un radītu papildu nodarbinātības iespējas, īpaši Sīrijas bēgļiem.

| (9) | Pēc Jordānijas pieprasījuma izskatīšanas Padome Savienības vārdā uzskata, ka ir pamatoti vienoties par papildu izcelsmes noteikumiem, kurus saskaņā ar nosacījumiem, kas norādīti šim lēmumam pievienotā Asociācijas komitejas lēmuma projekta (“Asociācijas komitejas lēmuma projekts”) pielikumā, jo īpaši attiecībā uz konkrētiem ražojumiem, ražošanas zonām un papildu darbvietu radīšanu Sīrijas bēgļiem, vajadzētu darīt pieejamus eksportam no Jordānijas alternatīvi nolīguma 3. protokola II pielikumā paredzētajiem noteikumiem, un tiem vajadzētu būt noteikumiem, kurus Savienība piemēro importam no vismazāk attīstītajām valstīm saskaņā ar vispārējās preferenču sistēmas/“Viss, izņemot ieročus” iniciatīvu. |
| --- | --- |

(9)

Pēc Jordānijas pieprasījuma izskatīšanas Padome Savienības vārdā uzskata, ka ir pamatoti vienoties par papildu izcelsmes noteikumiem, kurus saskaņā ar nosacījumiem, kas norādīti šim lēmumam pievienotā Asociācijas komitejas lēmuma projekta (“Asociācijas komitejas lēmuma projekts”) pielikumā, jo īpaši attiecībā uz konkrētiem ražojumiem, ražošanas zonām un papildu darbvietu radīšanu Sīrijas bēgļiem, vajadzētu darīt pieejamus eksportam no Jordānijas alternatīvi nolīguma 3. protokola II pielikumā paredzētajiem noteikumiem, un tiem vajadzētu būt noteikumiem, kurus Savienība piemēro importam no vismazāk attīstītajām valstīm saskaņā ar vispārējās preferenču sistēmas/“Viss, izņemot ieročus” iniciatīvu.

| (10) | Asociācijas komitejas lēmuma projekta pielikums būtu jāpiemēro līdz 2026. gada 31. decembrim, un, ja nepieciešams, būtu jāveic vidusposma pārskatīšana, kas ļautu pusēm veikt pielāgojumus ar Asociācijas komitejas lēmumu. |
| --- | --- |

(10)

Asociācijas komitejas lēmuma projekta pielikums būtu jāpiemēro līdz 2026. gada 31. decembrim, un, ja nepieciešams, būtu jāveic vidusposma pārskatīšana, kas ļautu pusēm veikt pielāgojumus ar Asociācijas komitejas lēmumu.

| (11) | Jordānijas mērķa par aptuveni 200 000 nodarbinātības iespēju radīšanu Sīrijas bēgļiem sasniegšana būtu nozīmīgs elements arī attiecībā uz Asociācijas komitejas lēmuma projekta īstenošanu. Tāpēc pēc tam, kad minētais mērķis būs sasniegts, Savienība un Jordānija apsvērs turpmāku nosacījumu vienkāršošanu, lai ražotāji Jordānijā gūtu labumu no Asociācijas komitejas lēmuma. |
| --- | --- |

(11)

Jordānijas mērķa par aptuveni 200 000 nodarbinātības iespēju radīšanu Sīrijas bēgļiem sasniegšana būtu nozīmīgs elements arī attiecībā uz Asociācijas komitejas lēmuma projekta īstenošanu. Tāpēc pēc tam, kad minētais mērķis būs sasniegts, Savienība un Jordānija apsvērs turpmāku nosacījumu vienkāršošanu, lai ražotāji Jordānijā gūtu labumu no Asociācijas komitejas lēmuma.

| (12) | Asociācijas komitejas lēmuma pielikuma piemērošana būtu jāpapildina ar atbilstošiem uzraudzības un ziņošanas pienākumiem, un vajadzētu būt iespējai apturēt Asociācijas komitejas lēmuma pielikuma piemērošanu, ja vairs netiek ievēroti tā piemērošanas nosacījumi vai ja ir izpildīti nosacījumi attiecībā uz aizsardzības pasākumiem, |
| --- | --- |

(12)

Asociācijas komitejas lēmuma pielikuma piemērošana būtu jāpapildina ar atbilstošiem uzraudzības un ziņošanas pienākumiem, un vajadzētu būt iespējai apturēt Asociācijas komitejas lēmuma pielikuma piemērošanu, ja vairs netiek ievēroti tā piemērošanas nosacījumi vai ja ir izpildīti nosacījumi attiecībā uz aizsardzības pasākumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Nostājas, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem ES un Jordānijas Asociācijas komitejā, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 92. pantu, attiecībā uz pagaidu grozījumu minētā nolīguma 3. protokolā par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm, pamatā ir minētās Asociācijas komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

2.   Savienības pārstāvji Asociācijas komitejā var vienoties par nelieliem tehniskiem labojumiem Asociācijas komitejas lēmuma projektā bez Padomes papildu lēmuma.

2. pants

Asociācijas komitejas lēmumu pēc tā pieņemšanas publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2016. gada 18. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

F. MOGHERINI

---

(1)  
  OV L 129, 15.5.2002., 3. lpp.

1

(2)  Eiropas Padomes un Komisijas Lēmums 2002/357/EK, EOTK (2002. gada 26. marts) par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma slēgšanu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (OV L 129, 15.5.2002., 1. lpp.).

2

(3)  ES un Jordānijas Asociācijas padomes Lēmums Nr. 1/2006 (2006. gada 15. jūnijs), ar ko groza Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 3. protokolu par “noteiktas izcelsmes izstrādājumu” jēdziena definīciju un administratīvās sadarbības metodēm (OV L 209, 31.7.2006., 30. lpp.).

3

---

PROJEKTS

ES UN JORDĀNIJAS ASOCIĀCIJAS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. [1]/2016

(2016. gada [x/x/]),

ar kuru groza Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, 3. protokola noteikumus attiecībā uz jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un sarakstu ar apstrādes vai pārstrādes darbībām, kuras jāveic ar nenoteiktas izcelsmes materiāliem, lai noteiktu kategoriju ražojumi, ko izgatavo īpašās attīstības zonās un rūpniecības rajonos un kas saistīti ar darbvietu radīšanu Sīrijas bēgļiem un jordāniešiem, iegūtu noteiktas izcelsmes statusu

ES UN JORDĀNIJAS ASOCIĀCIJAS KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, (“nolīgums”), un jo īpaši nolīguma 94. pantu un nolīguma 3. protokola 39. pantu,

tā kā:

| (1) | Jordānijas Hāšimītu Karaliste (“Jordānija”) iesniedza priekšlikumus starptautiskajai kopienai par visaptverošu pieeju ekonomiskajai reakcijai uz Sīrijas bēgļu krīzi un šīs iniciatīvas ietvaros 2015. gada 12. decembrī iesniedza konkrētu pieprasījumu atvieglot izcelsmes noteikumus, ko piemēro saskaņā ar nolīgumu, lai veicinātu Jordānijas eksportu uz Savienību un radītu papildu nodarbinātības iespējas, īpaši Sīrijas bēgļiem un jordāniešiem. |
| --- | --- |

(1)

Jordānijas Hāšimītu Karaliste (“Jordānija”) iesniedza priekšlikumus starptautiskajai kopienai par visaptverošu pieeju ekonomiskajai reakcijai uz Sīrijas bēgļu krīzi un šīs iniciatīvas ietvaros 2015. gada 12. decembrī iesniedza konkrētu pieprasījumu atvieglot izcelsmes noteikumus, ko piemēro saskaņā ar nolīgumu, lai veicinātu Jordānijas eksportu uz Savienību un radītu papildu nodarbinātības iespējas, īpaši Sīrijas bēgļiem un jordāniešiem.

| (2) | Starptautiskajā konferencē par atbalstu Sīrijai un reģionam, kas notika Londonā 2016. gada 4. februārī, Jordānija paziņoja par nodomu veicināt Sīrijas bēgļu dalību Jordānijas oficiālajā darba tirgū un saistībā ar to viena gada laikā pēc konferences nodrošināt Sīrijas bēgļiem 50 000 nodarbinātības iespēju, un par vispārējo mērķi nākamajos gados palielināt šo apjomu līdz aptuveni 200 000 nodarbinātības iespēju. |
| --- | --- |

(2)

Starptautiskajā konferencē par atbalstu Sīrijai un reģionam, kas notika Londonā 2016. gada 4. februārī, Jordānija paziņoja par nodomu veicināt Sīrijas bēgļu dalību Jordānijas oficiālajā darba tirgū un saistībā ar to viena gada laikā pēc konferences nodrošināt Sīrijas bēgļiem 50 000 nodarbinātības iespēju, un par vispārējo mērķi nākamajos gados palielināt šo apjomu līdz aptuveni 200 000 nodarbinātības iespēju.

| (3) | Piemērojamo izcelsmes noteikumu pagaidu atvieglošana ļautu konkrētām precēm, kuras ražotas Jordānijā, piemērot mazāk stingrus izcelsmes noteikumus, nekā būtu jāpiemēro, nosakot preferenciālu režīmu importēšanai Savienībā. Šī piemērojamo izcelsmes noteikumu pagaidu atvieglošana būtu daļa no Savienības atbalsta Jordānijai saistībā ar Sīrijas krīzi ar mērķi mazināt izmaksas, kas rodas, uzņemot lielu skaitu Sīrijas bēgļu. |
| --- | --- |

(3)

Piemērojamo izcelsmes noteikumu pagaidu atvieglošana ļautu konkrētām precēm, kuras ražotas Jordānijā, piemērot mazāk stingrus izcelsmes noteikumus, nekā būtu jāpiemēro, nosakot preferenciālu režīmu importēšanai Savienībā. Šī piemērojamo izcelsmes noteikumu pagaidu atvieglošana būtu daļa no Savienības atbalsta Jordānijai saistībā ar Sīrijas krīzi ar mērķi mazināt izmaksas, kas rodas, uzņemot lielu skaitu Sīrijas bēgļu.

| (4) | Savienība uzskata, ka pieprasītā izcelsmes noteikumu atvieglošana veicinātu kopējā mērķa sasniegšanu – radīt aptuveni 200 000 nodarbinātības iespēju Sīrijas bēgļiem. |
| --- | --- |

(4)

Savienība uzskata, ka pieprasītā izcelsmes noteikumu atvieglošana veicinātu kopējā mērķa sasniegšanu – radīt aptuveni 200 000 nodarbinātības iespēju Sīrijas bēgļiem.

| (5) | Izcelsmes noteikumu atvieglošana būtu jāpakļauj konkrētiem nosacījumiem, lai nodrošinātu, ka labumguvēji ir eksportētāji, kas dod ieguldījumu Jordānijas centienos nodarbināt Sīrijas bēgļus. |
| --- | --- |

(5)

Izcelsmes noteikumu atvieglošana būtu jāpakļauj konkrētiem nosacījumiem, lai nodrošinātu, ka labumguvēji ir eksportētāji, kas dod ieguldījumu Jordānijas centienos nodarbināt Sīrijas bēgļus.

| (6) | Šā lēmuma pielikums attiecas uz precēm, kas ražotas ražotnēs, kuras atrodas īpašās attīstības zonās un rūpniecības rajonos Jordānijā un veicina darbvietu radīšanu Sīrijas bēgļiem un Jordānijas iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(6)

Šā lēmuma pielikums attiecas uz precēm, kas ražotas ražotnēs, kuras atrodas īpašās attīstības zonās un rūpniecības rajonos Jordānijā un veicina darbvietu radīšanu Sīrijas bēgļiem un Jordānijas iedzīvotājiem.

| (7) | Šīs iniciatīvas mērķis ir veicināt tirdzniecību un ieguldījumus minētajās attīstības zonās un rūpniecības rajonos un tādējādi palīdzēt uzlabot ekonomiskās un nodarbinātības iespējas Sīrijas bēgļiem un Jordānijas iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(7)

Šīs iniciatīvas mērķis ir veicināt tirdzniecību un ieguldījumus minētajās attīstības zonās un rūpniecības rajonos un tādējādi palīdzēt uzlabot ekonomiskās un nodarbinātības iespējas Sīrijas bēgļiem un Jordānijas iedzīvotājiem.

| (8) | Nolīguma 3. protokola II pielikums tādēļ būtu jāpapildina, lai precizētu sarakstu ar apstrādes vai pārstrādes darbībām, kas jāveic ar nenoteiktas izcelsmes materāliem, lai šādi ražojumi iegūtu noteiktas izcelsmes statusu. Šim papildu sarakstam ar apstrādes vai pārstrādes darbībām būtu jābalstās uz izcelsmes noteikumiem, kurus Savienība piemēro importam no vismazāk attīstītajām valstīm saskaņā ar vispārējās preferenču sistēmas / “Viss, izņemot ieročus” iniciatīvu. |
| --- | --- |

(8)

Nolīguma 3. protokola II pielikums tādēļ būtu jāpapildina, lai precizētu sarakstu ar apstrādes vai pārstrādes darbībām, kas jāveic ar nenoteiktas izcelsmes materāliem, lai šādi ražojumi iegūtu noteiktas izcelsmes statusu. Šim papildu sarakstam ar apstrādes vai pārstrādes darbībām būtu jābalstās uz izcelsmes noteikumiem, kurus Savienība piemēro importam no vismazāk attīstītajām valstīm saskaņā ar vispārējās preferenču sistēmas / “Viss, izņemot ieročus” iniciatīvu.

| (9) | Vajadzētu būt iespējai uz laiku apturēt šā lēmuma pielikuma, ar ko izveido papildu apstrādes un pārstrādes darbību sarakstu, piemērošanu konkrētai ražotnei, ja minētā ražotne neatbilst nosacījumiem, kas noteikti šā lēmuma pielikuma 1. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(9)

Vajadzētu būt iespējai uz laiku apturēt šā lēmuma pielikuma, ar ko izveido papildu apstrādes un pārstrādes darbību sarakstu, piemērošanu konkrētai ražotnei, ja minētā ražotne neatbilst nosacījumiem, kas noteikti šā lēmuma pielikuma 1. panta 1. punktā.

| (10) | Tāpat vajadzētu būt arī iespējai uz laiku apturēt šā lēmuma pielikuma piemērošanu attiecībā uz kādu no ražojumiem, kas uzskaitīti šā lēmuma pielikuma 2. pantā un ko importē tādos palielinātos daudzumos un tādos apstākļos, kuri rada vai draud radīt nopietnu kaitējumu Savienības ražotājiem, kas ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus ražojumus visā Savienības teritorijā vai kādā tās daļā, vai nopietnus traucējumus kādā Savienības ekonomikas nozarē saskaņā ar nolīguma 24. un 26. pantu. |
| --- | --- |

(10)

Tāpat vajadzētu būt arī iespējai uz laiku apturēt šā lēmuma pielikuma piemērošanu attiecībā uz kādu no ražojumiem, kas uzskaitīti šā lēmuma pielikuma 2. pantā un ko importē tādos palielinātos daudzumos un tādos apstākļos, kuri rada vai draud radīt nopietnu kaitējumu Savienības ražotājiem, kas ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus ražojumus visā Savienības teritorijā vai kādā tās daļā, vai nopietnus traucējumus kādā Savienības ekonomikas nozarē saskaņā ar nolīguma 24. un 26. pantu.

| (11) | Šim lēmumam vajadzētu būt spēkā ierobežotu laikposmu, kas ir pietiekams, lai sniegtu stimulu papildu ieguldījumiem un darbvietu radīšanai, un tāpēc tam būtu jāpaliek spēkā līdz 2026. gada 31. decembrim. Savienība un Jordānija veiks vidusposma pārskatīšanu saskaņā ar šā lēmuma pielikuma 1. panta 7. punktu un var grozīt šā lēmuma pielikumu ar Asociācijas komitejas lēmumu, ņemot vērā pieredzi, kas gūta, īstenojot šo lēmumu. |
| --- | --- |

(11)

Šim lēmumam vajadzētu būt spēkā ierobežotu laikposmu, kas ir pietiekams, lai sniegtu stimulu papildu ieguldījumiem un darbvietu radīšanai, un tāpēc tam būtu jāpaliek spēkā līdz 2026. gada 31. decembrim. Savienība un Jordānija veiks vidusposma pārskatīšanu saskaņā ar šā lēmuma pielikuma 1. panta 7. punktu un var grozīt šā lēmuma pielikumu ar Asociācijas komitejas lēmumu, ņemot vērā pieredzi, kas gūta, īstenojot šo lēmumu.

| (12) | Jordānijas mērķa, kas noteikts starptautiskajā konferencē 2016. gada 4. februārī, proti, radīt nodarbinātības iespējas aptuveni 200 000 Sīrijas bēgļu, sasniegšana būtu nozīmīgs elements arī attiecībā uz šā lēmuma īstenošanu, un Savienība un Jordānija apsvērs šā atbalsta pasākuma turpmāku vienkāršošanu. Tam būtu nepieciešams ar Asociācijas komitejas lēmumu grozīt šā lēmuma pielikumu, |
| --- | --- |

(12)

Jordānijas mērķa, kas noteikts starptautiskajā konferencē 2016. gada 4. februārī, proti, radīt nodarbinātības iespējas aptuveni 200 000 Sīrijas bēgļu, sasniegšana būtu nozīmīgs elements arī attiecībā uz šā lēmuma īstenošanu, un Savienība un Jordānija apsvērs šā atbalsta pasākuma turpmāku vienkāršošanu. Tam būtu nepieciešams ar Asociācijas komitejas lēmumu grozīt šā lēmuma pielikumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nolīguma 3. protokola II pielikumu, kurā ietverts saraksts ar apstrādes vai pārstrādes darbībām, kas jāveic nenoteiktas izcelsmes materiāliem, lai izgatavotais ražojums iegūtu noteiktas izcelsmes statusu, groza un papildina ar nolīguma 3. protokola IIa pielikumu, kurš ietverts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Nolīguma 3. protokola IIa pielikumā, kurš ietverts šā lēmuma pielikumā, ir izstrādāti piemērošanas nosacījumi un saraksts ar apstrādes vai pārstrādes darbībām, kas jāveic ar nenoteiktas izcelsmes materiāliem, lai konkrētos ģeogrāfiskos apgabalos, kuri saistīti ar Sīrijas bēgļu papildu nodarbinātību, izgatavotais ražojums iegūtu noteiktas izcelsmes statusu.

3. pants

Šā lēmuma pielikums ir tā daļa.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to pieņem Asociācijas komiteja.

To piemēro līdz 2026. gada 31. decembrim.

[Ammānā][Briselē], 2016. gada [x/x/]

ES un Jordānijas Asociācijas komitejas vārdā –

---

PIELIKUMS

IIa PIELIKUMS

PAPILDINĀJUMS TĀDU APSTRĀDES VAI PĀRSTRĀDES DARBĪBU SARAKSTAM, KAS JĀVEIC ATTIECĪBĀ UZ NENOTEIKTAS IZCELSMES MATERIĀLIEM, LAI IZGATAVOTAIS RAŽOJUMS IEGŪTU NOTEIKTAS IZCELSMES STATUSU

1. pants

Vispārēji noteikumi

A.   Izcelsmes definīcija

1.   Attiecībā uz 2. pantā uzskaitītajiem ražojumiem var piemērot arī turpmāk izklāstītos noteikumus, nevis 3. protokola II pielikumā izklāstītos noteikumus, ja šie ražojumi atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | nepieciešamā apstrāde vai pārstrāde, kas jāveic nenoteiktas izcelsmes materiāliem, lai šie ražojumi iegūtu noteiktas izcelsmes statusu, notiek ražotnēs, kuras atrodas vienā no šādām attīstības zonām un rūpniecības rajoniem: Alhussein Bin Abdullah II industriālā pilsēta – Alkarak, Aljeeza industriālā zona – Amman, Alqastal industriālā zona – Amman, Al Quwayrah industriālā zona – Aqaba, Al Tajamuat industriālā pilsēta – Sahab, Dulail industriālā pilsēta – Zarqa, El-Hashmieh industriālā zona – Zarqa, El-Ressaiefeh industriālās zonas – Zarqa, El-Sukhneh industriālā zona – Zarqa, Irbid attīstības zona un Irbid Alhassan industriālā pilsēta, King Abdullah II Bin Alhussein pilsēta – Sahab, King Hussein Bin Talal attīstības zona – Mafraq (ietverot Mafraq industriālo pilsētu), Ma'an attīstības zona – Ma'an, Marka industriālā zona – Amman, Muwaqqar industriālā pilsēta – Amman, Wadi El-Eisheh industriālā zona – Zarqa; kā arī |
| --- | --- |

a)

nepieciešamā apstrāde vai pārstrāde, kas jāveic nenoteiktas izcelsmes materiāliem, lai šie ražojumi iegūtu noteiktas izcelsmes statusu, notiek ražotnēs, kuras atrodas vienā no šādām attīstības zonām un rūpniecības rajoniem: Alhussein Bin Abdullah II industriālā pilsēta – Alkarak, Aljeeza industriālā zona – Amman, Alqastal industriālā zona – Amman, Al Quwayrah industriālā zona – Aqaba, Al Tajamuat industriālā pilsēta – Sahab, Dulail industriālā pilsēta – Zarqa, El-Hashmieh industriālā zona – Zarqa, El-Ressaiefeh industriālās zonas – Zarqa, El-Sukhneh industriālā zona – Zarqa, Irbid attīstības zona un Irbid Alhassan industriālā pilsēta, King Abdullah II Bin Alhussein pilsēta – Sahab, King Hussein Bin Talal attīstības zona – Mafraq (ietverot Mafraq industriālo pilsētu), Ma'an attīstības zona – Ma'an, Marka industriālā zona – Amman, Muwaqqar industriālā pilsēta – Amman, Wadi El-Eisheh industriālā zona – Zarqa; kā arī

| b) | no kopējo darbinieku skaita katrā ražotnē, kas atrodas šajās attīstības zonās un rūpniecības rajonos, kur šādi ražojumi tiek apstrādāti vai pārstrādāti, Sīrijas bēgļu īpatsvars pirmajā un otrajā gadā pēc šā pielikuma stāšanās spēkā ir vismaz 15 % un no trešā gada sākuma pēc šā pielikuma stāšanās spēkā – vismaz 25 %. Attiecīgo īpatsvaru aprēķina jebkurā laikā pēc šā pielikuma stāšanās spēkā un pēc tam reizi gadā, ņemot vērā to Sīrijas bēgļu skaitu, kuri ir nodarbināti oficiālās un pienācīgās darbvietās uz pilna laika ekvivalenta pamata un ir saņēmuši darba atļauju, kas saskaņā ar piemērojamajiem Jordānijas tiesību aktiem derīga vismaz divpadsmit mēnešus. |
| --- | --- |

b)

no kopējo darbinieku skaita katrā ražotnē, kas atrodas šajās attīstības zonās un rūpniecības rajonos, kur šādi ražojumi tiek apstrādāti vai pārstrādāti, Sīrijas bēgļu īpatsvars pirmajā un otrajā gadā pēc šā pielikuma stāšanās spēkā ir vismaz 15 % un no trešā gada sākuma pēc šā pielikuma stāšanās spēkā – vismaz 25 %. Attiecīgo īpatsvaru aprēķina jebkurā laikā pēc šā pielikuma stāšanās spēkā un pēc tam reizi gadā, ņemot vērā to Sīrijas bēgļu skaitu, kuri ir nodarbināti oficiālās un pienācīgās darbvietās uz pilna laika ekvivalenta pamata un ir saņēmuši darba atļauju, kas saskaņā ar piemērojamajiem Jordānijas tiesību aktiem derīga vismaz divpadsmit mēnešus.

2.   Jordānijas kompetentās iestādes uzrauga, lai tiktu ievēroti 1. punktā izklāstītie nosacījumi, piešķir šiem nosacījumiem atbilstošo ražojumu eksportētājam atļaujas numuru un nekavējoties atsauc šo atļaujas numuru, ja šie nosacījumi vairs netiek pildīti.

B.   Izcelsmes apliecinājums

3.   Izcelsmes apliecinājumā, kas sagatavots atbilstīgi šim pielikumam, ir šāds paziņojums angļu valodā: “Derogation – Annex II(a) of Protocol 3 – name of the Development Zone or industrial area and authorisation number granted by the competent authorities of Jordan”.

C.   Administratīvā sadarbība

4.   Kad Jordānijas muitas dienesti informē Eiropas Komisiju vai pieprasījuma iesniedzējus Eiropas Savienības dalībvalstu (“dalībvalstis”) muitas dienestus par verifikācijas rezultātiem saskaņā ar 33. panta 5. punktu šajā protokolā, kurā grozījumi izdarīti ar ES un Jordānijas Asociācijas padomes Lēmumu Nr. 1/2006 (1), tie norāda, ka 2. pantā uzskaitītie ražojumi atbilst 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

5.   Ja verifikācijas procedūra vai cita pieejamā informācija šķietami norāda, ka 1. punktā izklāstītie nosacījumi netiek izpildīti, Jordānija pēc savas ierosmes vai pēc Eiropas Komisijas vai dalībvalstu muitas dienestu pieprasījuma pietiekami steidzami veic atbilstīgu izmeklēšanu vai organizē šādu izmeklēšanu, lai atklātu un novērstu šādus pārkāpumus. Šajā nolūkā Eiropas Komisija vai dalībvalstu muitas dienesti var piedalīties izmeklēšanā.

D.   Ziņošana, uzraudzība un pārskatīšana

6.   Katru gadu pēc šā pielikuma stāšanās spēkā Jordānija iesniedz Eiropas Komisijai ziņojumu par tā darbību un ietekmi, tostarp ražošanas un eksporta statistikas datus 8 ciparu līmenī vai iespējami augstākajā detalizācijas līmenī, kā arī sarakstu, kurā sniegta informācija par uzņēmumiem, kas ražo attīstības zonās un rūpniecības zonās, un par nodarbināto Sīrijas bēgļu īpatsvaru katrā no tiem ik gadu. Puses kopīgi pārskata šos ziņojumus un visus jautājumus, kas saistīti ar šā pielikuma īstenošanu un pārraudzību esošajās struktūrās, kuras izveidotas ar asociācijas nolīgumu, un jo īpaši Rūpniecības, tirdzniecības un pakalpojumu apakškomitejā. Puses arī apsver iespēju uzraudzības procesā iesaistīt attiecīgās starptautiskās organizācijas, piemēram, Starptautisko Darba organizāciju un Pasaules Banku.

7.   Četrus gadus pēc šā pielikuma stāšanās spēkā Puses veic vidusposma pārskatīšanu, lai noteiktu, vai būtu jāveic kādas izmaiņas, ņemot vērā pieredzi ar šā pielikuma īstenošanu un konflika Sīrijā novērtējumu. Pamatojoties uz šo vidusposma pārskatīšanu, Asociācijas komiteja var apsvērt iespējamus šā pielikuma grozījumus.

8.   Kad Jordānija būs sasniegusi mērķi panākt Sīrijas bēgļu lielāku līdzdalību oficiālajā darba tirgū, izdodot aptuveni 200 000 darba atļauju Sīrijas bēgļiem, Puses apsvērs šā pielikuma noteikumu turpmāku vienkāršošanu, ņemot vērā Sīrijas bēgļu krīzes attīstību. Šim nolūkam Asociācijas komiteja var grozīt šo pielikumu.

E.   Pagaidu apturēšana

| 9. | a) | Savienība var iesniegt lietu izskatīšanai Asociācijas komitejā, ja Savienība uzskata, ka nav pietiekamu pierādījumu par to, ka Jordānija vai kāda konkrēta ražotne atbilst 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. Iesniedzot lietu, norāda, vai neatbilstība 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem ir attiecināma uz Jordāniju vai kādu konkrētu ražotni. |
| --- | --- | --- |
| b) | Ja 90 dienās pēc lietas iesniegšanas Asociācijas komitejai tā nenāk klajā ar paziņojumu, ka 1. punktā izklāstīto nosacījumu ievērošana tiek nodrošināta, vai ja tā negroza šo pielikumu, šā pielikuma piemērošanu aptur. Apturēšanas apmērs ir tāds, kā noteikts, Savienībai iesniedzot lietu Asociācijas komitejā. |
| c) | Asociācijas komiteja var arī nolemt pagarināt 90 dienu termiņu, un šādā gadījumā apturēšana stājas spēkā, ja Asociācijas padome pagarinātajā termiņā nav veikusi nevienu no pasākumiem, kas noteikti b) apakšpunktā. |
| d) | Šā pielikuma piemērošanu var atsākt, ja Asociācijas komiteja pieņem attiecīgu lēmumu. |
| e) | Apturēšanas gadījumā šo pielikumu 4 mēnešus turpina piemērot precēm, kuras pielikuma piemērošanas pagaidu apturēšanas dienā ir vai nu tranzītā, vai pagaidu glabāšanā muitas noliktavās vai brīvajās zonās Savienībā un par kurām izcelsmes apliecinājumi ir sastādīti pareizi saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem pirms pagaidu apturēšanas dienas. |

9.

a)

Savienība var iesniegt lietu izskatīšanai Asociācijas komitejā, ja Savienība uzskata, ka nav pietiekamu pierādījumu par to, ka Jordānija vai kāda konkrēta ražotne atbilst 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. Iesniedzot lietu, norāda, vai neatbilstība 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem ir attiecināma uz Jordāniju vai kādu konkrētu ražotni.

b)

Ja 90 dienās pēc lietas iesniegšanas Asociācijas komitejai tā nenāk klajā ar paziņojumu, ka 1. punktā izklāstīto nosacījumu ievērošana tiek nodrošināta, vai ja tā negroza šo pielikumu, šā pielikuma piemērošanu aptur. Apturēšanas apmērs ir tāds, kā noteikts, Savienībai iesniedzot lietu Asociācijas komitejā.

c)

Asociācijas komiteja var arī nolemt pagarināt 90 dienu termiņu, un šādā gadījumā apturēšana stājas spēkā, ja Asociācijas padome pagarinātajā termiņā nav veikusi nevienu no pasākumiem, kas noteikti b) apakšpunktā.

d)

Šā pielikuma piemērošanu var atsākt, ja Asociācijas komiteja pieņem attiecīgu lēmumu.

e)

Apturēšanas gadījumā šo pielikumu 4 mēnešus turpina piemērot precēm, kuras pielikuma piemērošanas pagaidu apturēšanas dienā ir vai nu tranzītā, vai pagaidu glabāšanā muitas noliktavās vai brīvajās zonās Savienībā un par kurām izcelsmes apliecinājumi ir sastādīti pareizi saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem pirms pagaidu apturēšanas dienas.

F.   Aizsardzības mehānisms

10.   Ja kādu 2. pantā minētu ražojumu, uz kuru attiecas šā pielikuma piemērošana, importē tādos palielinātos daudzumos un tādos apstākļos, kas rada vai draud radīt būtisku kaitējumu Savienības ražotājiem, kuri ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus ražojumus visā Savienības teritorijā vai kādā tās daļā, vai nopietnus traucējumus kādā Savienības ekonomikas nozarē, Savienība šo lietu var iesniegt izskatīšanai Asociācijas komitejā saskaņā ar nolīguma 24. un 26. pantu. Ja 90 dienu laikā pēc lietas iesniegšanas Asociācijas komitejā tā nepieņem lēmumu, ar ko novērš šādu nopietnu kaitējumu vai tā draudus vai nopietnus traucējumus, vai ja nav panākts citāds apmierinošs risinājums, tad šā pielikuma piemērošanu attiecībā uz šo ražojumu aptur līdz brīdim, kad Asociācijas komiteja pieņem lēmumu, ar kuru pasludina, ka tie ir beigušies, vai kamēr Puses nav panākušas apmierinošu risinājumu un tas nav paziņots Asociācijas komitejai.

G.   Stāšanās spēkā un piemērošana

11.   Šo pielikumu piemēro no dienas, kad stājas spēkā Asociācijas komitejas lēmums, kuram tas pievienots, un līdz 2026. gada 31. decembrim.

2. pants

Ražojumu un nepieciešamās apstrādes un pārstrādes darbību saraksts

Turpmāk ir sniegts to ražojumu saraksts, uz kuriem attiecas šis pielikums, kā arī noteikumi par apstrādi un pārstrādi, ko var izmantot par alternatīvu II pielikumā uzskaitītajām darbībām.

Nolīguma 3. protokola I pielikumu, kas satur ievadpiezīmes nolīguma 3. protokola II pielikuma sarakstam, mutatis mutandis piemēro turpmāk sniegtajam sarakstam, ievērojot šādus grozījumus:

| | 5.2. piezīmē otrajā rindkopā pievieno šādus pamatmateriālus:






  — | stikla šķiedras; |
| --- | --- | --- |

5.2. piezīmē otrajā rindkopā pievieno šādus pamatmateriālus:

—

stikla šķiedras;

| — | metāla šķiedras; |
| --- | --- |

—

metāla šķiedras;

| | 7.3. piezīmes tekstu aizstāj ar šādu:
  Pozīciju ex 2707 un 2713 piemērošanas nolūkos vienkāršas darbības, piemēram, tīrīšana, dekantēšana, atsāļošana, ūdens atdalīšana, filtrēšana, krāsošana, marķēšana, sēra iegūšana, sajaucot izstrādājumus ar dažādu sēra saturu, kā arī jebkuru šo darbību apvienojums vai līdzīgas darbības noteiktu izcelsmi nepiešķir. |
| --- | --- |

7.3. piezīmes tekstu aizstāj ar šādu:

Pozīciju ex 2707 un 2713 piemērošanas nolūkos vienkāršas darbības, piemēram, tīrīšana, dekantēšana, atsāļošana, ūdens atdalīšana, filtrēšana, krāsošana, marķēšana, sēra iegūšana, sajaucot izstrādājumus ar dažādu sēra saturu, kā arī jebkuru šo darbību apvienojums vai līdzīgas darbības noteiktu izcelsmi nepiešķir.

| ex 25. nodaļa | Sāls; sērs; zemes un akmens; apmešanas materiāli, kaļķi un cements; izņemot: | Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem
  vai
  Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas |
| --- | --- | --- |
| ex 2519 | Dabiskais magnija karbonāts (magnezīts) hermētiskā iepakojumā un magnija oksīds, tīrs vai ar piemaisījumiem, izņemot kausētu magnēziju vai aglomerēto magnēziju | Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot dabisko magnija karbonātu (magnezītu) |
| ex 27. nodaļa | Minerālais kurināmais, minerāleļļas un to pārtvaices produkti; bitumenvielas; minerālvaski, izņemot: | Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem
  vai
  Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas |
| ex 2707 | Eļļas, kurās aromātisko komponentu svars pārsniedz nearomātisko komponentu svaru un kuras ir līdzīgas minerāleļļām, ko iegūst akmeņogļu darvas augsttemperatūras pārtvaicē un kurām vairāk kā 65 % tilpuma pārtvaicējas temperatūrā līdz 250 °C (ietverot lakbenzīna un benzola maisījumus), un kuras izmanto par par motordegvielu vai kurināmo | Attīrīšanas darbības un/vai viens vai vairāki specifiski procesi (2)

  vai
  Citas darbības, kurās visi izmantotie materiāli ir klasificēti citā pozīcijā nekā ražojums. Tomēr var izmantot paša ražojuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma ražotāja cenas |
| 2710 | Naftas eļļas un no bitumena materiāliem iegūtas eļļas, izņemot neapstrādātas eļļas; citur neminēti vai neiekļauti pārstrādes produkti, kas satur 70 % no svara vai vairāk naftas eļļas vai no bitumenminerāliem iegūtas eļļas, ja šīs eļļas ir pārstrādes produktu pamatsastāvdaļas eļļas atkritumi | Attīrīšanas darbības un/vai viens vai vairāki specifiski procesi (3)

  vai
  Citas darbības, kurās visi izmantotie materiāli ir klasificēti citā pozīcijā nekā ražojums. Tomēr var izmantot paša ražojuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma ražotāja cenas |
| 2711 | Naftas gāzes un pārējie gāzveida ogļūdeņraži | Attīrīšanas darbības un/vai viens vai vairāki specifiski procesi
  vai
  Citas darbības, kurās visi izmantotie materiāli ir klasificēti citā pozīcijā nekā ražojums. Tomēr var izmantot paša ražojuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma ražotāja cenas |
| 2712 | Vazelīns; parafīna vasks, mikrokristāliskais naftas vasks, ogļu putekļu vasks, ozokerīts, lignītvasks, kūdras vasks, citādi minerālvaski un tamlīdzīgi produkti, kas iegūti sintēzē vai citos procesos, iekrāsoti vai nekrāsoti | Attīrīšanas darbības un/vai viens vai vairāki specifiski procesi (3)

  vai
  Citas darbības, kurās visi izmantotie materiāli ir klasificēti citā pozīcijā nekā ražojums. Tomēr var izmantot paša ražojuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma ražotāja cenas |
| 2713 | Naftas kokss, naftas bitumens un citas neapstrādātu naftas eļļu vai no bitumena materiāliem iegūtu eļļu pārstrādes atkritumi | Attīrīšanas darbības un/vai viens vai vairāki specifiski procesi (2)

  vai
  Citas darbības, kurās visi izmantotie materiāli ir klasificēti citā pozīcijā nekā ražojums. Tomēr var izmantot paša ražojuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma ražotāja cenas |
| ex 28. nodaļa | Neorganiskās ķīmijas produkti; dārgmetālu, retzemju metālu, radioaktīvo elementu vai izotopu organiskie un neorganiskie savienojumi; izņemot: | Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot paša ražojuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas
  vai
  Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas |
| ex 2811 | Sēra trioksīds | Ražošana no sēra dioksīda
  vai
  Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas |
| ex 2840 | Nātrija perborāts | Ražošana no dinātrija tetraborāta pentahidrāta
  vai
  Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas |
| 2843 | Koloidālie dārgmetāli; dārgmetālu noteikta vai nenoteikta ķīmiska sastāva organiskie un neorganiskie savienojumi; dārgmetālu amalgamas | Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ieskaitot citus materiālus pozīcijā 2843 |
| ex 2852 | – | Iekšējo ēteru dzīvsudraba savienojumi un to halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi |

ex 25. nodaļa

Sāls; sērs; zemes un akmens; apmešanas materiāli, kaļķi un cements; izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 2519

Dabiskais magnija karbonāts (magnezīts) hermētiskā iepakojumā un magnija oksīds, tīrs vai ar piemaisījumiem, izņemot kausētu magnēziju vai aglomerēto magnēziju

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot dabisko magnija karbonātu (magnezītu)

ex 27. nodaļa

Minerālais kurināmais, minerāleļļas un to pārtvaices produkti; bitumenvielas; minerālvaski, izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 2707

Eļļas, kurās aromātisko komponentu svars pārsniedz nearomātisko komponentu svaru un kuras ir līdzīgas minerāleļļām, ko iegūst akmeņogļu darvas augsttemperatūras pārtvaicē un kurām vairāk kā 65 % tilpuma pārtvaicējas temperatūrā līdz 250 °C (ietverot lakbenzīna un benzola maisījumus), un kuras izmanto par par motordegvielu vai kurināmo

Attīrīšanas darbības un/vai viens vai vairāki specifiski procesi (2)

vai

Citas darbības, kurās visi izmantotie materiāli ir klasificēti citā pozīcijā nekā ražojums. Tomēr var izmantot paša ražojuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma ražotāja cenas

2710

Naftas eļļas un no bitumena materiāliem iegūtas eļļas, izņemot neapstrādātas eļļas; citur neminēti vai neiekļauti pārstrādes produkti, kas satur 70 % no svara vai vairāk naftas eļļas vai no bitumenminerāliem iegūtas eļļas, ja šīs eļļas ir pārstrādes produktu pamatsastāvdaļas eļļas atkritumi

Attīrīšanas darbības un/vai viens vai vairāki specifiski procesi (3)

vai

Citas darbības, kurās visi izmantotie materiāli ir klasificēti citā pozīcijā nekā ražojums. Tomēr var izmantot paša ražojuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma ražotāja cenas

2711

Naftas gāzes un pārējie gāzveida ogļūdeņraži

Attīrīšanas darbības un/vai viens vai vairāki specifiski procesi

vai

Citas darbības, kurās visi izmantotie materiāli ir klasificēti citā pozīcijā nekā ražojums. Tomēr var izmantot paša ražojuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma ražotāja cenas

2712

Vazelīns; parafīna vasks, mikrokristāliskais naftas vasks, ogļu putekļu vasks, ozokerīts, lignītvasks, kūdras vasks, citādi minerālvaski un tamlīdzīgi produkti, kas iegūti sintēzē vai citos procesos, iekrāsoti vai nekrāsoti

Attīrīšanas darbības un/vai viens vai vairāki specifiski procesi (3)

vai

Citas darbības, kurās visi izmantotie materiāli ir klasificēti citā pozīcijā nekā ražojums. Tomēr var izmantot paša ražojuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma ražotāja cenas

2713

Naftas kokss, naftas bitumens un citas neapstrādātu naftas eļļu vai no bitumena materiāliem iegūtu eļļu pārstrādes atkritumi

Attīrīšanas darbības un/vai viens vai vairāki specifiski procesi (2)

vai

Citas darbības, kurās visi izmantotie materiāli ir klasificēti citā pozīcijā nekā ražojums. Tomēr var izmantot paša ražojuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 28. nodaļa

Neorganiskās ķīmijas produkti; dārgmetālu, retzemju metālu, radioaktīvo elementu vai izotopu organiskie un neorganiskie savienojumi; izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot paša ražojuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 2811

Sēra trioksīds

Ražošana no sēra dioksīda

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 2840

Nātrija perborāts

Ražošana no dinātrija tetraborāta pentahidrāta

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

2843

Koloidālie dārgmetāli; dārgmetālu noteikta vai nenoteikta ķīmiska sastāva organiskie un neorganiskie savienojumi; dārgmetālu amalgamas

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ieskaitot citus materiālus pozīcijā 2843

ex 2852

–

Iekšējo ēteru dzīvsudraba savienojumi un to halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem. Tomēr visu izmantoto pozīcijas 2909 materiālu vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

| – | Nukleīnskābju un to sāļu noteikta vai dažāda ķīmiskā sastāva dzīvsudraba savienojumi; citi heterocikliskie savienojumi |
| --- | --- |

–

Nukleīnskābju un to sāļu noteikta vai dažāda ķīmiskā sastāva dzīvsudraba savienojumi; citi heterocikliskie savienojumi

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem. Tomēr visu izmantoto pozīcijas 2852 , 2932 , 2933 un 2934 materiālu vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 29. nodaļa

Organiskie ķīmiskie savienojumi; izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot paša ražojuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 2905

Šīs pozīcijas spirtu un etilspirta metālu alkoholāti izņemot:

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ieskaitot citus materiālus pozīcijā 2905 . Tomēr šīs pozīcijas metālu alkoholātus var izmantot, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

2905 43 ;

2905 44 ;

2905 45

Mannīts; D-glucitols (sorbitols); glicerīns

Ražošana no jebkuras apakšpozīcijas materiāliem, izņemot paša ražojuma apakšpozīciju. Tomēr var izmantot paša ražojuma apakšpozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

2915

Piesātinātas acikliskās monokarbonskābes un to anhidrīdi, halogenīdi, peroksīdi un peroksiskābes; šo savienojumu halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem. Tomēr visu izmantoto pozīcijas 2915 un 2916 materiālu vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 2932

| – | iekšējie ēteri un to halogenētie, sulfurētie, nitrētie un nitrozētie atvasinājumi |
| --- | --- |

–

iekšējie ēteri un to halogenētie, sulfurētie, nitrētie un nitrozētie atvasinājumi

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem. Tomēr visu izmantoto pozīcijas 2909 materiālu vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

| – | cikliskie acetāli un iekšējie pusacetāli, un to halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi |
| --- | --- |

–

cikliskie acetāli un iekšējie pusacetāli, un to halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

2933

Heterocikliskie savienojumi, kas satur tikai slāpekļa heteroatomu(-s)

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem. Tomēr visu izmantoto pozīcijas 2932 un 2933 materiālu vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

2934

Nukleīnskābes un to sāļi, arī ar nenoteiktu ķīmisko sastāvu; citi heterocikliskie savienojumi

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem. Tomēr visu izmantoto pozīcijas 2932 , 2933 un 2934 materiālu vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

31. nodaļa

Mēslošanas līdzekļi

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot paša ražojuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

32. nodaļa

Miecvielu un krāsu ekstrakti; tanīni un to atvasinājumi; krāsvielas, pigmenti un citas krāsvielas; krāsas un lakas; špakteļtepes, tepes un citas mastikas; tintes

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot paša ražojuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 33. nodaļa

Ēteriskās eļļas un rezinoīdi; parfimērijas, kosmētikas un ķermeņa kopšanas līdzekļi; izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot paša ražojuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 3301

Ēteriskās eļļas (atbrīvotas vai neatbrīvotas no terpēniem), ieskaitot konkrēteļļas un absolūteļļas; rezinoīdi; ekstrahēti oleosveķi; ēterisko eļļu koncentrāti taukos, negaistošās eļļās, vaskos un tamlīdzīgās vielās, kas iegūtas ar tvaiku absorbēšanu vai macerāciju; terpēnu blakusprodukti, kas radušies, atbrīvojot ēteriskās eļļas no terpēniem; ēterisko eļļu ūdens destilāti un ūdens šķīdumi

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ieskaitot materiālus no šīs pozīcijas citas “grupas” (4). Tomēr var izmantot arī paša ražojuma grupas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 34. nodaļa

Ziepes, virsmaktīvas organiskās vielas, mazgāšanas līdzekļi, eļļošanas līdzekļi, mākslīgi vaski, apstrādāti vaski, spodrināšanas vai tīrīšanas līdzekļi, sveces un līdzīgi izstrādājumi, veidošanas pastas “zobu vaski” un zobu sastāvi uz ģipša pamata, izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot paša ražojuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 3404

Mākslīgie un gatavie vaski:

| — | uz parafīna, naftas vasku, no bitumenminerāliem iegūto vasku bāzes, pulējamais vasks vai zīmoglakas |
| --- | --- |

—

uz parafīna, naftas vasku, no bitumenminerāliem iegūto vasku bāzes, pulējamais vasks vai zīmoglakas

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem

35. nodaļa

Olbaltumvielas; modificētas cietes; līmes; fermenti

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša ražojuma pozīciju, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

37. nodaļa

Foto un kino preces

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot paša ražojuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 38. nodaļa

Jaukti ķīmiski produkti; izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot paša ražojuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 3803

Rafinēta taleļļa

Neattīrītas taleļļas rafinēšana

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 3805

Attīrīti sulfātterpentīna spirti

Sulfātterpentīna jēlspirtu attīrīšana ar destilāciju vai rafinēšanu

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

3806 30

Esteru sveķi

Ražošana no sveķskābēm

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 3807

Koka piķis (koka darvas piķis)

Koka darvas destilācija

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

3809 10

Virsmas apstrādes vielas, krāsu nesēji krāsošanas paātrināšanai vai krāsu nostiprināšanai un citādi izstrādājumi un preparāti (piemēram, apretūras un kodinātāji), kas izmantojami tekstilrūpniecībā, papīra, ādas rūpniecībā vai tamlīdzīgās nozarēs un kas citur nav minēti vai iekļauti: uz vielu ar cietes īpašībām bāzes:

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

3823

Rūpnieciskās vienvērtīgās taukskābes; rafinējot iegūtas skābās eļļas; rūpnieciskie alifātiskie spirti:

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ieskaitot citus materiālus pozīcijā 3823

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

3824 60

Sorbīts, izņemot apakšpozīcijā 2905 44 minēto

Ražošana no jebkuras apakšpozīcijas materiāliem, izņemot paša ražojuma apakšpozīciju un izņemot apakšpozīcijas 2905 44 materiālus. Tomēr var izmantot paša ražojuma apakšpozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 39. nodaļa

Plastmasas un to izstrādājumi; izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem.

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 3907

| – | Kopolimēri, kas izgatavoti no polikarbonātiem un akrilnitrila-butadiēna-stirola kopolimēra (ABS) |
| --- | --- |

–

Kopolimēri, kas izgatavoti no polikarbonātiem un akrilnitrila-butadiēna-stirola kopolimēra (ABS)

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot paša ražojuma pozīcijas materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma ražotāja cenas (5)

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

| – | Poliesteris |
| --- | --- |

–

Poliesteris

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

vai

Ražošana no tetrabrom-(bisfenola A) polikarbonāta

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 3920

Jonomēru loksnes vai plēves

Ražošana no termoplastiska daļēja sāls, kas ir etilēna un metakrilskābes kopolimērs, kura ir daļēji neitralizēta ar metāla joniem, galvenokārt cinku un nātriju

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 3921

Metalizēta plastmasas folija

Ražošana no ļoti caurspīdīgas poliesteru folijas, kas nav biezāka par 23 mikroniem (6)

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 40. nodaļa

Kaučuks un tā izstrādājumi; izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

4012

Atjaunotas vai lietotas gumijas pneimatiskās riepas; gumijas cietās vai pildītās riepas, protektori un loka lentes:

| – | atjaunotas gumijas pneimatiskās riepas, cietās vai pildītās riepas |
| --- | --- |

–

atjaunotas gumijas pneimatiskās riepas, cietās vai pildītās riepas

Lietotu riepu atjaunošana

| – | Citādi |
| --- | --- |

–

Citādi

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot pozīcijā 4011 un 4012 klasificētos

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 41. nodaļa

Jēlādas (izņemot kažokādas) un āda; izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

4101 līdz 4103

Liellopu vai zirgu jēlādas (svaigas vai sālītas, kaltētas, sārmotas, piķelētas vai citādi konservētas, bet ne miecētas, pergamentētas vai tālāk apstrādātas), atmatotas vai neatmatotas un šķeltas vai nešķeltas; aitu vai jēru jēlādas (svaigas vai sālītas, kaltētas, sārmotas, piķelētas vai citādi konservētas, bet ne miecētas, pergamentētas vai tālāk apstrādātas), ar vilnu vai bez tās, šķeltas vai nešķeltas, kuras neizslēdz 41. nodaļas 1. piezīmes c) punkts; citādas jēlādas (svaigas vai sālītas, kaltētas, sārmotas, piķelētas vai citādi konservētas, bet ne miecētas, pergamentētas vai tālāk apstrādātas), ar apmatojumu vai bez tā, šķeltas vai nešķeltas, kuras neizslēdz 41. nodaļas 1. piezīmes b) vai c) punkts

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem

4104 līdz 4106

Miecētas vai miecētas un žāvētas ādas bez apmatojuma, šķeltas vai nešķeltas, bet tālāk neapstrādātas

Apakšpozīcijā 4104 11 , 4104 19 , 4105 10 , 4106 21 , 4106 31 vai 4106 91 iekļauto miecēto vai pirmmiecēto ādu atkārtota miecēšana

vai

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

4107 , 4112 , 4113

Pēc miecēšanas vai miecēšanas un izžāvēšanas tālāk apstrādāta āda

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr apakšpozīcijā 4104 41 , 4104 49 , 4105 30 , 4106 22 , 4106 32  un 4106 92  iekļautos materiālus var izmantot tikai tad, ja miecētu vai miecētu un žāvētu ādu atkārtotu miecēšanu veic sausā stāvoklī

42. nodaļa

Ādas izstrādājumi; zirglietas un iejūgs; ceļojuma piederumi, somas un tamlīdzīgas preces; izstrādājumi no dzīvnieku zarnām (izņemot zīdvērpēja pavedienu)

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 43. nodaļa

Kažokādas un mākslīgās kažokādas; to izstrādājumi; izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

4301

Neapstrādātas kažokādas (ieskaitot galvas, astes, ķepas un citus gabalus vai atgriezumus, kas noder kažokādu izstrādājumu izgatavošanai), izņemot jēlādas, kas minētas pozīcijās 4101 , 4102 vai 4103

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem

ex 4302

Miecētas vai apdarinātas zvērādas, sašūtas:

| – | plāksnes, krusti un tamlīdzīgas formas |
| --- | --- |

–

plāksnes, krusti un tamlīdzīgas formas

Nesašūtu miecētu vai apdarinātu ādu balināšana vai krāsošana papildus to piegriešanai un sašūšanai

| – | Citādi |
| --- | --- |

–

Citādi

Ražošana no nesašūtām miecētām vai apdarinātām zvērādām

4303

Apģērba gabali, apģērba piederumi un citi izstrādājumi no kažokādām

Ražošana no nesašūtām miecētām vai apdarinātām pozīcijā 4302 klasificētām kažokādām

ex 44. nodaļa

Koks un koka izstrādājumi; kokogle; izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 4407

Garumā sazāģēti vai šķeldoti kokmateriāli, kas ir drāzti vai lobīti, biezāki par 6 mm un ir ēvelēti, slīpēti vai saaudzēti

Ēvelēšana, slīpēšana vai saaudzēšana

ex 4408

Loksnes finierim (ieskaitot loksnes, kas iegūtas, sadalot koka saklātņus) un tamlīdzīgiem laminētas koksnes materiāliem, kas nav biezākas par 6 mm, savienotas, un citi garumā sazāģēti, lobīti vai mizoti kokmateriāli, kas nav biezāki par 6 mm un ir ēvelēti, slīpēti vai saaudzēti

Savienošana, ēvelēšana, slīpēšana vai saaudzēšna

ex 4410 līdz ex 4413

Zāģmateriāli ar noapaļotām malām un nepārtrauktu profilu, tostarp profilētas līstes un citi profilēti dēļi

Noapaļošana vai fasonēšana

ex 4415

Koka lādes, kastes, redeļkastes, spoles un tamlīdzīga tara

Ražošana no izmēros nesazāģētiem dēļiem

ex 4418

| – | namdaru un būvgaldnieku darinājumi no koka |
| --- | --- |

–

namdaru un būvgaldnieku darinājumi no koka

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot šūnveida koka paneļus, jumstiņus (šķindeļus) un jumta dēlīšus

| – | Noapaļoti un fasonēti izstrādājumi |
| --- | --- |

–

Noapaļoti un fasonēti izstrādājumi

Noapaļošana vai fasonēšana

ex 4421

Sērkociņu skaliņi; koka naglas vai tapas apaviem

Ražošana no jebkuras pozīcijas koka, izņemot pozīcijā 4409 klasificētos savienotos kokmateriālus

ex 51. nodaļa

Vilna, smalkie vai rupjie dzīvnieku mati; zirgu astru dzija un austs audums izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

5106 līdz 5110

Dzija no vilnas, smalkiem vai rupjiem dzīvnieku matiem vai zirgu astriem

Dabīgo šķiedru vērpšana vai sintētisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina vērpšana (7)

5111 līdz 5113

Audumi no vilnas, smalkiem vai rupjiem dzīvnieku matiem vai zirgu astriem:

Aušana (7)

vai

Apdruka, ko papildina vismaz divas sagatavošanas vai pabeigšanas darbības (piemēram, mazgāšana, balināšana, merserizācija, termosaraušanās, uzkāršana, kalandrēšana, apstrāde pret saraušanos, pastāvīga apdare, dekatēšana, impregnēšana, defektu labošana vai attīrīšana no svešķermeņu ieslēgumiem un mezgliem), ja izmantotā neapdrukātā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 52. nodaļa

Kokvilna; izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

5204 līdz 5207

Kokvilnas dzija un šujamie diegi

Dabisko šķiedru vērpšana vai ķīmisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina vērpšana (7)

5208 līdz 5212

Kokvilnas audumi:

Aušana (7)

vai

Apdruka, ko papildina vismaz divas sagatavošanas vai pabeigšanas darbības (piemēram, mazgāšana, balināšana, merserizācija, termosaraušanās, uzkāršana, kalandrēšana, apstrāde pret saraušanos, pastāvīga apdare, dekatēšana, impregnēšana, defektu labošana vai attīrīšana no svešķermeņu ieslēgumiem un mezgliem), ja izmantotā neapdrukātā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 53. nodaļa

Citādas augu tekstilšķiedras; papīra pavedieni un audumi no papīra pavedieniem; izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

5306 līdz 5308

Dzija no citādām augu tekstilšķiedrām; papīra pavedieni

Dabisko šķiedru vērpšana vai ķīmisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina vērpšana (7)

5309 līdz 5311

audumi no citādām augu tekstilšķiedrām; audumi no papīra dzijas:

Aušana (7)

Apdruka, ko papildina vismaz divas sagatavošanas vai pabeigšanas darbības (piemēram, mazgāšana, balināšana, merserizācija, termosaraušanās, uzkāršana, kalandrēšana, apstrāde pret saraušanos, pastāvīga apdare, dekatēšana, impregnēšana, defektu labošana vai attīrīšana no svešķermeņu ieslēgumiem un mezgliem), ja izmantotā neapdrukātā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no ražojuma ražotāja cenas

5401 līdz 5406

Dzija, monopavediens un diegi no mākslīgiem pavedieniem

Ķīmisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina vērpšana vai dabisko šķiedru vērpšana (7)

5407 un 5408

Audumi no mākslīgo pavedienu dzijas:

Aušana (7)

vai

Apdruka, ko papildina vismaz divas sagatavošanas vai pabeigšanas darbības (piemēram, mazgāšana, balināšana, merserizācija, termosaraušanās, uzkāršana, kalandrēšana, apstrāde pret saraušanos, pastāvīga apdare, dekatēšana, impregnēšana, defektu labošana vai attīrīšana no svešķermeņu ieslēgumiem un mezgliem), ja izmantotā neapdrukātā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no ražojuma ražotāja cenas

5501 līdz 5507

Ķīmiskās štāpeļšķiedras

Ķīmisko šķiedru ekstrūzija

5508 līdz 5511

Ķīmisko štāpeļšķiedru dzija un šujamie diegi

Dabisko šķiedru vērpšana vai ķīmisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina vērpšana (7)

5512 līdz 5516

Audumi no ķīmisko štāpeļšķiedru pavedieniem:

Aušana (7)

vai

Apdruka, ko papildina vismaz divas sagatavošanas vai pabeigšanas darbības (piemēram, mazgāšana, balināšana, merserizācija, termosaraušanās, uzkāršana, kalandrēšana, apstrāde pret saraušanos, pastāvīga apdare, dekatēšana, impregnēšana, defektu labošana vai attīrīšana no svešķermeņu ieslēgumiem un mezgliem), ja izmantotā neapdrukātā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 56. nodaļa

Vate, tūba un filcs un neaustie materiāli; speciāla dzija; auklas, tauvas, virves un troses un izstrādājumi no tiem; izņemot:

Sintētisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina vērpšana vai dabīgo šķiedru vērpšana

vai

Flokdruka, ko papildina krāsošana vai apdruka (7)

5602

Tūba un filcs, impregnēts vai neimpregnēts, ar pārklājumu vai bez tā, laminēts vai nelaminēts

| – | adatota tūba un filcs |
| --- | --- |

–

adatota tūba un filcs

Ķīmisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina auduma formēšana,

Tomēr:

| — | pozīcijā 5402 klasificēto polipropilēna pavedienu, |
| --- | --- |

—

pozīcijā 5402 klasificēto polipropilēna pavedienu,

| — | pozīcijā 5503 vai 5506 klasificētās polipropilēna šķiedras, vai |
| --- | --- |

—

pozīcijā 5503 vai 5506 klasificētās polipropilēna šķiedras, vai

| — | pozīcijā 5501 klasificētās polipropilēna pavedienu grīstes, |
| --- | --- |

—

pozīcijā 5501 klasificētās polipropilēna pavedienu grīstes,

kam viena pavediena vai šķiedras lineārais blīvums ir mazāks par 9 deciteksiem,

var izmantot, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma ražotāja cenas

vai

Filcam un tūbai, kas izgatavoti no dabiskajām šķiedrām, tikai auduma formēšana (7)

| – | citādi |
| --- | --- |

–

citādi

Ķīmisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina auduma formēšana,

vai

Filcam un tūbai, kas izgatavoti no dabiskajām šķiedrām, tikai auduma formēšana (7)

5603

Neaustas drānas, arī impregnētas, arī apvalkotas, ar pārklājumu vai bez tā, arī laminētas:

Jebkurš process bez aušanas, ieskaitot adatošanu

5604

Gumijas pavedieni un kordi, ar tekstilmateriālu pārklājumu; tekstilpavedieni, lentes un tamlīdzīgi pozīcijas 5404 vai 5405 izstrādājumi, impregnēti, apvalkoti, ar pārklājumu vai caurslāņoti ar gumiju vai plastmasām:

| – | gumijas pavedieni un kordi ar tekstilmateriālu pārklājumu |
| --- | --- |

–

gumijas pavedieni un kordi ar tekstilmateriālu pārklājumu

Ražošana no gumijas pavedieniem vai auklām, kas nav pārklātas ar tekstilmateriālu

| – | citādi |
| --- | --- |

–

citādi

Ķīmisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina vērpšana vai dabisko šķiedru vērpšana (7)

5605

Metalizēti pavedieni, dekoratīvi vai nedekoratīvi, derīgi kā tekstilpavedieni, lentes vai tamlīdzīgi izstrādājumi, kas iekļauti pozīcijā 5404 vai 5405 , kombinēti ar metāla pavedienu, lentes vai pūdera veidā vai pārklāti ar metālu

Ķīmisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina vērpšana vai dabisko šķiedru un/vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana (7)

5606

Pozamenta pavedieni, lentes un tamlīdzīgi izstrādājumi, kas iekļauti pozīcijā 5404 vai 5405 , dekoratīvie pavedieni (izņemot pozīcijā 5605 minētos un dekoratīvos pavedienus no zirgu astriem); šenilpavedieni (arī šenilpavedieni no pūkām); cilpainie pavedieni

Sintētisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina vērpšana vai dabisko šķiedru un/vai sintētisko štāpeļšķiedru vērpšana

vai

Vērpšana, ko papildina flokdruka,

vai

Flokdruka, ko papildina krāsošana (7)

57. nodaļa

Paklāji un citādas tekstilmateriālu grīdsegas

Dabisko un/vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana vai sintētisko pavedienu dzijas ekstrūzija, ko visos gadījumos papildina aušana

vai

Ražošana no kokosšķiedru, sizala vai džutas šķiedru dzijas

vai

Flokdruka, ko papildina krāsošana vai apdruka,

vai

Stepēšana, ko papildina krāsošana vai apdruka

Sintētisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina ar aušanu nesaistīti paņēmieni, tostarp adatošana (7)

Tomēr:

| — | pozīcijā 5402 klasificēto polipropilēna pavedienu, |
| --- | --- |

—

pozīcijā 5402 klasificēto polipropilēna pavedienu,

| — | pozīcijā 5503 vai 5506 klasificētās polipropilēna šķiedras, vai |
| --- | --- |

—

pozīcijā 5503 vai 5506 klasificētās polipropilēna šķiedras, vai

| — | pozīcijā 5501 |
| --- | --- |

—

pozīcijā 5501

klasificētās polipropilēna pavedienu grīstes, kam viena pavediena vai šķiedras lineārais blīvums nav lielāks par 9 deciteksiem, var izmantot, ja to vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma ražotāja cenas

Par pamatu var izmantot arī džutas audumus

ex 58. nodaļa

Speciāli audumi; audumi ar šūtām plūksnām; mežģīnes; gobelēni; apdares materiāli; izšuvumi; izņemot:

Aušana (7)

vai

Apdruka, ko papildina vismaz divas sagatavošanas vai pabeigšanas darbības (piemēram, mazgāšana, balināšana, merserizācija, termosaraušanās, uzkāršana, kalandrēšana, apstrāde pret saraušanos, pastāvīga apdare, dekatēšana, impregnēšana, defektu labošana vai attīrīšana no svešķermeņu ieslēgumiem un mezgliem), ja izmantotā neapdrukātā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no ražojuma ražotāja cenas

5805

Ar rokām darināti Gobelins, Flanders, Aubusson, Beauvais un tamlīdzīgi gobelēni un izšūti gobelēni (piemēram, petit point, krustdūrienu tehnikā), apdarināti vai neapdarināti

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

5810

Izšuvumi gabalos, lentēs vai atsevišķu izšuvumu veidā

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma ražotāja cenas

5901

Tekstilmateriāli, sveķoti vai cietināti, lietojami grāmatu vāku izgatavošanai vai tamlīdzīgiem mērķiem; pausaudums; sagatavots (iepriekš apstrādāts) audekls gleznošanai; stīvdrēbe un tamlīdzīgi stīvināti tekstilmateriāli, ko parasti lieto cepuru pamatnēm

Aušana, ko papildina krāsošana, fokdruka vai pārklāšana

vai

Flokdruka, ko papildina krāsošana vai apdrukāšana

5902

Riepu kordaudumi no augstas stiprības neilona vai citu poliamīdu, poliesteru vai viskozes pavedieniem:

| – | kur tekstilmateriālu svars nav lielāks par 90 % |
| --- | --- |

–

kur tekstilmateriālu svars nav lielāks par 90 %

Aušana

| – | citādi |
| --- | --- |

–

citādi

Ķīmisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina aušana

5903

Tekstilmateriāli, izņemot pozīcijā 5902 iekļautos, impregnēti, piesūcināti, pārklāti vai laminēti ar plastmasām:

Aušana, ko papildina krāsošana vai pārklājuma uzlikšana

vai

Apdrukāšana kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apdares operācijām (piemēram, mazgāšanu, balināšanu, merserizāciju, termosaraušanos, kalandrēšanu, apstrādi pret saraušanos, pagaidu apdari, dekatēšanu, impregnēšanu, defektu labošanu vai attīrīšanu no svešķermeņu ieslēgumiem un mezgliem), ja izmantotā apdrukājamā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no ražojuma ražotāja cenas

5904

Linolejs, pēc formas piegriezts vai nepiegriezts; grīdas segumi ar tekstilmateriāla pamatni, pēc formas piegriezti vai nepiegriezti

Aušana, ko papildina krāsošana vai pārklāšana (7)

5905

Tapetes no tekstilmateriāliem:

| – | impregnētas, ar gumiju, plastmasu vai citiem materiāliem pārklātas vai laminētas |
| --- | --- |

–

impregnētas, ar gumiju, plastmasu vai citiem materiāliem pārklātas vai laminētas

Aušana, ko papildina krāsošana vai pārklājuma uzlikšana

| – | citādi |
| --- | --- |

–

citādi

Dabisko un/vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana vai sintētisko pavedienu dzijas ekstrūzija, ko visos gadījumos papildina aušana

vai

Aušana, ko papildina krāsošana vai pārklājuma uzlikšana

vai

Apdruka, ko papildina vismaz divas sagatavošanas vai pabeigšanas darbības (piemēram, mazgāšana, balināšana, merserizācija, termosaraušanās, uzkāršana, kalandrēšana, apstrāde pret saraušanos, pastāvīga apdare, dekatēšana, impregnēšana, defektu labošana vai attīrīšana no svešķermeņu ieslēgumiem un mezgliem), ja izmantotā neapdrukātā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no ražojuma ražotāja cenas (7):

5906

Gumijoti tekstilmateriāli, izņemot pozīcijā 5902  iekļautās:

| – | adītas vai tamborētas drānas |
| --- | --- |

–

adītas vai tamborētas drānas

Dabisko un/vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana vai ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija, ko vienmēr papildina adīšana

vai

Adīšana, ko papildina krāsošana vai pārklāšana

vai

Dabisko šķiedru dzijas krāsošana, ko papildina adīšana (7)

| – | pārējie audumi, kuri izgatavoti no sintētisko pavedienu dzijas un kuros tekstilmateriālu svars ir lielāks nekā 90 % |
| --- | --- |

–

pārējie audumi, kuri izgatavoti no sintētisko pavedienu dzijas un kuros tekstilmateriālu svars ir lielāks nekā 90 %

Ķīmisko šķiedru ekstrūzija, ko papildina aušana

| – | citādi |
| --- | --- |

–

citādi

Aušana, ko papildina krāsošana vai pārklājuma uzlikšana

vai

Dabisko šķiedru dzijas krāsošana, ko papildina aušana

5907

Tekstilmateriāli, kas impregnēti, apvalkoti vai pārklāti ar iepriekš neminētiem paņēmieniem; apgleznoti audekli teātru dekorācijām, mākslas studiju prospekti un tamlīdzīgi

Aušana, ko papildina krāsošana, fokdruka vai pārklāšana

vai

Flokdruka, ko papildina krāsošana vai apdruka,

vai

Apdrukāšana kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apdares operācijām (piemēram, mazgāšanu, balināšanu, merserizāciju, termosaraušanos, kalandrēšanu, apstrādi pret saraušanos, pagaidu apdari, dekatēšanu, impregnēšanu, defektu labošanu vai attīrīšanu no svešķermeņu ieslēgumiem un mezgliem), ja izmantotā apdrukājamā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no ražojuma ražotāja cenas

5908

Tekstildaktis, austas, pītas vai adītas lampām, petrolejas lampām, šķiltavām, svecēm vai tamlīdzīgiem izstrādājumiem; gāzes lukturu kvēltīkliņi un cauruļveida trikotāža gāzes degļiem, impregnēti vai neimpregnēti:

| – | gāzes lukturu kvēltīkliņi, impregnēti |
| --- | --- |

–

gāzes lukturu kvēltīkliņi, impregnēti

Ražošana no cauruļveida trikotāžas gāzes degļiem

| – | citādi |
| --- | --- |

–

citādi

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

5909 līdz 5911

Rūpniecībā izmantojami tekstilizstrādājumi:

| – | pulēšanas diski vai gredzeni, izņemot no pozīcijā 5911  klasificētā filca un tūbas |
| --- | --- |

–

pulēšanas diski vai gredzeni, izņemot no pozīcijā 5911  klasificētā filca un tūbas

Aušana

| – | audumi, ko parasti izmanto papīra ražošanā vai citiem tehniskiem nolūkiem, savelti vai nesavelti, impregnēti vai neimpregnēti, pārklāti vai nepārklāti, cauruļveida vai vienā gabalā ar vienkārtas vai daudzkārtu šķēru un/vai audu pavedieniem, vai arī gludi austie audumi ar daudzkārtu šķēru un/vai audu pavedieniem, kas klasificēti pozīcijā 5911 |
| --- | --- |

–

audumi, ko parasti izmanto papīra ražošanā vai citiem tehniskiem nolūkiem, savelti vai nesavelti, impregnēti vai neimpregnēti, pārklāti vai nepārklāti, cauruļveida vai vienā gabalā ar vienkārtas vai daudzkārtu šķēru un/vai audu pavedieniem, vai arī gludi austie audumi ar daudzkārtu šķēru un/vai audu pavedieniem, kas klasificēti pozīcijā 5911

Aušana (7)

| – | citādi |
| --- | --- |

–

citādi

Sintētisko pavedienu dzijas ekstrūzija vai dabisko vai sintētisko štāpeļšķiedru vērpšana, ko papildina aušana (7)

vai

Aušana, ko papildina krāsošana vai pārklājuma uzlikšana

60. nodaļa

Adītas vai tamborētas drānas

Dabisko un/vai ķīmisko štāpeļšķiedru vērpšana vai ķīmisko pavedienu dzijas ekstrūzija, ko vienmēr papildina adīšana

vai

Adīšana, ko papildina krāsošana, fokdruka vai pārklāšana

vai

Flokdruka, ko papildina krāsošana vai apdruka

vai

Dabisko šķiedru dzijas krāsošana, ko papildina adīšana

vai

Šķeterēšana vai teksturēšana, ko papildina adīšana, ja izmantoto nešķeterēto/neteksturēto pavedienu vērtība nepārsniedz 47,5 % no ražojuma ražotāja cenas

61. nodaļa

Adīti vai tamborēti apģērbi un apģērba piederumi

| – | iegūti, sašujot kopā vai citādi sastiprinot divus vai vairākus trikotāžas auduma gabalus, kas ir vai nu piegriezti pēc formas vai izgatavoti tieši pēc formas |
| --- | --- |

–

iegūti, sašujot kopā vai citādi sastiprinot divus vai vairākus trikotāžas auduma gabalus, kas ir vai nu piegriezti pēc formas vai izgatavoti tieši pēc formas

Ražošana no auduma

| – | citādi |
| --- | --- |

–

citādi

Dabisko un/vai sintētisko štāpeļšķiedru vērpšana vai sintētisko šķiedru dzijas ekstrūzija, ko visos gadījumos papildina adīšana (pēc formas adīti produkti)

vai

Dabisko šķiedru dzijas krāsošana, ko papildina adīšana (pēc formas adīti produkti) (7)

ex 62. nodaļa

Apģērba gabali un apģērba piederumi, kas nav adīti vai tamborēti; izņemot:

Ražošana no auduma

6213 un 6214

Kabatlakati, šalles, lakati, kaklauti, mantiļas, plīvuri un tamlīdzīgi izstrādājumi:

| – | izšūti |
| --- | --- |

–

izšūti

Aušana, ko papildina sašūšana (ieskaitot piegriešanu)

vai

ražošana no neizšūta auduma, ja izmantotā neizšūtā auduma vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma ražotāja cenas (8)

vai

Sašūšana, pirms kuras veikta apdruka, ko papildina vismaz divas sagatavošanas vai pabeigšanas darbības (piemēram, mazgāšana, balināšana, merserizācija, termosaraušanās, uzkāršana, kalandrēšana, apstrāde pret saraušanos, pastāvīga apdare, dekatēšana, impregnēšana, defektu labošana vai attīrīšana no svešķermeņu ieslēgumiem un mezgliem), ja izmantotā neapdrukātā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no ražojuma ražotāja cenas (7)
   (8)

| – | citādi |
| --- | --- |

–

citādi

Aušana, ko papildina sašūšana (ieskaitot piegriešanu)

vai

Apdarināšana, kam seko apdrukāšana kopā ar vismaz divām sagatavošanas vai apstrādes darbībām (piemēram, mazgāšanu, balināšanu, merserizāciju, termoapstrādi, uzkāršanu, kalandrēšanu, apstrādi pret raušanos, gala apdari, dekatēšanu, impregnēšanu, labošanu un atmezglošanu) ar noteikumu, ka izmantotā neapdrukātā auduma vērtība nepārsniedz 47,5 % no ražojuma ražotāja cenas (7)
   (8)

6217

Citādi gatavie apģērba piederumi; apģērba gabalu vai apģērba piederumu daļas, izņemot tās, kas iekļautas pozīcijā 6212 :

| – | izšūti |
| --- | --- |

–

izšūti

Aušana, ko papildina sašūšana (ieskaitot piegriešanu)

vai

Ražošana no neizšūta auduma, ja izmantotā neizšūtā auduma vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma ražotāja cenas (8)

| – | ugunsizturīgs aprīkojums no audumiem ar aluminizēta poliestera folijas pārklājumu |
| --- | --- |

–

ugunsizturīgs aprīkojums no audumiem ar aluminizēta poliestera folijas pārklājumu

Aušana, ko papildina sašūšana (ieskaitot piegriešanu)

vai

Apvalkošana, ja izmantotās neapvalkotās drānas vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma ražotāja cenas, kuru papildina sašūšana (ieskaitot piegriešanu) (8)

| – | piegrieztas starpoderes apkaklēm un aprocēm |
| --- | --- |

–

piegrieztas starpoderes apkaklēm un aprocēm

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša ražojuma pozīciju, ja visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 63. nodaļa

Citādi gatavie tekstilizstrādājumi; komplekti; valkāts apģērbs un lietoti tekstilizstrādājumi; lupatas; izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

6301 līdz 6304

Segas, ceļotāju pledi, gultasveļa u. c.; aizkari u. c.; citi izstrādājumi mājas aprīkojumam:

| – | no filca, neaustām drānām |
| --- | --- |

–

no filca, neaustām drānām

Jebkurš process bez aušanas, ieskaitot adatošanu, kuru papildina sašūšana (ieskaitot piegriešanu)

| – | citādi: |
| --- | --- |

–

citādi:

| – – | izšūti |
| --- | --- |

– –

izšūti

Aušana vai adīšana, ko papildina sašūšana (ieskaitot piegriešanu)

vai

Ražošana no neizšūta auduma, ja izmantotā neizšūtā auduma vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma ražotāja cenas (8)
   (9)

| – – | citādi |
| --- | --- |

– –

citādi

Aušana vai adīšana, ko papildina sašūšana (ieskaitot piegriešanu)

6305

Maisi un pārvalki, ko izmanto preču iepakošanai

Aušana vai adīšana un sašūšana (ieskaitot piegriešanu) (7)

6306

Nojumes, markīzes un sauljumi; teltis; buras laivām, vējdēļiem vai sauszemes burāšanas līdzekļiem; tūrisma piederumi:

| – | no neaustām drānām |
| --- | --- |

–

no neaustām drānām

Jebkurš process bez aušanas, ieskaitot adatošanu, kuru papildina sašūšana (ieskaitot piegriešanu)

| – | citādi |
| --- | --- |

–

citādi

Aušana, ko papildina sašūšana (ieskaitot piegriešanu) (7)
   (8)

vai

Apvalkošana, ja izmantotās neapvalkotās drānas vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma ražotāja cenas, kuru papildina sašūšana (ieskaitot piegriešanu)

6307

Citādi gatavie izstrādājumi, ieskaitot apģērba piegrieztnes

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma ražotāja cenas

6308

Komplekti, kas sastāv no auduma vai dzijas gabaliem, ar piederumiem vai bez tiem, pārklāju, gobelēnu, izšūtu galdautu vai salvešu vai tamlīdzīgu tekstilizstrādājumu izgatavošanai, iepakoti mazumtirdzniecībai

Katram priekšmetam no komplekta jāatbilst noteikumiem, kas uz to attiektos, ja tas nebūtu ietverts komplektā. Tomēr pieļaujama arī nenoteiktas izcelsmes ražojumu iekļaušana, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 25 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 64. nodaļa

Apavi, getras un tamlīdzīgi izstrādājumi; šādu izstrādājumu daļas; izņemot:

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot no pazolei piestiprinātām apavu virsām vai citām zoles sastāvdaļām pozīcijā 6406

6406

Apavu daļas (arī virsas, piestiprinātas vai nepiestiprinātas zolēm, kas nav ārējās zoles); izņemamas starpzoles, papēžu spilventiņi un tamlīdzīgi izstrādājumi; getras, stulpiņi un tamlīdzīgi izstrādājumi, kā arī to daļas

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

65. nodaļa

Galvassegas un to daļas

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

ex 68. nodaļa

Akmens, ģipša, cementa, azbesta, vizlas un tamlīdzīgu materiālu izstrādājumi; izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 6803

Dabiskā vai aglomerētā slānekļa izstrādājumi

Ražošana no apstrādāta slānekļa

ex 6812

Izstrādājumi no azbesta; izstrādājumi no maisījumiem uz azbesta bāzes vai azbesta un magnija karbonāta bāzes

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem

ex 6814

Izstrādājumi no vizlas, tostarp no aglomerētas vai reģenerētas vizlas, uz papīra, kartona vai citu materiālu pamata

Ražošana no apstrādātas vizlas (ieskaitot aglomerētu vai reģenerētu vizlu)

69. nodaļa

Keramikas izstrādājumi

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 70. nodaļa

Stikls un stikla izstrādājumi; izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

7006

Stikls, kas minēts pozīcijās 7003 , 7004 vai 7005 , izliekts, slīpētām malām, gravēts, urbts

| – | stikla plāksne, pārklāta ar plānu dielektrisku pārklājumu, pusvadītāju kategorijā saskaņā ar SEMII standartiem (10) |
| --- | --- |

–

stikla plāksne, pārklāta ar plānu dielektrisku pārklājumu, pusvadītāju kategorijā saskaņā ar SEMII standartiem (10)

Ražošana no pozīcijā 7006 klasificētās nepārklāta stikla plāksnes

| – | citādi |
| --- | --- |

–

citādi

Ražošana no pozīcijā 7001 klasificētiem materiāliem

7010

Baloni, pudeles, flakoni, burkas, krūzes, stikla pudelītes zālēm, ampulas un citi stikla trauki preču transportēšanai vai iepakošanai; stikla burkas konservēšanai; stikla aizbāžņi, vāki un citi aizvākošanas izstrādājumi

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

vai

Stikla izstrādājumu griešana, ar nosacījumu, ka izmantoto negriezto stikla izstrādājumu kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma ražotāja cenas

7013

Stikla galda un virtuves trauki, tualetes, kancelejas piederumi, izstrādājumi mājas iekārtojumam vai tamlīdzīgi izstrādājumi (izņemot izstrādājumus, kas minēti pozīcijā 7010 vai 7018 )

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

vai

Stikla izstrādājumu griešana, ar nosacījumu, ka izmantoto negriezto stikla izstrādājumu kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma ražotāja cenas

vai

Ar rokām veidotu stikla trauku apgleznošana (izņemot apgleznošanu ar zīdspiedes paņēmienu), ja ar rokām veidotu stikla trauku kopējā vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 7019

Stikla šķiedras izstrādājumi (izņemot pavedienus)

Ražošana no:

| — | nekrāsotām šķiedru lentēm, grīstēm, pavedieniem un cirstām šķiedrām (šķipsnām) |
| --- | --- |

—

nekrāsotām šķiedru lentēm, grīstēm, pavedieniem un cirstām šķiedrām (šķipsnām)

| — | stikla vates |
| --- | --- |

—

stikla vates

ex 71. nodaļa

Dabiskas vai kultivētas pērles, dārgakmeņi vai pusdārgakmeņi, dārgmetāli, ar dārgmetālu plaķēti metāli un to izstrādājumi; bižutērija; monētas, izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

7106 , 7108 un 7110

Dārgmetāli:

| – | neapstrādāti |
| --- | --- |

–

neapstrādāti

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot pozīcijā 7106 , 7108 un 7110 klasificētos

vai

Elektrolītiska, termiska vai ķīmiska pozīcijā 7106 , 7108 vai 7110 klasificēto dārgmetālu atdalīšana

vai

Pozīcijas 7106 , 7108 vai 7110 dārgmetālu savstarpēja sakausēšana vai leģēšana ar parastajiem metāliem

| – | daļēji apstrādāti vai pulverveidā |
| --- | --- |

–

daļēji apstrādāti vai pulverveidā

Ražošana no neapstrādātiem dārgmetāliem

ex 7107 , ex 7109 un ex 7111

Parastie metāli, plaķēti ar dārgmetāliem, daļēji apstrādāti

Ražošana no neapstrādātiem metāliem, kas plaķēti ar dārgmetāliem

7115

Citādi izstrādājumi no dārgmetāla vai metāla, kas plaķēts ar dārgmetālu:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

7117

Bižutērija

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

vai

Ražošana no parasto metālu detaļām, kas nav plaķētas vai pārklātas ar dārgmetāliem, ja visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 73. nodaļa

Dzelzs vai tērauda izstrādājumi; izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

ex 7301

Rievkonstrukcijas

Ražošana no pozīcijā 7207 klasificētiem materiāliem

7302

Dzelzs vai tērauda izstrādājumi dzelzceļiem un tramvaju ceļiem: sliedes, pretsliedes un zobainās sliedes, pārmiju sliedes, sliežu mezgla krusteņi, pārmiju stieņi un citādi šķērssavienojumi, gulšņi, uzliktņi, paliktņi, ķīļi, balstpalikņi, sliežu āķskrūves, atbalsta plāksnes un savilktņi un citas detaļas sliežu savienošanai un nostiprināšanai

Ražošana no pozīcijā 7206 klasificētiem materiāliem

7304 , 7305 un 7306

Dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda caurules, caurulītes un dobie profili

Ražošana no materiāliem, kas klasificēti pozīcijā 7206 , 7207 , 7208 , 7209 , 7210 , 7211 , 7212 , 7218 , 7219 , 7220 vai 7224

ex 7307

Savienotājelementi caurulēm no nerūsējošā tērauda

Sagatavju apvirpošana, urbšana, izrīvēšana, griešana, atgratēšana un slīpēšana, ja izmantoto sagatavju kopējā vērtība nepārsniedz 35 % no ražojuma ražotāja cenas

7308

Metālkonstrukcijas (izņemot pozīcijā 9406 iekļautās saliekamās būvkonstrukcijas) un to daļas (piemēram, tilti un to sekcijas, slūžu vārti, torņi, režģu konstrukcijas, jumti, jumta konstrukcijas, durvis un logi un to rāmji, durvju sliekšņi, slēģi, balustrādes, balsti un kolonnas) no dzelzs vai tērauda; dzelzs vai tērauda plāksnes, stieņi, leņķi, profili, fasonprofili, caurules un tamlīdzīgi izstrādājumi, kas sagatavoti izmantošanai konstrukcijās

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr nedrīkst izmantot pozīcijā 7301 klasificētos metinātos leņķus, fasonprofilus un speciālos profilus

ex 7315

Pretslīdes ķēdes

Ražošana, kurā visu izmantoto pozīcijā 7315  klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 74. nodaļa

Varš un tā izstrādājumi; izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

7403

Rafinēts varš un vara sakausējumi, neapstrādāti

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem

ex 76. nodaļa

Alumīnijs un tā izstrādājumi, izņemot: izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

7601

Neapstrādāts alumīnijs

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem

7607

Alumīnija folija (spiesta vai nespiesta, uz papīra, kartona, plastmasas vai tamlīdzīgu materiālu pamatnes vai bez pamatnes), ar biezumu (neskaitot jebkuru pamatni) ne vairāk kā 0,2 mm

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša ražojuma pozīciju un pozīciju 7606

ex 78. nodaļa

Svins un tā izstrādājumi; izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

7801

Neapstrādāts svins:

| – | rafinēts svins |
| --- | --- |

–

rafinēts svins

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem

| – | citādi |
| --- | --- |

–

citādi

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr nedrīkst izmantot pozīcijā 7802 klasificētos atkritumus un lūžņus

80. nodaļa

Alva un tās izstrādājumi

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

ex 82. nodaļa

Parasto metālu instrumenti, darbarīki, griešanas rīki, karotes un dakšiņas; to daļas no parastajiem metāliem; izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

8206

Divu vai vairāku nosaukumu darbarīku, kas iekļauti pozīcijās 8202 līdz 8205 , komplekti, iepakoti pārdošanai mazumtirdzniecībā

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot materiālus pozīcijās 8202 līdz 8205 . Tomēr ir pieļaujama pozīcijā 8202 līdz 8205 minēto darbarīku pievienošana komplektam, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 15 % no komplekta ražotāja cenas

8211

Naži ar zāģveida vai citādiem griezējasmeņiem (arī koku potējamie naži), izņemot nažus, kas minēti pozīcijā 8208 , un to asmeņi

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr pieļaujama no parastā metāla izgatavotu nažu asmeņu un spalu izmantošana

8214

Citādi griezējizstrādājumi (piemēram, matu griešanas mašīnas, lieli miesnieku naži vai virtuves naži gaļas griešanai, kapājamie naži, papīrnaži); manikīra un pedikīra komplekti un instrumenti (ieskaitot nagu vīles)

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot rokturus no parastajiem metāliem

8215

Karotes, dakšiņas, pavārnīcas, putu karotes, toršu lāpstiņas, zivju naži, sviesta naži, cukura standziņas un tamlīdzīgi virtuves un galda piederumi

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot rokturus no parastajiem metāliem

ex 83. nodaļa

Dažādi parasto metālu izstrādājumi; izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 8302

Citādas pierīces, stiprinājumi un tamlīdzīgi izstrādājumi izmantošanai ēkās un automātiskie durvju aizvērēji

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot citus pozīcijā 8302 klasificētos materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 20 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 8306

Parastā metāla statuetes un citi dekoratīvi izstrādājumi

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot citus pozīcijā 8306 klasificētos materiālus, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 30 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 84. nodaļa

Kodolreaktori, katli, mehānismi un mehāniskas ierīces; to detaļas, izņemot: izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

8401

Kodolreaktori; neapstaroti degvielas elementi (kasetes) kodolreaktoriem; iekārtas un aparāti izotopu separācijai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

8407

Dzirksteļaizdedzes iekšdedzes motori ar divpusējiem vai rotējošiem virzuļiem

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

8408

Kompresijaizdedzes iekšdedzes virzuļdzinēji (dīzeļi un pusdīzeļi)

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

8427

Autokrāvēji ar dakšu; citi kravas transportētāji ar celšanas vai takelāžas ierīcēm

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

8482

Lodīšu vai rullīšu gultņi

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 85. nodaļa

Elektroierīces un elektroiekārtas un to detaļas; skaņu ierakstīšanas un atskaņošanas aparatūra, televīzijas attēla un skaņas ierakstīšanas un reproducēšanas aparatūra un šādu izstrādājumu detaļas un piederumi; izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

8501 , 8502

Elektromotori un elektroģeneratori; elektroģeneratoru iekārtas un rotējošie pārveidotāji

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša ražojuma pozīciju un pozīciju 8503

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

8513

Pārnēsājamas elektriskās lampas, kas darbojas ar autonomu enerģijas avotu (sausajām baterijām, akumulatoriem, magneto), izņemot pozīcijā 8512 minētās apgaismes ierīces

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

8519

Skaņu ierakstīšanas vai atskaņošanas aparāti

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša ražojuma pozīciju un pozīciju 8522

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

8521

Videoieraksta vai video reproducēšanas aparatūra, ar skaņotāju vai bez tā

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša ražojuma pozīciju un pozīciju 8522

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

8523

Gatavi neierakstīti datu nesēji skaņas vai citu parādību ierakstīšanai, izņemot 37. nodaļā minētos izstrādājumus

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

8525

Radiofonijas vai televīzijas raidaparatūra, kas ietver vai neietver uztveršanas, skaņas ierakstīšanas vai atskaņošanas aparatūru; televīzijas kameras, digitālās fotokameras un videokameras

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša ražojuma pozīciju un pozīciju 8529

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

8526

Radiolokācijas, radionavigācijas aparatūra un tālvadības radioaparatūra

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša ražojuma pozīciju un pozīciju 8529

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

8527

Radiofonijas, radiotelefona vai radiotelegrāfa sakaru uztvērējaparatūra, kas atrodas vai neatrodas vienā korpusā ar skaņas ierakstīšanas vai atskaņošanas aparatūru vai pulksteni

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša ražojuma pozīciju un pozīciju 8529

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

8528

Monitori un projektori, izņemot televīzijas uztvērējaparatūru; televīzijas uztvērējaparatūra, arī apvienota ar radiouztvērēju vai skaņas, vai video ierakstīšanas vai reproducēšanas aparatūru

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša ražojuma pozīciju un pozīciju 8529

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

8535 līdz 8537

Elektroaparatūra strāvas ieslēgšanai, pārtraukšanai, izslēgšanai un aizsardzībai vai pieslēgšanai elektriskajām ķēdēm; savienotāji optiskajām šķiedrām, optisko šķiedru kūļiem vai optiskajiem kabeļiem; elektriskai kontrolei vai elektrības sadalei paredzētas pultis, paneļi, konsoles, stendi, korpusi un citas pamatnes

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša ražojuma pozīciju un pozīciju 8538

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

8540 11 un 8540 12

Elektronstaru lampas televīzijas pārraidei, ieskaitot videomonitoru katodstaru lampas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 8542 31 , līdz ex 8542 33 un ex 8542 39

Monolītas integrālās shēmas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma ražotāja cenas

vai

Difūzija, kurā integrālās shēmas tiek veidotas uz pusvadītaju substrāta, selektīvi ievadot piemērotu dopantu, samontētas vai nesamontētas un/vai testētas vai netestētas valstī, kas nav Puse

8544

Izolēti vadi (ieskaitot emaljētus vai anodētus), kabeļi (ieskaitot koaksiālos kabeļus) un citi izolēti elektrības vadītāji ar vai bez savienotājiem; optiskās šķiedras kabeļi, kas izgatavoti no atsevišķām šķiedrām aizsargapvalkos, samontēti vai nesamontēti ar elektrības vadītājiem, vai ar kabeļuzmavām vai bez tām

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

8545

Ogles elektrodi, ogles sukas, loka lampas ogle, ogle baterijām un citādi elektrotehnikā lietojamie izstrādājumi no grafīta vai citiem oglekļa veidiem, ar metālu vai bez tā

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

8546

Elektroizolatori no jebkura materiāla

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

8547

Vienīgi no izolācijas materiāla izgatavoti elektrisko mašīnu, ierīču un iekārtu izolācijas piederumi, neskaitot montāžai paredzētās metāla daļas (piemēram, vītņotas ligzdas), izņemot izolatorus, kas iekļauti pozīcijā 8546 ; ar izolācijas materiālu apvilkta parastā metāla elektroizolācijas caurules un to savienotājelementi

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

8548

Galvanisko elementu, galvanisko bateriju un elektrisko akumulatoru atkritumi un lūžņi; izlietoti galvaniskie elementi, izlietotas galvaniskās baterijas un izlietoti elektriskie akumulatori; mašīnu un iekārtu elektriskās daļas, kas citur šajā nodaļā nav minētas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

86. nodaļa

Dzelzceļa vai tramvaju lokomotīves, ritošais sastāvs un to daļas; dzelzceļa vai tramvaju ceļa aprīkojums un tā daļas; visu veidu mehāniskās (ietverot elektromehāniskās) satiksmes signalizācijas iekārtas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 87. nodaļa

Transportlīdzekļi, izņemot dzelzceļa vai tramvaju ritošo sastāvu, un to daļas un piederumi; izņemot:

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

8711

Motocikli (ieskaitot mopēdus) un motovelosipēdi, arī ar blakusvāģi; blakusvāģi

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 90. nodaļa

Optiskās ierīces un aparatūra, foto un kino ierīces un aparatūra, mērierīces un kontrolierīces un aparatūra, precīzijas instrumenti un iekārtas, medicīnas un ķirurģiski instrumenti un aparatūra; to daļas un piederumi, izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

9002

Lēcas, prizmas, spoguļi un citi optiskie elementi no jebkura materiāla, iestiprināti, ja tie ir instrumentu vai ierīču daļas vai piederumi, izņemot tamlīdzīgus elementus no optiski neapstrādāta stikla

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

9033

90. nodaļā minēto mašīnu, ierīču, instrumentu vai aparatūras daļas un piederumi, kas citur šajā nodaļā nav minēti vai ietverti

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

91. nodaļa

Pulksteņi un to detaļas

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

94. nodaļa

Mēbeles; gultas piederumi, matrači, matraču pamati, polsterējumi un tamlīdzīgi pildīti mājas aprīkojuma izstrādājumi; lampas un apgaismes piederumi, kas citur nav minēti un iekļauti; izgaismotas izkārtnes, tablo un tamlīdzīgi izstrādājumi; saliekamās būvkonstrukcijas

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 95. nodaļa

Rotaļlietas, spēles un sporta piederumi; to daļas un piederumi, izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

ex 9506

Golfa nūjas un to daļas

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot rupji apstrādātas sagataves golfa nūju galviņu izgatavošanai

ex 96. nodaļa

Dažādi izstrādājumi; izņemot:

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem

vai

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

9601 un 9602

Apstrādāts ziloņkauls, kauls, bruņurupuča bruņas, ragi, briežu ragi, koraļļi, perlamutrs un citādi dzīvnieku izcelsmes materiāli griešanai un izstrādājumi no šiem materiāliem (ieskaitot veidnēs darinātus izstrādājumus).

Apstrādāti augu vai minerālu materiāli griešanai un izstrādājumi no šiem materiāliem; veidnētie vai grieztie izstrādājumi no vaska, stearīna, dabiskajiem sveķiem vai dabiskā kaučuka, veidošanas pastām un citādi veidnētie vai grieztie izstrādājumi, kas citur nav minēti un iekļauti; apstrādāts želatīns, nesacietējis (izņemot želatīnu, kas minēts pozīcijā 3503 ) un izstrādājumi no nesacietējuša želatīna

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem

9603

Slotas, sukas (tostarp sukas, kas ir mehānismu, ierīču vai transportlīdzekļu daļas), ar roku darbināmi mehāniskie bezmotora grīdas tīrītāji, beržamās sukas, spalvu slotas un putekļu slotiņas; zari un saišķi, kas sagatavoti slotu vai suku izgatavošanai; krāsotāju spilventiņi un veltnīši; gumijas skrāpji (izņemot rullīšu veida skrāpjus)

Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

9605

Ceļojuma komplekti, ko izmanto personiskai higiēnai, šūšanai, drēbju vai apavu tīrīšanai

Katram priekšmetam no komplekta jāatbilst noteikumiem, kas uz to attiektos, ja tas nebūtu ietverts komplektā. Tomēr pieļaujama arī nenoteiktas izcelsmes ražojumu iekļaušana, ja to kopējā vērtība nepārsniedz 15 % no ražojuma ražotāja cenas

9606

Pogas, spiedpogas, spraudpogas, pogu veidnes un citas šo izstrādājumu daļas; pogu sagataves

Ražošana:

| — | no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem, |
| --- | --- |

—

no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem,

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

9608

Lodīšu pildspalvas; rakstāmie un marķieri ar filca vai cita poraina materiāla smaili; pildspalvas un tamlīdzīgi rakstāmpiederumi; kopēšanas spalvas; pildzīmuļi ar spiežot vai skrūvējot izbīdāmu serdi; spalvaskāti, zīmuļturi un tamlīdzīgas preces; to detaļas (arī uzgaļi un piespraudes), izņemot tās, kas iekļautas pozīcijā 9609

Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem. Tomēr var izmantot rakstāmspalvas vai to smailos galus, kas ir paša ražojuma pozīcijā

9612

Rakstāmmašīnu lentes vai tamlīdzīgas lentes, kas piesūcinātas ar tinti vai citādi apstrādātas un paredzētas nospiedumu iegūšanai, spolēs, kasetēs vai bez tām; zīmogspilveni, ar tinti piesūcināti vai nepiesūcināti, kārbiņās vai bez tām

Ražošana:

| — | no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem, |
| --- | --- |

—

no jebkurā pozīcijā, izņemot paša ražojuma pozīciju, klasificētiem materiāliem,

| — | kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas |
| --- | --- |

—

kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 70 % no ražojuma ražotāja cenas

9613 20

Ar gāzi darbināmas, atkārtoti uzpildāmas kabatas šķiltavas

Ražošana, kurā izmantoto pozīcijas 9613 materiālu kopējā vērtība nepārsniedz 30 % no ražojuma ražotāja cenas

9614

Pīpes (ieskaitot pīpju galviņas), cigāru vai cigarešu iemuši, un to daļas

Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem

---

(1)  ES un Jordānijas Asociācijas padomes Lēmums Nr. 1/2006 (2006. gada 15. jūnijs), ar ko groza Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 3. protokolu par “noteiktas izcelsmes izstrādājumu” jēdziena definīciju un administratīvās sadarbības metodēm (OV L 209, 31.7.2006., 30. lpp.).

1

(2)  Īpašos nosacījumus attiecībā uz “specifiskiem procesiem” skatīt 7.1. un 7.3. ievadpiezīmē.

2

(3)  Īpašos nosacījumus attiecībā uz “specifiskiem procesiem” skatīt 7.2. ievadpiezīmē.

3

(4)  Par “grupu” uzskata pozīcijas daļu, kas atdalīta no pārējā teksta ar semikolu.

4

(5)  Ja ražojumi sastāv no materiāliem, kuri klasificēti gan pozīcijā 3901 līdz 3906, gan pozīcijā 3907 līdz 3911, tad šis ierobežojums attiecas tikai uz to materiālu grupu, kas ražojumā svara ziņā ir dominējošā.

5

(6)  Par ļoti caurspīdīgām uzskatāmas šādas folijas: folijas, kuru optiskais blāvums – to mērot saskaņā ar ASTM-D 1003-16 un ar Gardnera nefelometru (t.i., blāvuma koeficients) – ir mazāks nekā 2 %.

6

(7)  Īpašos nosacījumus attiecībā uz ražojumiem, kas izgatavoti no vairākiem tekstilmateriāliem, skatīt 5. ievadpiezīmē.

7

(8)  Skatīt 6. ievadpiezīmi.

8

(9)  Attiecībā uz neelastīgiem un negumijotiem trikotāžas izstrādājumiem, kas iegūti sašujot vai savienojot trikotāžas drānas gabalus (piegrieztus vai adītus pēc formas), skatīt 6. ievadpiezīmi.

9

(10)  
  SEMII – Semiconductor Equipment and Materials Institute Incorporated

10

SEMII – Semiconductor Equipment and Materials Institute Incorporated

---

| 2.8.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 208/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 208/42

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1316

(2016. gada 26. jūlijs),

ar kuru groza Lēmumu 2009/908/ES, ar ko paredz pasākumus, lai īstenotu Eiropadomes lēmumu par Padomes prezidentūru un par Padomes darba sagatavošanas struktūru vadību

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropadomes Lēmumu 2009/881/ES (2009. gada 1. decembris) par Padomes prezidentūru (1) un jo īpaši tā 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu 2009/908/ES (2) Padome noteica secību, kādā Eiropas Savienības dalībvalstis īsteno Padomes prezidentvalsts funkcijas no 2007. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 30. jūnijam, un tajā ir izklāstīts minētās prezidentūras secības iedalījums trīs dalībvalstu grupās. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu 2009/908/ES (2) Padome noteica secību, kādā Eiropas Savienības dalībvalstis īsteno Padomes prezidentvalsts funkcijas no 2007. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 30. jūnijam, un tajā ir izklāstīts minētās prezidentūras secības iedalījums trīs dalībvalstu grupās.

| (2) | Eiropas Savienība tika paplašināta 2013. gada 1. jūlijā, lai iekļautu Horvātiju kā jaunu dalībvalsti. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Savienība tika paplašināta 2013. gada 1. jūlijā, lai iekļautu Horvātiju kā jaunu dalībvalsti.

| (3) | Viena dalībvalsts ir publiski paudusi, ka tā izstāsies no Savienības, lai gan paziņojums no tās valdības saskaņā ar LES 50. pantu vēl nav saņemts. Padomes prezidentūru secība būtu jāgroza, lai ņemtu vērā šo apstākli, neskarot minētās dalībvalsts tiesības un pienākumus. |
| --- | --- |

(3)

Viena dalībvalsts ir publiski paudusi, ka tā izstāsies no Savienības, lai gan paziņojums no tās valdības saskaņā ar LES 50. pantu vēl nav saņemts. Padomes prezidentūru secība būtu jāgroza, lai ņemtu vērā šo apstākli, neskarot minētās dalībvalsts tiesības un pienākumus.

| (4) | Padomei būtu jānosaka secība, kādā tuvākajā nākotnē tiks īstenotas Padomes prezidentvalsts funkcijas. Minētā secība būtu jānosaka atbilstīgi kritērijiem, kas izklāstīti Līgumos un Eiropadomes Lēmumā 2009/881/ES. Lēmums 2009/908/ES būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(4)

Padomei būtu jānosaka secība, kādā tuvākajā nākotnē tiks īstenotas Padomes prezidentvalsts funkcijas. Minētā secība būtu jānosaka atbilstīgi kritērijiem, kas izklāstīti Līgumos un Eiropadomes Lēmumā 2009/881/ES. Lēmums 2009/908/ES būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Padomes Lēmumu 2009/908/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko paredz pasākumus, lai īstenotu Eiropadomes lēmumu par Padomes prezidentūru un par Padomes darba sagatavošanas struktūru vadību, groza šādi:

| 1) | lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:

  “1. pants
  Šā lēmuma I pielikumā ir izklāstīta secība, kādā dalībvalstis īsteno Padomes prezidentvalsts funkcijas no 2017. gada 1. jūlija līdz 2030. gada 31. decembrim, kā arī šīs prezidentūras secības iedalījums trīs dalībvalstu grupās.”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Šā lēmuma I pielikumā ir izklāstīta secība, kādā dalībvalstis īsteno Padomes prezidentvalsts funkcijas no 2017. gada 1. jūlija līdz 2030. gada 31. decembrim, kā arī šīs prezidentūras secības iedalījums trīs dalībvalstu grupās.”;

| 2) | lēmuma 3. pantu aizstāj ar šādu:

  “3. pants
  Pirms 2029. gada 31. decembra Padome pieņem lēmumu par secību, kādā dalībvalstis īstenos Padomes prezidentvalsts funkcijas no 2031. gada 1. janvāra.”; |
| --- | --- |

2)

lēmuma 3. pantu aizstāj ar šādu:

“3. pants

Pirms 2029. gada 31. decembra Padome pieņem lēmumu par secību, kādā dalībvalstis īstenos Padomes prezidentvalsts funkcijas no 2031. gada 1. janvāra.”;

| 3) | Padomes Lēmuma 2009/908/ES I pielikuma tekstu aizstāj ar šā lēmuma pielikumā izklāstīto tekstu. |
| --- | --- |

3)

Padomes Lēmuma 2009/908/ES I pielikuma tekstu aizstāj ar šā lēmuma pielikumā izklāstīto tekstu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no 2017. gada 1. jūlija.

To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2016. gada 26. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. LAJČÁK

---

(1)  
  OV L 315, 2.12.2009., 50. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 2009/908/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko paredz pasākumus, lai īstenotu Eiropadomes lēmumu par Padomes prezidentūru un par Padomes darba sagatavošanas struktūru vadību (OV L 322, 9.12.2009., 28. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

Padomes prezidentvalstu tabulas projekts
   (*1)

| Nīderlande (*2) | janvāris–jūnijs | 2016 |
| --- | --- | --- |
| Slovākija (*2) | jūlijs–decembris | 2016 |
| Malta (*2) | janvāris–jūnijs | 2017 |
| Igaunija | jūlijs–decembris | 2017 |
| Bulgārija | janvāris–jūnijs | 2018 |
| Austrija | jūlijs–decembris | 2018 |
| Rumānija | janvāris–jūnijs | 2019 |
| Somija | jūlijs–decembris | 2019 |
| Horvātija | janvāris–jūnijs | 2020 |
| Vācija | jūlijs–decembris | 2020 |
| Portugāle | janvāris–jūnijs | 2021 |
| Slovēnija | jūlijs–decembris | 2021 |
| Francija | janvāris–jūnijs | 2022 |
| Čehijas Republika | jūlijs–decembris | 2022 |
| Zviedrija | janvāris–jūnijs | 2023 |
| Spānija | jūlijs–decembris | 2023 |
| Beļģija | janvāris–jūnijs | 2024 |
| Ungārija | jūlijs–decembris | 2024 |
| Polija | janvāris–jūnijs | 2025 |
| Dānija | jūlijs–decembris | 2025 |
| Kipra | janvāris–jūnijs | 2026 |
| Īrija | jūlijs–decembris | 2026 |
| Lietuva | janvāris–jūnijs | 2027 |
| Grieķija | jūlijs–decembris | 2027 |
| Itālija | janvāris–jūnijs | 2028 |
| Latvija | jūlijs–decembris | 2028 |
| Luksemburga | janvāris–jūnijs | 2029 |
| Nīderlande | jūlijs–decembris | 2029 |
| Slovākija | janvāris–jūnijs | 2030 |
| Malta | jūlijs–decembris | 2030 |

Nīderlande (*2)

janvāris–jūnijs

2016

Slovākija (*2)

jūlijs–decembris

2016

Malta (*2)

janvāris–jūnijs

2017

Igaunija

jūlijs–decembris

2017

Bulgārija

janvāris–jūnijs

2018

Austrija

jūlijs–decembris

2018

Rumānija

janvāris–jūnijs

2019

Somija

jūlijs–decembris

2019

Horvātija

janvāris–jūnijs

2020

Vācija

jūlijs–decembris

2020

Portugāle

janvāris–jūnijs

2021

Slovēnija

jūlijs–decembris

2021

Francija

janvāris–jūnijs

2022

Čehijas Republika

jūlijs–decembris

2022

Zviedrija

janvāris–jūnijs

2023

Spānija

jūlijs–decembris

2023

Beļģija

janvāris–jūnijs

2024

Ungārija

jūlijs–decembris

2024

Polija

janvāris–jūnijs

2025

Dānija

jūlijs–decembris

2025

Kipra

janvāris–jūnijs

2026

Īrija

jūlijs–decembris

2026

Lietuva

janvāris–jūnijs

2027

Grieķija

jūlijs–decembris

2027

Itālija

janvāris–jūnijs

2028

Latvija

jūlijs–decembris

2028

Luksemburga

janvāris–jūnijs

2029

Nīderlande

jūlijs–decembris

2029

Slovākija

janvāris–jūnijs

2030

Malta

jūlijs–decembris

2030

---

(*1)  Neskarot Apvienotās Karalistes kā dalībvalsts tiesības un pienākumus.

*1

(*2)  Pašreizējā prezidentvalstu trijotne šajā pielikumā ir iekļauta informācijas nolūkam.”

*2

---

| 2.8.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 208/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 208/45

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1317

(2016. gada 28. jūlijs),

ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Beļģijas Karaliste

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,

ņemot vērā Beļģijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

| (2) | Pēc tam, kad beidzies termiņš pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīts Hicham IMANE kungs (Député wallon), ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc tam, kad beidzies termiņš pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīts Hicham IMANE kungs (Député wallon), ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekli tiek iecelts:

| — | Hicham IMANE kungs, Conseiller communal de la Ville de Charleroi (amata maiņa). |
| --- | --- |

—

Hicham IMANE kungs, Conseiller communal de la Ville de Charleroi (amata maiņa).

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2016. gada 28. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. LAJČÁK

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

3

---

IETEIKUMI

| 2.8.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 208/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 208/46

---

KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2016/1318

(2016. gada 29. jūlijs)

par gandrīz nulles enerģijas ēku veicināšanas vadlīnijām un par paraugpraksi, kā nodrošināt, ka no 2020. gada visas jaunās ēkas ir gandrīz nulles enerģijas ēkas

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

tā kā:

| (1) | Ēkas ir viens no ES energoefektivitātes politikas būtiskiem aspektiem, jo to enerģijas patēriņš veido gandrīz 40 % (1) no visa enerģijas galapatēriņa. |
| --- | --- |

(1)

Ēkas ir viens no ES energoefektivitātes politikas būtiskiem aspektiem, jo to enerģijas patēriņš veido gandrīz 40 % (1) no visa enerģijas galapatēriņa.

| (2) | Tas, cik liela nozīme energoefektivitātes uzlabošanas jomā ir būvniecības sektoram, uzsvērts Eiropas Komisijas paziņojumā “Energoefektivitāte un tās ieguldījums enerģētiskajā drošībā un klimata un enerģētikas politikas satvarā 2030. gadam” (2) un paziņojumā “Pamatstratēģija spēcīgai Enerģētikas savienībai ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku” (3). |
| --- | --- |

(2)

Tas, cik liela nozīme energoefektivitātes uzlabošanas jomā ir būvniecības sektoram, uzsvērts Eiropas Komisijas paziņojumā “Energoefektivitāte un tās ieguldījums enerģētiskajā drošībā un klimata un enerģētikas politikas satvarā 2030. gadam” (2) un paziņojumā “Pamatstratēģija spēcīgai Enerģētikas savienībai ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku” (3).

| (3) | Izveidojot Enerģētikas savienību, par galveno prioritāti izvirzīta esošo enerģētikas jomas tiesību aktu pilnīga īstenošana un izpilde. |
| --- | --- |

(3)

Izveidojot Enerģētikas savienību, par galveno prioritāti izvirzīta esošo enerģētikas jomas tiesību aktu pilnīga īstenošana un izpilde.

| (4) | Direktīva par ēku energoefektivitāti ir galvenais juridiskais instruments, kas veltīts ēku energoefektivitātei 2020. gadam izvirzīto energoefektivitātes mērķrādītāju kontekstā. |
| --- | --- |

(4)

Direktīva par ēku energoefektivitāti ir galvenais juridiskais instruments, kas veltīts ēku energoefektivitātei 2020. gadam izvirzīto energoefektivitātes mērķrādītāju kontekstā.

| (5) | Direktīvas 9. pantā ir noteikts, ka līdz ar 2020. gada beigām visām jaunajām ēkām jābūt vai nu gandrīz nulles enerģijas ēkām, vai ēkām ar ļoti mazu energopieprasījumu. Savukārt nullei tuvais vai ļoti mazais energopatēriņš ir ļoti lielā mērā jāapmierina ar atjaunojamo energoresursu enerģiju. |
| --- | --- |

(5)

Direktīvas 9. pantā ir noteikts, ka līdz ar 2020. gada beigām visām jaunajām ēkām jābūt vai nu gandrīz nulles enerģijas ēkām, vai ēkām ar ļoti mazu energopieprasījumu. Savukārt nullei tuvais vai ļoti mazais energopatēriņš ir ļoti lielā mērā jāapmierina ar atjaunojamo energoresursu enerģiju.

| (6) | Ar valstu tiesību aktiem, ar kuriem transponē 9. panta 1. punkta prasības, ir jānodrošina, ka ar 2020. gada 31. decembri visas jaunās ēkas ir gandrīz nulles enerģijas ēkas. Tāds pats gandrīz nulles enerģijas mērķrādītājs attiecināts arī uz jaunām ēkām, kurās atrodas publiskās iestādes un kuras tām pieder, taču ar īsāku termiņu – 2018. gada 31. decembri. Tas ekonomikas dalībniekiem dotu skaidrību par valsts tiesisko regulējumu attiecībā uz energoefektivitātes prasībām, kas jaunām ēkām izvirzītas no 2020. gada beigām. |
| --- | --- |

(6)

Ar valstu tiesību aktiem, ar kuriem transponē 9. panta 1. punkta prasības, ir jānodrošina, ka ar 2020. gada 31. decembri visas jaunās ēkas ir gandrīz nulles enerģijas ēkas. Tāds pats gandrīz nulles enerģijas mērķrādītājs attiecināts arī uz jaunām ēkām, kurās atrodas publiskās iestādes un kuras tām pieder, taču ar īsāku termiņu – 2018. gada 31. decembri. Tas ekonomikas dalībniekiem dotu skaidrību par valsts tiesisko regulējumu attiecībā uz energoefektivitātes prasībām, kas jaunām ēkām izvirzītas no 2020. gada beigām.

| (7) | Direktīvā ne tikai noteiktas prasības jaunām ēkām, bet arī izvirzīta prasība dalībvalstīm ieviest atbalsta politiku, ar ko stimulē esošā ēku fonda pārveidi par gandrīz nulles enerģijas ēkām. |
| --- | --- |

(7)

Direktīvā ne tikai noteiktas prasības jaunām ēkām, bet arī izvirzīta prasība dalībvalstīm ieviest atbalsta politiku, ar ko stimulē esošā ēku fonda pārveidi par gandrīz nulles enerģijas ēkām.

| (8) | Komisija ir Eiropas Parlamentam un Padomei sniegusi ziņojumu “Dalībvalstu panākumi virzībā uz gandrīz nulles enerģijas ēkām” (4). Dalībvalstis, pildīdamas tām uzdotos pienākumus ziņot par šo jautājumu, ir apkopojušas vēl citu informāciju. |
| --- | --- |

(8)

Komisija ir Eiropas Parlamentam un Padomei sniegusi ziņojumu “Dalībvalstu panākumi virzībā uz gandrīz nulles enerģijas ēkām” (4). Dalībvalstis, pildīdamas tām uzdotos pienākumus ziņot par šo jautājumu, ir apkopojušas vēl citu informāciju.

| (9) | Dalībvalstu progress ir pamazām uzlabojies, taču temps būtu jāpaātrina. Lai gan ir vairojušies nacionālā līmeņa pasākumi, kuru mērķis ir atbalstīt gandrīz nulles enerģijas ēku skaita pieaugumu, dalībvalstīm vajadzētu pastiprināt pūliņus, lai nodrošinātu, ka direktīvā noteiktajos termiņos visas jaunās ēkas ir gandrīz nulles enerģijas ēkas. |
| --- | --- |

(9)

Dalībvalstu progress ir pamazām uzlabojies, taču temps būtu jāpaātrina. Lai gan ir vairojušies nacionālā līmeņa pasākumi, kuru mērķis ir atbalstīt gandrīz nulles enerģijas ēku skaita pieaugumu, dalībvalstīm vajadzētu pastiprināt pūliņus, lai nodrošinātu, ka direktīvā noteiktajos termiņos visas jaunās ēkas ir gandrīz nulles enerģijas ēkas.

| (10) | Direktīva par ēku energoefektivitāti pašlaik tiek izvērtēta. “Gandrīz nulles enerģijas ēku” principi ir viens no pašlaik spēkā esošās direktīvas stūrakmeņiem, un jau no 2020. gada šīs normas būs attiecinātas uz jaunajām ēkām. Direktīvas izvērtēšanā noskaidros, vai ir vajadzīgi kādi papildu pasākumi periodam līdz 2030. gadam. Jaunu rīcībpolitiku un pieeju izstrādei vajadzētu balstīties uz stipriem pamatiem. Ir ļoti svarīgi panākt, ka prasības par gandrīz nulles enerģijas ēkām līdz 2020. gadam ir pilnībā īstenotas. |
| --- | --- |

(10)

Direktīva par ēku energoefektivitāti pašlaik tiek izvērtēta. “Gandrīz nulles enerģijas ēku” principi ir viens no pašlaik spēkā esošās direktīvas stūrakmeņiem, un jau no 2020. gada šīs normas būs attiecinātas uz jaunajām ēkām. Direktīvas izvērtēšanā noskaidros, vai ir vajadzīgi kādi papildu pasākumi periodam līdz 2030. gadam. Jaunu rīcībpolitiku un pieeju izstrādei vajadzētu balstīties uz stipriem pamatiem. Ir ļoti svarīgi panākt, ka prasības par gandrīz nulles enerģijas ēkām līdz 2020. gadam ir pilnībā īstenotas.

| (11) | Tāpat arī direktīvas 9. panta 4. punktā ir noteikts, ka Komisija var izdot dalībvalstīm ieteikumu par gandrīz nulles enerģijas ēkām, |
| --- | --- |

(11)

Tāpat arī direktīvas 9. panta 4. punktā ir noteikts, ka Komisija var izdot dalībvalstīm ieteikumu par gandrīz nulles enerģijas ēkām,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

| 1. | Dalībvalstīm vajadzētu ievērot šā ieteikuma pielikumā izklāstītās vadlīnijas. Šo vadlīniju ievērošana palīdzēs nodrošināt, ka līdz ar 2020. gada 31. decembri visas jaunās ēkas ir gandrīz nulles enerģijas ēkas, un palīdzēs dalībvalstīm izstrādāt valsts plānus, kā palielināt gandrīz nulles enerģijas ēku skaitu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ieteikumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

2.

Briselē, 2016. gada 29. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  Sk. izdevumu “Energy, transport and environment indicators”, 2012., Eiropas Komisija. Šajā aplēsē kopā skaitīts mājsaimniecību un pakalpojumu sektora enerģijas galapatēriņš. Te ietilpst, piemēram, ierīču elektroenerģijas patēriņš, bet neietilpst rūpniecisko ēku energopatēriņš.

1

(2)  COM(2014) 255 final.

2

(3)  Enerģētikas savienības pakete, COM(2015) 80 final.

3

(4)  COM(2013) 483 galīgā redakcija/2.

4

---

PIELIKUMS

1.   IEVADS

Pateicoties energoefektivitātes prasību noteikšanai nacionālajos būvnormatīvos, jaunbūvētas ēkas tagad patērē uz pusi mazāk enerģijas nekā tipiskas pagājušā gadsimta 80. gados celtas ēkas.

Ēku energoefektivitātes direktīva (“ĒED” jeb “direktīva”) paredz, ka dalībvalstīm ir jānosaka minimālās energoefektivitātes prasības jaunām ēkām un kapitāli renovētām ēkām. Līdztekus šīm minimālajām prasībām ĒED ir noteikta nepārprotama prasība, ka līdz desmitgades beigām visām jaunajām ēkām jābūt ar ļoti mazu vai gandrīz nulles enerģijas patēriņu un jākvalificējas kā “gandrīz nulles enerģijas ēkām” (GNEĒ). Tomēr pašreizējā ēku fonda ēkas ir vecas un neefektīvas, un to renovācija norit lēni. Saskaņā ar ĒED esošo ēku fonds ir pakāpeniski jāpārveido un jātuvina līdzīgiem standartiem.

Pašlaik spēkā esošo enerģētikas jomas tiesību aktu pilnīga īstenošana un izpilde ir Enerģētikas savienības pirmā prioritāte (1). Pašreizējais tiesiskais regulējums paredz divas izšķirīgi svarīgas prasības: līdz 2020. gada 31. decembrim nodrošināt, ka visas jaunās ēkas ir gandrīz nulles enerģijas ēkas (attiecībā uz publiskām ēkām tas jāpanāk divus gadus agrāk), un atbalstīt esošā ēku fonda pārveidi, tuvinoties GNEĒ standartiem.

2.   KONTEKSTS: ĒED NOTEIKUMI PAR GNEĒ

2.1.   GNEĒ koncepcija

Saskaņā ar ĒED 2. panta 2. punktu “gandrīz nulles enerģijas ēka” ir ēka ar ļoti augstu energoefektivitāti, kā noteikts saskaņā ar I pielikumu. Gandrīz nulles vai ļoti maza daudzuma vajadzīgo enerģiju būtu ļoti lielā mērā jāsedz no atjaunojamajiem enerģijas avotiem, tostarp uz vietas vai netālu ražotu enerģiju no atjaunojamajiem avotiem.

Definīcijas pirmā daļa nozīmē, ka tieši energoefektivitāte ir parametrs, pēc kura ēku var definēt kā “GNEĒ”. Energoefektivitātei jābūt ļoti augstai, un tā nosakāma saskaņā ar ĒED I pielikumu. Otrā definīcijas puse ir norāde, kā šo ļoti augsto energoefektivitāti sasniegt, proti, jau tā mazais enerģijas pieprasījums lielākoties jāapmierina ar atjaunojamo energoresursu enerģiju.

GNEĒ koncepcija atspoguļo faktu, ka atjaunojamo energoresursu enerģijai un energoefektivitātei veltītie pasākumi cits citu savstarpēji papildina. Ja atjaunojamo energoresursu enerģiju ražo uz vietas ēkā, tad samazinās piegādātās enerģijas neto apjoms. Daudzos gadījumos ar uz vietas saražoto atjaunojamo energoresursu enerģiju nepietiek, lai enerģijas pieprasījumu tuvinātu nullei – ir vai nu jāīsteno vēl citi energoefektivitātes pasākumi, vai ievērojami jāsamazina no ārienes piegādātās atjaunojamo energoresursu enerģijas primārās enerģijas faktors. Tas nozīmē, ka augstāku un stingrāku prasību izvirzīšana augstefektīvām GNEĒ sekmēs arī atjaunojamo energoresursu izmantošanu pašās ēkās un novedīs pie ārējo energonesēju primārās enerģijas faktora korekcijām, ņemot vērā šo energonesēju atjaunojamo energoresursu enerģijas saturu.

Lai gan ĒED ir noteikta vispārīga GNEĒ definīcija, par tās sīku piemērošanu praksē (piem. kas tieši ir
  “ļoti augsta energoefektivitāte” un kāds būtu ieteicamais “no atjaunojamiem avotiem ražotas enerģijas” nozīmīgais īpatsvars) ir atbildīgas dalībvalstis, kad tās direktīvas 9. pantu transponē savā tiesību sistēmā.

2.1.1.   Kas ir “gandrīz nulles enerģijas” ēkas energoefektivitāte?

Energoefektivitāte ir definēta (2) kā “... enerģijas daudzums, kas ir vajadzīgs, lai apmierinātu energopieprasījumu saistībā ar ēkas tipisku izmantojumu, kurā inter alia ietilpst enerģija, kas izmantota apkurei, dzesēšanai, ventilācijai, karstajam ūdenim un apgaismojumam”. Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 244/2012 (3) un tai pievienotās vadlīnijas (4) sniedz lietderīgas norādes par to, kā aprēķināt ēkas energoefektivitāti (5).

Saskaņā ar regulas I pielikuma 3. punktu energoefektivitāti aprēķina, vispirms aprēķinot apsildei un dzesēšanai nepieciešamo gala enerģiju
   (6) (energopieprasījumu) un pēc tam – neto primāro enerģiju. Aprēķinu veic “virzienā” no ēkas vajadzībām uz avotu (t. i., primāro enerģiju).

ĒED paredz, ka dalībvalstis var izmantot savus nacionālos primārās enerģijas faktorus, lai piegādāto gala enerģiju pārveidotu primārajā enerģijā un aprēķinātu ēkas energoefektivitāti.

Primārās enerģijas patēriņš jāaprēķina, izmantojot katra energonesēja (piem., elektroenerģijas, krāšņu kurināmā, biomasas, centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas) īpatnējo primārās enerģijas faktoru. Deleģētajai regulai pievienotajās vadlīnijās ieteikts gan piegādātajai, gan eksportētajai elektroenerģijai piemērot vienu un to pašu primārās enerģijas faktoru: 2,5.

Uz vietas saražotā enerģija (ko izmanto uz vietas vai eksportē) samazina nepieciešamību pēc primārās enerģijas, kas saistīta ar piegādāto enerģiju.

Energoefektivitātes aprēķina mērķis ir noteikt, kāds ir gada kopējais enerģijas patēriņš neto primārās enerģijas izteiksmē, kas atbilst enerģijai, kura izmantota apsildei, dzesēšanai, ventilācijai, karstā ūdens uzsildīšanai un apgaismojumam. Šī ikgadējā sabalansēšana ir saskanīga ar pašreizējo ĒED noteikto satvaru. Tomēr pētījumi liecina, ka varētu būt lietderīgi aprēķināt energobilances par mazākiem laika periodiem (piem., lai novērotu iespaidu dienas un sezonas griezumā) (7).

Saskaņā ar 4. panta 1. punktu minimālajās prasībās jāņem vērā vispārējie telpu mikroklimatiskie apstākļi, lai novērstu iespējamu negatīvu ietekmi, piemēram, nepietiekamu ventilāciju. Lai nepieļautu Eiropas ēku fonda iekštelpu gaisa kvalitātes, komforta un sanitāro apstākļu pasliktināšanos (8), minimālo energoefektivitātes prasību pakāpeniska pastiprināšana, kas izriet no GNEĒ koncepcijas ieviešanas visā Eiropā, ir jāpapildina ar pienācīgām stratēģijām, kas veltītas iekštelpu vides kvalitātei.

Līdzīgā kārtā pētījumi (9) liecina, ka bieži vien jaunu un renovētu ēku energoefektivitāte nesasniedz plānoto līmeni. Ir jāievieš mehānismi, kā energoefektivitātes aprēķinu salāgot ar faktisko enerģijas izmantojumu.

2.1.2.   Sakarība starp izmaksoptimālu līmeni un GNEĒ līmeni

ĒED paredz etalonu sistēmu (“izmaksu optimalitātes” princips), pēc kuras dalībvalstis vadās, kad tās nosaka un regulāri pārskata energoefektivitātes prasības nacionālajos vai reģionālajos būvnormatīvos. Saskaņā ar ĒED izmaksoptimālais līmenis (10) ir minimālais līmenis, kas jāsasniedz gan atjaunojamās, gan jaunās ēkās.

Saskaņā ar direktīvas 5. pantā izvirzīto nosacījumu par izmaksu optimalitāti nacionālās prasības par minimālo energoefektivitāti ik pēc pieciem gadiem ir jāpārskata un, ja tās ievērojami atpaliek no nacionālā izmaksoptimālā līmeņa, jāpadara stingrākas.

Izmaksu optimalitātes metodika dod iespēju dalībvalstīm definēt GNEĒ prasību diapazonu, kas piemērojams pēc 2020. gada. Tas nozīmē, ka ir jānovērtē un jāsalīdzina dažādi energoefektivitātei un atjaunojamo energoresursu enerģijai veltītie pasākumi – gan atsevišķi, gan dažādās kombinācijās –, kas ietilpst references ēkām piemērojamo pasākumu kopumos.

Tas nozīmē, ka GNEĒ līmeņa definēšanā un sasniegšanā dalībvalstis var izmantot dažādu pasākumu kombināciju; tie var būt gan izolācija vai citi energoefektivitātes pasākumi, gan augstefektīvas ēku tehniskās sistēmas, gan atjaunojamo energoresursu izmantošana uz vietas (11). Izmaksu optimalitātes aprēķināšanas gaitā dalībvalstīm jānoskaidro, cik lielu ieguvumu dod katrs no šiem trim pasākumu veidiem.

Dalībvalstīm jādefinē katra energonesēja primārās enerģijas faktors. Šo primārās enerģijas faktoru pamatā var būt vai nu nacionālās vai reģionālās vidējās vērtības, vai īpatnējās vērtības. Šajos faktoros jāņem vērā, cik lielu īpatsvaru no ēkai piegādātās enerģijas veido atjaunojamo energoresursu enerģija, tostarp enerģija no netāliem avotiem, lai uz vietas esošos un ārējos atjaunojamos energoresursus nostādītu uz vienlīdzīgiem pamatiem.

Ir svarīgi paturēt prātā, ka uz lielāko vairumu jauno ēku “gandrīz nulles enerģijas ēkas” koncepcija attieksies no 2021. gada 1. janvāra (uz jaunām publiskām ēkām – no 2019. gada 1. janvāra). Domājams, ka līdz tam tehnoloģiju izmaksas jau būs samazinājušās, pateicoties lielākam tirgus briedumam un lielākiem apjomiem. Tāpēc ir visnotaļ iespējams, ka 2020. gadā GNEĒ līmenis atbildīs izmaksoptimālajam līmenim.

Pierādījumi liecina, ka pašreizējās energoekonomijas, energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas ir pietiekamas, lai ar to kombināciju būtu iespējams sasniegt GNEĒ piemērotu mērķi (12). Līdz 2021. gadam nav jāpārvar nekādas tehnoloģiskās plaisas. ĒED 5. pantā minēto izmaksu optimalitātes ziņojumu analīze liecina, ka ir iespējams panākt netraucētu pāreju no izmaksu optimalitātes uz gandrīz nulles enerģijas ēkām (13).

Katrs piecgadējais izmaksu optimalitātes cikls paver iespēju nacionālajos būvnormatīvos iestrādāt energoefektivitātes ieguvumus no aizvien jaunām tehnoloģijām un izdevību grozīt noteikumus par ēku energoefektivitāti, lai tuvinātos izmaksoptimālajam līmenim. Kad pēc 2020. gada tiks pārskatīti jauno un esošo ēku nacionālie būvnormatīvi, izmaksu optimalitātes princips ļaus pastāvīgi paaugstināt GNEĒ prasību līmeni jaunām ēkām.

2.1.3.   Kāds ir atjaunojamo energoresursu devums?

Īstenojot GNEĒ koncepciju nacionālā līmenī, sevišķi svarīgs uzdevums ir atjaunojamo energoresursu integrēšana. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/28/EK (14) (“AER direktīva”) noteikts, ka dalībvalstīm savos būvniecības noteikumos un normatīvos ir jāiestrādā piemēroti pasākumi, lai palielinātu visa veida no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas īpatsvaru būvniecības nozarē (15).

Šādi pasākumi papildina ĒED noteiktās prasības par GNEĒ. ĒED prasības pašsaprotami stimulē atjaunojamo energoresursu izmantošanu, īpaši uz vietas, jo uz vietas ēkā saražota enerģija samazina vajadzību pēc primārās enerģijas, kas saistīta ar piegādāto enerģiju. Tādējādi ēkas energoefektivitātes aprēķinā allaž tiek ieskaitīti atjaunojamie energoresursi uz vietas.

Vairākas dalībvalstis tieši nosaka, cik lielai daļai no izmantotās primārās enerģijas jābūt atjaunojamo energoresursu enerģijai vai kādam jābūt minimālajam atjaunojamo energoresursu enerģijas devumam kWh/(m2 gadā), savukārt citas izvirza netiešas prasības, piemēram, paredz, ka jāizmanto tik maz primārās enerģijas, kas iegūta no neatjaunojamiem energoresursiem, ka šo prasību ir iespējams izpildīt tikai tad, ja atjaunojamo energoresursu izmantošana paredzēta jau ēkas projektā (16). Šāda elastība dod iespēju pielāgoties valsts apstākļiem un vietējai specifikai (ēkas tips, klimats, līdzvērtīgu atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju izmaksas un pieejamība, optimālā kombinācija ar pieprasījuma puses pasākumiem, apbūves blīvums utt.). GNEĒ visbiežāk izmantotās atjaunojamo energoresursu energosistēmas ir ēkā uzstādītas saules siltumenerģijas un fotoelementu sistēmas. Citi šādās ēkās izmantotie atjaunojamie energoresursi ir ģeotermālā enerģija (zemes siltumsūkņi) un biomasa.

Piemēram, tādas atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas kā saules siltumenerģijas un fotoelementu sistēmas ir izmaksefektīvākas Vidusjūras klimatā (kam raksturīgs lielāks saules starojums), nevis citās klimatiskajās zonās. Tāpēc šādu tehnoloģiju relatīvais devums stingrāku energoefektivitātes prasību noteikšanā var būt lielāks.

Kas attiecas uz ārējiem atjaunojamiem energoresursiem, tostarp netāliem, piemēram, centralizēto siltumapgādi un aukstumapgādi (17), tad ēkas energoefektivitāti ietekmēs atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars energonesēju struktūrā (piemēram, ja energonesējs ir elektroenerģija, tad elektrotīklu struktūrā), proti, primārās enerģijas faktori. Dalībvalstis šo elastību izmanto, jo ļoti atšķirīgi primārās enerģijas faktori var būt gan dažādiem energonesējiem kā tādiem, gan dažādiem atjaunojamiem energoresursiem un tehnoloģijām (18).

2.2.   Kādam jābūt nacionālo GNEĒ definīciju tvērumam?

Vairums dalībvalstu (19) jau izmanto primārās enerģijas patēriņa rādītāju kWh/(m2/gadā) saskaņā ar I pielikumu. Bez tam dalībvalstis bieži vien iekļauj arī citus parametrus, piemēram, ēkas ārējo norobežojošo konstrukciju elementu U vērtības, apsildei un dzesēšanai nepieciešamo neto enerģiju un gala enerģiju, CO2 emisijas.

Aptuveni 60 % dalībvalstu GNEĒ definīcijas detalizētu piemērošanu ir izklāstījušas kādā juridiskā dokumentā (piemēram, būvnoteikumos un energodekrētos).

Dalībvalsts detalizētajā aprakstā par to, kā praktiski piemēro gandrīz nulles enerģijas ēku definīciju, ir jāiekļauj primārās enerģijas patēriņa skaitliska norāde [skaitlisks rādītājs], izsakot to kā kWh/m2 gadā (20). Detalizētais apraksts ir jāiekļauj valsts transponēšanas pasākumos vai valsts plānā, ar ko iecerēts palielināt GNEĒ skaitu.

2.3.   Jaunas ēkas: GNEĒ mērķrādītāju sasniegšanas grafiks

ĒED 9. panta 1. punktā noteikts, ka dalībvalstīm jānodrošina, ka:

| “a) | līdz 2020. gada 31. decembrim visas jaunās ēkas ir gandrīz nulles enerģijas ēkas; un |
| --- | --- |

“a)

līdz 2020. gada 31. decembrim visas jaunās ēkas ir gandrīz nulles enerģijas ēkas; un

| b) | pēc 2018. gada 31. decembra jaunās ēkās, kurās atrodas valsts iestādes un kuru īpašnieces ir valsts iestādes, ir gandrīz nulles enerģijas ēkas.” |
| --- | --- |

b)

pēc 2018. gada 31. decembra jaunās ēkās, kurās atrodas valsts iestādes un kuru īpašnieces ir valsts iestādes, ir gandrīz nulles enerģijas ēkas.”

Valstu tiesību aktos, ar kuriem transponē 9. panta 1. punkta prasības, ir jāietver noteikumi, pasākumi vai rīcībpolitika, ar ko nodrošina, ka pēc 2020. gada 31. decembra visas jaunās ēkas ir gandrīz nulles enerģijas ēkas. Tas pats attiecas uz jaunām ēkām, kurās atrodas publiskas iestādes un kuras pieder publiskām iestādēm, – līdz 2018. gada 31. decembrim jāpanāk, ka visas šādas jaunas ēkas ir gandrīz nulles enerģijas ēkas.

Lai sagatavotos 9. panta 1. punkta īstenošanai, valstu plānos par GNEĒ skaita palielināšanu cita starpā bija jāiekļauj līdz 2015. gadam sasniedzami jaunu ēku energoefektivitātes uzlabošanas starpposma mērķi jeb mērķrādītāji. Šāds mērķrādītājs ir, piemēram, noteikums, ka līdz minētajam termiņam noteiktam jauno ēku īpatsvaram ir jābūt gandrīz nulles enerģijas ēkām.

Dalībvalstīm jānodrošina, ka 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta prasības ir izpildītas līdz 2020. gada 31. decembrim, bet b) apakšpunkta prasības – līdz 2018. gada 31. decembrim. Šie termiņi vēl nav pienākuši, toties 9. panta transponēšanas termiņš bija 2013. gada 9. janvāris
   (21). Līdz minētajai dienai visām 9. panta prasībām par GNEĒ bija jābūt iestrādātām valsts transponēšanas pasākumos. Tik ilgs sagatavošanās periods ir vajadzīgs tāpēc, ka ēkas plānošana, būvatļaujas iegūšana un celtniecība prasa ilgu laiku.

Šādu mērķrādītāju nospraušana valsts tiesību aktos sniedz skaidrību par politiskajiem mērķiem, savukārt ekonomikas dalībnieki un citas ieinteresētās personas var gūt skaidru priekšstatu par to, kādas nākotnē būs prasības par jaunu ēku energoefektivitāti.

Bez tam 9. panta 1. punkts paredz, ka dalībvalstīm ir jānodrošina, ka līdz attiecīgajiem termiņiem “visas jaunās ēkas ir gandrīz nulles enerģijas ēkas”. Rezultātā iedzīvotāji, kas 2021. gadā iegādāsies jaunas ēkas vai dzīvokļus, varētu sagaidīt, ka tirgus ir attīstījies atbilstīgi šīm prasībām un ēkas ir GNEĒ.

Būvniecības sektora pieredze liecina, ka ēkas celtniecības vai nodošanas termiņi var būt nenoteikti un aizkavēties. Lai dalībvalstis varētu izpildīt prasību nodrošināt, ka “no 2021. gada 1. janvāra visas jaunās ēkas ir GNEĒ”, tām jāņem vērā tādi aspekti kā būvatļauju derīguma ilgums, būvdarbu norises un pabeigšanas ilgums un ĒED 9. panta 1. punktā nospraustie mērķrādītāji.

2.4.   GNEĒ veicināšanas rīcībpolitikas un pasākumi

Saskaņā ar 9. panta 1. punktu dalībvalstīm ir jāsagatavo valstu plāni, kā palielināt GNEĒ skaitu. 9. panta 3. punktā ir noteikts, kādi elementi katrā ziņā jāiekļauj valstu plānos:

“Valsts plānos, inter alia, ietver šādus elementus:

| a) | dalībvalsts sīku aprakstu par to, kā ir praktiski pielietota gandrīz nulles enerģijas ēku definīcija, atspoguļojot savus valsts, reģionālos vai vietējos apstākļus un iekļaujot skaitlisku norādi uz primārās enerģijas izmantojumu, izsakot to kWh/m2 gadā. (...) |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts sīku aprakstu par to, kā ir praktiski pielietota gandrīz nulles enerģijas ēku definīcija, atspoguļojot savus valsts, reģionālos vai vietējos apstākļus un iekļaujot skaitlisku norādi uz primārās enerģijas izmantojumu, izsakot to kWh/m2 gadā. (...)

| b) | starpposma mērķus, lai uzlabotu jaunu ēku energoefektivitāti laikā līdz 2015. gadam (...); |
| --- | --- |

b)

starpposma mērķus, lai uzlabotu jaunu ēku energoefektivitāti laikā līdz 2015. gadam (...);

| c) | informāciju par politikas jomām un finansiāliem vai citiem pasākumiem, (...) tostarp detalizētu aprakstu par atjaunojamo enerģijas avotu izmantojumu jaunās ēkās un esošās ēkās, kuras tiek nozīmīgi atjaunotas, kā noteikts Direktīvas 2009/28/EK 13. panta 4. punktā un šīs direktīvas 6. un 7. pantā.” |
| --- | --- |

c)

informāciju par politikas jomām un finansiāliem vai citiem pasākumiem, (...) tostarp detalizētu aprakstu par atjaunojamo enerģijas avotu izmantojumu jaunās ēkās un esošās ēkās, kuras tiek nozīmīgi atjaunotas, kā noteikts Direktīvas 2009/28/EK 13. panta 4. punktā un šīs direktīvas 6. un 7. pantā.”

2.5.   Atbalsts esošo ēku pārveidei par GNEĒ

ĒED paredz arī pienākumus saistībā ar esošo ēku pārveidi par GNEĒ, tomēr nav noteikti nedz termiņi, nedz pienākums nospraust minimālās energoefektivitātes prasības. ĒED 9. panta 2. punktā teikts, ka dalībvalstis, ņemot vērā valsts sektora labo piemēru, izstrādā politikas jomas un pieņem pasākumus, piemēram, mērķu noteikšanu, lai veicinātu, ka ēkas atjaunojot pārveido par gandrīz nulles enerģijas ēkām, un par to ziņo Komisijai savos valsts plānos (...).

Lielāka atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošana (9. panta 3. punkta c) apakšpunkts) ir nepieciešams priekšnosacījums, lai būtu iespējams pārveidot esošās ēkas par GNEĒ saskaņā ar 9. panta 2. punktu. Bez tam AER direktīvas 13. panta 6. punkts paredz, ka ar būvniecības noteikumiem un kodeksiem [būvnormatīviem] dalībvalstīm jāveicina tādu apsildes un dzesēšanas sistēmu un iekārtu izmantošana, kurās izmanto atjaunojamos energoresursus.

Tātad 9. panta 2. punkta mērķis ir palielināt renovācijas pamatīgumu, proti, ir prasīts iedibināt nacionālu atbalsta politiku esošo ēku pamatīgai renovācijai par GNEĒ. ĒED 9. panta 2. punktā noteikto pienākumu papildina valsts ilgtermiņa stratēģijas attiecībā uz ēkām, kuras paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/27/ES (22) (Energoefektivitātes direktīva) 4. pantā un ar kurām paredzēts piesaistīt finansējumu un investīcijas ēku renovācijai, kas savukārt ļaus kāpināt renovācijas normu. Šīs ilgtermiņa renovācijas stratēģijas apvieno iepriekšminētos Energoefektivitātes direktīvas elementus (renovācijas norma) un Ēku energoefektivitātes direktīvas elementus (renovācijas pamatīgums).

ĒED dotajā GNEĒ pamatdefinīcijā nav nošķirtas jaunas un esošas ēkas. Šāds nošķīrums varētu mulsināt patērētājus, un līdzīgā kārtā mulsinoši būtu dažādi energoefektivitātes sertifikācijas rādītāji jaunām un esošām ēkām.

Tātad “modernizācija par GNEĒ” nozīmē modernizāciju tādā apjomā, ka ir iespējams izpildīt GNEĒ energoefektivitātes prasības. Tas neliedz esošo ēku modernizācijai paredzēt atšķirīgus grafikus un finansiālo atbalstu, jo ir vajadzīgs ilgāks laika periods, lai GNEĒ līmeņa sasniegšana esošās ēkās kļūtu izmaksoptimāla.

3.   DALĪBVALSTU VIRZĪBA UZ GNEĒ

3.1.   Valstu piemērotās GNEĒ definīcijas

Skaitliskās norādes dalībvalstu starpā nav salīdzināmas, jo tiek izmantotas dažādas energoefektivitātes aprēķina metodikas (23). Dažas dalībvalstis skaitliskās norādes ir attiecinājušas arī uz neobligāto energopatēriņu, piem., ierīču energopatēriņu. Ir pierādījumi tam, ka apgaismojuma un ierīču iekļaušana aprēķinā ļauj rast optimālākus risinājumus, jo īpaši elektroenerģijas patēriņa ziņā (24).

Paturot prātā šo iebildi, pieejamie fakti (25) liecina, ka gadījumos, kad ir paredzēs konkrēts skaitliskais rādītājs, prasības ir visnotaļ atšķirīgas, no 0 kWh/(m2 gadā) līdz 270 kWh/(m2/gadā) (te ietilpst arī ierīču energopatēriņš) un lielākoties ir izteiktas kā primārās enerģijas patēriņš kWh/m2 gadā. Lielākās vērtības lielākoties attiecas uz slimnīcām un citām specifiskām nedzīvojamām ēkām.

Dalībvalstu iecerētais dzīvojamo ēku primārās enerģijas patēriņš vairumā gadījumu nepārsniedz 50 kWh/(m2/gadā). Maksimālais primārās enerģijas patēriņš ir no 20 kWh/(m2 gadā) Dānijā vai 33 kWh/(m2 gadā) Horvātijā (piekrastē) līdz 95 kWh/(m2 gadā) Latvijā. Vairākas valstis (Beļģija (Briseles reģions), Igaunija, Francija, Īrija, Slovākija, Apvienotā Karaliste, Bulgārija, Dānija, Horvātija (kontinentālā daļa), Malta, Slovēnija) izvirzījušas mērķrādītāju 45 vai 50 kWh/(m2 gadā) (26).

Kā liecina paziņotā informācija, atjaunojamo energoresursu īpatsvara ziņā situācija ir ļoti atšķirīga: tikai dažas valstis ir definējušas konkrētu minimālo procentuālo apjomu, bet lielākā daļa valstu iztiek ar kvalitatīvajiem paziņojumiem.

Neviena dalībvalsts vēl nav ziņojusi par tiesisko regulējumu, kas saskaņā ar ĒED 9. panta 6. punktu ļautu GNEĒ prasības nepiemērot specifiskos un pamatotos gadījumos, kad izmaksu un ieguvumu analīze ēkas kalpošanas laika griezumā liecina, ka rastos zaudējumi.

3.2.   GNEĒ veicināšanas rīcībpolitikas un pasākumi

Stāvokļa apskats (27) 2014. gada oktobrī rādīja, ka dalībvalstis ir paziņojušas par visdažādākajām rīcībpolitikām un pasākumiem, ko tās iekļāvušas savā valsts plānā un energoefektivitātes rīcības plānā GNEĒ mērķu sasniegšanas atbalstam, lai gan bieži vien nav skaidrs, kādā mērā šie pasākumi ir vērsti tieši uz GNEĒ. Salīdzinājumā ar stāvokļa apskatu Komisijas 2013. gada progresa ziņojumā (28) dalībvalstu paziņoto rīcībpolitiku un pasākumu skaits ir pieaudzis.

Vairāk nekā divas trešdaļas dalībvalstu ir ieviesušas rīcībpolitiku un pasākumus tādās jomās kā informētības vairošana un izglītošana, ēku regulējuma nostiprināšana un energoefektivitātes sertifikāti. Citi GNEĒ veicināšanas paņēmieni ir finanšu instrumenti un atbalsta pasākumi, tostarp, piemēram, stimulējoša politika, aizdevumi ar samazinātu procentu likmi, nodokļu atbrīvojumi, energobonusi privātpersonām, dotāciju shēmas atjaunojamo energoresursu sistēmu uzstādīšanai, konsultācijas un finansējums mazaizsargātām iedzīvotāju grupām un subsidētas hipotekāro aizdevumu procentu likmes energoefektīviem mājokļiem.

Vairums dalībvalstu paziņoto rīcībpolitiku un pasākumu attiecas arī uz publiskām ēkām. Dalībvalstīs publiskām ēkām domātie pasākumi ir attiecināti uz visdažādākajām ēku kategorijām: dažās tie attiecas tikai uz centrālās valdības ēkām, bet citās – uz visām publiskā sektora īpašumā esošām vai tā vajadzībām izmantotām ēkām. Dažās dalībvalstīs ir ieviesti arī specifiski pasākumi, kas paredzēti publiskām ēkām. Lielākoties tās ir patēriņa monitoringa kampaņas (piem., NRClick ir enerģijas patēriņa uzskaites sistēma, kas ļauj salīdzināt patēriņu dažādās Beļģijas pašvaldībās) un demonstrējumu projekti (piem., Federālās Vides aģentūras (Umweltbundesamt) nulles enerģijas ēka Vācijā).

2015. gadā tika sagatavots apskats par situāciju ar GNEĒ valsts plāniem visas ES griezumā (29). Jaunākā analīze liecina, ka pastāvīgi augusi GNEĒ veicinošo nacionālo pasākumu kvantitāte un kvalitāte, tostarp definīcijas detalizēto aprakstu, 2015. gadam nosprausto starpposma mērķrādītāju un finansiālo u. c. rīcībpolitiku ziņā. Ziņojumā aprakstīti arī vairāki priekšzīmīgi vai inovatīvi politikas satvari.

Dažas dalībvalstis ir aplēsušas ieguvumus no GNEĒ īstenošanas. Radīsies jaunas pilna laika darbvietas: 649–1 180 Bulgārijā, 4 100–6 200 Polijā, 1 390–2 203 Rumānijā. Lēš, ka Bulgārija piesaistīs papildu investīcijas EUR 38–69 milj. apmērā, Polija – EUR 240–365 milj. apmērā, bet Rumānija – EUR 82–130 milj. apmērā. Bija paredzams, ka minimālās prasības primārās enerģijas patēriņam 2015. gadā būtu no 70 kWh/m2 gadā (Bulgārijā un Polijā) līdz 100 kWh/m2 gadā (Rumānijā), bet 2020. gadā tās būtu jau no 30 kWh/m2 gadā līdz 50 kWh/m2 gadā. Atjaunojamo energoresursu īpatsvars pieaugs no 20 % 2015. gadā līdz 40 % 2020. gadā. CO2 emisijas samazināsies no 8–10 kg CO2/m2 gadā līdz 3–7 kg CO2/m2 gadā 2020. gadā.

Jaunākie pētījumi liecina, ka Eiropā jaunās GNEĒ būvēs ir ekonomiski iespējams panākt energopatēriņa samazinājumu par 80 % un vairāk, lai gan izvēlēto pasākumu kombinācija ir ļoti atkarīga no klimata. Rezultāti liecina, ka vispusīga pieeja energoefektivitātes jautājumam kombinācijā ar atjaunojamo energoresursu pasākumiem ir īstenojama visā ES, lai gan ar dažādām izmaksām (30).

4.   IETEIKUMI

4.1.   GNEĒ definīcijas piemērošana praksē: kādos gadījumos GNEĒ paredzētais energoefektivitātes līmenis ir pārāk zems?

Šajā sadaļā izklāstīti vispārīgie principi un faktori, ko dalībvalstīm ieteicams ņemt vērā, saskaņā ar ĒED izstrādājot nacionālā līmenī piemērojamo GNEĒ definīciju.

Nav iespējams nospraust vienotu GNEĒ līmeni visā ES. Ir vajadzīga elastība, lai varētu ņemt vērā klimatisko apstākļu ietekmi uz apsildes un dzesēšanas vajadzībām un uz energoefektivitātei un atjaunojamiem energoresursiem veltīto pasākumu izmaksefektivitāti.

Tomēr ĒED lietotie jēdzieni “gandrīz nulles enerģija” un “ļoti maz enerģijas” sniedz priekšstatu par to, kādā mērā un ar kādiem ierobežojumiem dalībvalstīm ir rīcības brīvība. GNEĒ definīcijām jābūt ar mērķi panākt gandrīz sabalansētu energobilanci.

GNEĒ līmenis jaunām ēkām nevar būt zemāks (mazāk stingrs) par 2021. gadam paredzēto izmaksoptimālo līmeni, kas tiks aprēķināts saskaņā ar direktīvas 5. pantu. Izmaksoptimālais līmenis ir minimālais līmenis, kas jāsasniedz, lai ēku varētu uzskatīt par GNEĒ. GNEĒ energoefektivitātes līmenis jaunām ēkām būs atkarīgs no labākajām tehnoloģijām, kas tobrīd būs pieejamas un nostabilizējušās tirgū, finansiālajiem aspektiem un juridiskajiem un politiskajiem apsvērumiem valsts līmenī.

Skaitlisku etalonu noteikšana GNEĒ primārās enerģijas patēriņa rādītājiem ES līmenī ir vislietderīgākā tad, ja ar šiem etaloniem salīdzināmās vērtības tiek iegūtas, izmantojot caurskatāmas aprēķina metodikas. Pašlaik pabeigšanas stadijā ir standarti (31), kas ļaus caurskatāmi salīdzināt valstu un reģionālās aprēķina metodikas.

Paturot prātā šos apsvērumus, etalonus parasti izsaka kā nepieciešamo enerģiju (energopieprasījumu). Tam par iemeslu ir fakts, ka tieši energopieprasījums ir primārās enerģijas aprēķina izejas punkts; tātad, lai ēku varētu uzskatīt par gandrīz nulles enerģijas ēku, svarīgs priekšnosacījums ir ļoti mazs energopieprasījums apsildes un dzesēšanas vajadzībām. Ļoti mazs energopieprasījums ir arī priekšnosacījums, kā panākt, ka ievērojama enerģijas daļa tiek iegūta no atjaunojamiem energoresursiem, un sasniegt tādu primārās enerģijas patēriņu, kas tuvojas nullei.

Ievērojot 2020. gadam prognozētās cenas un pieejamās tehnoloģijas, GNEĒ energoefektivitātes etaloni dažādām ES klimatiskajām zonām (32) ir šādi.

| | Vidusjūras reģions






  — | Biroji: neto primārās enerģijas patēriņš 20–30 kWh/(m2 gadā); tipiskā gadījumā primārās enerģijas patēriņš ir 80–90 kWh/(m2 gadā), no kā 60 kWh/(m2 gadā) sedz ar atjaunojamo energoresursu enerģiju, kas saražota uz vietas. |
| --- | --- | --- |

Vidusjūras reģions

—

Biroji: neto primārās enerģijas patēriņš 20–30 kWh/(m2 gadā); tipiskā gadījumā primārās enerģijas patēriņš ir 80–90 kWh/(m2 gadā), no kā 60 kWh/(m2 gadā) sedz ar atjaunojamo energoresursu enerģiju, kas saražota uz vietas.

| — | Jauna vienģimenes māja: neto primārās enerģijas patēriņš 0–15 kWh/(m2 gadā); tipiskā gadījumā primārās enerģijas patēriņš ir 50–65 kWh/(m2 gadā), no kā 50 kWh/(m2 gadā) sedz ar atjaunojamo energoresursu enerģiju, kas saražota uz vietas. |
| --- | --- |

—

Jauna vienģimenes māja: neto primārās enerģijas patēriņš 0–15 kWh/(m2 gadā); tipiskā gadījumā primārās enerģijas patēriņš ir 50–65 kWh/(m2 gadā), no kā 50 kWh/(m2 gadā) sedz ar atjaunojamo energoresursu enerģiju, kas saražota uz vietas.

| | Pieokeāna reģions






  — | Biroji: neto primārās enerģijas patēriņš 40–55 kWh/(m2 gadā); tipiskā gadījumā primārās enerģijas patēriņš ir 85–100 kWh/(m2 gadā), no kā 45 kWh/(m2 gadā) sedz ar atjaunojamo energoresursu enerģiju, kas saražota uz vietas. |
| --- | --- | --- |

Pieokeāna reģions

—

Biroji: neto primārās enerģijas patēriņš 40–55 kWh/(m2 gadā); tipiskā gadījumā primārās enerģijas patēriņš ir 85–100 kWh/(m2 gadā), no kā 45 kWh/(m2 gadā) sedz ar atjaunojamo energoresursu enerģiju, kas saražota uz vietas.

| — | Jauna vienģimenes māja: neto primārās enerģijas patēriņš 15–30 kWh/(m2 gadā); tipiskā gadījumā primārās enerģijas patēriņš ir 50–65 kWh/(m2 gadā), no kā 35 kWh/(m2 gadā) sedz ar atjaunojamo energoresursu enerģiju, kas saražota uz vietas. un |
| --- | --- |

—

Jauna vienģimenes māja: neto primārās enerģijas patēriņš 15–30 kWh/(m2 gadā); tipiskā gadījumā primārās enerģijas patēriņš ir 50–65 kWh/(m2 gadā), no kā 35 kWh/(m2 gadā) sedz ar atjaunojamo energoresursu enerģiju, kas saražota uz vietas. un

| | Kontinentālais reģions






  — | Biroji: neto primārās enerģijas patēriņš 40–55 kWh/(m2 gadā); tipiskā gadījumā primārās enerģijas patēriņš ir 85–100 kWh/(m2 gadā), no kā 45 kWh/(m2 gadā) sedz ar atjaunojamo energoresursu enerģiju, kas saražota uz vietas. |
| --- | --- | --- |

Kontinentālais reģions

—

Biroji: neto primārās enerģijas patēriņš 40–55 kWh/(m2 gadā); tipiskā gadījumā primārās enerģijas patēriņš ir 85–100 kWh/(m2 gadā), no kā 45 kWh/(m2 gadā) sedz ar atjaunojamo energoresursu enerģiju, kas saražota uz vietas.

| — | Jauna vienģimenes māja: neto primārās enerģijas patēriņš 20–40 kWh/(m2 gadā); tipiskā gadījumā primārās enerģijas patēriņš ir 50–70 kWh/(m2 gadā), no kā 30 kWh/(m2 gadā) sedz ar atjaunojamo energoresursu enerģiju, kas saražota uz vietas. |
| --- | --- |

—

Jauna vienģimenes māja: neto primārās enerģijas patēriņš 20–40 kWh/(m2 gadā); tipiskā gadījumā primārās enerģijas patēriņš ir 50–70 kWh/(m2 gadā), no kā 30 kWh/(m2 gadā) sedz ar atjaunojamo energoresursu enerģiju, kas saražota uz vietas.

| | Ziemeļu reģions






  — | Biroji: neto primārās enerģijas patēriņš 55–70 kWh/(m2 gadā); tipiskā gadījumā primārās enerģijas patēriņš ir 85–100 kWh/(m2 gadā), no kā 30 kWh/(m2 gadā) sedz ar atjaunojamo energoresursu enerģiju, kas saražota uz vietas. |
| --- | --- | --- |

Ziemeļu reģions

—

Biroji: neto primārās enerģijas patēriņš 55–70 kWh/(m2 gadā); tipiskā gadījumā primārās enerģijas patēriņš ir 85–100 kWh/(m2 gadā), no kā 30 kWh/(m2 gadā) sedz ar atjaunojamo energoresursu enerģiju, kas saražota uz vietas.

| — | Jauna vienģimenes māja: neto primārās enerģijas patēriņš 40–65 kWh/(m2 gadā); tipiskā gadījumā primārās enerģijas patēriņš ir 65–90 kWh/(m2 gadā), no kā 25 kWh/(m2 gadā) sedz ar atjaunojamo energoresursu enerģiju, kas saražota uz vietas. |
| --- | --- |

—

Jauna vienģimenes māja: neto primārās enerģijas patēriņš 40–65 kWh/(m2 gadā); tipiskā gadījumā primārās enerģijas patēriņš ir 65–90 kWh/(m2 gadā), no kā 25 kWh/(m2 gadā) sedz ar atjaunojamo energoresursu enerģiju, kas saražota uz vietas.

Dalībvalstīm ir ieteikts atjaunojamo energoresursu izmantošanu iestrādāt integrētās projektēšanas koncepcijā, lai tādējādi izpildītu prasības par ēku mazo energopieprasījumu (33).

Dažās dalībvalstīs GNEĒ līmenis ir sasaistīts ar kādu no labākajām energoklasēm (piemēram, ēkai jābūt ar A++ energoklasi), kuru norāda energoefektivitātes sertifikātā. Šādu pieeju kombinācijā ar nepārprotamu energoefektivitātes rādītāju ir ieteicams izmantot, lai sniegtu skaidru informāciju investoriem un tādējādi panāktu tirgus virzību uz GNEĒ.

4.2.   Pienākums nodrošināt, ka no 2020. gada beigām jaunās ēkas ir GNEĒ

Lai būtu iespējams panākt, ka jaunās ēkās atbilst izvirzītajiem GNEĒ mērķrādītājiem, var nākties pielāgot pašreizējo praksi. Ievērojot 9. panta 1. punktā paredzētos termiņus, vajadzētu izvērtēt minimālās energoefektivitātes prasības un “gandrīz nulles enerģijas” prasības.

Bez tam dalībvalstīm ir jānodrošina, ka gadījumos, kad jaunās būves neatbilst energoefektivitātes prasībām, ir ieviesti pienācīgi sankciju mehānismi. Tālab pēc GNEĒ termiņu pienākšanas var rasties vajadzība paredzēt diferencētas sankcijas attiecībā uz jaunām ēkām.

Dalībvalstīm ir ieteikts izvērtēt šos elementus pēc iespējas drīzāk, lai nodrošinātu, ka GNEĒ mērķrādītāji tiek sasniegti. Tāpat dalībvalstīm ieteicams paredzēt mehānismu, ko izmantos, lai sekotu līdzi GNEĒ mērķrādītāju izpildei. Ar šo mehānismu vajadzētu sekot līdzi arī 2015. gadam nosprausto starpposma mērķrādītāju izpildei saskaņā ar 9. panta 1. punktu, un citu iespējamo nacionālā līmenī nosprausto mērķrādītāju izpildei, kuri nosprausti periodam līdz 2020. gadam. Tas stiprinās pašreizējos GNEĒ plānus un palīdzēs uzlabot tuvākajos gados izmantojamos uzraudzības mehānismus.

4.3.   GNEĒ veicināšanas rīcībpolitikas un pasākumi

Vairums dalībvalstu ir izraudzījušās dažādas rīcībpolitikas GNEĒ skaita palielināšanai (piemēram, informētības vairošana un informēšana, izglītošana un apmācība, ēku regulējuma nostiprināšana un energoefektivitātes sertifikāti; šādas valstis ir Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Bulgārija, Čehija, Dānija, Francija, Horvātija, Igaunija, Itālija, Īrija, Kipra, Latvija, Lietuva, Malta, Polija, Portugāle, Slovēnija, Somija, Ungārija, Vācija, Zviedrija). Tomēr dažos gadījumos šīs rīcībpolitikas ir ļoti vispārīgas un attiecinātas uz “visām ēkām”. Ne vienmēr ir pietiekami skaidrs ne tas, kādā mērā tās vērstas tieši uz GNEĒ, ne tas, kādā mērā tās praksē palīdz sasniegt valsts GNEĒ mērķrādītāju. Tāpēc ieteicams veidot ciešāku saikni starp rīcībpolitikām, pasākumiem un GNEĒ.

Nolūkā atvieglot šādas informācijas sniegšanu, Komisija dalībvalstīm ir darījusi pieejamu neobligātu formulāru, kuru tām ieteicams izmantot, lai tādējādi atvieglotu GNEĒ plānu salīdzināšanu un analīzi (34).

4.4.   Atbalsts esošo ēku pārveidei par GNEĒ

Esošā ēku fonda pārveides paraugprakse ir ļoti daudzveidīga, sākot ar informēšanu par tehnoloģijām (35) un stimulu shēmām un beidzot ar finanšu instrumentiem, nodokļu mehānismiem, ekonomiskiem instrumentiem (piem., obligātās energoekonomijas shēmas), tirgus instrumentiem (piemēram, publiskā un privātā sektora partnerības ēku renovācijas veicināšanai vai “vienas pieturas” konsultāciju centri, kuros var saņemt informāciju, kā renovēt ēkas, lai paaugstinātu to energoefektivitāti (36).

Dažās dalībvalstīs ēku renovācijai domāto finansiālo atbalstu piesaista augstas, GNEĒ līmenim līdzvērtīgas energoefektivitātes klases sasniegšanai, un šāda pieeja uzskatāma par labu veidu, kā stimulēt valsts ēku fonda pārveidi tā, lai to energoefektivitāte atbilstu GNEĒ līmenim.

Pēdējā desmitgadē vairums dalībvalstu ir ieviesušas esošajam ēku fondam paredzētus pasākumus, savukārt saskaņā ar Energoefektivitātes direktīvas 4. pantu nesen sagatavotajās nacionālajās ēku renovācijas stratēģijās iezīmējas jaunas, tālejošas perspektīvas. Dalībvalstīm vajadzētu veidot konsekventas politikas instrumentu paketes un tikai daļēji paļauties uz publiskā sektora līdzekļiem.

Ēku fonda renovācijai pirmām kārtām ir vajadzīgi ticami dati, lai būtu iespējams sekot līdzi rīcībpolitiku faktiskajai ietekmei, tostarp uz reālo energoefektivitāti un iekštelpu vides kvalitāti. Dažās valstīs, kur ir ierobežotas iespējas izmantot saules enerģiju (piemēram, Ziemeļeiropā), ir jāveido politika citu pasākumu atbalstam (piemēram, atbalsts biomasai). Arī plānu pieņemšana un rādītāju definēšana ir labs paņēmiens, kā risināt specifiskas vajadzības un uzraudzīt īstenošanu. Dalībvalstīm ieteicams nostiprināt un novērtēt pieņemtos pasākumus, lai būtu iespējams sekmīgi stimulēt ēku izmaksefektīvu, pamatīgu un GNEĒ līmenim atbilstošu renovāciju.

5.   IETEIKUMU KOPSAVILKUMS

| 1. | GNEĒ principi ir viens no pašlaik spēkā esošās direktīvas stūrakmeņiem, un jau no 2020. gada šīs normas būs attiecinātas uz jaunajām ēkām. Dalībvalstīm ieteicams centīgāk īstenot un izpildīt ĒED noteikumus, lai nodrošinātu, ka direktīvā noteiktajos termiņos visas jaunās ēkās ir GNEĒ. |
| --- | --- |

1.

GNEĒ principi ir viens no pašlaik spēkā esošās direktīvas stūrakmeņiem, un jau no 2020. gada šīs normas būs attiecinātas uz jaunajām ēkām. Dalībvalstīm ieteicams centīgāk īstenot un izpildīt ĒED noteikumus, lai nodrošinātu, ka direktīvā noteiktajos termiņos visas jaunās ēkās ir GNEĒ.

| 2. | Dalībvalstīm ieteicams izstrādāt pietiekami vērienīgas (ne mazāk vērienīgas kā prognozētais minimālo prasību izmaksoptimālais līmenis) GNEĒ nacionālās definīcijas un izmantot integrētās projektēšanas koncepciju, kas paredz izmantot atjaunojamos energoresursus, ar kuriem apmierina gandrīz nulles enerģijas ēku jau tā mazo energopieprasījumu. 4.1. sadaļā ir sniegti ieteicamie etaloni. Ir jānodrošina pienācīga iekštelpu vides kvalitāte, proti, nedrīkst pieļaut, ka Eiropas ēkās pasliktinās iekštelpu gaisa kvalitāte, pazeminās komforts un sanitārie apstākļi. |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstīm ieteicams izstrādāt pietiekami vērienīgas (ne mazāk vērienīgas kā prognozētais minimālo prasību izmaksoptimālais līmenis) GNEĒ nacionālās definīcijas un izmantot integrētās projektēšanas koncepciju, kas paredz izmantot atjaunojamos energoresursus, ar kuriem apmierina gandrīz nulles enerģijas ēku jau tā mazo energopieprasījumu. 4.1. sadaļā ir sniegti ieteicamie etaloni. Ir jānodrošina pienācīga iekštelpu vides kvalitāte, proti, nedrīkst pieļaut, ka Eiropas ēkās pasliktinās iekštelpu gaisa kvalitāte, pazeminās komforts un sanitārie apstākļi.

| 3. | Lai nodrošinātu, ka jau no 2020. gada beigām jaunās ēkas ir GNEĒ, dalībvalstīm vajadzētu pēc iespējas ātrāk izvērtēt, vai pastāvošo praksi ir nepieciešams kā pielāgot. Tāpat dalībvalstīm ieteicams paredzēt mehānismu, ko izmantos, lai sekotu līdzi GNEĒ mērķrādītāju izpildei, un apsvērt iespēju noteikt diferencētas sankcijas attiecībā uz jaunām ēkām pēc GNEĒ termiņu iestāšanās. |
| --- | --- |

3.

Lai nodrošinātu, ka jau no 2020. gada beigām jaunās ēkas ir GNEĒ, dalībvalstīm vajadzētu pēc iespējas ātrāk izvērtēt, vai pastāvošo praksi ir nepieciešams kā pielāgot. Tāpat dalībvalstīm ieteicams paredzēt mehānismu, ko izmantos, lai sekotu līdzi GNEĒ mērķrādītāju izpildei, un apsvērt iespēju noteikt diferencētas sankcijas attiecībā uz jaunām ēkām pēc GNEĒ termiņu iestāšanās.

| 4. | Jākonkretizē GNEĒ veicināšanas rīcībpolitikas un pasākumi, proti, jāprecizē, kādā mērā tie sekmē GNEĒ mērķrādītāju sasniegšanu. Ieteicams veidot ciešāku saikni starp rīcībpolitikām, pasākumiem un GNEĒ. Nolūkā atvieglot šādas informācijas sniegšanu Komisija dalībvalstīm ir darījusi pieejamu neobligātu formulāru, kuru tām ieteicams izmantot, lai tādējādi atvieglotu plānu salīdzināšanu un analīzi. |
| --- | --- |

4.

Jākonkretizē GNEĒ veicināšanas rīcībpolitikas un pasākumi, proti, jāprecizē, kādā mērā tie sekmē GNEĒ mērķrādītāju sasniegšanu. Ieteicams veidot ciešāku saikni starp rīcībpolitikām, pasākumiem un GNEĒ. Nolūkā atvieglot šādas informācijas sniegšanu Komisija dalībvalstīm ir darījusi pieejamu neobligātu formulāru, kuru tām ieteicams izmantot, lai tādējādi atvieglotu plānu salīdzināšanu un analīzi.

| 5. | Komisija iesaka dalībvalstīm paātrināt atbalsta politiku izstrādi, jo īpaši pievēršoties esošo ēku modernizācijai par GNĒE. Dalībvalstīm vajadzētu veidot konsekventas politikas instrumentu paketes, kas sniegtu vajadzīgo ilgtermiņa stabilitāti investoriem, kuri investē energoefektīvās ēkās, tostarp ēku pamatīgā un GNEĒ līmenim atbilstošā renovācijā. Lai būtu iespējams risināt specifiskas vajadzības un sekot līdzi ēku fonda modernizācijai, ir ieteicams panākt ticamu datu vākšanu. |
| --- | --- |

5.

Komisija iesaka dalībvalstīm paātrināt atbalsta politiku izstrādi, jo īpaši pievēršoties esošo ēku modernizācijai par GNĒE. Dalībvalstīm vajadzētu veidot konsekventas politikas instrumentu paketes, kas sniegtu vajadzīgo ilgtermiņa stabilitāti investoriem, kuri investē energoefektīvās ēkās, tostarp ēku pamatīgā un GNEĒ līmenim atbilstošā renovācijā. Lai būtu iespējams risināt specifiskas vajadzības un sekot līdzi ēku fonda modernizācijai, ir ieteicams panākt ticamu datu vākšanu.

---

(1)  COM(2015) 80 final.

(2)  2. panta 4. punkts.

(3)  Komisijas 2012. gada 16. janvāra Deleģētā regula (ES) Nr. 244/2012, ar kuru papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti, nosakot salīdzinošās metodoloģijas sistēmu izmaksu ziņā optimālu minimālo energoefektivitātes prasību līmeņu aprēķināšanai ēkām un būves elementiem (OV L 81, 21.3.2012., 18. lpp.).

(4)  Vadlīnijas, ar ko nosaka metodoloģijas sistēmu izmaksu ziņā optimālu minimālo energoefektivitātes prasību līmeņu aprēķināšanai (OV C 115, 19.4.2012., 1. lpp.).

(5)  Sk. tabulu vadlīniju 10. lpp.

(6)  
  “Nepieciešamā enerģija”, “piegādātā enerģija” un “neto primārā enerģija” jāinterpretē atbilstīgi definīcijām, kas noteiktas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 244/2012 un tai pievienotajās vadlīnijās.

(7)  Sk., piem., “
  Analysis of load match and grid interaction indicators in net zero energy buildings with simulated and monitored data
  ”, Applied Energy, 2014. gada 31. decembris, 119.–131. lpp.

(8)  JRC ziņojums “Promoting healthy and energy efficient buildings in the European Union”, 2016.

(9)  Sk., piem., “
  Predicted vs. actual energy performance of non-domestic buildings: Using post-occupancy evaluation data to reduce the performance gap
  ”, Anna Carolina Menezes, Andrew Cripps, Dino Bouchlaghem & Richard Buswell (2012), Applied Energy, 97. sēj., 355.–364. lpp., http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0306261911007811/.

(10)  Energoefektivitātes līmenis, kuru sasniedzot, tiek panāktas viszemākās izmaksas ēkas aplēstajā kalpošanas laikā.

(11)  
  “Atjaunojamo energoresursu enerģija” ir enerģija no atjaunojamiem, nefosiliem avotiem, proti, vēja un saules enerģija, aerotermālā, ģeotermālā, hidrotermālā un okeāna enerģija, hidroenerģija, biomasa, poligonu gāze, notekūdeņu attīrīšanas iekārtu gāze un biogāzes.

(12)  

  “Towards nearly zero-energy buildings- Definition on common principles under the EPBD”
  (http://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/nzeb_full_report.pdf), pētījumu sagatavojis Ecofys pēc Eiropas Komisijas Enerģētikas ĢD pasūtījuma.

(13)  Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei: Dalībvalstu panāktais progress virzībā uz izmaksu ziņā optimālu minimālo energoefektivitātes prasību līmeni.

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.).

(15)  Sk. AER direktīvas 13. panta 4. punktu.

(16)  
  EPBD Concerted Action III book, 2016.

(17)  Aptuveni 10–13 % no apsildei un dzesēšanai nepieciešamās enerģijas ES nodrošina centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas.

(18)  Skatīt 12. zemsvītras piezīmi.

(19)  23 dalībvalstis un viens Beļģijas reģions.

(20)  Saskaņā ar 9. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

(21)  28. panta 1. punkta otrā daļa.

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīva 2012/27/ES par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).

(23)  Pašlaik norit darbs pie standartizācijas un tiek īstenoti dažādi projekti, piemēram, projekts “GE2O” (http://www.geoclusters.eu/), kuru mērķis ir novērst šo nepilnību, tajā pašā laikā pienācīgi ņemot vērā dabiskās atšķirības, piemēram, klimatiskos apstākļus.

(24)  Optimālie paņēmieni, kā panākt, ka jaunbūves Eiropā ir GNEĒ, un to modelēšana, Delia D'Agostino priekšlasījums WSED konferencē 2016. gada februārī (http://www.wsed.at/en/programme/young-researchers-conference-energy-efficiency-biomass/).

(25)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52013DC0483R(01)&from=LV. Šajā ziņojumā ir iekļauta informācija no visām dalībvalstīm, izņemot Grieķiju un Spāniju, kuras līdz 2014. gada 18. septembrim vēl nebija iesūtījušas savu valsts plānu vai apkopoto formulāru. Jaunāks pārskats par GNEĒ definīcijām dalībvalstīs ir pieejams šeit: http://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-efficiency/buildings/nearly-zero-energy-buildings.

(26)  Sk. informāciju JRC 2016. g. kopsavilkuma ziņojumā par valstu plāniem sakarā ar GNEĒ, BPIE 2015. g. janvāra faktu lapu (http://bpie.eu/uploads/lib/document/attachment/128/BPIE_factsheet_nZEB_definitions_across_Europe.pdf) un atjaunināto informāciju, ko Komisija publicēja 2014. gada oktobrī (https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/Updated%20progress%20report%20NZEB.pdf).

(27)  https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/Updated%20progress%20report%20NZEB.pdf.

(28)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52013DC0483R(01)&from=LV.

(29)  JRC 2016. g. kopsavilkuma ziņojums par valstu plāniem sakarā ar GNEĒ, pieejams vietnē http://iet.jrc.ec.europa.eu/energyefficiency/publications/all.

(30)  Skatīt 24. zemsvītras piezīmi.

(31)  Komisijas uzdevums M/480 Eiropas Standartizācijas komitejai izstrādāt GNEĒ standartus.

(32)  
  Towards nearly zero-energy buildings- Definition on common principles under the EPBD (http://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/nzeb_full_report.pdf), pētījumu sagatavojis Ecofys pēc Eiropas Komisijas Enerģētikas ĢD pasūtījuma.

| — | 1. zona: Vidusjūras reģions; reprezentatīvā pilsēta: Katānija (pārējās: Atēnas, Larnaka, Luga, Sevilja, Palermo), |
| --- | --- |

—

1. zona: Vidusjūras reģions; reprezentatīvā pilsēta: Katānija (pārējās: Atēnas, Larnaka, Luga, Sevilja, Palermo),

| — | 4. zona: Pieokeāna reģions; reprezentatīvā pilsēta: Parīze (pārējās pilsētas: Amsterdama, Berlīne, Brisele, Kopenhāgena, Dublina, Londona, Makona, Nansī, Prāga, Varšava), |
| --- | --- |

—

4. zona: Pieokeāna reģions; reprezentatīvā pilsēta: Parīze (pārējās pilsētas: Amsterdama, Berlīne, Brisele, Kopenhāgena, Dublina, Londona, Makona, Nansī, Prāga, Varšava),

| — | 3. zona: Kontinentālais reģions; reprezentatīvā pilsēta: Budapešta (pārējās: Bratislava, Ļubļana, Milāna, Vīne), |
| --- | --- |

—

3. zona: Kontinentālais reģions; reprezentatīvā pilsēta: Budapešta (pārējās: Bratislava, Ļubļana, Milāna, Vīne),

| — | 5. zona: Ziemeļu reģions; reprezentatīvā pilsēta: Stokholma (pārējās: Helsinki, Rīga, Stokholma, Gdaņska, Tovarene). |
| --- | --- |

—

5. zona: Ziemeļu reģions; reprezentatīvā pilsēta: Stokholma (pārējās: Helsinki, Rīga, Stokholma, Gdaņska, Tovarene).

(33)  Ēkas integrētā energoefektivitāte ir primārās enerģijas neto daudzums, kas ir vajadzīgs, lai apmierinātu energopieprasījumu saistībā ar ēkas tipisku izmantojumu, un tai ir jāatspoguļo apsildei un dzesēšanai, saimniecības ūdens uzsildīšanai un iebūvētajam apgaismojumam nepieciešamā enerģija. Tas nozīmē, ka integrētā energoefektivitāte aptver ne tikai ēkas izolācijas kvalitāti, bet arī apsildes ierīces, dzesēšanas ierīces, ventilācijai patērēto enerģiju, apgaismes ierīces, ēkas atrašanās vietu un novietojumu, siltuma reģenerāciju, aktīvos saules siltuma ieguvumus un citus atjaunojamos energoresursus.

(34)  Dalībvalstu aizpildītie formulāri atrodami šajā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-efficiency/buildings/nearly-zero-energy-buildings.

(35)  ES tehnoloģiju izstrādi atbalsta ar programmu “Apvārsnis 2020”, konkrētāk, ar Ēku energoefektivitātes publiskā un privātā sektora partnerību: https://ec.europa.eu/research/industrial_technologies/energy-efficient-buildings_en.html.

(36)  Skatīt 22. zemsvītras piezīmi.

---

| 2.8.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 208/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 208/58

---

KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2016/1319

(2016. gada 29. jūlijs),

ar ko attiecībā uz dezoksinivalenolu, zearalenonu un ohratoksīnu A lolojumdzīvnieku barībā groza Ieteikumu 2006/576/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Ieteikums 2006/576/EK (1) nosaka dezoksinivalenola, zearalenona, ohratoksīna A, fumonizīna B1 + B2 un T-2 un HT-2 toksīnu orientējošās vērtības barības sastāvdaļās un barības maisījumos. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Ieteikums 2006/576/EK (1) nosaka dezoksinivalenola, zearalenona, ohratoksīna A, fumonizīna B1 + B2 un T-2 un HT-2 toksīnu orientējošās vērtības barības sastāvdaļās un barības maisījumos.

| (2) | Pašreizējais dezoksinivalenola orientējošais līmenis suņu barībā ir 5 mg/kg. Ņemot vērā nesen saņemto informāciju par dezoksinivalenola toksicitāti suņu barībā un EFSA atzinumu par dezoksinivalenolu barībā (2), ir konstatēts, ka pašreizējais orientējošais līmenis nenodrošina pietiekamas garantijas attiecībā uz suņu veselību, un tāpēc dezoksinivalenola orientējošo līmeni suņu barībā ir lietderīgi samazināt. |
| --- | --- |

(2)

Pašreizējais dezoksinivalenola orientējošais līmenis suņu barībā ir 5 mg/kg. Ņemot vērā nesen saņemto informāciju par dezoksinivalenola toksicitāti suņu barībā un EFSA atzinumu par dezoksinivalenolu barībā (2), ir konstatēts, ka pašreizējais orientējošais līmenis nenodrošina pietiekamas garantijas attiecībā uz suņu veselību, un tāpēc dezoksinivalenola orientējošo līmeni suņu barībā ir lietderīgi samazināt.

| (3) | Ņemot vērā nesen saņemto informāciju par zearalenona toksicitāti kaķu un suņu barībā, līdz EFSA atjaunināta riska novērtējuma sniegšanai par iespējamo dzīvnieku veselības risku, kas saistīts ar zearalenona klātbūtni barībā, ir lietderīgi noteikt zearalenona orientējošo līmeni kaķu un suņu barībā, lai nodrošinātu garantijas attiecībā uz kaķu un suņu veselību. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā nesen saņemto informāciju par zearalenona toksicitāti kaķu un suņu barībā, līdz EFSA atjaunināta riska novērtējuma sniegšanai par iespējamo dzīvnieku veselības risku, kas saistīts ar zearalenona klātbūtni barībā, ir lietderīgi noteikt zearalenona orientējošo līmeni kaķu un suņu barībā, lai nodrošinātu garantijas attiecībā uz kaķu un suņu veselību.

| (4) | Ņemot vērā nesen saņemto informāciju par ohratoksīna A toksiskumu kaķu un suņu barībā un EFSA atzinumu par ohratoksīnu A barībā (3), ir lietderīgi noteikt ohratoksīna A orientējošo līmeni kaķu un suņu barībā, lai nodrošinātu garantijas attiecībā uz kaķu un suņu veselību. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā nesen saņemto informāciju par ohratoksīna A toksiskumu kaķu un suņu barībā un EFSA atzinumu par ohratoksīnu A barībā (3), ir lietderīgi noteikt ohratoksīna A orientējošo līmeni kaķu un suņu barībā, lai nodrošinātu garantijas attiecībā uz kaķu un suņu veselību.

| (5) | Lai ieteikums joprojām būtu viegli lasāms, ir lietderīgi aizstāt ieteikuma pielikumu ar jaunu pielikumu, |
| --- | --- |

(5)

Lai ieteikums joprojām būtu viegli lasāms, ir lietderīgi aizstāt ieteikuma pielikumu ar jaunu pielikumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

Ieteikuma 2006/576/EK pielikumu aizstāj ar šā ieteikuma pielikumu.

Briselē, 2016. gada 29. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  Komisijas 2006. gada 17. augusta Ieteikums 2006/576/EK par dezoksinivalenola, zearalenona, ohratoksīna A, T-2 un HT-2 un fumonizīnu klātbūtni produktos, kas paredzēti dzīvnieku barošanai (OV L 229, 23.8.2006., 7. lpp.).

1

(2)  Zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņojumu pārtikas apritē, pēc Komisijas pieprasījuma sniegtais atzinums par dezoksinivalenolu (DON) kā par nevēlamu vielu dzīvnieku barībā http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/73.

2

(3)  Zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņojumu pārtikas apritē, pēc Komisijas pieprasījuma sniegtais atzinums par ohratoksīnu A (OTA) kā par nevēlamu vielu dzīvnieku barībā http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/101.

3

---

PIELIKUMS

ORIENTĒJOŠĀS VĒRTĪBAS

| Mikotoksīns | Dzīvnieku barībai paredzēti produkti | Orientējošā vērtība mg/kg (ppm) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 % |
| --- | --- | --- |
| Dezoksinivalenols | Barības sastāvdaļas (*1) | |
| — | labība un labības produkti (*2), izņemot kukurūzas blakusproduktus |

Mikotoksīns

Dzīvnieku barībai paredzēti produkti

Orientējošā vērtība mg/kg (ppm) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 %

Dezoksinivalenols

Barības sastāvdaļas (*1)

—

labība un labības produkti (*2), izņemot kukurūzas blakusproduktus

8

| — | kukurūzas blakusprodukti |
| --- | --- |

—

kukurūzas blakusprodukti

12

Barības maisījums, izņemot

5

| — | barības maisījumu cūkām |
| --- | --- |

—

barības maisījumu cūkām

0,9

| — | barības maisījumu teļiem (< 4 mēnešiem), jēriem, kazlēniem un suņiem |
| --- | --- |

—

barības maisījumu teļiem (< 4 mēnešiem), jēriem, kazlēniem un suņiem

2

Zearalenons

Barības sastāvdaļas (*1)

| — | labība un labības produkti (*2), izņemot kukurūzas blakusproduktus |
| --- | --- |

—

labība un labības produkti (*2), izņemot kukurūzas blakusproduktus

2

| — | kukurūzas blakusprodukti |
| --- | --- |

—

kukurūzas blakusprodukti

3

Barības maisījums

| — | sivēniem un jauncūkām (jaunas sivēnmātes), kucēniem, kaķēniem, vaislas suņiem un kaķiem |
| --- | --- |

—

sivēniem un jauncūkām (jaunas sivēnmātes), kucēniem, kaķēniem, vaislas suņiem un kaķiem

0,1

| — | pieaugušiem suņiem un kaķiem, kas nav paredzēti vaislai |
| --- | --- |

—

pieaugušiem suņiem un kaķiem, kas nav paredzēti vaislai

0,2

| — | sivēnmātēm un nobarojamām cūkām |
| --- | --- |

—

sivēnmātēm un nobarojamām cūkām

0,25

| — | teļiem, piena lopiem, aitām (ieskaitot jērus) un kazām (ieskaitot kazlēnus) |
| --- | --- |

—

teļiem, piena lopiem, aitām (ieskaitot jērus) un kazām (ieskaitot kazlēnus)

0,5

Ohratoksīns A

Barības sastāvdaļas (*1)

| — | labība un labības produkti (*2) |
| --- | --- |

—

labība un labības produkti (*2)

0,25

Barības maisījums

| — | cūkām |
| --- | --- |

—

cūkām

0,05

| — | mājputniem |
| --- | --- |

—

mājputniem

0,1

| — | kaķiem un suņiem |
| --- | --- |

—

kaķiem un suņiem

0,01

Fumonizīns B1 + B2

Barības sastāvdaļas (*1)

| — | kukurūza un kukurūzas produkti (*3) |
| --- | --- |

—

kukurūza un kukurūzas produkti (*3)

60

Barības maisījums

| — | cūkām, zirgiem (Equidae), trušiem un lolojumdzīvniekiem |
| --- | --- |

—

cūkām, zirgiem (Equidae), trušiem un lolojumdzīvniekiem

5

| — | zivīm |
| --- | --- |

—

zivīm

10

| — | mājputniem, teļiem (< 4 mēnešiem), jēriem un kazlēniem |
| --- | --- |

—

mājputniem, teļiem (< 4 mēnešiem), jēriem un kazlēniem

20

| — | pieaugušiem atgremotājdzīvniekiem (> 4 mēnešiem) un ūdelēm |
| --- | --- |

—

pieaugušiem atgremotājdzīvniekiem (> 4 mēnešiem) un ūdelēm

50

T-2 + HT-2 toksīns

Barības maisījums kaķiem

0,05

---

(*1)  Īpaša uzmanība jāvelta dzīvniekiem tieši izbarotai labībai un labības produktiem, lai to lietošana dienas devā būtu tāda, ka dzīvnieki mikotoksīniem netiek eksponēti līmenī, kas pārsniedz līmeni, kurš rodas, dienas devā lietojot tikai komplekso barību.

(*2)  Termins“labība un labības produkti” nozīmē ne tikai barības sastāvdaļas, kas uzskaitītas Komisijas 2013. gada 16. janvāra Regulas (ES) Nr. 68/2013, ar ko izveido barības sastāvdaļu reģistru (OV L 29, 30.1.2013., 1. lpp.) pielikuma C daļas barības sastāvdaļu saraksta 1. pozīcijā “Labības graudi un no tiem iegūti produkti”, bet arī pārējās barības sastāvdaļas, kas iegūtas no labības, jo īpaši labību, ko izmanto dzīvnieku barībā un rupjā dzīvnieku barībā.

(*3)  Termins “kukurūza un kukurūzas produkti” nozīmē ne tikai barības sastāvdaļas, kas uzskaitītas Regulas (ES) Nr. 68/2013 pielikuma C daļas barības sastāvdaļu saraksta 1. pozīcijā “Labības graudi un no tiem iegūti produkti”, bet arī pārējās barības sastāvdaļas, kas iegūtas no kukurūzas, jo īpaši kukurūzu, ko izmanto dzīvnieku barībā un rupjā dzīvnieku barībā.

---