# Az Európai Unió L 184/2016

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 184 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 59. évfolyam2016. július 8. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 184

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

59. évfolyam2016. július 8.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/1075 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. március 23.) a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a helyreállítási tervek, szanálási tervek és csoportszintű szanálási tervek tartalmát, az illetékes hatóság által a helyreállítási tervek és csoportszintű helyreállítási tervek tekintetében értékelendő minimumkövetelményeket, a csoporton belüli pénzügyi támogatás feltételeit, a független értékelőkre vonatkozó követelményeket, a leírási és átalakítási hatáskörök szerződéses elismerését, az értesítési követelmények és a felfüggesztésre vonatkozó közlemény eljárásait és tartalmát, valamint a szanálási kollégiumok operatív működését meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 1 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2016/1075 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. március 23.) a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a helyreállítási tervek, szanálási tervek és csoportszintű szanálási tervek tartalmát, az illetékes hatóság által a helyreállítási tervek és csoportszintű helyreállítási tervek tekintetében értékelendő minimumkövetelményeket, a csoporton belüli pénzügyi támogatás feltételeit, a független értékelőkre vonatkozó követelményeket, a leírási és átalakítási hatáskörök szerződéses elismerését, az értesítési követelmények és a felfüggesztésre vonatkozó közlemény eljárásait és tartalmát, valamint a szanálási kollégiumok operatív működését meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2016.7.8. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.7.8.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 184/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/1075 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2016. március 23.)

a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a helyreállítási tervek, szanálási tervek és csoportszintű szanálási tervek tartalmát, az illetékes hatóság által a helyreállítási tervek és csoportszintű helyreállítási tervek tekintetében értékelendő minimumkövetelményeket, a csoporton belüli pénzügyi támogatás feltételeit, a független értékelőkre vonatkozó követelményeket, a leírási és átalakítási hatáskörök szerződéses elismerését, az értesítési követelmények és a felfüggesztésre vonatkozó közlemény eljárásait és tartalmát, valamint a szanálási kollégiumok operatív működését meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 5. cikke (10) bekezdésére, 6. cikke (8) bekezdésére, 10. cikke (9) bekezdésére, 12. cikke (6) bekezdésére, 15. cikke (4) bekezdésére, 23. cikke (2) bekezdésére, 36. cikke (14) bekezdésére, 55. cikke (3) bekezdésére, 82. cikke (3) bekezdésére és 88. cikke (7) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az e rendeletben foglalt rendelkezések szorosan kapcsolódnak egymáshoz, mivel a 2014/59/EU irányelv által meghatározott szanálási kerettel foglalkoznak egy intézmény helyreállításának és szanálásának tervezési szakaszától kezdve a korai beavatkozás szakaszán át egészen a szanálási intézkedés pillanatáig. Ezen egy időben hatályba léptetendő rendelkezések közötti koherencia biztosítása, valamint a szanálási folyamat megkönnyítése érdekében szükséges, hogy az intézmények, hatóságok és piaci szereplők, beleértve a nem uniós befektetőket, kötelezettségeiket és jogaikat átfogóan szemlélhessék és azokhoz könnyen hozzáférjenek. Célszerű ezért a 2014/59/EU irányelv által előírt releváns szabályozástechnikai standardokat egyetlen rendeletbe foglalni. |
| --- | --- |

(1)

Az e rendeletben foglalt rendelkezések szorosan kapcsolódnak egymáshoz, mivel a 2014/59/EU irányelv által meghatározott szanálási kerettel foglalkoznak egy intézmény helyreállításának és szanálásának tervezési szakaszától kezdve a korai beavatkozás szakaszán át egészen a szanálási intézkedés pillanatáig. Ezen egy időben hatályba léptetendő rendelkezések közötti koherencia biztosítása, valamint a szanálási folyamat megkönnyítése érdekében szükséges, hogy az intézmények, hatóságok és piaci szereplők, beleértve a nem uniós befektetőket, kötelezettségeiket és jogaikat átfogóan szemlélhessék és azokhoz könnyen hozzáférjenek. Célszerű ezért a 2014/59/EU irányelv által előírt releváns szabályozástechnikai standardokat egyetlen rendeletbe foglalni.

| (2) | A 2014/59/EU irányelv fogalommeghatározásain túl szükség van néhány használt technikai kifejezés külön meghatározására. |
| --- | --- |

(2)

A 2014/59/EU irányelv fogalommeghatározásain túl szükség van néhány használt technikai kifejezés külön meghatározására.

| (3) | A helyreállítási tervekbe minimálisan foglalandó információkra vonatkozó egységes szabályoknak figyelembe kell venniük – ugyanakkor nem zárhatják ki – az illetékes hatóságok arra vonatkozó hatáskörét, hogy a 2014/59/EU irányelv 4. cikkével összhangban egyszerűsített kötelezettségeket határozzanak meg egyes intézmények számára a helyreállítási tervek tartalmára és részleteire vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

A helyreállítási tervekbe minimálisan foglalandó információkra vonatkozó egységes szabályoknak figyelembe kell venniük – ugyanakkor nem zárhatják ki – az illetékes hatóságok arra vonatkozó hatáskörét, hogy a 2014/59/EU irányelv 4. cikkével összhangban egyszerűsített kötelezettségeket határozzanak meg egyes intézmények számára a helyreállítási tervek tartalmára és részleteire vonatkozóan.

| (4) | Ezek az egységes szabályok a 2014/59/EU irányelv 4. cikkével összhangban meghatározott egyszerűsített kötelezettségek sérelme nélkül tovább pontosítják az egyéni helyreállítási terv, és az említett irányelv 7. cikkének (5) és (6) bekezdésével összhangban a csoportszintű helyreállítási terv által tartalmazandó információkat. |
| --- | --- |

(4)

Ezek az egységes szabályok a 2014/59/EU irányelv 4. cikkével összhangban meghatározott egyszerűsített kötelezettségek sérelme nélkül tovább pontosítják az egyéni helyreállítási terv, és az említett irányelv 7. cikkének (5) és (6) bekezdésével összhangban a csoportszintű helyreállítási terv által tartalmazandó információkat.

| (5) | Elengedhetetlen, hogy a helyreállítási tervekben szereplő információ megfelelő és specifikus legyen attól függően, hogy a helyreállítási terveket olyan intézmények dolgozták-e ki, amelyek nem tagjai a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 111. és 112. cikke szerinti összevont felügyelet alá tartozó valamely csoportnak, vagy a 2014/59/EU irányelv 7. cikkének (2) bekezdése szerinti egyéni helyreállítási tervek-e, vagy a 2014/59/EU irányelv 7. cikkének (5) és (6) bekezdése szerinti csoportszintű helyreállítási tervek-e. |
| --- | --- |

(5)

Elengedhetetlen, hogy a helyreállítási tervekben szereplő információ megfelelő és specifikus legyen attól függően, hogy a helyreállítási terveket olyan intézmények dolgozták-e ki, amelyek nem tagjai a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) 111. és 112. cikke szerinti összevont felügyelet alá tartozó valamely csoportnak, vagy a 2014/59/EU irányelv 7. cikkének (2) bekezdése szerinti egyéni helyreállítási tervek-e, vagy a 2014/59/EU irányelv 7. cikkének (5) és (6) bekezdése szerinti csoportszintű helyreállítási tervek-e.

| (6) | A helyreállítási tervek belső felépítésének megkönnyítése érdekében a tájékoztatási követelményeket több szakaszban kell csoportosítani, amelyek közül néhányat az e rendeletben meghatározottak szerint alszakaszokra kell bontani. |
| --- | --- |

(6)

A helyreállítási tervek belső felépítésének megkönnyítése érdekében a tájékoztatási követelményeket több szakaszban kell csoportosítani, amelyek közül néhányat az e rendeletben meghatározottak szerint alszakaszokra kell bontani.

| (7) | Annak biztosítása érdekében, hogy a helyreállítási terveket szükség esetén kellő időben hatékonyan végre lehessen hajtani, alapvető, hogy e tervek szilárd irányítási struktúrára épüljenek. A helyreállítási terveknek ezért tartalmazniuk kell az érintett sajátos irányítási szabályozások leírását. A tervnek mindenekelőtt ismertetnie kell, hogyan dolgozták ki, ki hagyta jóvá, és hogyan épül be az intézmény vagy csoport általános vállalatirányításába. Ahol releváns, ismertetni kell az adott esetben egy leányvállalat egyéni helyreállítási terve és a csoportszintű helyreállítási terv közötti összhang biztosítása érdekében hozott intézkedéseket. |
| --- | --- |

(7)

Annak biztosítása érdekében, hogy a helyreállítási terveket szükség esetén kellő időben hatékonyan végre lehessen hajtani, alapvető, hogy e tervek szilárd irányítási struktúrára épüljenek. A helyreállítási terveknek ezért tartalmazniuk kell az érintett sajátos irányítási szabályozások leírását. A tervnek mindenekelőtt ismertetnie kell, hogyan dolgozták ki, ki hagyta jóvá, és hogyan épül be az intézmény vagy csoport általános vállalatirányításába. Ahol releváns, ismertetni kell az adott esetben egy leányvállalat egyéni helyreállítási terve és a csoportszintű helyreállítási terv közötti összhang biztosítása érdekében hozott intézkedéseket.

| (8) | A helyreállítási tervek elengedhetetlenek a helyreállítási intézkedési lehetőségek megvalósíthatóságának értékeléséhez. A helyreállítási tervnek ezért célszerű részletes információt tartalmaznia a határozathozatali eljárásról, tekintettel annak az irányítási struktúra alapvető elemeként, a 2014/59/EU irányelv 9. cikke szerinti indikátorokat használó felterjesztési eljárás alapján való aktiválására. Mivel minden válság más, egy indikátor teljesülése nem aktivál automatikusan egy specifikus helyreállítási intézkedési lehetőséget, vagy általánosabban, nem hoz működésbe egy automatizált keretet, amely alapján egy adott helyreállítási intézkedési lehetőséget végre kell hajtani előre meghatározott eljárási előírások alapján. Az indikátorokat sokkal inkább annak jelzésére kell felhasználni, hogy felterjesztési eljárás indítására van szükség, beleértve annak elemzését, hogy milyen módon kezelhető legjobban egy válsághelyzet. Az említett indikátorok általi jelzést megelőzően a szokásos kockázatkezelésben felhasznált adatokat és referenciaértékeket is alkalmazni kell az intézmény vagy csoport arról való tájékoztatására, hogy fennáll pénzügyi helyzete romlásának és annak kockázata, hogy az indikátorok jelezni kezdenek. Noha ezek a korai figyelmeztető jelek nem a 2014/59/EU irányelv szerinti indikátorok, és így nem jelzik a helyreállítási szakasz megkezdését és nem teszik szükségessé a szokásos eljárásokon kívüli felterjesztést, mégis segítenek az intézmény szokásos kockázatkezelése és az indikátorok nyomon követése közötti összhang biztosításában. A helyreállítási tervnek ezért leírást kell tartalmaznia arról, hogy az intézmény kockázatkezelésének megfelelő elemei hogyan kapcsolódnak az indikátorokhoz. |
| --- | --- |

(8)

A helyreállítási tervek elengedhetetlenek a helyreállítási intézkedési lehetőségek megvalósíthatóságának értékeléséhez. A helyreállítási tervnek ezért célszerű részletes információt tartalmaznia a határozathozatali eljárásról, tekintettel annak az irányítási struktúra alapvető elemeként, a 2014/59/EU irányelv 9. cikke szerinti indikátorokat használó felterjesztési eljárás alapján való aktiválására. Mivel minden válság más, egy indikátor teljesülése nem aktivál automatikusan egy specifikus helyreállítási intézkedési lehetőséget, vagy általánosabban, nem hoz működésbe egy automatizált keretet, amely alapján egy adott helyreállítási intézkedési lehetőséget végre kell hajtani előre meghatározott eljárási előírások alapján. Az indikátorokat sokkal inkább annak jelzésére kell felhasználni, hogy felterjesztési eljárás indítására van szükség, beleértve annak elemzését, hogy milyen módon kezelhető legjobban egy válsághelyzet. Az említett indikátorok általi jelzést megelőzően a szokásos kockázatkezelésben felhasznált adatokat és referenciaértékeket is alkalmazni kell az intézmény vagy csoport arról való tájékoztatására, hogy fennáll pénzügyi helyzete romlásának és annak kockázata, hogy az indikátorok jelezni kezdenek. Noha ezek a korai figyelmeztető jelek nem a 2014/59/EU irányelv szerinti indikátorok, és így nem jelzik a helyreállítási szakasz megkezdését és nem teszik szükségessé a szokásos eljárásokon kívüli felterjesztést, mégis segítenek az intézmény szokásos kockázatkezelése és az indikátorok nyomon követése közötti összhang biztosításában. A helyreállítási tervnek ezért leírást kell tartalmaznia arról, hogy az intézmény kockázatkezelésének megfelelő elemei hogyan kapcsolódnak az indikátorokhoz.

| (9) | A stratégiai elemzésnek figyelembe kell vennie a helyreállítási tervekre vonatkozó nemzetközi standardokat, például a Pénzügyi Stabilitási Tanácsnak a pénzügyi intézmények eredményes szanálási rendszereinek főbb sajátosságait meghatározó dokumentumát. E főbb sajátosságokat meghatározó dokumentum értelmében a stratégiai elemzésnek azonosítania kell az intézmény alapvető és rendszerszinten jelentős funkcióit, és meg kell határoznia e funkciók helyreállítási forgatókönyvekben való fenntartásának fő lépéseit. Ennek megfelelően a stratégiai elemzésnek célszerű két részből állnia. A stratégiai elemzés első része ismerteti az intézményt vagy csoportot és annak fő üzletágait és kritikus funkcióit. Az intézmény vagy csoport ismertetésének általános áttekintést kell nyújtania az intézményről vagy csoportról és annak tevékenységeiről, fő üzletágainak és kritikus funkcióinak részletes leírásával együtt. Az olyan helyreállítási intézkedési lehetőségek értékelésének megkönnyítése érdekében, mint az üzletágak elidegenítése és értékesítése, fontos azonosítani azokat a jogi személyeket, amelyekben a fő üzletágak és kritikus funkciók találhatók, valamint elemezni a csoporton belüli összekapcsoltságot. A 2014/59/EU irányelv 6. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján az intézményeknek az illetékes hatóságok számára kielégítő módon igazolniuk kell, hogy a helyreállítási terv meglehetősen valószínűen végrehajtható anélkül, hogy a pénzügyi rendszerre jelentős kedvezőtlen hatást gyakoroljon. Emellett a 2014/59/EU irányelv 6. cikkének (2) bekezdése előírja az illetékes hatóságok számára annak értékelését, hogy a helyreállítási terv, vagy a benne szereplő egyes lehetőségek milyen mértékben hajthatók végre anélkül, hogy jelentős kedvezőtlen hatást gyakoroljanak a pénzügyi rendszerre. A helyreállítási terveknek ezért leírást kell tartalmazniuk a külső összekapcsoltságról. |
| --- | --- |

(9)

A stratégiai elemzésnek figyelembe kell vennie a helyreállítási tervekre vonatkozó nemzetközi standardokat, például a Pénzügyi Stabilitási Tanácsnak a pénzügyi intézmények eredményes szanálási rendszereinek főbb sajátosságait meghatározó dokumentumát. E főbb sajátosságokat meghatározó dokumentum értelmében a stratégiai elemzésnek azonosítania kell az intézmény alapvető és rendszerszinten jelentős funkcióit, és meg kell határoznia e funkciók helyreállítási forgatókönyvekben való fenntartásának fő lépéseit. Ennek megfelelően a stratégiai elemzésnek célszerű két részből állnia. A stratégiai elemzés első része ismerteti az intézményt vagy csoportot és annak fő üzletágait és kritikus funkcióit. Az intézmény vagy csoport ismertetésének általános áttekintést kell nyújtania az intézményről vagy csoportról és annak tevékenységeiről, fő üzletágainak és kritikus funkcióinak részletes leírásával együtt. Az olyan helyreállítási intézkedési lehetőségek értékelésének megkönnyítése érdekében, mint az üzletágak elidegenítése és értékesítése, fontos azonosítani azokat a jogi személyeket, amelyekben a fő üzletágak és kritikus funkciók találhatók, valamint elemezni a csoporton belüli összekapcsoltságot. A 2014/59/EU irányelv 6. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján az intézményeknek az illetékes hatóságok számára kielégítő módon igazolniuk kell, hogy a helyreállítási terv meglehetősen valószínűen végrehajtható anélkül, hogy a pénzügyi rendszerre jelentős kedvezőtlen hatást gyakoroljon. Emellett a 2014/59/EU irányelv 6. cikkének (2) bekezdése előírja az illetékes hatóságok számára annak értékelését, hogy a helyreállítási terv, vagy a benne szereplő egyes lehetőségek milyen mértékben hajthatók végre anélkül, hogy jelentős kedvezőtlen hatást gyakoroljanak a pénzügyi rendszerre. A helyreállítási terveknek ezért leírást kell tartalmazniuk a külső összekapcsoltságról.

| (10) | A stratégiai elemzés második részének a lehetséges helyreállítási intézkedési lehetőségeket kell azonosítania és értékelnie. Az intézmény vagy csoport rendelkezésére álló helyreállítási intézkedési lehetőségeket kezdetben konkrét pénzügyi stresszhelyzetre vonatkozó forgatókönyvre való hivatkozás nélkül kell ismertetni. Ezek a válsághelyzetekre való általános felkészültség megerősítésének az eszközei és abban segítik az intézményt vagy csoportot, hogy rugalmasan reagáljon a válságra. A stratégiai elemzésnek ezután fel kell vázolnia, hogy a helyreállítási intézkedési lehetőségeket hogyan tesztelték konkrét pénzügyi stresszhelyzetre vonatkozó forgatókönyvek tekintetében annak előzetes felmérése érdekében, hogy mely helyreállítási intézkedési lehetőségek lennének hatékonyak az egyes forgatókönyvek esetében, ami a helyreállítási intézkedési lehetőségek hatékonyságának és az indikátorok megfelelőségének gyakorlati tesztjét jelenti. A helyreállítási intézkedési lehetőségeknek olyan intézkedéseket is tartalmazniuk kell, amelyeket az intézmény abban az esetben hozhat meg, ha teljesülnek a korai beavatkozásnak a 2014/59/EU irányelv 27. cikke szerinti feltételei. |
| --- | --- |

(10)

A stratégiai elemzés második részének a lehetséges helyreállítási intézkedési lehetőségeket kell azonosítania és értékelnie. Az intézmény vagy csoport rendelkezésére álló helyreállítási intézkedési lehetőségeket kezdetben konkrét pénzügyi stresszhelyzetre vonatkozó forgatókönyvre való hivatkozás nélkül kell ismertetni. Ezek a válsághelyzetekre való általános felkészültség megerősítésének az eszközei és abban segítik az intézményt vagy csoportot, hogy rugalmasan reagáljon a válságra. A stratégiai elemzésnek ezután fel kell vázolnia, hogy a helyreállítási intézkedési lehetőségeket hogyan tesztelték konkrét pénzügyi stresszhelyzetre vonatkozó forgatókönyvek tekintetében annak előzetes felmérése érdekében, hogy mely helyreállítási intézkedési lehetőségek lennének hatékonyak az egyes forgatókönyvek esetében, ami a helyreállítási intézkedési lehetőségek hatékonyságának és az indikátorok megfelelőségének gyakorlati tesztjét jelenti. A helyreállítási intézkedési lehetőségeknek olyan intézkedéseket is tartalmazniuk kell, amelyeket az intézmény abban az esetben hozhat meg, ha teljesülnek a korai beavatkozásnak a 2014/59/EU irányelv 27. cikke szerinti feltételei.

| (11) | A helyreállítási terv kommunikációja létfontosságú annak hatékony végrehajtásához és a pénzügyi rendszerre gyakorolt kedvezőtlen hatások elkerüléséhez. A helyreállítási tervnek ezért a kommunikációra és közzétételre vonatkozó szakaszt is kell tartalmaznia, amely mind az érintett belső testületek és az intézmény vagy csoport személyzete felé irányuló belső kommunikációval, mind a külső kommunikációval foglalkozik. |
| --- | --- |

(11)

A helyreállítási terv kommunikációja létfontosságú annak hatékony végrehajtásához és a pénzügyi rendszerre gyakorolt kedvezőtlen hatások elkerüléséhez. A helyreállítási tervnek ezért a kommunikációra és közzétételre vonatkozó szakaszt is kell tartalmaznia, amely mind az érintett belső testületek és az intézmény vagy csoport személyzete felé irányuló belső kommunikációval, mind a külső kommunikációval foglalkozik.

| (12) | A helyreállítási terv maga után vonhatja az intézmény üzleti szervezetének módosítását, vagy a terv frissítésének és jövőbeli végrehajtásának megkönnyítése és az indikátorok nyomon követése érdekében, vagy azért, mert az eljárás olyan akadályokat azonosított, amelyek megnehezítik a helyreállítási intézkedési lehetőségek végrehajtását. A helyreállítási tervben ezeket az intézmény vagy csoport által meghozandó szervezeti előkészítő és nyomon követő intézkedéseket ismertetni kell, megkönnyítve annak hatékony értékelését, hogy a végrehajtása meglehetősen valószínű-e, valamint megkönnyítve végrehajtásának az intézmény vagy csoport, és az illetékes hatóságok általi ellenőrzését. |
| --- | --- |

(12)

A helyreállítási terv maga után vonhatja az intézmény üzleti szervezetének módosítását, vagy a terv frissítésének és jövőbeli végrehajtásának megkönnyítése és az indikátorok nyomon követése érdekében, vagy azért, mert az eljárás olyan akadályokat azonosított, amelyek megnehezítik a helyreállítási intézkedési lehetőségek végrehajtását. A helyreállítási tervben ezeket az intézmény vagy csoport által meghozandó szervezeti előkészítő és nyomon követő intézkedéseket ismertetni kell, megkönnyítve annak hatékony értékelését, hogy a végrehajtása meglehetősen valószínű-e, valamint megkönnyítve végrehajtásának az intézmény vagy csoport, és az illetékes hatóságok általi ellenőrzését.

| (13) | Alapvetően fontos azon minimumkövetelmények meghatározása, amelyeket az illetékes hatóságoknak mérlegelniük kell az intézmények által kidolgozott helyreállítási tervek értékelése során, a 2014/59/EU irányelv 6. cikkének (2) bekezdésében és 8. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint. |
| --- | --- |

(13)

Alapvetően fontos azon minimumkövetelmények meghatározása, amelyeket az illetékes hatóságoknak mérlegelniük kell az intézmények által kidolgozott helyreállítási tervek értékelése során, a 2014/59/EU irányelv 6. cikkének (2) bekezdésében és 8. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint.

| (14) | Az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 16. cikke felhatalmazza az Európai Bankhatóságot (EBH) arra, hogy iránymutatásokat bocsásson ki az uniós jog közös, egységes és következetes alkalmazásának biztosítása céljából, és előírja azon illetékes hatóságok és pénzügyi intézmények számára, amelyek az iránymutatások címzettjei, hogy minden erőfeszítést tegyenek meg az iránymutatásnak való megfelelés érdekében. Mivel a 2014/59/EU irányelv megbízza az EBH-t az 1093/2010/EU rendelet 16. cikkével összhangban az irányelv bizonyos szempontjait részletesen meghatározó iránymutatások kibocsátásával, az illetékes hatóságoknak az említett cikk értelmében figyelembe kell venniük a helyreállítási tervezés forgatókönyveire és a helyreállítási tervekbe foglalandó indikátorokra vonatkozóan az EBH által kibocsátott iránymutatásokat, úgy, hogy az 1093/2010/EU rendelet 16. cikkének (3) bekezdésével összhangban minden erőfeszítést megtesznek az említett iránymutatásoknak való megfelelés érdekében. |
| --- | --- |

(14)

Az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 16. cikke felhatalmazza az Európai Bankhatóságot (EBH) arra, hogy iránymutatásokat bocsásson ki az uniós jog közös, egységes és következetes alkalmazásának biztosítása céljából, és előírja azon illetékes hatóságok és pénzügyi intézmények számára, amelyek az iránymutatások címzettjei, hogy minden erőfeszítést tegyenek meg az iránymutatásnak való megfelelés érdekében. Mivel a 2014/59/EU irányelv megbízza az EBH-t az 1093/2010/EU rendelet 16. cikkével összhangban az irányelv bizonyos szempontjait részletesen meghatározó iránymutatások kibocsátásával, az illetékes hatóságoknak az említett cikk értelmében figyelembe kell venniük a helyreállítási tervezés forgatókönyveire és a helyreállítási tervekbe foglalandó indikátorokra vonatkozóan az EBH által kibocsátott iránymutatásokat, úgy, hogy az 1093/2010/EU rendelet 16. cikkének (3) bekezdésével összhangban minden erőfeszítést megtesznek az említett iránymutatásoknak való megfelelés érdekében.

| (15) | A helyreállítási tervezésnek a 2014/59/EU irányelvben meghatározott célja a súlyos stresszhelyzetben lévő intézmény vagy csoport életképességének és pénzügyi helyzetének fenntartására vagy helyreállítására irányuló lehetőségek azonosítása. A helyreállítási terv értékelési kritériumainak ezért meg kell kísérelniük biztosítani azt, hogy a terv megfelelő legyen az általa érintett vállalkozások számára, és a benne azonosított lehetőségek életképesek és kellő időben végrehajthatók legyenek. Az illetékes hatóság által értékelendő konkrét szempontok a helyreállítási terv tartalmától és kiterjedésétől függenek. Az értékelendő minimumkövetelményekre vonatkozó egységes szabályokat kell meghatározni az illetékes hatóságok arra vonatkozó hatáskörének figyelembevétele érdekében, hogy a 2014/59/EU irányelv 4. cikkével összhangban egyszerűsített kötelezettségeket határozzanak meg egyes intézmények számára a helyreállítási tervek tartalmára és részleteire vonatkozóan. |
| --- | --- |

(15)

A helyreállítási tervezésnek a 2014/59/EU irányelvben meghatározott célja a súlyos stresszhelyzetben lévő intézmény vagy csoport életképességének és pénzügyi helyzetének fenntartására vagy helyreállítására irányuló lehetőségek azonosítása. A helyreállítási terv értékelési kritériumainak ezért meg kell kísérelniük biztosítani azt, hogy a terv megfelelő legyen az általa érintett vállalkozások számára, és a benne azonosított lehetőségek életképesek és kellő időben végrehajthatók legyenek. Az illetékes hatóság által értékelendő konkrét szempontok a helyreállítási terv tartalmától és kiterjedésétől függenek. Az értékelendő minimumkövetelményekre vonatkozó egységes szabályokat kell meghatározni az illetékes hatóságok arra vonatkozó hatáskörének figyelembevétele érdekében, hogy a 2014/59/EU irányelv 4. cikkével összhangban egyszerűsített kötelezettségeket határozzanak meg egyes intézmények számára a helyreállítási tervek tartalmára és részleteire vonatkozóan.

| (16) | Adott esetben további kritériumokat kell meghatározni a csoportszintű helyreállítási tervek értékelésére vonatkozóan, a 2014/59/EU irányelvben meghatározott, ilyen tervekre alkalmazandó további követelmények tükrözése érdekében. |
| --- | --- |

(16)

Adott esetben további kritériumokat kell meghatározni a csoportszintű helyreállítási tervek értékelésére vonatkozóan, a 2014/59/EU irányelvben meghatározott, ilyen tervekre alkalmazandó további követelmények tükrözése érdekében.

| (17) | A helyreállítási terveknek teljes körűnek kell lenniük, és tartalmazniuk kell a 2014/59/EU irányelv által előírt minden információt, beleértve az e rendeletben részletesen meghatározott elemeket is. A terveknek emellett átfogóaknak kell lenniük, az általuk érintett vállalkozás vagy vállalkozások körülményeihez mérten kellően részletes és kellően széles körű lehetőségekkel. |
| --- | --- |

(17)

A helyreállítási terveknek teljes körűnek kell lenniük, és tartalmazniuk kell a 2014/59/EU irányelv által előírt minden információt, beleértve az e rendeletben részletesen meghatározott elemeket is. A terveknek emellett átfogóaknak kell lenniük, az általuk érintett vállalkozás vagy vállalkozások körülményeihez mérten kellően részletes és kellően széles körű lehetőségekkel.

| (18) | A szanálási tervek tartalmára vonatkozó követelményeknek célszerű figyelembe venniük a Pénzügyi Stabilitási Tanácson keresztül e fejlemények globális szintű koordinálására irányuló, folyamatban lévő munkát. |
| --- | --- |

(18)

A szanálási tervek tartalmára vonatkozó követelményeknek célszerű figyelembe venniük a Pénzügyi Stabilitási Tanácson keresztül e fejlemények globális szintű koordinálására irányuló, folyamatban lévő munkát.

| (19) | A szanálási tervek tartalmára és a szanálhatóság értékelésére vonatkozó standardoknak kellően rugalmasnak kell lenniük az érintett intézmény vagy csoport körülményeinek figyelembevételéhez, biztosítva, hogy a tervek célzottak és hasznosak legyenek a szanálási stratégia végrehajtása szempontjából. |
| --- | --- |

(19)

A szanálási tervek tartalmára és a szanálhatóság értékelésére vonatkozó standardoknak kellően rugalmasnak kell lenniük az érintett intézmény vagy csoport körülményeinek figyelembevételéhez, biztosítva, hogy a tervek célzottak és hasznosak legyenek a szanálási stratégia végrehajtása szempontjából.

| (20) | A szanálási hatóságoknak értékelniük kell, hogy a rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében történő felszámolás hitelesen és megvalósíthatóan teljesíti-e a szanálási célokat. Ennek során adott esetben a betétbiztosítási rendszerek vonatkozó szakértelmére kell hagyatkozniuk. Annak értékelése, hogy a felszámolás megvalósítható és hiteles-e, nem zárja ki azon értékelés szükségességét, hogy a szanálási célok ugyanolyan mértékben megvalósulnak-e a nemzeti fizetésképtelenségi eljárás keretében történő felszámoláskor, beleértve a rendkívüli pénzügyi támogatás igénybevételének minimalizálására irányuló célt. |
| --- | --- |

(20)

A szanálási hatóságoknak értékelniük kell, hogy a rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében történő felszámolás hitelesen és megvalósíthatóan teljesíti-e a szanálási célokat. Ennek során adott esetben a betétbiztosítási rendszerek vonatkozó szakértelmére kell hagyatkozniuk. Annak értékelése, hogy a felszámolás megvalósítható és hiteles-e, nem zárja ki azon értékelés szükségességét, hogy a szanálási célok ugyanolyan mértékben megvalósulnak-e a nemzeti fizetésképtelenségi eljárás keretében történő felszámoláskor, beleértve a rendkívüli pénzügyi támogatás igénybevételének minimalizálására irányuló célt.

| (21) | A szanálhatóság értékelése ismétlődő folyamat és csak azonosított előnyben részesített szanálási stratégia alapján lehetséges. A szanálási hatóságok a folyamat végén ítélhetnek úgy is, hogy egy módosított vagy egy teljesen eltérő stratégia megfelelőbb lenne. |
| --- | --- |

(21)

A szanálhatóság értékelése ismétlődő folyamat és csak azonosított előnyben részesített szanálási stratégia alapján lehetséges. A szanálási hatóságok a folyamat végén ítélhetnek úgy is, hogy egy módosított vagy egy teljesen eltérő stratégia megfelelőbb lenne.

| (22) | Az előnyben részesített stratégia variánsait szintén mérlegelni kell azon körülmények figyelembevétele érdekében, amelyek megakadályozzák az előnyben részesített szanálási stratégia végrehajtását, például amikor a hitelezői feltőkésítést alkalmazó, egy pontból kiinduló stratégia már nem megvalósítható, ha a veszteségek meghaladják az anyavállalat által kibocsátott leírható, illetve átalakítható kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(22)

Az előnyben részesített stratégia variánsait szintén mérlegelni kell azon körülmények figyelembevétele érdekében, amelyek megakadályozzák az előnyben részesített szanálási stratégia végrehajtását, például amikor a hitelezői feltőkésítést alkalmazó, egy pontból kiinduló stratégia már nem megvalósítható, ha a veszteségek meghaladják az anyavállalat által kibocsátott leírható, illetve átalakítható kötelezettségeket.

| (23) | A csoportszintű szanálási tervekre és a szanálhatóság értékelésére vonatkozó standardoknak lehetővé kell tenniük a Pénzügyi Stabilitási Tanács által felvázolt, és a 2014/59/EU rendelet (80) preambulumbekezdésében említett egyszerűsített megközelítések egyikén alapuló szanálási stratégiát. Konkrétan, a szanálási stratégiák bevonhatnak egyetlen szanálási hatóságot, amely a szanálási eszközöket a csoport holding- vagy anyavállalati szintjén alkalmazza (egy kiindulási pont), bevonhatnak több szanálási hatóságot, amelyek a szanálási eszközöket egy határokon átnyúló csoporthoz tartozó több regionális vagy funkcionális alcsoport vagy vállalkozás tekintetében alkalmazzák (több kiindulási pont); vagy kombinálhatják e két megközelítést. |
| --- | --- |

(23)

A csoportszintű szanálási tervekre és a szanálhatóság értékelésére vonatkozó standardoknak lehetővé kell tenniük a Pénzügyi Stabilitási Tanács által felvázolt, és a 2014/59/EU rendelet (80) preambulumbekezdésében említett egyszerűsített megközelítések egyikén alapuló szanálási stratégiát. Konkrétan, a szanálási stratégiák bevonhatnak egyetlen szanálási hatóságot, amely a szanálási eszközöket a csoport holding- vagy anyavállalati szintjén alkalmazza (egy kiindulási pont), bevonhatnak több szanálási hatóságot, amelyek a szanálási eszközöket egy határokon átnyúló csoporthoz tartozó több regionális vagy funkcionális alcsoport vagy vállalkozás tekintetében alkalmazzák (több kiindulási pont); vagy kombinálhatják e két megközelítést.

| (24) | A szanálási tervezésnek és a szanálhatósági értékelésnek minden esetben figyelembe kell vennie a szanálási intézkedést hozó hatóságtól eltérő szanálási hatóság részéről szükséges – például információszolgáltatás, kritikus megosztott szolgáltatások folyamatos biztosítása, vagy a szanálási intézkedés meghozatalától való eltekintésre irányuló határozat révén tett – támogató intézkedéseket, szem előtt tartva más szanálási hatóságok azon jogát, hogy saját kezdeményezésükre eljárjanak, ha ez a hazai pénzügyi stabilitás eléréséhez a vezető szanálási hatóságok eredményes intézkedése hiányában szükséges. |
| --- | --- |

(24)

A szanálási tervezésnek és a szanálhatósági értékelésnek minden esetben figyelembe kell vennie a szanálási intézkedést hozó hatóságtól eltérő szanálási hatóság részéről szükséges – például információszolgáltatás, kritikus megosztott szolgáltatások folyamatos biztosítása, vagy a szanálási intézkedés meghozatalától való eltekintésre irányuló határozat révén tett – támogató intézkedéseket, szem előtt tartva más szanálási hatóságok azon jogát, hogy saját kezdeményezésükre eljárjanak, ha ez a hazai pénzügyi stabilitás eléréséhez a vezető szanálási hatóságok eredményes intézkedése hiányában szükséges.

| (25) | A 2014/59/EU irányelv mellékletének C. szakasza számos szempontot meghatároz, amelyet az intézmény vagy csoport szanálhatóságának értékelésekor mérlegelni kell, de a felsorolás nem kimerítő, és további pontosítást igényel. |
| --- | --- |

(25)

A 2014/59/EU irányelv mellékletének C. szakasza számos szempontot meghatároz, amelyet az intézmény vagy csoport szanálhatóságának értékelésekor mérlegelni kell, de a felsorolás nem kimerítő, és további pontosítást igényel.

| (26) | A 2014/59/EU irányelv 32. cikke értelmében szanálási intézkedés csak akkor hozható, ha az intézmény vagy csoport rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében való felszámolása nem szolgálná a közérdeket, és ezért a szanálhatóság értékelése az ilyen felszámolásra a szanálási intézkedés alternatívájaként tekint. |
| --- | --- |

(26)

A 2014/59/EU irányelv 32. cikke értelmében szanálási intézkedés csak akkor hozható, ha az intézmény vagy csoport rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében való felszámolása nem szolgálná a közérdeket, és ezért a szanálhatóság értékelése az ilyen felszámolásra a szanálási intézkedés alternatívájaként tekint.

| (27) | A 2014/59/EU irányelv 23. cikkének (1) bekezdése számos ahhoz teljesítendő feltételt határoz meg, hogy az anyavállalat, az EU-szintű anyaintézmény és csoporthoz tartozó bizonyos más vállalkozások, valamint más tagállamokban vagy harmadik országokban lévő intézmény vagy pénzügyi intézmény leányvállalataik az említett irányelv III. fejezetében meghatározott csoporton belüli pénzügyi támogatási megállapodás alapján pénzügyi támogatást nyújthassanak hitel, garanciavállalás vagy biztosítékként használandó eszközök átadása formájában a csoporthoz tartozó másik vállalkozásnak, amely teljesíti a korai beavatkozás feltételeit. A 2014/59/EU irányelv 25. cikkének (2) bekezdése alapján a pénzügyi támogatást nyújtó, csoporthoz tartozó vállalkozás illetékes hatósága megtilthatja vagy korlátozhatja a pénzügyi támogatás nyújtását. |
| --- | --- |

(27)

A 2014/59/EU irányelv 23. cikkének (1) bekezdése számos ahhoz teljesítendő feltételt határoz meg, hogy az anyavállalat, az EU-szintű anyaintézmény és csoporthoz tartozó bizonyos más vállalkozások, valamint más tagállamokban vagy harmadik országokban lévő intézmény vagy pénzügyi intézmény leányvállalataik az említett irányelv III. fejezetében meghatározott csoporton belüli pénzügyi támogatási megállapodás alapján pénzügyi támogatást nyújthassanak hitel, garanciavállalás vagy biztosítékként használandó eszközök átadása formájában a csoporthoz tartozó másik vállalkozásnak, amely teljesíti a korai beavatkozás feltételeit. A 2014/59/EU irányelv 25. cikkének (2) bekezdése alapján a pénzügyi támogatást nyújtó, csoporthoz tartozó vállalkozás illetékes hatósága megtilthatja vagy korlátozhatja a pénzügyi támogatás nyújtását.

| (28) | Tekintettel a támogatásban részesülő vállalkozás pénzügyi nehézségeire és arra a feltételre, hogy ésszerűen számítani lehessen arra, hogy a pénzügyi támogatás orvosolja ezeket a pénzügyi nehézségeket, el kell végezni a támogatásban részesülő vállalkozás tőke- és likviditási szükségleteinek, valamint a pénzügyi nehézségek belső és külső okainak, és a múltbeli, jelenlegi és várható piaci feltételeknek az elemzését. Az elemzésnek ki kell térnie a támogatásban részesülő vállalkozás nehézségeinek okait kezelő tervezett intézkedésekre, amelyek hatékonyan támogathatják pénzügyi helyzetének helyreállítását. |
| --- | --- |

(28)

Tekintettel a támogatásban részesülő vállalkozás pénzügyi nehézségeire és arra a feltételre, hogy ésszerűen számítani lehessen arra, hogy a pénzügyi támogatás orvosolja ezeket a pénzügyi nehézségeket, el kell végezni a támogatásban részesülő vállalkozás tőke- és likviditási szükségleteinek, valamint a pénzügyi nehézségek belső és külső okainak, és a múltbeli, jelenlegi és várható piaci feltételeknek az elemzését. Az elemzésnek ki kell térnie a támogatásban részesülő vállalkozás nehézségeinek okait kezelő tervezett intézkedésekre, amelyek hatékonyan támogathatják pénzügyi helyzetének helyreállítását.

| (29) | A különböző feltételek értékelése a támogatást nyújtó vállalkozás, és a támogatást nyújtó intézményért felelős illetékes hatóság felelősségi körébe tartozik. Az értékelés során figyelembe kell venni a potenciális kedvezőtlen fejlemények kockázatát. A támogatást nyújtó vállalkozáshoz kapcsolódó feltételek átfogó értékeléséhez a támogatást nyújtó vállalkozásért felelős illetékes hatóságnak figyelembe kell vennie a pénzügyi támogatásban részesülő, csoporthoz tartozó vállalkozásért felelős illetékes hatóság által rendelkezésre bocsátott információkat és értékeléseket is. |
| --- | --- |

(29)

A különböző feltételek értékelése a támogatást nyújtó vállalkozás, és a támogatást nyújtó intézményért felelős illetékes hatóság felelősségi körébe tartozik. Az értékelés során figyelembe kell venni a potenciális kedvezőtlen fejlemények kockázatát. A támogatást nyújtó vállalkozáshoz kapcsolódó feltételek átfogó értékeléséhez a támogatást nyújtó vállalkozásért felelős illetékes hatóságnak figyelembe kell vennie a pénzügyi támogatásban részesülő, csoporthoz tartozó vállalkozásért felelős illetékes hatóság által rendelkezésre bocsátott információkat és értékeléseket is.

| (30) | Annak a feltételnek, miszerint a támogatásnyújtás feltételeinek összhangban kell lenniük a 2014/59/EU irányelv 19. cikkének (7) bekezdésével, a támogatást követő, illetve a támogatás nyújtása nélküli helyzet összehasonlítása, és a releváns információk teljes körű közzététele alapján figyelembe kell vennie a támogatásban részesülő vállalkozás nemteljesítési kockázatát és a támogatást nyújtó vállalkozásnál a támogatásban részesülő vállalkozás nemteljesítése esetén felmerülő veszteséget. Az említett feltételeknek tükrözniük kell a támogatást nyújtó vállalkozás saját érdekét a 19. cikk (7) bekezdésének b) pontjában leírtak szerint, amely alapján ebbe beletartozhat minden közvetlen vagy közvetett előny, amelyben a pénzügyi támogatás nyújtásának eredményeképpen valamely fél részesül. Ennek ellenőrzése a támogatást nyújtó vállalkozásnál és a csoport egészénél e két forgatókönyv esetén felmerülő költségek és haszon alapos elemzésével történik. |
| --- | --- |

(30)

Annak a feltételnek, miszerint a támogatásnyújtás feltételeinek összhangban kell lenniük a 2014/59/EU irányelv 19. cikkének (7) bekezdésével, a támogatást követő, illetve a támogatás nyújtása nélküli helyzet összehasonlítása, és a releváns információk teljes körű közzététele alapján figyelembe kell vennie a támogatásban részesülő vállalkozás nemteljesítési kockázatát és a támogatást nyújtó vállalkozásnál a támogatásban részesülő vállalkozás nemteljesítése esetén felmerülő veszteséget. Az említett feltételeknek tükrözniük kell a támogatást nyújtó vállalkozás saját érdekét a 19. cikk (7) bekezdésének b) pontjában leírtak szerint, amely alapján ebbe beletartozhat minden közvetlen vagy közvetett előny, amelyben a pénzügyi támogatás nyújtásának eredményeképpen valamely fél részesül. Ennek ellenőrzése a támogatást nyújtó vállalkozásnál és a csoport egészénél e két forgatókönyv esetén felmerülő költségek és haszon alapos elemzésével történik.

| (31) | A pénzügyi támogatási megállapodások és a csoporton belüli pénzügyi támogatás nyújtása javíthatja a csoport szanálhatóságát, például ha összhangban van a szanálási stratégia által biztosított veszteségviselési mechanizmussal. Ugyanakkor veszélyeztetheti is a választott szanálási stratégia végrehajtásának megvalósíthatóságát, például ha a stratégia a csoport különböző részeinek elválasztását tervezi. Ezért a szanálhatóságra gyakorolt hatás értékelését a szanálhatóság értékelésére, az egyéni szanálási tervre, és adott esetben a szanálási kollégiumok együttes határozatával meghatározott csoportszintű szanálási tervre kell alapozni. |
| --- | --- |

(31)

A pénzügyi támogatási megállapodások és a csoporton belüli pénzügyi támogatás nyújtása javíthatja a csoport szanálhatóságát, például ha összhangban van a szanálási stratégia által biztosított veszteségviselési mechanizmussal. Ugyanakkor veszélyeztetheti is a választott szanálási stratégia végrehajtásának megvalósíthatóságát, például ha a stratégia a csoport különböző részeinek elválasztását tervezi. Ezért a szanálhatóságra gyakorolt hatás értékelését a szanálhatóság értékelésére, az egyéni szanálási tervre, és adott esetben a szanálási kollégiumok együttes határozatával meghatározott csoportszintű szanálási tervre kell alapozni.

| (32) | A 2014/59/EU irányelv 36. cikke alkalmazásában – beleértve 49. cikke (3) bekezdését és 74. cikkét – végzett értékelési feladataik során szükséges biztosítani, hogy a független értékelőket ne befolyásolják állami hatóságok, beleértve a szanálási hatóságot, sem az említett irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet, és ne is tűnjenek befolyásoltnak. |
| --- | --- |

(32)

A 2014/59/EU irányelv 36. cikke alkalmazásában – beleértve 49. cikke (3) bekezdését és 74. cikkét – végzett értékelési feladataik során szükséges biztosítani, hogy a független értékelőket ne befolyásolják állami hatóságok, beleértve a szanálási hatóságot, sem az említett irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet, és ne is tűnjenek befolyásoltnak.

| (33) | Ennek megfelelően egységes szabályokat kell alkalmazni azon körülmények meghatározására, amelyek esetében egy személy az érintett állami hatóságoktól, köztük a szanálási hatóságtól, és a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézménytől vagy szervezettől függetlennek minősül. Ezeknek a szabályoknak követelményeket kell tartalmazniuk az érintett személy szakértelmére és erőforrásaira vonatkozóan, valamint az érintett állami hatóságokhoz, köztük a szanálási hatóságokhoz, és a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézményhez vagy szervezethez fűződő kapcsolatukra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(33)

Ennek megfelelően egységes szabályokat kell alkalmazni azon körülmények meghatározására, amelyek esetében egy személy az érintett állami hatóságoktól, köztük a szanálási hatóságtól, és a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézménytől vagy szervezettől függetlennek minősül. Ezeknek a szabályoknak követelményeket kell tartalmazniuk az érintett személy szakértelmére és erőforrásaira vonatkozóan, valamint az érintett állami hatóságokhoz, köztük a szanálási hatóságokhoz, és a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézményhez vagy szervezethez fűződő kapcsolatukra vonatkozóan.

| (34) | A függetlenség megerősíthető a független értékelő szakértelmének és erőforrásainak megfelelőségét biztosító feltételekkel. Konkrétabban, biztosítani kell, hogy a független értékelő rendelkezzen a szükséges képesítésekkel, tudással és szakértelemmel minden releváns témakörben, különös tekintettel a banki ágazatbeli értékelésre és számvitelre. Biztosítani kell azt is, hogy a független értékelő az értékelés elvégzéséhez elegendő humán és technikai erőforrással rendelkezzen, vagy azokhoz hozzáférjen. E célból indokolt lehet úgy hozzáférni elegendő humán és technikai erőforráshoz, hogy az értékelés elvégzéséhez kapcsolódóan más értékelési szakemberektől vagy ügyvédi irodáktól vagy egyéb forrásokból származó személyzetet vagy szerződéses vállalkozót alkalmaznak. Ha az értékelés elvégzésének támogatásához személyzetet vagy szerződéses vállalkozókat alkalmaznak, összeférhetetlenségi ellenőrzésnek kell alávetni őket annak biztosítása érdekében, hogy a függetlenség ne kerüljön veszélybe. Minden esetben a független értékelő felelős az értékelés eredményéért. |
| --- | --- |

(34)

A függetlenség megerősíthető a független értékelő szakértelmének és erőforrásainak megfelelőségét biztosító feltételekkel. Konkrétabban, biztosítani kell, hogy a független értékelő rendelkezzen a szükséges képesítésekkel, tudással és szakértelemmel minden releváns témakörben, különös tekintettel a banki ágazatbeli értékelésre és számvitelre. Biztosítani kell azt is, hogy a független értékelő az értékelés elvégzéséhez elegendő humán és technikai erőforrással rendelkezzen, vagy azokhoz hozzáférjen. E célból indokolt lehet úgy hozzáférni elegendő humán és technikai erőforráshoz, hogy az értékelés elvégzéséhez kapcsolódóan más értékelési szakemberektől vagy ügyvédi irodáktól vagy egyéb forrásokból származó személyzetet vagy szerződéses vállalkozót alkalmaznak. Ha az értékelés elvégzésének támogatásához személyzetet vagy szerződéses vállalkozókat alkalmaznak, összeférhetetlenségi ellenőrzésnek kell alávetni őket annak biztosítása érdekében, hogy a függetlenség ne kerüljön veszélybe. Minden esetben a független értékelő felelős az értékelés eredményéért.

| (35) | Ezen túlmenően biztosítani kell, hogy a független értékelő képes legyen az érintett állami hatóságok, köztük a szanálási hatóságok, és a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet indokolatlan igénybevétele nélkül, hatékonyan elvégezni az értékelést. Mindazonáltal az értékelés elvégzésének elősegítéséhez szükséges utasítások vagy iránymutatás rendelkezésre bocsátása, például a szanálási célból történő értékelésre vonatkozó uniós jogszabályok alapján előírt módszertannal kapcsolatban, nem minősül indokolatlan igénybevételnek, ha ezek az utasítások vagy az iránymutatás szükségesnek tekinthető az értékelés elvégzésének elősegítéséhez. Emellett a segítségnyújtást, például azt, ha az érintett intézmény vagy szervezet a független értékelő rendelkezésére bocsát rendszereket, pénzügyi kimutatásokat, szabályozói jelentéseket, piaci adatokat, egyéb adatokat vagy egyéb segítséget, nem szabad megakadályozni, ha a kinevező hatóság vagy az érintett tagállamban e feladat elvégzésével adott esetben megbízott egyéb hatóság értékelése alapján erre szükség van az értékelés elvégzésének elősegítéséhez. Az esetlegesen létrehozott eljárásokkal összhangban az utasítások, iránymutatások és a támogatás más formáinak rendelkezésre bocsátásáról eseti vagy csoportos alapon is meg lehet állapodni. |
| --- | --- |

(35)

Ezen túlmenően biztosítani kell, hogy a független értékelő képes legyen az érintett állami hatóságok, köztük a szanálási hatóságok, és a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet indokolatlan igénybevétele nélkül, hatékonyan elvégezni az értékelést. Mindazonáltal az értékelés elvégzésének elősegítéséhez szükséges utasítások vagy iránymutatás rendelkezésre bocsátása, például a szanálási célból történő értékelésre vonatkozó uniós jogszabályok alapján előírt módszertannal kapcsolatban, nem minősül indokolatlan igénybevételnek, ha ezek az utasítások vagy az iránymutatás szükségesnek tekinthető az értékelés elvégzésének elősegítéséhez. Emellett a segítségnyújtást, például azt, ha az érintett intézmény vagy szervezet a független értékelő rendelkezésére bocsát rendszereket, pénzügyi kimutatásokat, szabályozói jelentéseket, piaci adatokat, egyéb adatokat vagy egyéb segítséget, nem szabad megakadályozni, ha a kinevező hatóság vagy az érintett tagállamban e feladat elvégzésével adott esetben megbízott egyéb hatóság értékelése alapján erre szükség van az értékelés elvégzésének elősegítéséhez. Az esetlegesen létrehozott eljárásokkal összhangban az utasítások, iránymutatások és a támogatás más formáinak rendelkezésre bocsátásáról eseti vagy csoportos alapon is meg lehet állapodni.

| (36) | Nem szabad megakadályozni az értékeléssel kapcsolatban ésszerű javadalmazás fizetését és az ésszerű ráfordítások megtérítését. |
| --- | --- |

(36)

Nem szabad megakadályozni az értékeléssel kapcsolatban ésszerű javadalmazás fizetését és az ésszerű ráfordítások megtérítését.

| (37) | A függetlenség veszélybe kerülhet, ha az értékelést olyan személy végzi, aki az érintett állami hatóságok, köztük a szanálási hatóságok, és a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet alkalmazottja vagy hozzájuk kapcsolódik, még abban az esetben is, ha teljes szerkezeti elkülönítést alakítottak ki az önellenőrzés, érdekeltség veszélyének, az önérdekkel kapcsolatos veszély, a bizalmi viszony vagy megfélemlítés veszélyének kezelése érdekében. Ezért biztosítani kell a megfelelő jogi elkülönítést, hogy a független értékelő ne lehessen az érintett állami hatóság, beleértve a szanálási hatóságot, vagy az érintett intézmény vagy szervezet alkalmazottja vagy szerződéses munkavállalója, és ne tartozhasson ezekkel egy csoportba. |
| --- | --- |

(37)

A függetlenség veszélybe kerülhet, ha az értékelést olyan személy végzi, aki az érintett állami hatóságok, köztük a szanálási hatóságok, és a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet alkalmazottja vagy hozzájuk kapcsolódik, még abban az esetben is, ha teljes szerkezeti elkülönítést alakítottak ki az önellenőrzés, érdekeltség veszélyének, az önérdekkel kapcsolatos veszély, a bizalmi viszony vagy megfélemlítés veszélyének kezelése érdekében. Ezért biztosítani kell a megfelelő jogi elkülönítést, hogy a független értékelő ne lehessen az érintett állami hatóság, beleértve a szanálási hatóságot, vagy az érintett intézmény vagy szervezet alkalmazottja vagy szerződéses munkavállalója, és ne tartozhasson ezekkel egy csoportba.

| (38) | Szükséges annak biztosítása is, hogy a független értékelőnek ne legyen az érintett állami hatósággal, beleértve a szanálási hatóságot, és a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézménnyel vagy szervezettel közös vagy velük ellentétes jelentős érdeke, beleértve a felső vezetését, a többségi részvényeseket, a csoporthoz tartozó vállalkozásokat és a jelentős hitelezőket, amint az előfordulhatna, ha a független értékelő az érintett intézmény vagy szervezet jelentős hitelezője. Hasonlóképp, a személyes kapcsolatok is jelenthetnek jelentős érdeket. |
| --- | --- |

(38)

Szükséges annak biztosítása is, hogy a független értékelőnek ne legyen az érintett állami hatósággal, beleértve a szanálási hatóságot, és a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézménnyel vagy szervezettel közös vagy velük ellentétes jelentős érdeke, beleértve a felső vezetését, a többségi részvényeseket, a csoporthoz tartozó vállalkozásokat és a jelentős hitelezőket, amint az előfordulhatna, ha a független értékelő az érintett intézmény vagy szervezet jelentős hitelezője. Hasonlóképp, a személyes kapcsolatok is jelenthetnek jelentős érdeket.

| (39) | Ennek megfelelően a kinevező hatóságnak vagy az érintett tagállamban e feladat elvégzésével adott esetben megbízott egyéb hatóságnak értékelnie kell, hogy fennáll-e jelentős közös vagy ellentétes érdek. Ennek az értékelésnek a céljából a független értékelőnek értesítenie kell a kinevező hatóságot vagy az érintett tagállamban e feladat elvégzésével adott esetben megbízott egyéb hatóságot minden olyan tényleges vagy potenciális érdekről, amelyről a személy úgy véli, hogy az említett hatóság értékelése alapján jelentős érdeket tehet ki, és a hatóság által ésszerűen kérhető minden információt rendelkezésre bocsát ezen értékelés elősegítéséhez. Jogi személyek esetében a függetlenséget a társaság vagy partnerség egészére vonatkozóan kell értékelni, de figyelembe kell venni a szerkezeti elkülönítést és az egyéb olyan intézkedéseket, amelyeket adott esetben bevezettek a személyzet értékelésben esetleg részt vevő tagjainak a személyzet többi tagjától való megkülönböztetése céljából, az önellenőrzés, érdekeltség veszélye, az önérdekkel kapcsolatos veszély, a bizalmi viszony vagy megfélemlítés veszélyének kezelése érdekében. Ha e veszélyek jelentősége az alkalmazott védintézkedésekhez képest olyan mértékű, hogy a személy függetlensége megkérdőjeleződik, az adott társaság vagy partner nem lehet a független értékelő. |
| --- | --- |

(39)

Ennek megfelelően a kinevező hatóságnak vagy az érintett tagállamban e feladat elvégzésével adott esetben megbízott egyéb hatóságnak értékelnie kell, hogy fennáll-e jelentős közös vagy ellentétes érdek. Ennek az értékelésnek a céljából a független értékelőnek értesítenie kell a kinevező hatóságot vagy az érintett tagállamban e feladat elvégzésével adott esetben megbízott egyéb hatóságot minden olyan tényleges vagy potenciális érdekről, amelyről a személy úgy véli, hogy az említett hatóság értékelése alapján jelentős érdeket tehet ki, és a hatóság által ésszerűen kérhető minden információt rendelkezésre bocsát ezen értékelés elősegítéséhez. Jogi személyek esetében a függetlenséget a társaság vagy partnerség egészére vonatkozóan kell értékelni, de figyelembe kell venni a szerkezeti elkülönítést és az egyéb olyan intézkedéseket, amelyeket adott esetben bevezettek a személyzet értékelésben esetleg részt vevő tagjainak a személyzet többi tagjától való megkülönböztetése céljából, az önellenőrzés, érdekeltség veszélye, az önérdekkel kapcsolatos veszély, a bizalmi viszony vagy megfélemlítés veszélyének kezelése érdekében. Ha e veszélyek jelentősége az alkalmazott védintézkedésekhez képest olyan mértékű, hogy a személy függetlensége megkérdőjeleződik, az adott társaság vagy partner nem lehet a független értékelő.

| (40) | A független értékelő értékelői tevékenységre való alkalmasságának értékelését megelőző évben a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet könyvvizsgálatát végző jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló semmilyen körülmények között nem tekinthető függetlennek. Ami a függetlenség értékelésének időpontját közvetlenül megelőző években az érintett intézménynek vagy szervezetnek nyújtott egyéb könyvvizsgálói vagy értékelési szolgáltatásokat illeti, ezekről szintén azt kell feltételezni, hogy jelentős közös vagy ellentétes érdeket jelentenek, kivéve, ha a kinevező hatóság vagy az érintett tagállamban e feladat elvégzésével adott esetben megbízott egyéb hatóság számára kielégítő módon igazolást nyer, hogy nem ez a helyzet, tekintettel minden releváns körülményre, beleértve a szerkezeti elkülönítést vagy egyéb bevezetett intézkedéseket. |
| --- | --- |

(40)

A független értékelő értékelői tevékenységre való alkalmasságának értékelését megelőző évben a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet könyvvizsgálatát végző jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló semmilyen körülmények között nem tekinthető függetlennek. Ami a függetlenség értékelésének időpontját közvetlenül megelőző években az érintett intézménynek vagy szervezetnek nyújtott egyéb könyvvizsgálói vagy értékelési szolgáltatásokat illeti, ezekről szintén azt kell feltételezni, hogy jelentős közös vagy ellentétes érdeket jelentenek, kivéve, ha a kinevező hatóság vagy az érintett tagállamban e feladat elvégzésével adott esetben megbízott egyéb hatóság számára kielégítő módon igazolást nyer, hogy nem ez a helyzet, tekintettel minden releváns körülményre, beleértve a szerkezeti elkülönítést vagy egyéb bevezetett intézkedéseket.

| (41) | A kinevezést követően alapvető, hogy a független értékelő az alkalmazandó szakmai etikai kódexnek és szakmai előírásoknak megfelelő szabályokat és eljárásokat tartson fenn azon tényleges vagy potenciális érdek azonosítása érdekében, amely az értékelő szerint jelentős közös vagy ellentétes érdeket tehet ki. A kinevező hatóságot vagy az érintett tagállamban e feladat elvégzésével adott esetben megbízott egyéb hatóságot azonnal értesíteni kell az azonosított tényleges vagy potenciális érdekekről, akiknek mérlegelniük kell, hogy ezek jelentős érdeket tesznek-e ki, mely esetben a független értékelő kinevezését meg kell szüntetni és új értékelőt kell kinevezni. |
| --- | --- |

(41)

A kinevezést követően alapvető, hogy a független értékelő az alkalmazandó szakmai etikai kódexnek és szakmai előírásoknak megfelelő szabályokat és eljárásokat tartson fenn azon tényleges vagy potenciális érdek azonosítása érdekében, amely az értékelő szerint jelentős közös vagy ellentétes érdeket tehet ki. A kinevező hatóságot vagy az érintett tagállamban e feladat elvégzésével adott esetben megbízott egyéb hatóságot azonnal értesíteni kell az azonosított tényleges vagy potenciális érdekekről, akiknek mérlegelniük kell, hogy ezek jelentős érdeket tesznek-e ki, mely esetben a független értékelő kinevezését meg kell szüntetni és új értékelőt kell kinevezni.

| (42) | A 2014/59/EU irányelv előírja a tagállamoknak, hogy szanálási hatóságaikat egy sor hatáskörrel lássák el, többek között az említett irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 66. pontjában meghatározott leírási és átalakítási hatáskörökkel, amelyek a szanálási intézkedéstől függetlenül, vagy azzal együtt alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(42)

A 2014/59/EU irányelv előírja a tagállamoknak, hogy szanálási hatóságaikat egy sor hatáskörrel lássák el, többek között az említett irányelv 2. cikke (1) bekezdésének 66. pontjában meghatározott leírási és átalakítási hatáskörökkel, amelyek a szanálási intézkedéstől függetlenül, vagy azzal együtt alkalmazhatók.

| (43) | Fontos biztosítani, hogy a leírási és átalakítási hatáskörök minden olyan kötelezettséggel kapcsolatban alkalmazhatók legyenek, amelyeket nem zár ki a 2014/59/EU irányelv 44. cikkének (2) bekezdése. Azon kötelezettségek esetében, amelyekre harmadik ország joga irányadó – a 2014/59/EU irányelv 55. cikke (1) bekezdésében foglalt kizárás alá tartozó kötelezettségek közé tartozók kivételével –, szerződéses rendelkezésbe kell foglalni a leírási és átalakítási hatáskörök ilyen kötelezettségekre való alkalmazhatóságát. |
| --- | --- |

(43)

Fontos biztosítani, hogy a leírási és átalakítási hatáskörök minden olyan kötelezettséggel kapcsolatban alkalmazhatók legyenek, amelyeket nem zár ki a 2014/59/EU irányelv 44. cikkének (2) bekezdése. Azon kötelezettségek esetében, amelyekre harmadik ország joga irányadó – a 2014/59/EU irányelv 55. cikke (1) bekezdésében foglalt kizárás alá tartozó kötelezettségek közé tartozók kivételével –, szerződéses rendelkezésbe kell foglalni a leírási és átalakítási hatáskörök ilyen kötelezettségekre való alkalmazhatóságát.

| (44) | A 2014/59/EU irányelv 55. cikkének (1) bekezdésében említett szerződéses rendelkezést az adott cikk alá tartozó kötelezettséget létrehozó, a 2014/59/EU irányelv IV. címe IV. fejezete 5. szakaszának átültetése érdekében elfogadott rendelkezések alkalmazása kezdetének időpontja után kötött megállapodásokba kell foglalni. |
| --- | --- |

(44)

A 2014/59/EU irányelv 55. cikkének (1) bekezdésében említett szerződéses rendelkezést az adott cikk alá tartozó kötelezettséget létrehozó, a 2014/59/EU irányelv IV. címe IV. fejezete 5. szakaszának átültetése érdekében elfogadott rendelkezések alkalmazása kezdetének időpontja után kötött megállapodásokba kell foglalni.

| (45) | A 2014/59/EU irányelv 55. cikkének (1) bekezdésében említett szerződéses rendelkezést a releváns megállapodásokba mindenekelőtt az olyan kötelezettség kapcsán kell belefoglalni, amely létrehozásakor nem teljes mértékben biztosított, vagy teljes mértékben biztosított, de a kötelezettségre irányadó szerződéses rendelkezés nem kötelezi az adóst olyan biztosíték fenntartására, amely folyamatosan teljes mértékben fedezi a kötelezettséget az uniós jogban vagy harmadik ország egyenértékű jogában meghatározott szabályozói követelményeknek megfelelően. |
| --- | --- |

(45)

A 2014/59/EU irányelv 55. cikkének (1) bekezdésében említett szerződéses rendelkezést a releváns megállapodásokba mindenekelőtt az olyan kötelezettség kapcsán kell belefoglalni, amely létrehozásakor nem teljes mértékben biztosított, vagy teljes mértékben biztosított, de a kötelezettségre irányadó szerződéses rendelkezés nem kötelezi az adóst olyan biztosíték fenntartására, amely folyamatosan teljes mértékben fedezi a kötelezettséget az uniós jogban vagy harmadik ország egyenértékű jogában meghatározott szabályozói követelményeknek megfelelően.

| (46) | A 2014/59/EU irányelv IV. címe IV. fejezete 5. szakaszának átültetése érdekében elfogadott rendelkezések alkalmazása kezdetének időpontja előtt kötött releváns megállapodások esetében a szerződéses rendelkezést akkor kell belefoglalni, ha az adott megállapodás keretében az átültetési időpont után jönnek létre kötelezettségek. |
| --- | --- |

(46)

A 2014/59/EU irányelv IV. címe IV. fejezete 5. szakaszának átültetése érdekében elfogadott rendelkezések alkalmazása kezdetének időpontja előtt kötött releváns megállapodások esetében a szerződéses rendelkezést akkor kell belefoglalni, ha az adott megállapodás keretében az átültetési időpont után jönnek létre kötelezettségek.

| (47) | Emellett a 2014/59/EU irányelv IV. címe IV. fejezete 5. szakaszának átültetése érdekében elfogadott rendelkezések alkalmazása kezdetének időpontja előtt kötött releváns megállapodások esetében az olyan lényeges módosításoknak, amelyek a megállapodás egyik felének érdemi jogait és kötelezettségeit érintik, tartalmazniuk kell a 2014/59/EU irányelv 55. cikkének (1) bekezdésében említett, a szerződéses rendelkezés belefoglalására vonatkozó kötelezettséget. A releváns megállapodás felének érdemi jogait és kötelezettségeit nem érintő, nem lényeges módosítások nem váltják ki a szerződéses rendelkezés belefoglalásának követelményét; minden egyéb esetben bele kell foglalni a szerződéses rendelkezést. |
| --- | --- |

(47)

Emellett a 2014/59/EU irányelv IV. címe IV. fejezete 5. szakaszának átültetése érdekében elfogadott rendelkezések alkalmazása kezdetének időpontja előtt kötött releváns megállapodások esetében az olyan lényeges módosításoknak, amelyek a megállapodás egyik felének érdemi jogait és kötelezettségeit érintik, tartalmazniuk kell a 2014/59/EU irányelv 55. cikkének (1) bekezdésében említett, a szerződéses rendelkezés belefoglalására vonatkozó kötelezettséget. A releváns megállapodás felének érdemi jogait és kötelezettségeit nem érintő, nem lényeges módosítások nem váltják ki a szerződéses rendelkezés belefoglalásának követelményét; minden egyéb esetben bele kell foglalni a szerződéses rendelkezést.

| (48) | A megfelelő szintű konvergencia lehetővé tétele és egyidejűleg annak biztosítása érdekében, hogy a jogrendszerek közötti különbségeket vagy a kötelezettség jellegéből vagy formájából adódó különbségeket a szanálási hatóságok, és a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) és d) pontjában említett intézmények és szervezetek figyelembe tudják venni, helyénvaló meghatározni a szerződéses rendelkezés kötelező tartalmát. |
| --- | --- |

(48)

A megfelelő szintű konvergencia lehetővé tétele és egyidejűleg annak biztosítása érdekében, hogy a jogrendszerek közötti különbségeket vagy a kötelezettség jellegéből vagy formájából adódó különbségeket a szanálási hatóságok, és a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) és d) pontjában említett intézmények és szervezetek figyelembe tudják venni, helyénvaló meghatározni a szerződéses rendelkezés kötelező tartalmát.

| (49) | Az érintett hatóságok közötti eredményes koordinációt biztosító, Unión belüli egységes megközelítés megvalósítása céljából, valamint azért, hogy a szanálási hatóság képes legyen megfelelően alátámasztott és gyors szanálási határozatokat hozni, ez a rendelet meghatározza a 2014/59/EU irányelv 81. cikkének (1), (2) és (3) bekezdésében meghatározott értesítések eljárásait és tartalmát. |
| --- | --- |

(49)

Az érintett hatóságok közötti eredményes koordinációt biztosító, Unión belüli egységes megközelítés megvalósítása céljából, valamint azért, hogy a szanálási hatóság képes legyen megfelelően alátámasztott és gyors szanálási határozatokat hozni, ez a rendelet meghatározza a 2014/59/EU irányelv 81. cikkének (1), (2) és (3) bekezdésében meghatározott értesítések eljárásait és tartalmát.

| (50) | Az értesítéseket – tekintettel a tárgy sürgősségére és fontosságára – biztonságos elektronikus kommunikáció útján kell teljesíteni. A felek közti koordináció előmozdítása érdekében az eljárás előzetes szóbeli kommunikációt és utólagos visszaigazolást irányoz elő. |
| --- | --- |

(50)

Az értesítéseket – tekintettel a tárgy sürgősségére és fontosságára – biztonságos elektronikus kommunikáció útján kell teljesíteni. A felek közti koordináció előmozdítása érdekében az eljárás előzetes szóbeli kommunikációt és utólagos visszaigazolást irányoz elő.

| (51) | Az értesítéseknek megfelelő információt kell nyújtaniuk az átvevő félnek ahhoz, hogy azonnal el tudja végezni feladatait, ezért meg kell határozni a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet fizetésképtelensége, vagy valószínű fizetésképtelenné válása esetén annak vezető testülete által az illetékes hatóságnak benyújtandó értesítés konkrét tartalmát. Hasonlóképpen, az ilyen értesítéseknek az illetékes hatóságok részéről a szanálási hatóság felé történő kommunikációjának tartalmaznia kell azokat az információkat, amelyek lehetővé teszik utóbbi számára feladatai teljesítését. A konkrét tartalomra vonatkozó követelményeket az arra vonatkozó értékelésről szóló értesítés tekintetében is elő kell írni, hogy az 1. cikk (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet fizetésképtelen, vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik, amikor ezt az értékelést az illetékes hatóság, illetve a szanálási hatóság kezdeményezi. Ilyen esetben az értesítésnek részleteznie kell a 2014/59/EU irányelv 32. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott releváns feltételeket is. |
| --- | --- |

(51)

Az értesítéseknek megfelelő információt kell nyújtaniuk az átvevő félnek ahhoz, hogy azonnal el tudja végezni feladatait, ezért meg kell határozni a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet fizetésképtelensége, vagy valószínű fizetésképtelenné válása esetén annak vezető testülete által az illetékes hatóságnak benyújtandó értesítés konkrét tartalmát. Hasonlóképpen, az ilyen értesítéseknek az illetékes hatóságok részéről a szanálási hatóság felé történő kommunikációjának tartalmaznia kell azokat az információkat, amelyek lehetővé teszik utóbbi számára feladatai teljesítését. A konkrét tartalomra vonatkozó követelményeket az arra vonatkozó értékelésről szóló értesítés tekintetében is elő kell írni, hogy az 1. cikk (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet fizetésképtelen, vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik, amikor ezt az értékelést az illetékes hatóság, illetve a szanálási hatóság kezdeményezi. Ilyen esetben az értesítésnek részleteznie kell a 2014/59/EU irányelv 32. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott releváns feltételeket is.

| (52) | A szanálási intézkedések érdekelt feleinek megfelelő tájékoztatására irányuló, az egész Unióban harmonizált megközelítés biztosítása érdekében ez a rendelet meghatározza a szanálási intézkedés hatásait összefoglaló közlemény eljárásait és tartalmát, beleértve a 2014/59/EU irányelv 69., 70. és 71. cikkének megfelelően bizonyos jogok gyakorlásának felfüggesztésére vagy korlátozására irányuló határozatot. |
| --- | --- |

(52)

A szanálási intézkedések érdekelt feleinek megfelelő tájékoztatására irányuló, az egész Unióban harmonizált megközelítés biztosítása érdekében ez a rendelet meghatározza a szanálási intézkedés hatásait összefoglaló közlemény eljárásait és tartalmát, beleértve a 2014/59/EU irányelv 69., 70. és 71. cikkének megfelelően bizonyos jogok gyakorlásának felfüggesztésére vagy korlátozására irányuló határozatot.

| (53) | Ez a rendelet meghatározza az ilyen közlemény tartalmát, tekintettel a lakossági és nem lakossági ügyfeleknek és hitelezőknek eljuttatandó egyes kritikus információkra; az e rendeletben meg nem határozott elemek vonatkozásában a közleménynek összhangban kell lennie a szanálási terv részeként kidolgozott, és az e rendelet II. fejezetének I. és II. szakaszában tárgyalt szélesebb kommunikációs stratégiával. A csoportszintű szanálási tervezés és szanálás által adott esetben egynél több tagállamban kifejtett jelentős hatás miatt szükséges a szanálási kollégium létrehozása, valamint a 2014/59/EU irányelv 88. cikkében meghatározott funkciók és feladatok teljesítése során a szanálási kollégium által követendő eljárások tekintetében egységes, részletes szabályok meghatározására irányuló szabályozástechnikai standardok elfogadása. |
| --- | --- |

(53)

Ez a rendelet meghatározza az ilyen közlemény tartalmát, tekintettel a lakossági és nem lakossági ügyfeleknek és hitelezőknek eljuttatandó egyes kritikus információkra; az e rendeletben meg nem határozott elemek vonatkozásában a közleménynek összhangban kell lennie a szanálási terv részeként kidolgozott, és az e rendelet II. fejezetének I. és II. szakaszában tárgyalt szélesebb kommunikációs stratégiával. A csoportszintű szanálási tervezés és szanálás által adott esetben egynél több tagállamban kifejtett jelentős hatás miatt szükséges a szanálási kollégium létrehozása, valamint a 2014/59/EU irányelv 88. cikkében meghatározott funkciók és feladatok teljesítése során a szanálási kollégium által követendő eljárások tekintetében egységes, részletes szabályok meghatározására irányuló szabályozástechnikai standardok elfogadása.

| (54) | A szanálási kollégium létrehozása során el kell kerülni az összevont felügyeletet ellátó hatóság és a felügyeleti kollégium által már elvégzett munka megkettőzését. Fontos biztosítani azt is, hogy ezt a munkát úgy alakítsák ki, hogy az igazodjon a kollégium működésének igényeihez. Mindenekelőtt helyénvaló biztosítani, hogy a csoportszintű szanálási hatóság figyelembe vegye, frissítse és megfelelően kiigazítsa az összevont felügyeletet ellátó hatóság által a felügyeleti kollégium keretében végzett releváns munkát, különös tekintettel a releváns csoporthoz tartozó vállalkozások és következésképpen azon hatóságok azonosítására, amelyeket meg kell hívni a kollégiumban tagként vagy megfigyelőként való részvételre („feltérképezési folyamat”). |
| --- | --- |

(54)

A szanálási kollégium létrehozása során el kell kerülni az összevont felügyeletet ellátó hatóság és a felügyeleti kollégium által már elvégzett munka megkettőzését. Fontos biztosítani azt is, hogy ezt a munkát úgy alakítsák ki, hogy az igazodjon a kollégium működésének igényeihez. Mindenekelőtt helyénvaló biztosítani, hogy a csoportszintű szanálási hatóság figyelembe vegye, frissítse és megfelelően kiigazítsa az összevont felügyeletet ellátó hatóság által a felügyeleti kollégium keretében végzett releváns munkát, különös tekintettel a releváns csoporthoz tartozó vállalkozások és következésképpen azon hatóságok azonosítására, amelyeket meg kell hívni a kollégiumban tagként vagy megfigyelőként való részvételre („feltérképezési folyamat”).

| (55) | A 2014/59/EU irányelv 88. cikkének (6) bekezdésével összhangban ugyanazon feladatokat és funkciókat ellátó egyéb csoportokra vagy kollégiumokra való hivatkozást úgy kell értelmezni, hogy magában foglalja, de nem kizárólagosan a Pénzügyi Stabilitási Tanács és a G20 által kidolgozott közös elvek és megközelítések alapján létrehozott válságkezelő csoportokat. Fontos ezért előírni, hogy a csoportszintű szanálási hatóságok a szanálási kollégium létrehozására irányuló kötelezettségük értékelésekor azt is értékeljék, hogy ezek az egyéb csoportok vagy kollégiumok e rendelet rendelkezéseinek megfelelően működnek-e. |
| --- | --- |

(55)

A 2014/59/EU irányelv 88. cikkének (6) bekezdésével összhangban ugyanazon feladatokat és funkciókat ellátó egyéb csoportokra vagy kollégiumokra való hivatkozást úgy kell értelmezni, hogy magában foglalja, de nem kizárólagosan a Pénzügyi Stabilitási Tanács és a G20 által kidolgozott közös elvek és megközelítések alapján létrehozott válságkezelő csoportokat. Fontos ezért előírni, hogy a csoportszintű szanálási hatóságok a szanálási kollégium létrehozására irányuló kötelezettségük értékelésekor azt is értékeljék, hogy ezek az egyéb csoportok vagy kollégiumok e rendelet rendelkezéseinek megfelelően működnek-e.

| (56) | A harmadik országok szanálási hatóságainak a szanálási kollégiumba megfigyelőként való bevonását már előirányozza a 2014/59/EU irányelv 88. cikkének (3) bekezdése. Szükséges ezért meghatározni a szanálási kollégiumban való részvételük megszervezésére és a különböző kollégiumi feladatokba való bevonásukra vonatkozó eljárást. |
| --- | --- |

(56)

A harmadik országok szanálási hatóságainak a szanálási kollégiumba megfigyelőként való bevonását már előirányozza a 2014/59/EU irányelv 88. cikkének (3) bekezdése. Szükséges ezért meghatározni a szanálási kollégiumban való részvételük megszervezésére és a különböző kollégiumi feladatokba való bevonásukra vonatkozó eljárást.

| (57) | Az eredményes szanálási tervezés megvalósításához hatékony és gyors interakcióra és együttműködésre van szükség a szanálási kollégium és a bankcsoport, különösen a csoportszintű szanálási hatóság és az EU-szintű anyavállalat között. E célból elvárt, hogy a csoportszintű szanálási hatóság tájékoztassa az EU-szintű anyavállalatot a szanálási kollégium létrehozásáról, összetételéről és az ezen összetételben történő változásokról. A csoportszintű szanálási hatóság és az EU-szintű anyavállalat közötti hatékony és gyors interakció és együttműködés azonban nem hagyhatja figyelmen kívül a pénzügyi stabilitás megőrzéséhez szükséges intézkedési sebességet, vagy az előkészítő vagy megelőző jelleget és a szanálási tervezés során szükséges összetett gazdasági értékelést. |
| --- | --- |

(57)

Az eredményes szanálási tervezés megvalósításához hatékony és gyors interakcióra és együttműködésre van szükség a szanálási kollégium és a bankcsoport, különösen a csoportszintű szanálási hatóság és az EU-szintű anyavállalat között. E célból elvárt, hogy a csoportszintű szanálási hatóság tájékoztassa az EU-szintű anyavállalatot a szanálási kollégium létrehozásáról, összetételéről és az ezen összetételben történő változásokról. A csoportszintű szanálási hatóság és az EU-szintű anyavállalat közötti hatékony és gyors interakció és együttműködés azonban nem hagyhatja figyelmen kívül a pénzügyi stabilitás megőrzéséhez szükséges intézkedési sebességet, vagy az előkészítő vagy megelőző jelleget és a szanálási tervezés során szükséges összetett gazdasági értékelést.

| (58) | A szanálási kollégium írásba foglalt szabályainak és eljárásainak magukban kell foglalniuk a hatékony és eredményes döntéshozatali eljárás biztosításához szükséges szervezeti rendelkezéseket. A szanálási kollégiumnak mindenekelőtt fel kell ismernie, hogy a kollégiumi funkciók végrehajtása és annak biztosítása céljából, hogy a tagok megfelelő módon hozzájárulhassanak a kollégium egyes funkcióihoz, rugalmas alcsoportokat kell létrehozni a szanálási kollégiumon belül. Mindenekelőtt amikor indokoltnak tűnik, hogy a kollégium tagjaitól eltérő hatóságok megfigyelőként részt vegyenek a kollégiumban, a csoportszintű szanálási hatóságnak biztosítania kell, hogy a részvétel feltételeit meghatározzák az írásba foglalt szabályok, és hogy ne legyenek kedvezőbbek az ebben a rendeletben a kollégium tagjaira vonatkozóan meghatározott feltételeknél. |
| --- | --- |

(58)

A szanálási kollégium írásba foglalt szabályainak és eljárásainak magukban kell foglalniuk a hatékony és eredményes döntéshozatali eljárás biztosításához szükséges szervezeti rendelkezéseket. A szanálási kollégiumnak mindenekelőtt fel kell ismernie, hogy a kollégiumi funkciók végrehajtása és annak biztosítása céljából, hogy a tagok megfelelő módon hozzájárulhassanak a kollégium egyes funkcióihoz, rugalmas alcsoportokat kell létrehozni a szanálási kollégiumon belül. Mindenekelőtt amikor indokoltnak tűnik, hogy a kollégium tagjaitól eltérő hatóságok megfigyelőként részt vegyenek a kollégiumban, a csoportszintű szanálási hatóságnak biztosítania kell, hogy a részvétel feltételeit meghatározzák az írásba foglalt szabályok, és hogy ne legyenek kedvezőbbek az ebben a rendeletben a kollégium tagjaira vonatkozóan meghatározott feltételeknél.

| (59) | A szanálási kollégium írásba foglalt szabályainak és eljárásainak emellett magukban kell foglalniuk az annak biztosításához szükséges operatív rendelkezéseket, hogy a kollégium lehetővé tegye a szanálási hatóságok számára mind a tőlük a felügyeleti kollégium felé irányuló információ koordinálását, mind azon információk elemzésének, figyelembevételének és értékelésének megszervezését, amelyet a szanálási hatóság kap a felügyeleti kollégiumtól. Az írásba foglalt szabályok ezért ideális esetben kiterjednek a felügyeleti és a szanálási kollégium, legfőképpen a csoportszintű szanálási hatóság és az összevont felügyeletet ellátó hatóság közötti kommunikációs eljárásra. Az írásba foglalt szabályoknak emellett meg kell határozniuk a szanálási kollégiumban a közös álláspont elérése érdekében követendő eljárást, minden olyan esetben, amikor a gyakorlatban koordinációra van szükség, de a 2014/59/EU irányelv nem írja elő az együttes határozatot. |
| --- | --- |

(59)

A szanálási kollégium írásba foglalt szabályainak és eljárásainak emellett magukban kell foglalniuk az annak biztosításához szükséges operatív rendelkezéseket, hogy a kollégium lehetővé tegye a szanálási hatóságok számára mind a tőlük a felügyeleti kollégium felé irányuló információ koordinálását, mind azon információk elemzésének, figyelembevételének és értékelésének megszervezését, amelyet a szanálási hatóság kap a felügyeleti kollégiumtól. Az írásba foglalt szabályok ezért ideális esetben kiterjednek a felügyeleti és a szanálási kollégium, legfőképpen a csoportszintű szanálási hatóság és az összevont felügyeletet ellátó hatóság közötti kommunikációs eljárásra. Az írásba foglalt szabályoknak emellett meg kell határozniuk a szanálási kollégiumban a közös álláspont elérése érdekében követendő eljárást, minden olyan esetben, amikor a gyakorlatban koordinációra van szükség, de a 2014/59/EU irányelv nem írja elő az együttes határozatot.

| (60) | A csoportszintű szanálási hatóságnak hozzá kell férnie a feladatai és felelősségi körei teljesítéséhez szükséges minden információhoz, és koordinátorként kell eljárnia a kollégiumi tagoktól, vagy a csoporthoz tartozó vállalkozásoktól kapott információk összegyűjtése és terjesztése során, figyelemmel a 2014/59/EU irányelvben meghatározott titoktartási előírásokra és a bizalmas információk cseréjére vonatkozó előírásokra. |
| --- | --- |

(60)

A csoportszintű szanálási hatóságnak hozzá kell férnie a feladatai és felelősségi körei teljesítéséhez szükséges minden információhoz, és koordinátorként kell eljárnia a kollégiumi tagoktól, vagy a csoporthoz tartozó vállalkozásoktól kapott információk összegyűjtése és terjesztése során, figyelemmel a 2014/59/EU irányelvben meghatározott titoktartási előírásokra és a bizalmas információk cseréjére vonatkozó előírásokra.

| (61) | Annak biztosítása érdekében, hogy az operatív eljárások hatékonyan kezelni tudják a sürgősségi helyzeteket, a csoportszintű szanálási hatóságnak tesztelnie kell a szanálási kollégium működését, és amennyiben indokoltnak tekinti, lehetősége kell legyen bevonni az EU-szintű anyavállalatot e tesztek végrehajtásába. |
| --- | --- |

(61)

Annak biztosítása érdekében, hogy az operatív eljárások hatékonyan kezelni tudják a sürgősségi helyzeteket, a csoportszintű szanálási hatóságnak tesztelnie kell a szanálási kollégium működését, és amennyiben indokoltnak tekinti, lehetősége kell legyen bevonni az EU-szintű anyavállalatot e tesztek végrehajtásába.

| (62) | Minden együttes határozathozatali eljárás esetében elengedhetetlen az időben történő és valószerű tervezés. Az ezekben a folyamatokban részt vevő minden szanálási hatóságnak időben és hatékonyan, valamint az együttes határozathozatalra vonatkozó releváns ütemterveknek megfelelően a csoportszintű szanálási hatóság rendelkezésére kell bocsátania hozzájárulását. |
| --- | --- |

(62)

Minden együttes határozathozatali eljárás esetében elengedhetetlen az időben történő és valószerű tervezés. Az ezekben a folyamatokban részt vevő minden szanálási hatóságnak időben és hatékonyan, valamint az együttes határozathozatalra vonatkozó releváns ütemterveknek megfelelően a csoportszintű szanálási hatóság rendelkezésére kell bocsátania hozzájárulását.

| (63) | Szükséges biztosítani, hogy az együttes határozatokat gyorsan és időben meghozzák. Ez különösen fontos a szanálásra vonatkozó határozatok esetében, de a szanálási tervezésnél is lényeges. Ugyanakkor biztosítani kell, hogy az együttes határozathozatali eljárásban részt vevő minden hatóság elegendő időt kapjon álláspontja kinyilvánítására. Az e két célkitűzés közötti megfelelő egyensúly kialakítása érdekében a csoportszintű szanálási hatóságot fel kell hatalmazni arra, hogy javaslattervezetét benyújtsa az eljárásban részt vevő egyéb hatóságoknak, és egyidejűleg megfelelő határidőt szabjon meg, amelynek letelte után feltételezni kell, hogy a kifogást nem emelő hatóságok jóváhagyják a javaslatot. A kapcsolódó határidő megállapításakor a csoportszintű szanálási hatóságnak megfelelően figyelembe kell vennie a határozathozatali eljárás jogszabályi rendelkezések által meghatározott, vagy maga a kollégium által korábban meghatározott tényleges időtartamát. |
| --- | --- |

(63)

Szükséges biztosítani, hogy az együttes határozatokat gyorsan és időben meghozzák. Ez különösen fontos a szanálásra vonatkozó határozatok esetében, de a szanálási tervezésnél is lényeges. Ugyanakkor biztosítani kell, hogy az együttes határozathozatali eljárásban részt vevő minden hatóság elegendő időt kapjon álláspontja kinyilvánítására. Az e két célkitűzés közötti megfelelő egyensúly kialakítása érdekében a csoportszintű szanálási hatóságot fel kell hatalmazni arra, hogy javaslattervezetét benyújtsa az eljárásban részt vevő egyéb hatóságoknak, és egyidejűleg megfelelő határidőt szabjon meg, amelynek letelte után feltételezni kell, hogy a kifogást nem emelő hatóságok jóváhagyják a javaslatot. A kapcsolódó határidő megállapításakor a csoportszintű szanálási hatóságnak megfelelően figyelembe kell vennie a határozathozatali eljárás jogszabályi rendelkezések által meghatározott, vagy maga a kollégium által korábban meghatározott tényleges időtartamát.

| (64) | A hatékony eljárás kialakításának biztosítása érdekében a csoportszintű szanálási hatóság rendelkezik végleges felelősséggel a követendő lépések időzítésének meghatározásáért. Meg kell határozni az együttes határozat eléréséhez vezető lépéseket, felismerve, hogy bizonyos lépések végrehajthatók párhuzamosan, mások egymást követően. |
| --- | --- |

(64)

A hatékony eljárás kialakításának biztosítása érdekében a csoportszintű szanálási hatóság rendelkezik végleges felelősséggel a követendő lépések időzítésének meghatározásáért. Meg kell határozni az együttes határozat eléréséhez vezető lépéseket, felismerve, hogy bizonyos lépések végrehajthatók párhuzamosan, mások egymást követően.

| (65) | A 2014/59/EU irányelv 13. cikke (3) bekezdése értelmében a csoportszintű szanálási terveket legalább évente felül kell vizsgálni és aktualizálni kell. Ugyanakkor biztosítani kell, hogy a csoportszintű szanálási terveket eseti alapon is felülvizsgálják és aktualizálják, ha ennek szükségessége felmerül, vagy a felügyeleti kollégium által kapott információ alapján, vagy a szanálási kollégium saját kezdeményezésére. |
| --- | --- |

(65)

A 2014/59/EU irányelv 13. cikke (3) bekezdése értelmében a csoportszintű szanálási terveket legalább évente felül kell vizsgálni és aktualizálni kell. Ugyanakkor biztosítani kell, hogy a csoportszintű szanálási terveket eseti alapon is felülvizsgálják és aktualizálják, ha ennek szükségessége felmerül, vagy a felügyeleti kollégium által kapott információ alapján, vagy a szanálási kollégium saját kezdeményezésére.

| (66) | A szanálási kollégiumok működése átláthatóságának javítása érdekében e rendeletben egyértelműen meg kell határozni az együttes határozatnak az EU-szintű anyavállalat és az érintett csoporthoz tartozó más vállalkozások felé történő kommunikációjára vonatkozó egységes feltételeket. Az eljárások és eredmények összehasonlíthatóságának biztosítása, és így a konvergencia megvalósítása érdekében elengedhetetlen a szanálási kollégiumon belüli együttes határozathozatalhoz szükséges eljárásra és dokumentációra vonatkozó egységes szabályok világos meghatározása. |
| --- | --- |

(66)

A szanálási kollégiumok működése átláthatóságának javítása érdekében e rendeletben egyértelműen meg kell határozni az együttes határozatnak az EU-szintű anyavállalat és az érintett csoporthoz tartozó más vállalkozások felé történő kommunikációjára vonatkozó egységes feltételeket. Az eljárások és eredmények összehasonlíthatóságának biztosítása, és így a konvergencia megvalósítása érdekében elengedhetetlen a szanálási kollégiumon belüli együttes határozathozatalhoz szükséges eljárásra és dokumentációra vonatkozó egységes szabályok világos meghatározása.

| (67) | Az együttes határozat hiányában a csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatok szanálási hatóságai által hozott egyéni határozatok koordinálását is biztosítani kell, hogy a szanálási kollégium el tudja látni a 2014/59/EU irányelv 88. cikkének (1) bekezdésében előírt feladatát. Ezért szükséges meghatározni az eljárást, amely alapján a kollégium a csoportszintű szanálási hatóság és az egyéb hatóságok kereteként működhet, hogy együttes határozat hiányában is hatékony és működőképes csoportszintű szanálási tervezés legyen elérhető. |
| --- | --- |

(67)

Az együttes határozat hiányában a csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatok szanálási hatóságai által hozott egyéni határozatok koordinálását is biztosítani kell, hogy a szanálási kollégium el tudja látni a 2014/59/EU irányelv 88. cikkének (1) bekezdésében előírt feladatát. Ezért szükséges meghatározni az eljárást, amely alapján a kollégium a csoportszintű szanálási hatóság és az egyéb hatóságok kereteként működhet, hogy együttes határozat hiányában is hatékony és működőképes csoportszintű szanálási tervezés legyen elérhető.

| (68) | A szanálási kollégiumban részt vevő érintett szanálási hatóságoknak annak eldöntésekor, hogy szükség van-e csoportszintű szanálási programra, a 2014/59/EU irányelv 91. és 92. cikkével összhangban mérlegelniük kell, hogy van-e a szóban forgó szanálásnak csoportdimenziója. E célból a csoportszintű szanálási hatóságnak törekednie kell a csoporthoz tartozó minden olyan vállalkozás azonosítására, amelyekre hatással van, vagy hatással lehet, ha a csoporthoz tartozó valamely vállalkozás vagy az EU-szintű anyavállalat teljesíti a 2014/59/EU irányelv 32. vagy 33. cikke szerinti feltételeket. |
| --- | --- |

(68)

A szanálási kollégiumban részt vevő érintett szanálási hatóságoknak annak eldöntésekor, hogy szükség van-e csoportszintű szanálási programra, a 2014/59/EU irányelv 91. és 92. cikkével összhangban mérlegelniük kell, hogy van-e a szóban forgó szanálásnak csoportdimenziója. E célból a csoportszintű szanálási hatóságnak törekednie kell a csoporthoz tartozó minden olyan vállalkozás azonosítására, amelyekre hatással van, vagy hatással lehet, ha a csoporthoz tartozó valamely vállalkozás vagy az EU-szintű anyavállalat teljesíti a 2014/59/EU irányelv 32. vagy 33. cikke szerinti feltételeket.

| (69) | A szanálás optimális feltételeinek biztosítása érdekében rövid időn belül, hatékonyan és eredményesen kell eljárni. Ezért fontos előírni, hogy a szanálási kollégium a csoportszintű szanálási program szükségességének mérlegelése során vegye figyelembe a nemzeti finanszírozási rendszerek közös felhasználásúvá tételének szükségességét is. Mindenekelőtt a finanszírozási tervek és a 2014/59/EU irányelv alkalmazása tekintetében kell figyelembe vennie a szanálási kollégiumnak, hogy szükséges-e a nemzeti finanszírozási rendszerek közös felhasználásúvá tétele. A közös felhasználásúvá tétel hiányában a finanszírozási terv tartalmát és eljárását megfelelően ki kell igazítani. A hatékonyság ezen túlmenő biztosítása érdekében a csoportszintű szanálási hatóság számára lehetővé kell tenni, hogy a csoportszintű szanálási program szükségességére vonatkozó végleges pozitív értékelését a programra vonatkozó javaslatával helyettesítse. |
| --- | --- |

(69)

A szanálás optimális feltételeinek biztosítása érdekében rövid időn belül, hatékonyan és eredményesen kell eljárni. Ezért fontos előírni, hogy a szanálási kollégium a csoportszintű szanálási program szükségességének mérlegelése során vegye figyelembe a nemzeti finanszírozási rendszerek közös felhasználásúvá tételének szükségességét is. Mindenekelőtt a finanszírozási tervek és a 2014/59/EU irányelv alkalmazása tekintetében kell figyelembe vennie a szanálási kollégiumnak, hogy szükséges-e a nemzeti finanszírozási rendszerek közös felhasználásúvá tétele. A közös felhasználásúvá tétel hiányában a finanszírozási terv tartalmát és eljárását megfelelően ki kell igazítani. A hatékonyság ezen túlmenő biztosítása érdekében a csoportszintű szanálási hatóság számára lehetővé kell tenni, hogy a csoportszintű szanálási program szükségességére vonatkozó végleges pozitív értékelését a programra vonatkozó javaslatával helyettesítse.

| (70) | A csoportszintű szanálási programnak a lehetséges és indokolt mértékben figyelembe kell vennie és követnie kell a csoportszintű szanálási tervet, kivéve, ha a szanálási hatóságok – az adott eset körülményeit figyelembe véve – úgy értékelik, hogy a szanálási célok hatékonyabban megvalósíthatók olyan intézkedések révén, amelyek a szanálási tervben nincsenek előírva. |
| --- | --- |

(70)

A csoportszintű szanálási programnak a lehetséges és indokolt mértékben figyelembe kell vennie és követnie kell a csoportszintű szanálási tervet, kivéve, ha a szanálási hatóságok – az adott eset körülményeit figyelembe véve – úgy értékelik, hogy a szanálási célok hatékonyabban megvalósíthatók olyan intézkedések révén, amelyek a szanálási tervben nincsenek előírva.

| (71) | A koordináció céljából szükséges, hogy egy intézmény szanálásának minden érintettje teljes képet kapjon azon szanálási hatóság álláspontjáról és intézkedéseiről, amely nem ért egyet a csoportszintű szanálási programra vonatkozó együttes határozattal. Ezért minden egyet nem értő hatóságnak világosan indokolnia kell a csoportszintű szanálási hatóság számára, hogy miért nem ért egyet. |
| --- | --- |

(71)

A koordináció céljából szükséges, hogy egy intézmény szanálásának minden érintettje teljes képet kapjon azon szanálási hatóság álláspontjáról és intézkedéseiről, amely nem ért egyet a csoportszintű szanálási programra vonatkozó együttes határozattal. Ezért minden egyet nem értő hatóságnak világosan indokolnia kell a csoportszintű szanálási hatóság számára, hogy miért nem ért egyet.

| (72) | Ez a rendelet az Európai Bankhatóság (EBH) által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul. |
| --- | --- |

(72)

Ez a rendelet az Európai Bankhatóság (EBH) által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul.

| (73) | A 2013/36/EU irányelv 111. és 112. cikke szerint összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó csoportnak részét nem képező intézményekre vonatkozó szanálási tervek tartalmára, illetve a 2014/59/EU irányelv 10. és 13. cikkének megfelelően a csoportok esetében előírt szanálási tervek tartalmára vonatkozó szabályozástechnikai standardok céljából, valamint a 2014/59/EU irányelv 15. cikkének (4) bekezdésében, illetve 16. cikkének (2) bekezdésében előírt, az intézmények vagy csoportok szanálhatóságának értékelése során megvizsgálandó kritériumokra vonatkozó szabályozástechnikai standardok céljából az EBH konzultációt folytatott az Európai Rendszerkockázati Testülettel. |
| --- | --- |

(73)

A 2013/36/EU irányelv 111. és 112. cikke szerint összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó csoportnak részét nem képező intézményekre vonatkozó szanálási tervek tartalmára, illetve a 2014/59/EU irányelv 10. és 13. cikkének megfelelően a csoportok esetében előírt szanálási tervek tartalmára vonatkozó szabályozástechnikai standardok céljából, valamint a 2014/59/EU irányelv 15. cikkének (4) bekezdésében, illetve 16. cikkének (2) bekezdésében előírt, az intézmények vagy csoportok szanálhatóságának értékelése során megvizsgálandó kritériumokra vonatkozó szabályozástechnikai standardok céljából az EBH konzultációt folytatott az Európai Rendszerkockázati Testülettel.

| (74) | Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetről, elemezte az esetlegesen kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét, |
| --- | --- |

(74)

Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetről, elemezte az esetlegesen kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

KÖZÖS RENDELKEZÉSEK ÉS HELYREÁLLÍTÁSI TERVEK

I. SZAKASZ

Közös rendelkezések

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet részletesen meghatározza a következőket:

| 1. | az egyéni helyreállítási tervben, és a 2014/59/EU irányelv 7. cikkének (5) és (6) bekezdésével összhangban a csoportszintű helyreállítási tervben szerepeltetendő információk; |
| --- | --- |

1.

az egyéni helyreállítási tervben, és a 2014/59/EU irányelv 7. cikkének (5) és (6) bekezdésével összhangban a csoportszintű helyreállítási tervben szerepeltetendő információk;

| 2. | az illetékes hatóság által mind az egyéni, mind a csoportszintű helyreállítási tervek tekintetében értékelendő minimumkövetelmények, a 2014/59/EU irányelv 6. cikke (8) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

az illetékes hatóság által mind az egyéni, mind a csoportszintű helyreállítási tervek tekintetében értékelendő minimumkövetelmények, a 2014/59/EU irányelv 6. cikke (8) bekezdésének megfelelően;

| 3. | az olyan intézmények esetében előírt szanálási tervek tartalma, amelyek nem tagjai a 2013/36/EU irányelv 111. és 112. cikke szerint összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó csoportnak, illetve a csoportok esetében előírt szanálási tervek tartalma, a 2014/59/EU irányelv 10. és 13. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

3.

az olyan intézmények esetében előírt szanálási tervek tartalma, amelyek nem tagjai a 2013/36/EU irányelv 111. és 112. cikke szerint összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó csoportnak, illetve a csoportok esetében előírt szanálási tervek tartalma, a 2014/59/EU irányelv 10. és 13. cikkének megfelelően;

| 4. | a 2014/59/EU irányelv 15. cikkének (4) bekezdésében, illetve 16. cikkének (2) bekezdésében előírt, az intézmények, illetve csoportok szanálhatóságának értékelése során megvizsgálandó szempontok és kritériumok; |
| --- | --- |

4.

a 2014/59/EU irányelv 15. cikkének (4) bekezdésében, illetve 16. cikkének (2) bekezdésében előírt, az intézmények, illetve csoportok szanálhatóságának értékelése során megvizsgálandó szempontok és kritériumok;

| 5. | a 2014/59/EU irányelv 23. cikke (1) bekezdésének a), c), e) és i) pontjában a valamely csoporthoz tartozó vállalkozás által az említett irányelv 19. cikkével összhangban nyújtott pénzügyi támogatás tekintetében meghatározott feltételek; |
| --- | --- |

5.

a 2014/59/EU irányelv 23. cikke (1) bekezdésének a), c), e) és i) pontjában a valamely csoporthoz tartozó vállalkozás által az említett irányelv 19. cikkével összhangban nyújtott pénzügyi támogatás tekintetében meghatározott feltételek;

| 6. | azok a körülmények, melyek fennállása esetén valamely személy a szanálási hatóságtól és a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézménytől vagy szervezettől egyaránt függetlennek minősül az említett irányelv 36. cikke (1) bekezdésének és 74. cikkének az alkalmazásában; |
| --- | --- |

6.

azok a körülmények, melyek fennállása esetén valamely személy a szanálási hatóságtól és a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézménytől vagy szervezettől egyaránt függetlennek minősül az említett irányelv 36. cikke (1) bekezdésének és 74. cikkének az alkalmazásában;

| 7. | azon kötelezettségek jegyzéke, amelyekre a 2014/59/EU irányelv 55. cikkének (1) bekezdésében említett, a szerződéses rendelkezés belefoglalási kötelezettségéből való kizárás alkalmazandó, és az említett bekezdésben előírt szerződéses rendelkezés tartalma; |
| --- | --- |

7.

azon kötelezettségek jegyzéke, amelyekre a 2014/59/EU irányelv 55. cikkének (1) bekezdésében említett, a szerződéses rendelkezés belefoglalási kötelezettségéből való kizárás alkalmazandó, és az említett bekezdésben előírt szerződéses rendelkezés tartalma;

| 8. | a 2014/59/EU irányelv 81. cikkének (1), (2) és (3) bekezdésében említett értesítésekhez, és a szóban forgó irányelv 83. cikkében említett, felfüggesztésre vonatkozó közleményhez kapcsolódó eljárások és tartalom; |
| --- | --- |

8.

a 2014/59/EU irányelv 81. cikkének (1), (2) és (3) bekezdésében említett értesítésekhez, és a szóban forgó irányelv 83. cikkében említett, felfüggesztésre vonatkozó közleményhez kapcsolódó eljárások és tartalom;

| 9. | a 2014/59/EU irányelv 88. cikkének (1) bekezdésében említett feladatok teljesítése tekintetében a szanálási kollégiumok létrehozására és operatív működésére vonatkozó részletes szabályok. |
| --- | --- |

9.

a 2014/59/EU irányelv 88. cikkének (1) bekezdésében említett feladatok teljesítése tekintetében a szanálási kollégiumok létrehozására és operatív működésére vonatkozó részletes szabályok.

A fenti 1., 2., 3. és 4. pontra a 2014/59/EU irányelv 4. cikkével összhangban meghatározott egyszerűsített kötelezettségek alkalmazandók.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

1.   „egyéni helyreállítási terv”: a következők bármelyike:

„egyéni helyreállítási terv”

| a) | a 2014/59/EU irányelv 5. cikke (1) bekezdésének megfelelően olyan intézmény által kidolgozott helyreállítási terv, amely nem tagja a 2013/36/EU irányelv 111. és 112. cikke szerinti összevont felügyelet alá tartozó valamely csoportnak; |
| --- | --- |

a)

a 2014/59/EU irányelv 5. cikke (1) bekezdésének megfelelően olyan intézmény által kidolgozott helyreállítási terv, amely nem tagja a 2013/36/EU irányelv 111. és 112. cikke szerinti összevont felügyelet alá tartozó valamely csoportnak;

| b) | a 2014/59/EU irányelv 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően egy EU-szintű anyavállalat leányvállalata által készített helyreállítási terv; |
| --- | --- |

b)

a 2014/59/EU irányelv 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően egy EU-szintű anyavállalat leányvállalata által készített helyreállítási terv;

2.   „szanálási stratégia”: a szanálási tervben vagy csoportszintű szanálási tervben előírt szanálási intézkedések köre;

„szanálási stratégia”

3.   „előnyben részesített szanálási stratégia”: a 2014/59/EU irányelv 31. cikkében meghatározott szanálási célok elérését legjobban szolgáló szanálási stratégia, figyelemmel az intézmény vagy csoport felépítésére és üzleti modelljére, és a csoporthoz tartozó jogi személyekre alkalmazandó szanálási rendszerekre;

„előnyben részesített szanálási stratégia”

4.   „figyelembe vehető leírható, illetve átalakítható kötelezettségek”: a 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (4) bekezdésében felsorolt feltételeket teljesítő leírható, illetve átalakítható kötelezettségek, amelyek ezáltal részét képezhetik a szavatoló tőke és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségek a szóban forgó irányelv 45. cikkének (1) bekezdésében említett összegének;

„figyelembe vehető leírható, illetve átalakítható kötelezettségek”

5.   „egy kiindulási pont”: olyan szanálási stratégia, amelyben egyetlen szanálási hatóság alkalmazza a szanálási hatásköröket egyetlen anyavállalat vagy összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó egyetlen intézmény szintjén;

„egy kiindulási pont”

6.   „több kiindulási pont”: olyan szanálási stratégia, amelyben kettő vagy több szanálási hatóság alkalmazza a szanálási hatásköröket egy csoport regionális vagy funkcionális alcsoportjai vagy vállalkozásai tekintetében;

„több kiindulási pont”

7.   „ellenőrzés”: az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 4. cikke (1) bekezdésének 37. pontjában meghatározott ellenőrzés;

„ellenőrzés”

4

8.   „befolyásoló részesedés”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 36. pontjában meghatározott befolyásoló részesedés.

„befolyásoló részesedés”

II. SZAKASZ

A helyreállítási tervek tartalma

3. cikk

A helyreállítási tervben feltüntetendő információk

A helyreállítási tervnek legalább a következőket kell tartalmaznia:

| 1. | a helyreállítási terv kulcsfontosságú elemeinek összefoglalása, a 4. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

1.

a helyreállítási terv kulcsfontosságú elemeinek összefoglalása, a 4. cikknek megfelelően;

| 2. | az irányításra vonatkozó információk az 5. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

2.

az irányításra vonatkozó információk az 5. cikknek megfelelően;

| 3. | stratégiai elemzés a 6–12. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

3.

stratégiai elemzés a 6–12. cikknek megfelelően;

| 4. | kommunikációs és közzétételi terv a 14. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

4.

kommunikációs és közzétételi terv a 14. cikknek megfelelően;

| 5. | az előkészítő intézkedések elemzése a 15. cikknek megfelelően. |
| --- | --- |

5.

az előkészítő intézkedések elemzése a 15. cikknek megfelelően.

4. cikk

A helyreállítási terv kulcsfontosságú elemeinek összefoglalása

(1)   A helyreállítási terv kulcsfontosságú elemeinek összefoglalójában a következők összefoglalójának kell szerepelnie:

| a) | a helyreállítási tervben az irányításra vonatkozó információk; |
| --- | --- |

a)

a helyreállítási tervben az irányításra vonatkozó információk;

| b) | a helyreállítási tervben lévő stratégiai elemzés, beleértve a 12. cikk (3) bekezdésében említett általános helyreállítási képesség összefoglalóját; |
| --- | --- |

b)

a helyreállítási tervben lévő stratégiai elemzés, beleértve a 12. cikk (3) bekezdésében említett általános helyreállítási képesség összefoglalóját;

| c) | a helyreállítási terv illetékes hatóságnak benyújtott előző változata óta az intézményben, a csoportban vagy a helyreállítási tervben bekövetkezett lényeges változás; |
| --- | --- |

c)

a helyreállítási terv illetékes hatóságnak benyújtott előző változata óta az intézményben, a csoportban vagy a helyreállítási tervben bekövetkezett lényeges változás;

| d) | a helyreállítási tervben lévő kommunikációs és közzétételi terv; |
| --- | --- |

d)

a helyreállítási tervben lévő kommunikációs és közzétételi terv;

| e) | a helyreállítási tervben meghatározott előkészítő intézkedések. |
| --- | --- |

e)

a helyreállítási tervben meghatározott előkészítő intézkedések.

(2)   E rendelet I. fejezetének II. és III. szakasza alkalmazásában a lényeges változás olyan változás, amelynek következtében az intézmény vagy egy EU-szintű anyavállalat vagy annak egy vagy több leányvállalata kevésbé lehet képes egy helyreállítási terv végrehajtására vagy a helyreállítási tervben lévő egy vagy több helyreállítási intézkedési opció végrehajtására.

5. cikk

Irányítás

Az irányításra vonatkozó információknak legalább a következők részletes leírására ki kell terjedniük:

| 1. | a helyreállítási terv kidolgozásának módja, kitérve legalább a következőkre:






  a) | a terv egyes szakaszainak előkészítéséért, végrehajtásáért és frissítéséért felelős személyek szerepe és funkciója; |
| --- | --- | --- |

1.

a helyreállítási terv kidolgozásának módja, kitérve legalább a következőkre:

a)

a terv egyes szakaszainak előkészítéséért, végrehajtásáért és frissítéséért felelős személyek szerepe és funkciója;

| b) | a helyreállítási terv naprakészen tartásáért teljes körű felelősséggel rendelkező személy személyazonossága és a helyreállítási tervnek az intézményre vagy csoportra vagy azok környezetére hatással lévő lényeges változások miatti frissítéséhez használandó eljárás leírása; |
| --- | --- |

b)

a helyreállítási terv naprakészen tartásáért teljes körű felelősséggel rendelkező személy személyazonossága és a helyreállítási tervnek az intézményre vagy csoportra vagy azok környezetére hatással lévő lényeges változások miatti frissítéséhez használandó eljárás leírása;

| c) | annak leírása, hogy a terv hogyan illeszkedik az intézmény vagy csoport vállalatirányításába és az átfogó kockázatkezelési keretbe; |
| --- | --- |

c)

annak leírása, hogy a terv hogyan illeszkedik az intézmény vagy csoport vállalatirányításába és az átfogó kockázatkezelési keretbe;

| d) | ha az érintett szervezet egy csoport része, a csoporton belül annak érdekében hozott intézkedések és szabályok leírása, hogy a csoport és az egyes leányvállalatok szintjén biztosított legyen a helyreállítási intézkedési lehetőségek koordinációja és összhangja; |
| --- | --- |

d)

ha az érintett szervezet egy csoport része, a csoporton belül annak érdekében hozott intézkedések és szabályok leírása, hogy a csoport és az egyes leányvállalatok szintjén biztosított legyen a helyreállítási intézkedési lehetőségek koordinációja és összhangja;

| 2. | a helyreállítási terv jóváhagyására irányadó politikák és eljárások, beleértve legalább a következőket:






  a) | nyilatkozat arról, hogy a helyreállítási tervet belső ellenőrző funkció, külső könyvvizsgáló vagy kockázatkezelési bizottság felülvizsgálta-e; |
| --- | --- | --- |

2.

a helyreállítási terv jóváhagyására irányadó politikák és eljárások, beleértve legalább a következőket:

a)

nyilatkozat arról, hogy a helyreállítási tervet belső ellenőrző funkció, külső könyvvizsgáló vagy kockázatkezelési bizottság felülvizsgálta-e;

| b) | annak megerősítése, hogy az intézménynek vagy EU-szintű anyavállalatnak a terv benyújtásáért felelős vezető testülete értékelte és jóváhagyta a helyreállítási tervet; |
| --- | --- |

b)

annak megerősítése, hogy az intézménynek vagy EU-szintű anyavállalatnak a terv benyújtásáért felelős vezető testülete értékelte és jóváhagyta a helyreállítási tervet;

| 3. | a helyreállítási intézkedési lehetőségek kellő időben történő végrehajtásának biztosításához szükséges feltételek és eljárások, beleértve legalább a következőket:






  a) | a belső felterjesztési és határozathozatali eljárás leírása, amely az indikátoroknak való megfelelés esetén alkalmazandó annak mérlegelésére és meghatározására, hogy a kialakult pénzügyi stresszhelyzetben mely helyreállítási intézkedési lehetőségek alkalmazására lehet szükség, beleértve legalább a következőket:






  i. | az ebben az eljárásban részt vevő személyek szerepe és funkciója, többek között felelősségi köreik leírása, vagy amennyiben bizottság is részt vesz az eljárásban, a bizottsági tagok szerepe, felelősségi köre és funkciója; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a helyreállítási intézkedési lehetőségek kellő időben történő végrehajtásának biztosításához szükséges feltételek és eljárások, beleértve legalább a következőket:

a)

a belső felterjesztési és határozathozatali eljárás leírása, amely az indikátoroknak való megfelelés esetén alkalmazandó annak mérlegelésére és meghatározására, hogy a kialakult pénzügyi stresszhelyzetben mely helyreállítási intézkedési lehetőségek alkalmazására lehet szükség, beleértve legalább a következőket:

i.

az ebben az eljárásban részt vevő személyek szerepe és funkciója, többek között felelősségi köreik leírása, vagy amennyiben bizottság is részt vesz az eljárásban, a bizottsági tagok szerepe, felelősségi köre és funkciója;

| ii. | a követendő eljárások; |
| --- | --- |

ii.

a követendő eljárások;

| iii. | a helyreállítási intézkedési lehetőségek meghozatalára vonatkozó döntés határideje, valamint, hogy mikor és hogyan értesítik az érintett illetékes hatóságokat arról, hogy az indikátorok jeleznek; |
| --- | --- |

iii.

a helyreállítási intézkedési lehetőségek meghozatalára vonatkozó döntés határideje, valamint, hogy mikor és hogyan értesítik az érintett illetékes hatóságokat arról, hogy az indikátorok jeleznek;

| b) | az indikátorok részletes leírása, amelyek a helyreállítási terv által érintett vállalkozásnak vagy vállalkozásoknak legalább a tőkepozíciójával, likviditási helyzetével, nyereségességével és kockázati profiljával kapcsolatos lehetséges sérülékeny pontokat, gyengeségeket vagy az azokat érintő fenyegetéseket tükrözik; |
| --- | --- |

b)

az indikátorok részletes leírása, amelyek a helyreállítási terv által érintett vállalkozásnak vagy vállalkozásoknak legalább a tőkepozíciójával, likviditási helyzetével, nyereségességével és kockázati profiljával kapcsolatos lehetséges sérülékeny pontokat, gyengeségeket vagy az azokat érintő fenyegetéseket tükrözik;

| 4. | a tervnek az intézmény vagy csoport általános kockázatkezelési keretével való összhangja, többek között az intézmény vagy csoport rendszeres belső kockázatkezelési folyamatának részeként használt releváns referenciaértékek (korai figyelmeztető jelek) leírása, amennyiben ezek a referenciaértékek hasznos tájékoztatást nyújtanak a vezetésnek arról, hogy az indikátorok potenciálisan teljesülhetnek; |
| --- | --- |

4.

a tervnek az intézmény vagy csoport általános kockázatkezelési keretével való összhangja, többek között az intézmény vagy csoport rendszeres belső kockázatkezelési folyamatának részeként használt releváns referenciaértékek (korai figyelmeztető jelek) leírása, amennyiben ezek a referenciaértékek hasznos tájékoztatást nyújtanak a vezetésnek arról, hogy az indikátorok potenciálisan teljesülhetnek;

| 5. | a vezetői információs rendszerek, többek között az azt biztosító szabályozások leírása, hogy a helyreállítási intézkedési lehetőségek végrehajtásához szükséges információk rendelkezésre álljanak a stresszhelyzetben való megbízható és kellő időben történő határozathozatal céljára. |
| --- | --- |

5.

a vezetői információs rendszerek, többek között az azt biztosító szabályozások leírása, hogy a helyreállítási intézkedési lehetőségek végrehajtásához szükséges információk rendelkezésre álljanak a stresszhelyzetben való megbízható és kellő időben történő határozathozatal céljára.

6. cikk

Stratégiai elemzés

(1)   A stratégiai elemzésnek azonosítania kell a fő üzletágakat és kritikus funkciókat, és meg kell határoznia ezen fő üzletágak és kritikus funkciók pénzügyi stresszhelyzetben való fenntartását célzó fő lépéseket.

(2)   A stratégiai elemzés legalább a következő alszakaszokat tartalmazza:

| a) | a helyreállítási terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások ismertetése, a 7. cikkben meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

a)

a helyreállítási terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások ismertetése, a 7. cikkben meghatározottak szerint;

| b) | a helyreállítási intézkedési lehetőségek leírása, a 8–12. cikkben meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

b)

a helyreállítási intézkedési lehetőségek leírása, a 8–12. cikkben meghatározottak szerint.

7. cikk

A helyreállítási terv által érintett vállalkozások ismertetése

(1)   A stratégiai elemzésnek a helyreállítási terv által érintett vállalkozást vagy vállalkozásokat ismertető alszakaszának a következő információkat kell tartalmaznia:

| a) | a helyreállítási terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások általános jellemzése, többek között:






  i. | átfogó globális üzleti és kockázati stratégiájuk leírása; |
| --- | --- | --- |

a)

a helyreállítási terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások általános jellemzése, többek között:

i.

átfogó globális üzleti és kockázati stratégiájuk leírása;

| ii. | üzleti modelljük és üzleti tervük, beleértve azon fő joghatóságok felsorolását, ahol tevékenységet folytatnak, többek között a (2) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő jogi személyen vagy fióktelepen keresztül; |
| --- | --- |

ii.

üzleti modelljük és üzleti tervük, beleértve azon fő joghatóságok felsorolását, ahol tevékenységet folytatnak, többek között a (2) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő jogi személyen vagy fióktelepen keresztül;

| iii. | fő üzletágaik és kritikus funkcióik; |
| --- | --- |

iii.

fő üzletágaik és kritikus funkcióik;

| iv. | a fő üzletágaik és kritikus funkcióik azonosítására szolgáló eljárások és mérőszámok; |
| --- | --- |

iv.

a fő üzletágaik és kritikus funkcióik azonosítására szolgáló eljárások és mérőszámok;

| b) | a fő üzletágak és kritikus funkciók hozzárendelése a (2) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő jogi személyekhez és fióktelepekhez; |
| --- | --- |

b)

a fő üzletágak és kritikus funkciók hozzárendelése a (2) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő jogi személyekhez és fióktelepekhez;

| c) | a terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások jogi és pénzügyi szerkezete, többek között a csoporton belüli összekapcsoltság részletes magyarázata a (2) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő jogi személyek vagy fióktelepek tekintetében és különösen a következők leírása:






  i. | minden meglévő csoporton belüli lényeges kitettség és finanszírozási kapcsolat, a helyreállítási terv által érintett vállalkozáson vagy vállalkozásokon belüli tőkeáramlások, csoporton belüli létező garanciák és csoporton belüli olyan garanciák, amelyek helyreállítási intézkedés szükségessége esetén várhatóan fennállnak; |
| --- | --- | --- |

c)

a terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások jogi és pénzügyi szerkezete, többek között a csoporton belüli összekapcsoltság részletes magyarázata a (2) bekezdésben meghatározott feltételeknek megfelelő jogi személyek vagy fióktelepek tekintetében és különösen a következők leírása:

i.

minden meglévő csoporton belüli lényeges kitettség és finanszírozási kapcsolat, a helyreállítási terv által érintett vállalkozáson vagy vállalkozásokon belüli tőkeáramlások, csoporton belüli létező garanciák és csoporton belüli olyan garanciák, amelyek helyreállítási intézkedés szükségessége esetén várhatóan fennállnak;

| ii. | jogi összekapcsoltság, amely kiterjed a csoporthoz tartozó vállalkozások közötti lényeges, jogilag kötelező erejű megállapodásokra, beleértve például az irányítási megállapodások vagy eredményátadási megállapodások meglétét; |
| --- | --- |

ii.

jogi összekapcsoltság, amely kiterjed a csoporthoz tartozó vállalkozások közötti lényeges, jogilag kötelező erejű megállapodásokra, beleértve például az irányítási megállapodások vagy eredményátadási megállapodások meglétét;

| iii. | működési összekapcsoltság, amely egy jogi személynél vagy fióktelepnél központosított olyan funkciókat érint, amelyek a többi jogi személy, fióktelep vagy a csoport működése szempontjából fontosak, különös tekintettel a központosított információtechnológiai funkciókra, pénzkezelési funkciókra, kockázatkezelési funkciókra vagy adminisztratív funkciókra; |
| --- | --- |

iii.

működési összekapcsoltság, amely egy jogi személynél vagy fióktelepnél központosított olyan funkciókat érint, amelyek a többi jogi személy, fióktelep vagy a csoport működése szempontjából fontosak, különös tekintettel a központosított információtechnológiai funkciókra, pénzkezelési funkciókra, kockázatkezelési funkciókra vagy adminisztratív funkciókra;

| iv. | meglévő, a 2014/59/EU irányelv 19. cikkével összhangban kötött csoporton belüli pénzügyi támogatási megállapodások, beleértve a megállapodás feleit, a pénzügyi támogatás formáját és a pénzügyi támogatás nyújtásához kapcsolódó feltételeket; |
| --- | --- |

iv.

meglévő, a 2014/59/EU irányelv 19. cikkével összhangban kötött csoporton belüli pénzügyi támogatási megállapodások, beleértve a megállapodás feleit, a pénzügyi támogatás formáját és a pénzügyi támogatás nyújtásához kapcsolódó feltételeket;

| d) | a külső összekapcsoltság leírása, beleértve legalább a következőket:






  i. | a fő partnerekkel szembeni jelentős kitettségek és kötelezettségek; |
| --- | --- | --- |

d)

a külső összekapcsoltság leírása, beleértve legalább a következőket:

i.

a fő partnerekkel szembeni jelentős kitettségek és kötelezettségek;

| ii. | a helyreállítási terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások által más pénzügyi piaci szereplőknek nyújtott jelentős pénzügyi termék és szolgáltatás; |
| --- | --- |

ii.

a helyreállítási terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások által más pénzügyi piaci szereplőknek nyújtott jelentős pénzügyi termék és szolgáltatás;

| iii. | a helyreállítási terv által érintett vállalkozásnak vagy vállalkozásoknak harmadik felek által nyújtott jelentős szolgáltatások. |
| --- | --- |

iii.

a helyreállítási terv által érintett vállalkozásnak vagy vállalkozásoknak harmadik felek által nyújtott jelentős szolgáltatások.

(2)   Az (1) bekezdés b) és c) pontja alkalmazásában a jogi személyekre vagy fióktelepekre való hivatkozást olyan jogi személyekre vagy fióktelepekre való hivatkozásként kell érteni, amelyek:

| a) | jelentősen hozzájárulnak a helyreállítási terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások nyereségéhez vagy azok finanszírozásához, vagy eszközeik, kötelezettségeik vagy tőkéjük jelentős részét birtokolják; |
| --- | --- |

a)

jelentősen hozzájárulnak a helyreállítási terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások nyereségéhez vagy azok finanszírozásához, vagy eszközeik, kötelezettségeik vagy tőkéjük jelentős részét birtokolják;

| b) | kulcsfontosságú kereskedelmi tevékenységet folytatnak; |
| --- | --- |

b)

kulcsfontosságú kereskedelmi tevékenységet folytatnak;

| c) | központilag látnak el kulcsfontosságú operatív, kockázatkezelési vagy adminisztratív funkciókat; |
| --- | --- |

c)

központilag látnak el kulcsfontosságú operatív, kockázatkezelési vagy adminisztratív funkciókat;

| d) | olyan lényeges kockázatot viselnek, amely a legrosszabb eset forgatókönyve szerint veszélyeztetheti az intézmény vagy csoport életképességét; |
| --- | --- |

d)

olyan lényeges kockázatot viselnek, amely a legrosszabb eset forgatókönyve szerint veszélyeztetheti az intézmény vagy csoport életképességét;

| e) | nem lehet őket anélkül eladni vagy felszámolni, hogy az valószínűsíthetően ne okozna jelentős kockázatot az intézményre vagy a csoport egészére nézve; |
| --- | --- |

e)

nem lehet őket anélkül eladni vagy felszámolni, hogy az valószínűsíthetően ne okozna jelentős kockázatot az intézményre vagy a csoport egészére nézve;

| f) | fontosak legalább az egyik olyan tagállam pénzügyi stabilitása szempontjából, amelyben székhellyel rendelkeznek vagy tevékenységet folytatnak. |
| --- | --- |

f)

fontosak legalább az egyik olyan tagállam pénzügyi stabilitása szempontjából, amelyben székhellyel rendelkeznek vagy tevékenységet folytatnak.

8. cikk

Helyreállítási intézkedési lehetőségek

(1)   A helyreállítási intézkedési lehetőségekre vonatkozó alszakasznak tartalmaznia kell minden helyreállítási intézkedési lehetőség felsorolását és az egyes lehetőségek leírását, a 9–12. cikkben meghatározottak szerint.

(2)   A helyreállítási intézkedési lehetőségekre vonatkozó alszakasznak meg kell határoznia számos, a pénzügyi stresszforgatókönyvekre való reagálást szolgáló helyreállítási intézkedési lehetőséget, amelyektől ésszerűen várható, hogy hozzájárulnak a helyreállítási terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások életképességének és pénzügyi helyzetének fenntartásához vagy helyreállításához.

(3)   Az egyes helyreállítási intézkedési lehetőségeket úgy kell leírni, hogy annak segítségével az illetékes hatóság értékelni tudja azok hatását és megvalósíthatóságát.

(4)   A helyreállítási intézkedési lehetőségeknek rendkívüli jellegű intézkedéseket, valamint olyan intézkedéseket is kell tartalmazniuk, amelyeket a helyreállítási terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások szokásos üzletmenete során is meg lehetne hozni.

(5)   Nem zárhatók ki helyreállítási intézkedési lehetőségek csak azért, mert az adott vállalkozás vagy vállalkozások tevékenysége jelenlegi jellegének megváltoztatását tennék szükségessé.

9. cikk

A helyreállítási intézkedési lehetőségek szerinti fellépések, szabályozások és intézkedések

(1)   Minden helyreállítási intézkedési lehetőségnek ki kell térnie legalább a következőkre:

| a) | a helyreállítási terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások életképességének és pénzügyi helyzetének fenntartásához vagy helyreállításához szükséges, a tőkével és a likviditással kapcsolatos intézkedések köre, amelyek elsődleges célja a kritikus funkciók és fő üzletágak életképességének biztosítása; |
| --- | --- |

a)

a helyreállítási terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások életképességének és pénzügyi helyzetének fenntartásához vagy helyreállításához szükséges, a tőkével és a likviditással kapcsolatos intézkedések köre, amelyek elsődleges célja a kritikus funkciók és fő üzletágak életképességének biztosítása;

| b) | szabályok és intézkedések, amelyeknek elsődleges célja az intézmény szavatoló tőkéjének vagy a csoport konszolidált szavatoló tőkéjének megőrzése vagy helyreállítása külső feltőkésítésen vagy a helyreállítási terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások tőkepozícióját javító belső intézkedéseken keresztül; |
| --- | --- |

b)

szabályok és intézkedések, amelyeknek elsődleges célja az intézmény szavatoló tőkéjének vagy a csoport konszolidált szavatoló tőkéjének megőrzése vagy helyreállítása külső feltőkésítésen vagy a helyreállítási terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások tőkepozícióját javító belső intézkedéseken keresztül;

| c) | azt biztosító szabályok és intézkedések, hogy a helyreállítási terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások megfelelően hozzáférjenek válsághelyzeti finanszírozási forrásokhoz, biztosítva, hogy folytatni tudják működésüket és teljesíteni tudják kötelezettségeiket azok esedékességekor; |
| --- | --- |

c)

azt biztosító szabályok és intézkedések, hogy a helyreállítási terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások megfelelően hozzáférjenek válsághelyzeti finanszírozási forrásokhoz, biztosítva, hogy folytatni tudják működésüket és teljesíteni tudják kötelezettségeiket azok esedékességekor;

| d) | a kockázat és a tőkeáttétel csökkentésére, vagy az üzletágak szerkezetének átalakítására irányuló szabályok és intézkedések, adott esetben beleértve az eszközök, jogi személyek vagy üzletágak lehetséges lényeges elidegenítésének elemzését; |
| --- | --- |

d)

a kockázat és a tőkeáttétel csökkentésére, vagy az üzletágak szerkezetének átalakítására irányuló szabályok és intézkedések, adott esetben beleértve az eszközök, jogi személyek vagy üzletágak lehetséges lényeges elidegenítésének elemzését;

| e) | szabályok és intézkedések, amelyeknek elsődleges célja a kötelezettségek önkéntes átstrukturálásának megvalósítása anélkül, hogy nemteljesítési, megszüntetési, leminősítési vagy hasonló eseményt váltanának ki. |
| --- | --- |

e)

szabályok és intézkedések, amelyeknek elsődleges célja a kötelezettségek önkéntes átstrukturálásának megvalósítása anélkül, hogy nemteljesítési, megszüntetési, leminősítési vagy hasonló eseményt váltanának ki.

A c) pont alkalmazásában az intézkedéseknek magukban kell foglalniuk külső intézkedéseket és adott esetben a csoporton belül rendelkezésre álló likviditás reorganizációjára irányuló intézkedéseket. A válsághelyzeti finanszírozási forrásoknak magukban kell foglalniuk potenciális likviditásforrásokat, a rendelkezésre álló biztosítékok értékelését és a likviditás csoporthoz tartozó vállalkozások és üzletágak közötti átadására irányuló lehetőség értékelését.

(2)   Ha egy helyreállítási intézkedési lehetőség nem tartalmazza az (1) bekezdés a)–e) pontjában meghatározott fellépéseket, szabályokat vagy intézkedéseket, a helyreállítási intézkedési lehetőségre vonatkozó alszakaszban igazolni kell, hogy a tervet kidolgozó és benyújtó intézmény, EU-szintű anyavállalat vagy leányvállalat megfelelően figyelembe vette ezeket a fellépéseket, szabályokat vagy intézkedéseket.

10. cikk

Hatásvizsgálat

Minden helyreállítási intézkedési terv tartalmaz egy hatásvizsgálatot, amely kiterjed mindenekelőtt a helyreállítási intézkedési lehetőség által érintett vállalkozás vagy vállalkozások fő üzletágai, működési folyamatai és eszközei értékének és értékesíthetőségének meghatározására irányuló eljárások részletes leírására, és legalább a következő elemekre:

| (1) | pénzügyi és operatív hatásvizsgálat, amely meghatározza a helyreállítási terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások fizetőképességére, likviditására, finanszírozási pozíciójára, nyereségességére és működési folyamataira várhatóan gyakorolt hatást; ha lényeges, az értékelésnek egyértelműen azonosítania kell a csoporthoz tartozó különböző vállalkozásokat, amelyekre hatással lehet az intézkedési lehetőség vagy amelyek részt vehetnek annak végrehajtásában; |
| --- | --- |

(1)

pénzügyi és operatív hatásvizsgálat, amely meghatározza a helyreállítási terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások fizetőképességére, likviditására, finanszírozási pozíciójára, nyereségességére és működési folyamataira várhatóan gyakorolt hatást; ha lényeges, az értékelésnek egyértelműen azonosítania kell a csoporthoz tartozó különböző vállalkozásokat, amelyekre hatással lehet az intézkedési lehetőség vagy amelyek részt vehetnek annak végrehajtásában;

| (2) | a külső hatás és a rendszerszintű következmények értékelése, amely meghatározza a helyreállítási terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások által ellátott kritikus funkciókra várhatóan gyakorolt hatást, és a részvényesekre, ügyfelekre, mindenekelőtt a betétesekre és lakossági befektetőkre, a partnerekre és adott esetben a csoport többi részére gyakorolt hatást; |
| --- | --- |

(2)

a külső hatás és a rendszerszintű következmények értékelése, amely meghatározza a helyreállítási terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások által ellátott kritikus funkciókra várhatóan gyakorolt hatást, és a részvényesekre, ügyfelekre, mindenekelőtt a betétesekre és lakossági befektetőkre, a partnerekre és adott esetben a csoport többi részére gyakorolt hatást;

| (3) | az értékelési feltételezések és minden egyéb, az 1. és 2. pont szerinti értékelés céljából alkotott feltételezés, beleértve az eszközök értékesíthetőségére vagy a többi pénzügyi intézmény magatartására vonatkozó feltételezéseket. |
| --- | --- |

(3)

az értékelési feltételezések és minden egyéb, az 1. és 2. pont szerinti értékelés céljából alkotott feltételezés, beleértve az eszközök értékesíthetőségére vagy a többi pénzügyi intézmény magatartására vonatkozó feltételezéseket.

11. cikk

Megvalósíthatósági értékelés

(1)   Minden helyreállítási intézkedési lehetőség tartalmaz egy megvalósíthatósági értékelést, amely magában foglalja legalább a következőket:

| a) | a helyreállítási intézkedési lehetőséghez kapcsolódó kockázat értékelése, a helyreállítási intézkedési lehetőség vagy egy egyenértékű intézkedés végrehajtásának tapasztalatából kiindulva; |
| --- | --- |

a)

a helyreállítási intézkedési lehetőséghez kapcsolódó kockázat értékelése, a helyreállítási intézkedési lehetőség vagy egy egyenértékű intézkedés végrehajtásának tapasztalatából kiindulva;

| b) | a terv hatékony és kellő időben történő végrehajtását gátló jelentős akadályok részletes elemzése és leírása, valamint annak leírása, hogy ezeket az akadályokat meg lehet-e szüntetni, és hogyan; |
| --- | --- |

b)

a terv hatékony és kellő időben történő végrehajtását gátló jelentős akadályok részletes elemzése és leírása, valamint annak leírása, hogy ezeket az akadályokat meg lehet-e szüntetni, és hogyan;

| c) | adott esetben a helyreállítási intézkedési lehetőség hatékony végrehajtását gátló olyan potenciális akadályok elemzése, amelyek a csoport felépítéséből vagy csoporton belüli megállapodásokból erednek, beleértve, hogy vannak-e jelentős gyakorlati vagy jogi akadályai a csoporton belüli azonnali szavatolótőke-átruházásnak vagy a kötelezettségek vagy eszközök visszafizetésének; |
| --- | --- |

c)

adott esetben a helyreállítási intézkedési lehetőség hatékony végrehajtását gátló olyan potenciális akadályok elemzése, amelyek a csoport felépítéséből vagy csoporton belüli megállapodásokból erednek, beleértve, hogy vannak-e jelentős gyakorlati vagy jogi akadályai a csoporton belüli azonnali szavatolótőke-átruházásnak vagy a kötelezettségek vagy eszközök visszafizetésének;

| d) | a b) és c) pontban azonosított potenciális akadályokhoz kapcsolódó megoldások. |
| --- | --- |

d)

a b) és c) pontban azonosított potenciális akadályokhoz kapcsolódó megoldások.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a jelentős akadály magában foglal minden olyan tényezőt, amely potenciálisan negatívan érintheti a helyreállítási intézkedési lehetőség végrehajtását, beleértve mindenekelőtt a jogi, operatív, üzleti, pénzügyi és hírnévkockázatokat, például a hitelminősítés romlásának kockázatát.

12. cikk

A működési folyamatok folytonossága

(1)   Minden helyreállítási intézkedési lehetőségnek értékelést kell tartalmaznia arról, hogy az adott lehetőség végrehajtása során hogyan biztosított a működési folyamatok folytonossága.

(2)   Az értékelésnek ki kell terjednie a belső működési folyamatok (például az információtechnológiai rendszerek, a beszállítókkal és humánerőforrással kapcsolatos működési folyamatok), és a helyreállítási terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások piaci infrastruktúrákhoz (például klíring- és elszámolási rendszerekhez, és fizetési rendszerekhez) való hozzáférésének az elemzésére. Mindenekelőtt az operatív vészhelyzet értékelésének figyelembe kell vennie a következőket:

| a) | a releváns pénzügyi piaci infrastruktúrákhoz való folyamatos hozzáférés fenntartásához szükséges szabályok és intézkedések; |
| --- | --- |

a)

a releváns pénzügyi piaci infrastruktúrákhoz való folyamatos hozzáférés fenntartásához szükséges szabályok és intézkedések;

| b) | a helyreállítási terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások működési folyamatai – az infrastruktúrát és az informatikai szolgáltatásokat is ideértve – folyamatosságának fenntartásához szükséges szabályok és intézkedések; |
| --- | --- |

b)

a helyreállítási terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások működési folyamatai – az infrastruktúrát és az informatikai szolgáltatásokat is ideértve – folyamatosságának fenntartásához szükséges szabályok és intézkedések;

| c) | a helyreállítási intézkedési lehetőség végrehajtásának és eredményességének várható időkerete; |
| --- | --- |

c)

a helyreállítási intézkedési lehetőség végrehajtásának és eredményességének várható időkerete;

| d) | a helyreállítási intézkedési lehetőség eredményessége és az indikátorok megfelelősége számos, a pénzügyi stresszhelyzetre vonatkozó forgatókönyvben, értékelve az egyes forgatókönyveknek a helyreállítási terv által érintett vállalkozásra vagy vállalkozásokra gyakorolt hatását, különös tekintettel a tőkéjükre, likviditásukra, nyereségességükre, kockázati profiljukra és működési folyamataikra. |
| --- | --- |

d)

a helyreállítási intézkedési lehetőség eredményessége és az indikátorok megfelelősége számos, a pénzügyi stresszhelyzetre vonatkozó forgatókönyvben, értékelve az egyes forgatókönyveknek a helyreállítási terv által érintett vállalkozásra vagy vállalkozásokra gyakorolt hatását, különös tekintettel a tőkéjükre, likviditásukra, nyereségességükre, kockázati profiljukra és működési folyamataikra.

(3)   Az említett értékelésnek azonosítania kell, hogy egy adott forgatókönyv esetén melyik helyreállítási intézkedési lehetőség lehet megfelelő, mi a helyreállítási intézkedési lehetőség potenciális hatása, milyen a megvalósíthatósága, beleértve a végrehajtásának potenciális akadályait, valamint hogy végrehajtásához mennyi időre van szükség.

Ezen információk alapján az értékelésnek ismertetnie kell a helyreállítási terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások általános helyreállítási képességét, azaz azt, hogy a helyreállítási intézkedési lehetőségek mennyiben teszik lehetővé az adott vállalkozás vagy vállalkozások számára a helyreállítást különféle súlyos makrogazdasági és pénzügyi stresszhelyzetre vonatkozó forgatókönyvek esetében.

13. cikk

Kereszthivatkozások

Amennyiben a 7. cikkben meghatározott információk szanálási hatósághoz való benyújtása a 2014/59/EU irányelv 11. cikke alapján történt, az illetékes hatóság dönthet úgy, hogy az ezekre az információkra való kereszthivatkozásokat elegendőnek tekinti a 7. cikk szerinti követelmény teljesítéséhez, ha az nem veszélyezteti a helyreállítási terv e rendelet I. fejezetének III. szakaszában előírt teljességét és minőségét.

14. cikk

Kommunikációs és közzétételi terv

(1)   A kommunikációs és közzétételi tervnek a következő témákra kell részletesen kiterjednie:

| a) | belső kommunikáció, mindenekelőtt a személyzettel, üzemi tanácsokkal vagy a munkavállalók egyéb képviselőivel; |
| --- | --- |

a)

belső kommunikáció, mindenekelőtt a személyzettel, üzemi tanácsokkal vagy a munkavállalók egyéb képviselőivel;

| b) | külső kommunikáció, mindenekelőtt a részvényesekkel és egyéb befektetőkkel, illetékes hatóságokkal, partnerekkel, pénzügyi piacokkal, pénzügyi piaci infrastruktúrákkal, betétesekkel és a nyilvánossággal, a helyzetnek megfelelően; |
| --- | --- |

b)

külső kommunikáció, mindenekelőtt a részvényesekkel és egyéb befektetőkkel, illetékes hatóságokkal, partnerekkel, pénzügyi piacokkal, pénzügyi piaci infrastruktúrákkal, betétesekkel és a nyilvánossággal, a helyzetnek megfelelően;

| c) | a potenciális negatív piaci reakciók kezelésére irányuló hatékony javaslatok. |
| --- | --- |

c)

a potenciális negatív piaci reakciók kezelésére irányuló hatékony javaslatok.

(2)   A helyreállítási tervnek magában kell foglalnia legalább annak elemzését, hogy a kommunikációs és közzétételi terv végrehajtása miként történne a helyreállítási tervben meghatározott egy vagy több szabályozás vagy intézkedés végrehajtása esetén.

(3)   A kommunikációs és közzétételi tervnek megfelelően figyelembe kell vennie az egyes helyreállítási intézkedési lehetőségek sajátos kommunikációs igényeit.

15. cikk

Előkészítő intézkedések

(1)   A helyreállítási tervnek magában kell foglalnia az érintett vállalkozás vagy vállalkozások által hozott előkészítő intézkedések vagy azon intézkedések elemzését, amelyek szükségesek a helyreállítási terv végrehajtásának megkönnyítéséhez vagy hatékonyságának javításához, az említett intézkedések végrehajtási ütemtervével együtt.

(2)   Az előkészítő intézkedések magukban foglalnak minden ahhoz szükséges intézkedést, hogy megszüntessék a helyreállítási tervben azonosított helyreállítási intézkedési lehetőségek hatékony végrehajtásának akadályait.

III. SZAKASZ

A helyreállítási tervek értékelése

16. cikk

A helyreállítási tervek teljessége

Az illetékes hatóságnak értékelnie kell azt, hogy a helyreállítási terv milyen mértékben felel meg a 2014/59/EU irányelv 5., illetve 7. cikkében foglalt követelményeknek, és meg kell vizsgálnia a terv teljességét a következők alapján:

| 1. | a terv kiterjed-e a 2014/59/EU irányelv mellékletének A. szakaszában felsorolt, és e rendelet I. fejezetének I. szakaszában tovább pontosított minden információra; |
| --- | --- |

1.

a terv kiterjed-e a 2014/59/EU irányelv mellékletének A. szakaszában felsorolt, és e rendelet I. fejezetének I. szakaszában tovább pontosított minden információra;

| 2. | a terv által megadott információ naprakész-e, a vállalkozásnál vagy vállalkozásoknál bekövetkezett lényeges változások tekintetében is, különös tekintettel jogi vagy szervezeti felépítésüknek, vagy tevékenységüknek, vagy pénzügyi helyzetüknek a terv legutolsó benyújtása óta bekövetkezett változására, a 2014/59/EU irányelv 5. cikke (2) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

2.

a terv által megadott információ naprakész-e, a vállalkozásnál vagy vállalkozásoknál bekövetkezett lényeges változások tekintetében is, különös tekintettel jogi vagy szervezeti felépítésüknek, vagy tevékenységüknek, vagy pénzügyi helyzetüknek a terv legutolsó benyújtása óta bekövetkezett változására, a 2014/59/EU irányelv 5. cikke (2) bekezdésével összhangban;

| 3. | ahol alkalmazandó, a helyreállítási terv tartalmaz-e elemzést arról, hogy a terv által vázolt körülmények között a terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások hogyan és mikor igényelhetik a központi banki eszközrendszer alkalmazását, és megjelöli, hogy várhatóan mely eszközök lennének fedezetként befogadhatók; |
| --- | --- |

3.

ahol alkalmazandó, a helyreállítási terv tartalmaz-e elemzést arról, hogy a terv által vázolt körülmények között a terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások hogyan és mikor igényelhetik a központi banki eszközrendszer alkalmazását, és megjelöli, hogy várhatóan mely eszközök lennének fedezetként befogadhatók;

| 4. | a terv kellően tükrözi-e a terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások egyedi feltételeinek szempontjából releváns különféle súlyos makrogazdasági és pénzügyi stresszhelyzetre vonatkozó forgatókönyvek megfelelően széles körét, figyelembe véve az EBH által a 2014/59/EU irányelv 5. cikke (7) bekezdésének megfelelően kibocsátott, a helyreállítási tervben alkalmazandó forgatókönyvek körét részletesen meghatározó iránymutatásokat, megtéve mindent az azoknak való megfelelés érdekében az 1093/2010/EU rendelet 16. cikke (3) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

4.

a terv kellően tükrözi-e a terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások egyedi feltételeinek szempontjából releváns különféle súlyos makrogazdasági és pénzügyi stresszhelyzetre vonatkozó forgatókönyvek megfelelően széles körét, figyelembe véve az EBH által a 2014/59/EU irányelv 5. cikke (7) bekezdésének megfelelően kibocsátott, a helyreállítási tervben alkalmazandó forgatókönyvek körét részletesen meghatározó iránymutatásokat, megtéve mindent az azoknak való megfelelés érdekében az 1093/2010/EU rendelet 16. cikke (3) bekezdésével összhangban;

| 5. | a terv tartalmaz-e egy indikátorokból álló keretet, amely meghatározza, hogy mely ponton hoznák meg adott esetben a tervben említett megfelelő intézkedéseket; |
| --- | --- |

5.

a terv tartalmaz-e egy indikátorokból álló keretet, amely meghatározza, hogy mely ponton hoznák meg adott esetben a tervben említett megfelelő intézkedéseket;

| 6. | az 1–5. pontban említett információk a teljes csoportra vonatkozóan szerepelnek-e; |
| --- | --- |

6.

az 1–5. pontban említett információk a teljes csoportra vonatkozóan szerepelnek-e;

| 7. | a terv tartalmazza-e adott esetben a 2014/59/EU irányelv III. fejezete szerint kötött, csoporton belüli pénzügyi támogatási megállapodásnak megfelelően elfogadott, csoporton belüli pénzügyi támogatások nyújtására vonatkozó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

7.

a terv tartalmazza-e adott esetben a 2014/59/EU irányelv III. fejezete szerint kötött, csoporton belüli pénzügyi támogatási megállapodásnak megfelelően elfogadott, csoporton belüli pénzügyi támogatások nyújtására vonatkozó rendelkezéseket;

| 8. | a terv a 2014/59/EU irányelv 7. cikke (6) bekezdésének megfelelően a tervben megjelenített, súlyos makrogazdasági és pénzügyi stresszhelyzetre vonatkozó minden forgatókönyv esetében meghatározza-e a következőket:






  a) | van-e akadálya a helyreállítási intézkedések végrehajtásának a csoporton belül, így a terv által érintett egyedi vállalkozások szintjén; |
| --- | --- | --- |

8.

a terv a 2014/59/EU irányelv 7. cikke (6) bekezdésének megfelelően a tervben megjelenített, súlyos makrogazdasági és pénzügyi stresszhelyzetre vonatkozó minden forgatókönyv esetében meghatározza-e a következőket:

a)

van-e akadálya a helyreállítási intézkedések végrehajtásának a csoporton belül, így a terv által érintett egyedi vállalkozások szintjén;

| b) | van-e jelentős gyakorlati vagy jogi akadálya a szavatoló tőke csoporton belüli haladéktalan átruházásának vagy a kötelezettségek vagy eszközök visszafizetésének. |
| --- | --- |

b)

van-e jelentős gyakorlati vagy jogi akadálya a szavatoló tőke csoporton belüli haladéktalan átruházásának vagy a kötelezettségek vagy eszközök visszafizetésének.

17. cikk

A helyreállítási tervek minősége

A 2014/59/EU irányelv 5. cikkében, illetve 7. cikkében meghatározott követelmények és kritériumok értékelésekor az illetékes hatóságnak a következők alapján kell megvizsgálnia a helyreállítási terv minőségét:

| 1. | a terv akkor tekinthető egyértelműnek, ha:






  a) | a terv magától értetődő, továbbá világos és érthető nyelvezettel íródott; |
| --- | --- | --- |

1.

a terv akkor tekinthető egyértelműnek, ha:

a)

a terv magától értetődő, továbbá világos és érthető nyelvezettel íródott;

| b) | a fogalommeghatározások és leírások egyértelműek és az egész tervben következetesek; |
| --- | --- |

b)

a fogalommeghatározások és leírások egyértelműek és az egész tervben következetesek;

| c) | a terven belüli feltételezéseket és értékeléseket megmagyarázzák; |
| --- | --- |

c)

a terven belüli feltételezéseket és értékeléseket megmagyarázzák;

| d) | a terv által nem tartalmazott dokumentumokra való hivatkozások és minden melléklet oly módon egészítik ki a tervet, amely alapvetően hozzájárul a terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások pénzügyi erejének és életképességének fenntartását vagy helyreállítását szolgáló lehetőségek azonosításához; |
| --- | --- |

d)

a terv által nem tartalmazott dokumentumokra való hivatkozások és minden melléklet oly módon egészítik ki a tervet, amely alapvetően hozzájárul a terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások pénzügyi erejének és életképességének fenntartását vagy helyreállítását szolgáló lehetőségek azonosításához;

| 2. | a terv által tartalmazott információ akkor minősül relevánsnak, ha az információ az intézmény vagy csoport pénzügyi erejének és életképességének fenntartását vagy helyreállítását szolgáló lehetőségek azonosítására összpontosít; |
| --- | --- |

2.

a terv által tartalmazott információ akkor minősül relevánsnak, ha az információ az intézmény vagy csoport pénzügyi erejének és életképességének fenntartását vagy helyreállítását szolgáló lehetőségek azonosítására összpontosít;

| 3. | a helyreállítási terv akkor minősül átfogónak, ha – figyelembe véve mindenekelőtt az érintett vállalkozás vagy vállalkozások tevékenységének jellegét, valamint méretüket és más intézményekkel és csoportokkal, valamint általánosságban a pénzügyi rendszerrel való összekapcsoltságuk mértékét – a terv:






  a) | kellően részletezi a 2014/59/EU irányelv 5. és 7. cikke szerint a helyreállítási tervekbe foglalandó információkat; |
| --- | --- | --- |

3.

a helyreállítási terv akkor minősül átfogónak, ha – figyelembe véve mindenekelőtt az érintett vállalkozás vagy vállalkozások tevékenységének jellegét, valamint méretüket és más intézményekkel és csoportokkal, valamint általánosságban a pénzügyi rendszerrel való összekapcsoltságuk mértékét – a terv:

a)

kellően részletezi a 2014/59/EU irányelv 5. és 7. cikke szerint a helyreállítási tervekbe foglalandó információkat;

| b) | a helyreállítási intézkedési lehetőségek és az indikátorok kellően széles körét tartalmazza, figyelembe véve az EBH által a 2014/59/EU irányelv 9. cikke (2) bekezdésének megfelelően kibocsátott, a helyreállítási tervekbe foglalandó indikátorokat részletesen meghatározó iránymutatásokat, megtéve mindent az azoknak való megfelelés érdekében az 1093/2010/EU rendelet 16. cikke (3) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

b)

a helyreállítási intézkedési lehetőségek és az indikátorok kellően széles körét tartalmazza, figyelembe véve az EBH által a 2014/59/EU irányelv 9. cikke (2) bekezdésének megfelelően kibocsátott, a helyreállítási tervekbe foglalandó indikátorokat részletesen meghatározó iránymutatásokat, megtéve mindent az azoknak való megfelelés érdekében az 1093/2010/EU rendelet 16. cikke (3) bekezdésével összhangban;

| 4. | a terv belső összhangja akkor tekinthető adottnak, ha:






  a) | egyéni helyreállítási terv esetében fennáll magának a tervnek a belső összhangja; |
| --- | --- | --- |

4.

a terv belső összhangja akkor tekinthető adottnak, ha:

a)

egyéni helyreállítási terv esetében fennáll magának a tervnek a belső összhangja;

| b) | csoportszintű helyreállítási terv esetében fennáll magának a csoportszintű tervnek a belső összhangja; |
| --- | --- |

b)

csoportszintű helyreállítási terv esetében fennáll magának a csoportszintű tervnek a belső összhangja;

| c) | amennyiben a 2014/59/EU irányelv 7. cikkének (2) bekezdése alapján a leányvállalatoknak egyéni tervet írtak elő, belső összhang van e tervek és a csoportszintű helyreállítási terv között. |
| --- | --- |

c)

amennyiben a 2014/59/EU irányelv 7. cikkének (2) bekezdése alapján a leányvállalatoknak egyéni tervet írtak elő, belső összhang van e tervek és a csoportszintű helyreállítási terv között.

18. cikk

A helyreállítási tervekben javasolt intézkedések végrehajtása

(1)   Az illetékes hatóság annak értékelésekor, hogy a helyreállítási terv milyen mértékben felel meg a 2014/59/EU irányelv 6. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott kritériumnak, felülvizsgálja a következőket:

| a) | a tervnek a terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások általános vállalatirányításával és belső folyamataival, valamint a vállalkozás/vállalkozások kockázatkezelési keretével való integrációjának és összhangjának a mértéke; |
| --- | --- |

a)

a tervnek a terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások általános vállalatirányításával és belső folyamataival, valamint a vállalkozás/vállalkozások kockázatkezelési keretével való integrációjának és összhangjának a mértéke;

| b) | a terv elegendő számú megalapozott és életképes helyreállítási intézkedési lehetőséget tartalmaz-e, amelyek meglehetősen valószínűvé teszik, hogy az intézmény vagy csoport képes gyorsan és hatékonyan kezelni a pénzügyi nehézségek különböző forgatókönyveit; |
| --- | --- |

b)

a terv elegendő számú megalapozott és életképes helyreállítási intézkedési lehetőséget tartalmaz-e, amelyek meglehetősen valószínűvé teszik, hogy az intézmény vagy csoport képes gyorsan és hatékonyan kezelni a pénzügyi nehézségek különböző forgatókönyveit;

| c) | a tervben lévő helyreállítási intézkedési lehetőségek meghatároznak-e olyan intézkedéseket, amelyek hatékonyan kezelni tudják a 2014/59/EU irányelv 5. cikke (6) bekezdésének megfelelően figyelembe vett súlyos makrogazdasági és pénzügyi stresszhelyzetre vonatkozó forgatókönyveket; |
| --- | --- |

c)

a tervben lévő helyreállítási intézkedési lehetőségek meghatároznak-e olyan intézkedéseket, amelyek hatékonyan kezelni tudják a 2014/59/EU irányelv 5. cikke (6) bekezdésének megfelelően figyelembe vett súlyos makrogazdasági és pénzügyi stresszhelyzetre vonatkozó forgatókönyveket;

| d) | a lehetőségek végrehajtásának ütemterve valószerű-e, és figyelembe veszik-e a helyreállítási intézkedések végrehajtásának biztosítását szolgáló eljárások; |
| --- | --- |

d)

a lehetőségek végrehajtásának ütemterve valószerű-e, és figyelembe veszik-e a helyreállítási intézkedések végrehajtásának biztosítását szolgáló eljárások;

| e) | az intézmény vagy csoport pénzügyi stresszhelyzet megszüntetésére való felkészültségének szintje, amely különösen annak értékelésével határozható meg, hogy megfelelően azonosították-e a szükséges előkészítő intézkedéseket, és adott esetben végrehajtották-e ezeket az intézkedéseket, vagy készült-e terv ezek végrehajtására; |
| --- | --- |

e)

az intézmény vagy csoport pénzügyi stresszhelyzet megszüntetésére való felkészültségének szintje, amely különösen annak értékelésével határozható meg, hogy megfelelően azonosították-e a szükséges előkészítő intézkedéseket, és adott esetben végrehajtották-e ezeket az intézkedéseket, vagy készült-e terv ezek végrehajtására;

| f) | azon súlyos makrogazdasági és pénzügyi stresszhelyzetre vonatkozó forgatókönyvek körének megfelelősége, amelyek tekintetében a tervet tesztelték; |
| --- | --- |

f)

azon súlyos makrogazdasági és pénzügyi stresszhelyzetre vonatkozó forgatókönyvek körének megfelelősége, amelyek tekintetében a tervet tesztelték;

| g) | a tervnek a forgatókönyvek tekintetében történő, f) pontban említett teszteléséhez kapcsolódó eljárások megfelelősége, és hogy az egyes forgatókönyvek esetében a helyreállítási intézkedési lehetőségek és az indikátorok elemzését milyen mértékben igazolja vissza az említett tesztelés; |
| --- | --- |

g)

a tervnek a forgatókönyvek tekintetében történő, f) pontban említett teszteléséhez kapcsolódó eljárások megfelelősége, és hogy az egyes forgatókönyvek esetében a helyreállítási intézkedési lehetőségek és az indikátorok elemzését milyen mértékben igazolja vissza az említett tesztelés;

| h) | a terven és az egyes helyreállítási intézkedési lehetőségeken belüli feltételezések és értékelések valószerűek-e és megalapozottak-e. |
| --- | --- |

h)

a terven és az egyes helyreállítási intézkedési lehetőségeken belüli feltételezések és értékelések valószerűek-e és megalapozottak-e.

(2)   A tervben meghatározott egyes helyreállítási intézkedési lehetőségeknek az (1) bekezdés b) pontjában említett megalapozottságát a következő elemek mindegyikének figyelembevételével kell értékelni:

| a) | a végrehajtás milyen mértékben van az intézmény vagy csoport ellenőrzése alatt, és milyen mértékben hagyatkozik harmadik felek intézkedéseire; |
| --- | --- |

a)

a végrehajtás milyen mértékben van az intézmény vagy csoport ellenőrzése alatt, és milyen mértékben hagyatkozik harmadik felek intézkedéseire;

| b) | a terv kellően széles körű helyreállítási intézkedési lehetőségeket és megfelelő indikátorokat, feltételeket és eljárásokat tartalmaz-e a lehetőségek időben történő végrehajtásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

b)

a terv kellően széles körű helyreállítási intézkedési lehetőségeket és megfelelő indikátorokat, feltételeket és eljárásokat tartalmaz-e a lehetőségek időben történő végrehajtásának biztosítása érdekében;

| c) | a terv milyen mértékben veszi figyelembe a javasolt helyreállítási intézkedési lehetőség végrehajtásának az intézményre vagy csoportra gyakorolt, ésszerűen előrelátható hatásait; |
| --- | --- |

c)

a terv milyen mértékben veszi figyelembe a javasolt helyreállítási intézkedési lehetőség végrehajtásának az intézményre vagy csoportra gyakorolt, ésszerűen előrelátható hatásait;

| d) | valószínűsíthető-e, hogy a terv és különösen a helyreállítási intézkedési lehetőségek fenntartják az intézmény vagy csoport életképességét és helyreállítják pénzügyi stabilitását; |
| --- | --- |

d)

valószínűsíthető-e, hogy a terv és különösen a helyreállítási intézkedési lehetőségek fenntartják az intézmény vagy csoport életképességét és helyreállítják pénzügyi stabilitását;

| e) | amennyiben alkalmazandó, az intézmény vagy csoport, vagy hasonló jellemzőkkel bíró versenytársak milyen mértékben tudtak kezelni egy a figyelembe vett forgatókönyvhöz hasonló jellemzőket felmutató korábbi pénzügyi stresszhelyzetet a leírt helyreállítási intézkedési lehetőségek alkalmazásával, különös tekintettel a helyreállítási intézkedési lehetőségek kellő időben történő végrehajtására, és csoportszintű helyreállítási terv esetében a helyreállítási intézkedési lehetőségek csoporton belüli koordinálására. |
| --- | --- |

e)

amennyiben alkalmazandó, az intézmény vagy csoport, vagy hasonló jellemzőkkel bíró versenytársak milyen mértékben tudtak kezelni egy a figyelembe vett forgatókönyvhöz hasonló jellemzőket felmutató korábbi pénzügyi stresszhelyzetet a leírt helyreállítási intézkedési lehetőségek alkalmazásával, különös tekintettel a helyreállítási intézkedési lehetőségek kellő időben történő végrehajtására, és csoportszintű helyreállítási terv esetében a helyreállítási intézkedési lehetőségek csoporton belüli koordinálására.

19. cikk

Helyreállítási intézkedési lehetőségek

Az illetékes hatóság annak értékelésekor, hogy a helyreállítási terv milyen mértékben felel meg a 2014/59/EU irányelv 6. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott kritériumnak, felülvizsgálja a következőket:

| (1) | meglehetősen valószínű-e, hogy a tervet és az egyes helyreállítási intézkedési lehetőségeket gyorsan és hatékonyan végre lehet hajtani akár súlyos makrogazdasági vagy pénzügyi stresszhelyzetben is; |
| --- | --- |

(1)

meglehetősen valószínű-e, hogy a tervet és az egyes helyreállítási intézkedési lehetőségeket gyorsan és hatékonyan végre lehet hajtani akár súlyos makrogazdasági vagy pénzügyi stresszhelyzetben is;

| (2) | meglehetősen valószínű-e, hogy a tervet és az egyes helyreállítási intézkedési lehetőségeket olyan mértékben végre lehet hajtani, amellyel kellően megvalósíthatók a céljaik, anélkül hogy a pénzügyi rendszerre jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolnának; |
| --- | --- |

(2)

meglehetősen valószínű-e, hogy a tervet és az egyes helyreállítási intézkedési lehetőségeket olyan mértékben végre lehet hajtani, amellyel kellően megvalósíthatók a céljaik, anélkül hogy a pénzügyi rendszerre jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolnának;

| (3) | a helyreállítási intézkedési lehetőségek köre kellően csökkenti-e annak kockázatát, hogy a lehetőségek végrehajtását gátló akadályok vagy kedvezőtlen rendszerszintű hatások merüljenek fel más intézmények vagy csoportok ugyanakkor hozott helyreállítási intézkedései miatt; |
| --- | --- |

(3)

a helyreállítási intézkedési lehetőségek köre kellően csökkenti-e annak kockázatát, hogy a lehetőségek végrehajtását gátló akadályok vagy kedvezőtlen rendszerszintű hatások merüljenek fel más intézmények vagy csoportok ugyanakkor hozott helyreállítási intézkedései miatt;

| (4) | a helyreállítási intézkedési lehetőségek milyen mértékben ütközhetnek olyan intézményekével vagy csoportokéval, amelyek – például hasonló üzleti modelljeik, stratégiáik vagy tevékenységi körük miatt – hasonló sérülékeny pontokkal rendelkeznek, amennyiben a lehetőségeket egy időben hajtják végre; |
| --- | --- |

(4)

a helyreállítási intézkedési lehetőségek milyen mértékben ütközhetnek olyan intézményekével vagy csoportokéval, amelyek – például hasonló üzleti modelljeik, stratégiáik vagy tevékenységi körük miatt – hasonló sérülékeny pontokkal rendelkeznek, amennyiben a lehetőségeket egy időben hajtják végre;

| (5) | milyen mértékben valószínű, hogy a helyreállítási intézkedési lehetőségek több intézmény vagy csoport általi egyidejű végrehajtása negatívan befolyásolja a lehetőségek hatását és megvalósíthatóságát. |
| --- | --- |

(5)

milyen mértékben valószínű, hogy a helyreállítási intézkedési lehetőségek több intézmény vagy csoport általi egyidejű végrehajtása negatívan befolyásolja a lehetőségek hatását és megvalósíthatóságát.

20. cikk

A csoportszintű helyreállítási tervekre vonatkozó külön követelmények

Az illetékes hatóság annak értékelésekor, hogy a csoportszintű helyreállítási terv milyen mértékben felel meg a 2014/59/EU irányelv 7. cikkének (4) és (6) bekezdésében meghatározott kritériumoknak, felülvizsgálja a következőket:

| 1. | a terv milyen mértékben képes a csoport egészének és a csoport bármely intézményének stabilizálására, figyelembe véve mindenekelőtt a következőket:






  a) | szükség esetén egy leányvállalat pénzügyi pozíciójának a csoport pénzügyi stabilitásának megzavarása nélkül való helyreállításához csoportszinten rendelkezésre álló helyreállítási intézkedési lehetőségek; |
| --- | --- | --- |

1.

a terv milyen mértékben képes a csoport egészének és a csoport bármely intézményének stabilizálására, figyelembe véve mindenekelőtt a következőket:

a)

szükség esetén egy leányvállalat pénzügyi pozíciójának a csoport pénzügyi stabilitásának megzavarása nélkül való helyreállításához csoportszinten rendelkezésre álló helyreállítási intézkedési lehetőségek;

| b) | egy adott helyreállítási intézkedési lehetőség végrehajtását követően a csoport egésze, és minden olyan csoporton belüli intézmény, amelynek a helyreállítási intézkedési lehetőség alapján folytatnia kellene a tevékenységét, továbbra is rendelkezik-e életképes üzleti modellel; |
| --- | --- |

b)

egy adott helyreállítási intézkedési lehetőség végrehajtását követően a csoport egésze, és minden olyan csoporton belüli intézmény, amelynek a helyreállítási intézkedési lehetőség alapján folytatnia kellene a tevékenységét, továbbra is rendelkezik-e életképes üzleti modellel;

| c) | a tervben foglalt intézkedések milyen mértékben biztosítják az anyavállalat szintjén, vagy a 2013/36/EU irányelv VII. címe 3. fejezetének értelmében összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó intézmény szintjén, vagy az egyéni intézmények szintjén meghozandó intézkedések koordinációját és összhangját. Különösen meg kell vizsgálni, hogy a tervben lévő irányítási folyamatok mennyiben veszik figyelembe az egyes leányvállalatok irányítási struktúráját és a vonatkozó jogi korlátozásokat; |
| --- | --- |

c)

a tervben foglalt intézkedések milyen mértékben biztosítják az anyavállalat szintjén, vagy a 2013/36/EU irányelv VII. címe 3. fejezetének értelmében összevont alapú felügyelet hatálya alá tartozó intézmény szintjén, vagy az egyéni intézmények szintjén meghozandó intézkedések koordinációját és összhangját. Különösen meg kell vizsgálni, hogy a tervben lévő irányítási folyamatok mennyiben veszik figyelembe az egyes leányvállalatok irányítási struktúráját és a vonatkozó jogi korlátozásokat;

| 2. | a terv milyen mértékben nyújt megoldást a csoporton belül a helyreállítási intézkedések végrehajtását gátló, a 2014/59/EU irányelv 5. cikkének (6) bekezdésében előírt forgatókönyvvel kapcsolatban azonosított akadályok megszüntetésére; ha az akadályokat nem lehet megszüntetni, alternatív helyreállítási intézkedésekkel milyen mértékben érhetők el ugyanazok a célok; |
| --- | --- |

2.

a terv milyen mértékben nyújt megoldást a csoporton belül a helyreállítási intézkedések végrehajtását gátló, a 2014/59/EU irányelv 5. cikkének (6) bekezdésében előírt forgatókönyvvel kapcsolatban azonosított akadályok megszüntetésére; ha az akadályokat nem lehet megszüntetni, alternatív helyreállítási intézkedésekkel milyen mértékben érhetők el ugyanazok a célok;

| 3. | a terv milyen mértékben nyújt megoldást a szavatoló tőke csoporton belüli haladéktalan átruházásának vagy a kötelezettségek vagy eszközök visszafizetésének azonosított, jelentős gyakorlati vagy jogi akadályának megszüntetésére; ha az akadályokat nem lehet megszüntetni, alternatív helyreállítási intézkedési lehetőségekkel milyen mértékben érhetők el ugyanazok a célok. |
| --- | --- |

3.

a terv milyen mértékben nyújt megoldást a szavatoló tőke csoporton belüli haladéktalan átruházásának vagy a kötelezettségek vagy eszközök visszafizetésének azonosított, jelentős gyakorlati vagy jogi akadályának megszüntetésére; ha az akadályokat nem lehet megszüntetni, alternatív helyreállítási intézkedési lehetőségekkel milyen mértékben érhetők el ugyanazok a célok.

21. cikk

Az értékelt vállalkozás vagy vállalkozások jellege

A helyreállítási terv általános hitelességének 18., 19. és 20. cikk szerinti értékelésekor az illetékes hatóságnak figyelembe kell vennie a terv által érintett vállalkozás vagy vállalkozások tevékenységének jellegét, méretüket és más intézményekkel és csoportokkal, valamint általánosságban a pénzügyi rendszerrel való összekapcsoltságuk mértékét.

II. FEJEZET

SZANÁLÁSI TERVEK

I. SZAKASZ

A szanálási tervek tartalma

22. cikk

A szanálási tervben feltüntetendő információk kategóriái

A szanálási tervnek tartalmaznia kell legalább az e cikk 1–8. pontjában meghatározott elemeket, beleértve a 2014/59/EU irányelv 10. és 12. cikkében előírt minden információt és a szanálási stratégia megvalósításának lehetővé tételéhez szükséges minden további információt:

| 1. | a terv összefoglalása, beleértve az intézmény vagy a csoport leírását és a 2–8. pontban említett elemek összefoglalását; |
| --- | --- |

1.

a terv összefoglalása, beleértve az intézmény vagy a csoport leírását és a 2–8. pontban említett elemek összefoglalását;

| 2. | a tervben figyelembe vett szanálási stratégia leírása, beleértve a következőket:






  a) | a terv keretében előirányzott különböző szanálási intézkedések azonosítása; |
| --- | --- | --- |

2.

a tervben figyelembe vett szanálási stratégia leírása, beleértve a következőket:

a)

a terv keretében előirányzott különböző szanálási intézkedések azonosítása;

| b) | azon jogi személy vagy jogi személyek azonosítása, amelyekre a szanálási intézkedések alkalmazandók lennének; |
| --- | --- |

b)

azon jogi személy vagy jogi személyek azonosítása, amelyekre a szanálási intézkedések alkalmazandók lennének;

| c) | azon kritikus funkciók vagy fő üzletágak azonosítása, amelyeket fenntartanak, és azoké, amelyeket várhatóan elkülönítenek más funkcióktól; |
| --- | --- |

c)

azon kritikus funkciók vagy fő üzletágak azonosítása, amelyeket fenntartanak, és azoké, amelyeket várhatóan elkülönítenek más funkcióktól;

| d) | a becsült időkeret a terv minden egyes lényegi vonatkozásának megvalósítása tekintetében, amint azt a 2014/59/EU irányelv 10. cikke (7) bekezdésének d) pontja előírja; |
| --- | --- |

d)

a becsült időkeret a terv minden egyes lényegi vonatkozásának megvalósítása tekintetében, amint azt a 2014/59/EU irányelv 10. cikke (7) bekezdésének d) pontja előírja;

| e) | az előnyben részesített szanálási stratégia azon variánsainak részletes leírása, amelyek azon körülmények kezelésére alkalmasnak tekinthetők, amelyek közt az előnyben részesített stratégia nem hajtható végre; |
| --- | --- |

e)

az előnyben részesített szanálási stratégia azon variánsainak részletes leírása, amelyek azon körülmények kezelésére alkalmasnak tekinthetők, amelyek közt az előnyben részesített stratégia nem hajtható végre;

| f) | a szanálási stratégia végrehajtásához kapcsolódó határozathozatali eljárás leírása, beleértve a határozathoz szükséges időtartamot; |
| --- | --- |

f)

a szanálási stratégia végrehajtásához kapcsolódó határozathozatali eljárás leírása, beleértve a határozathoz szükséges időtartamot;

| g) | csoportszintű szanálási terv esetében, azon tagállamok szanálási és egyéb érintett hatóságai, amelyekben a csoporthoz tartozó vállalkozások találhatók vagy jelentős fiókteleppel rendelkeznek, és azon harmadik országok érintett hatóságai közötti együttműködésre és koordinációra irányuló intézkedések, amelyekben a csoporthoz tartozó vállalkozások találhatók, a VI. fejezet I. szakaszában meghatározott írásba foglalt szabályokkal és eljárással összhangban; |
| --- | --- |

g)

csoportszintű szanálási terv esetében, azon tagállamok szanálási és egyéb érintett hatóságai, amelyekben a csoporthoz tartozó vállalkozások találhatók vagy jelentős fiókteleppel rendelkeznek, és azon harmadik országok érintett hatóságai közötti együttműködésre és koordinációra irányuló intézkedések, amelyekben a csoporthoz tartozó vállalkozások találhatók, a VI. fejezet I. szakaszában meghatározott írásba foglalt szabályokkal és eljárással összhangban;

| 3. | a szanálási stratégia hatékony végrehajtásához szükséges információk, és ezen információk szolgáltatására vonatkozó szabályozások leírása, kitérve legalább a következőkre:






  a) | a különösen a 2014/59/EU irányelv 36. és 49. cikke szerinti értékelés, valamint a különösen a vagyonértékesítéshez és áthidaló banki eszközhöz kapcsolódó értékesítési követelmények alapján az értékesíthetőség céljára szükséges információ, és ezen információ megfelelő időben való rendelkezésre állását biztosító folyamatok leírása; |
| --- | --- | --- |

3.

a szanálási stratégia hatékony végrehajtásához szükséges információk, és ezen információk szolgáltatására vonatkozó szabályozások leírása, kitérve legalább a következőkre:

a)

a különösen a 2014/59/EU irányelv 36. és 49. cikke szerinti értékelés, valamint a különösen a vagyonértékesítéshez és áthidaló banki eszközhöz kapcsolódó értékesítési követelmények alapján az értékesíthetőség céljára szükséges információ, és ezen információ megfelelő időben való rendelkezésre állását biztosító folyamatok leírása;

| b) | a fő üzletágak és kritikus funkciók jogi személyekhez való hozzárendelése, amely azonosítja mindenekelőtt a szanálási intézkedések által érintett vállalkozások által ellátott kritikus funkciókat és fő üzletágakat, valamint a jogi személyek között elosztott kritikus funkciókat és fő üzletágakat, amelyeket a szanálási stratégia végrehajtása elkülönítene; |
| --- | --- |

b)

a fő üzletágak és kritikus funkciók jogi személyekhez való hozzárendelése, amely azonosítja mindenekelőtt a szanálási intézkedések által érintett vállalkozások által ellátott kritikus funkciókat és fő üzletágakat, valamint a jogi személyek között elosztott kritikus funkciókat és fő üzletágakat, amelyeket a szanálási stratégia végrehajtása elkülönítene;

| c) | a szanálási hatóságok és más érintett hatóságok, szükség esetén más tagállamok vagy harmadik országok érintett hatósága közötti információmegosztásra vonatkozó szabályozások leírása, a 2014/59/EU irányelv 90. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

c)

a szanálási hatóságok és más érintett hatóságok, szükség esetén más tagállamok vagy harmadik országok érintett hatósága közötti információmegosztásra vonatkozó szabályozások leírása, a 2014/59/EU irányelv 90. cikkével összhangban;

| d) | az annak biztosítására irányuló szabályozások leírása, hogy a 2014/59/EU irányelv 11. cikke szerinti információ naprakész legyen, és szükség esetén a szanálási hatóságok rendelkezésére álljon; |
| --- | --- |

d)

az annak biztosítására irányuló szabályozások leírása, hogy a 2014/59/EU irányelv 11. cikke szerinti információ naprakész legyen, és szükség esetén a szanálási hatóságok rendelkezésére álljon;

| 4. | a szanálás alatt a kritikus funkciókhoz való hozzáférés operatív folytonosságának biztosítására irányuló szabályozások leírása, beleértve legalább a következők leírását:






  a) | kritikus megosztott rendszerek és működési folyamatok, amelyeket folytatni kell a kritikus funkciók és szabályozások folytonosságának fenntartása érdekében, hogy biztosított legyen ezek szanálás alatti ellátásának szerződéses és operatív megalapozottsága; |
| --- | --- | --- |

4.

a szanálás alatt a kritikus funkciókhoz való hozzáférés operatív folytonosságának biztosítására irányuló szabályozások leírása, beleértve legalább a következők leírását:

a)

kritikus megosztott rendszerek és működési folyamatok, amelyeket folytatni kell a kritikus funkciók és szabályozások folytonosságának fenntartása érdekében, hogy biztosított legyen ezek szanálás alatti ellátásának szerződéses és operatív megalapozottsága;

| b) | az operatív folytonosság fenntartása szempontjából kritikus belső és külső összefonódások; |
| --- | --- |

b)

az operatív folytonosság fenntartása szempontjából kritikus belső és külső összefonódások;

| c) | a kritikus funkciók fenntartásához szükséges fizetési rendszerekhez vagy más pénzügyi infrastruktúrákhoz való hozzáférés biztosítására irányuló intézkedések, beleértve az ügyfélpozíciók hordozhatóságának értékelését; |
| --- | --- |

c)

a kritikus funkciók fenntartásához szükséges fizetési rendszerekhez vagy más pénzügyi infrastruktúrákhoz való hozzáférés biztosítására irányuló intézkedések, beleértve az ügyfélpozíciók hordozhatóságának értékelését;

| 5. | a tervben előirányzott szanálási stratégia végrehajtásához szükséges finanszírozási követelmények és finanszírozási források leírása, beleértve legalább a következőket:






  a) | a szanálási stratégiából eredő finanszírozási, forrásbevonási és likviditási követelmények leírása; |
| --- | --- | --- |

5.

a tervben előirányzott szanálási stratégia végrehajtásához szükséges finanszírozási követelmények és finanszírozási források leírása, beleértve legalább a következőket:

a)

a szanálási stratégiából eredő finanszírozási, forrásbevonási és likviditási követelmények leírása;

| b) | a szanálásfinanszírozás potenciális forrásainak leírása, beleértve a finanszírozási feltételeket, a forrásfelhasználás előfeltételeit, hozzáférhetőségük ütemezését, a vállalkozásokat, amelyeknek finanszírozást biztosíthatnak, és a biztosítékra vonatkozó követelményeket; |
| --- | --- |

b)

a szanálásfinanszírozás potenciális forrásainak leírása, beleértve a finanszírozási feltételeket, a forrásfelhasználás előfeltételeit, hozzáférhetőségük ütemezését, a vállalkozásokat, amelyeknek finanszírozást biztosíthatnak, és a biztosítékra vonatkozó követelményeket;

| c) | adott esetben annak leírása és elemzése, hogy a szanálási terv által vázolt körülmények között az intézmény vagy csoport hogyan és mikor vehet igénybe (sürgősségi likviditási támogatástól vagy egyéb nem szokásos feltételű támogatástól eltérő) központi banki eszközrendszert a szanálás során, beleértve a rendelkezésre álló biztosíték azonosítását; |
| --- | --- |

c)

adott esetben annak leírása és elemzése, hogy a szanálási terv által vázolt körülmények között az intézmény vagy csoport hogyan és mikor vehet igénybe (sürgősségi likviditási támogatástól vagy egyéb nem szokásos feltételű támogatástól eltérő) központi banki eszközrendszert a szanálás során, beleértve a rendelkezésre álló biztosíték azonosítását;

| d) | a csoportok esetében a finanszírozási felelősségnek a különböző joghatóságok finanszírozási forrásai közötti, többek között különböző tagállamok finanszírozási forrásai közötti megosztására vonatkozóan megállapított elvek leírása, a 2014/59/EU irányelv 12. cikke (3) bekezdésének f) pontja alapján; |
| --- | --- |

d)

a csoportok esetében a finanszírozási felelősségnek a különböző joghatóságok finanszírozási forrásai közötti, többek között különböző tagállamok finanszírozási forrásai közötti megosztására vonatkozóan megállapított elvek leírása, a 2014/59/EU irányelv 12. cikke (3) bekezdésének f) pontja alapján;

| 6. | az érdekeltek kritikus csoportjaival folytatott kommunikációra vonatkozó tervek, beleértve legalább a következőket:






  a) | az intézmény vagy csoport vezetése, tulajdonosai és személyzete, beleértve a szanálási folyamat során a személyzettel folytatott konzultációk és adott esetben a szociális partnerekkel folytatott párbeszéd eljárásait, valamint a terv alkalmazottakra gyakorolt hatásának értékelése; |
| --- | --- | --- |

6.

az érdekeltek kritikus csoportjaival folytatott kommunikációra vonatkozó tervek, beleértve legalább a következőket:

a)

az intézmény vagy csoport vezetése, tulajdonosai és személyzete, beleértve a szanálási folyamat során a személyzettel folytatott konzultációk és adott esetben a szociális partnerekkel folytatott párbeszéd eljárásait, valamint a terv alkalmazottakra gyakorolt hatásának értékelése;

| b) | ügyfelek, média és a nyilvánosság; |
| --- | --- |

b)

ügyfelek, média és a nyilvánosság;

| c) | betétesek, részvényesek, kötvénytulajdonosok, partnerek, pénzügyi piaci infrastruktúrák, és egyéb érintett piaci szereplők; |
| --- | --- |

c)

betétesek, részvényesek, kötvénytulajdonosok, partnerek, pénzügyi piaci infrastruktúrák, és egyéb érintett piaci szereplők;

| d) | minden olyan közigazgatási vagy igazságügyi hatóság, amelynek a szanálási stratégia végrehajtása szempontjából kritikus jóváhagyására vagy engedélyére van szükség; |
| --- | --- |

d)

minden olyan közigazgatási vagy igazságügyi hatóság, amelynek a szanálási stratégia végrehajtása szempontjából kritikus jóváhagyására vagy engedélyére van szükség;

| e) | a szanálási stratégia végrehajtására felkért tanácsadók; |
| --- | --- |

e)

a szanálási stratégia végrehajtására felkért tanácsadók;

| 7. | a szanálhatóság értékelésének következtetései, beleértve legalább a következőket:






  a) | az intézmény vagy csoport jelenleg szanálható-e; |
| --- | --- | --- |

7.

a szanálhatóság értékelésének következtetései, beleértve legalább a következőket:

a)

az intézmény vagy csoport jelenleg szanálható-e;

| b) | a felszámolásra vonatkozó értékelés következtetéseinek a 23. cikk (1) bekezdésének a) pontjában előírt összefoglalása; |
| --- | --- |

b)

a felszámolásra vonatkozó értékelés következtetéseinek a 23. cikk (1) bekezdésének a) pontjában előírt összefoglalása;

| c) | a szanálhatóság minden azonosított akadályának, valamint ezen akadályok kezelése vagy megszüntetése céljából az intézmény vagy csoport által javasolt, vagy a szanálási hatóság által előírt intézkedések részletes leírása; |
| --- | --- |

c)

a szanálhatóság minden azonosított akadályának, valamint ezen akadályok kezelése vagy megszüntetése céljából az intézmény vagy csoport által javasolt, vagy a szanálási hatóság által előírt intézkedések részletes leírása;

| d) | a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmények változásának számszerű értékelése, vagy a leírható, illetve átalakítható kötelezettségek megfelelő elhelyezkedése, amelyek a szanálhatóság akadályainak megszüntetéséhez vagy kezeléséhez szükségesek, figyelembe véve a 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (6) bekezdésében meghatározott, és a 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban tovább részletezett kritériumokat; |
| --- | --- |

d)

a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmények változásának számszerű értékelése, vagy a leírható, illetve átalakítható kötelezettségek megfelelő elhelyezkedése, amelyek a szanálhatóság akadályainak megszüntetéséhez vagy kezeléséhez szükségesek, figyelembe véve a 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (6) bekezdésében meghatározott, és a 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban tovább részletezett kritériumokat;

| 8. | az intézmény vagy csoport által a szanálási terv kapcsán kifejtett vélemény. |
| --- | --- |

8.

az intézmény vagy csoport által a szanálási terv kapcsán kifejtett vélemény.

II. SZAKASZ

A szanálhatóság értékelése

23. cikk

Az értékelés szakaszai

(1)   A szanálási hatóságoknak a következő egymást követő szakaszok alapján kell értékelniük a szanálhatóságot:

| a) | az intézmény vagy csoport rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében való felszámolása megvalósíthatóságának és hitelességének értékelése a 24. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

a)

az intézmény vagy csoport rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében való felszámolása megvalósíthatóságának és hitelességének értékelése a 24. cikknek megfelelően;

| b) | az értékelendő előnyben részesített szanálási stratégia kiválasztása a 25. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

b)

az értékelendő előnyben részesített szanálási stratégia kiválasztása a 25. cikknek megfelelően;

| c) | a kiválasztott szanálási stratégia megvalósíthatóságának értékelése a 26–31. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

c)

a kiválasztott szanálási stratégia megvalósíthatóságának értékelése a 26–31. cikknek megfelelően;

| d) | a kiválasztott szanálási stratégia hitelességének értékelése a 32. cikknek megfelelően. |
| --- | --- |

d)

a kiválasztott szanálási stratégia hitelességének értékelése a 32. cikknek megfelelően.

(2)   Amennyiben a szanálási hatóság úgy véli, hogy adott intézmények vagy csoportok egyértelműen hasonló kockázatot jelentenek a pénzügyi rendszer számára, vagy hogy hasonlóak a körülmények, amelyek között felszámolásuk megvalósíthatósága valószínűtlen, a szóban forgó szanálási hatóság hasonló vagy azonos módon is elvégezheti az említett intézmények vagy csoportok felszámolása megvalósíthatóságának és hitelességének értékelését.

Az első albekezdésben említett intézménytípusok különösen a 2013/36/EU irányelv 98. cikke (1) bekezdésének j) pontjában felsorolt kritériumok alapján határozhatók meg.

(3)   Amennyiben a szanálási hatóság arra a következtetésre jut, hogy esetleg nem megvalósítható vagy hiteles az intézmény vagy a csoporthoz tartozó vállalkozások rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében való felszámolása, vagy hogy egyébként a közérdek miatt szanálási intézkedésre lehet szükség, mivel a rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében való felszámolással nem lennének ugyanolyan mértékben megvalósíthatók a szanálási célok, a szanálási hatóság olyan előnyben részesített stratégiát azonosít, amely az intézmény vagy csoport által a 2014/59/EU irányelv 11. cikke szerint szolgáltatott információk alapján és az ebben a rendeletben meghatározott kritériumok alapján megfelelő az intézmény vagy csoport számára. Amennyiben szükséges, variánsokat is meg kell határoznia a stratégiához azon körülmények kezelése érdekében, amelyek közt a stratégia nem lenne megvalósítható vagy hiteles.

(4)   Az előnyben részesített szanálási stratégia megvalósíthatósága és hitelessége értékelésének magában kell foglalnia az említett stratégia részeként javasolt variáns stratégiák értékelését is.

(5)   A szanálási hatóságok a 2014/59/EU irányelv 11. cikkével összhangban az előnyben részesített és a variáns stratégiák értékelésének elvégzéséhez szükséges kiegészítő információkat kérhetnek az intézménytől vagy csoporttól.

(6)   Amennyiben indokolt, a szanálási hatóság a (4) bekezdésben említett előnyben részesített szanálási stratégia megvalósíthatóságának és hitelességének elvégzett értékelése alapján módosítja az előnyben részesített szanálási stratégiát vagy alternatív stratégiákat vesz fontolóra.

(7)   Amennyiben a szanálási hatóság módosítja az előnyben részesített szanálási stratégiát, a 26., illetve 27. cikknek megfelelően értékelnie kell a módosított előnyben részesített szanálási stratégia megvalósíthatóságát és hitelességét.

24. cikk

A felszámolás megvalósíthatósága és hitelessége rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében

(1)   A szanálási hatóságoknak értékelniük kell az intézmény vagy csoport rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében való felszámolásának megvalósíthatóságát és hitelességét, valamint azt, hogy a felszámolásnak a szanáláshoz képest milyen hatása lenne rendkívüli állami pénzügyi támogatás igénybevétele szempontjából.

(2)   A felszámolás hitelességének értékelése során a szanálási hatóságoknak figyelembe kell venniük az intézmény vagy csoport felszámolása által a tagállamok vagy az Unió pénzügyi rendszerére gyakorolt valószínűsíthető hatást, hogy biztosítható legyen az intézmény vagy csoport által végrehajtott kritikus funkcióhoz való hozzáférés folytonossága, és a 2014/59/EU irányelv 31. cikkében szereplő szanálási célok megvalósítása. E célból a szanálási hatóságoknak figyelembe kell venniük az intézmény vagy csoport által ellátott funkciókat, és értékelniük kell, hogy a felszámolás valószínűsíthetően lényeges hátrányos hatással járna-e a következőkre nézve:

| a) | a pénzügyi piac működése és a piaci bizalom; |
| --- | --- |

a)

a pénzügyi piac működése és a piaci bizalom;

| b) | pénzügyi piaci infrastruktúrák, mindenekelőtt:






  i. | a tevékenységek hirtelen megszüntetése oly módon korlátozná-e a pénzügyi piaci infrastruktúrák rendes működését, amely a pénzügyi rendszer egészére negatív hatással lenne; |
| --- | --- | --- |

b)

pénzügyi piaci infrastruktúrák, mindenekelőtt:

i.

a tevékenységek hirtelen megszüntetése oly módon korlátozná-e a pénzügyi piaci infrastruktúrák rendes működését, amely a pénzügyi rendszer egészére negatív hatással lenne;

| ii. | a pénzügyi piaci infrastruktúrák jelenthetnek-e, és milyen mértékben fertőzési csatornát a felszámolási eljárás során; |
| --- | --- |

ii.

a pénzügyi piaci infrastruktúrák jelenthetnek-e, és milyen mértékben fertőzési csatornát a felszámolási eljárás során;

| c) | egyéb pénzügyi intézmények, mindenekelőtt:






  i. | a felszámolás oly módon növelné-e a finanszírozási költségeket vagy csökkentené a finanszírozás más pénzügyi intézmények számára való rendelkezésre állását, amely kockázatot jelent a pénzügyi stabilitásra nézve; |
| --- | --- | --- |

c)

egyéb pénzügyi intézmények, mindenekelőtt:

i.

a felszámolás oly módon növelné-e a finanszírozási költségeket vagy csökkentené a finanszírozás más pénzügyi intézmények számára való rendelkezésre állását, amely kockázatot jelent a pénzügyi stabilitásra nézve;

| ii. | a közvetlen és közvetett fertőzés és a makrogazdasági visszacsatolási hatás kockázata; |
| --- | --- |

ii.

a közvetlen és közvetett fertőzés és a makrogazdasági visszacsatolási hatás kockázata;

| d) | a reálgazdaság és különösen a kritikus pénzügyi szolgáltatások rendelkezésre állása. |
| --- | --- |

d)

a reálgazdaság és különösen a kritikus pénzügyi szolgáltatások rendelkezésre állása.

(3)   Ha a szanálási hatóság azt állapítja meg, hogy a felszámolás hiteles, értékelnie kell a felszámolás megvalósíthatóságát.

(4)   Ebből a célból a szanálási hatóságoknak mérlegelniük kell, hogy az intézmény vagy csoport rendszerei képesek-e az érintett betétbiztosítási rendszer által abból a célból kért információ rendelkezésre bocsátására, hogy kifizetést teljesítsen a fedezett betétek esetében a 2014/49/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) meghatározott összegekben és határidőkkel, vagy adott esetben a harmadik országbeli egyenértékű betétbiztosítási rendszereknek megfelelően, a fedezett betétek egyenlegeit is beleértve.

A szanálási hatóságoknak azt is értékelniük kell, hogy az intézmény vagy a csoport rendelkezik-e az ahhoz szükséges képességgel, hogy támogassa a betétbiztosítási rendszer műveleteit, mindenekelőtt a betéti számlák biztosított és nem biztosított egyenlegének megkülönböztetése révén.

25. cikk

A szanálási stratégia azonosítása

(1)   A szanálási hatóságoknak értékelniük kell, hogy a lehetséges szanálási stratégia alkalmas-e a szanálási célok megvalósítására, tekintettel az intézmény vagy csoport felépítésére és üzleti modelljére, és a csoporton belüli jogi személyekre alkalmazandó szanálási rendszerekre. Egy szanálási intézkedés akkor hozható meg közérdek miatt, ha szükséges egy vagy több szanálási cél megvalósításához és azokkal arányos, továbbá az intézmény rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében történő felszámolása révén ezek a szanálási célok nem valósulnának meg ugyanolyan mértékben.

(2)   Mindenekelőtt csoportok esetében a szanálási hatóságoknak értékelniük kell, hogy az egy pontból kiinduló vagy a több pontból kiinduló stratégia alkalmazása lenne-e megfelelőbb.

(3)   E célból a szanálási hatóságoknak legalább a következő szempontokat mérlegelniük kell:

| a) | milyen szanálási eszközök használatára kerülne sor az előnyben részesített szanálási stratégia keretében, és ezek a szanálási eszközök azon jogi személyek rendelkezésére állnak-e, amelyekre a szanálási stratégia alkalmazni kívánja azokat; |
| --- | --- |

a)

milyen szanálási eszközök használatára kerülne sor az előnyben részesített szanálási stratégia keretében, és ezek a szanálási eszközök azon jogi személyek rendelkezésére állnak-e, amelyekre a szanálási stratégia alkalmazni kívánja azokat;

| b) | a javasolt szanálási stratégia keretében figyelembe vehető leírható, illetve átalakítható kötelezettségek összege, a veszteségek fedezéséhez vagy a feltőkésítéshez való hozzájárulás elmaradásának kockázata, és az említett figyelembe vehető leírható, illetve átalakítható kötelezettségeket kibocsátó jogi személyek, figyelembe véve a következőket:






  i. | az egy kiindulási pont megfelelőbb lehet, ha a legfelső anyavállalat vagy csoportszintű holdingtársaság bocsát ki elegendő külsőleg kibocsátott leírható, illetve átalakítható kötelezettséget vagy a veszteségelnyeléshez és feltőkésítéshez várhatóan hozzájáruló kötelezettséget a javasolt szanálási stratégia keretében; |
| --- | --- | --- |

b)

a javasolt szanálási stratégia keretében figyelembe vehető leírható, illetve átalakítható kötelezettségek összege, a veszteségek fedezéséhez vagy a feltőkésítéshez való hozzájárulás elmaradásának kockázata, és az említett figyelembe vehető leírható, illetve átalakítható kötelezettségeket kibocsátó jogi személyek, figyelembe véve a következőket:

i.

az egy kiindulási pont megfelelőbb lehet, ha a legfelső anyavállalat vagy csoportszintű holdingtársaság bocsát ki elegendő külsőleg kibocsátott leírható, illetve átalakítható kötelezettséget vagy a veszteségelnyeléshez és feltőkésítéshez várhatóan hozzájáruló kötelezettséget a javasolt szanálási stratégia keretében;

| ii. | a több kiindulási pont megfelelőbb lehet, ha a javasolt szanálási stratégia keretében a csoport leírható, illetve átalakítható kötelezettségeit vagy a veszteségelnyeléshez és feltőkésítéshez várhatóan hozzájáruló kötelezettségeket a szanálandó csoporton belül egynél több vállalkozás, vagy regionális vagy funkcionális alcsoport bocsátja ki; |
| --- | --- |

ii.

a több kiindulási pont megfelelőbb lehet, ha a javasolt szanálási stratégia keretében a csoport leírható, illetve átalakítható kötelezettségeit vagy a veszteségelnyeléshez és feltőkésítéshez várhatóan hozzájáruló kötelezettségeket a szanálandó csoporton belül egynél több vállalkozás, vagy regionális vagy funkcionális alcsoport bocsátja ki;

| c) | a veszteségek csoporton belüli jogi személyek közötti átadásához rendelkezésre álló szerződéses vagy egyéb intézkedések; |
| --- | --- |

c)

a veszteségek csoporton belüli jogi személyek közötti átadásához rendelkezésre álló szerződéses vagy egyéb intézkedések;

| d) | az intézmény vagy csoport működési struktúrája és üzleti modellje és különösen az, hogy nagymértékben integrált vagy decentralizált felépítésű-e, ahol jelentős mértékben elkülönülnek az intézmény vagy csoport különböző részei, figyelembe véve a következőket:






  i. | az egy kiindulási pont megfelelőbb lehet, ha a csoport nagymértékben integrált módon működik, többek között centralizált likviditáskezeléssel, kockázatkezeléssel, pénzkezelési funkciókkal vagy informatikai és egyéb kritikus megosztott szolgáltatásokkal; |
| --- | --- | --- |

d)

az intézmény vagy csoport működési struktúrája és üzleti modellje és különösen az, hogy nagymértékben integrált vagy decentralizált felépítésű-e, ahol jelentős mértékben elkülönülnek az intézmény vagy csoport különböző részei, figyelembe véve a következőket:

i.

az egy kiindulási pont megfelelőbb lehet, ha a csoport nagymértékben integrált módon működik, többek között centralizált likviditáskezeléssel, kockázatkezeléssel, pénzkezelési funkciókkal vagy informatikai és egyéb kritikus megosztott szolgáltatásokkal;

| ii. | a több kiindulási pont megfelelőbb lehet, ha a csoport műveleteit kettő vagy több világosan azonosítható alcsoportra osztják, amelyek mindegyike pénzügyileg, jogilag vagy működési szempontból független a csoport többi részétől, és a csoport más részeitől való kritikus operatív függés stabil szabályokra épül, amelyek szanálás esetén biztosítják folyamatos működésüket; |
| --- | --- |

ii.

a több kiindulási pont megfelelőbb lehet, ha a csoport műveleteit kettő vagy több világosan azonosítható alcsoportra osztják, amelyek mindegyike pénzügyileg, jogilag vagy működési szempontból független a csoport többi részétől, és a csoport más részeitől való kritikus operatív függés stabil szabályokra épül, amelyek szanálás esetén biztosítják folyamatos működésüket;

| e) | a – különösen harmadik országokban – alkalmazandó szanálási eszközök végrehajthatósága; |
| --- | --- |

e)

a – különösen harmadik országokban – alkalmazandó szanálási eszközök végrehajthatósága;

| f) | a szanálási stratégia igényli-e más hatóságok támogató intézkedését, mindenekelőtt harmadik országokban, vagy igényli-e, hogy az ilyen hatóságok eltekintsenek a független szanálási intézkedésektől; és hogy ezek az intézkedések megvalósíthatók-e és hitelesek-e az említett hatóságok számára. |
| --- | --- |

f)

a szanálási stratégia igényli-e más hatóságok támogató intézkedését, mindenekelőtt harmadik országokban, vagy igényli-e, hogy az ilyen hatóságok eltekintsenek a független szanálási intézkedésektől; és hogy ezek az intézkedések megvalósíthatók-e és hitelesek-e az említett hatóságok számára.

(4)   A szanálási hatóságoknak értékelniük kell, hogy szükség van-e a szanálási stratégia variánsaira olyan forgatókönyvek vagy körülmények kezelésére, amelyek esetében a szanálási stratégia megvalósítható és hiteles végrehajtása nem lehetséges.

(5)   A szanálási hatóságoknak mérlegelniük kell, hogy a variáns stratégiák mekkora valószínűséggel valósíthatják meg a szanálási célokat, és mindenekelőtt, biztosíthatják-e a kritikus funkciók folytonosságát.

A szanálási stratéga variánsainak akadályait megszüntető intézkedések csak akkor hajthatók végre, ha nem veszélyeztetik az előnyben részesített szanálási stratégia megvalósítható és hiteles végrehajtását.

26. cikk

A szanálási stratégia megvalósíthatóságának értékelése

(1)   A szanálási hatóságoknak értékelniük kell, hogy megvalósítható-e a választott szanálási stratégia hatékony alkalmazása megfelelő határidőn belül, és azonosítaniuk kell a választott szanálási stratégia végrehajtását gátló potenciális akadályokat.

(2)   A szanálási hatóságoknak mérlegelniük kell az intézmény vagy csoport rövid távú stabilizálásának akadályait. A szanálási hatóságoknak emellett mérlegelniük kell, hogy vannak-e előre látható akadályai a reorganizációnak, amelyet a 2014/59/EU irányelv 52. cikke ír elő, vagy amely egyébként valószínűsíthetően szükséges, ha a szanálási stratégia az intézmény vagy csoport egészének vagy egy részének hosszú távú életképességét tervezi helyreállítani.

(3)   Az akadályokat legalább a következő kategóriákba kell besorolni:

| a) | felépítés és működés; |
| --- | --- |

a)

felépítés és működés;

| b) | pénzügyi források; |
| --- | --- |

b)

pénzügyi források;

| c) | tájékoztatás; |
| --- | --- |

c)

tájékoztatás;

| d) | több országot is érintő kérdések; |
| --- | --- |

d)

több országot is érintő kérdések;

| e) | jogi kérdések. |
| --- | --- |

e)

jogi kérdések.

27. cikk

A megvalósíthatóság értékelése: felépítés és működés

A szanálási hatóságoknak legalább a következőket mérlegelniük kell annak értékelése során, hogy vannak-e a szanálásnak az intézmény vagy csoport felépítéséhez és működéséhez kapcsolódó potenciális akadályai:

| 1. | a 2014/59/EU irányelv melléklete C. szakaszának 1–7., 16., 18 és 19. pontjában szereplő szempontok; |
| --- | --- |

1.

a 2014/59/EU irányelv melléklete C. szakaszának 1–7., 16., 18 és 19. pontjában szereplő szempontok;

| 2. | a lényeges vállalkozások és fő üzletágak infrastruktúrától, információtechnológiától, pénzkezelési vagy pénzügyi funkcióktól, alkalmazottaktól vagy egyéb kritikus megosztott szolgáltatásoktól való függősége; |
| --- | --- |

2.

a lényeges vállalkozások és fő üzletágak infrastruktúrától, információtechnológiától, pénzkezelési vagy pénzügyi funkcióktól, alkalmazottaktól vagy egyéb kritikus megosztott szolgáltatásoktól való függősége;

| 3. | az irányítási, ellenőrzési és kockázatkezelési intézkedések összhangban vannak-e az intézmény vagy csoport felépítésének tervezett módosításaival; |
| --- | --- |

3.

az irányítási, ellenőrzési és kockázatkezelési intézkedések összhangban vannak-e az intézmény vagy csoport felépítésének tervezett módosításaival;

| 4. | az intézmény vagy csoport jogi és franchise felépítése összhangban van-e az intézmény vagy csoport üzleti szerkezetének tervezett módosításaival; |
| --- | --- |

4.

az intézmény vagy csoport jogi és franchise felépítése összhangban van-e az intézmény vagy csoport üzleti szerkezetének tervezett módosításaival;

| 5. | a szanálási stratégia végrehajtásához szükséges, megfelelő szanálási eszközök minden jogi személy tekintetében rendelkezésre állnak-e. |
| --- | --- |

5.

a szanálási stratégia végrehajtásához szükséges, megfelelő szanálási eszközök minden jogi személy tekintetében rendelkezésre állnak-e.

28. cikk

A megvalósíthatóság értékelése: pénzügyi források

A szanálási hatóságoknak legalább a következőket mérlegelniük kell annak értékelése során, hogy vannak-e a szanálásnak a pénzügyi forrásokhoz kapcsolódó potenciális akadályai:

| 1. | a 2014/59/EU irányelv melléklete C. szakaszának 13., 14., 15 és 17. pontjában szereplő szempontok; |
| --- | --- |

1.

a 2014/59/EU irányelv melléklete C. szakaszának 13., 14., 15 és 17. pontjában szereplő szempontok;

| 2. | azon kötelezettségek azonosításának és számszerűsítésének szükségessége, amelyek az előnyben részesített szanálási stratégia keretében valószínűleg nem járulnak hozzá a veszteségelnyeléshez vagy feltőkésítéshez, figyelembe véve legalább a következő tényezőket:






  i. | lejárat; |
| --- | --- | --- |

2.

azon kötelezettségek azonosításának és számszerűsítésének szükségessége, amelyek az előnyben részesített szanálási stratégia keretében valószínűleg nem járulnak hozzá a veszteségelnyeléshez vagy feltőkésítéshez, figyelembe véve legalább a következő tényezőket:

i.

lejárat;

| ii. | alárendeltségi besorolás; |
| --- | --- |

ii.

alárendeltségi besorolás;

| iii. | az instrumentum birtokosainak típusai, vagy az instrumentum átruházhatósága; |
| --- | --- |

iii.

az instrumentum birtokosainak típusai, vagy az instrumentum átruházhatósága;

| iv. | a veszteségelnyelő képesség jogi akadályai, például a szanálási eszközöknek a külföldi jogban való el nem ismerése vagy egymással szembeni elszámolási jogok létezése; |
| --- | --- |

iv.

a veszteségelnyelő képesség jogi akadályai, például a szanálási eszközöknek a külföldi jogban való el nem ismerése vagy egymással szembeni elszámolási jogok létezése;

| v. | egyéb, annak kockázatát létrehozó tényezők, hogy a kötelezettségek mentesülnek a szanálás során a veszteségek elnyelése alól; |
| --- | --- |

v.

egyéb, annak kockázatát létrehozó tényezők, hogy a kötelezettségek mentesülnek a szanálás során a veszteségek elnyelése alól;

| vi. | a veszteséget elnyelő figyelembe vehető leírható, illetve átalakítható kötelezettségek vagy egyéb kötelezettségek összege és a kibocsátó jogi személyek; |
| --- | --- |

vi.

a veszteséget elnyelő figyelembe vehető leírható, illetve átalakítható kötelezettségek vagy egyéb kötelezettségek összege és a kibocsátó jogi személyek;

| 3. | a szanálás előkészítésekor és a szanálás során szükséges finanszírozás nagysága, a finanszírozási források hozzáférhetősége, és az intézményen vagy csoporton belül szükséges forrásátadás akadályai; |
| --- | --- |

3.

a szanálás előkészítésekor és a szanálás során szükséges finanszírozás nagysága, a finanszírozási források hozzáférhetősége, és az intézményen vagy csoporton belül szükséges forrásátadás akadályai;

| 4. | meghatároztak-e megfelelő intézkedéseket olyan veszteségekre vonatkozóan, amelyek a csoporthoz tartozó más társaságoktól kerülnének olyan jogi személyekhez, amelyekre szanálási eszközöket alkalmaznak, beleértve többek között a csoporton belüli finanszírozás összegének és veszteségelnyelő képességének értékelését. |
| --- | --- |

4.

meghatároztak-e megfelelő intézkedéseket olyan veszteségekre vonatkozóan, amelyek a csoporthoz tartozó más társaságoktól kerülnének olyan jogi személyekhez, amelyekre szanálási eszközöket alkalmaznak, beleértve többek között a csoporton belüli finanszírozás összegének és veszteségelnyelő képességének értékelését.

29. cikk

A megvalósíthatóság értékelése: tájékoztatás

A szanálási hatóságoknak legalább a következőket mérlegelniük kell annak értékelése során, hogy vannak-e a szanálásnak a tájékoztatáshoz kapcsolódó potenciális akadályai:

| 1. | a 2014/59/EU irányelv melléklete C. szakaszának 8–12. pontjában szereplő szempontok; |
| --- | --- |

1.

a 2014/59/EU irányelv melléklete C. szakaszának 8–12. pontjában szereplő szempontok;

| 2. | az intézmény vagy csoport képessége arra, hogy információt nyújtson azon eszközök összegéről és csoporton belüli elhelyezkedéséről, amelyek biztosítékként várhatóan befogadhatók lennének központi banki eszközrendszerhez; |
| --- | --- |

2.

az intézmény vagy csoport képessége arra, hogy információt nyújtson azon eszközök összegéről és csoporton belüli elhelyezkedéséről, amelyek biztosítékként várhatóan befogadhatók lennének központi banki eszközrendszerhez;

| 3. | az intézmény vagy csoport képessége arra, hogy információt nyújtson a szükséges leírás vagy feltőkésítés összegének meghatározása céljából végzendő értékeléshez. |
| --- | --- |

3.

az intézmény vagy csoport képessége arra, hogy információt nyújtson a szükséges leírás vagy feltőkésítés összegének meghatározása céljából végzendő értékeléshez.

30. cikk

A megvalósíthatóság értékelése: több országot is érintő kérdések

A szanálási hatóságoknak legalább a következőket mérlegelniük kell annak értékelése során, hogy vannak-e a szanálásnak a több országot is érintő kérdésekhez kapcsolódó potenciális akadályai:

| 1. | a 2014/59/EU irányelv melléklete C. szakaszának 20. pontjában szereplő szempontok; |
| --- | --- |

1.

a 2014/59/EU irányelv melléklete C. szakaszának 20. pontjában szereplő szempontok;

| 2. | a szanálási stratégia végrehajtásának lehetővé tétele érdekében a székhely szerinti és a fogadó hatóságok, köztük harmadik országok között meghozandó intézkedésekkel kapcsolatos koordinációra, kommunikációra és biztosítékokra vonatkozó megfelelő eljárások megléte, |
| --- | --- |

2.

a szanálási stratégia végrehajtásának lehetővé tétele érdekében a székhely szerinti és a fogadó hatóságok, köztük harmadik országok között meghozandó intézkedésekkel kapcsolatos koordinációra, kommunikációra és biztosítékokra vonatkozó megfelelő eljárások megléte,

| 3. | az érintett székhely szerinti és a fogadó joghatóságok joga érvényteleníti-e a pénzügyi szerződésekben foglalt szerződéses felmondási jogokat, amelyeket kizárólag egy kapcsolt vállalkozás csődje és szanálása keletkeztet. |
| --- | --- |

3.

az érintett székhely szerinti és a fogadó joghatóságok joga érvényteleníti-e a pénzügyi szerződésekben foglalt szerződéses felmondási jogokat, amelyeket kizárólag egy kapcsolt vállalkozás csődje és szanálása keletkeztet.

31. cikk

A megvalósíthatóság értékelése: egyéb potenciális akadályok

A következő jogi kérdéseket kell mérlegelni a szanálás potenciális akadályainak értékelése során:

| 1. | a szanálási stratégia végrehajtásához szükséges szabályozói jóváhagyáshoz vagy engedélyhez kapcsolódó követelmények kellő időben teljesíthetők-e; |
| --- | --- |

1.

a szanálási stratégia végrehajtásához szükséges szabályozói jóváhagyáshoz vagy engedélyhez kapcsolódó követelmények kellő időben teljesíthetők-e;

| 2. | lényeges szerződéses dokumentum lehetővé teszi-e a szerződések megszüntetését a szanálás megkezdésekor; |
| --- | --- |

2.

lényeges szerződéses dokumentum lehetővé teszi-e a szerződések megszüntetését a szanálás megkezdésekor;

| 3. | olyan szerződéses kötelezettségek, amelyeknek alkalmazását a szanálási hatóság nem mellőzheti, tiltják-e az eszközök és/vagy kötelezettségek szanálási stratégiában tervezett átadását. |
| --- | --- |

3.

olyan szerződéses kötelezettségek, amelyeknek alkalmazását a szanálási hatóság nem mellőzheti, tiltják-e az eszközök és/vagy kötelezettségek szanálási stratégiában tervezett átadását.

32. cikk

A szanálási stratégia hitelességének értékelése

(1)   A választott szanálási stratégia megvalósíthatóságának értékelését követően a szanálási hatóságoknak értékelniük kell annak hitelességét, figyelembe véve a szanálás által a tagállamok vagy az Unió pénzügyi rendszerére és reálgazdaságára gyakorolt valószínűsíthető hatást, az intézmény vagy csoport által végrehajtott kritikus funkciók folytonosságának biztosítása céljából. Az értékelésnek magában kell foglalnia a 2014/59/EU irányelv melléklete C. szakaszának 21–28. pontjában szereplő szempontok értékelését.

(2)   Ezen értékelés elvégzése során a szanálási hatóságoknak mérlegelniük kell a szanálási stratégia végrehajtása által a tagállamok vagy az Unió pénzügyi rendszerére gyakorolt valószínűsíthető hatást. E célból a szanálási hatóságoknak figyelembe kell venniük az intézmény vagy csoport által ellátott funkciókat, és értékelniük kell, hogy a szanálási stratégia végrehajtása valószínűsíthetően lényeges hátrányos hatással járna-e a következőkre nézve:

| a) | a pénzügyi piac működése és mindenekelőtt a piaci bizalom; |
| --- | --- |

a)

a pénzügyi piac működése és mindenekelőtt a piaci bizalom;

| b) | pénzügyi piaci infrastruktúrák, mindenekelőtt:






  i. | a tevékenységek hirtelen megszüntetése oly módon korlátozná-e a pénzügyi piaci infrastruktúrák rendes működését, amely a pénzügyi rendszer egészére negatív hatással lenne; |
| --- | --- | --- |

b)

pénzügyi piaci infrastruktúrák, mindenekelőtt:

i.

a tevékenységek hirtelen megszüntetése oly módon korlátozná-e a pénzügyi piaci infrastruktúrák rendes működését, amely a pénzügyi rendszer egészére negatív hatással lenne;

| ii. | a pénzügyi piaci infrastruktúrák jelenthetnek-e, és milyen mértékben fertőzési csatornát a felszámolási eljárás során; |
| --- | --- |

ii.

a pénzügyi piaci infrastruktúrák jelenthetnek-e, és milyen mértékben fertőzési csatornát a felszámolási eljárás során;

| c) | egyéb pénzügyi intézmények, mindenekelőtt:






  i. | a felszámolás oly módon növelné-e a finanszírozási költségeket vagy csökkentené a finanszírozás más pénzügyi intézmények számára való rendelkezésre állását, amely kockázatot jelent a pénzügyi stabilitásra nézve; |
| --- | --- | --- |

c)

egyéb pénzügyi intézmények, mindenekelőtt:

i.

a felszámolás oly módon növelné-e a finanszírozási költségeket vagy csökkentené a finanszírozás más pénzügyi intézmények számára való rendelkezésre állását, amely kockázatot jelent a pénzügyi stabilitásra nézve;

| ii. | a közvetlen és közvetett fertőzés és a makrogazdasági visszacsatolás kockázata; |
| --- | --- |

ii.

a közvetlen és közvetett fertőzés és a makrogazdasági visszacsatolás kockázata;

| d) | a reálgazdaság és különösen a pénzügyi szolgáltatások rendelkezésre állása. |
| --- | --- |

d)

a reálgazdaság és különösen a pénzügyi szolgáltatások rendelkezésre állása.

III. FEJEZET

CSOPORTON BELÜLI PÉNZÜGYI TÁMOGATÁS

33. cikk

A pénzügyi nehézségek orvoslására vonatkozó kilátások

(1)   Azon ésszerű kilátásra vonatkozó feltétel, hogy a nyújtott támogatás jelentős mértékben orvosolja a támogatásban részesülő, csoporthoz tartozó vállalkozás (a továbbiakban: a támogatásban részesülő vállalkozás) pénzügyi nehézségeit, akkor minősül teljesítettnek, ha a stabilizálási kilátást alátámasztják a következő elemek:

| a) | a támogatásban részesülő vállalkozásnak a támogatásban részesülő vállalkozás tőke- és likviditási helyzetének leírása és a tőke- és likviditási igényeire vonatkozó előrejelzés alapján megállapított tőke- és likviditási igénye megfelelő időtartamra fedezett, figyelembe véve az ezen igények fedezésére felhasználható minden egyéb releváns pénzügyi forrást, a pénzügyi nehézségek orvoslásához szükséges időtartamot és a támogatás időtartamát; |
| --- | --- |

a)

a támogatásban részesülő vállalkozásnak a támogatásban részesülő vállalkozás tőke- és likviditási helyzetének leírása és a tőke- és likviditási igényeire vonatkozó előrejelzés alapján megállapított tőke- és likviditási igénye megfelelő időtartamra fedezett, figyelembe véve az ezen igények fedezésére felhasználható minden egyéb releváns pénzügyi forrást, a pénzügyi nehézségek orvoslásához szükséges időtartamot és a támogatás időtartamát;

| b) | a pénzügyi helyzet és a pénzügyi nehézségek belső és külső okainak – különösen a támogatásban részesülő vállalkozás üzleti modelljének és kockázatkezelésének – elemzése, valamint a múltbeli, jelenlegi és jövőbeli piaci feltételek elemzése nem mond ellent a stabilizálási kilátásoknak; |
| --- | --- |

b)

a pénzügyi helyzet és a pénzügyi nehézségek belső és külső okainak – különösen a támogatásban részesülő vállalkozás üzleti modelljének és kockázatkezelésének – elemzése, valamint a múltbeli, jelenlegi és jövőbeli piaci feltételek elemzése nem mond ellent a stabilizálási kilátásoknak;

| c) | a támogatásban részesülő vállalkozás pénzügyi helyzetének stabilizálásához szükséges intézkedéseket ismertető cselekvési terv, amely szükség esetén üzleti modelljének és kockázatkezelésének módosítását is magában foglalja; |
| --- | --- |

c)

a támogatásban részesülő vállalkozás pénzügyi helyzetének stabilizálásához szükséges intézkedéseket ismertető cselekvési terv, amely szükség esetén üzleti modelljének és kockázatkezelésének módosítását is magában foglalja;

| d) | az a), b) és c) pontban említett magyarázatok és kilátások alapjául szolgáló koherens és hiteles feltételezések, amelyek figyelembe veszik a támogatásban részesülő vállalkozás stresszhelyzetét, az aktuális piaci feltételeket és az esetleges negatív fejleményeket. |
| --- | --- |

d)

az a), b) és c) pontban említett magyarázatok és kilátások alapjául szolgáló koherens és hiteles feltételezések, amelyek figyelembe veszik a támogatásban részesülő vállalkozás stresszhelyzetét, az aktuális piaci feltételeket és az esetleges negatív fejleményeket.

(2)   A 2014/59/EU irányelv 25. cikkének (2) bekezdésében említett illetékes hatóság az (1) bekezdésben meghatározott feltétel értékelése során figyelembe veszi a támogatásban részesülő vállalkozásért felelős illetékes hatóság által biztosított információt és értékeléseket.

34. cikk

A támogatás feltételei

(1)   A feltételeket – többek között a pénzügyi támogatás nyújtásáért fizetendő ellenértéket – akkor kell a 2014/59/EU irányelv 19. cikke (7) bekezdésével összhangban levőnek tekinteni, ha teljesülnek a következő feltételek:

| a) | a feltételek megfelelően tükrözik:






  i. | a támogatásban részesülő vállalkozás nemteljesítési kockázatát; |
| --- | --- | --- |

a)

a feltételek megfelelően tükrözik:

i.

a támogatásban részesülő vállalkozás nemteljesítési kockázatát;

| ii. | a követelés szenioritását; |
| --- | --- |

ii.

a követelés szenioritását;

| iii. | a csoporthoz tartozó, támogatást nyújtó vállalkozás (a továbbiakban: a támogatást nyújtó vállalkozás) számára a támogatásban részesülő vállalkozás nemteljesítése esetén várhatóan felmerülő veszteséget; |
| --- | --- |

iii.

a csoporthoz tartozó, támogatást nyújtó vállalkozás (a továbbiakban: a támogatást nyújtó vállalkozás) számára a támogatásban részesülő vállalkozás nemteljesítése esetén várhatóan felmerülő veszteséget;

| iv. | hitel vagy lekötött hitelkeret esetén a támogatásban részesülő vállalkozás által teljes körűen közzétett valamennyi releváns és aktuális információn és a támogatást nyújtó vállalkozás rendelkezésére álló további információkon alapuló lejárati profilt; |
| --- | --- |

iv.

hitel vagy lekötött hitelkeret esetén a támogatásban részesülő vállalkozás által teljes körűen közzétett valamennyi releváns és aktuális információn és a támogatást nyújtó vállalkozás rendelkezésére álló további információkon alapuló lejárati profilt;

| b) | a feltételek a 2014/59/EU irányelv 19. cikke (7) bekezdésének megfelelően tükrözik a támogatást nyújtó vállalkozás érdekeit, valamint az azok megállapítása során az előnyök, kockázatok és költségek – többek között a támogatást nyújtó vállalkozás által a pénzügyi támogatás nyújtásának eredményeként elérhető közvetlen vagy közvetett előnyök – figyelembe vett összefüggéseit, valamint a támogatás révén a csoport által elérhető előnyöket. |
| --- | --- |

b)

a feltételek a 2014/59/EU irányelv 19. cikke (7) bekezdésének megfelelően tükrözik a támogatást nyújtó vállalkozás érdekeit, valamint az azok megállapítása során az előnyök, kockázatok és költségek – többek között a támogatást nyújtó vállalkozás által a pénzügyi támogatás nyújtásának eredményeként elérhető közvetlen vagy közvetett előnyök – figyelembe vett összefüggéseit, valamint a támogatás révén a csoport által elérhető előnyöket.

Az a) pont iv. alpontjának alkalmazásában nem kell figyelembe venni a csoporton kívüli eseményeknek a piaci árakra gyakorolt várható ideiglenes hatását, amennyiben a piaci helyzetre vonatkozó valószerű előrejelzés alátámasztja azt a feltételezést, hogy az említett hatás mértéke és időtartama nem veszélyezteti a támogatásban részesülő vállalkozás azon képességét, hogy esedékességkor teljesítse valamennyi kötelezettségét.

(2)   Az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett feltételek értékelése a támogatásban részesülő vállalkozás nemteljesítési kockázatának – a támogatásnyújtás és a támogatás elmaradásának esetét külön figyelembe vevő – összehasonlító elemzésén alapul.

A nemteljesítési kockázat elemzése a 33. cikkben megállapított tényezőkön alapul. Ez az elemzés nem befolyásolja az előnyök, kockázatok és költségek összefüggéseinek esetenkénti értékelése céljából és a támogatást nyújtó vállalkozás illetékes hatóságának mérlegelése alapján relevánsnak tekintett olyan további tényezők figyelembevételét, amelyeket a támogatást nyújtó vállalkozás egy hitelnyújtásra vonatkozó döntés keretében végzett hitelminősítés során a rendelkezésére álló információk alapján mérlegelne.

(3)   Az értékelés kiterjed a franchise, refinanszírozás és hírnév tekintetében felmerülő esetleges károkra, valamint a csoport tőkeforrásainak hatékony felhasználásából és helyettesíthetőségéből fakadó előnyökre és a csoport refinanszírozási feltételeire.

Az érdekek meghatározása során figyelembe vett előnyöket és költségeket a lehetséges mértékig számszerűsítve, monetáris értékkel kell megadni. Emellett számszerűsíteni kell a támogatásban részesülő vállalkozásnak a piaci feltételekhez képest biztosított engedményt, többek között a biztosítékra vagy a kamatlábra vonatkozó haircutokkal összefüggésben.

(4)   Az érdekek megállapítása során figyelembe kell venni a pénzügyi támogatási megállapodásba foglalt azon kötelezettségvállalásokat, amelyek célja a támogatásban részesülő vállalkozás jövőbeli üzleti modelljére és kockázatkezelésére vonatkozó feltételezések alátámasztása.

(5)   Az illetékes hatóság figyelembe veszi a támogatásban részesülő vállalkozás illetékes hatósága által biztosított információt és értékelést.

35. cikk

A támogatást nyújtó vállalkozás likviditása és fizetőképessége

(1)   A 2014/59/EU irányelv 23. cikke (1) bekezdésének g) pontjában meghatározott feltételek alapján a pénzügyi támogatás nyújtását úgy kell tekinteni, hogy az nem veszélyezteti a támogatást nyújtó vállalkozás likviditását és fizetőképességét, amennyiben a pénzügyi támogatás nyújtását követően:

| a) | a támogatást nyújtó vállalkozás eszközeivel összefüggésben ésszerűen várható, hogy azok mindenkor meghaladják kötelezettségeit; |
| --- | --- |

a)

a támogatást nyújtó vállalkozás eszközeivel összefüggésben ésszerűen várható, hogy azok mindenkor meghaladják kötelezettségeit;

| b) | a támogatást nyújtó vállalkozás ésszerű várakozások alapján megfelel a következőknek:






  i. | valamennyi kötelezettségét fizetni tudja azok esedékességekor; |
| --- | --- | --- |

b)

a támogatást nyújtó vállalkozás ésszerű várakozások alapján megfelel a következőknek:

i.

valamennyi kötelezettségét fizetni tudja azok esedékességekor;

| ii. | nem sérti meg oly módon a 2013/36/EU irányelv és az 575/2013/EU rendelet szerinti fizetőképességi és likviditási követelményeket, hogy indokolt lenne az illetékes hatóság által megadott engedély visszavonása. |
| --- | --- |

ii.

nem sérti meg oly módon a 2013/36/EU irányelv és az 575/2013/EU rendelet szerinti fizetőképességi és likviditási követelményeket, hogy indokolt lenne az illetékes hatóság által megadott engedély visszavonása.

(2)   Az értékelés figyelembe veszi a támogatásban részesülő vállalkozás nemteljesítési kockázatát és a támogatást nyújtó vállalkozást a támogatásban részesülő vállalkozás nemteljesítése esetén terhelő veszteséget, tekintettel az esetleges hátrányos fejleményekre is. Az értékelés összhangban van a támogatást nyújtó vállalkozás megbízható kockázatkezelésére vonatkozó megfelelő prudenciális követelményekkel.

36. cikk

A támogatást nyújtó vállalkozás szanálhatósága

(1)   A pénzügyi támogatás nyújtása akkor tekinthető úgy, hogy nem veszélyezteti a támogatást nyújtó vállalkozás szanálhatóságát, ha a pénzügyi támogatás nyújtása – a 2014/59/EU irányelv 15. és 16. cikke szerinti értékelésnek megfelelően – nem teszi a támogatást nyújtó vállalkozás számára lényegesen nehezebben megvalósíthatóvá vagy kevésbé hitelessé a szanálási tervben meghatározott szanálási stratégia végrehajtását.

Az értékelés figyelembe veszi mindenekelőtt a pénzügyi támogatás nyújtása által a következőkre gyakorolt hatást:

| a) | a szanálási feltételek teljesítését követően a csoporton belüli potenciális veszteségviselés; |
| --- | --- |

a)

a szanálási feltételek teljesítését követően a csoporton belüli potenciális veszteségviselés;

| b) | a támogatást nyújtó vállalkozás és a támogatásban részesülő vállalkozás összekapcsoltsága; |
| --- | --- |

b)

a támogatást nyújtó vállalkozás és a támogatásban részesülő vállalkozás összekapcsoltsága;

| c) | a csoporton belüli fertőzés kockázata; |
| --- | --- |

c)

a csoporton belüli fertőzés kockázata;

| d) | a pénzügyi támogatás nyújtása következtében a csoport összetettségének fokozódása; |
| --- | --- |

d)

a pénzügyi támogatás nyújtása következtében a csoport összetettségének fokozódása;

| e) | a támogatást nyújtó vállalkozás tőke- és likviditási helyzete. |
| --- | --- |

e)

a támogatást nyújtó vállalkozás tőke- és likviditási helyzete.

(2)   Amennyiben a támogatást nyújtó vállalkozások nem kapnak teljes körű tájékoztatást az előnyben részesített szanálási stratégiáról, az (1) bekezdésben említett értékelést a szanálási tervvel kapcsolatban rendelkezésükre álló információk alapján kell végrehajtaniuk.

(3)   A támogatást nyújtó vállalkozás illetékes hatósága és szanálási hatósága szorosan együttműködik annak meghatározása során, hogy a csoporton belüli pénzügyi támogatás milyen hatást gyakorol a támogatást nyújtó vállalkozás szanálhatóságára.

IV. FEJEZET

AZ ÉRTÉKELŐK FÜGGETLENSÉGE

37. cikk

Fogalommeghatározások

E fejezet alkalmazásában:

1.   „kinevező hatóság”: a 2014/59/EU irányelv 36. cikkének (1) bekezdésében vagy 74. cikkének (1) bekezdésében említett értékelés végrehajtása céljából független értékelők kiválasztásáért és kinevezéséért felelős jogi vagy természetes személy;

„kinevező hatóság”

2.   „érintett szervezet”: a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett olyan intézmény vagy szervezet, amelynek eszközeit és kötelezettségeit a 2014/59/EU irányelv 36. vagy 74. cikkének megfelelően kell értékelni;

„érintett szervezet”

3.   „érintett állami hatóság”: a kinevező hatóság, a szanálási hatóság vagy a 2014/59/EU irányelv 83. cikke (2) bekezdésének a)–h) pontjában említett hatóságok, valamint a 2014/59/EU irányelv 83. cikke (2) bekezdésének i) pontjában említett első hatóság.

„érintett állami hatóság”

38. cikk

A függetlenségre vonatkozó szempontok

Értékelőnek kinevezhető jogi vagy természetes személy. Az értékelő akkor minősül bármely érintett állami hatóságtól vagy érintett szervezettől függetlennek, ha a következő feltételek mindegyike teljesül:

| (1) | a 39. cikknek megfelelően az értékelő rendelkezik a szükséges képesítésekkel, tapasztalattal, képességekkel, tudással és erőforrással, és hatékonyan végre tudja hajtani az értékelést bármely érintett állami hatóság vagy érintett szervezet indokolatlan igénybevétele nélkül; |
| --- | --- |

(1)

a 39. cikknek megfelelően az értékelő rendelkezik a szükséges képesítésekkel, tapasztalattal, képességekkel, tudással és erőforrással, és hatékonyan végre tudja hajtani az értékelést bármely érintett állami hatóság vagy érintett szervezet indokolatlan igénybevétele nélkül;

| (2) | az értékelő a 40. cikknek megfelelően jogilag elkülönül az érintett állami hatóságoktól és az érintett szervezettől; |
| --- | --- |

(2)

az értékelő a 40. cikknek megfelelően jogilag elkülönül az érintett állami hatóságoktól és az érintett szervezettől;

| (3) | az értékelő esetében nem merül fel a 41. cikk szerinti jelentős közös vagy ellentétes érdek. |
| --- | --- |

(3)

az értékelő esetében nem merül fel a 41. cikk szerinti jelentős közös vagy ellentétes érdek.

39. cikk

Képesítések, tapasztalat, képességek, tudás és erőforrások

(1)   A független értékelőnek a kinevező hatóság által lényegesnek tekintett valamennyi területen rendelkeznie kell a szükséges képesítésekkel, tapasztalattal, képességekkel és tudással.

(2)   A független értékelőnek rendelkeznie kell a kinevező hatóság által az értékelés végrehajtásához szükségesnek tekintett humán és technikai erőforrásokkal, vagy azokhoz való hozzáféréssel. Az erőforrások megfelelőségének értékelése során figyelembe kell venni a végrehajtandó értékelés jellegét, nagyságrendjét és összetettségét.

(3)   Az értékelés végrehajtásával összefüggésben a független értékelő:

| a) | nem kér vagy fogad el instrukciót vagy iránymutatást érintett állami hatóságtól vagy az érintett szervezettől; |
| --- | --- |

a)

nem kér vagy fogad el instrukciót vagy iránymutatást érintett állami hatóságtól vagy az érintett szervezettől;

| b) | nem kér vagy fogad el pénzügyi vagy más előnyt érintett állami hatóságtól vagy az érintett szervezettől. |
| --- | --- |

b)

nem kér vagy fogad el pénzügyi vagy más előnyt érintett állami hatóságtól vagy az érintett szervezettől.

(4)   A (3) bekezdés nem vonatkozik:

| a) | instrukciók, iránymutatás, helyiségek, technikai berendezések vagy a támogatás egyéb formájának biztosítására, amennyiben a kinevező hatóság vagy az érintett tagállamban e feladat elvégzésével adott esetben megbízott egyéb hatóság értékelése szerint erre az értékelés céljainak elérése érdekében szükség van; |
| --- | --- |

a)

instrukciók, iránymutatás, helyiségek, technikai berendezések vagy a támogatás egyéb formájának biztosítására, amennyiben a kinevező hatóság vagy az érintett tagállamban e feladat elvégzésével adott esetben megbízott egyéb hatóság értékelése szerint erre az értékelés céljainak elérése érdekében szükség van;

| b) | az értékelés elvégzésével összefüggésben ésszerű javadalmazás vagy költségtérítés nyújtására a független értékelőnek. |
| --- | --- |

b)

az értékelés elvégzésével összefüggésben ésszerű javadalmazás vagy költségtérítés nyújtására a független értékelőnek.

40. cikk

Szerkezeti elkülönítés

(1)   A független értékelő minden érintett állami hatóságtól – beleértve a szanálási hatóságot is – és az érintett szervezettől egyaránt független személy.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a következő követelmények alkalmazandók:

| a) | természetes személyek esetében a független értékelő nem lehet érintett állami hatóság vagy az érintett szervezet alkalmazottja vagy szerződő fele; |
| --- | --- |

a)

természetes személyek esetében a független értékelő nem lehet érintett állami hatóság vagy az érintett szervezet alkalmazottja vagy szerződő fele;

| b) | jogi személyek esetében a független értékelő nem tartozhat ugyanahhoz a vállalatcsoporthoz, mint az érintett állami hatóság vagy az érintett szervezet. |
| --- | --- |

b)

jogi személyek esetében a független értékelő nem tartozhat ugyanahhoz a vállalatcsoporthoz, mint az érintett állami hatóság vagy az érintett szervezet.

41. cikk

Jelentős közös vagy ellentétes érdek

(1)   A független értékelőnek nem lehet tényleges vagy potenciális jelentős közös vagy ellentétes érdeke érintett állami hatósággal vagy az érintett szervezettel.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában valamely tényleges vagy potenciális érdeket akkor kell jelentősnek tekinteni, ha a kinevező hatóság vagy az érintett tagállamban e feladat elvégzésével adott esetben megbízott egyéb hatóság értékelése szerint az befolyásolhatja, vagy indokoltan tűnhet úgy, hogy befolyásolja a független értékelő véleményét az értékelés során.

(3)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a legalább a következő felek esetében felmerülő közös vagy ellentétes érdeket kell relevánsnak tekinteni:

| a) | a felső vezetés és az érintett szervezet vezető testületének tagjai; |
| --- | --- |

a)

a felső vezetés és az érintett szervezet vezető testületének tagjai;

| b) | az érintett szervezetet ellenőrző vagy abban befolyásoló részesedéssel rendelkező jogi vagy természetes személyek; |
| --- | --- |

b)

az érintett szervezetet ellenőrző vagy abban befolyásoló részesedéssel rendelkező jogi vagy természetes személyek;

| c) | a kinevező hatóság vagy az érintett tagállamban e feladat elvégzésével adott esetben megbízott egyéb hatóság által a kinevező hatóság vagy az érintett tagállamban e feladat ellátásával megbízott más hatóság rendelkezésére álló információk alapján jelentősként azonosított hitelezők; |
| --- | --- |

c)

a kinevező hatóság vagy az érintett tagállamban e feladat elvégzésével adott esetben megbízott egyéb hatóság által a kinevező hatóság vagy az érintett tagállamban e feladat ellátásával megbízott más hatóság rendelkezésére álló információk alapján jelentősként azonosított hitelezők;

| d) | a csoporthoz tartozó vállalkozások. |
| --- | --- |

d)

a csoporthoz tartozó vállalkozások.

(4)   Az (1) bekezdés alkalmazásában legalább a következő elemek relevánsak:

| a) | a független értékelő által nyújtott szolgáltatások, többek között a múltban az érintett szervezetnek és a (3) bekezdésben említett személyeknek nyújtott szolgáltatások, és mindenekelőtt az említett szolgáltatások és az értékelés szempontjából releváns elemek közötti kapcsolat; |
| --- | --- |

a)

a független értékelő által nyújtott szolgáltatások, többek között a múltban az érintett szervezetnek és a (3) bekezdésben említett személyeknek nyújtott szolgáltatások, és mindenekelőtt az említett szolgáltatások és az értékelés szempontjából releváns elemek közötti kapcsolat;

| b) | a független értékelő és az érintett szervezet, valamint a (3) bekezdésben említett személyek közötti személyes és pénzügyi kapcsolatok; |
| --- | --- |

b)

a független értékelő és az érintett szervezet, valamint a (3) bekezdésben említett személyek közötti személyes és pénzügyi kapcsolatok;

| c) | a független értékelő befektetései vagy egyéb jelentős pénzügyi érdekei; |
| --- | --- |

c)

a független értékelő befektetései vagy egyéb jelentős pénzügyi érdekei;

| d) | jogi személyek esetében bármely szerkezeti elkülönítés vagy más intézkedés, amelyre a függetlenséget érintő veszélyek, így az önellenőrzés, érdekeltség, önérdek, bizalmi viszony vagy megfélemlítés veszélyének kezelése céljából kerül sor, ideértve az olyan intézkedéseket, amelyek célja az értékelésbe bevonható személyzetnek a személyzet más tagjaitól való megkülönböztetése. |
| --- | --- |

d)

jogi személyek esetében bármely szerkezeti elkülönítés vagy más intézkedés, amelyre a függetlenséget érintő veszélyek, így az önellenőrzés, érdekeltség, önérdek, bizalmi viszony vagy megfélemlítés veszélyének kezelése céljából kerül sor, ideértve az olyan intézkedéseket, amelyek célja az értékelésbe bevonható személyzetnek a személyzet más tagjaitól való megkülönböztetése.

(5)   A (3) és a (4) bekezdés sérelme nélkül valamely személy az érintett szervezettel összefüggésben ténylegesen jelentős közös vagy ellentétes érdekkel rendelkezőnek minősül, ha a szóban forgó személy független értékelőként való működésének jogosultságára vonatkozó vizsgálat időpontját megelőző évben a független értékelő hajtotta végre az érintett szervezet 2006/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) szerinti, jogszabályban előírt könyvvizsgálatát.

(6)   A független értékelői feladatra jelölt vagy annak kinevezett személy:

| a) | a hatályos etikai kódexeknek és szakmai előírásoknak megfelelően olyan szabályzatokat és eljárásokat tart fenn, amelyek révén bármely, a (2) bekezdés szerint esetleg jelentős érdeknek minősülő tényleges vagy potenciális érdek azonosítható; |
| --- | --- |

a)

a hatályos etikai kódexeknek és szakmai előírásoknak megfelelően olyan szabályzatokat és eljárásokat tart fenn, amelyek révén bármely, a (2) bekezdés szerint esetleg jelentős érdeknek minősülő tényleges vagy potenciális érdek azonosítható;

| b) | haladéktalanul értesíti a kinevező hatóságot vagy az érintett tagállamban e feladat elvégzésével adott esetben megbízott, a (2) bekezdésben említett egyéb hatóságot minden olyan tényleges vagy potenciális érdekről, amely a független értékelő szerint a hatóság értékelése alapján esetleg a (2) bekezdés szerinti jelentős érdeknek számít; |
| --- | --- |

b)

haladéktalanul értesíti a kinevező hatóságot vagy az érintett tagállamban e feladat elvégzésével adott esetben megbízott, a (2) bekezdésben említett egyéb hatóságot minden olyan tényleges vagy potenciális érdekről, amely a független értékelő szerint a hatóság értékelése alapján esetleg a (2) bekezdés szerinti jelentős érdeknek számít;

| c) | megteszi a megfelelő lépéseket annak biztosításához, hogy az értékelés végrehajtásában részt vevő személyzet vagy egyéb személy ne rendelkezzen a (2) bekezdés szerinti jelentős érdekkel. |
| --- | --- |

c)

megteszi a megfelelő lépéseket annak biztosításához, hogy az értékelés végrehajtásában részt vevő személyzet vagy egyéb személy ne rendelkezzen a (2) bekezdés szerinti jelentős érdekkel.

V. FEJEZET

SZANÁLÁS

I. SZAKASZ

Szerződéses elismerés és átalakítási hatáskörök

42. cikk

Fogalommeghatározások

Az V. fejezet I. szakaszának alkalmazásában:

1.   „lényeges módosítás”: az e cikk 2. pontjában meghatározott, a 2014/59/EU irányelv IV. címe IV. fejezete 5. szakaszát átültető nemzeti rendelkezések alkalmazása kezdetének időpontját megelőzően megkötött releváns megállapodással kapcsolatos olyan módosítás, beleértve az automatikus módosítást is, amelyre az említett időpontot követően került sor, és amely a releváns megállapodás valamely felének érdemi jogait és kötelezettségeit befolyásolja; a releváns megállapodás valamely felének érdemi jogait és kötelezettségeit nem befolyásoló módosítások közé tartozik egy aláíró vagy egy iratkézbesítés címzettje kapcsolattartási adatainak változása, szövegezési hibák javítására irányuló tipográfiai módosítások vagy a kamatlábak automatikus kiigazítása;

„lényeges módosítás”

2.   „releváns megállapodás”: a 2014/59/EU irányelv 55. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó kötelezettséget keletkeztető megállapodás, többek között egy tőkeinstrumentum feltételei.

„releváns megállapodás”

43. cikk

Azon kötelezettségek, amelyekre a 2014/59/EU irányelv 55. cikkének (1) bekezdésében említett, a szerződéses rendelkezés belefoglalási kötelezettségéből való kizárás alkalmazandó

(1)   A 2014/59/EU irányelv 55. cikke (1) bekezdése első albekezdése a) pontjának alkalmazásában egy fedezett kötelezettség nem minősül kizárt kötelezettségnek, amennyiben létrejöttének időpontjában:

| a) | nem teljes mértékben fedezett; |
| --- | --- |

a)

nem teljes mértékben fedezett;

| b) | teljes mértékben fedezett, de olyan szerződéses feltételek hatálya alá tartozik, amelyek alapján az adós nem köteles a kötelezettség folyamatos teljes mértékű fedezésére az uniós jogban vagy valamely harmadik ország – az uniós joggal egyenértékűnek minősülő joghatást kiváltó – jogában előírt szabályozási követelményeknek megfelelően. |
| --- | --- |

b)

teljes mértékben fedezett, de olyan szerződéses feltételek hatálya alá tartozik, amelyek alapján az adós nem köteles a kötelezettség folyamatos teljes mértékű fedezésére az uniós jogban vagy valamely harmadik ország – az uniós joggal egyenértékűnek minősülő joghatást kiváltó – jogában előírt szabályozási követelményeknek megfelelően.

(2)   A 2014/59/EU irányelv 55. cikke (1) bekezdése első albekezdésének d) pontja alkalmazásában a tagállamok által a 2014/59/EU irányelv IV. címe IV. fejezete 5. szakaszának átültetése céljából elfogadott rendelkezések alkalmazása kezdetének időpontját követően kibocsátott vagy létrehozott kötelezettségek közé tartoznak a következők:

| a) | az említett időpontot követően létrehozott kötelezettség, függetlenül attól, hogy az említett időpontot megelőzően kötött releváns megállapodások alapján jött-e létre, beleértve a szerződéses felek által kötött, többszörös kötelezettségeket kezelő keretmegállapodásokat; |
| --- | --- |

a)

az említett időpontot követően létrehozott kötelezettség, függetlenül attól, hogy az említett időpontot megelőzően kötött releváns megállapodások alapján jött-e létre, beleértve a szerződéses felek által kötött, többszörös kötelezettségeket kezelő keretmegállapodásokat;

| b) | az említett időpontot megelőzően kötött releváns megállapodások alapján, az említett időpontot megelőzően vagy azt követően létrehozott olyan kötelezettségek, amelyek lényegesen módosultak; |
| --- | --- |

b)

az említett időpontot megelőzően kötött releváns megállapodások alapján, az említett időpontot megelőzően vagy azt követően létrehozott olyan kötelezettségek, amelyek lényegesen módosultak;

| c) | az említett időpontot követően kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírral összefüggő kötelezettségek; |
| --- | --- |

c)

az említett időpontot követően kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírral összefüggő kötelezettségek;

| d) | az említett időpontot megelőzően kötött releváns megállapodások alapján, az említett időpontot megelőzően vagy azt követően kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírral összefüggő olyan kötelezettségek, amelyek lényegesen módosultak. |
| --- | --- |

d)

az említett időpontot megelőzően kötött releváns megállapodások alapján, az említett időpontot megelőzően vagy azt követően kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírral összefüggő olyan kötelezettségek, amelyek lényegesen módosultak.

(3)   A 2014/59/EU irányelv 55. cikke (1) bekezdése második albekezdésének alkalmazásában a szanálási hatóságnak meg kell állapítania, hogy a szerződéses rendelkezés releváns megállapodásba való belefoglalásának kötelezettsége nem alkalmazandó, ha meggyőződött arról, hogy az érintett harmadik ország joga vagy a szóban forgó harmadik országgal kötött kötelező érvényű megállapodás olyan közigazgatási vagy bírósági eljárást ír elő, amely:

| a) | a szanálási hatóság kérésére, vagy azon harmadik országbeli közigazgatási vagy igazságügyi hatóság kezdeményezésére, amelynek joga a kötelezettségre vagy instrumentumra alkalmazandó, lehetővé teszi a megfelelően felhatalmazott harmadik országbeli közigazgatási vagy igazságügyi hatóság számára, hogy olyan időszakon belül, amelyről a szanálási hatóság megállapítja, hogy nem veszélyezteti a leírási és átalakítási hatáskörök említett hatóság általi hatékony alkalmazását, megtegye a következők valamelyikét:






  i. | a szanálási hatóság leírási és átalakítási hatáskörének elismerése és e hatáskör gyakorlásának érvényesítése; |
| --- | --- | --- |

a)

a szanálási hatóság kérésére, vagy azon harmadik országbeli közigazgatási vagy igazságügyi hatóság kezdeményezésére, amelynek joga a kötelezettségre vagy instrumentumra alkalmazandó, lehetővé teszi a megfelelően felhatalmazott harmadik országbeli közigazgatási vagy igazságügyi hatóság számára, hogy olyan időszakon belül, amelyről a szanálási hatóság megállapítja, hogy nem veszélyezteti a leírási és átalakítási hatáskörök említett hatóság általi hatékony alkalmazását, megtegye a következők valamelyikét:

i.

a szanálási hatóság leírási és átalakítási hatáskörének elismerése és e hatáskör gyakorlásának érvényesítése;

| ii. | megfelelő hatáskörök alkalmazása révén a szanálási hatóság leírási és átalakítási hatásköre gyakorlásának támogatása; |
| --- | --- |

ii.

megfelelő hatáskörök alkalmazása révén a szanálási hatóság leírási és átalakítási hatásköre gyakorlásának támogatása;

| b) | biztosítja, hogy a leírási és átalakítási hatáskörök gyakorlásának a harmadik országbeli közigazgatási vagy igazságügyi hatóság általi, az a) pontnak megfelelő elismerésére, elutasítására vagy támogatására vonatkozó indokok egyértelműek legyenek és a következő egy vagy több kivételes esetre korlátozódjanak:






  i. | a szanálási hatóság leírási és átalakítási hatáskörének gyakorlására vonatkozó elismerés vagy támogatás hátrányos hatást gyakorolna a pénzügyi stabilitásra az érintett harmadik országban; |
| --- | --- | --- |

b)

biztosítja, hogy a leírási és átalakítási hatáskörök gyakorlásának a harmadik országbeli közigazgatási vagy igazságügyi hatóság általi, az a) pontnak megfelelő elismerésére, elutasítására vagy támogatására vonatkozó indokok egyértelműek legyenek és a következő egy vagy több kivételes esetre korlátozódjanak:

i.

a szanálási hatóság leírási és átalakítási hatáskörének gyakorlására vonatkozó elismerés vagy támogatás hátrányos hatást gyakorolna a pénzügyi stabilitásra az érintett harmadik országban;

| ii. | a szanálási hatóság leírási és átalakítási hatáskörének gyakorlására vonatkozó elismerés vagy támogatás azt eredményezné, hogy a harmadik országbeli hitelezők, különösen az említett harmadik országban elhelyezkedő és kifizetendő betétesek kevésbé kedvező elbánásban részesülnének, mint az Unióban elhelyezkedő vagy kifizetendő, a hatályos uniós jog alapján hasonló jogokkal rendelkező hitelezők és betétesek; |
| --- | --- |

ii.

a szanálási hatóság leírási és átalakítási hatáskörének gyakorlására vonatkozó elismerés vagy támogatás azt eredményezné, hogy a harmadik országbeli hitelezők, különösen az említett harmadik országban elhelyezkedő és kifizetendő betétesek kevésbé kedvező elbánásban részesülnének, mint az Unióban elhelyezkedő vagy kifizetendő, a hatályos uniós jog alapján hasonló jogokkal rendelkező hitelezők és betétesek;

| iii. | az elismerés vagy támogatás az érintett harmadik ország szempontjából jelentős pénzügyi hatásokkal járna; |
| --- | --- |

iii.

az elismerés vagy támogatás az érintett harmadik ország szempontjából jelentős pénzügyi hatásokkal járna;

| iv. | a szanálási hatóság leírási és átalakítási hatáskörének gyakorlására vonatkozó elismerés vagy támogatás az érintett harmadik ország közrendjével ellentétes hatásokkal járna. |
| --- | --- |

iv.

a szanálási hatóság leírási és átalakítási hatáskörének gyakorlására vonatkozó elismerés vagy támogatás az érintett harmadik ország közrendjével ellentétes hatásokkal járna.

(4)   A 2014/59/EU irányelv 55. cikke (1) bekezdése második albekezdésének alkalmazásában a szanálási hatóságnak meg kell vizsgálnia, hogy a (3) bekezdés b) pontjában említett indokok nem akadályozzák-e minden olyan esetben a leírási és átalakítási hatáskörök gyakorlásának elismerését vagy támogatását, amikor ilyen hatáskör alkalmazására kerül sor.

44. cikk

A 2014/59/EU irányelv 55. cikkének (1) bekezdésében előírt szerződéses rendelkezés tartalma

A releváns megállapodás szerződéses rendelkezése tartalmazza a következőket:

| 1. | a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet partnere által annak elismerése vagy elfogadása, hogy a kötelezettség a szanálási hatóság leírási és átalakítási hatáskörének hatálya alá tartozhat; |
| --- | --- |

1.

a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet partnere által annak elismerése vagy elfogadása, hogy a kötelezettség a szanálási hatóság leírási és átalakítási hatáskörének hatálya alá tartozhat;

| 2. | az egyes szanálási hatóságok 2014/59/EU irányelv IV. címe IV. fejezete 5. szakaszát átültető nemzeti jog szerinti, vagy adott esetben a 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) szerinti, mindenekelőtt a 2014/59/EU irányelv 63. cikke (1) bekezdésének e), f), g) és j) pontjában meghatározott leírási és átalakítási hatáskörének ismertetése; |
| --- | --- |

2.

az egyes szanálási hatóságok 2014/59/EU irányelv IV. címe IV. fejezete 5. szakaszát átültető nemzeti jog szerinti, vagy adott esetben a 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) szerinti, mindenekelőtt a 2014/59/EU irányelv 63. cikke (1) bekezdésének e), f), g) és j) pontjában meghatározott leírási és átalakítási hatáskörének ismertetése;

7

| 3. | a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet partnere által annak elismerése és elfogadása:






  a) | hogy a b) pontban említett hatáskörök alkalmazásából eredő hatás rá nézve kötelező, beleértve:






  i. | a tőkeösszeg vagy az esedékes összeg, többek között a felhalmozódott, de még ki nem fizetett kamatok csökkentését, összefüggésben a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet releváns megállapodás szerinti kötelezettségével; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet partnere által annak elismerése és elfogadása:

a)

hogy a b) pontban említett hatáskörök alkalmazásából eredő hatás rá nézve kötelező, beleértve:

i.

a tőkeösszeg vagy az esedékes összeg, többek között a felhalmozódott, de még ki nem fizetett kamatok csökkentését, összefüggésben a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet releváns megállapodás szerinti kötelezettségével;

| ii. | a szóban forgó kötelezettség törzsrészvénnyé vagy egyéb, tulajdonviszonyt megtestesítő instrumentummá való átalakítását; |
| --- | --- |

ii.

a szóban forgó kötelezettség törzsrészvénnyé vagy egyéb, tulajdonviszonyt megtestesítő instrumentummá való átalakítását;

| b) | hogy szükség esetén a releváns megállapodás feltételei módosíthatók a szanálási hatóság leírási és átalakítási hatáskörének érvényesítése céljából, és az említett változtatások kötelező erejűek a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet partnere tekintetében; |
| --- | --- |

b)

hogy szükség esetén a releváns megállapodás feltételei módosíthatók a szanálási hatóság leírási és átalakítási hatáskörének érvényesítése céljából, és az említett változtatások kötelező erejűek a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet partnere tekintetében;

| c) | hogy a leírási és átalakítási hatáskör gyakorlásának eredményeként törzsrészvények vagy egyéb, tulajdonviszonyt megtestesítő instrumentumok bocsáthatók ki vagy ruházhatók át a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet partnere számára; |
| --- | --- |

c)

hogy a leírási és átalakítási hatáskör gyakorlásának eredményeként törzsrészvények vagy egyéb, tulajdonviszonyt megtestesítő instrumentumok bocsáthatók ki vagy ruházhatók át a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet partnere számára;

| 4. | a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet partnere által annak elismerése vagy elfogadása, hogy a szerződéses rendelkezés a partnerek között a releváns megállapodás tárgyához kapcsolódóan kötött egyéb megállapodások, szabályok vagy megegyezések abban megállapított kizárására vonatkozóan kimerítő jellegű. |
| --- | --- |

4.

a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet partnere által annak elismerése vagy elfogadása, hogy a szerződéses rendelkezés a partnerek között a releváns megállapodás tárgyához kapcsolódóan kötött egyéb megállapodások, szabályok vagy megegyezések abban megállapított kizárására vonatkozóan kimerítő jellegű.

II. SZAKASZ

Értesítések és a felfüggesztésről szóló közlemény

45. cikk

Az értesítésekre vonatkozó általános követelmények

(1)   A 2014/59/EU irányelv 81. cikke (1), (2), (3) bekezdése, valamint 83. cikkének (2) bekezdése szerinti értesítéseket írásban, megfelelő és biztonságos elektronikus úton kell továbbítani.

(2)   A 2014/59/EU irányelv 81. cikkének (1), (2) és (3) bekezdésében, valamint 83. cikkének (2) bekezdésében említett érintett hatóságok pontosan meghatározzák az értesítéssel összefüggő kapcsolattartási adatokat és azokat nyilvánosan hozzáférhetővé teszik.

(3)   Az értesítés elküldése előtt a feladó szóban is kapcsolatba léphet a 2014/59/EU irányelv 81. cikkének (1), (2) és (3) bekezdésében említett érintett hatósággal, hogy tájékoztassa az értesítés elküldéséről.

(4)   A 2014/59/EU irányelv 81. cikke (3) bekezdésének a), b), c), d), h) és j) pontjában, valamint 83. cikke (2) bekezdésének a), b), f) és h) pontjában említett értesítések céljából az illetékes hatóságok és a szanálási hatóságok az összevont felügyeletet ellátó hatósággal és a csoportszintű szanálási hatósággal folytatott együttműködés során általánosan alkalmazott nyelvet használják.

(5)   A 2014/59/EU irányelv 81. cikkének (1), (2) és (3) bekezdésében, valamint 83. cikkének (2) bekezdésében említett érintett hatóság visszaigazolja az értesítés kézhezvételét a feladónak, meghatározva a kézhezvétel fogadó fél által rögzített dátumát és időpontját, valamint az értesítést kezelő személyzet kapcsolattartási adatait.

46. cikk

Az illetékes hatóság vezető testület általi értesítése

(1)   A 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet vezető testülete által az illetékes hatóságnak benyújtott értesítés tartalmazza a következőket:

| a) | az értesítést küldő intézmény vagy szervezet neve, létesítő okirat szerinti székhelyének címe és – amennyiben rendelkezésre áll – jogalany-azonosítója; |
| --- | --- |

a)

az értesítést küldő intézmény vagy szervezet neve, létesítő okirat szerinti székhelyének címe és – amennyiben rendelkezésre áll – jogalany-azonosítója;

| b) | adott esetben a szóban forgó intézmény vagy szervezet közvetlen, illetve legfelső szintű anyavállalatának neve és létesítő okirat szerinti székhelyének címe; |
| --- | --- |

b)

adott esetben a szóban forgó intézmény vagy szervezet közvetlen, illetve legfelső szintű anyavállalatának neve és létesítő okirat szerinti székhelyének címe;

| c) | azon releváns információk és elemzések, amelyeket a vezető testület figyelembe vett az annak meghatározásához kapcsolódó értékelés végrehajtása során, hogy teljesülnek-e a 2014/59/EU irányelv 32. cikkének (4) bekezdése szerinti feltételek; |
| --- | --- |

c)

azon releváns információk és elemzések, amelyeket a vezető testület figyelembe vett az annak meghatározásához kapcsolódó értékelés végrehajtása során, hogy teljesülnek-e a 2014/59/EU irányelv 32. cikkének (4) bekezdése szerinti feltételek;

| d) | a vezető testület azon írásbeli állásfoglalásának másolata, amelyben megerősíti arra vonatkozó értékelését, hogy az intézmény vagy a szervezet fizetésképtelen, vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik; |
| --- | --- |

d)

a vezető testület azon írásbeli állásfoglalásának másolata, amelyben megerősíti arra vonatkozó értékelését, hogy az intézmény vagy a szervezet fizetésképtelen, vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik;

| e) | a vezető testület által az értékelése kapcsán lényegesnek tekintett bármely kiegészítő információ. |
| --- | --- |

e)

a vezető testület által az értékelése kapcsán lényegesnek tekintett bármely kiegészítő információ.

(2)   A vezető testület, miután döntött arról, hogy a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet fizetésképtelen, vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik – haladéktalanul eljuttatja az illetékes hatóságnak a 2014/59/EU irányelv 81. cikkének (1) bekezdése szerinti értesítést.

47. cikk

A szanálási hatóság illetékes hatóság általi tájékoztatása a kapott értesítésről

A 46. cikkben említett értesítés kézhezvételét követően az illetékes hatóság haladéktalanul megküldi a következő információkat a szanálási hatóságnak:

| 1. | a kapott értesítés másolata, amely tartalmazza a 46. cikk (1) bekezdése szerinti összes információt; |
| --- | --- |

1.

a kapott értesítés másolata, amely tartalmazza a 46. cikk (1) bekezdése szerinti összes információt;

| 2. | az illetékes hatóság által tett, a 2013/36/EU irányelv 104. cikkében említett válságmegelőzési intézkedések vagy fellépések részletei, illetve adott esetben az általa a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet számára előírt intézkedések vagy fellépések; |
| --- | --- |

2.

az illetékes hatóság által tett, a 2013/36/EU irányelv 104. cikkében említett válságmegelőzési intézkedések vagy fellépések részletei, illetve adott esetben az általa a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet számára előírt intézkedések vagy fellépések;

| 3. | bármely olyan kiegészítő igazoló dokumentum, amelyet az illetékes hatóság szükségesnek tart ahhoz, hogy a szanálási hatóság megalapozott döntést tudjon hozni. |
| --- | --- |

3.

bármely olyan kiegészítő igazoló dokumentum, amelyet az illetékes hatóság szükségesnek tart ahhoz, hogy a szanálási hatóság megalapozott döntést tudjon hozni.

48. cikk

A 2014/59/EU irányelv 32. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott szanálási feltételeknek az intézmény általi teljesítésére vonatkozó értékelésről szóló értesítés

(1)   Az illetékes hatóság vagy a szanálási hatóság értesítése a 2014/59/EU irányelv 81. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában tartalmazza:

| a) | az értesítés tárgyát képező, a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet nevét; |
| --- | --- |

a)

az értesítés tárgyát képező, a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet nevét;

| b) | a 46. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott információt; |
| --- | --- |

b)

a 46. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott információt;

| c) | a 2014/59/EU irányelv 32. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában előírt értékelés összefoglalóját. |
| --- | --- |

c)

a 2014/59/EU irányelv 32. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában előírt értékelés összefoglalóját.

(2)   Annak meghatározását követően, hogy teljesülnek a 2014/59/EU irányelv 32. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett feltételek, haladéktalanul meg kell tenni az értesítést.

(3)   Az illetékes hatóság késedelem nélkül a szanálási hatóság rendelkezésére bocsát minden olyan kiegészítő információt, melyet a szanálási hatóság az értékelése végrehajtása érdekében bekérhet.

49. cikk

Közlemény

(1)   A 2014/59/EU irányelv 83. cikkének (4) bekezdésében említett, a szanálási hatóság által közzéteendő közlemény tartalmazza a következőket:

| a) | a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett, szanálás alatt álló intézmény vagy szervezet neve, létesítő okirat szerinti székhelyének címe és – amennyiben rendelkezésre áll – jogalany-azonosítója; |
| --- | --- |

a)

a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett, szanálás alatt álló intézmény vagy szervezet neve, létesítő okirat szerinti székhelyének címe és – amennyiben rendelkezésre áll – jogalany-azonosítója;

| b) | adott esetben a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet közvetlen és legfelső szintű anyavállalatának neve és létesítő okirat szerinti székhelyének címe; |
| --- | --- |

b)

adott esetben a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézmény vagy szervezet közvetlen és legfelső szintű anyavállalatának neve és létesítő okirat szerinti székhelyének címe;

| c) | a csoporthoz tartozó egyéb olyan vállalkozások és kapcsolódó fióktelepek nevének jegyzéke, amelyeket a szanálási intézkedések érintenek, ideértve a harmadik országban elhelyezkedő fióktelepekre vonatkozó – lehetséges mértékű – információt; |
| --- | --- |

c)

a csoporthoz tartozó egyéb olyan vállalkozások és kapcsolódó fióktelepek nevének jegyzéke, amelyeket a szanálási intézkedések érintenek, ideértve a harmadik országban elhelyezkedő fióktelepekre vonatkozó – lehetséges mértékű – információt;

| d) | a végrehajtott releváns szanálási intézkedéseknek a következőket magában foglaló összefoglalója, az említett szanálási intézkedések hatálybalépésének időpontjai és mindenekelőtt a lakossági ügyfelekre gyakorolt hatásai:






  i. | a szanálási intézkedések által érintett intézménynél tartott, a betétbiztosítási rendszerekről szóló 2014/49/EU irányelv szerinti betétekhez való hozzáférésre vonatkozó információ; |
| --- | --- | --- |

d)

a végrehajtott releváns szanálási intézkedéseknek a következőket magában foglaló összefoglalója, az említett szanálási intézkedések hatálybalépésének időpontjai és mindenekelőtt a lakossági ügyfelekre gyakorolt hatásai:

i.

a szanálási intézkedések által érintett intézménynél tartott, a betétbiztosítási rendszerekről szóló 2014/49/EU irányelv szerinti betétekhez való hozzáférésre vonatkozó információ;

| ii. | az egyéb ügyfelek szanálási intézkedések által érintett intézménynél tartott, a 2014/59/EU irányelv 31. cikke (2) bekezdésének e) pontja szerinti pénzeszközeihez és vagyonához való hozzáférésre vonatkozó információ; |
| --- | --- |

ii.

az egyéb ügyfelek szanálási intézkedések által érintett intézménynél tartott, a 2014/59/EU irányelv 31. cikke (2) bekezdésének e) pontja szerinti pénzeszközeihez és vagyonához való hozzáférésre vonatkozó információ;

| iii. | adott esetben a 2014/59/EU irányelv 69. cikke alapján felfüggesztés hatálya alá tartozó, szerződés szerinti fizetési vagy teljesítési kötelezettségekre vonatkozó információ, ideértve a felfüggesztési időszak kezdetének és lejártának időpontját; |
| --- | --- |

iii.

adott esetben a 2014/59/EU irányelv 69. cikke alapján felfüggesztés hatálya alá tartozó, szerződés szerinti fizetési vagy teljesítési kötelezettségekre vonatkozó információ, ideértve a felfüggesztési időszak kezdetének és lejártának időpontját;

| iv. | adott esetben a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett, szanálás alatt álló intézmény vagy szervezet olyan, biztosítékkal rendelkező hitelezőire vonatkozó információ, amelyek a 2014/59/EU irányelv 70. cikke szerinti hitelbiztosíték-érvényesítési korlátozás hatálya alá tartoznak, beleértve a korlátozási időszak kezdetét és lejártát; |
| --- | --- |

iv.

adott esetben a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett, szanálás alatt álló intézmény vagy szervezet olyan, biztosítékkal rendelkező hitelezőire vonatkozó információ, amelyek a 2014/59/EU irányelv 70. cikke szerinti hitelbiztosíték-érvényesítési korlátozás hatálya alá tartoznak, beleértve a korlátozási időszak kezdetét és lejártát;

| v. | adott esetben a 2014/59/EU irányelv 71. cikke értelmében a felmondási jog ideiglenes felfüggesztése által érintett szerződéses felekre vonatkozó információ, beleértve a felfüggesztési időszak kezdetét és lejártát; |
| --- | --- |

v.

adott esetben a 2014/59/EU irányelv 71. cikke értelmében a felmondási jog ideiglenes felfüggesztése által érintett szerződéses felekre vonatkozó információ, beleértve a felfüggesztési időszak kezdetét és lejártát;

| e) | a 2014/59/EU irányelv 69., 70. és 71. cikke szerinti felfüggesztések hatálya alá nem tartozó szerződéses kötelezettségvállalások szokásos teljesítésének, többek között a törlesztés ütemtervének megerősítése; |
| --- | --- |

e)

a 2014/59/EU irányelv 69., 70. és 71. cikke szerinti felfüggesztések hatálya alá nem tartozó szerződéses kötelezettségvállalások szokásos teljesítésének, többek között a törlesztés ütemtervének megerősítése;

| f) | az intézményen belüli kapcsolattartó pontok, ahol az ügyfelek és a hitelezők a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézményre vagy szervezetre és annak műveleteire vonatkozó további információt és aktualizálást kérhetnek. |
| --- | --- |

f)

az intézményen belüli kapcsolattartó pontok, ahol az ügyfelek és a hitelezők a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett intézményre vagy szervezetre és annak műveleteire vonatkozó további információt és aktualizálást kérhetnek.

(2)   A közleményt a szanálási intézkedés meghozatalát követően, amint ésszerűen kivitelezhető, a lehető leghamarabb nyilvánosságra kell hozni.

VI. FEJEZET

SZANÁLÁSI KOLLÉGIUMOK

I. SZAKASZ

A szanálási kollégiumok operatív szervezete

50. cikk

Feltérképezés és a szanálási kollégiumi tagok és esetleges megfigyelők azonosítása

(1)   A szanálási kollégiumi tagok és az esetleges megfigyelők azonosítása céljából a csoportszintű szanálási hatóság feltérképezi a 2014/59/EU irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében említett, csoporthoz tartozó vállalkozásokat, és figyelembe veszi a szóban forgó csoport összevont felügyeletet ellátó hatóság általi feltérképezését az (EU) 2016/98 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (8) 2. cikkének és az (EU) 2016/99 bizottsági végrehajtási rendelet (9) 2. cikkének megfelelően.

(2)   Az (1) bekezdésben említett feltérképezés véglegesítését követően a csoportszintű szanálási hatóság közzéteszi a szanálási hatóság tagjainak és esetleges megfigyelőinek jegyzékét.

(3)   A csoportszintű szanálási hatóság legalább évente felülvizsgálja és aktualizálja a csoporthoz tartozó vállalkozások feltérképezését, valamint a tagok és az esetleges megfigyelők jegyzékét. A hatóság a csoport vagy annak tevékenysége jogi és szervezeti felépítésének lényeges megváltozását követően is felülvizsgálja és frissíti a tagok és az esetleges megfigyelők feltérképezését és jegyzékét.

(4)   Annak értékelésekor, hogy létrehozzon-e a 2014/59/EU irányelv 88. cikkének (6) bekezdése szerinti szanálási kollégiumot, a csoportszintű szanálási hatóság azt is mérlegeli, hogy működik-e másik csoport vagy kollégium e rendelettel összhangban.

51. cikk

A szanálási kollégiumban megfigyelőként részt vevő harmadik országbeli szanálási hatóságok

(1)   A csoportszintű szanálási hatóság, amennyiben megfelelő kérést kap a 2014/59/EU irányelv 88. cikkének (3) bekezdése szerinti harmadik országbeli szanálási hatóságtól, tájékoztatja arról a szanálási kollégiumot.

(2)   A tájékoztatáshoz csatolni kell a következőket:

| a) | a csoportszintű szanálási hatóság véleménye a megfigyelőjelöltre alkalmazandó titoktartási és szakmai titoktartási szabályok egyenértékűségéről, figyelemmel a b) pontra is; |
| --- | --- |

a)

a csoportszintű szanálási hatóság véleménye a megfigyelőjelöltre alkalmazandó titoktartási és szakmai titoktartási szabályok egyenértékűségéről, figyelemmel a b) pontra is;

| b) | a megfigyelő szanálási kollégiumban való részvételére vonatkozó feltételek, amelyeket a csoportszintű szanálási hatóság által javasolt írásba foglalt szabályoknak és eljárásoknak tartalmazniuk kell; |
| --- | --- |

b)

a megfigyelő szanálási kollégiumban való részvételére vonatkozó feltételek, amelyeket a csoportszintű szanálási hatóság által javasolt írásba foglalt szabályoknak és eljárásoknak tartalmazniuk kell;

| c) | a csoportszintű szanálási hatóság által az érintett fióktelep jelentőségére vonatkozóan alkotott álláspont, amennyiben a jelölt a fióktelepért felelős harmadik országbeli szanálási hatóság; |
| --- | --- |

c)

a csoportszintű szanálási hatóság által az érintett fióktelep jelentőségére vonatkozóan alkotott álláspont, amennyiben a jelölt a fióktelepért felelős harmadik országbeli szanálási hatóság;

| d) | azon határidő megállapítása, amelynek lejártával egyetértés elérését kell feltételezni; az említett határidőn belül a 2014/59/EU irányelv 88. cikke (2) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett, egyet nem értő szanálási kollégiumi tag előterjesztheti teljes körű indokolással ellátott kifogását a csoportszintű szanálási hatóság e bekezdés a) pontjában említett véleményével összefüggésben. |
| --- | --- |

d)

azon határidő megállapítása, amelynek lejártával egyetértés elérését kell feltételezni; az említett határidőn belül a 2014/59/EU irányelv 88. cikke (2) bekezdésének b), c) vagy d) pontjában említett, egyet nem értő szanálási kollégiumi tag előterjesztheti teljes körű indokolással ellátott kifogását a csoportszintű szanálási hatóság e bekezdés a) pontjában említett véleményével összefüggésben.

(3)   Kifogás esetén a csoportszintű szanálási hatóságnak figyelembe kell vennie azt, mielőtt meghozná végleges határozatát. E célból kérheti a kollégium 2014/59/EU irányelv 88. cikke (2) bekezdésének b), c) és d) pontjában említett tagjainak álláspontját és figyelembe veheti a többség véleményét.

(4)   Amennyiben a csoportszintű szanálási hatóság úgy dönt, hogy harmadik országbeli szanálási hatóságot hív meg, meghívót küld a megfigyelőjelöltnek. A meghívóhoz csatolni kell a megfigyelő részvételére vonatkozó, írásba foglalt szabályokban megállapított feltételeket. A meghívót átvevő megfigyelőjelölt a meghívó elfogadását követően – ami a részvételi feltételek elfogadását is jelenti – megfigyelőnek minősül.

(5)   Az elfogadást követően a csoportszintű szanálási hatóság továbbítja a szanálási kollégiumnak az 50. cikkben említett feltérképezés frissített eredményét.

52. cikk

Az EU-szintű anyavállalattal folytatott kommunikáció

(1)   A csoportszintű szanálási hatóságnak – a szanálási kollégium eredményes és hatékony működésének előmozdítása céljából – biztosítania kell a rendszeres kapcsolattartást és együttműködést az EU-szintű anyavállalattal.

(2)   A csoportszintű szanálási hatóság tájékoztatja az EU-szintű anyavállalatot a szanálási kollégium létrehozásáról, valamint a tagok és megfigyelők jegyzékéről, továbbá a szanálási kollégium tagjaival és megfigyelőivel kapcsolatos bármely változásról.

53. cikk

A kapcsolattartók jegyzékének létrehozása és aktualizálása

(1)   A csoportszintű szanálási hatóság nyilvántartja az egyes tagok és megfigyelők által a szanálási kollégiumi feladatok ellátására kijelölt személyek kapcsolattartási adatait és megosztja azokat a szanálási kollégiumi tagokkal és a megfigyelőkkel.

A kapcsolattartási adatok kiterjednek a sürgősségi helyzetekben, hivatali időn kívül és mindenekelőtt a csoportszintű szanálási program létrehozásának szükségességére és jóváhagyására vonatkozó határozat céljából használandó kapcsolattartási adatokra.

(2)   A csoportszintű szanálási hatóságnak biztosítania kell, hogy valamennyi kollégiumi tagtól és megfigyelőtől megkapja a megfelelő kapcsolattartók elérhetőségi adatait, és indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatást kapjon valamennyi releváns változásról.

54. cikk

A szanálási kollégium működésére vonatkozóan írásba foglalt szabályok és eljárások elemei

(1)   A 2014/59/EU irányelv 88. cikke (5) bekezdésének a) pontja értelmében a szanálási kollégium működésére vonatkozóan írásba foglalt szabályok és eljárások tartalmazzák legalább a következő elemeket:

| a) | a csoport, az EU-szintű anyavállalat, a leányvállalatok és a jelentős fióktelepek leírása; |
| --- | --- |

a)

a csoport, az EU-szintű anyavállalat, a leányvállalatok és a jelentős fióktelepek leírása;

| b) | a kollégium tagjainak és megfigyelőinek azonosítása; |
| --- | --- |

b)

a kollégium tagjainak és megfigyelőinek azonosítása;

| c) | a szanálási kollégium hatóságok közötti együttműködésre, valamint a tevékenységek és feladatok összehangolására vonatkozó általános keretének leírása. |
| --- | --- |

c)

a szanálási kollégium hatóságok közötti együttműködésre, valamint a tevékenységek és feladatok összehangolására vonatkozó általános keretének leírása.

(2)   Az együttműködésre és koordinációra vonatkozó általános keret a következők mindegyikét tartalmazza:

| a) | adott esetben a különböző feladatok ellátására létrehozott különböző szanálási kollégiumi alcsoportok leírása. E célból, különös tekintettel az együttes határozathozatalban részt vevő kollégiumi tagokra, a csoportszintű szanálási hatóság mérlegeli a szanálási kollégium különböző alcsoportokba szervezésének szükségességét; |
| --- | --- |

a)

adott esetben a különböző feladatok ellátására létrehozott különböző szanálási kollégiumi alcsoportok leírása. E célból, különös tekintettel az együttes határozathozatalban részt vevő kollégiumi tagokra, a csoportszintű szanálási hatóság mérlegeli a szanálási kollégium különböző alcsoportokba szervezésének szükségességét;

| b) | a kollégium meghatározott tevékenységeiben részt vevő kollégiumi tagok és megfigyelők azonosítása. E célból a csoportszintű szanálási hatóságnak biztosítania kell, hogy a különböző kollégiumi alcsoportok, többek között a megfigyelőket is magukban foglaló alcsoportok ne eredményezzék az együttes határozathozatali eljárás korlátozását vagy hátráltatását, különös tekintettel a kollégium azon tagjaira, akik számára előírás az együttes határozathozatal a 2014/59/EU irányelv releváns rendelkezéseivel összhangban; |
| --- | --- |

b)

a kollégium meghatározott tevékenységeiben részt vevő kollégiumi tagok és megfigyelők azonosítása. E célból a csoportszintű szanálási hatóságnak biztosítania kell, hogy a különböző kollégiumi alcsoportok, többek között a megfigyelőket is magukban foglaló alcsoportok ne eredményezzék az együttes határozathozatali eljárás korlátozását vagy hátráltatását, különös tekintettel a kollégium azon tagjaira, akik számára előírás az együttes határozathozatal a 2014/59/EU irányelv releváns rendelkezéseivel összhangban;

| c) | a megfigyelők szanálási kollégiumban való részvétele keretének és feltételeinek leírása, beleértve a kollégium különböző párbeszédeibe és folyamataiba való bevonásuk feltételeit, valamint az információcserét érintő jogaikat és kötelezettségeiket, tekintettel a 2014/59/EU irányelv 90. és 98. cikkére. A csoportszintű szanálási hatóságnak biztosítania kell, hogy a megfigyelők részvételére vonatkozó általános feltételrendszer ne legyen előnyösebb, mint a kollégiumi tagokra vonatkozóan e rendelet szerint meghatározott keret és feltételek, valamint a szóban forgó kollégiumra vonatkozó releváns írásba foglalt szabályok; |
| --- | --- |

c)

a megfigyelők szanálási kollégiumban való részvétele keretének és feltételeinek leírása, beleértve a kollégium különböző párbeszédeibe és folyamataiba való bevonásuk feltételeit, valamint az információcserét érintő jogaikat és kötelezettségeiket, tekintettel a 2014/59/EU irányelv 90. és 98. cikkére. A csoportszintű szanálási hatóságnak biztosítania kell, hogy a megfigyelők részvételére vonatkozó általános feltételrendszer ne legyen előnyösebb, mint a kollégiumi tagokra vonatkozóan e rendelet szerint meghatározott keret és feltételek, valamint a szóban forgó kollégiumra vonatkozó releváns írásba foglalt szabályok;

| d) | a sürgősségi helyzetekben alkalmazandó együttműködési és koordinációs szabályok leírása, különös tekintettel a rendszerszintű vészhelyzetekre, amelyek a csoporthoz tartozó bármely vállalkozás életképességét veszélyeztethetik; |
| --- | --- |

d)

a sürgősségi helyzetekben alkalmazandó együttműködési és koordinációs szabályok leírása, különös tekintettel a rendszerszintű vészhelyzetekre, amelyek a csoporthoz tartozó bármely vállalkozás életképességét veszélyeztethetik;

| e) | az olyan esetekben végrehajtandó eljárások leírása, amikor nem előírás az együttes határozathozatal, de szükségesnek tűnik közös megegyezés elérése a szanálási kollégiumon vagy annak bármely alcsoportján belül; |
| --- | --- |

e)

az olyan esetekben végrehajtandó eljárások leírása, amikor nem előírás az együttes határozathozatal, de szükségesnek tűnik közös megegyezés elérése a szanálási kollégiumon vagy annak bármely alcsoportján belül;

| f) | az információcserére vonatkozó szabályok leírása, többek között a releváns alkalmazási kör, a gyakoriság és a kommunikációs csatornák, tekintettel a 2014/59/EU irányelv 90. és 98. cikkére és a csoportszintű szanálási hatóság által az információk összegyűjtése és a kollégiumi tagok, valamint a megfigyelők közötti terjesztése terén végrehajtandó koordinátori feladatokra; |
| --- | --- |

f)

az információcserére vonatkozó szabályok leírása, többek között a releváns alkalmazási kör, a gyakoriság és a kommunikációs csatornák, tekintettel a 2014/59/EU irányelv 90. és 98. cikkére és a csoportszintű szanálási hatóság által az információk összegyűjtése és a kollégiumi tagok, valamint a megfigyelők közötti terjesztése terén végrehajtandó koordinátori feladatokra;

| g) | a kollégiumi tagokkal, valamint a megfigyelőkkel megosztandó – különösen a 2014/59/EU irányelv 88. cikkének (1) bekezdésében említett szanálási tervezéshez, szanálhatósági értékeléshez és egyéb feladatokhoz kapcsolódó – lényeges információk ismertetése, figyelemmel a 2014/59/EU irányelv 90. és 98. cikkére és a csoportszintű szanálási hatóság szerepére is; |
| --- | --- |

g)

a kollégiumi tagokkal, valamint a megfigyelőkkel megosztandó – különösen a 2014/59/EU irányelv 88. cikkének (1) bekezdésében említett szanálási tervezéshez, szanálhatósági értékeléshez és egyéb feladatokhoz kapcsolódó – lényeges információk ismertetése, figyelemmel a 2014/59/EU irányelv 90. és 98. cikkére és a csoportszintű szanálási hatóság szerepére is;

| h) | a bizalmas információk 2014/59/EU irányelv 90. és 98. cikke szerinti kezelésére vonatkozó szabályok leírása; |
| --- | --- |

h)

a bizalmas információk 2014/59/EU irányelv 90. és 98. cikke szerinti kezelésére vonatkozó szabályok leírása;

| i) | a rendszeres és eseti személyes megbeszélések rendezésére vonatkozó eljárások leírása; |
| --- | --- |

i)

a rendszeres és eseti személyes megbeszélések rendezésére vonatkozó eljárások leírása;

| j) | a szanálási hatóságok által a felügyeleti kollégiumnak vagy az összevont felügyeletet ellátó hatóságnak – jogszabályi előírás vagy saját kezdeményezés alapján – nyújtandó független hozzájárulás koordinálási módszerének ismertetése; |
| --- | --- |

j)

a szanálási hatóságok által a felügyeleti kollégiumnak vagy az összevont felügyeletet ellátó hatóságnak – jogszabályi előírás vagy saját kezdeményezés alapján – nyújtandó független hozzájárulás koordinálási módszerének ismertetése;

| k) | a j) pontban említett hozzájárulás közlésének módjára vonatkozó leírás, különösen a csoportszintű szanálási hatóság szerepének ismertetése az említett hozzájárulás összevont felügyeletet ellátó hatóságnak történő továbbítása kapcsán; |
| --- | --- |

k)

a j) pontban említett hozzájárulás közlésének módjára vonatkozó leírás, különösen a csoportszintű szanálási hatóság szerepének ismertetése az említett hozzájárulás összevont felügyeletet ellátó hatóságnak történő továbbítása kapcsán;

| l) | az összevont felügyeletet ellátó hatóságra, az érintett tagállamok illetékes hatóságaira, az EU-szintű anyavállalatra és az 58. cikkben említett, csoporthoz tartozó vállalkozásokra vonatkozó kommunikációs politika ismertetése; |
| --- | --- |

l)

az összevont felügyeletet ellátó hatóságra, az érintett tagállamok illetékes hatóságaira, az EU-szintű anyavállalatra és az 58. cikkben említett, csoporthoz tartozó vállalkozásokra vonatkozó kommunikációs politika ismertetése;

| m) | bármely más, a szanálási kollégium működését érintő megállapodás; továbbá |
| --- | --- |

m)

bármely más, a szanálási kollégium működését érintő megállapodás; továbbá

| n) | a megszűnésre vonatkozó szabályokkal kapcsolatos rendelkezések. |
| --- | --- |

n)

a megszűnésre vonatkozó szabályokkal kapcsolatos rendelkezések.

55. cikk

A szanálási kollégium működésére vonatkozóan írásba foglalt szabályok és eljárások megállapítása és frissítése

(1)   A csoportszintű szanálási hatóság az 54. cikknek megfelelően javaslatot készít a szanálási kollégium működésére vonatkozó, írásba foglalt szabályokra és eljárásokra.

(2)   A csoportszintű szanálási hatóság konzultáció céljából a szanálási kollégium tagjai elé terjeszti javaslatát, felkéri őket a véleménynyilvánításra és meghatározza a vélemények benyújtására rendelkezésre álló határidőt.

(3)   A csoportszintű szanálási hatóság figyelembe veszi a szanálási kollégium tagjainak véleményét, ellenkező esetben megindokolja döntését.

(4)   A véglegesítést követően a csoportszintű szanálási hatóság közli a szanálási kollégium tagjaival a szanálási kollégium működésére vonatkozóan írásba foglalt szabályokat és eljárásokat.

(5)   A szanálási kollégium működésére vonatkozó írásba foglalt szabályokat és eljárásokat felül kell vizsgálni és frissíteni kell, mindenekelőtt a szanálási kollégium összetételében bekövetkezett lényeges változást követően.

(6)   A szanálási kollégium működésére vonatkozó írásba foglalt általános szabályok és eljárások frissítése során a csoportszintű szanálási hatóságnak és a kollégium többi tagjának követnie kell az (1)–(5) bekezdésben meghatározott eljárást.

56. cikk

A kollégium üléseinek és egyéb tevékenységeinek operatív szempontjai

(1)   A szanálási kollégiumnak évente legalább egy személyes találkozót kell összehívnia. A csoportszintű szanálási hatóság, a kollégium valamennyi tagjának egyetértésével és a csoport sajátosságait figyelembe véve, a szanálási kollégium személyes találkozóira vonatkozóan eltérő gyakoriságot állapíthat meg.

(2)   A csoportszintű szanálási hatóság rendszeresen egyéb kollégiumi tevékenységet szervez, mindenekelőtt akkor, ha a kollégiumi tagok párbeszédére van szükség.

(3)   A csoportszintű szanálási hatóság előkészíti és eljuttatja a kollégiumi tagoknak a tervezett ülések és egyéb tevékenységek napirendjét és célkitűzéseit.

(4)   A kollégium ülésein és egyéb tevékenységeiben részt vevő valamennyi szanálási kollégiumi tagnak biztosítania kell, hogy az üléseken és a szanálási kollégium egyéb tevékenységeiben az ülések és egyéb tevékenységek céljai szempontjából alkalmas képviselőik vegyenek részt, és hogy ezek a képviselők a lehető legteljesebb körű felhatalmazást kapjanak arra, hogy az üléseken vagy az egyéb tevékenységek keretében meghozandó döntések során képviseljék hatóságaikat.

(5)   A csoportszintű szanálási hatóság biztosítja a releváns dokumentumoknak a szanálási kollégium meghatározott ülését vagy tevékenységét megelőzően, kellő időben történő megküldését.

(6)   A kollégiumi ülések és egyéb tevékenységek eredményét és a meghozott döntéseket írásban dokumentálni kell és megfelelő időben el kell küldeni a kollégium tagjainak.

57. cikk

Információcsere

(1)   A 2014/59/EU irányelv 90. és 98. cikkére figyelemmel a csoportszintű szanálási hatóságnak és a kollégium tagjainak biztosítaniuk kell az összes lényeges és releváns információ cseréjét, függetlenül attól, hogy a csoporthoz tartozó vállalkozástól, illetékes hatóságtól, szanálási hatóságtól, más kijelölt hatóságtól vagy egyéb forrásból származnak-e.

(2)   Az információnak megfelelőnek és pontosnak kell lennie és megfelelő időben meg kell osztani a tagokkal annak érdekében, hogy mind folyamatos működés esetén, mind sürgősségi helyzetekben biztosítható legyen és könnyebbé váljon a szanálási kollégiumi tagok feladatainak hatékony, eredményes és teljes körű végrehajtása.

(3)   A felügyeleti és a szanálási kollégium közötti eredményes és hatékony koordináció céljából a csoportszintű szanálási hatóság és az összevont felügyeletet ellátó hatóság kicseréli mindazokat az információkat, amelyek szükségesek a kollégiumok számára a 2013/36/EU irányelv 116. cikkében és a 2014/59/EU irányelv 88. cikkében meghatározott feladatai teljesítéséhez.

(4)   Az (1) és a (2) bekezdésben említett információk kézhezvétele után a csoportszintű szanálási hatóság továbbítja azokat a szanálási kollégium tagjainak.

(5)   Amennyiben a kollégium különböző alcsoportokba szerveződik, a csoportszintű szanálási hatóság valamennyi szanálási kollégiumi tagot teljes körűen és kellő időben tájékoztat a szóban forgó kollégiumi alcsoportok általi fellépésekről és megtett intézkedésekről.

(6)   Eltérő rendelkezés hiányában a kommunikáció bármely szokásos módja igénybe vehető, de előnyben kell részesíteni a biztonságos kommunikációt, különösen ha érzékeny információ továbbításáról van szó. A nyilvánosan hozzáférhető információk esetében elegendő, ha a csoportszintű szanálási hatóság hivatkozik az adott információra.

(7)   Amennyiben a szanálási kollégiumnak van biztonságos weboldala, a kommunikációnak alapvetően azon keresztül kell zajlania.

(8)   E rendelet 50–76. cikke nem érinti az illetékes vagy a szanálási hatóság információgyűjtési jogkörét.

58. cikk

Kommunikációs politika

(1)   A csoportszintű szanálási hatóság felelős az EU-szintű anyavállalattal és az összevont felügyeletet ellátó hatósággal folytatott kommunikációért, amennyiben az utóbbi nem azonos a csoportszintű szanálási hatósággal.

(2)   A 2014/59/EU irányelv 88. cikke (2) bekezdésének b), c) és d) pontjában említett szanálási hatóságok felelősek a szervezetekkel és a tagállamok illetékes hatóságaival folytatott kommunikációért.

59. cikk

A külső kommunikáció összehangolása

(1)   A szanálási kollégium tagjai összehangolják a csoportszintű szanálási stratégiákkal és programokkal összefüggő külső kommunikációt.

(2)   A külső kommunikáció összehangolása céljából a szanálási kollégium tagjai megegyeznek legalább a következőkről:

| a) | a külső kommunikáció összehangolására vonatkozó feladatok elosztása folyamatos működés esetén, olyan helyzetben, amikor az intézmény vagy a csoport fizetésképtelennek vagy valószínűleg fizetésképtelenné válónak minősül, valamint szanálási helyzetben; |
| --- | --- |

a)

a külső kommunikáció összehangolására vonatkozó feladatok elosztása folyamatos működés esetén, olyan helyzetben, amikor az intézmény vagy a csoport fizetésképtelennek vagy valószínűleg fizetésképtelenné válónak minősül, valamint szanálási helyzetben;

| b) | a csoportszintű szanálási stratégiával összefüggésben nyilvánosságra hozandó információ szintjének meghatározása; |
| --- | --- |

b)

a csoportszintű szanálási stratégiával összefüggésben nyilvánosságra hozandó információ szintjének meghatározása;

| c) | a nyilvános nyilatkozatok összehangolása olyan helyzetekben, amikor az intézmény vagy a csoport fizetésképtelennek vagy valószínűleg fizetésképtelenné válónak minősül; |
| --- | --- |

c)

a nyilvános nyilatkozatok összehangolása olyan helyzetekben, amikor az intézmény vagy a csoport fizetésképtelennek vagy valószínűleg fizetésképtelenné válónak minősül;

| d) | a szanálási intézkedésekkel összefüggő nyilvános nyilatkozatok összehangolása, ideértve azon határozatok vagy aktusok közzétételét, amelyek révén a szanálási intézkedésre sor került, vagy a szanálási intézkedés hatásait összefoglaló közlemények közzétételét. |
| --- | --- |

d)

a szanálási intézkedésekkel összefüggő nyilvános nyilatkozatok összehangolása, ideértve azon határozatok vagy aktusok közzétételét, amelyek révén a szanálási intézkedésre sor került, vagy a szanálási intézkedés hatásait összefoglaló közlemények közzétételét.

60. cikk

Sürgősségi helyzetek

(1)   A csoportszintű szanálási hatóság létrehozza és rendszeresen teszteli a szanálási kollégium működésére vonatkozó, sürgősségi helyzetben alkalmazandó operatív eljárásokat, különös tekintettel az olyan rendszerszintű sürgősségi helyzetekre, amelyek veszélyeztethetik a csoporthoz tartozó vállalkozások bármelyikének életképességét.

(2)   Az (1) bekezdésben említett operatív eljárások legalább a következő elemeket tartalmazzák:

| a) | az alkalmazandó biztonságos kommunikációs módszerek; |
| --- | --- |

a)

az alkalmazandó biztonságos kommunikációs módszerek;

| b) | a kicserélendő információk; |
| --- | --- |

b)

a kicserélendő információk;

| c) | a releváns kapcsolattartó személyek; |
| --- | --- |

c)

a releváns kapcsolattartó személyek;

| d) | a releváns kollégiumi tagok által követendő kommunikációs eljárások. |
| --- | --- |

d)

a releváns kollégiumi tagok által követendő kommunikációs eljárások.

II. SZAKASZ

A szanálási tervezéshez kapcsolódó együttes határozatok

1. alszakasz

A csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatóság értékelésére vonatkozó együttes határozathozatali eljárás

61. cikk

Az együttes határozathozatali eljárás lépéseinek megtervezése

(1)   Az együttes határozathozatali eljárás megkezdése előtt a csoportszintű szanálási hatóságnak és a leányvállalatok szanálási hatóságainak meg kell állapodniuk az együttes határozathozatali eljárás lépéseinek ütemtervéről (a továbbiakban: az együttes határozathozatal ütemterve).

Abban az esetben, ha nem sikerül megállapodni az említett ütemtervről, akkor a csoportszintű szanálási hatóság határozza meg az együttes határozathozatal ütemtervét a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok álláspontjának és fenntartásainak figyelembevételével.

(2)   Az együttes határozathozatal ütemtervét legalább évente aktualizálni kell és annak tartalmaznia kell a következő végrehajtandó lépéseket, amelyeknek a sorrendjéről a csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok megállapodnak:

| a) | előzetes párbeszéd a csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok között a csoportszintű szanálási stratégiáról a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatóság értékelésére vonatkozó együttes határozat előkészítése keretében; |
| --- | --- |

a)

előzetes párbeszéd a csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok között a csoportszintű szanálási stratégiáról a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatóság értékelésére vonatkozó együttes határozat előkészítése keretében;

| b) | az EU-szintű anyavállalat számára a csoportszintű szanálási terv kidolgozásához és a szanálhatósági értékelés elvégzéséhez szükséges információk kérése a 2014/59/EU irányelv 11. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

b)

az EU-szintű anyavállalat számára a csoportszintű szanálási terv kidolgozásához és a szanálhatósági értékelés elvégzéséhez szükséges információk kérése a 2014/59/EU irányelv 11. cikkének megfelelően;

| c) | az e bekezdés b) pontjában meghatározott információ EU-szintű anyavállalat általi benyújtása közvetlenül a csoportszintű szanálási hatóságnak, a 2014/59/EU irányelv 13. cikke (1) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

c)

az e bekezdés b) pontjában meghatározott információ EU-szintű anyavállalat általi benyújtása közvetlenül a csoportszintű szanálási hatóságnak, a 2014/59/EU irányelv 13. cikke (1) bekezdésének megfelelően;

| d) | az EU-szintű anyavállalattól kapott információk csoportszintű szanálási hatóság általi továbbítása a 2014/59/EU irányelv 13. cikke (1) bekezdésében említett hatóságoknak, valamint a további információkérésekre vonatkozó határidő meghatározása; |
| --- | --- |

d)

az EU-szintű anyavállalattól kapott információk csoportszintű szanálási hatóság általi továbbítása a 2014/59/EU irányelv 13. cikke (1) bekezdésében említett hatóságoknak, valamint a további információkérésekre vonatkozó határidő meghatározása;

| e) | a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok által a csoportszintű szanálási terv és a szanálhatósági értékelés kidolgozásához tett hozzájárulások benyújtása a csoportszintű szanálási hatóságnak; |
| --- | --- |

e)

a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok által a csoportszintű szanálási terv és a szanálhatósági értékelés kidolgozásához tett hozzájárulások benyújtása a csoportszintű szanálási hatóságnak;

| f) | a csoportszintű szanálási terv és a szanálhatósági értékelés tervezetének a csoportszintű szanálási hatóság általi benyújtása a szanálási kollégium tagjainak; |
| --- | --- |

f)

a csoportszintű szanálási terv és a szanálhatósági értékelés tervezetének a csoportszintű szanálási hatóság általi benyújtása a szanálási kollégium tagjainak;

| g) | a szanálási kollégium tagjai által a csoportszintű szanálási terv és a szanálhatósági értékelés tervezetére vonatkozóan tett észrevételek benyújtása a csoportszintű szanálási hatóságnak; |
| --- | --- |

g)

a szanálási kollégium tagjai által a csoportszintű szanálási terv és a szanálhatósági értékelés tervezetére vonatkozóan tett észrevételek benyújtása a csoportszintű szanálási hatóságnak;

| h) | a csoportszintű szanálási terv és a szanálhatósági értékelés tervezetének megvitatása az EU-szintű anyavállalattal, amennyiben azt a csoportszintű szanálási hatóság indokoltnak tartja; |
| --- | --- |

h)

a csoportszintű szanálási terv és a szanálhatósági értékelés tervezetének megvitatása az EU-szintű anyavállalattal, amennyiben azt a csoportszintű szanálási hatóság indokoltnak tartja;

| i) | párbeszéd a csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok között a csoportszintű szanálási terv és a szanálhatósági értékelés tervezetéről; |
| --- | --- |

i)

párbeszéd a csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok között a csoportszintű szanálási terv és a szanálhatósági értékelés tervezetéről;

| j) | a csoportszintű szanálási terv és a szanálhatósági értékelés tervezetére vonatkozó együttes határozat tervezetének csoportszintű szanálási hatóság általi megküldése a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságoknak; |
| --- | --- |

j)

a csoportszintű szanálási terv és a szanálhatósági értékelés tervezetére vonatkozó együttes határozat tervezetének csoportszintű szanálási hatóság általi megküldése a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságoknak;

| k) | párbeszéd a csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok között a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatósági értékelésre vonatkozó együttes határozat tervezetéről; |
| --- | --- |

k)

párbeszéd a csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok között a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatósági értékelésre vonatkozó együttes határozat tervezetéről;

| l) | a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatósági értékelésre vonatkozó együttes határozat meghozatala; |
| --- | --- |

l)

a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatósági értékelésre vonatkozó együttes határozat meghozatala;

| m) | az együttes határozat következtetésének és a csoportszintű szanálási terv fő elemeit tartalmazó összefoglalónak a közlése az EU-szintű anyavállalattal. |
| --- | --- |

m)

az együttes határozat következtetésének és a csoportszintű szanálási terv fő elemeit tartalmazó összefoglalónak a közlése az EU-szintű anyavállalattal.

(3)   Az ütemterv:

| a) | megfelel az együttes határozathozatali eljárás egyes lépései alkalmazási körének és összetettségének; |
| --- | --- |

a)

megfelel az együttes határozathozatali eljárás egyes lépései alkalmazási körének és összetettségének;

| b) | figyelembe veszi a szanálási kollégiumon belüli egyéb együttes határozatok ütemtervét; |
| --- | --- |

b)

figyelembe veszi a szanálási kollégiumon belüli egyéb együttes határozatok ütemtervét;

| c) | a lehetséges mértékig figyelembe veszi az érintett felügyeleti kollégiumon belüli egyéb együttes határozatok ütemtervét, különösen a 2014/59/EU irányelv 8. cikkének (2) bekezdése szerinti csoportszintű helyreállítási terv felülvizsgálatára és értékelésére vonatkozó együttes határozat ütemtervét. |
| --- | --- |

c)

a lehetséges mértékig figyelembe veszi az érintett felügyeleti kollégiumon belüli egyéb együttes határozatok ütemtervét, különösen a 2014/59/EU irányelv 8. cikkének (2) bekezdése szerinti csoportszintű helyreállítási terv felülvizsgálatára és értékelésére vonatkozó együttes határozat ütemtervét.

62. cikk

Az együttes határozathozatal ütemtervének elemei

(1)   Az együttes határozathozatal ütemtervének kidolgozása során a részt vevő hatóságoknak, vagy – amennyiben egyedül jár el – a csoportszintű szanálási hatóságnak figyelembe kell venniük a 2014/59/EU irányelv 16. cikkének (3) bekezdését és 17. cikkének (2) bekezdését a szanálhatóság párhuzamos értékelésének és az eljárás jelentős akadályok kezelése céljából történő felfüggesztésének szükségessége tekintetében, és biztosítja az együttes határozathozatal ütemtervében megadott vonatkozó határidők megfelelő kiigazítását.

(2)   Az együttes határozathozatal ütemtervének kidolgozása során a csoportszintű szanálási hatóság figyelembe veszi a megfigyelők részvételére vonatkozóan a szanálási kollégium írásba foglalt szabályaiban és a 2014/59/EU irányelv vonatkozó rendelkezéseiben meghatározott feltételeket.

(3)   A csoportszintű szanálási hatóság közli az EU-szintű anyavállalattal az ütemterv következő elemeit:

| a) | annak becsült időpontja, hogy várhatóan mikor kerül sor a csoportszintű szanálási terv kidolgozásához és a szanálhatósági értékelés elvégzéséhez szükséges információkérésre a 61. cikk (2) bekezdése b) pontjának megfelelően, és a szóban forgó információ 61. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerinti benyújtására vonatkozó határidő; |
| --- | --- |

a)

annak becsült időpontja, hogy várhatóan mikor kerül sor a csoportszintű szanálási terv kidolgozásához és a szanálhatósági értékelés elvégzéséhez szükséges információkérésre a 61. cikk (2) bekezdése b) pontjának megfelelően, és a szóban forgó információ 61. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerinti benyújtására vonatkozó határidő;

| b) | adott esetben a 61. cikk (2) bekezdésének h) pontjában említett párbeszéd megszervezésének becsült időpontja; |
| --- | --- |

b)

adott esetben a 61. cikk (2) bekezdésének h) pontjában említett párbeszéd megszervezésének becsült időpontja;

| c) | a 61. cikk (2) bekezdésének m) pontjában említett közlés becsült időpontja. |
| --- | --- |

c)

a 61. cikk (2) bekezdésének m) pontjában említett közlés becsült időpontja.

63. cikk

A szanálási stratégiáról folytatott előzetes párbeszéd

A csoportszintű szanálási hatóság előzetes párbeszédet szervez a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságokkal a következők céljából:

| 1. | a csoportszintű szanálási stratégiára vonatkozó előzetes javaslat megvitatása; |
| --- | --- |

1.

a csoportszintű szanálási stratégiára vonatkozó előzetes javaslat megvitatása;

| 2. | annak ellenőrzése, hogy a csoportszintű szanálási terv kidolgozásához és a szanálhatósági értékelés elvégzéséhez szükséges információ már valamelyik illetékes hatóság rendelkezésére áll-e, és ennek az információnak a megosztása a 2014/59/EU irányelv 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

annak ellenőrzése, hogy a csoportszintű szanálási terv kidolgozásához és a szanálhatósági értékelés elvégzéséhez szükséges információ már valamelyik illetékes hatóság rendelkezésére áll-e, és ennek az információnak a megosztása a 2014/59/EU irányelv 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően;

| 3. | azon további információk meghatározása, amelyeket meg kell kérni az EU-szintű anyavállalattól; |
| --- | --- |

3.

azon további információk meghatározása, amelyeket meg kell kérni az EU-szintű anyavállalattól;

| 4. | megállapodás a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok által a csoportszintű szanálási hatóságnak a csoportszintű szanálási terv kidolgozásához és a szanálhatósági értékelés elvégzéséhez szükséges hozzájárulásokról. |
| --- | --- |

4.

megállapodás a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok által a csoportszintű szanálási hatóságnak a csoportszintű szanálási terv kidolgozásához és a szanálhatósági értékelés elvégzéséhez szükséges hozzájárulásokról.

64. cikk

Az EU-szintű anyavállalattól kapott információk

(1)   A 2014/59/EU irányelv 11. cikkének megfelelően és a 63. cikkben előírt párbeszéd eredményének figyelembevételével a csoportszintű szanálási hatóság bekéri az EU-szintű anyavállalattól a szükséges információkat.

(2)   A csoportszintű szanálási hatóság egyértelműen közli az EU-szintű anyavállalattal, hogy a csoporthoz tartozó mely vállalkozásokra vonatkozik és alkalmazandó az információ, valamint a szóban forgó információ megadásának határidejét.

(3)   Az EU-szintű anyavállalat időben, legkésőbb a (2) bekezdésben meghatározott határidőig a csoportszintű szanálási hatóság rendelkezésére bocsátja a kért információt.

(4)   A csoportszintű szanálási hatóság az információk 2014/59/EU irányelv 13. cikkének (1) bekezdésében említett hatóságoknak történő továbbítását megelőzően vagy – amennyiben e rendelet 66. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó – azt követően további információkat kérhet az EU-szintű anyavállalattól.

65. cikk

A csoportszintű szanálási hatóságtól származó információ továbbítása

(1)   A csoportszintű szanálási hatóságnak indokolatlan késedelem nélkül továbbítania kell a 64. cikknek megfelelően kapott információt a 2014/59/EU irányelv 13. cikkének (1) bekezdésében említett hatóságoknak és felkéri őket arra, hogy meghatározott határidőn belül jelezzék, hogy szükség van-e további információra.

(2)   Az információt fogadó bármely hatóság kérhet további információt a csoportszintű szanálási hatóságtól az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, amennyiben az információt fogadó hatóság úgy ítéli meg, hogy a kiegészítő információ a joghatósága alá tartozó szervezet vagy fióktelep szempontjából releváns a csoportszintű szanálási terv kidolgozásához és frissítéséhez, valamint a szanálhatóság értékelésének végrehajtásához. Ebben az esetben a 64. cikk megfelelő előírásai alkalmazandók.

(3)   A csoportszintű szanálási hatóságtól a (2) bekezdésben említett hatóságoknak történő információtovábbítás akkor tekinthető befejezettnek, ha megtörténik az első és a további információk tényleges továbbítása.

(4)   A csoportszintű szanálási hatóság – a (3) bekezdés figyelembevételével – közli a szanálási kollégiummal a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatósági értékelésre vonatkozó, a 2014/59/EU irányelv 13. cikkének (4) bekezdése szerinti együttes határozat meghozatalára rendelkezésre álló négyhónapos időszak kezdetének időpontját.

(5)   A csoportszintű szanálási hatóság és a 2014/59/EU irányelv 13. cikkének (1) bekezdésében említett hatóságok – figyelemmel a 2014/59/EU irányelv 90. és 98. cikkében meghatározott titoktartási előírásokra – kicserélik a csoportszintű szanálási terv kidolgozásának és a szanálhatósági értékelés elvégzésének megkönnyítéséhez szükséges további információkat.

66. cikk

A csoportszintű szanálási terv és a szanálhatósági értékelés tervezetének kidolgozása és terjesztése

(1)   A leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok időben és minden esetben az együttes határozathozatal ütemtervében meghatározott határidőig benyújtják a csoportszintű szanálási hatóságnak a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatósági értékelésre vonatkozó hozzájárulásaikat a 61. cikk (2) bekezdése e) pontjának megfelelően.

(2)   A csoportszintű szanálási hatóság a 2014/59/EU irányelv 12. cikkének megfelelően – a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok hozzájárulásainak figyelembevételével – kidolgozza a csoportszintű szanálási terv tervezetét.

(3)   A csoportszintű szanálási hatóság időben, legkésőbb a 61. cikk (2) bekezdésének f) pontja szerint meghatározott határidőig megküldi a kollégium tagjainak a csoportszintű szanálási terv és a szanálhatósági értékelés tervezetét.

67. cikk

Konzultáció a szanálási kollégium tagjaival

(1)   A csoportszintű szanálási hatóság által a konzultációba bevont kollégiumi tagok a 61. cikk (2) bekezdésének g) pontja szerint meghatározott határidőn belül közlik a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatóság értékelésére vonatkozó észrevételeiket.

(2)   Mindenekelőtt a 2013/36/EU irányelv 115. és 116. cikkében említett érintett illetékes hatóságok véleményt nyilvánítanak a joghatóságuk alá tartozó szervezetek szanálhatóságának értékeléséről.

(3)   Amennyiben valamely hatóság úgy véli, hogy a csoport vagy a csoporthoz tartozó valamely vállalkozás szanálhatóságának jelentős akadályai vannak, időben és minden esetben a 61. cikk (2) bekezdésének g) pontja szerint meghatározott határidőn belül közli értékelését a csoportszintű szanálási hatósággal.

(4)   A csoportszintű szanálási hatóság továbbítja a szanálási kollégium többi tagjától kapott észrevételeket a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságoknak, beleértve az említett hatóságok által a joghatóságuk alá tartozó szervezetek szanálhatósági értékelésére vonatkozóan tett észrevételeket.

68. cikk

Eszmecsere az EU-szintű anyavállalattal

Ha a csoportszintű szanálási hatóság a 61. cikk (2) bekezdése h) pontjának megfelelően eszmecserét szervez az EU- szintű anyavállalattal a csoportszintű szanálási terv és a szanálhatósági értékelés tervezetéről, azt időben és minden esetben az együttes határozathozatal ütemtervének megfelelő pontjában meghatározott határidőn belül kell megtennie. A csoportszintű szanálási hatóság közli a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságokkal az EU-szintű anyavállalat által az említett konzultáció keretében benyújtott észrevételeket.

69. cikk

Párbeszéd a csoportszintű szanálási terv és a szanálhatósági értékelés tervezetéről

(1)   A csoportszintű szanálási hatóság a 61. cikk (2) bekezdése i) pontjának megfelelően időben, mindazonáltal legkésőbb az együttes határozathozatal ütemtervében meghatározott határidőig párbeszédet szervez a csoportszintű szanálási terv és a szanálhatósági értékelés tervezetéről a leányvállalatok szanálási hatóságaival.

(2)   A párbeszéd kiterjed a csoport szanálhatóságának értékelésével kapcsolatos kérdésekre és – az EU-szintű anyavállalat által benyújtott észrevételek figyelembevételével – megkönnyíti a szanálhatóság esetleges jelentős akadályainak azonosítását. E célból a csoportszintű szanálási hatóság tájékoztatja a leányvállalatok szanálási hatóságait a csoport szanálhatóságára vonatkozó saját értékeléséről és figyelembe veszi a kollégium többi tagjának véleményét.

(3)   Az (1) bekezdésben említett párbeszéd alapján a csoportszintű szanálási hatóság véglegesíti a csoportszintű szanálási tervet és a szanálhatósági értékelést. A csoportszintű szanálási terv és a szanálhatósági értékelés tervezetének módosításai tükrözik a párbeszéd eredményeit.

(4)   Amennyiben a szanálhatósággal összefüggésben jelentős akadályok kerülnek megállapításra, a 76. cikk (1) bekezdése alkalmazandó.

70. cikk

A csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatóság értékelésére vonatkozó együttes határozat kidolgozása

A csoportszintű szanálási hatóság elkészíti a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatósági értékelésre vonatkozó együttes határozat tervezetét. Az együttes határozat tervezete a következők mindegyikét tartalmazza:

| (1) | a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatósági értékelésre vonatkozó együttes határozatot meghozó csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok neve; |
| --- | --- |

(1)

a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatósági értékelésre vonatkozó együttes határozatot meghozó csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok neve;

| (2) | a csoportszintű szanálási terv kidolgozása és aktualizálása, valamint a szanálhatósági értékelés elvégzése során a konzultációban részt vevő szanálási hatóságok és illetékes hatóságok neve, mindenekelőtt:






  a) | a jelentős fióktelepek szanálási hatóságainak és azon tagállamok szanálási hatóságainak neve, amelyekben a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének c) és d) pontjában említett szervezetek székhellyel rendelkeznek; |
| --- | --- | --- |

(2)

a csoportszintű szanálási terv kidolgozása és aktualizálása, valamint a szanálhatósági értékelés elvégzése során a konzultációban részt vevő szanálási hatóságok és illetékes hatóságok neve, mindenekelőtt:

a)

a jelentős fióktelepek szanálási hatóságainak és azon tagállamok szanálási hatóságainak neve, amelyekben a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének c) és d) pontjában említett szervezetek székhellyel rendelkeznek;

| b) | a 2013/36/EU irányelv 115. és 116. cikkében említett érintett illetékes hatóságok neve; |
| --- | --- |

b)

a 2013/36/EU irányelv 115. és 116. cikkében említett érintett illetékes hatóságok neve;

| c) | a megfigyelők neve, amennyiben azok – az írásba foglalt szabályokban a megfigyelők részvételére vonatkozó feltételeknek megfelelően – részt vettek az együttes határozathozatali eljárásban; |
| --- | --- |

c)

a megfigyelők neve, amennyiben azok – az írásba foglalt szabályokban a megfigyelők részvételére vonatkozó feltételeknek megfelelően – részt vettek az együttes határozathozatali eljárásban;

| (3) | az EU-szintű anyavállalat, valamint a csoporthoz tartozó azon vállalkozások neve, amelyek a csoportszintű szanálási terv és a szanálhatósági értékelés által érintettek, és amelyekre az együttes határozat vonatkozik és alkalmazandó; |
| --- | --- |

(3)

az EU-szintű anyavállalat, valamint a csoporthoz tartozó azon vállalkozások neve, amelyek a csoportszintű szanálási terv és a szanálhatósági értékelés által érintettek, és amelyekre az együttes határozat vonatkozik és alkalmazandó;

| (4) | a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatósági értékelésre vonatkozó együttes határozat elkészítését, véglegesítését és alkalmazását szabályozó hatályos uniós és nemzeti jogszabályokra vonatkozó hivatkozások; |
| --- | --- |

(4)

a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatósági értékelésre vonatkozó együttes határozat elkészítését, véglegesítését és alkalmazását szabályozó hatályos uniós és nemzeti jogszabályokra vonatkozó hivatkozások;

| (5) | a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatósági értékelésre vonatkozó együttes határozat, és annak releváns frissítései elfogadásának időpontja; |
| --- | --- |

(5)

a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatósági értékelésre vonatkozó együttes határozat, és annak releváns frissítései elfogadásának időpontja;

| (6) | a csoportszintű szanálási terv és szanálhatósági értékelés, beleértve a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére vagy kiküszöbölésére irányuló azon intézkedéseket a 2014/59/EU irányelv 17. cikke (4), (5) és (6) bekezdésének, valamint 18. cikkének megfelelően, amelyekkel kapcsolatban az együttes határozatot meghozzák. Amennyiben folyamatban van a szóban forgó intézkedések EU-szintű anyavállalat vagy annak bármely vállalkozása általi végrehajtása, biztosítani kell a végrehajtásukra vonatkozó ütemtervvel kapcsolatos információt is; |
| --- | --- |

(6)

a csoportszintű szanálási terv és szanálhatósági értékelés, beleértve a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére vagy kiküszöbölésére irányuló azon intézkedéseket a 2014/59/EU irányelv 17. cikke (4), (5) és (6) bekezdésének, valamint 18. cikkének megfelelően, amelyekkel kapcsolatban az együttes határozatot meghozzák. Amennyiben folyamatban van a szóban forgó intézkedések EU-szintű anyavállalat vagy annak bármely vállalkozása általi végrehajtása, biztosítani kell a végrehajtásukra vonatkozó ütemtervvel kapcsolatos információt is;

| (7) | a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatóság értékelésére vonatkozó együttes határozathozatali eljárás során a konzultációban részt vevő hatóságok álláspontjának összefoglalója; |
| --- | --- |

(7)

a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatóság értékelésére vonatkozó együttes határozathozatali eljárás során a konzultációban részt vevő hatóságok álláspontjának összefoglalója;

| (8) | amennyiben az együttes határozathozatali eljárás során konzultációra került sor az EBH-val, az EBH tanácsától való bármely eltérés magyarázata. |
| --- | --- |

(8)

amennyiben az együttes határozathozatali eljárás során konzultációra került sor az EBH-val, az EBH tanácsától való bármely eltérés magyarázata.

71. cikk

A csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatóság értékelésére vonatkozó együttes határozat meghozatala

(1)   A csoportszintű szanálási hatóság indokolatlan késedelem nélkül elküldi a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatóság értékelésére vonatkozó együttes határozat tervezetét a leányvállalatok szanálási hatóságainak és meghatározza számukra a szóban forgó együttes határozat írásbeli – elektronikus úton is megküldhető – jóváhagyására rendelkezésre álló határidőt.

(2)   Amennyiben egy leányvállalatokért felelős hatóságnak nincs ellenvetése, az együttes határozat tervezetének kézhezvételét követően, az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül elküldi írásbeli jóváhagyását a csoportszintű szanálási hatóságnak.

(3)   A végleges együttes határozat tartalmazza a 70. cikknek megfelelően kidolgozott együttes határozatot és csatolva az e cikk (2) bekezdésében említett írásbeli jóváhagyásokat, valamint a csoportszintű szanálási hatóság írásbeli jóváhagyását, és a csoportszintű szanálási hatóságnak továbbítania kell azt az együttes határozatot jóváhagyó, leányvállalatokért felelős szanálási hatóságoknak.

(4)   A csoportszintű szanálási hatóság tájékoztatja a szanálási kollégiumot a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatóság értékelésére vonatkozó együttes határozatról.

72. cikk

Az együttes határozat és a csoportszintű szanálási terv összefoglalójának közlése az EU-szintű anyavállalattal

(1)   A 61. cikk (2) bekezdése m) pontjának megfelelően a csoportszintű szanálási hatóság időben, és minden esetben legkésőbb az együttes határozathozatal ütemtervében meghatározott határidőig közli az együttes határozatot és a – szanálhatósági értékelést is magában foglaló – csoportszintű szanálási terv alapvető elemeinek összefoglalóját az EU-szintű anyavállalat vezető testületével.

(2)   A csoportszintű szanálási hatóság tájékoztatja a leányvállalatok szanálási hatóságait az említett közleményről.

(3)   A csoportszintű szanálási hatóság megvitathatja a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatóság értékelésére vonatkozó együttes határozatot az EU-szintű anyavállalattal a szóban forgó határozat részleteinek ismertetése céljából.

2. alszakasz

A csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatóság értékelésére vonatkozó együttes határozat hiányában követendő eljárás

73. cikk

Részleges véleménykülönbség

(1)   Amennyiben egy vagy több, leányvállalatokért felelős szanálási hatóság nem ért egyet a csoportszintű szanálási tervvel és a szanálhatósági értékeléssel, a csoportszintű szanálási hatóság és azon, leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok, amelyek a 2014/59/EU irányelv 13. cikke (7) bekezdésének megfelelően nem jelezték egyetértésük hiányát, megteszik a 70., 71. és 72. cikkben a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatóság értékelésére vonatkozó együttes határozat kidolgozásához, meghozatalához és közléséhez meghatározott valamennyi releváns intézkedést.

(2)   A csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatóság értékelésére vonatkozóan hozott együttes határozatot olyan dokumentumba kell foglalni, amely tartalmazza a 70. cikkben meghatározott valamennyi elemet.

(3)   A dokumentumnak tartalmaznia kell azon, leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok álláspontját, amelyek részt vettek a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatósági értékelésre vonatkozó eredeti együttes határozathozatali eljárásban, de nem értettek egyet. Az összefoglalónak hivatkozást kell tartalmaznia a véleménykülönbséghez vezető minden kérdésre vonatkozóan.

74. cikk

Az egyéni határozatok közlésének elemei

(1)   Amennyiben a szanálási hatóságok a 2014/59/EU irányelv 13. cikke (5) bekezdésének megfelelően négy hónapon belül nem hozzák meg együttes határozatukat, a csoportszintű szanálási hatóság által a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatóság értékelésére vonatkozóan hozott határozatot írásban közölni kell a szanálási kollégium tagjaival egy olyan dokumentumban, amely tartalmazza a következő elemek mindegyikét:

| a) | a csoportszintű szanálási hatóság neve; |
| --- | --- |

a)

a csoportszintű szanálási hatóság neve;

| b) | az EU-szintű anyavállalat neve; |
| --- | --- |

b)

az EU-szintű anyavállalat neve;

| c) | a határozat elkészítését, véglegesítését és alkalmazását szabályozó hatályos uniós és nemzeti jogszabályokra való hivatkozások; |
| --- | --- |

c)

a határozat elkészítését, véglegesítését és alkalmazását szabályozó hatályos uniós és nemzeti jogszabályokra való hivatkozások;

| d) | a határozat dátuma; |
| --- | --- |

d)

a határozat dátuma;

| e) | a csoportszintű szanálási terv és szanálhatósági értékelés, beleértve a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére vagy kiküszöbölésére irányuló intézkedéseket, a 2014/59/EU irányelv 17. cikke (4), (5) és (6) bekezdésének megfelelően, amelyekkel kapcsolatban az együttes határozatot meghozzák. Amennyiben az EU-szintű anyavállalat megkezdte az említett intézkedések végrehajtását, meg kell adni a végrehajtás ütemtervét is; |
| --- | --- |

e)

a csoportszintű szanálási terv és szanálhatósági értékelés, beleértve a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére vagy kiküszöbölésére irányuló intézkedéseket, a 2014/59/EU irányelv 17. cikke (4), (5) és (6) bekezdésének megfelelően, amelyekkel kapcsolatban az együttes határozatot meghozzák. Amennyiben az EU-szintű anyavállalat megkezdte az említett intézkedések végrehajtását, meg kell adni a végrehajtás ütemtervét is;

| f) | a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatóság értékelésére vonatkozó együttes határozathozatali eljárásban részt vevő szanálási kollégiumi tagok és a megfigyelők részvételére vonatkozó feltételekkel összhangban részt vevő megfigyelők neve, valamint az említett hatóságok álláspontjának összefoglalója és a véleménykülönbséghez vezető kérdésekre vonatkozó információ; |
| --- | --- |

f)

a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatóság értékelésére vonatkozó együttes határozathozatali eljárásban részt vevő szanálási kollégiumi tagok és a megfigyelők részvételére vonatkozó feltételekkel összhangban részt vevő megfigyelők neve, valamint az említett hatóságok álláspontjának összefoglalója és a véleménykülönbséghez vezető kérdésekre vonatkozó információ;

| g) | a csoportszintű szanálási hatóság észrevételei a szanálási kollégium tagjainak és a megfigyelőknek az álláspontjáról és mindenekelőtt a véleménykülönbséghez vezető kérdésekről. |
| --- | --- |

g)

a csoportszintű szanálási hatóság észrevételei a szanálási kollégium tagjainak és a megfigyelőknek az álláspontjáról és mindenekelőtt a véleménykülönbséghez vezető kérdésekről.

(2)   Amennyiben a szanálási hatóságok négy hónapon belül nem hozzák meg az együttes határozatukat a 2014/59/EU irányelv 13. cikke (6) bekezdésének megfelelően, akkor az egyéni szanálási terveket kidolgozó szanálási hatóságok benyújtanak a csoportszintű szanálási hatóságnak egy olyan dokumentumot, amely a következő elemek mindegyikét tartalmazza:

| a) | a határozatot hozó szanálási hatóság neve és címe; |
| --- | --- |

a)

a határozatot hozó szanálási hatóság neve és címe;

| b) | a szanálási hatóság joghatósága alá tartozó azon szervezet vagy szervezetek neve, amelyekre a határozat vonatkozik és alkalmazandó; |
| --- | --- |

b)

a szanálási hatóság joghatósága alá tartozó azon szervezet vagy szervezetek neve, amelyekre a határozat vonatkozik és alkalmazandó;

| c) | a határozat elkészítését, véglegesítését és alkalmazását szabályozó hatályos uniós és nemzeti jogszabályokra való hivatkozások; |
| --- | --- |

c)

a határozat elkészítését, véglegesítését és alkalmazását szabályozó hatályos uniós és nemzeti jogszabályokra való hivatkozások;

| d) | a határozat dátuma; |
| --- | --- |

d)

a határozat dátuma;

| e) | a szanálási terv és a joghatósága alá tartozó vállalkozások szanálhatóságának értékelése, beleértve a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére vagy kiküszöbölésére irányuló intézkedéseket, a 2014/59/EU irányelv 17. cikke (4), (5) és (6) bekezdésének megfelelően. Amennyiben a szervezetek megkezdték az említett intézkedések végrehajtását, meg kell adni a végrehajtás ütemtervét is; |
| --- | --- |

e)

a szanálási terv és a joghatósága alá tartozó vállalkozások szanálhatóságának értékelése, beleértve a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére vagy kiküszöbölésére irányuló intézkedéseket, a 2014/59/EU irányelv 17. cikke (4), (5) és (6) bekezdésének megfelelően. Amennyiben a szervezetek megkezdték az említett intézkedések végrehajtását, meg kell adni a végrehajtás ütemtervét is;

| f) | a csoportszintű szanálási hatóság neve és a javasolt csoportszintű szanálási tervvel és szanálhatósági értékeléssel kapcsolatos véleménykülönbségek indokainak ismertetése. |
| --- | --- |

f)

a csoportszintű szanálási hatóság neve és a javasolt csoportszintű szanálási tervvel és szanálhatósági értékeléssel kapcsolatos véleménykülönbségek indokainak ismertetése.

(3)   Amennyiben konzultációra került sor az EBH-val, a 2014/59/EU irányelv 13. cikke (5) és (6) bekezdésének megfelelően együttes határozat hiányában hozott határozatokban indokolni kell az EBH által adott tanácstól való eltérést.

75. cikk

Az együttes határozat hiányában hozott egyéni határozatok közlése

(1)   Amennyiben a csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatok szanálási hatóságai a 2014/59/EU irányelv 13. cikkének (4) bekezdésében említett időszakon belül nem hozzák meg az együttes határozatukat, akkor a leányvállalatokért felelős érintett szanálási hatóságoknak – a következő dátumok közül a legkésőbbi időpontban – írásban közölniük kell a csoportszintű szanálási hatósággal az említett irányelv 13. cikke (5) és (6) bekezdésében említett határozatokat:

| a) | a 2014/59/EU irányelv 13. cikkének (4) bekezdésében említett időszak lejártát egy hónappal követő nap; |
| --- | --- |

a)

a 2014/59/EU irányelv 13. cikkének (4) bekezdésében említett időszak lejártát egy hónappal követő nap;

| b) | a 2014/59/EU irányelv 13. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti konzultációra való felkérést követően az EBH által adott tanács napját egy hónappal követő nap; |
| --- | --- |

b)

a 2014/59/EU irányelv 13. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti konzultációra való felkérést követően az EBH által adott tanács napját egy hónappal követő nap;

| c) | az EBH által a 2014/59/EU irányelv 13. cikke (5) vagy (6) bekezdésének második albekezdése szerint hozott határozatot egy hónappal követő nap, vagy az ilyen határozatban az EBH által megjelölt egyéb nap. |
| --- | --- |

c)

az EBH által a 2014/59/EU irányelv 13. cikke (5) vagy (6) bekezdésének második albekezdése szerint hozott határozatot egy hónappal követő nap, vagy az ilyen határozatban az EBH által megjelölt egyéb nap.

(2)   A csoportszintű szanálási hatóság indokolatlan késedelem nélkül értesíti a szanálási kollégium többi tagját saját határozatáról és az (1) bekezdésben említett határozatokról.

3. alszakasz

A szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére irányuló intézkedésekre vonatkozó együttes határozat

76. cikk

A csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatóság értékelésére vonatkozó együttes határozathozatali eljárás felfüggesztése

(1)   Amennyiben a csoportszintű szanálási hatóság a szanálhatósággal összefüggésben jelentős akadályokat azonosít vagy jóváhagyja a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatósági értékelésre vonatkozó konzultációban részt vevő valamely hatóság jelentős akadályok megállapítására vonatkozó álláspontját, a csoportszintű szanálási hatóság a 2014/59/EU irányelv 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban felfüggeszti az együttes határozathozatali eljárást és közli döntését a szanálási kollégium tagjaival.

(2)   A csoportszintű szanálási hatóság újraindítja a csoportszintű szanálási tervre és ahhoz kapcsolódóan a szanálhatósági értékelés elvégzésére vonatkozó együttes határozathozatali eljárást, amint lezárul a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére vagy kiküszöbölésére irányuló intézkedésekre vonatkozó, a 2014/59/EU irányelv 18. cikkében említett együttes határozathozatali eljárás.

77. cikk

A szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére irányuló intézkedésekre vonatkozó együttes határozathozatali eljárás lépéseinek megtervezése

(1)   A szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére vagy kiküszöbölésére irányuló intézkedésekre vonatkozó együttes határozathozatali eljárás megkezdése előtt a csoportszintű szanálási hatóságnak és a leányvállalatok szanálási hatóságainak meg kell állapodniuk az együttes határozathozatali eljárás során követendő lépések ütemtervéről.

Amennyiben nem sikerül megállapodni az említett ütemtervről, a csoportszintű szanálási hatóság – a leányvállalatok szanálási hatóságai által kifejezett álláspontok és fenntartások figyelembevételét követően – meghatározza az együttes határozathozatali eljárás ütemtervét.

(2)   Az együttes határozathozatali eljárás ütemterve a következő lépéseket tartalmazza:

| a) | a 2014/59/EU irányelv 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően azonosított jelentős akadályokra vonatkozó jelentés csoportszintű szanálási hatóság általi elkészítése az összevont felügyeletet ellátó hatósággal és az EBH-val egyeztetve, valamint a jelentés terjesztése; |
| --- | --- |

a)

a 2014/59/EU irányelv 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően azonosított jelentős akadályokra vonatkozó jelentés csoportszintű szanálási hatóság általi elkészítése az összevont felügyeletet ellátó hatósággal és az EBH-val egyeztetve, valamint a jelentés terjesztése;

| b) | a 2014/59/EU irányelv 18. cikkének (2) bekezdése szerinti jelentés csoportszintű szanálási hatóság általi eljuttatása az EU-szintű anyavállalatnak, a leányvállalatok szanálási hatóságainak és azoknak a szanálási hatóságoknak, amelyek joghatósága alá jelentős fióktelepek tartoznak; |
| --- | --- |

b)

a 2014/59/EU irányelv 18. cikkének (2) bekezdése szerinti jelentés csoportszintű szanálási hatóság általi eljuttatása az EU-szintű anyavállalatnak, a leányvállalatok szanálási hatóságainak és azoknak a szanálási hatóságoknak, amelyek joghatósága alá jelentős fióktelepek tartoznak;

| c) | az az időpont, amikor az EU-szintű anyavállalat előterjeszti a csoportszintű szanálási hatóságnak fenntartásait és adott esetben a jelentős akadályok orvoslására irányuló, a 2014/59/EU irányelv 18. cikkének (3) bekezdése szerinti alternatív intézkedéseket; |
| --- | --- |

c)

az az időpont, amikor az EU-szintű anyavállalat előterjeszti a csoportszintű szanálási hatóságnak fenntartásait és adott esetben a jelentős akadályok orvoslására irányuló, a 2014/59/EU irányelv 18. cikkének (3) bekezdése szerinti alternatív intézkedéseket;

| d) | adott esetben a csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatok szanálási hatóságai, valamint a szanálási kollégium többi tagjának részvételével folytatott párbeszéd a fenntartásokról és adott esetben az EU-szintű anyavállalat által a 2014/59/EU irányelv 18. cikke (3) bekezdésének megfelelően javasolt, a jelentős akadályok orvoslására irányuló alternatív intézkedésekről; |
| --- | --- |

d)

adott esetben a csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatok szanálási hatóságai, valamint a szanálási kollégium többi tagjának részvételével folytatott párbeszéd a fenntartásokról és adott esetben az EU-szintű anyavállalat által a 2014/59/EU irányelv 18. cikke (3) bekezdésének megfelelően javasolt, a jelentős akadályok orvoslására irányuló alternatív intézkedésekről;

| e) | a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére vagy kiküszöbölésére irányuló intézkedésekre vonatkozó együttes határozat tervezetének kidolgozása; |
| --- | --- |

e)

a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére vagy kiküszöbölésére irányuló intézkedésekre vonatkozó együttes határozat tervezetének kidolgozása;

| f) | a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére vagy kiküszöbölésére irányuló intézkedésekre vonatkozó együttes határozat véglegesítése; továbbá |
| --- | --- |

f)

a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére vagy kiküszöbölésére irányuló intézkedésekre vonatkozó együttes határozat véglegesítése; továbbá

| g) | a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére vagy kiküszöbölésére irányuló intézkedésekre vonatkozó együttes határozat közlése. |
| --- | --- |

g)

a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére vagy kiküszöbölésére irányuló intézkedésekre vonatkozó együttes határozat közlése.

(3)   A csoportszintű szanálási hatóság felülvizsgálja és frissíti az együttes határozathozatal ütemtervét, hogy az tükrözze az együttes határozathozatali eljárás meghosszabbítását, amennyiben az EU-szintű anyavállalat fenntartásokkal él és a 2014/59/EU irányelv 18. cikke (3) bekezdésének megfelelően a jelentős akadályok kezelésére vagy kiküszöbölésére irányuló alternatív intézkedéseket javasol.

(4)   Az együttes határozathozatal ütemtervének kidolgozása során a csoportszintű szanálási hatóság figyelembe veszi a megfigyelők részvételére vonatkozó, a szanálási kollégium írásba foglalt szabályaiba és a 2014/59/EU irányelv megfelelő előírásaiba foglalt feltételeket.

(5)   A csoportszintű szanálási hatóság tájékoztatja az EU-szintű anyavállalatot az együttes határozathozatal ütemtervének azon szempontjairól, amelyek az EU-szintű anyavállalat részvételét teszik szükségessé.

78. cikk

A jelentésre vonatkozó konzultáció és tájékoztatás

(1)   A csoportszintű szanálási hatóság a 2014/59/EU irányelv 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően elkészíti a szanálhatóság jelentős akadályairól szóló jelentés tervezetét és továbbítja azt az összevont felügyeletet ellátó hatóságnak, az EBH-nak, az illetékes hatóságoknak és a leányvállalatok szanálási hatóságainak, valamint azon joghatóságok szanálási hatóságainak, amelyekben jelentős fióktelepek találhatók.

Továbbá adott esetben és a szanálási kollégium írásba foglalt szabályaiban és eljárásaiban elfogadott és részletezett módon eljuttathatja a jelentéstervezetet a szanálási kollégium más tagjainak és a megfigyelőknek.

(2)   A jelentés véglegesítése céljából a csoportszintű szanálási hatóság figyelembe veszi az észrevételeket és álláspontokat. A csoportszintű szanálási hatóság teljes körűen megindokolja az EBH vagy az összevont felügyeletet ellátó hatóság által kifejezett állásponttól vagy észrevételtől való eltéréseket.

(3)   A véglegesítést követően a jelentést el kell juttatni az EU-szintű anyavállalatnak.

(4)   A csoportszintű szanálási hatóság közli a szanálási kollégiummal a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére irányuló intézkedésekre vonatkozó együttes határozat meghozatalára rendelkezésre álló négyhónapos időszak kezdetét.

79. cikk

Az EU-szintű anyavállalat észrevételeinek benyújtása és konzultáció a hatóságokkal

(1)   Amennyiben az EU-szintű anyavállalat a 2014/59/EU irányelv 18. cikke (3) bekezdésének megfelelően a jelentés kézhezvételét követő négy hónapon belül észrevételeket terjeszt elő és a szanálhatóság jelentős akadályainak orvoslására irányuló alternatív intézkedéseket javasol a csoportszintű szanálási hatóságnak, a csoportszintű szanálási hatóság indokolatlan késedelem nélkül és minden esetben 10 napon belül előterjeszti az említett észrevételeket és intézkedéseket a kollégium többi tagjának.

(2)   A csoportszintű szanálási hatóság – a 2014/59/EU irányelv 18. cikke (3) és (5) bekezdésének megfelelően és az (1) bekezdés figyelembevételével – tájékoztatja a szanálási kollégiumot a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére irányuló intézkedésekre vonatkozó együttes határozat meghozatalára rendelkezésre álló időszak meghosszabbításáról.

(3)   Az EU-szintű anyavállalat által előterjesztett észrevételek és alternatív intézkedések megküldésével párhuzamosan a csoportszintű szanálási hatóság meghatározza a megjegyzések megtételére vonatkozó határidőt.

(4)   Amennyiben a hatóságok a (3) bekezdésben említett határidőig nem tesznek észrevételt, a csoportszintű szanálási hatóság feltételezi, hogy nincs az EU-szintű anyavállalat által előterjesztett észrevételekre és alternatív intézkedésekre vonatkozó megjegyzésük és folytatja az eljárást.

(5)   A csoportszintű szanálási hatóság a lehető leghamarabb és indokolatlan késedelem nélkül eljuttatja a leányvállalatok szanálási hatóságainak a szanálási kollégium más tagjai által tett megjegyzéseket és megvitatja velük a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére irányuló javasolt intézkedéseket.

(6)   A csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatok szanálási hatóságai emellett kellő mértékben megvitatják és mérlegelik a javasolt intézkedések által a csoporthoz tartozó minden vállalkozásra, a csoport tevékenységének helye szerinti tagállamokra és összességében az Unióra gyakorolt potenciális hatást.

80. cikk

A szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére irányuló intézkedésekre vonatkozó együttes határozat kidolgozása

(1)   A csoportszintű szanálási hatóság adott esetben a 79. cikk (5) és (6) bekezdése szerinti párbeszéd eredményének figyelembevételével elkészíti a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére vagy kiküszöbölésére irányuló intézkedésekre vonatkozó együttes határozat tervezetét.

(2)   Az együttes határozat tervezete a következő elemek mindegyikét tartalmazza:

| a) | az EU-szintű anyavállalatnak és a csoporthoz tartozó azon vállalkozásoknak a neve, amelyekre az együttes határozat vonatkozik és alkalmazandó; |
| --- | --- |

a)

az EU-szintű anyavállalatnak és a csoporthoz tartozó azon vállalkozásoknak a neve, amelyekre az együttes határozat vonatkozik és alkalmazandó;

| b) | az együttes határozatot meghozó csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok neve; |
| --- | --- |

b)

az együttes határozatot meghozó csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok neve;

| c) | azon érintett illetékes hatóságok és a jelentős fióktelepek szanálási hatóságainak neve, amelyek részt vettek a csoport szanálhatóságáról, a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére vagy kiküszöbölésére irányuló intézkedésekről, valamint adott esetben az EU-szintű anyavállalat által előterjesztett észrevételekről és alternatív intézkedésekről folytatott konzultációban; |
| --- | --- |

c)

azon érintett illetékes hatóságok és a jelentős fióktelepek szanálási hatóságainak neve, amelyek részt vettek a csoport szanálhatóságáról, a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére vagy kiküszöbölésére irányuló intézkedésekről, valamint adott esetben az EU-szintű anyavállalat által előterjesztett észrevételekről és alternatív intézkedésekről folytatott konzultációban;

| d) | a megfigyelők neve, amennyiben azok – az írásba foglalt szabályokban a megfigyelők részvételére vonatkozó feltételeknek megfelelően – részt vettek az együttes határozathozatali eljárásban; |
| --- | --- |

d)

a megfigyelők neve, amennyiben azok – az írásba foglalt szabályokban a megfigyelők részvételére vonatkozó feltételeknek megfelelően – részt vettek az együttes határozathozatali eljárásban;

| e) | az együttes határozat elkészítését, véglegesítését és alkalmazását szabályozó hatályos uniós és nemzeti jogszabályokra való hivatkozások; |
| --- | --- |

e)

az együttes határozat elkészítését, véglegesítését és alkalmazását szabályozó hatályos uniós és nemzeti jogszabályokra való hivatkozások;

| f) | az együttes határozat dátuma; |
| --- | --- |

f)

az együttes határozat dátuma;

| g) | a 2014/59/EU irányelv 17. cikke (5) és (6) bekezdésének megfelelően a csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatok szanálási hatóságai által hozott intézkedések és az az időszak, amelyen belül a csoporthoz tartozó érintett vállalkozásoknak végre kell hajtaniuk ezeket az intézkedéseket; |
| --- | --- |

g)

a 2014/59/EU irányelv 17. cikke (5) és (6) bekezdésének megfelelően a csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatok szanálási hatóságai által hozott intézkedések és az az időszak, amelyen belül a csoporthoz tartozó érintett vállalkozásoknak végre kell hajtaniuk ezeket az intézkedéseket;

| h) | amennyiben a csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatok szanálási hatóságai nem vagy csak részben fogadják el az EU-szintű anyavállalat által javasolt intézkedéseket, annak magyarázata, hogy miért értékelik az EU-szintű anyavállalat által javasolt intézkedéseket alkalmatlannak a szanálhatóság jelentős akadályainak kiküszöbölésére, továbbá hogy a g) pontban említett intézkedések hogyan csökkentenék vagy szüntetnék meg eredményesen a szanálhatóság jelentős akadályait; |
| --- | --- |

h)

amennyiben a csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatok szanálási hatóságai nem vagy csak részben fogadják el az EU-szintű anyavállalat által javasolt intézkedéseket, annak magyarázata, hogy miért értékelik az EU-szintű anyavállalat által javasolt intézkedéseket alkalmatlannak a szanálhatóság jelentős akadályainak kiküszöbölésére, továbbá hogy a g) pontban említett intézkedések hogyan csökkentenék vagy szüntetnék meg eredményesen a szanálhatóság jelentős akadályait;

| i) | az együttes határozathozatali eljárás során a konzultációban részt vevő hatóságok álláspontjának összefoglalója; |
| --- | --- |

i)

az együttes határozathozatali eljárás során a konzultációban részt vevő hatóságok álláspontjának összefoglalója;

| j) | amennyiben az együttes határozathozatali eljárás során konzultációra került sor az EBH-val, az EBH által adott tanácstól való eltérés indokolása. |
| --- | --- |

j)

amennyiben az együttes határozathozatali eljárás során konzultációra került sor az EBH-val, az EBH által adott tanácstól való eltérés indokolása.

81. cikk

Az együttes határozat meghozatala

(1)   A csoportszintű szanálási hatóság indokolatlan késedelem nélkül elküldi a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére irányuló intézkedésekre vonatkozó együttes határozat tervezetét a leányvállalatok szanálási hatóságainak és meghatározza számukra a szóban forgó együttes határozat írásbeli – elektronikus úton is megküldhető – jóváhagyására rendelkezésre álló határidőt.

(2)   Az együttes határozat tervezetének kézhezvételét követően azok a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok, amelyek nem jelezték egyetértésük hiányát, az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül elküldik írásbeli jóváhagyásukat a csoportszintű szanálási hatóságnak.

(3)   A végleges együttes határozat tartalmazza a 80. cikknek megfelelően kidolgozott együttes határozatot és csatolva az e cikk (2) bekezdésében említett írásbeli jóváhagyásokat, valamint a csoportszintű szanálási hatóság írásbeli jóváhagyását, és a csoportszintű szanálási hatóságnak továbbítania kell azt az együttes határozattal egyetértő leányvállalati szanálási hatóságoknak.

(4)   A csoportszintű szanálási hatóság közli a szanálási kollégiummal a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére irányuló intézkedésekre vonatkozó együttes határozatot.

82. cikk

Az együttes határozat közlése

(1)   A 77. cikk (2) bekezdése g) pontjának megfelelően a csoportszintű szanálási hatóság időben és minden esetben az együttes határozathozatali ütemtervben meghatározott határidőig tájékoztatja az EU-szintű anyavállalat vezető testületét az együttes határozatról. A csoportszintű szanálási hatóság tájékoztatja a leányvállalatok szanálási hatóságait a szóban forgó közlésről.

(2)   Amennyiben egyes a 2014/59/EU irányelv 17. cikke (5) és (6) bekezdésének megfelelően hozott intézkedések az EU-szintű anyavállalattól eltérő, a csoporthoz tartozó meghatározott vállalkozást érintenek, a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok a 77. cikk (2) bekezdése g) pontjának megfelelően időben és minden esetben az együttes határozathozatal ütemtervében meghatározott határidőig eljuttatják a joghatóságuk alá tartozó érintett vállalkozások vezető testületének a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére irányuló intézkedésekre vonatkozó együttes határozat megfelelő részeit.

(3)   A csoportszintű szanálási hatóság megvitathatja a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére irányuló intézkedésekre vonatkozó együttes határozat tartalmának és alkalmazásának részleteit az EU-szintű anyavállalattal.

(4)   A leányvállalatok szanálási hatóságai megvitathatják a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére irányuló intézkedésekre vonatkozó együttes határozat tartalmának és alkalmazásának részleteit a joghatóságuk alá tartozó szervezetekkel.

83. cikk

Az együttes határozat alkalmazásának nyomon követése

(1)   A csoportszintű szanálási hatóság tájékoztatja a leányvállalatok szanálási hatóságait a 82. cikk (3) bekezdésében említett, esetleges eszmecsere eredményeiről.

(2)   A leányvállalatok szanálási hatóságai tájékoztatják a csoportszintű szanálási hatóságot a 82. cikk (4) bekezdésében említett, esetleges eszmecsere eredményeiről.

(3)   A csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatok szanálási hatóságai nyomon követik a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére irányuló intézkedésekre vonatkozó együttes határozat alkalmazását azon intézkedések tekintetében, amelyek a hatáskörük alá tartozó csoport minden egyes vállalkozása szempontjából relevánsak.

4. alszakasz

A szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére irányuló intézkedésekre vonatkozó együttes határozat hiányában követendő eljárás

84. cikk

Az egyéni határozatok közlésének elemei

(1)   A szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére irányuló intézkedésekre vonatkozó, a 2014/59/EU irányelv 18. cikkének (6) bekezdése szerinti együttes határozat hiányában a csoportszintű szanálási hatóság által hozott határozatot indokolatlan késedelem nélkül írásban közölni kell a szanálási kollégium tagjaival a következő elemek mindegyikét tartalmazó dokumentum útján:

| a) | a határozatot hozó csoportszintű szanálási hatóság neve; |
| --- | --- |

a)

a határozatot hozó csoportszintű szanálási hatóság neve;

| b) | annak az EU-szintű anyavállalatnak a neve, amelyre a határozat vonatkozik és alkalmazandó; |
| --- | --- |

b)

annak az EU-szintű anyavállalatnak a neve, amelyre a határozat vonatkozik és alkalmazandó;

| c) | a határozat elkészítését, véglegesítését és alkalmazását szabályozó hatályos uniós és nemzeti jogszabályokra való hivatkozások; |
| --- | --- |

c)

a határozat elkészítését, véglegesítését és alkalmazását szabályozó hatályos uniós és nemzeti jogszabályokra való hivatkozások;

| d) | a határozat dátuma; |
| --- | --- |

d)

a határozat dátuma;

| e) | a csoportszintű szanálási hatóság által hozott, a 2014/59/EU irányelv 17. cikkének (5) és (6) bekezdése szerinti intézkedések és az a határidő, ameddig a szóban forgó intézkedéseket végre kell hajtani; |
| --- | --- |

e)

a csoportszintű szanálási hatóság által hozott, a 2014/59/EU irányelv 17. cikkének (5) és (6) bekezdése szerinti intézkedések és az a határidő, ameddig a szóban forgó intézkedéseket végre kell hajtani;

| f) | amennyiben a csoportszintű szanálási hatóság nem vagy csak részben fogadja el az EU-szintű anyavállalat által javasolt intézkedéseket, annak magyarázata, hogy miért értékelik az EU-szintű anyavállalat által javasolt intézkedéseket alkalmatlannak a szanálhatóság jelentős akadályainak kiküszöbölésére, továbbá hogy az e) pontban említett intézkedések hogyan csökkentenék vagy szüntetnék meg eredményesen a szanálhatóság jelentős akadályait; |
| --- | --- |

f)

amennyiben a csoportszintű szanálási hatóság nem vagy csak részben fogadja el az EU-szintű anyavállalat által javasolt intézkedéseket, annak magyarázata, hogy miért értékelik az EU-szintű anyavállalat által javasolt intézkedéseket alkalmatlannak a szanálhatóság jelentős akadályainak kiküszöbölésére, továbbá hogy az e) pontban említett intézkedések hogyan csökkentenék vagy szüntetnék meg eredményesen a szanálhatóság jelentős akadályait;

| g) | a szanálási kollégium tagjainak és a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére vagy kiküszöbölésére irányuló intézkedésekre vonatkozó együttes határozathozatali eljárásba a megfigyelők részvételére vonatkozó feltételeknek megfelelően bevont megfigyelők neve és az említett hatóságok álláspontjának összefoglalója, valamint a véleménykülönbséghez vezető kérdésekre vonatkozó információ; |
| --- | --- |

g)

a szanálási kollégium tagjainak és a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére vagy kiküszöbölésére irányuló intézkedésekre vonatkozó együttes határozathozatali eljárásba a megfigyelők részvételére vonatkozó feltételeknek megfelelően bevont megfigyelők neve és az említett hatóságok álláspontjának összefoglalója, valamint a véleménykülönbséghez vezető kérdésekre vonatkozó információ;

| h) | a csoportszintű szanálási hatóság megjegyzései a szanálási kollégium tagjainak és a megfigyelőknek az álláspontjára, és mindenekelőtt a véleménykülönbséghez vezető kérdésekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

h)

a csoportszintű szanálási hatóság megjegyzései a szanálási kollégium tagjainak és a megfigyelőknek az álláspontjára, és mindenekelőtt a véleménykülönbséghez vezető kérdésekre vonatkozóan.

(2)   Az együttes határozat hiányában a leányvállalatok által egyedi szinten végrehajtandó intézkedésekről döntő szanálási hatóságok eljuttatják a csoportszintű szanálási hatóságnak a következő elemek mindegyikét tartalmazó dokumentumot:

| a) | a határozatot hozó szanálási hatóság neve és címe; |
| --- | --- |

a)

a határozatot hozó szanálási hatóság neve és címe;

| b) | a szanálási hatóság joghatósága alá tartozó azon szervezetek neve, amelyekre a határozat vonatkozik és alkalmazandó; |
| --- | --- |

b)

a szanálási hatóság joghatósága alá tartozó azon szervezetek neve, amelyekre a határozat vonatkozik és alkalmazandó;

| c) | a határozat elkészítését, véglegesítését és alkalmazását szabályozó hatályos uniós és nemzeti jogszabályokra való hivatkozások; |
| --- | --- |

c)

a határozat elkészítését, véglegesítését és alkalmazását szabályozó hatályos uniós és nemzeti jogszabályokra való hivatkozások;

| d) | a határozat dátuma; |
| --- | --- |

d)

a határozat dátuma;

| e) | a szanálási hatóság által hozott, a 2014/59/EU irányelv 17. cikkének (5) és (6) bekezdése szerinti intézkedések és az érintett szervezetek számára az intézkedések végrehajtására vonatkozóan megállapított határidő; |
| --- | --- |

e)

a szanálási hatóság által hozott, a 2014/59/EU irányelv 17. cikkének (5) és (6) bekezdése szerinti intézkedések és az érintett szervezetek számára az intézkedések végrehajtására vonatkozóan megállapított határidő;

| f) | amennyiben a leányvállalatok szanálási hatóságai nem vagy csak részben fogadják el a leányvállalatok által a 2014/59/EU irányelv 17. cikke (3) és (4) bekezdésének megfelelően javasolt intézkedéseket, annak magyarázata, hogy miért értékelik az EU-szintű anyavállalat által javasolt intézkedéseket alkalmatlannak a szanálhatóság jelentős akadályainak kiküszöbölésére, továbbá hogy az e bekezdés e) pontjában említett intézkedések hogyan csökkentenék vagy szüntetnék meg eredményesen a szanálhatóság jelentős akadályait; |
| --- | --- |

f)

amennyiben a leányvállalatok szanálási hatóságai nem vagy csak részben fogadják el a leányvállalatok által a 2014/59/EU irányelv 17. cikke (3) és (4) bekezdésének megfelelően javasolt intézkedéseket, annak magyarázata, hogy miért értékelik az EU-szintű anyavállalat által javasolt intézkedéseket alkalmatlannak a szanálhatóság jelentős akadályainak kiküszöbölésére, továbbá hogy az e bekezdés e) pontjában említett intézkedések hogyan csökkentenék vagy szüntetnék meg eredményesen a szanálhatóság jelentős akadályait;

| g) | a csoportszintű szanálási hatóság neve és a csoportszintű szanálási hatóság által a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére javasolt intézkedésekkel összefüggő véleménykülönbségek indokainak ismertetése. |
| --- | --- |

g)

a csoportszintű szanálási hatóság neve és a csoportszintű szanálási hatóság által a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére javasolt intézkedésekkel összefüggő véleménykülönbségek indokainak ismertetése.

(3)   Amennyiben konzultációra került sor az EBH-val, az együttes határozat hiányában hozott határozatokban indokolni kell az EBH által adott tanácstól való eltérést.

85. cikk

Az együttes határozat hiányában hozott egyéni határozatok közlése

(1)   Amennyiben a csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatok szanálási hatóságai a 2014/59/EU irányelv 18. cikkének (5) bekezdésében említett időszakon belül nem hozzák meg az együttes határozatukat, akkor a leányvállalatokért felelős érintett szanálási hatóságoknak – a következő dátumok közül a legkésőbbi időpontban – írásban közölniük kell a csoportszintű szanálási hatósággal az említett irányelv 18. cikke (6) és (7) bekezdésében említett határozatokat:

| a) | adott esetben a 2014/59/EU irányelv 18. cikkének (5) bekezdésében említett időszak lejártát egy hónappal követő nap; |
| --- | --- |

a)

adott esetben a 2014/59/EU irányelv 18. cikkének (5) bekezdésében említett időszak lejártát egy hónappal követő nap;

| b) | a 2014/59/EU irányelv 18. cikke (5) bekezdésének második albekezdése szerinti konzultációra való felkérést követően az EBH által adott tanács napját egy hónappal követő nap; |
| --- | --- |

b)

a 2014/59/EU irányelv 18. cikke (5) bekezdésének második albekezdése szerinti konzultációra való felkérést követően az EBH által adott tanács napját egy hónappal követő nap;

| c) | az EBH által a 2014/59/EU irányelv 18. cikke (6) bekezdésének harmadik albekezdése vagy (7) bekezdésének második albekezdése szerint hozott határozatot egy hónappal követő nap, vagy az ilyen határozatban az EBH által megjelölt egyéb nap. |
| --- | --- |

c)

az EBH által a 2014/59/EU irányelv 18. cikke (6) bekezdésének harmadik albekezdése vagy (7) bekezdésének második albekezdése szerint hozott határozatot egy hónappal követő nap, vagy az ilyen határozatban az EBH által megjelölt egyéb nap.

(2)   A csoportszintű szanálási hatóság indokolatlan késedelem nélkül közli a szanálási kollégium többi tagjával saját határozatát és az (1) bekezdésben említett határozatokat.

II. SZAKASZ

A szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozathozatali eljárás

1. alszakasz

Együttes határozathozatali eljárás

86. cikk

A szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozat megtervezése

(1)   A szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó összevont, anyavállalati és leányvállalati szintű minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozathozatali eljárás megkezdése előtt a csoportszintű szanálási hatóságnak és a leányvállalatok szanálási hatóságainak meg kell állapodniuk az eljárás során követendő lépések ütemtervéről (a továbbiakban: a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelménnyel kapcsolatos együttes határozathozatal ütemterve).

Amennyiben nem sikerül megállapodni az említett ütemtervről, a csoportszintű szanálási hatóság – a leányvállalatok szanálási hatóságai által kifejezett álláspontok és fenntartások figyelembevételét követően – meghatározza a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozathozatal ütemtervét.

A minimumkövetelményekre vonatkozó együttes határozatnak a 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (15) bekezdésében előírt csoportszintű szanálási terv kidolgozásával és aktualizálásával párhuzamosan történő meghozatala céljából a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozathozatal ütemtervét a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatósági értékelésre vonatkozó együttes határozathozatal ütemtervének figyelembevételével kell meghatározni.

Mindenekelőtt a csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok szem előtt tartják, hogy a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozat meghozatalára rendelkezésre álló négyhónapos időszak ugyanabban az időpontban kezdődik, mint a csoportszintű szanálási tervre és a szanálhatósági értékelésre vonatkozó együttes határozat tekintetében meghatározott időszak.

(2)   A szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozathozatal ütemtervét rendszeresen frissíteni kell, és annak tartalmaznia kell legalább a következő lépéseket:

| a) | a csoportszintű szanálási hatóság által a szavatoló tőke és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségek összevont szintű és anyavállalati szintű minimumkövetelményére vonatkozó javaslat benyújtása a leányvállalatok szanálási hatóságainak és az összevont felügyeletet ellátó hatóságnak; |
| --- | --- |

a)

a csoportszintű szanálási hatóság által a szavatoló tőke és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségek összevont szintű és anyavállalati szintű minimumkövetelményére vonatkozó javaslat benyújtása a leányvállalatok szanálási hatóságainak és az összevont felügyeletet ellátó hatóságnak;

| b) | a leányvállalatok szanálási hatóságai által a joghatóságuk alá tartozó szervezetek tekintetében a szavatoló tőke és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségek egyedi szintű minimumkövetelményére vonatkozó javaslat benyújtása a csoportszintű szanálási hatóságnak és a megfelelő illetékes hatóságoknak; |
| --- | --- |

b)

a leányvállalatok szanálási hatóságai által a joghatóságuk alá tartozó szervezetek tekintetében a szavatoló tőke és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségek egyedi szintű minimumkövetelményére vonatkozó javaslat benyújtása a csoportszintű szanálási hatóságnak és a megfelelő illetékes hatóságoknak;

| c) | párbeszéd a csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatok szanálási hatóságai között a szavatoló tőke és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségek összevont, anyavállalati és leányvállalati szintű javasolt minimumkövetelményéről, valamint azon joghatóságok szanálási hatóságaival, amelyekben jelentős fióktelepek székhelye van; |
| --- | --- |

c)

párbeszéd a csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatok szanálási hatóságai között a szavatoló tőke és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségek összevont, anyavállalati és leányvállalati szintű javasolt minimumkövetelményéről, valamint azon joghatóságok szanálási hatóságaival, amelyekben jelentős fióktelepek székhelye van;

| d) | a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó összevont, anyavállalati és leányvállalati szintű minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozat tervezetének csoportszintű szanálási hatóság általi előkészítése és benyújtása a leányvállalatok szanálási hatóságainak; |
| --- | --- |

d)

a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó összevont, anyavállalati és leányvállalati szintű minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozat tervezetének csoportszintű szanálási hatóság általi előkészítése és benyújtása a leányvállalatok szanálási hatóságainak;

| e) | párbeszéd a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó összevont, anyavállalati és leányvállalati szintű minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozat tervezetéről az EU-szintű anyavállalattal és – amennyiben a tagállami jog előírja – a csoport leányvállalataival; |
| --- | --- |

e)

párbeszéd a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó összevont, anyavállalati és leányvállalati szintű minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozat tervezetéről az EU-szintű anyavállalattal és – amennyiben a tagállami jog előírja – a csoport leányvállalataival;

| f) | a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó összevont, anyavállalati és leányvállalati szintű minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozat meghozatala; |
| --- | --- |

f)

a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó összevont, anyavállalati és leányvállalati szintű minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozat meghozatala;

| g) | a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó összevont, anyavállalati és leányvállalati szintű minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozat közlése az EU-szintű anyavállalattal. |
| --- | --- |

g)

a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó összevont, anyavállalati és leányvállalati szintű minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozat közlése az EU-szintű anyavállalattal.

(3)   A szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozathozatal ütemterve:

| a) | megfelel az együttes határozathozatali eljárás egyes lépései alkalmazási körének és összetettségének; |
| --- | --- |

a)

megfelel az együttes határozathozatali eljárás egyes lépései alkalmazási körének és összetettségének;

| b) | figyelembe veszi a szanálási kollégiumon belüli egyéb együttes határozatok ütemtervét; |
| --- | --- |

b)

figyelembe veszi a szanálási kollégiumon belüli egyéb együttes határozatok ütemtervét;

| c) | a lehetséges mértékig figyelembe veszi az érintett felügyeleti kollégiumon belüli egyéb együttes határozatok ütemtervét, mindenekelőtt a 2013/36/EU irányelv 113. cikke szerinti intézményspecifikus prudenciális követelményekre vonatkozó együttes határozatok ütemtervét; |
| --- | --- |

c)

a lehetséges mértékig figyelembe veszi az érintett felügyeleti kollégiumon belüli egyéb együttes határozatok ütemtervét, mindenekelőtt a 2013/36/EU irányelv 113. cikke szerinti intézményspecifikus prudenciális követelményekre vonatkozó együttes határozatok ütemtervét;

A szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozathozatal ütemtervét a szanálhatósági értékelés eredményeinek ismeretében felül kell vizsgálni, és az ütemtervnek tükröznie kell ezeket az eredményeket, különösen akkor, ha az értékelés a szanálhatóság jelentős akadályainak kezelésére vagy kiküszöbölésére irányuló olyan intézkedéseket eredményez, amelyek összevont vagy szervezeti szinten közvetlen hatással vannak a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményekre.

(4)   A szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozathozatal ütemtervének kidolgozása során a csoportszintű szanálási hatóság figyelembe veszi a megfigyelők részvételére vonatkozó, a szanálási kollégium írásba foglalt szabályaiba és a 2014/59/EU irányelv megfelelő előírásaiba foglalt feltételeket.

(5)   Adott esetben a csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatok szanálási hatóságai tájékoztatják az EU-szintű anyavállalatot és azon csoporthoz tartozó vállalkozásokat, amelyért felelősek, a (2) bekezdés e) pontjában említett párbeszéd indikatív időpontjáról.

(6)   A csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatok szanálási hatóságai tájékoztatják az EU-szintű anyavállalatot és azon csoporthoz tartozó vállalkozásokat, amelyért felelősek, a (2) bekezdés g) pontjában említett tájékoztatás várható időpontjáról.

87. cikk

Az összevont szintre és az EU-szintű anyavállalat szintjére vonatkozó javaslat

(1)   A csoportszintű szanálási hatóság tájékoztatja a leányvállalatok szanálási hatóságait és az összevont felügyeletet ellátó hatóságot a következőkre vonatkozó javaslatáról:

| a) | a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozóan az EU-szintű anyavállalat által mindenkor teljesítendő minimumkövetelmény, kivéve, ha a 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (11) bekezdése szerinti mentességben részesül; |
| --- | --- |

a)

a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozóan az EU-szintű anyavállalat által mindenkor teljesítendő minimumkövetelmény, kivéve, ha a 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (11) bekezdése szerinti mentességben részesül;

| b) | a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozóan összevont szinten teljesítendő minimumkövetelmény. |
| --- | --- |

b)

a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozóan összevont szinten teljesítendő minimumkövetelmény.

(2)   Az (1) bekezdésben említett javaslatot meg kell indokolni, különös tekintettel a 2014/59/EU irányelv 45. cikke (6) bekezdésének a)–f) pontjában említett értékelési kritériumokra.

(3)   A csoportszintű szanálási hatóság meghatározza az összevont felügyeletet ellátó hatóság indokolással ellátott – a 2014/59/EU irányelv 45. cikke (6) bekezdésének a)–f) pontjában említett értékelési kritériumokat figyelembe vevő – írásbeli észrevételeinek kézhezvételére vonatkozó határidőt. Amennyiben az összevont felügyeletet ellátó hatóság nem tesz a meghatározott határidőn belül észrevételeket, a csoportszintű szanálási hatóság feltételezi, hogy az összevont felügyeletet ellátó hatóságnak nincsenek észrevételei az (1) bekezdés szerinti javaslatával kapcsolatban.

(4)   A csoportszintű szanálási hatóság a lehető leghamarabb eljuttatja a leányvállalatok szanálási hatóságainak az összevont felügyeletet ellátó hatóság által tett észrevételeket.

88. cikk

A leányvállalatok szintjére vonatkozó javaslat

(1)   A leányvállalatok szanálási hatóságai tájékoztatják a csoportszintű szanálási hatóságot és a megfelelő illetékes hatóságot a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozóan a csoport leányvállalatai által egyedi szinten mindenkor – a 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (12) bekezdése szerinti mentesség esetét kivéve – teljesítendő minimumkövetelményre vonatkozó javaslatukról.

(2)   Az (1) bekezdésben említett javaslatot meg kell indokolni, különös tekintettel a 2014/59/EU irányelv 45. cikke (6) bekezdésének a)–f) pontjában említett értékelési kritériumokra.

(3)   A leányvállalatok szanálási hatóságai a csoportszintű szanálási hatósággal egyeztetve meghatározzák a joghatóságuk alá tartozó illetékes hatóságok – a 2014/59/EU irányelv 45. cikke (6) bekezdésének a)–f) pontjában említett értékelési kritériumokat figyelembe vevő – írásbeli és teljes körűen indokolt észrevételeinek kézhezvételére vonatkozó határidőt. Amennyiben az illetékes hatóságok nem tesznek észrevételt a meghatározott határidőn belül, a leányvállalatok szanálási hatóságai feltételezik, hogy a szóban forgó illetékes hatóságoknak nincsenek észrevételeik az (1) bekezdés szerinti megfelelő javaslatokkal kapcsolatban.

(4)   A leányvállalatok szanálási hatóságai a lehető leghamarabb eljuttatják a csoportszintű szanálási hatóságnak az illetékes hatóságok által tett észrevételeket.

89. cikk

Párbeszéd a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozóan javasolt minimumkövetelményekről

(1)   A csoportszintű szanálási hatóság párbeszédet szervez a leányvállalatok szanálási hatóságaival a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre javasolt összevont, anyavállalati és leányvállalati szintű minimumkövetelményekről.

(2)   A csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatok szanálási hatóságai megvitatják a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre összevont szinten javasolt minimumkövetelmények és az anyavállalati, valamint egyes leányvállalati szintekre vonatkozóan javasolt követelmények összeegyeztethetőségét.

90. cikk

A szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozat kidolgozása

(1)   A csoportszintű szanálási hatóság elkészíti a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó összevont, anyavállalati és leányvállalati szintű minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozat tervezetét, figyelembe véve adott esetben a 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (11) vagy (12) bekezdése szerinti mentesség alkalmazását. Az együttes határozat tervezete a következő elemek mindegyikét tartalmazza:

| a) | a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó összevont, anyavállalati és leányvállalati szintű minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozatot meghozó csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok neve; |
| --- | --- |

a)

a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó összevont, anyavállalati és leányvállalati szintű minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozatot meghozó csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok neve;

| b) | az összevont felügyeletet ellátó hatóság és a konzultációban részt vevő egyéb illetékes hatóságok neve; |
| --- | --- |

b)

az összevont felügyeletet ellátó hatóság és a konzultációban részt vevő egyéb illetékes hatóságok neve;

| c) | a megfigyelők neve, amennyiben azok – az írásba foglalt szabályokban a megfigyelők részvételére vonatkozó feltételeknek megfelelően – részt vettek az együttes határozathozatali eljárásban; |
| --- | --- |

c)

a megfigyelők neve, amennyiben azok – az írásba foglalt szabályokban a megfigyelők részvételére vonatkozó feltételeknek megfelelően – részt vettek az együttes határozathozatali eljárásban;

| d) | az EU-szintű anyavállalatnak és a csoporthoz tartozó azon vállalkozásoknak a neve, amelyekre a határozat vonatkozik és alkalmazandó; |
| --- | --- |

d)

az EU-szintű anyavállalatnak és a csoporthoz tartozó azon vállalkozásoknak a neve, amelyekre a határozat vonatkozik és alkalmazandó;

| e) | az együttes határozat elkészítését, véglegesítését és meghozatalát szabályozó hatályos uniós és nemzeti jogszabályokra való hivatkozások; a tagállamok által előírt azon további kritériumok, melyekre figyelemmel kell lenni a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény meghatározásakor; |
| --- | --- |

e)

az együttes határozat elkészítését, véglegesítését és meghozatalát szabályozó hatályos uniós és nemzeti jogszabályokra való hivatkozások; a tagállamok által előírt azon további kritériumok, melyekre figyelemmel kell lenni a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény meghatározásakor;

| f) | az együttes határozat tervezetének, továbbá valamennyi lényeges módosításának dátuma; |
| --- | --- |

f)

az együttes határozat tervezetének, továbbá valamennyi lényeges módosításának dátuma;

| g) | a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó összevont szintű minimumkövetelmény és adott esetben az e szint elérésére vonatkozó határidő, valamint a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény adott szinten történő, a 2014/59/EU irányelv 45. cikke (6) bekezdésének a)–f) pontjában említett értékelési kritériumokat figyelembe vevő meghatározásának megfelelő indokolása; |
| --- | --- |

g)

a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó összevont szintű minimumkövetelmény és adott esetben az e szint elérésére vonatkozó határidő, valamint a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény adott szinten történő, a 2014/59/EU irányelv 45. cikke (6) bekezdésének a)–f) pontjában említett értékelési kritériumokat figyelembe vevő meghatározásának megfelelő indokolása;

| h) | a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre az EU-szintű anyavállalat szintjén vonatkozó minimumkövetelmény, amennyiben nem érvényesül a 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (11) bekezdése szerinti mentesség, és adott esetben az e szint elérésére vonatkozó határidő, valamint a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény adott szinten történő, a 2014/59/EU irányelv 45. cikke (6) bekezdésének a)–f) pontjában említett értékelési kritériumokat figyelembe vevő meghatározásának megfelelő indokolása; |
| --- | --- |

h)

a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre az EU-szintű anyavállalat szintjén vonatkozó minimumkövetelmény, amennyiben nem érvényesül a 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (11) bekezdése szerinti mentesség, és adott esetben az e szint elérésére vonatkozó határidő, valamint a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény adott szinten történő, a 2014/59/EU irányelv 45. cikke (6) bekezdésének a)–f) pontjában említett értékelési kritériumokat figyelembe vevő meghatározásának megfelelő indokolása;

| i) | a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó leányvállalati szintű egyedi minimumkövetelmény, amennyiben nem érvényesül a 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (12) bekezdése szerinti mentesség, és adott esetben az e szint elérésére vonatkozó határidő, valamint a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény adott szinten történő, a 2014/59/EU irányelv 45.cikke (6) bekezdésének a)–f) pontjában említett értékelési kritériumokat figyelembe vevő meghatározásának megfelelő indokolása. |
| --- | --- |

i)

a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó leányvállalati szintű egyedi minimumkövetelmény, amennyiben nem érvényesül a 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (12) bekezdése szerinti mentesség, és adott esetben az e szint elérésére vonatkozó határidő, valamint a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény adott szinten történő, a 2014/59/EU irányelv 45.cikke (6) bekezdésének a)–f) pontjában említett értékelési kritériumokat figyelembe vevő meghatározásának megfelelő indokolása.

(2)   Amennyiben a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelménnyel kapcsolatos határozat előírja, hogy az EU-szintű anyavállalat esetében vagy a csoport valamely leányvállalata esetében az összevont vagy egyedi szintű minimumkövetelmény szerződéses hitelezői feltőkésítési instrumentumok révén részben teljesül, a határozatnak tartalmaznia kell az arra vonatkozó részleteket, hogy a szanálási hatóságok meggyőződtek arról, hogy az instrumentumok a 2014/59/EU irányelv 45. cikke (14) bekezdésében meghatározott kritériumoknak megfelelően szerződéses hitelezői feltőkésítési instrumentumnak minősülnek.

91. cikk

A szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozat meghozatala

(1)   A csoportszintű szanálási hatóság indokolatlan késedelem nélkül elküldi a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó összevont, anyavállalati és leányvállalati szintű minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozat tervezetét a leányvállalatok szanálási hatóságainak és meghatározza számukra a szóban forgó együttes határozat írásbeli – elektronikus úton is megküldhető – jóváhagyására rendelkezésre álló határidőt.

(2)   Az együttes határozat tervezetének kézhezvételét követően azok a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok, amelyek nem jelezték egyetértésük hiányát, az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül eljuttatják írásbeli jóváhagyásukat a csoportszintű szanálási hatóságnak.

(3)   A végleges együttes határozat tartalmazza a 90. cikknek megfelelően kidolgozott együttes határozatot és csatolva az e cikk (2) bekezdésében említett írásbeli jóváhagyásokat, valamint a csoportszintű szanálási hatóság írásbeli jóváhagyását, és a csoportszintű szanálási hatóságnak továbbítania kell azt az együttes határozatot jóváhagyó leányvállalati szanálási hatóságoknak.

(4)   A csoportszintű szanálási hatóság tájékoztatja a szanálási kollégiumot a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó összevont, anyavállalati és leányvállalati szintű minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozatról.

92. cikk

A szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozat közlése

(1)   A 86. cikk (3) bekezdése g) pontjának megfelelően a csoportszintű szanálási hatóság időben és minden esetben az együttes határozathozatali ütemtervben meghatározott határidőig tájékoztatja az EU-szintű anyavállalat vezető testületét az együttes határozatról. A csoportszintű szanálási hatóság tájékoztatja a leányvállalatok szanálási hatóságait a szóban forgó közlésről.

(2)   A 86. cikk (3) bekezdése g) pontjának megfelelően a leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok időben és minden esetben az együttes határozathozatali ütemtervben meghatározott határidőig eljuttatják a joghatóságuk alá tartozó érintett szervezetek vezető testületének az együttes határozat megfelelő részeit.

(3)   A csoportszintű szanálási hatóság megvitathatja az együttes határozat tartalmának és alkalmazásának részleteit az EU-szintű anyavállalattal.

(4)   A leányvállalatok szanálási hatóságai megvitathatják az együttes határozat megfelelő részei tartalmának és alkalmazásának részleteit a joghatóságuk alá tartozó szervezetekkel.

93. cikk

A szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozat alkalmazásának nyomon követése

(1)   A csoportszintű szanálási hatóság tájékoztatja a leányvállalatok szanálási hatóságait a 92. cikk (3) bekezdésében említett eszmecsere eredményeiről, amennyiben az EU-szintű anyavállalatnak konkrét intézkedéseket kell tennie a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó összevont vagy egyedi szintű minimumkövetelmény teljesítése érdekében.

(2)   A leányvállalatok szanálási hatóságai tájékoztatják a csoportszintű szanálási hatóságot a 92. cikk (4) bekezdésében említett eszmecsere eredményeiről, amennyiben a csoport joghatóságuk alá tartozó leányvállalatainak konkrét intézkedéseket kell tenniük a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó összevont vagy egyedi szintű minimumkövetelmény teljesítése érdekében.

(3)   A csoportszintű szanálási hatóság továbbítja a (2) bekezdésben említett eljárás eredményét a leányvállalatokért felelős többi szanálási hatóságnak.

(4)   A csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatok szanálási hatóságai az együttes határozat hatálya alá tartozó csoport összes vállalkozása esetében és összevont szinten nyomon követik a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó összevont, anyavállalati vagy egyedi szintű minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozat alkalmazását.

2. alszakasz

Összevont szinten hozott együttes határozat hiányában követendő eljárás

94. cikk

Összevont szinten hozott együttes határozat hiányában az egyes leányvállalati szinteken hozott együttes határozatok

A 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (9) bekezdése szerinti, összevont vagy anyavállalati szinten hozott együttes határozat hiányában a csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatok szanálási hatóságai törekednek a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó, az egyes leányvállalatok esetében egyedi szinten alkalmazandó minimumkövetelményt meghatározó együttes határozat meghozatalára.

Az együttes határozat figyelembe veszi a csoportszintű szanálási hatóság által a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó, összevont és anyavállalati szinten meghatározott minimumkövetelményt és követi a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó, az egyes leányvállalatok esetében egyedi szinten alkalmazandó minimumkövetelmény szintjét meghatározó együttes határozat kidolgozásához, meghozatalához, közléséhez és alkalmazásának nyomon követéséhez a 90–93. cikkben előírt lépéseket, a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmények összevont és anyavállalati szintű meghatározására vonatkozóak kivételével.

95. cikk

Az egyéni határozatok közlésének elemei

(1)   Együttes határozat hiányában a csoportszintű szanálási hatóság által a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó, összevont és anyavállalati szintű minimumkövetelményekkel kapcsolatos hozott határozatot írásban közölni kell a szanálási kollégium tagjaival a következő elemek mindegyikét tartalmazó dokumentum útján:

| a) | a csoportszintű szanálási hatóság neve; |
| --- | --- |

a)

a csoportszintű szanálási hatóság neve;

| b) | az EU-szintű anyavállalat neve, valamint a szóban forgó joghatóság alá tartozó azon egyéb szervezetek neve, amelyekre az együttes határozat vonatkozik és alkalmazandó; |
| --- | --- |

b)

az EU-szintű anyavállalat neve, valamint a szóban forgó joghatóság alá tartozó azon egyéb szervezetek neve, amelyekre az együttes határozat vonatkozik és alkalmazandó;

| c) | a határozat elkészítését, véglegesítését és alkalmazását szabályozó hatályos uniós és nemzeti jogszabályokra, mindenekelőtt az EU-szintű anyavállalat engedélyezésének helye szerinti tagállam által előírt azon további kritériumokra vonatkozó hivatkozások, amelyek alapján a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményt meghatározzák; |
| --- | --- |

c)

a határozat elkészítését, véglegesítését és alkalmazását szabályozó hatályos uniós és nemzeti jogszabályokra, mindenekelőtt az EU-szintű anyavállalat engedélyezésének helye szerinti tagállam által előírt azon további kritériumokra vonatkozó hivatkozások, amelyek alapján a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményt meghatározzák;

| d) | a határozat dátuma; |
| --- | --- |

d)

a határozat dátuma;

| e) | a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó összevont szintű minimumkövetelmény és adott esetben az e szint elérésére vonatkozó határidő, valamint a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény adott szinten történő, a 2014/59/EU irányelv 45. cikke (6) bekezdésének a)–f) pontjában említett értékelési kritériumokat figyelembe vevő meghatározásának megfelelő indokolása; |
| --- | --- |

e)

a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó összevont szintű minimumkövetelmény és adott esetben az e szint elérésére vonatkozó határidő, valamint a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény adott szinten történő, a 2014/59/EU irányelv 45. cikke (6) bekezdésének a)–f) pontjában említett értékelési kritériumokat figyelembe vevő meghatározásának megfelelő indokolása;

| f) | a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre az EU-szintű anyavállalat szintjén vonatkozó minimumkövetelmény, amennyiben nem érvényesül a 45. cikk (11) bekezdése szerinti mentesség, és adott esetben az e szint elérésére vonatkozó határidő, valamint a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény adott szinten történő, a 2014/59/EU irányelv 45. cikke (6) bekezdésének a)–f) pontjában említett értékelési kritériumokat figyelembe vevő meghatározásának megfelelő indokolása; |
| --- | --- |

f)

a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre az EU-szintű anyavállalat szintjén vonatkozó minimumkövetelmény, amennyiben nem érvényesül a 45. cikk (11) bekezdése szerinti mentesség, és adott esetben az e szint elérésére vonatkozó határidő, valamint a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény adott szinten történő, a 2014/59/EU irányelv 45. cikke (6) bekezdésének a)–f) pontjában említett értékelési kritériumokat figyelembe vevő meghatározásának megfelelő indokolása;

| g) | az együttes határozathozatali eljárásban részt vevő szanálási kollégiumi tagok és a megfigyelők részvételére vonatkozó feltételekkel összhangban részt vevő megfigyelők neve, valamint az említett hatóságok álláspontjának összefoglalója és a véleménykülönbséghez vezető kérdésekre vonatkozó információ; |
| --- | --- |

g)

az együttes határozathozatali eljárásban részt vevő szanálási kollégiumi tagok és a megfigyelők részvételére vonatkozó feltételekkel összhangban részt vevő megfigyelők neve, valamint az említett hatóságok álláspontjának összefoglalója és a véleménykülönbséghez vezető kérdésekre vonatkozó információ;

| h) | a csoportszintű szanálási hatóság megjegyzései a szanálási kollégiumi tagok és a megfigyelők álláspontjáról, mindenekelőtt a véleménykülönbséghez vezető kérdésekről; |
| --- | --- |

h)

a csoportszintű szanálási hatóság megjegyzései a szanálási kollégiumi tagok és a megfigyelők álláspontjáról, mindenekelőtt a véleménykülönbséghez vezető kérdésekről;

| i) | amennyiben a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelménnyel kapcsolatos határozat előírja, hogy ez a követelmény az EU-szintű anyavállalat esetében összevont vagy egyedi szinten részben teljesül a szerződéses hitelezői feltőkésítési instrumentumok révén, a határozatnak tartalmaznia kell az arra vonatkozó részleteket is, hogy a csoportszintű szanálási hatóság meggyőződött arról, hogy az instrumentumok a 2014/59/EU irányelv 45. cikke (14) bekezdésében meghatározott kritériumoknak megfelelően szerződéses hitelezői feltőkésítési instrumentumnak minősülnek. |
| --- | --- |

i)

amennyiben a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelménnyel kapcsolatos határozat előírja, hogy ez a követelmény az EU-szintű anyavállalat esetében összevont vagy egyedi szinten részben teljesül a szerződéses hitelezői feltőkésítési instrumentumok révén, a határozatnak tartalmaznia kell az arra vonatkozó részleteket is, hogy a csoportszintű szanálási hatóság meggyőződött arról, hogy az instrumentumok a 2014/59/EU irányelv 45. cikke (14) bekezdésében meghatározott kritériumoknak megfelelően szerződéses hitelezői feltőkésítési instrumentumnak minősülnek.

(2)   Együttes határozat hiányában a leányvállalatok szanálási hatóságai a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó egyedi szintű minimumkövetelménnyel kapcsolatban hozott saját határozataikat továbbítják a szanálási kollégium tagjainak a következő elemek mindegyikét tartalmazó dokumentum útján:

| a) | a határozatot hozó, leányvállalatokért felelős szanálási hatóság neve; |
| --- | --- |

a)

a határozatot hozó, leányvállalatokért felelős szanálási hatóság neve;

| b) | a joghatósága alá tartozó, csoporthoz tartozó azon leányvállalatok neve, amelyekre a határozat vonatkozik és alkalmazandó; |
| --- | --- |

b)

a joghatósága alá tartozó, csoporthoz tartozó azon leányvállalatok neve, amelyekre a határozat vonatkozik és alkalmazandó;

| c) | a határozat elkészítését, véglegesítését és alkalmazását szabályozó hatályos uniós és nemzeti jogszabályokra, mindenekelőtt a csoporthoz tartozó leányvállalatok engedélyezési helye szerinti tagállamok által előírt azon további kritériumokra vonatkozó hivatkozások, amelyek alapján a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményt meghatározzák; |
| --- | --- |

c)

a határozat elkészítését, véglegesítését és alkalmazását szabályozó hatályos uniós és nemzeti jogszabályokra, mindenekelőtt a csoporthoz tartozó leányvállalatok engedélyezési helye szerinti tagállamok által előírt azon további kritériumokra vonatkozó hivatkozások, amelyek alapján a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményt meghatározzák;

| d) | a határozat dátuma; |
| --- | --- |

d)

a határozat dátuma;

| e) | a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó, a leányvállalatokra egyedi szinten alkalmazandó minimumkövetelmény és adott esetben az e szint elérésére vonatkozó határidő, valamint a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény adott szinten történő, a 2014/59/EU irányelv 45. cikke (6) bekezdésének a)–f) pontjában említett értékelési kritériumokat figyelembe vevő meghatározásának megfelelő indokolása; |
| --- | --- |

e)

a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó, a leányvállalatokra egyedi szinten alkalmazandó minimumkövetelmény és adott esetben az e szint elérésére vonatkozó határidő, valamint a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény adott szinten történő, a 2014/59/EU irányelv 45. cikke (6) bekezdésének a)–f) pontjában említett értékelési kritériumokat figyelembe vevő meghatározásának megfelelő indokolása;

| f) | a csoportszintű szanálási hatóság neve, valamint álláspontjának összefoglalója és a véleménykülönbséghez vezető kérdésekre vonatkozó információ; |
| --- | --- |

f)

a csoportszintű szanálási hatóság neve, valamint álláspontjának összefoglalója és a véleménykülönbséghez vezető kérdésekre vonatkozó információ;

| g) | a leányvállalat szanálási hatóságának megjegyzései a csoportszintű szanálási hatóság álláspontjáról, mindenekelőtt a véleménykülönbséghez vezető kérdésekről; |
| --- | --- |

g)

a leányvállalat szanálási hatóságának megjegyzései a csoportszintű szanálási hatóság álláspontjáról, mindenekelőtt a véleménykülönbséghez vezető kérdésekről;

| h) | amennyiben a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelménnyel kapcsolatos határozat előírja, hogy ez a követelmény a leányvállalat szintjén részben teljesül a szerződéses hitelezői feltőkésítési instrumentumok révén, a határozatnak tartalmaznia kell az arra vonatkozó részleteket is, hogy a leányvállalat szanálási hatósága meggyőződött arról, hogy az instrumentumok a 2014/59/EU irányelv 45. cikke (14) bekezdésében meghatározott kritériumoknak megfelelően szerződéses hitelezői feltőkésítési instrumentumnak minősülnek. |
| --- | --- |

h)

amennyiben a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelménnyel kapcsolatos határozat előírja, hogy ez a követelmény a leányvállalat szintjén részben teljesül a szerződéses hitelezői feltőkésítési instrumentumok révén, a határozatnak tartalmaznia kell az arra vonatkozó részleteket is, hogy a leányvállalat szanálási hatósága meggyőződött arról, hogy az instrumentumok a 2014/59/EU irányelv 45. cikke (14) bekezdésében meghatározott kritériumoknak megfelelően szerződéses hitelezői feltőkésítési instrumentumnak minősülnek.

(3)   Amennyiben konzultációra került sor az EBH-val, az együttes határozat hiányában hozott határozatokban indokolni kell az EBH által adott tanácstól való eltérést.

96. cikk

Az együttes határozat hiányában hozott egyéni határozatok közlése

(1)   Amennyiben a csoportszintű szanálási hatóság és a leányvállalatok szanálási hatóságai a 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (9) vagy (10) bekezdésében említett időszakon belül nem hozzák meg a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó összevont, anyavállalati és leányvállalati szintű minimumkövetelményekkel kapcsolatos együttes határozatukat, akkor a leányvállalatokért felelős érintett szanálási hatóságoknak – a következő dátumok közül a legkésőbbi időpontban – írásban közölniük kell a csoportszintű szanálási hatósággal a hozott határozatokat:

| a) | adott esetben a 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (9) vagy (10) bekezdésében említett időszak lejártát egy hónappal követő nap; |
| --- | --- |

a)

adott esetben a 2014/59/EU irányelv 45. cikkének (9) vagy (10) bekezdésében említett időszak lejártát egy hónappal követő nap;

| b) | a 2014/59/EU irányelv 18. cikke (5) bekezdésének második albekezdése szerinti konzultációra való felkérést követően az EBH által adott tanács napját egy hónappal követő nap; |
| --- | --- |

b)

a 2014/59/EU irányelv 18. cikke (5) bekezdésének második albekezdése szerinti konzultációra való felkérést követően az EBH által adott tanács napját egy hónappal követő nap;

| c) | az EBH által a 2014/59/EU irányelv 45. cikke (9) bekezdésének harmadik albekezdése vagy (10) bekezdésének ötödik albekezdése szerint hozott határozatot egy hónappal követő nap, vagy az ilyen határozatban az EBH által megjelölt egyéb nap. |
| --- | --- |

c)

az EBH által a 2014/59/EU irányelv 45. cikke (9) bekezdésének harmadik albekezdése vagy (10) bekezdésének ötödik albekezdése szerint hozott határozatot egy hónappal követő nap, vagy az ilyen határozatban az EBH által megjelölt egyéb nap.

(2)   A csoportszintű szanálási hatóság indokolatlan késedelem nélkül közli a szanálási kollégium többi tagjával saját határozatát és az (1) bekezdésben említett határozatokat.

III. SZAKASZ

Határokon átnyúló tevékenységű csoportok szanálása

1. alszakasz

A 2014/59/EU irányelv 91. és 92. cikke szerinti csoportszintű szanálási program szükségességére vonatkozó határozat

97. cikk

A csoportszintű szanálási program szükségességére vonatkozó döntési eljárás

A csoportszintű szanálási program szükségességére vonatkozó értékelési eljárás a következő végrehajtandó lépéseket foglalja magában:

| 1. | amennyiben lehetséges, a csoportszintű szanálási program és a finanszírozási rendszerek közös felhasználásúvá tételének szükségességéről folytatott párbeszéd; |
| --- | --- |

1.

amennyiben lehetséges, a csoportszintű szanálási program és a finanszírozási rendszerek közös felhasználásúvá tételének szükségességéről folytatott párbeszéd;

| 2. | a csoportszintű szanálási hatóságnak a csoportszintű szanálási program szükségességére vonatkozó értékelésének tervezete vagy határozatának tervezete, és annak közlése a szanálási kollégium tagjaival; |
| --- | --- |

2.

a csoportszintű szanálási hatóságnak a csoportszintű szanálási program szükségességére vonatkozó értékelésének tervezete vagy határozatának tervezete, és annak közlése a szanálási kollégium tagjaival;

| 3. | konzultáció a szanálási kollégium tagjaival a csoportszintű szanálási program szükségességére vonatkozó értékelés vagy határozat tervezetéről; |
| --- | --- |

3.

konzultáció a szanálási kollégium tagjaival a csoportszintű szanálási program szükségességére vonatkozó értékelés vagy határozat tervezetéről;

| 4. | a csoportszintű szanálási program szükségességére vonatkozó határozat vagy értékelés véglegesítése és közlése a szanálási kollégiummal. |
| --- | --- |

4.

a csoportszintű szanálási program szükségességére vonatkozó határozat vagy értékelés véglegesítése és közlése a szanálási kollégiummal.

98. cikk

A csoportszintű szanálási program szükségességéről folytatott párbeszéd

(1)   A 2014/59/EU irányelv 81. cikke (3) bekezdésének a) vagy h) pontjában említett értesítés kézhezvételét követően a csoportszintű szanálási hatóság törekszik az e cikk (2) és (3) bekezdésének megfelelő párbeszéd megszervezésére, legalább a kollégium azon tagjainak bevonásával, amelyek a leányvállalatok szanálási hatóságai.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a csoportszintű szanálási hatóság továbbítja a következő információkat a tagoknak:

| a) | a kapott értesítés; |
| --- | --- |

a)

a kapott értesítés;

| b) | a (3) bekezdésben említett témákra vonatkozó javaslata; |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdésben említett témákra vonatkozó javaslata;

| c) | a párbeszéd lezárásának határideje. |
| --- | --- |

c)

a párbeszéd lezárásának határideje.

(3)   A párbeszéd kiterjed:

| a) | arra, hogy a 2014/59/EU irányelv 91. vagy 92. cikkének megfelelően a leányvállalat vagy az EU-szintű anyavállalat szanálásának vannak-e a csoportot érintő dimenziói és szükséges-e csoportszintű szanálási program kidolgozása; |
| --- | --- |

a)

arra, hogy a 2014/59/EU irányelv 91. vagy 92. cikkének megfelelően a leányvállalat vagy az EU-szintű anyavállalat szanálásának vannak-e a csoportot érintő dimenziói és szükséges-e csoportszintű szanálási program kidolgozása;

| b) | arra, hogy a finanszírozási tervet a 2014/59/EU irányelv 107. cikkével összhangban a nemzeti finanszírozási rendszerek közös felhasználásúvá tételére kell-e alapozni. |
| --- | --- |

b)

arra, hogy a finanszírozási tervet a 2014/59/EU irányelv 107. cikkével összhangban a nemzeti finanszírozási rendszerek közös felhasználásúvá tételére kell-e alapozni.

99. cikk

A csoportszintű szanálási program szükségességére vonatkozó határozattervezet vagy értékeléstervezet elkészítése és közlése

(1)   A csoportszintű szanálási program szükségességének értékelése céljából a 2014/59/EU irányelv 91. cikkének (1)–(4) bekezdésével összefüggésben a csoportszintű szanálási hatóság az említett irányelv 91. cikke (1) bekezdésében említett értesítés kézhezvételét követően elkészíti értékelése tervezetét.

(2)   Annak eldöntéséhez, hogy a 2014/59/EU irányelv 92. cikkének (2) bekezdésében említetteknek megfelelően nincs szükség csoportszintű szanálási programra, a csoportszintű szanálási hatóság – miután értékelte, hogy az EU-szintű anyavállalat teljesíti-e az említett irányelv 32. és 33. cikkében meghatározott feltételeket és a 2014/59/EU irányelv 92. cikke (1) bekezdésének a)–d) pontjában említett feltételek egyike sem alkalmazandó – elkészíti határozattervezetét.

(3)   A csoportszintű szanálási hatóság az értékelés vagy a határozat tervezetének elkészítésekor adott esetben figyelembe veszi a párbeszéd eredményét.

(4)   A csoportszintű szanálási hatóság benyújtja az értékelés vagy a határozat tervezetét a szanálási kollégiumnak, ismertetve:

| a) | a 2014/59/EU irányelv 91. cikkének alkalmazásában a bejelentett szanálási vagy fizetésképtelenségi intézkedések által a csoportra vagy a csoporthoz tartozó, más tagállamban található vállalkozásokra gyakorolt valószínűsíthető hatásról alkotott véleményét, és mindenekelőtt azt, hogy a szanálási vagy egyéb intézkedések valószínűsítik-e azt, hogy a szanálási feltételek egy, a csoporthoz tartozó, más tagállamban található vállalkozással összefüggésben teljesülnek; |
| --- | --- |

a)

a 2014/59/EU irányelv 91. cikkének alkalmazásában a bejelentett szanálási vagy fizetésképtelenségi intézkedések által a csoportra vagy a csoporthoz tartozó, más tagállamban található vállalkozásokra gyakorolt valószínűsíthető hatásról alkotott véleményét, és mindenekelőtt azt, hogy a szanálási vagy egyéb intézkedések valószínűsítik-e azt, hogy a szanálási feltételek egy, a csoporthoz tartozó, más tagállamban található vállalkozással összefüggésben teljesülnek;

| b) | a 2014/59/EU irányelv 92. cikkének alkalmazásában arra vonatkozó véleményét, hogy a csoportszintű szanálási programra vonatkozóan az említett irányelv 92. cikkének (1) bekezdésében meghatározott valamely feltétel nem alkalmazható, kellően figyelembe véve az említett cikk (2) bekezdése szerinti feltételeket; |
| --- | --- |

b)

a 2014/59/EU irányelv 92. cikkének alkalmazásában arra vonatkozó véleményét, hogy a csoportszintű szanálási programra vonatkozóan az említett irányelv 92. cikkének (1) bekezdésében meghatározott valamely feltétel nem alkalmazható, kellően figyelembe véve az említett cikk (2) bekezdése szerinti feltételeket;

| c) | a finanszírozási tervvel összefüggésben a 2014/59/EU irányelv 107. cikke szerinti finanszírozási rendszerek közös felhasználásúvá tételének szükségességéről alkotott véleményét. |
| --- | --- |

c)

a finanszírozási tervvel összefüggésben a 2014/59/EU irányelv 107. cikke szerinti finanszírozási rendszerek közös felhasználásúvá tételének szükségességéről alkotott véleményét.

(5)   A csoportszintű szanálási hatóság az értékelés vagy a határozat tervezetéhez csatolja azokat a releváns lényeges információkat, amelyeket a 2014/59/EU irányelv 81., 82., 91. vagy 92. cikkének megfelelően kapott és egyértelműen meghatározza azt a határidőt, ameddig a szanálási kollégium tagjainak elő kell terjeszteniük az értékelés- vagy határozattervezettel kapcsolatos aggályaikat vagy eltérő álláspontjukat.

(6)   A csoportszintű szanálási hatóság indokolatlan késedelem nélkül és adott esetben a 2014/59/EU irányelv 91. cikkében meghatározott határidőt betartva elkészíti az értékelés vagy a határozat tervezetét és közli azt a szanálási kollégiummal.

100. cikk

Konzultáció a csoportszintű szanálási program szükségességére vonatkozó értékelés vagy határozat tervezetéről

(1)   A szanálási kollégium tagjai adott esetben előterjesztik a kapott értékelés- vagy határozattervezetre vonatkozó lényeges eltérő álláspontjukat vagy aggályaikat.

(2)   A lényeges eltérő álláspontokat és az aggályokat írásban egyértelműen meg kell határozni és teljes körű indokolással kell ellátni, és azok elektronikus úton továbbíthatók.

(3)   Az aggályokat és lényeges eltérő álláspontokat – a helyzet sürgősségének figyelembevételével – indokolatlan késedelem nélkül és a meghatározott határidőn belül lehet előterjeszteni.

(4)   A határidő lejártát követően a csoportszintű szanálási hatóság feltételezi azon tagok egyetértését, akik nem fejeztek ki lényeges eltérő álláspontot vagy aggályt.

101. cikk

A csoportszintű szanálási program szükségességére vonatkozó értékelés vagy határozat véglegesítése

(1)   A csoportszintű szanálási hatóság a konzultációra meghatározott határidő lejártát követően indokolatlan késedelem nélkül és adott esetben figyelembe véve a 2014/59/EU irányelv 91. cikkében meghatározott határidőt, véglegesíti a csoportszintű szanálási program szükségességére vonatkozó értékelését vagy határozatát.

A végleges értékelés vagy határozat tartalmazza a 2014/59/EU irányelv 107. cikkének megfelelően a finanszírozási tervvel összefüggésben a nemzeti finanszírozási rendszerek közös felhasználásúvá tételének szükségességére vonatkozó véleményt és indokolt esetben módosítások révén figyelembe veszi a konzultáció során kifejezett aggályokat és eltérő álláspontokat.

(2)   A csoportszintű szanálási hatóságnak csak akkor kell megindokolnia arra vonatkozó értékelését vagy határozatát, hogy nincs szükség csoportszintű szanálási programra, ha a konzultáció keretében aggályok és lényeges eltérő álláspontok és aggályok merültek fel.

(3)   A csoportszintű szanálási hatóság magyarázatot ad arra, hogy – amennyiben konzultációt folytatott az EBH-val – a végleges értékelés miért nem követte az EBH által adott tanácsot.

(4)   A csoportszintű szanálási hatóság indokolatlan késedelem nélkül közli végleges értékelését vagy határozatát a szanálási kollégium azon tagjaival, akik részt vettek az eljárásban.

(5)   Amennyiben a csoportszintű szanálási hatóság véleménye szerint csoportszintű szanálási programra van szükség, dönthet úgy, hogy nem közli végleges értékelését vagy határozatát a (4) bekezdés előírásának megfelelően, hanem megkezdheti a csoportszintű szanálási program előkészítésére vonatkozóan a 102. cikkben meghatározott eljárás alkalmazását.

2. alszakasz

A csoportszintű szanálási programra vonatkozó együttes határozathozatali eljárás

102. cikk

A csoportszintű szanálási programra vonatkozó együttes határozathozatali eljárás

A 2014/59/EU irányelv 91. cikkének (4) bekezdése vagy 92. cikkének (1) bekezdése szerint javasolt csoportszintű szanálási programra vonatkozó együttes határozathozatali eljárás a következő végrehajtandó lépésekből áll:

| 1. | a csoportszintű szanálási program tervezetének a csoportszintű szanálási hatóság általi elkészítése és közlése a szanálási kollégium tagjaival; |
| --- | --- |

1.

a csoportszintű szanálási program tervezetének a csoportszintű szanálási hatóság általi elkészítése és közlése a szanálási kollégium tagjaival;

| 2. | konzultáció a csoportszintű szanálási program tervezetéről legalább a csoportszintű szanálási program hatálya alá tartozó szervezetek szanálási hatóságaival; |
| --- | --- |

2.

konzultáció a csoportszintű szanálási program tervezetéről legalább a csoportszintű szanálási program hatálya alá tartozó szervezetek szanálási hatóságaival;

| 3. | a csoportszintű szanálási programra vonatkozó együttes határozat csoportszintű szanálási hatóság általi elkészítése és közlése a csoportszintű szanálási program hatálya alá tartozó leányvállalatok szanálási hatóságaival; |
| --- | --- |

3.

a csoportszintű szanálási programra vonatkozó együttes határozat csoportszintű szanálási hatóság általi elkészítése és közlése a csoportszintű szanálási program hatálya alá tartozó leányvállalatok szanálási hatóságaival;

| 4. | a csoportszintű szanálási programra vonatkozó együttes határozat 2014/59/EU irányelv 91. cikkének (7) bekezdése vagy 92. cikkének (3) bekezdése szerinti véglegesítése; |
| --- | --- |

4.

a csoportszintű szanálási programra vonatkozó együttes határozat 2014/59/EU irányelv 91. cikkének (7) bekezdése vagy 92. cikkének (3) bekezdése szerinti véglegesítése;

| 5. | az együttes határozat eredményének közlése a szanálási kollégium tagjaival. |
| --- | --- |

5.

az együttes határozat eredményének közlése a szanálási kollégium tagjaival.

103. cikk

A csoportszintű szanálási program tervezetének elkészítése és közlése

(1)   A csoportszintű szanálási hatóság a 2014/59/EU irányelv 91. cikke (6) bekezdésének megfelelően kidolgozza a csoportszintű szanálási program tervezetét, amely a következő elemeket tartalmazza:

| a) | adott esetben azoknak az intézkedéseknek az ismertetése, amelyeket végre kell hajtani annak biztosításához, hogy a csoportszintű szanálási program működőképessé váljon; |
| --- | --- |

a)

adott esetben azoknak az intézkedéseknek az ismertetése, amelyeket végre kell hajtani annak biztosításához, hogy a csoportszintű szanálási program működőképessé váljon;

| b) | adott esetben a csoportszintű szanálási program végrehajtásához teljesítendő jogi és szabályozási előfeltételek ismertetése; |
| --- | --- |

b)

adott esetben a csoportszintű szanálási program végrehajtásához teljesítendő jogi és szabályozási előfeltételek ismertetése;

| c) | a csoportszintű szanálási program végrehajtására meghatározott időtartam, a végrehajtandó szanálási intézkedések ütemezése és sorrendje; |
| --- | --- |

c)

a csoportszintű szanálási program végrehajtására meghatározott időtartam, a végrehajtandó szanálási intézkedések ütemezése és sorrendje;

| d) | a szanálási intézkedések, a külső kommunikáció és a szanálási kollégium tagjaival folytatott belső kommunikáció összehangolásával kapcsolatos feladatok és hatáskörök elosztása és a szanálási kollégium tagjainak kapcsolattartási adatai; |
| --- | --- |

d)

a szanálási intézkedések, a külső kommunikáció és a szanálási kollégium tagjaival folytatott belső kommunikáció összehangolásával kapcsolatos feladatok és hatáskörök elosztása és a szanálási kollégium tagjainak kapcsolattartási adatai;

| e) | indokolt esetben és figyelembe véve a finanszírozási rendszerek közös felhasználásúvá tételének szükségességét, a 2014/59/EU irányelv 107. cikkén alapuló finanszírozási terv. |
| --- | --- |

e)

indokolt esetben és figyelembe véve a finanszírozási rendszerek közös felhasználásúvá tételének szükségességét, a 2014/59/EU irányelv 107. cikkén alapuló finanszírozási terv.

(2)   A 2014/59/EU irányelv 91. cikke (6) bekezdése a) pontjának alkalmazásában a csoportszintű szanálási hatóságnak biztosítania kell, hogy a csoportszintű szanálási program tervezete tartalmazza:

| a) | a 2014/59/EU irányelv 13. cikkének megfelelően annak magyarázatát, hogy miért kell alternatív megoldást követni a szanálási tervre vonatkozóan, kitérve arra, hogy a javasolt intézkedések miért érik el hatékonyabban az említett irányelv 31. és 34. cikkében említett szanálási célokat és elveket, mint a szanálási tervben előírt stratégia és szanálási intézkedések; |
| --- | --- |

a)

a 2014/59/EU irányelv 13. cikkének megfelelően annak magyarázatát, hogy miért kell alternatív megoldást követni a szanálási tervre vonatkozóan, kitérve arra, hogy a javasolt intézkedések miért érik el hatékonyabban az említett irányelv 31. és 34. cikkében említett szanálási célokat és elveket, mint a szanálási tervben előírt stratégia és szanálási intézkedések;

| b) | a csoportszintű szanálási program azon elemeinek azonosítását és leírását, amelyek eltérnek a 2014/59/EU irányelv 13. cikkében említett szanálási tervtől. |
| --- | --- |

b)

a csoportszintű szanálási program azon elemeinek azonosítását és leírását, amelyek eltérnek a 2014/59/EU irányelv 13. cikkében említett szanálási tervtől.

(3)   A csoportszintű szanálási hatóság indokolatlan késedelem nélkül és a következőkre vonatkozó határidő meghatározásával benyújtja a szanálási program tervezetét a szanálási kollégium tagjainak:

| a) | a 104. cikk szerinti konzultáció; |
| --- | --- |

a)

a 104. cikk szerinti konzultáció;

| b) | a csoportszintű szanálási programra vonatkozó együttes határozat 106. cikk szerinti véglegesítése. |
| --- | --- |

b)

a csoportszintű szanálási programra vonatkozó együttes határozat 106. cikk szerinti véglegesítése.

(4)   A csoportszintű szanálási hatóság indokolatlan késedelem nélkül és adott esetben a 2014/59/EU irányelv 91. cikkében meghatározott határidők figyelembevételével kidolgozza és közzéteszi a csoportszintű szanálási program tervezetét.

(5)   A csoportszintű szanálási hatóság biztosítja, hogy a (3) bekezdésben meghatározott határidők – adott esetben a 2014/59/EU irányelv 91. cikkében meghatározott határidők figyelembevételével – megfelelőek legyenek ahhoz, hogy a hatóságok elő tudják terjeszteni álláspontjukat.

104. cikk

Konzultáció a csoportszintű szanálási programról

(1)   A szanálási kollégium azon tagjai, akik megkapják a 103. cikk (3) bekezdése szerinti csoportszintű szanálási program tervezetét, adott esetben előterjesztik aggályaikat vagy lényeges eltérő álláspontjukat.

(2)   Az aggályok és lényeges eltérő álláspontok a csoportszintű szanálási program valamennyi elemére vonatkozhatnak, ideértve:

| a) | adott esetben a csoportszintű szanálási program stratégiának és szanálási intézkedéseknek megfelelő végrehajtásának a nemzeti jogból vagy másból eredő akadályait; |
| --- | --- |

a)

adott esetben a csoportszintű szanálási program stratégiának és szanálási intézkedéseknek megfelelő végrehajtásának a nemzeti jogból vagy másból eredő akadályait;

| b) | a finanszírozási rendszerek közös felhasználásúvá tételére vonatkozóan benyújtott olyan információk releváns frissítéseit, amelyek befolyásolhatják a finanszírozási terv végrehajtását; |
| --- | --- |

b)

a finanszírozási rendszerek közös felhasználásúvá tételére vonatkozóan benyújtott olyan információk releváns frissítéseit, amelyek befolyásolhatják a finanszírozási terv végrehajtását;

| c) | a csoportszintű szanálási program vagy a finanszírozási terv által a csoportszintű szanálási program hatálya alá tartozó leányvállalatokra az adott tagállamban gyakorolt hatást. |
| --- | --- |

c)

a csoportszintű szanálási program vagy a finanszírozási terv által a csoportszintű szanálási program hatálya alá tartozó leányvállalatokra az adott tagállamban gyakorolt hatást.

(3)   Az aggályokat és lényeges eltérő álláspontokat írásban egyértelműen meg kell határozni és teljes körű indokolással kell ellátni, és azok elektronikus formátumban is továbbíthatók.

Aggályokat és lényeges eltérő álláspontokat – a helyzet sürgősségének figyelembevételével – indokolatlan késedelem nélkül és a 103. cikk (3) bekezdésében meghatározott határidőn belül lehet előterjeszteni.

(4)   A határidő lejártát követően a csoportszintű szanálási hatóság feltételezi, hogy valamennyi olyan tag, aki nem nyilvánított lényeges eltérő álláspontot vagy aggályt, egyetért a csoportszintű szanálási programmal.

105. cikk

A csoportszintű szanálási programra vonatkozó együttes határozat elkészítése és közlése

(1)   A konzultációra meghatározott határidő lejártával a csoportszintű szanálási hatóság a 2014/59/EU irányelv 91. és 92. cikkének és adott esetben a 107. cikkének megfelelően elkészíti a csoportszintű szanálási programra vonatkozó együttes határozat tervezetét.

(2)   A csoportszintű szanálási hatóság az együttes határozat tervezetéhez mérlegeli és figyelembe veszi a konzultáció során előterjesztett aggályokat és eltérő álláspontokat és indokolt esetben módosítja a csoportszintű szanálási programot.

(3)   A csoportszintű szanálási hatóság megindokolja a következőket:

| a) | az együttes határozattervezet céljából hogyan kezelte a csoportszintű szanálási program hatálya alá tartozó leányvállalatok szanálási hatóságai által jelzett aggályokat és lényeges eltérő álláspontokat; |
| --- | --- |

a)

az együttes határozattervezet céljából hogyan kezelte a csoportszintű szanálási program hatálya alá tartozó leányvállalatok szanálási hatóságai által jelzett aggályokat és lényeges eltérő álláspontokat;

| b) | amennyiben sor került konzultációra az EBH-val, miért és milyen mértékben nem követte a csoportszintű szanálási programban az EBH tanácsait. |
| --- | --- |

b)

amennyiben sor került konzultációra az EBH-val, miért és milyen mértékben nem követte a csoportszintű szanálási programban az EBH tanácsait.

(4)   Az együttes határozat tervezete tartalmazza a következő elemeket:

| a) | a csoportszintű szanálási hatóság és a csoportszintű szanálási program hatálya alá tartozó leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok neve; |
| --- | --- |

a)

a csoportszintű szanálási hatóság és a csoportszintű szanálási program hatálya alá tartozó leányvállalatokért felelős szanálási hatóságok neve;

| b) | az EU-szintű anyavállalat neve és a csoporthoz tartozó azon vállalkozások listája, amelyekre a csoportszintű szanálási program vonatkozik és alkalmazandó; |
| --- | --- |

b)

az EU-szintű anyavállalat neve és a csoporthoz tartozó azon vállalkozások listája, amelyekre a csoportszintű szanálási program vonatkozik és alkalmazandó;

| c) | a csoportszintű szanálási programra vonatkozó együttes határozat elkészítését, véglegesítését és alkalmazását szabályozó hatályos uniós és nemzeti jogszabályokra való hivatkozások; |
| --- | --- |

c)

a csoportszintű szanálási programra vonatkozó együttes határozat elkészítését, véglegesítését és alkalmazását szabályozó hatályos uniós és nemzeti jogszabályokra való hivatkozások;

| d) | a csoportszintű szanálási programra vonatkozó együttes határozat tervezetének dátuma; |
| --- | --- |

d)

a csoportszintű szanálási programra vonatkozó együttes határozat tervezetének dátuma;

| e) | a végleges csoportszintű szanálási program, beleértve szükség esetén a (3) bekezdésnek megfelelő indokolást. |
| --- | --- |

e)

a végleges csoportszintű szanálási program, beleértve szükség esetén a (3) bekezdésnek megfelelő indokolást.

(5)   A csoportszintű szanálási hatóság indokolatlan késedelem nélkül elküldi a csoportszintű szanálási programra vonatkozó együttes határozat tervezetét a csoportszintű szanálási program hatálya alá tartozó szervezetek szanálási hatóságainak és meghatározza a csoportszintű szanálási programra vonatkozó együttes határozat jóváhagyásának előterjesztésére rendelkezésükre álló határidőt.

106. cikk

A csoportszintű szanálási programra vonatkozó együttes határozat véglegesítése

(1)   A 105. cikk (5) bekezdése szerint az együttes határozatot átvevő azon szanálási hatóságok, amelyek nem jelzik egyetértésük hiányát, a meghatározott határidőn belül eljuttatják a csoportszintű szanálási hatósághoz jóváhagyásuk írásbeli igazolását, amely elektronikus úton is elküldhető.

(2)   A csoportszintű szanálási programra vonatkozó végleges együttes határozat a végleges határozatból és a jóváhagyások ahhoz csatolt írásbeli igazolásaiból áll.

107. cikk

Az együttes határozat közlése a kollégiummal

(1)   A csoportszintű szanálási hatóság indokolatlan késedelem nélkül továbbítja a végleges együttes határozatot a csoportszintű szanálási program hatálya alá tartozó leányvállalatok szanálási hatóságainak.

(2)   A csoportszintű szanálási hatóság közli a szanálási kollégium tagjaival a csoportszintű szanálási programra vonatkozó együttes határozat összefoglalóját.

3. alszakasz

Véleménykülönbség és az együttes határozat hiányában meghozott határozatok

108. cikk

Értesítés véleménykülönbség esetén

(1)   Amennyiben valamely szanálási hatóság nem ért egyet a csoportszintű szanálási hatóság által javasolt csoportszintű szanálási programmal vagy eltér attól, vagy úgy véli, hogy a pénzügyi stabilitás érdekében a 2014/59/EU irányelv 91. cikke (8) bekezdésének vagy 92. cikke (4) bekezdésének megfelelően független szanálási fellépések vagy intézkedések megtételére van szükség, indokolatlan késedelem nélkül értesíti a csoportszintű szanálási hatóságot egyetértésének hiányáról.

(2)   Az (1) bekezdésben említett értesítés tartalmazza:

| a) | a szanálási hatóság nevét és címét; |
| --- | --- |

a)

a szanálási hatóság nevét és címét;

| b) | a szanálási hatóság joghatóságához tartozó szervezet nevét; |
| --- | --- |

b)

a szanálási hatóság joghatóságához tartozó szervezet nevét;

| c) | az értesítés dátumát; |
| --- | --- |

c)

az értesítés dátumát;

| d) | a csoportszintű szanálási hatóság nevét; |
| --- | --- |

d)

a csoportszintű szanálási hatóság nevét;

| e) | a szanálási hatóság nyilatkozatát a véleménykülönbségről vagy a csoportszintű szanálási programtól való eltérésről, illetőleg arról a véleményéről, hogy a joghatósága alá tartozó szervezet vagy szervezetek esetében indokolt független szanálási fellépések vagy intézkedések végrehajtása; |
| --- | --- |

e)

a szanálási hatóság nyilatkozatát a véleménykülönbségről vagy a csoportszintű szanálási programtól való eltérésről, illetőleg arról a véleményéről, hogy a joghatósága alá tartozó szervezet vagy szervezetek esetében indokolt független szanálási fellépések vagy intézkedések végrehajtása;

| f) | a csoportszintű szanálási program azon elemeire vonatkozó részletes indokolás, amelyekkel a szanálási hatóság nem ért egyet vagy amelyektől eltér, vagy arra vonatkozó magyarázat, hogy miért tart indokoltnak független szanálási fellépéseket vagy intézkedéseket; |
| --- | --- |

f)

a csoportszintű szanálási program azon elemeire vonatkozó részletes indokolás, amelyekkel a szanálási hatóság nem ért egyet vagy amelyektől eltér, vagy arra vonatkozó magyarázat, hogy miért tart indokoltnak független szanálási fellépéseket vagy intézkedéseket;

| g) | a szanálási hatóság által végrehajtandó fellépések vagy intézkedések részletes ismertetése, ideértve a fellépések ütemezését és sorrendjét. |
| --- | --- |

g)

a szanálási hatóság által végrehajtandó fellépések vagy intézkedések részletes ismertetése, ideértve a fellépések ütemezését és sorrendjét.

(3)   A csoportszintű szanálási hatóság értesíti a szanálási kollégium többi tagját a (2) bekezdésben említett értesítésről.

109. cikk

Az egyetértő szanálási hatóságok közötti határozathozatali eljárás

(1)   Azok a szanálási hatóságok, amelyek a 2014/59/EU irányelv 91. cikkének (9) bekezdésében és 92. cikkének (5) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően nem jelzik egyetértésük hiányát, az e rendelet 106. és 107. cikkében előírtak szerint járnak el és egymás között hozzák meg az együttes határozatot.

(2)   Az együttes határozat a 108. cikk (2) bekezdésének megfelelően a véleménykülönbségre vonatkozóan kapott információ mellett tartalmazza a 106. és a 107. cikkben említett valamennyi elemet.

VII. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

110. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. március 23-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 173., 2014.6.12., 190. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 2013/36/EU irányelve a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1093/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 575/2013/EU rendelete a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. április 16-i 2014/49/EU irányelve a betétbiztosítási rendszerekről (HL L 173., 2014.6.12., 149. o.)

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. június 14-i 2006/46/EK irányelve a meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló 78/660/EGK, az összevont (konszolidált) éves beszámolóról szóló 83/349/EGK, a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló 86/635/EGK, valamint a biztosítóintézetek éves és összevont (konszolidált) éves beszámolóiról szóló 91/674/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 224., 2006.8.16., 1. o.)

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. július 15-i 806/2014/EU rendelete a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 225., 2014.7.30., 1. o.).

7

(8)  A Bizottság 2015. október 16-i (EU) 2016/98 felhatalmazáson alapuló rendelete a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a felügyeleti kollégiumok működésére vonatkozó általános feltételek meghatározására vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 21., 2016.1.28., 2. o.).

8

(9)  A Bizottság 2015. október 16-i (EU) 2016/99 végrehajtási rendelete a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a felügyeleti kollégiumok operatív működésének meghatározására vonatkozó végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (HL L 21., 2016.1.28., 21. o.).

9

---