# Eiropas Savienības L 152/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 152 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 9. jūnijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 152

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 9. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/895 (2016. gada 8. jūnijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 1290/2008 groza attiecībā uz Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) un Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) preparāta atļaujas turētāja nosaukumu (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/896 (2016. gada 8. jūnijs) par atļauju lietot dzelzs nātrija tartrātus par lopbarības piedevu visu sugu dzīvniekiem (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/897 (2016. gada 8. jūnijs), ar ko atļauj preparātu Bacillus subtilis (C-3102) (DSM 15544) lietot par barības piedevu dējējvistām un dekoratīvām zivīm (atļaujas turētājs Asahi Calpis Wellness Co. Ltd.) un ar ko attiecībā uz atļaujas turētāju groza Regulu (EK) Nr. 1444/2006, Regulu (ES) Nr. 333/2010 un Regulu (ES) Nr. 184/2011 (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/898 (2016. gada 8. jūnijs) par atļauju lietot Bacillus licheniformis (ATCC 53757) un tā proteāzes (EC 3.4.21.19) preparātu kā barības piedevu gaļas cāļiem, dējējvistām un retāk audzētu sugu gaļas mājputniem un dējējputniem, kā arī dekoratīvajiem putniem (atļaujas turētājs Novus Europe S.A./N.V.) (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/899 (2016. gada 8. jūnijs) par atļauju 6-fitāzi, kas iegūta no Trichoderma reesei (ATCC SD-6528), lietot par dzīvnieku barības piedevu visu sugu mājputniem un visu sugu cūkām (izņemot zīdāmus sivēnus) (atļaujas turētājs – Danisco (UK) Ltd) (
  1
  ) | 15 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/900 (2016. gada 8. jūnijs) par atļauju benzoskābi lietot par dzīvnieku barības piedevu sivēnmātēm (atļaujas turētājs – DSM Nutritional Product Sp. z o. o.) (
  1
  ) | 18 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/901 (2016. gada 8. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 21 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/902 (2016. gada 30. maijs), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES pieņem secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz vispārizmantojamām notekūdeņu/atlikumgāzu attīrīšanas/apsaimniekošanas sistēmām ķīmiskās rūpniecības nozarē
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 3127)

   (
  1
  ) | 23 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/903 (2016. gada 8. jūnijs) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 3. punktu par zirgu segu, kas piesūcināta ar permetrīnu un ko lieto, lai kontrolētu traucējošos kukaiņus zirga apkārtnē (
  1
  ) | 43 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/904 (2016. gada 8. jūnijs) atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 3. punktam attiecībā uz propān-2-olu saturošiem produktiem, kurus izmanto roku dezinfekcijai (
  1
  ) | 45 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/895 (2016. gada 8. jūnijs), ar ko Regulu (EK) Nr. 1290/2008 groza attiecībā uz Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) un Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) preparāta atļaujas turētāja nosaukumu (
  1
  )

Lactobacillus rhamnosus

Lactobacillus farciminis

1

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/896 (2016. gada 8. jūnijs) par atļauju lietot dzelzs nātrija tartrātus par lopbarības piedevu visu sugu dzīvniekiem (
  1
  )

1

3

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/897 (2016. gada 8. jūnijs), ar ko atļauj preparātu Bacillus subtilis (C-3102) (DSM 15544) lietot par barības piedevu dējējvistām un dekoratīvām zivīm (atļaujas turētājs Asahi Calpis Wellness Co. Ltd.) un ar ko attiecībā uz atļaujas turētāju groza Regulu (EK) Nr. 1444/2006, Regulu (ES) Nr. 333/2010 un Regulu (ES) Nr. 184/2011 (
  1
  )

Bacillus subtilis

Asahi Calpis Wellness Co. Ltd.

1

7

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/898 (2016. gada 8. jūnijs) par atļauju lietot Bacillus licheniformis (ATCC 53757) un tā proteāzes (EC 3.4.21.19) preparātu kā barības piedevu gaļas cāļiem, dējējvistām un retāk audzētu sugu gaļas mājputniem un dējējputniem, kā arī dekoratīvajiem putniem (atļaujas turētājs Novus Europe S.A./N.V.) (
  1
  )

Bacillus licheniformis

Novus Europe S.A./N.V.

1

11

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/899 (2016. gada 8. jūnijs) par atļauju 6-fitāzi, kas iegūta no Trichoderma reesei (ATCC SD-6528), lietot par dzīvnieku barības piedevu visu sugu mājputniem un visu sugu cūkām (izņemot zīdāmus sivēnus) (atļaujas turētājs – Danisco (UK) Ltd) (
  1
  )

Trichoderma reesei

Danisco (UK) Ltd

1

15

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/900 (2016. gada 8. jūnijs) par atļauju benzoskābi lietot par dzīvnieku barības piedevu sivēnmātēm (atļaujas turētājs – DSM Nutritional Product Sp. z o. o.) (
  1
  )

DSM Nutritional Product Sp. z o. o.

1

18

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/901 (2016. gada 8. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

21

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/902 (2016. gada 30. maijs), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES pieņem secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz vispārizmantojamām notekūdeņu/atlikumgāzu attīrīšanas/apsaimniekošanas sistēmām ķīmiskās rūpniecības nozarē
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 3127)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 3127)

1

23

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/903 (2016. gada 8. jūnijs) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 3. punktu par zirgu segu, kas piesūcināta ar permetrīnu un ko lieto, lai kontrolētu traucējošos kukaiņus zirga apkārtnē (
  1
  )

1

43

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/904 (2016. gada 8. jūnijs) atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 3. punktam attiecībā uz propān-2-olu saturošiem produktiem, kurus izmanto roku dezinfekcijai (
  1
  )

1

45

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 110/15/COL (2015. gada 8. aprīlis), ar kuru Innovation Norway piešķirto papildu atbalstu Finnfjord AS NOK 16 miljonu apmērā atzīst par nesaderīgu (Norvēģija) [2016/905] | 47 |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 357/15/COL (2015. gada 23. septembris) izbeigt formālo izmeklēšanu par valsts atbalstu futbola klubam Sandefjord Fotball AS (Norvēģija) [2016/906] | 59 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 110/15/COL (2015. gada 8. aprīlis), ar kuru Innovation Norway piešķirto papildu atbalstu Finnfjord AS NOK 16 miljonu apmērā atzīst par nesaderīgu (Norvēģija) [2016/905]

Innovation Norway

Finnfjord AS

47

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 357/15/COL (2015. gada 23. septembris) izbeigt formālo izmeklēšanu par valsts atbalstu futbola klubam Sandefjord Fotball AS (Norvēģija) [2016/906]

Sandefjord Fotball AS

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 9.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/895

(2016. gada 8. jūnijs),

ar ko Regulu (EK) Nr. 1290/2008 groza attiecībā uz Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) un Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) preparāta atļaujas turētāja nosaukumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Uzņēmums Danisco (UK) Ltd. saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 13. panta 3. punktu ir iesniedzis pieteikumu, kurā ierosina mainīt atļaujas turētāja nosaukumu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1290/2008 (2) par atļauju izmantot Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) un Lactobacillus farciminis (CNCM- I-3699) preparātu. |
| --- | --- |

(1)

Uzņēmums Danisco (UK) Ltd. saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 13. panta 3. punktu ir iesniedzis pieteikumu, kurā ierosina mainīt atļaujas turētāja nosaukumu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1290/2008 (2) par atļauju izmantot Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) un Lactobacillus farciminis (CNCM- I-3699) preparātu.

| (2) | Pieteikuma iesniedzējs apgalvo, ka tas no 2015. gada 12. novembraLactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) un Lactobacillus farciminis (CNCM- I-3699) preparāta tirdzniecības tiesības ir nodevis uzņēmumam STI Biotechnologie. |
| --- | --- |

(2)

Pieteikuma iesniedzējs apgalvo, ka tas no 2015. gada 12. novembraLactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) un Lactobacillus farciminis (CNCM- I-3699) preparāta tirdzniecības tiesības ir nodevis uzņēmumam STI Biotechnologie.

| (3) | Ierosinātās atļaujas nosacījumu izmaiņas ir tikai administratīvas un neparedz attiecīgās piedevas jaunu novērtējumu. Par pieteikumu tika informēta Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde. |
| --- | --- |

(3)

Ierosinātās atļaujas nosacījumu izmaiņas ir tikai administratīvas un neparedz attiecīgās piedevas jaunu novērtējumu. Par pieteikumu tika informēta Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde.

| (4) | Lai minēto barības piedevu tirgotu ar jauno atļaujas turētāja nosaukumu STI Biotechnologie, ir nepieciešams mainīt atļaujas nosacījumus. |
| --- | --- |

(4)

Lai minēto barības piedevu tirgotu ar jauno atļaujas turētāja nosaukumu STI Biotechnologie, ir nepieciešams mainīt atļaujas nosacījumus.

| (5) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1290/2008. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1290/2008.

| (6) | Nekaitīguma apsvērumi neprasa tūlītēji piemērot ar šo regulu Regulā (EK) Nr. 1290/2008 izdarīto grozījumu, tāpēc ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, kura laikā varētu izmantot esošos piedevas, to saturošo premiksu un barības maisījumu krājumus. |
| --- | --- |

(6)

Nekaitīguma apsvērumi neprasa tūlītēji piemērot ar šo regulu Regulā (EK) Nr. 1290/2008 izdarīto grozījumu, tāpēc ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, kura laikā varētu izmantot esošos piedevas, to saturošo premiksu un barības maisījumu krājumus.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1290/2008 pielikuma otrajā slejā vārdus “Danisco (UK) Ltd.” aizstāj ar vārdiem “STI Biotechnologie”.

2. pants

Esošos piedevas, to saturošos premiksu un barības maisījumu krājumus, kuri atbilst noteikumiem, kas bija piemērojami pirms šīs regulas stāšanās spēkā, var turpināt laist tirgū un izmantot, līdz tie izbeidzas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 8. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  Komisijas 2008. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1290/2008 par atļauju kā barības piedevu lietot preparātu Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) un Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) (Sorbiflore) (OV L 340, 19.12.2008., 20. lpp.).

2

Lactobacillus rhamnosus

Lactobacillus farciminis

Sorbiflore

---

| 9.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/896

(2016. gada 8. jūnijs)

par atļauju lietot dzelzs nātrija tartrātus par lopbarības piedevu visu sugu dzīvniekiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju dzelzs nātrija tartrātiem. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju dzelzs nātrija tartrātiem. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (3) | Pieteikums attiecas uz atļauju dzelzs nātrija tartrātus lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem, un to prasīts klasificēt piedevu kategorijā “tehnoloģiskās piedevas”. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikums attiecas uz atļauju dzelzs nātrija tartrātus lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem, un to prasīts klasificēt piedevu kategorijā “tehnoloģiskās piedevas”.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “Iestāde”) 2015. gada 30. aprīļa atzinumā (2) secināja, ka, lietojot preparātu atbilstīgi ierosinātajiem lietošanas nosacījumiem, tam nav kaitīgas iedarbības uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi. Iestāde arī secināja, ka preparāts var būt iedarbīgs kā pretsalipes viela sālī. Iestāde neuzskata, ka būtu nepieciešamas īpašas prasības attiecībā uz uzraudzību pēc piedevas laišanas tirgū. Tā arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “Iestāde”) 2015. gada 30. aprīļa atzinumā (2) secināja, ka, lietojot preparātu atbilstīgi ierosinātajiem lietošanas nosacījumiem, tam nav kaitīgas iedarbības uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi. Iestāde arī secināja, ka preparāts var būt iedarbīgs kā pretsalipes viela sālī. Iestāde neuzskata, ka būtu nepieciešamas īpašas prasības attiecībā uz uzraudzību pēc piedevas laišanas tirgū. Tā arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.

| (5) | Dzelzs nātrija tartrātu novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc šo preparātu būtu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam. |
| --- | --- |

(5)

Dzelzs nātrija tartrātu novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc šo preparātu būtu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā minēto preparātu, kas iekļauts piedevu kategorijā “tehnoloģiskās piedevas” un funkcionālajā grupā “pretsalipes vielas”, ir atļauts lietot kā dzīvnieku barības piedevu saskaņā ar minētajā pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 8. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  
  EFSA Journal 2015; 13(5):4114.

2

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Piedeva | Ķīmiskā formula, apraksts, analītiskās metodes | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas beigu datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktīvās vielas/kg NaCl |
| Tehnoloģiskās piedevas: pretsalipes vielas |
| 1i534 | Dzelzs nātrija tartrāti | Piedevas sastāvs

  Preparāts, kas sastāv no nātrija tartrātu kompleksu veidošanas produktiem ar dzelzs (III) hlorīdu ūdens šķīdumā ≤ 35 % no kopējās masas

  Aktīvās vielas raksturojums

  Dzelzs (III) kompleksu veidošanas produkts, kas sastāv no D(+)-, L(-)- un mezo-2,3-dihidroksibutāndiskābēm | Attiecība: dzelzs pret mezotartrātu 1:1; |

Piedevas identifikācijas numurs

Piedeva

Ķīmiskā formula, apraksts, analītiskās metodes

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas beigu datums

mg aktīvās vielas/kg NaCl

Tehnoloģiskās piedevas: pretsalipes vielas

1i534

Dzelzs nātrija tartrāti

Piedevas sastāvs

Preparāts, kas sastāv no nātrija tartrātu kompleksu veidošanas produktiem ar dzelzs (III) hlorīdu ūdens šķīdumā ≤ 35 % no kopējās masas

Aktīvās vielas raksturojums

Dzelzs (III) kompleksu veidošanas produkts, kas sastāv no D(+)-, L(-)- un mezo-2,3-dihidroksibutāndiskābēm

Attiecība: dzelzs pret mezotartrātu 1:1;

| | Attiecība: dzelzs pret tartrātu izomēru summu 1:1.5 |
| --- | --- |

Attiecība: dzelzs pret tartrātu izomēru summu 1:1.5

CAS numurs: 1280193-05-9

Fe(OH)2C4H4O6Na

| | Hlorīds: ≤ 25 % |
| --- | --- |

Hlorīds: ≤ 25 %

| | Oksalāti: ≤ 1,5 %, izteikti kā skābeņskābe |
| --- | --- |

Oksalāti: ≤ 1,5 %, izteikti kā skābeņskābe

| | Dzelzs: ≥ 8 % dzelzs (III) |
| --- | --- |

Dzelzs: ≥ 8 % dzelzs (III)

Analīzes metode
   (1)

Kvantitatīva mezotartrāta un D(–), L (+)-tartrātu noteikšana barības piedevā:

| — | augstas izšķirtspējas šķidruma hromatogrāfija ar refrakcijas koeficienta noteikšanu (HPLC-RI) |
| --- | --- |

—

augstas izšķirtspējas šķidruma hromatogrāfija ar refrakcijas koeficienta noteikšanu (HPLC-RI)

Kopējā dzelzs daudzuma kvantitatīva noteikšana barības piedevā:

| — | induktīvi saistītas plazmas atomemisijas spektrometrija (ICP-AES) – EN 15510 vai |
| --- | --- |

—

induktīvi saistītas plazmas atomemisijas spektrometrija (ICP-AES) – EN 15510 vai

| — | induktīvi saistītas plazmas atomemisijas spektrometrija pēc augstspiediena mineralizācijas (ICP-AES) – EN 15621, vai |
| --- | --- |

—

induktīvi saistītas plazmas atomemisijas spektrometrija pēc augstspiediena mineralizācijas (ICP-AES) – EN 15621, vai

| — | induktīvi saistītas plazmas atomemisijas spektrometrija (ICP-AES) – EN ISO 11885, vai |
| --- | --- |

—

induktīvi saistītas plazmas atomemisijas spektrometrija (ICP-AES) – EN ISO 11885, vai

| — | atomabsorbcijas spektrometrija (AAS) – EN ISO 6869, vai |
| --- | --- |

—

atomabsorbcijas spektrometrija (AAS) – EN ISO 6869, vai

| — | stomabsorbcijas spektrometrija (AAS) – Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (2); kā arī |
| --- | --- |

—

stomabsorbcijas spektrometrija (AAS) – Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (2); kā arī

Kopējā nātrija daudzuma kvantitatīvai noteikšanai barības piedevā:

| — | induktīvi saistītas plazmas atomemisijas spektrometrija (ICP-AES) – EN 15510 vai |
| --- | --- |

—

induktīvi saistītas plazmas atomemisijas spektrometrija (ICP-AES) – EN 15510 vai

| — | induktīvi saistītas plazmas atomemisijas spektrometrija pēc augstspiediena mineralizācijas (ICP-AES) – EN 15621, vai |
| --- | --- |

—

induktīvi saistītas plazmas atomemisijas spektrometrija pēc augstspiediena mineralizācijas (ICP-AES) – EN 15621, vai

| — | induktīvi saistītas plazmas atomemisijas spektrometrija (ICP-AES) – EN ISO 11885, vai |
| --- | --- |

—

induktīvi saistītas plazmas atomemisijas spektrometrija (ICP-AES) – EN ISO 11885, vai

| — | atomabsorbcijas spektrometrija (AAS) vai EN ISO 6869; kā arī |
| --- | --- |

—

atomabsorbcijas spektrometrija (AAS) vai EN ISO 6869; kā arī

Kopējā hlorīda daudzuma kvantitatīvai noteikšanai barības piedevā:

| — | titrimetrija –Regula (EK) Nr. 152/2009 vai ISO 6495. |
| --- | --- |

—

titrimetrija –Regula (EK) Nr. 152/2009 vai ISO 6495.

Visu sugu dzīvnieki

—

—

—

| 1. | Piedevu drīkst izmantot tikai nātrija hlorīdā (NaCl). |
| --- | --- |

1.

Piedevu drīkst izmantot tikai nātrija hlorīdā (NaCl).

| 2. | Mazākā ieteicamā deva: 26 mg dzelzs nātrija tartrātu/kg NaCl (kas atbilst 3 mg dzelzs/kg NaCl). |
| --- | --- |

2.

Mazākā ieteicamā deva: 26 mg dzelzs nātrija tartrātu/kg NaCl (kas atbilst 3 mg dzelzs/kg NaCl).

| 3. | Maksimālā ieteicamā deva: 106 mg dzelzs nātrija tartrātu/kg NaCl. |
| --- | --- |

3.

Maksimālā ieteicamā deva: 106 mg dzelzs nātrija tartrātu/kg NaCl.

2026. gada 29. jūnijs

---

(1)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm atrodama references laboratorijas tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

(2)  Komisijas 2009. gada 27. janvāra Regula (EK) Nr. 152/2009, ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes barības oficiālajai kontrolei (OV L 54, 26.2.2009., 1. lpp.).

---

| 9.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/7 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/7

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/897

(2016. gada 8. jūnijs),

ar ko atļauj preparātu Bacillus subtilis (C-3102) (DSM 15544) lietot par barības piedevu dējējvistām un dekoratīvām zivīm (atļaujas turētājs Asahi Calpis Wellness Co. Ltd.) un ar ko attiecībā uz atļaujas turētāju groza Regulu (EK) Nr. 1444/2006, Regulu (ES) Nr. 333/2010 un Regulu (ES) Nr. 184/2011

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu un 13. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegti preparāta Bacillus subtilis (C-3102) atļaujas pieteikumi. Pieteikumiem bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegti preparāta Bacillus subtilis (C-3102) atļaujas pieteikumi. Pieteikumiem bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (3) | Minētie pieteikumi attiecas uz atļauju preparātu Bacillus subtilis (C-3102) lietot par barības piedevu visiem dējējputniem un dekoratīvām zivīm, klasificējot to piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. |
| --- | --- |

(3)

Minētie pieteikumi attiecas uz atļauju preparātu Bacillus subtilis (C-3102) lietot par barības piedevu visiem dējējputniem un dekoratīvām zivīm, klasificējot to piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”.

| (4) | Ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1444/2006 (2) minēto preparātu jau tika atļauts lietot par barības piedevu gaļas cāļiem, ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 333/2010 (3) – sivēniem un ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 184/2011 (4) – dējējvistu cāļiem, tītariem, [saimnieciski] mazāk nozīmīgu sugu putniem, citiem dekoratīviem un medījamiem putniem. |
| --- | --- |

(4)

Ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1444/2006 (2) minēto preparātu jau tika atļauts lietot par barības piedevu gaļas cāļiem, ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 333/2010 (3) – sivēniem un ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 184/2011 (4) – dējējvistu cāļiem, tītariem, [saimnieciski] mazāk nozīmīgu sugu putniem, citiem dekoratīviem un medījamiem putniem.

| (5) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“iestāde”) 2015. gada 28. septembra (5) un 2015. gada 11. novembra (6) atzinumā secinājusi, ka, ievērojot ierosinātos lietošanas nosacījumus, preparāts Bacillus subtilis (C-3102) nevarētu kaitīgi ietekmēt dzīvnieku veselību, cilvēka veselību vai vidi. Tā secināja, ka, ievērojot ierosināto lietošanas nosacījumu, piedeva var būt efektīvs līdzeklis, lai visā dēšanas periodā samazinātu barības daudzumu, kas nepieciešams, lai saražotu vienu olu vienību (pēc masas). Turklāt iestāde secināja, ka piedeva var uzlabot dekoratīvo zivju augšanas rādītājus un barības izlietojumu. Tā uzskata, ka nav vajadzības noteikt īpašas prasības uzraudzībai pēc piedevas laišanas tirgū. Tā pārbaudīja arī ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“iestāde”) 2015. gada 28. septembra (5) un 2015. gada 11. novembra (6) atzinumā secinājusi, ka, ievērojot ierosinātos lietošanas nosacījumus, preparāts Bacillus subtilis (C-3102) nevarētu kaitīgi ietekmēt dzīvnieku veselību, cilvēka veselību vai vidi. Tā secināja, ka, ievērojot ierosināto lietošanas nosacījumu, piedeva var būt efektīvs līdzeklis, lai visā dēšanas periodā samazinātu barības daudzumu, kas nepieciešams, lai saražotu vienu olu vienību (pēc masas). Turklāt iestāde secināja, ka piedeva var uzlabot dekoratīvo zivju augšanas rādītājus un barības izlietojumu. Tā uzskata, ka nav vajadzības noteikt īpašas prasības uzraudzībai pēc piedevas laišanas tirgū. Tā pārbaudīja arī ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.

| (6) | Preparāta Bacillus subtilis (C-3102) novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc šo preparātu būtu jāļauj lietot, kā norādīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Preparāta Bacillus subtilis (C-3102) novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc šo preparātu būtu jāļauj lietot, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

| (7) | Pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis arī pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 13. panta 3. punktu un ierosinājis mainīt atļaujas turētāja nosaukumu un tā ES pārstāvja nosaukumu Regulā (EK) Nr. 1444/2006, Regulā (ES) Nr. 333/2010 un Regulā (ES) Nr. 184/2011. Pieteikuma iesniedzējs norāda, ka 2016. gada 1. janvārī tas ir mainījis savu nosaukumu no “Calpis Co. Ltd.” uz “Asahi Calpis Wellness Co. Ltd.”. Tā pārstāvja nosaukums ES ir mainīts no “Calpis Co. Ltd. Europe Representative Office” uz “Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office”. Pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis attiecīgus datus, kas pamato tā pieteikumu. |
| --- | --- |

(7)

Pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis arī pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 13. panta 3. punktu un ierosinājis mainīt atļaujas turētāja nosaukumu un tā ES pārstāvja nosaukumu Regulā (EK) Nr. 1444/2006, Regulā (ES) Nr. 333/2010 un Regulā (ES) Nr. 184/2011. Pieteikuma iesniedzējs norāda, ka 2016. gada 1. janvārī tas ir mainījis savu nosaukumu no “Calpis Co. Ltd.” uz “Asahi Calpis Wellness Co. Ltd.”. Tā pārstāvja nosaukums ES ir mainīts no “Calpis Co. Ltd. Europe Representative Office” uz “Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office”. Pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis attiecīgus datus, kas pamato tā pieteikumu.

| (8) | Lai Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. varētu izmantot savas tirdzniecības iespējas, ir jāmaina atļaujas nosacījumi. |
| --- | --- |

(8)

Lai Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. varētu izmantot savas tirdzniecības iespējas, ir jāmaina atļaujas nosacījumi.

| (9) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 1444/2006, Regula (ES) Nr. 333/2010 un Regula (ES) Nr. 184/2011 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 1444/2006, Regula (ES) Nr. 333/2010 un Regula (ES) Nr. 184/2011 būtu attiecīgi jāgroza.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā minēto preparātu, kas iekļauts piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “zarnu floras stabilizatori”, ir atļauts lietot par dzīvnieku barības piedevu, ievērojot minētajā pielikumā izklāstītos nosacījumus.

2. pants

Regulas (EK) Nr. 1444/2006 pielikuma otrajā slejā ar virsrakstu “Atļaujas turētāja nosaukums” vārdkopu “Calpis Co. Ltd, ko Kopienā pārstāv Orffa International Holding BV” aizstāj ar vārdkopu “Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., ko Eiropas Savienībā pārstāv Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office”.

3. pants

Regulu (ES) Nr. 333/2010 groza šādi:

| a) | virsrakstā vārdkopu “atļaujas turētājs Calpis Co. Ltd., Japāna, ko Eiropas Savienībā pārstāv Calpis Co. Ltd. Eiropas pārstāvniecības birojs” aizstāj ar vārdkopu “atļaujas turētājs Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., ko Eiropas Savienībā pārstāv Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office”; |
| --- | --- |

a)

virsrakstā vārdkopu “atļaujas turētājs Calpis Co. Ltd., Japāna, ko Eiropas Savienībā pārstāv Calpis Co. Ltd. Eiropas pārstāvniecības birojs” aizstāj ar vārdkopu “atļaujas turētājs Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., ko Eiropas Savienībā pārstāv Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office”;

| b) | pielikuma otrajā slejā ar virsrakstu “Atļaujas turētāja nosaukums” vārdkopu “Calpis Co. Ltd., Japāna, ko Eiropas Savienībā pārstāv Calpis Co. Ltd. Eiropas pārstāvniecības birojs, Francija” aizstāj ar vārdkopu “Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., ko Eiropas Savienībā pārstāv Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office”. |
| --- | --- |

b)

pielikuma otrajā slejā ar virsrakstu “Atļaujas turētāja nosaukums” vārdkopu “Calpis Co. Ltd., Japāna, ko Eiropas Savienībā pārstāv Calpis Co. Ltd. Eiropas pārstāvniecības birojs, Francija” aizstāj ar vārdkopu “Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., ko Eiropas Savienībā pārstāv Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office”.

4. pants

Regulu (ES) Nr. 184/2011 groza šādi:

| a) | virsrakstā vārdkopu “atļaujas turētājs Calpis Co. Ltd., Japāna, ko pārstāv Calpis Co. Ltd., Eiropas pārstāvniecības birojs” aizstāj ar vārdkopu “atļaujas turētājs Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., ko Eiropas Savienībā pārstāv Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office”; |
| --- | --- |

a)

virsrakstā vārdkopu “atļaujas turētājs Calpis Co. Ltd., Japāna, ko pārstāv Calpis Co. Ltd., Eiropas pārstāvniecības birojs” aizstāj ar vārdkopu “atļaujas turētājs Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., ko Eiropas Savienībā pārstāv Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office”;

| b) | pielikuma otrajā slejā ar virsrakstu “Atļaujas turētāja nosaukums” vārdkopu “Calpis Co. Ltd., Japāna, ko pārstāv Calpis Co. Ltd., Eiropas pārstāvniecības birojs, Francija” aizstāj ar vārdkopu “Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., ko Eiropas Savienībā pārstāv Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office”. |
| --- | --- |

b)

pielikuma otrajā slejā ar virsrakstu “Atļaujas turētāja nosaukums” vārdkopu “Calpis Co. Ltd., Japāna, ko pārstāv Calpis Co. Ltd., Eiropas pārstāvniecības birojs, Francija” aizstāj ar vārdkopu “Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., ko Eiropas Savienībā pārstāv Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office”.

5. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 8. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  Komisijas 2006. gada 29. septembra Regula (EK) Nr. 1444/2006 par Bacillus subtilis C-3102 (Calsporin) kā dzīvnieku barības piedevas izmantošanas atļauju (OV L 271, 30.9.2006., 19. lpp.).

2

Bacillus subtilis

Calsporin

(3)  Komisijas 2010. gada 22. aprīļa Regula (ES) Nr. 333/2010 par atļauju jaunā veidā izmantot Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544), lai lietotu to kā barības piedevu atšķirtiem sivēniem (atļaujas turētājs Calpis Co. Ltd., Japāna, ko Eiropas Savienībā pārstāv Calpis Co. Ltd. Eiropas pārstāvniecības birojs) (OV L 102, 23.4.2010., 19. lpp.).

3

Bacillus subtilis

Calpis Co. Ltd.

Calpis Co. Ltd.

(4)  Komisijas 2011. gada 25. februāra Regula (ES) Nr. 184/2011 par atļauju izmantot Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) kā barības piedevu dējējvistu cāļiem, tītariem, mazāk svarīgām putnu sugām un citiem dekoratīviem un medījamiem putniem (atļaujas turētājs Calpis Co. Ltd., Japāna, ko pārstāv Calpis Co. Ltd., Eiropas pārstāvniecības birojs) (OV L 53, 26.2.2011., 33. lpp.).

4

Bacillus subtilis

Calpis Co. Ltd.,

Calpis Co. Ltd.,

(5)  
  EFSA Journal, 2015; 13(9):4231.

5

EFSA Journal

(6)  
  EFSA Journal, 2015; 13(11):4274.

6

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KVV/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: zarnu floras stabilizatori. |
| 4b1820 | Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., ko Eiropas Savienībā pārstāv Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office | Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) | Piedevas sastāvs


  Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) ar vismaz 1,0 × 1010 KVV/g

  Aktīvās vielas raksturojums


  Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) dzīvotspējīgas sporas (KVV)

  Analītiskā metode
   (1)

  Skaitīšanas metode: Petri trauciņa un uztriepuma metode, kur visās mērķa matricēs izmanto tripona-sojas agaru (EN 15784:2009)
  Identifikācija: izmanto pulsa lauka gela elektroforēzi (PFGE). | Dējējvistas | — | 3 × 108 | — | 1. | Piedevas, premiksa un barības maisījuma lietošanas instrukcijās norāda glabāšanas temperatūru, glabāšanas laiku un stabilitāti pie granulēšanas. |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

KVV/kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: zarnu floras stabilizatori.

4b1820

Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., ko Eiropas Savienībā pārstāv Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office

Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544)

Piedevas sastāvs

Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) ar vismaz 1,0 × 1010 KVV/g

Aktīvās vielas raksturojums

Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) dzīvotspējīgas sporas (KVV)

Analītiskā metode
   (1)

Skaitīšanas metode: Petri trauciņa un uztriepuma metode, kur visās mērķa matricēs izmanto tripona-sojas agaru (EN 15784:2009)

Identifikācija: izmanto pulsa lauka gela elektroforēzi (PFGE).

Dējējvistas

—

3 × 108

—

1.

Piedevas, premiksa un barības maisījuma lietošanas instrukcijās norāda glabāšanas temperatūru, glabāšanas laiku un stabilitāti pie granulēšanas.

| 2. | Nosaka tādas darbības procedūras un atbilstošus organizatoriskos pasākumus piedevas un premiksu lietotājiem barības nozares uzņēmumos, kas vajadzīgi, lai novērstu riskus, ko rada ieelpošana vai saskare ar ādu vai acīm. Ja ekspozīciju, ko rada saskare ar ādu vai acīm vai ieelpošana, ar minētajām procedūrām un pasākumiem nevar samazināt līdz pieņemamam līmenim, piedevu un premiksus lieto, izmantojot atbilstošus individuālos aizsardzības līdzekļus. |
| --- | --- |

2.

Nosaka tādas darbības procedūras un atbilstošus organizatoriskos pasākumus piedevas un premiksu lietotājiem barības nozares uzņēmumos, kas vajadzīgi, lai novērstu riskus, ko rada ieelpošana vai saskare ar ādu vai acīm. Ja ekspozīciju, ko rada saskare ar ādu vai acīm vai ieelpošana, ar minētajām procedūrām un pasākumiem nevar samazināt līdz pieņemamam līmenim, piedevu un premiksus lieto, izmantojot atbilstošus individuālos aizsardzības līdzekļus.

2026. gada 29. jūnijs

Dekoratīvās zivis

1 × 1010

---

(1)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm ir pieejama references laboratorijas tīmekļa vietnē www.irmm.jrc.ec.europa.eu/crl-feed-additives

---

| 9.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/11

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/898

(2016. gada 8. jūnijs)

par atļauju lietot Bacillus licheniformis (ATCC 53757) un tā proteāzes (EC 3.4.21.19) preparātu kā barības piedevu gaļas cāļiem, dējējvistām un retāk audzētu sugu gaļas mājputniem un dējējputniem, kā arī dekoratīvajiem putniem (atļaujas turētājs Novus Europe S.A./N.V.)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju Bacillus licheniformis (ATCC 53757) un tā proteāzes (E.C.3.4.21.19) preparātam. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums, lai saņemtu atļauju Bacillus licheniformis (ATCC 53757) un tā proteāzes (E.C.3.4.21.19) preparātam. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (3) | Šis pieteikums attiecas uz atļauju lietot Bacillus licheniformis (ATCC 53757) un tā proteāzes (E.C. 3.4.21.19) preparātu kā barības piedevu gaļas cāļiem, dējējvistām un retāk audzētu sugu gaļas putniem un minētajiem putniem līdz dēšanas brīdim, kā arī dekoratīvajiem putniem un paredz to klasificēt piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”. |
| --- | --- |

(3)

Šis pieteikums attiecas uz atļauju lietot Bacillus licheniformis (ATCC 53757) un tā proteāzes (E.C. 3.4.21.19) preparātu kā barības piedevu gaļas cāļiem, dējējvistām un retāk audzētu sugu gaļas putniem un minētajiem putniem līdz dēšanas brīdim, kā arī dekoratīvajiem putniem un paredz to klasificēt piedevu kategorijā “zootehniskās piedevas”.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “Iestāde”) 2015. gada 11. marta atzinumā (2) secināja, ka, ievērojot ierosinātos lietošanas nosacījumus, Bacillus licheniformis (ATCC 53757) un tā proteāzes (EK 3.4.21.19) preparātam nav kaitīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi un ka tas, lietojot šo preparātu ieteiktajā devā, var uzlabot barības patēriņa rādītāju gaļas cāļiem, bet tikai tad, ja to uzturā tiek pazemināts proteīna daudzums. Tiek uzskatīts, ka šo secinājumu var attiecināt arī uz dējējvistām, retāk audzētu sugu gaļas putniem un dējējputniem, kā arī dekoratīvajiem putniem. Iestāde uzskata, ka nav vajadzības noteikt īpašas prasības uzraudzībai pēc piedevas laišanas tirgū. Tā arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk “Iestāde”) 2015. gada 11. marta atzinumā (2) secināja, ka, ievērojot ierosinātos lietošanas nosacījumus, Bacillus licheniformis (ATCC 53757) un tā proteāzes (EK 3.4.21.19) preparātam nav kaitīgas ietekmes uz dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi un ka tas, lietojot šo preparātu ieteiktajā devā, var uzlabot barības patēriņa rādītāju gaļas cāļiem, bet tikai tad, ja to uzturā tiek pazemināts proteīna daudzums. Tiek uzskatīts, ka šo secinājumu var attiecināt arī uz dējējvistām, retāk audzētu sugu gaļas putniem un dējējputniem, kā arī dekoratīvajiem putniem. Iestāde uzskata, ka nav vajadzības noteikt īpašas prasības uzraudzībai pēc piedevas laišanas tirgū. Tā arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.

| (5) | Bacillus licheniformis (ATCC 53757) un tā proteāzes (EC 3.4.21.19) preparāta novērtējums liecina, ka ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi. Tāpēc šo preparātu būtu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam. |
| --- | --- |

(5)

Bacillus licheniformis (ATCC 53757) un tā proteāzes (EC 3.4.21.19) preparāta novērtējums liecina, ka ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi. Tāpēc šo preparātu būtu jāļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā norādīto preparātu, kas iekļauts piedevu kategorijā “Zootehniskās piedevas”, funkcionālajā grupā “Citas zootehniskās piedevas”, ir atļauts lietot par dzīvnieku barības piedevu, ievērojot minētajā pielikumā izklāstītos nosacījumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 8. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  
  EFSA Journal 2015; 13(3):4055.

2

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktīvās vielas KVV/vienības uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: citas zootehniskās piedevas (zootehnisko parametru uzlabošana) |
| 4d12 | Novus Europe S.A./N.V. | Bacillus licheniformisATCC 53757 un tā proteāze EC 3.4.21.19 | Piedevas sastāvs


  Bacillus licheniformis (ATCC 53757) un tā proteāzes EC 3.4.21.19 preparāts, kas satur vismaz:






  — | Bacillus licheniformis (ATCC 53757):
  1 × 109 KVV/g piedevas |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analīzes metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

Aktīvās vielas KVV/vienības uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: citas zootehniskās piedevas (zootehnisko parametru uzlabošana)

4d12

Novus Europe S.A./N.V.

Bacillus licheniformisATCC 53757 un tā proteāze EC 3.4.21.19

Piedevas sastāvs

Bacillus licheniformis (ATCC 53757) un tā proteāzes EC 3.4.21.19 preparāts, kas satur vismaz:

—

Bacillus licheniformis (ATCC 53757):

1 × 109 KVV/g piedevas

| — | proteāzi 6 × 105 U/g piedevas (1)

  Cietā veidā |
| --- | --- |

—

proteāzi 6 × 105 U/g piedevas (1)

Cietā veidā

Aktīvās vielas raksturojums

Bacillus licheniformis (ATCC 53757) dzīvotspējīgās sporas un tā proteāze EC 3.4.21.19

Analīzes metode
   (2)

Bacillus licheniformis ATCC 53757 identificēšana un uzskaitīšana barības piedevā, premiksos un barībā:

| — | identifikācija: pulsa lauka gela elektroforēze (PFGE), |
| --- | --- |

—

identifikācija: pulsa lauka gela elektroforēze (PFGE),

| — | skaitīšanas metode: Petri trauciņa un uztriepuma metode ar agarizētu barotni, kurā izmanto triptona–sojas agaru (EN 15784) |
| --- | --- |

—

skaitīšanas metode: Petri trauciņa un uztriepuma metode ar agarizētu barotni, kurā izmanto triptona–sojas agaru (EN 15784)

Proteāzes kvantitatīva noteikšana barības piedevā, premiksos un barībā:

| — | kolorimetriskā metode, ar kuru nosaka para-nitroanilīnu (pNA), kas rodas fermentatīvajā reakcijā, proteāzei škeļot Suc-Ala-Ala-Pro-Phe-pNA substrātu 37 °C temperatūrā |
| --- | --- |

—

kolorimetriskā metode, ar kuru nosaka para-nitroanilīnu (pNA), kas rodas fermentatīvajā reakcijā, proteāzei škeļot Suc-Ala-Ala-Pro-Phe-pNA substrātu 37 °C temperatūrā

Gaļas cāļi un dējējvistas

Retāk audzētu sugu gaļas mājputni un dējējputni

Dekoratīvie putni

—

5 × 108 KVV

Bacillus licheniformis

3 × 105U proteāze

—

| 1. | Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas temperatūru, glabāšanas laiku un noturību pret granulēšanos. |
| --- | --- |

1.

Piedevas un premiksa lietošanas noteikumos norāda glabāšanas temperatūru, glabāšanas laiku un noturību pret granulēšanos.

| 2. | Ieteicamā minimālā deva: 500 mg/kg kompleksās barības. |
| --- | --- |

2.

Ieteicamā minimālā deva: 500 mg/kg kompleksās barības.

| 3. | Ja piedevas un premiksi tiek lietoti barības ražošanā, ir jānodrošina darba metodes un attiecīgi organizatoriskie pasākumi, lai novērstu bīstamību ieelpojot, saskarē ar ādu vai acīm. Ja šie pasākumi un metodes nevar samazināt saskari ar ādu, elpceļiem vai acīm līdz pieņemamam līmenim, piedevas un premiksus jālieto, izmantojot atbilstošus individuālās aizsardzības līdzekļus. |
| --- | --- |

3.

Ja piedevas un premiksi tiek lietoti barības ražošanā, ir jānodrošina darba metodes un attiecīgi organizatoriskie pasākumi, lai novērstu bīstamību ieelpojot, saskarē ar ādu vai acīm. Ja šie pasākumi un metodes nevar samazināt saskari ar ādu, elpceļiem vai acīm līdz pieņemamam līmenim, piedevas un premiksus jālieto, izmantojot atbilstošus individuālās aizsardzības līdzekļus.

| 4. | Atļauts lietot barībā, kura satur šādus atļautus kokcidiostatus: diklazurils, nikarbazīns, dekokvināts, semduramicīna nātrijs, lazalocīdnātrijs, monenzīnnātrijs, robenidīna hidrohlorīds, maduramicīnamonijs, narazīns vai salinomicīnnātrijs. |
| --- | --- |

4.

Atļauts lietot barībā, kura satur šādus atļautus kokcidiostatus: diklazurils, nikarbazīns, dekokvināts, semduramicīna nātrijs, lazalocīdnātrijs, monenzīnnātrijs, robenidīna hidrohlorīds, maduramicīnamonijs, narazīns vai salinomicīnnātrijs.

| 5. | Ieteicams izmantot devās ar samazinātu proteīna daudzumu. |
| --- | --- |

5.

Ieteicams izmantot devās ar samazinātu proteīna daudzumu.

2026. gada 29. jūnijs

---

(1)  U ir proteāzes daudzums, kas 37 °C temperatūrā pie pH 8,0 vienā minūtē no sukcinil-Ala-Ala-Pro-Phe-pNA (C30H36N6O9) substrāta atbrīvo vienu mikromolu para-nitroanilīna (pNA).

(2)  Sīkāka informācija par analīzes metodēm ir pieejama references laboratorijas tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 9.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/15

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/899

(2016. gada 8. jūnijs)

par atļauju 6-fitāzi, kas iegūta no Trichoderma reesei (ATCC SD-6528), lietot par dzīvnieku barības piedevu visu sugu mājputniem un visu sugu cūkām (izņemot zīdāmus sivēnus) (atļaujas turētājs – Danisco (UK) Ltd)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums uz atļauju lietot 6-fitāzi, kas iegūta no Trichoderma reesei (ATCC SD-6528). Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums uz atļauju lietot 6-fitāzi, kas iegūta no Trichoderma reesei (ATCC SD-6528). Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (3) | Pieteikums attiecas uz atļauju no Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) iegūtu 6-fitāzi lietot par dzīvnieku barības piedevu mājputniem un cūkām un tās klasificēšanu piedevu kategorijā “Zootehniskās piedevas”. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikums attiecas uz atļauju no Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) iegūtu 6-fitāzi lietot par dzīvnieku barības piedevu mājputniem un cūkām un tās klasificēšanu piedevu kategorijā “Zootehniskās piedevas”.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2015. gada 22. oktobra atzinumā (2) secināja, ka ar piedāvātajiem lietošanas nosacījumiem no Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) iegūta 6-fitāze kaitīgi neietekmē ne dzīvnieku vai cilvēku veselību, ne vidi un ieteicamajā devā efektīvi palīdz aizturēt fosforu nobarojamās vistās un tītaros, dējējvistās, atšķirtos sivēnos, nobarojamās cūkās un sivēnmātēs. Iestāde turklāt secināja, ka šo secinājumu var attiecināt arī uz retāk audzētu mājputnu sugu un retāk audzētu cūku sugu dzīvniekiem. Iestāde neuzskata, ka būtu nepieciešamas īpašas prasības attiecībā uz uzraudzību pēc piedevas laišanas tirgū. Tā arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2015. gada 22. oktobra atzinumā (2) secināja, ka ar piedāvātajiem lietošanas nosacījumiem no Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) iegūta 6-fitāze kaitīgi neietekmē ne dzīvnieku vai cilvēku veselību, ne vidi un ieteicamajā devā efektīvi palīdz aizturēt fosforu nobarojamās vistās un tītaros, dējējvistās, atšķirtos sivēnos, nobarojamās cūkās un sivēnmātēs. Iestāde turklāt secināja, ka šo secinājumu var attiecināt arī uz retāk audzētu mājputnu sugu un retāk audzētu cūku sugu dzīvniekiem. Iestāde neuzskata, ka būtu nepieciešamas īpašas prasības attiecībā uz uzraudzību pēc piedevas laišanas tirgū. Tā arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.

| (5) | No Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) iegūtās 6-fitāzes novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc minēto preparātu būtu jāatļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam. |
| --- | --- |

(5)

No Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) iegūtās 6-fitāzes novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc minēto preparātu būtu jāatļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā norādīto preparātu, kas iekļauts piedevu kategorijā “Zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “Gremošanas veicinātāji”, ir atļauts lietot par dzīvnieku barības piedevu, ievērojot minētajā pielikumā izklāstītos nosacījumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 8. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  
  EFSA Journal 2015;13(11):4275.

2

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas beigu termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktīvās vielas vienības uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Kategorija: zootehniskās piedevas Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji |
| 4a24 | Danisco (UK) Ltd | 6-fitāze EC 3.1.3.26 | Piedevas sastāvs

  No Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) iegūts 6-fitāzes preparāts ar minimālo aktivitāti 15 000 U (1) /g.
  Šķidra viela

  Aktīvās vielas raksturojums

  No Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) iegūta 6-fitāze (EC 3.1.3.26)

  Analītiskā metode
   (2)

  6-fitāzes aktivitātes kvantitatīvai noteikšanai barības piedevā:






  — | kolorimetriska metode, kuras pamatā ir fitāzes fermentatīvā reakcija uz fitātu. |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas beigu termiņš

Aktīvās vielas vienības uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Kategorija: zootehniskās piedevas Funkcionālā grupa: gremošanas veicinātāji

4a24

Danisco (UK) Ltd

6-fitāze EC 3.1.3.26

Piedevas sastāvs

No Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) iegūts 6-fitāzes preparāts ar minimālo aktivitāti 15 000 U (1) /g.

Šķidra viela

Aktīvās vielas raksturojums

No Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) iegūta 6-fitāze (EC 3.1.3.26)

Analītiskā metode
   (2)

6-fitāzes aktivitātes kvantitatīvai noteikšanai barības piedevā:

—

kolorimetriska metode, kuras pamatā ir fitāzes fermentatīvā reakcija uz fitātu.

6-fitāzes aktivitātes kvantitatīvai noteikšanai premiksos un barībā:

| — | kolorimetriska metode, kuras pamatā ir fitāzes fermentatīvā reakcija uz fitātu, – EN ISO 30024. |
| --- | --- |

—

kolorimetriska metode, kuras pamatā ir fitāzes fermentatīvā reakcija uz fitātu, – EN ISO 30024.

Visu sugu mājputni

Visu sugu cūkas (izņemot zīdāmus sivēnus)

—

250 U

—

| 1. | Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas apstākļus un noturību pret granulēšanos. |
| --- | --- |

1.

Piedevas un premiksa lietošanas norādījumos norāda glabāšanas apstākļus un noturību pret granulēšanos.

| 2. | Maksimālā ieteicamā deva: 2 000  U/kg barības. |
| --- | --- |

2.

Maksimālā ieteicamā deva: 2 000  U/kg barības.

| 3. | Lietotājiem, kas piedevu un premiksus lieto dzīvnieku barības uzņēmumā, nosaka operacionālās procedūras un pienācīgus organizatoriskus pasākumus pret apdraudējumu, ko rada vielas ieelpošana vai saskare ar ādu vai acīm. Ja dermālo vai inhalatīvo ekspozīciju vai acu ekspozīciju ar šīm procedūrām un pasākumiem nevar samazināt līdz pieņemamam līmenim, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot piemērotus individuālos aizsardzības līdzekļus. |
| --- | --- |

3.

Lietotājiem, kas piedevu un premiksus lieto dzīvnieku barības uzņēmumā, nosaka operacionālās procedūras un pienācīgus organizatoriskus pasākumus pret apdraudējumu, ko rada vielas ieelpošana vai saskare ar ādu vai acīm. Ja dermālo vai inhalatīvo ekspozīciju vai acu ekspozīciju ar šīm procedūrām un pasākumiem nevar samazināt līdz pieņemamam līmenim, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot piemērotus individuālos aizsardzības līdzekļus.

2026. gada 29. jūnijs

---

(1)  1 U ir fermenta daudzums, kas no nātrija fitāta substrāta 37 °C temperatūrā pie pH 5,5 vienā minūtē atbrīvo vienu mikromolu neorganiska fosfāta.

(2)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm ir pieejama šajā references laboratorijas vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 9.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/18

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/900

(2016. gada 8. jūnijs)

par atļauju benzoskābi lietot par dzīvnieku barības piedevu sivēnmātēm (atļaujas turētājs – DSM Nutritional Product Sp. z o. o.)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1831/2003 noteikts, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā ir vajadzīga atļauja, un paredzēts šādas atļaujas piešķiršanas pamatojums un kārtība.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums uz atļauju lietot benzoskābi. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. pantu tika iesniegts pieteikums uz atļauju lietot benzoskābi. Minētajam pieteikumam bija pievienotas Regulas (EK) Nr. 1831/2003 7. panta 3. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (3) | Pieteikums attiecas uz atļauju benzoskābi lietot par barības piedevu sivēnmātēm un tā klasificēšanu piedevu kategorijā “Zootehniskās piedevas”. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikums attiecas uz atļauju benzoskābi lietot par barības piedevu sivēnmātēm un tā klasificēšanu piedevu kategorijā “Zootehniskās piedevas”.

| (4) | Šo piedevu ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1730/2006 (2) jau bija atļauts lietot par barības piedevu atšķirtiem sivēniem un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1138/2007 (3) – par barības piedevu nobarojamām cūkām. |
| --- | --- |

(4)

Šo piedevu ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1730/2006 (2) jau bija atļauts lietot par barības piedevu atšķirtiem sivēniem un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1138/2007 (3) – par barības piedevu nobarojamām cūkām.

| (5) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2012. gada 14. jūnija (4) un 2015. gada 16. jūnija (5) atzinumos secināja, ka ar piedāvātajiem lietošanas nosacījumiem benzoskābe kaitīgi neietekmē ne dzīvnieku vai cilvēku veselību, ne vidi un tai piemīt potenciāls nedaudz samazināt sivēnmāšu urīna pH. Iestāde neuzskata, ka būtu nepieciešamas īpašas prasības attiecībā uz uzraudzību pēc piedevas laišanas tirgū. Tā arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2012. gada 14. jūnija (4) un 2015. gada 16. jūnija (5) atzinumos secināja, ka ar piedāvātajiem lietošanas nosacījumiem benzoskābe kaitīgi neietekmē ne dzīvnieku vai cilvēku veselību, ne vidi un tai piemīt potenciāls nedaudz samazināt sivēnmāšu urīna pH. Iestāde neuzskata, ka būtu nepieciešamas īpašas prasības attiecībā uz uzraudzību pēc piedevas laišanas tirgū. Tā arī pārbaudīja ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 izveidotās references laboratorijas iesniegto ziņojumu par barībā esošās barības piedevas analīzes metodi.

| (6) | Benzoskābes novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc minēto preparātu būtu jāatļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam. |
| --- | --- |

(6)

Benzoskābes novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc minēto preparātu būtu jāatļauj lietot atbilstīgi šīs regulas pielikumam.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā norādīto piedevu, kas iekļauta piedevu kategorijā “Zootehniskās piedevas” un funkcionālajā grupā “Citas zootehniskās piedevas”, ir atļauts lietot par dzīvnieku barības piedevu, ievērojot minētajā pielikumā izklāstītos nosacījumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 8. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  Komisijas 2006. gada 23. novembra Regula (EK) Nr. 1730/2006 par benzoskābes (VevoVitall) kā dzīvnieku barības piedevas izmantošanas atļauju (OV L 325, 24.11.2006., 9. lpp.).

2

VevoVitall

(3)  Komisijas 2007. gada 1. oktobra Regula (EK) Nr. 1138/2007 par atļauju jaunā veidā izmantot benzoskābi (VevoVitall) kā dzīvnieku barības piedevu (OV L 256, 2.10.2007., 8. lpp.).

3

VevoVitall

(4)  
  EFSA Journal 2012;10(7):2775.

4

EFSA Journal

(5)  
  EFSA Journal 2015;13(7):4157.

5

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Atļaujas turētāja nosaukums | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas beigu termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 % |
| Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: citas zootehniskās piedevas (samazina urīna pH) |
| 4d210 | DSM Nutritional Products Sp. z o. o. | Benzoskābe | Piedevas sastāvs

  Benzoskābe (≥ 99,9 %)

  Aktīvās vielas raksturojums

  benzolkarbonskābe, fenilkarbonskābe,
  C7H6O2


  CAS Nr.: 65-85-0
  Maksimālais piemaisījumu līmenis: | ftalskābe: ≤ 100 mg/kg |

Piedevas identifikācijas numurs

Atļaujas turētāja nosaukums

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas beigu termiņš

mg uz kg kompleksās barības ar mitruma saturu 12 %

Zootehnisko piedevu kategorija. Funkcionālā grupa: citas zootehniskās piedevas (samazina urīna pH)

4d210

DSM Nutritional Products Sp. z o. o.

Benzoskābe

Piedevas sastāvs

Benzoskābe (≥ 99,9 %)

Aktīvās vielas raksturojums

benzolkarbonskābe, fenilkarbonskābe,

C7H6O2

CAS Nr.: 65-85-0

Maksimālais piemaisījumu līmenis:

ftalskābe: ≤ 100 mg/kg

| | bifenils: ≤ 100 mg/kg |
| --- | --- |

bifenils: ≤ 100 mg/kg

Analītiskā metode
   (1)

Benzoskābes kvantitatīvai noteikšanai barības piedevā:

| — | titrēšana ar nātrija hidroksīdu (Eiropas farmakopejas monogrāfija 0066) |
| --- | --- |

—

titrēšana ar nātrija hidroksīdu (Eiropas farmakopejas monogrāfija 0066)

Benzoskābes kvantitatīvai noteikšanai premiksos un barībā:

| — | apgrieztās fāzes šķidrumhromatogrāfija ar UV detekciju (RP-HPLC/UV); metodes pamatā ISO 9231:2008. |
| --- | --- |

—

apgrieztās fāzes šķidrumhromatogrāfija ar UV detekciju (RP-HPLC/UV); metodes pamatā ISO 9231:2008.

Sivēnmātes

—

5 000

10 000

| 1. | Papildbarības gadījumā lietošanas norādījumos iekļauj šādu norādi:
  “Papildbarību, kas satur benzoskābi, nedrīkst sivēnmātēm izbarot tīrā veidā. Sivēnmātēm paredzētā papildbarība rūpīgi jāsamaisa ar citām dienas barības devas sastāvdaļām.” |
| --- | --- |

1.

Papildbarības gadījumā lietošanas norādījumos iekļauj šādu norādi:

“Papildbarību, kas satur benzoskābi, nedrīkst sivēnmātēm izbarot tīrā veidā. Sivēnmātēm paredzētā papildbarība rūpīgi jāsamaisa ar citām dienas barības devas sastāvdaļām.”

| 2. | Lietotājiem, kas piedevu un premiksus lieto dzīvnieku barības uzņēmumā, nosaka operacionālās procedūras un pienācīgus organizatoriskus pasākumus pret apdraudējumu, ko rada vielas ieelpošana vai saskare ar ādu vai acīm. Ja dermālo vai inhalatīvo ekspozīciju vai acu ekspozīciju ar šīm procedūrām un pasākumiem nevar samazināt līdz pieņemamam līmenim, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot piemērotus individuālos aizsardzības līdzekļus. |
| --- | --- |

2.

Lietotājiem, kas piedevu un premiksus lieto dzīvnieku barības uzņēmumā, nosaka operacionālās procedūras un pienācīgus organizatoriskus pasākumus pret apdraudējumu, ko rada vielas ieelpošana vai saskare ar ādu vai acīm. Ja dermālo vai inhalatīvo ekspozīciju vai acu ekspozīciju ar šīm procedūrām un pasākumiem nevar samazināt līdz pieņemamam līmenim, ar piedevu un premiksiem rīkojas, izmantojot piemērotus individuālos aizsardzības līdzekļus.

2026. gada 29. jūnijs

---

(1)  Sīkāka informācija par analītiskajām metodēm ir pieejama šajā references laboratorijas vietnē: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 9.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/21

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/901

(2016. gada 8. jūnijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 8. jūnijā

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 259,4 |
| MA | 121,6 |
| ZZ | 190,5 |
| 0709 93 10 | TR | 144,6 |
| ZZ | 144,6 |
| 0805 50 10 | AR | 167,7 |
| IL | 134,0 |
| MA | 106,8 |
| TR | 134,1 |
| ZA | 170,5 |
| ZZ | 142,6 |
| 0808 10 80 | AR | 117,7 |
| BR | 110,1 |
| CL | 121,3 |
| CN | 110,9 |
| NZ | 153,2 |
| PE | 111,0 |
| US | 146,5 |
| UY | 107,2 |
| ZA | 122,1 |
| ZZ | 122,2 |
| 0809 10 00 | TR | 279,0 |
| ZZ | 279,0 |
| 0809 29 00 | TR | 529,8 |
| US | 721,3 |
| ZZ | 625,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

IL

259,4

MA

121,6

ZZ

190,5

0709 93 10

TR

144,6

ZZ

144,6

0805 50 10

AR

167,7

IL

134,0

MA

106,8

TR

134,1

ZA

170,5

ZZ

142,6

0808 10 80

AR

117,7

BR

110,1

CL

121,3

CN

110,9

NZ

153,2

PE

111,0

US

146,5

UY

107,2

ZA

122,1

ZZ

122,2

0809 10 00

TR

279,0

ZZ

279,0

0809 29 00

TR

529,8

US

721,3

ZZ

625,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 9.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/23

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/902

(2016. gada 30. maijs),

ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES pieņem secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz vispārizmantojamām notekūdeņu/atlikumgāzu attīrīšanas/apsaimniekošanas sistēmām ķīmiskās rūpniecības nozarē

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 3127)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (1) un jo īpaši tās 13. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) izmanto par atsauci Direktīvas 2010/75/ES II nodaļas aptverto iekārtu atļaujas nosacījumu noteikšanā. Kompetentajām iestādēm būtu jānosaka emisiju robežvērtības, kas nodrošina, ka normālos ekspluatācijas apstākļos emisijas nepārsniedz emisiju līmeņus, kas saistīti ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem, kuri noteikti secinājumos par LPTP. |
| --- | --- |

(1)

Secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) izmanto par atsauci Direktīvas 2010/75/ES II nodaļas aptverto iekārtu atļaujas nosacījumu noteikšanā. Kompetentajām iestādēm būtu jānosaka emisiju robežvērtības, kas nodrošina, ka normālos ekspluatācijas apstākļos emisijas nepārsniedz emisiju līmeņus, kas saistīti ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem, kuri noteikti secinājumos par LPTP.

| (2) | Ar Komisijas 2011. gada 16. maija lēmumu (2) izveidotais forums, kura dalībnieki ir dalībvalstu, attiecīgo nozaru un vides aizsardzību veicinošo nevalstisko organizāciju pārstāvji, 2014. gada 24. septembrī Komisijai sniedza savu atzinumu par ierosināto LPTP atsauces dokumenta saturu. Minētais atzinums ir publiski pieejams. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas 2011. gada 16. maija lēmumu (2) izveidotais forums, kura dalībnieki ir dalībvalstu, attiecīgo nozaru un vides aizsardzību veicinošo nevalstisko organizāciju pārstāvji, 2014. gada 24. septembrī Komisijai sniedza savu atzinumu par ierosināto LPTP atsauces dokumenta saturu. Minētais atzinums ir publiski pieejams.

| (3) | Minētā LPTP atsauces dokumenta pamatelements ir šā lēmuma pielikumā izklāstītie secinājumi par LPTP. |
| --- | --- |

(3)

Minētā LPTP atsauces dokumenta pamatelements ir šā lēmuma pielikumā izklāstītie secinājumi par LPTP.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota ar Direktīvas 2010/75/ES 75. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota ar Direktīvas 2010/75/ES 75. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Tiek pieņemti pielikumā izklāstītie secinājumi par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz vispārizmantojamām notekūdeņu un atlikumgāzu attīrīšanas/apsaimniekošanas sistēmām ķīmiskās rūpniecības nozarē.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2016. gada 30. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Karmenu VELLA

---

(1)  
  OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.

1

(2)  
  OV C 146, 17.5.2011., 3. lpp.

2

---

PIELIKUMS

SECINĀJUMI PAR LABĀKAJIEM PIEEJAMAJIEM TEHNISKAJIEM PAŅĒMIENIEM (LPTP) ATTIECĪBĀ UZ VISPĀRIZMANTOJAMĀM NOTEKŪDEŅU/ATLIKUMGĀZU ATTĪRĪŠANAS/APSAIMNIEKOŠANAS SISTĒMĀM ĶĪMISKĀS RŪPNIECĪBAS NOZARĒ

TVĒRUMS

Šie LPTP secinājumi attiecas uz Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma 4. iedaļā un 6.11. apakšiedaļā minētajām darbībām, respektīvi:

| — | 4. iedaļu – ķīmiskā rūpniecība, |
| --- | --- |

—

4. iedaļu – ķīmiskā rūpniecība,

| — | un 6.11. apakšiedaļu – tādu notekūdeņu neatkarīgi veikta attīrīšana, uz kuriem neattiecas Padomes Direktīva 91/271/EEK un kurus novada no iekārtām, kuras veic Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma 4. iedaļā iekļautās darbības. |
| --- | --- |

—

un 6.11. apakšiedaļu – tādu notekūdeņu neatkarīgi veikta attīrīšana, uz kuriem neattiecas Padomes Direktīva 91/271/EEK un kurus novada no iekārtām, kuras veic Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma 4. iedaļā iekļautās darbības.

Šie LPTP secinājumi attiecas arī uz dažādas izcelsmes notekūdeņu kombinēto attīrīšanu, ja galvenais piesārņojošo vielu slodzes avots ir Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma 4. iedaļā iekļautās darbības.

Konkrētāk, šie LPTP secinājumi aptver šādus aspektus:

| — | vidiskās pārvaldības sistēmas, |
| --- | --- |

—

vidiskās pārvaldības sistēmas,

| — | ūdens taupīšana, |
| --- | --- |

—

ūdens taupīšana,

| — | notekūdeņu apsaimniekošana, savākšana un attīrīšana, |
| --- | --- |

—

notekūdeņu apsaimniekošana, savākšana un attīrīšana,

| — | atkritumu apsaimniekošana, |
| --- | --- |

—

atkritumu apsaimniekošana,

| — | notekūdeņu dūņu attīrīšana, izņemot incinerāciju, |
| --- | --- |

—

notekūdeņu dūņu attīrīšana, izņemot incinerāciju,

| — | atlikumgāzu apsaimniekošana, savākšana un attīrīšana, |
| --- | --- |

—

atlikumgāzu apsaimniekošana, savākšana un attīrīšana,

| — | sadedzināšana lāpā, |
| --- | --- |

—

sadedzināšana lāpā,

| — | gaistošo organisko savienojumu (GOS) difūzās emisijas gaisā, |
| --- | --- |

—

gaistošo organisko savienojumu (GOS) difūzās emisijas gaisā,

| — | smaku emisijas, |
| --- | --- |

—

smaku emisijas,

| — | trokšņa emisijas. |
| --- | --- |

—

trokšņa emisijas.

Citi LPTP secinājumi un atsauces dokumenti, kuri varētu būt relevanti attiecībā uz šajos LPTP secinājumos aplūkotajām darbībām:

| — | “Hlora–sārmu ražošana” (CAK), |
| --- | --- |

—

“Hlora–sārmu ražošana” (CAK),

| — | “Neorganisko ķīmisko vielu lielapjoma ražošana – amonjaks, skābes un mēslojums” (LVIC–AAF), |
| --- | --- |

—

“Neorganisko ķīmisko vielu lielapjoma ražošana – amonjaks, skābes un mēslojums” (LVIC–AAF),

| — | “Neorganisko ķīmisko vielu lielapjoma ražošana – cietvielu un citu vielu rūpniecība” (LVIC–S), |
| --- | --- |

—

“Neorganisko ķīmisko vielu lielapjoma ražošana – cietvielu un citu vielu rūpniecība” (LVIC–S),

| — | “Specializētu neorganisko ķīmisko vielu ražošana” (SIC), |
| --- | --- |

—

“Specializētu neorganisko ķīmisko vielu ražošana” (SIC),

| — | “Organisko ķīmisko vielu lielapjoma ražošana” (LVOC), |
| --- | --- |

—

“Organisko ķīmisko vielu lielapjoma ražošana” (LVOC),

| — | “Smalko organisko ķīmisko vielu ražošana” (OFC); |
| --- | --- |

—

“Smalko organisko ķīmisko vielu ražošana” (OFC);

| — | “Polimēru ražošana” (POL), |
| --- | --- |

—

“Polimēru ražošana” (POL),

| — | “Ar glabāšanu saistītās emisijas” (EFS), |
| --- | --- |

—

“Ar glabāšanu saistītās emisijas” (EFS),

| — | “Energoefektivitāte” (ENE), |
| --- | --- |

—

“Energoefektivitāte” (ENE),

| — | “No RED iekārtām gaisā un ūdenī emitēto vielu monitorings” (ROM), |
| --- | --- |

—

“No RED iekārtām gaisā un ūdenī emitēto vielu monitorings” (ROM),

| — | “Rūpnieciskās dzesēšanas sistēmas” (ICS), |
| --- | --- |

—

“Rūpnieciskās dzesēšanas sistēmas” (ICS),

| — | “Lielas jaudas sadedzināšanas iekārtas [stacijas]” (LCP), |
| --- | --- |

—

“Lielas jaudas sadedzināšanas iekārtas [stacijas]” (LCP),

| — | “Atkritumu incinerācija” (WI), |
| --- | --- |

—

“Atkritumu incinerācija” (WI),

| — | “Atkritumu apstrādes uzņēmumi” (WT), |
| --- | --- |

—

“Atkritumu apstrādes uzņēmumi” (WT),

| — | “Ekonomika un šķērsvidiskā ietekme” (ECM). |
| --- | --- |

—

“Ekonomika un šķērsvidiskā ietekme” (ECM).

VISPĀRĪGI APSVĒRUMI

Labākie pieejamie tehniskie paņēmieni

Šajos LPTP secinājumos uzskaitītie un aprakstītie tehniskie paņēmieni nav ne obligāti ievērojami, ne izsmeļoši. Drīkst izmantot citus tehniskos paņēmienus, kas nodrošina vismaz līdzvērtīgu vides aizsardzības līmeni.

Ja vien nav norādīts citādi, LPTP secinājumi ir vispārizmantojami.

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi

Šajos LPTP secinājumos dotie ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL), kas attiecas uz emisijām ūdenī, ir koncentrācijas vērtības (emitēto vielu masa uz ūdens tilpumu), izteiktas μg/l vai mg/l.

Ja vien nav norādīts citādi, šie LPTP SEL attiecas uz pēc plūsmas svērto gada vidējo vērtību, kas iegūta, vidējojot 24 stundu plūsmproporcionālos apvienotos paraugus, kuri ņemti ar minimālo attiecīgajam parametram noteikto biežumu normālos ekspluatācijas apstākļos. Ja ir pierādīts, ka plūsma ir pietiekami nemainīga, var izmantot arī laikproporcionālu paraugošanu.

Parametra (cw
  ) pēc plūsmas svērto gada vidējo koncentrāciju aprēķina ar šādu vienādojumu:

Formula

kur:

| n | – | mērījumu skaits, |
| --- | --- | --- |
| ci | – | parametra vidējā koncentrācija i-tajā mērījumā, |
| qi | – | vidējais caurplūdums i-tajā mērījumā. |

n

–

mērījumu skaits,

ci

–

parametra vidējā koncentrācija i-tajā mērījumā,

qi

–

vidējais caurplūdums i-tajā mērījumā.

Samazināšanas efektivitāte

Kopējā organiskā oglekļa (KOO), ķīmiskā skābekļa patēriņa (ĶSP), kopējā slāpekļa (KN) un kopējā neorganiskā slāpekļa (Nneorg.) vidējo samazināšanas efektivitāti, kas minēta šajos LPTP secinājumos (sk. 1. un 2. tabulu), aprēķina, balstoties uz slodzēm un ņemot vērā gan notekūdeņu priekšattīrīšanu (10. LPTP c) punkts), gan galīgo attīrīšanu (10. LPTP d) punkts).

DEFINĪCIJAS

Šajos LPTP secinājumos izmanto šādas definīcijas:

| Termins | Definīcija |
| --- | --- |
| Jauna stacija | Stacija, kuras ekspluatācijai iekārtā pirmā atļauja izsniegta pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas, vai stacija, kas pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas pilnīgi nomainīta. |
| Esoša stacija | Stacija, kas nav jauna stacija. |
| Bioķīmiskais skābekļa patēriņš (BSP5) | Skābekļa daudzums, kas vajadzīgs organiskā materiāla pilnīgai oksidācijai par oglekļa dioksīdu 5 dienās. BSP ir bionoārdāmo organisko savienojumu masas koncentrācijas indikators. |
| Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) | Skābekļa daudzums, kas vajadzīgs organiskā materiāla pilnīgai oksidācijai par oglekļa dioksīdu. ĶSP ir organisko savienojumu masas koncentrācijas indikators. |
| Kopējais organiskais ogleklis (KOO) | Kopējais organiskais ogleklis, izteikts kā C; ietver visus organiskos savienojumus. |
| Kopējās suspendētās cietvielas (KSC) | Visu suspendēto cietvielu masas koncentrācija, kas mērīta ar gravimetriju pēc filtrēšanas caur stiklšķiedras filtriem. |
| Kopējais slāpeklis (KN) | Kopējais slāpeklis, izteikts kā N; ietver brīvo amonjaku un amoniju (NH4–N), nitrītus (NO2–N), nitrātus (NO3–N) un organiskos slāpekļa savienojumus. |
| Kopējais neorganiskais slāpeklis (Nneorg.) | Kopējais neorganiskais slāpeklis, izteikts kā N; ietver brīvo amonjaku un amoniju (NH4–N), nitrītus (NO2–N) un nitrātus (NO3–N). |
| Kopējais fosfors (KP) | Kopējais fosfors, izteikts kā P; ietver visus neorganiskos un organiskos fosfora savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām. |
| Adsorbējamie organiski saistītie halogēni (AOH) | Adsorbējamie organiski saistītie halogēni, izteikti kā Cl; ietver adsorbējamu organiski saistītu hloru, bromu un jodu. |
| Hroms (Cr) | Hroms, izteikts kā Cr; ietver visus neorganiskos un organiskos hroma savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām. |
| Varš (Cu) | Varš, izteikts kā Cu; ietver visus neorganiskos un organiskos vara savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām. |
| Niķelis (Ni) | Niķelis, izteikts kā Ni; ietver visus neorganiskos un organiskos niķeļa savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām. |
| Cinks (Zn) | Cinks, izteikts kā Zn; ietver visus neorganiskos un organiskos cinka savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām. |
| GOS | Gaistošie organiskie savienojumi, kas definēti Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 45. punktā. |
| Difūzās GOS emisijas | Nevirzītas GOS emisijas no laukumveida avotiem (piem., cisternām) vai punktveida avotiem (piem., cauruļvadu atlokiem). |
| Fugitīvās GOS emisijas | Difūzās GOS emisijas no punktveida avotiem. |
| Sadedzināšana lāpā | Augsttemperatūras oksidācija, kurā ar atklātu liesmu sadedzina rūpniecisku darbību atlikumgāzu degošos savienojumus. Sadedzināšanu lāpā galvenokārt izmanto uzliesmojošu gāzu sadedzināšanai drošības apsvērumu dēļ vai nestandarta ekspluatācijas apstākļos. |

Termins

Definīcija

Jauna stacija

Stacija, kuras ekspluatācijai iekārtā pirmā atļauja izsniegta pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas, vai stacija, kas pēc šo LPTP secinājumu publicēšanas pilnīgi nomainīta.

Esoša stacija

Stacija, kas nav jauna stacija.

Bioķīmiskais skābekļa patēriņš (BSP5)

Skābekļa daudzums, kas vajadzīgs organiskā materiāla pilnīgai oksidācijai par oglekļa dioksīdu 5 dienās. BSP ir bionoārdāmo organisko savienojumu masas koncentrācijas indikators.

Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP)

Skābekļa daudzums, kas vajadzīgs organiskā materiāla pilnīgai oksidācijai par oglekļa dioksīdu. ĶSP ir organisko savienojumu masas koncentrācijas indikators.

Kopējais organiskais ogleklis (KOO)

Kopējais organiskais ogleklis, izteikts kā C; ietver visus organiskos savienojumus.

Kopējās suspendētās cietvielas (KSC)

Visu suspendēto cietvielu masas koncentrācija, kas mērīta ar gravimetriju pēc filtrēšanas caur stiklšķiedras filtriem.

Kopējais slāpeklis (KN)

Kopējais slāpeklis, izteikts kā N; ietver brīvo amonjaku un amoniju (NH4–N), nitrītus (NO2–N), nitrātus (NO3–N) un organiskos slāpekļa savienojumus.

Kopējais neorganiskais slāpeklis (Nneorg.)

Kopējais neorganiskais slāpeklis, izteikts kā N; ietver brīvo amonjaku un amoniju (NH4–N), nitrītus (NO2–N) un nitrātus (NO3–N).

Kopējais fosfors (KP)

Kopējais fosfors, izteikts kā P; ietver visus neorganiskos un organiskos fosfora savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām.

Adsorbējamie organiski saistītie halogēni (AOH)

Adsorbējamie organiski saistītie halogēni, izteikti kā Cl; ietver adsorbējamu organiski saistītu hloru, bromu un jodu.

Hroms (Cr)

Hroms, izteikts kā Cr; ietver visus neorganiskos un organiskos hroma savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām.

Varš (Cu)

Varš, izteikts kā Cu; ietver visus neorganiskos un organiskos vara savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām.

Niķelis (Ni)

Niķelis, izteikts kā Ni; ietver visus neorganiskos un organiskos niķeļa savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām.

Cinks (Zn)

Cinks, izteikts kā Zn; ietver visus neorganiskos un organiskos cinka savienojumus, gan izšķīdušus, gan piesaistījušos daļiņām.

GOS

Gaistošie organiskie savienojumi, kas definēti Direktīvas 2010/75/ES 3. panta 45. punktā.

Difūzās GOS emisijas

Nevirzītas GOS emisijas no laukumveida avotiem (piem., cisternām) vai punktveida avotiem (piem., cauruļvadu atlokiem).

Fugitīvās GOS emisijas

Difūzās GOS emisijas no punktveida avotiem.

Sadedzināšana lāpā

Augsttemperatūras oksidācija, kurā ar atklātu liesmu sadedzina rūpniecisku darbību atlikumgāzu degošos savienojumus. Sadedzināšanu lāpā galvenokārt izmanto uzliesmojošu gāzu sadedzināšanai drošības apsvērumu dēļ vai nestandarta ekspluatācijas apstākļos.

1.   Vidiskās pārvaldības sistēmas

| 1. LPTP. | LPTP, kā uzlabot vispārējos vidiskos rādītājus, ir ieviest un konsekventi īstenot tādu vidiskās pārvaldības sistēmu jeb vides vadības sistēmu (EMS), kam piemīt visas šīs iezīmes:






  i) | vadības, tostarp augstākā līmeņa vadītāju, atbalsts; |
| --- | --- | --- |

1. LPTP.

i)

vadības, tostarp augstākā līmeņa vadītāju, atbalsts;

| ii) | vidiskā politika, kas paredz, ka vadība iekārtu pastāvīgi uzlabo; |
| --- | --- |

ii)

vidiskā politika, kas paredz, ka vadība iekārtu pastāvīgi uzlabo;

| iii) | nepieciešamo procedūru, mērķu un mērķrādītāju plānošana un noteikšana apvienojumā ar finanšu plānošanu un ieguldījumiem; |
| --- | --- |

iii)

nepieciešamo procedūru, mērķu un mērķrādītāju plānošana un noteikšana apvienojumā ar finanšu plānošanu un ieguldījumiem;

| iv) | procedūru īstenošana, īpašu uzmanību pievēršot šādiem aspektiem:






  a) | struktūra un atbildības sadalījums; |
| --- | --- | --- |

iv)

procedūru īstenošana, īpašu uzmanību pievēršot šādiem aspektiem:

a)

struktūra un atbildības sadalījums;

| b) | darbā pieņemšana, apmācība, izpratnes un kompetences palielināšana; |
| --- | --- |

b)

darbā pieņemšana, apmācība, izpratnes un kompetences palielināšana;

| c) | saziņa; |
| --- | --- |

c)

saziņa;

| d) | darbinieku iesaistīšana; |
| --- | --- |

d)

darbinieku iesaistīšana;

| e) | dokumentācija; |
| --- | --- |

e)

dokumentācija;

| f) | efektīva procesu kontrole; |
| --- | --- |

f)

efektīva procesu kontrole;

| g) | tehniskās apkopes programmas; |
| --- | --- |

g)

tehniskās apkopes programmas;

| h) | gatavība ārkārtas situācijām un reaģēšana uz tām; |
| --- | --- |

h)

gatavība ārkārtas situācijām un reaģēšana uz tām;

| i) | garantēta vides jomas tiesību aktu prasību ievērošana; |
| --- | --- |

i)

garantēta vides jomas tiesību aktu prasību ievērošana;

| v) | darbības rezultātu pārbaude un koriģējoši pasākumi, īpašu uzmanību pievēršot šādiem aspektiem:






  a) | monitorings un mērījumi (sk. arī atsauces ziņojumu “No RED iekārtām gaisā un ūdenī emitēto vielu monitorings” – ROM); |
| --- | --- | --- |

v)

darbības rezultātu pārbaude un koriģējoši pasākumi, īpašu uzmanību pievēršot šādiem aspektiem:

a)

monitorings un mērījumi (sk. arī atsauces ziņojumu “No RED iekārtām gaisā un ūdenī emitēto vielu monitorings” – ROM);

| b) | koriģējoši un profilaktiski pasākumi; |
| --- | --- |

b)

koriģējoši un profilaktiski pasākumi;

| c) | uzskaitvedība; |
| --- | --- |

c)

uzskaitvedība;

| d) | neatkarīgas (ja praktiski iespējams) iekšējās vai ārējās revīzijas, lai konstatētu, vai EMS atbilst plānam un vai tā ir pienācīgi ieviesta un tiek ievērota; |
| --- | --- |

d)

neatkarīgas (ja praktiski iespējams) iekšējās vai ārējās revīzijas, lai konstatētu, vai EMS atbilst plānam un vai tā ir pienācīgi ieviesta un tiek ievērota;

| vi) | EMS un tās pastāvīgas piemērotības, atbilstības un efektivitātes pārbaudīšana, kuru veic augstākā līmeņa vadītāji; |
| --- | --- |

vi)

EMS un tās pastāvīgas piemērotības, atbilstības un efektivitātes pārbaudīšana, kuru veic augstākā līmeņa vadītāji;

| vii) | sekošana līdzi vidi mazāk piesārņojošu tehnoloģiju izstrādei; |
| --- | --- |

vii)

sekošana līdzi vidi mazāk piesārņojošu tehnoloģiju izstrādei;

| viii) | jaunas stacijas projektēšanas posmā un visa stacijas darbmūža laikā – izvērtēšana, kādu vidisko ietekmi radīs stacijas ekspluatācijas eventuāla izbeigšana; |
| --- | --- |

viii)

jaunas stacijas projektēšanas posmā un visa stacijas darbmūža laikā – izvērtēšana, kādu vidisko ietekmi radīs stacijas ekspluatācijas eventuāla izbeigšana;

| ix) | regulāra nozares procesu salīdzinošā novērtēšana; |
| --- | --- |

ix)

regulāra nozares procesu salīdzinošā novērtēšana;

| x) | atkritumu apsaimniekošanas plāns (sk. 13. LPTP). |
| --- | --- |

x)

atkritumu apsaimniekošanas plāns (sk. 13. LPTP).

Konkrēti ķīmiskās rūpniecības nozarē LPTP ir EMS iekļaut šādus elementus:

| xi) | ja iekārtā/objektā darbojas vairāki operatori, sagatavot vienošanos, kurā noteiktas katras stacijas operatora funkcijas un pienākumi un koordinētas darbības procedūras, lai veicinātu visu operatoru sadarbību; |
| --- | --- |

xi)

ja iekārtā/objektā darbojas vairāki operatori, sagatavot vienošanos, kurā noteiktas katras stacijas operatora funkcijas un pienākumi un koordinētas darbības procedūras, lai veicinātu visu operatoru sadarbību;

| xii) | izveidot pārskatus par notekūdeņu un atlikumgāzu plūsmām (sk. 2. LPTP). |
| --- | --- |

xii)

izveidot pārskatus par notekūdeņu un atlikumgāzu plūsmām (sk. 2. LPTP).

Dažos gadījumos EMS ietilpst šādi elementi:

| xiii) | smaku pārvaldības plāns (sk. 20. LPTP); |
| --- | --- |

xiii)

smaku pārvaldības plāns (sk. 20. LPTP);

| xiv) | trokšņa pārvaldības plāns (sk. 22. LPTP). |
| --- | --- |

xiv)

trokšņa pārvaldības plāns (sk. 22. LPTP).

Izmantojamība

EMS (piem., standarta vai nestandarta) tvērums (piem., detalizācijas līmenis) un veids parasti ir saistīts ar iekārtas veidu, lielumu un sarežģītību un to, kāda ir iespējamā vidiskā ietekme.

| 2. LPTP. | LPTP, kā samazināt emisijas ūdenī un gaisā un ūdens patēriņu, ir vidiskās pārvaldības sistēmas ietvaros (sk. 1. LPTP) ieviest un uzturēt notekūdeņu un atlikumgāzu plūsmu inventarizācijas pārskatu, kas ietver šādus elementus:






  i) | informācija par ķīmiskās ražošanas procesiem, tostarp:






  a) | ķīmisko reakciju vienādojumi, kuros norādīti arī blakusprodukti; |
| --- | --- | --- | --- |

2. LPTP.

i)

informācija par ķīmiskās ražošanas procesiem, tostarp:

a)

ķīmisko reakciju vienādojumi, kuros norādīti arī blakusprodukti;

| b) | vienkāršotas procesu blokshēmas, kas uzrāda emisiju izcelsmi; |
| --- | --- |

b)

vienkāršotas procesu blokshēmas, kas uzrāda emisiju izcelsmi;

| c) | procesā integrēto tehnisko paņēmienu apraksts un apraksts, kā norit notekūdeņu/atlikumgāzu attīrīšana avotā, tostarp rezultativitātes rādītāji; |
| --- | --- |

c)

procesā integrēto tehnisko paņēmienu apraksts un apraksts, kā norit notekūdeņu/atlikumgāzu attīrīšana avotā, tostarp rezultativitātes rādītāji;

| ii) | pēc iespējas visaptverošāka informācija par notekūdeņu plūsmām, piem.:






  a) | plūsmas, pH, temperatūras un vadītspējas vidējās vērtības un mainīgums; |
| --- | --- | --- |

ii)

pēc iespējas visaptverošāka informācija par notekūdeņu plūsmām, piem.:

a)

plūsmas, pH, temperatūras un vadītspējas vidējās vērtības un mainīgums;

| b) | relevantu piesārņotāju/parametru vidējā koncentrācija un slodzes vērtības, kā arī to mainīgums (piem., ĶSP/KOO, slāpekļa ķīmiskā suga (species), fosfors, metāli, sāļi, konkrēti organiskie savienojumi); |
| --- | --- |

b)

relevantu piesārņotāju/parametru vidējā koncentrācija un slodzes vērtības, kā arī to mainīgums (piem., ĶSP/KOO, slāpekļa ķīmiskā suga (species), fosfors, metāli, sāļi, konkrēti organiskie savienojumi);

| c) | dati par bioeliminējamību (bioeliminability) (piemēram, BSP, BSP/ĶSP attiecība, Cāna–Vellensa tests (Zahn–Wellens test), bioloģiskās inhibēšanās potenciāls (piem., nitrifikācija)); |
| --- | --- |

c)

dati par bioeliminējamību (bioeliminability) (piemēram, BSP, BSP/ĶSP attiecība, Cāna–Vellensa tests (Zahn–Wellens test), bioloģiskās inhibēšanās potenciāls (piem., nitrifikācija));

| iii) | pēc iespējas visaptverošāka informācija par atlikumgāzu plūsmām, piem.:






  a) | plūsmas un temperatūras vidējās vērtības un mainīgums; |
| --- | --- | --- |

iii)

pēc iespējas visaptverošāka informācija par atlikumgāzu plūsmām, piem.:

a)

plūsmas un temperatūras vidējās vērtības un mainīgums;

| b) | relevantu piesārņotāju/parametru vidējā koncentrācija un slodzes vērtības, kā arī to mainīgums (piem., GOS, CO, NOX, SOX, hlors, hlorūdeņradis); |
| --- | --- |

b)

relevantu piesārņotāju/parametru vidējā koncentrācija un slodzes vērtības, kā arī to mainīgums (piem., GOS, CO, NOX, SOX, hlors, hlorūdeņradis);

| c) | uzliesmojamība, sprāgstamības apakšējā un augšējā robeža, reaktivitāte; |
| --- | --- |

c)

uzliesmojamība, sprāgstamības apakšējā un augšējā robeža, reaktivitāte;

| d) | citu tādu vielu klātbūtne, kas var ietekmēt atlikumgāzu attīrīšanas sistēmu vai stacijas drošumu (piem., skābekļa, slāpekļa, ūdens tvaika, putekļu klātbūtne). |
| --- | --- |

d)

citu tādu vielu klātbūtne, kas var ietekmēt atlikumgāzu attīrīšanas sistēmu vai stacijas drošumu (piem., skābekļa, slāpekļa, ūdens tvaika, putekļu klātbūtne).

2.   Monitorings

| 3. LPTP. | Attiecībā uz notekūdeņu plūsmu inventarizācijā (sk. 2. LPTP) apzinātajām relevantajām emisijām ūdenī, LPTP ir monitorēt galvenos procesa parametrus (arī pastāvīgi monitorēt notekūdeņu plūsmu, pH un temperatūru) svarīgākajos punktos (piem., monitorēt priekšattīrīšanas influenta un galīgās attīrīšanas influenta parametrus). |
| --- | --- |

3. LPTP.

| 4. LPTP. | LPTP ir saskaņā ar EN standartiem vismaz tālāk norādītajā minimālajā biežumā monitorēt emisijas ūdenī. Ja EN standarti nav pieejami, LPTP ir izmantot ISO, valsts vai citus starptautiskos standartus, kas nodrošina, ka iegūtajiem datiem ir līdzvērtīga zinātniskā kvalitāte. |
| --- | --- |

4. LPTP.

| Viela/parametrs | Standarts(-i) | Minimālais monitoringa biežums (1)
   (2) |
| --- | --- | --- |
| Kopējais organiskais ogleklis (KOO) (3) | EN 1484 | Katru dienu |
| Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) (3) | EN standarta nav |
| Kopējās suspendētās cietvielas (KSC) | EN 872 |
| Kopējais slāpeklis (KN) (4) | EN 12260 |
| Kopējais neorganiskais slāpeklis (Nneorg.) (4) | Ir pieejami dažādi EN standarti |
| Kopējais fosfors (KP) | Ir pieejami dažādi EN standarti |
| Adsorbējamie organiski saistītie halogēni (AOH) | EN ISO 9562 | Reizi mēnesī |
| Metāli | Cr | Ir pieejami dažādi EN standarti |
| Cu |
| Ni |
| Pb |
| Zn |
| Citi metāli, ja relevanti |
| Toksiskums (5) | Zivju ikri (Danio rerio) | EN ISO 15088 | Nosaka pēc sākotnējā raksturojuma, balstoties uz riska novērtējumu |
| Dafnijas (Daphnia magna Straus) | EN ISO 6341 |
| Luminiscējošās baktērijas (Vibrio fischeri) | EN ISO 11348–1, EN ISO 11348–2 vai EN ISO 11348–3 |
| Ūdensziedi (Lemna minor) | EN ISO 20079 |
| Aļģes | EN ISO 8692, EN ISO 10253 vai EN ISO 10710 |

Viela/parametrs

Standarts(-i)

Minimālais monitoringa biežums (1)
   (2)

Kopējais organiskais ogleklis (KOO) (3)

EN 1484

Katru dienu

Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) (3)

EN standarta nav

Kopējās suspendētās cietvielas (KSC)

EN 872

Kopējais slāpeklis (KN) (4)

EN 12260

Kopējais neorganiskais slāpeklis (Nneorg.) (4)

Ir pieejami dažādi EN standarti

Kopējais fosfors (KP)

Ir pieejami dažādi EN standarti

Adsorbējamie organiski saistītie halogēni (AOH)

EN ISO 9562

Reizi mēnesī

Metāli

Cr

Ir pieejami dažādi EN standarti

Cu

Ni

Pb

Zn

Citi metāli, ja relevanti

Toksiskums (5)

Zivju ikri (Danio rerio)

EN ISO 15088

Nosaka pēc sākotnējā raksturojuma, balstoties uz riska novērtējumu

Dafnijas (Daphnia magna Straus)

EN ISO 6341

Luminiscējošās baktērijas (Vibrio fischeri)

EN ISO 11348–1, EN ISO 11348–2 vai EN ISO 11348–3

Ūdensziedi (Lemna minor)

EN ISO 20079

Aļģes

EN ISO 8692, EN ISO 10253 vai EN ISO 10710

| 5. LPTP. | LPTP ir periodiski monitorēt difūzās GOS emisijas gaisā no relevantiem avotiem, izmantojot piemērotu I–III paņēmiena kombināciju vai, ja GOS apjoms ir liels, visus trīs šos paņēmienus:






  I. | osmes metodes (piem., ar pārnēsājamiem instrumentiem saskaņā ar EN 15446), kas asociētas ar svarīgāko aprīkojuma vienību korelācijas līknēm; |
| --- | --- | --- |

5. LPTP.

I.

osmes metodes (piem., ar pārnēsājamiem instrumentiem saskaņā ar EN 15446), kas asociētas ar svarīgāko aprīkojuma vienību korelācijas līknēm;

| II. | gāzu detektēšana ar optiskās attēlveidošanas metodēm; |
| --- | --- |

II.

gāzu detektēšana ar optiskās attēlveidošanas metodēm;

| III. | emisiju aprēķināšana, balstoties uz emisijas faktoriem, ko periodiski (piem., reizi divos gados) validē ar mērījumiem. |
| --- | --- |

III.

emisiju aprēķināšana, balstoties uz emisijas faktoriem, ko periodiski (piem., reizi divos gados) validē ar mērījumiem.

Ja GOS apjoms ir liels, līdztekus I–III paņēmienam lietderīgs ir arī iekārtas emisiju periodisks skrīnings un kvantificēšana, izmantojot optiskās absorbcijas metodes, piem., diferenciālās absorbcijas LIDAR (DIAL) vai saules starojuma plūsmas aptumšojuma metodi (SOF).

Apraksts

Sk. 6.2. punktu.

| 6. LPTP. | LPTP ir periodiski monitorēt smaku emisijas no relevantiem avotiem saskaņā ar EN standartiem. |
| --- | --- |

6. LPTP.

Apraksts

Emisijas var monitorēt, izmantojot dinamisko olfaktometriju saskaņā ar EN 13725. Līdztekus emisiju monitoringam var izmērīt/aplēst eksponētību smakām vai aplēst smaku ietekmi.

Izmantojamība

Paņēmiens ir izmantojams tikai gadījumos, kad ir paredzams un/vai ir pamats domāt, ka smakas rada apgrūtinājumu.

3.   Emisijas ūdenī

3.1.   Ūdens patēriņš un notekūdeņu rašanās

| 7. LPTP. | LPTP, kā samazināt ūdens patēriņu un notekūdeņu rašanos, ir samazināt notekūdeņu plūsmu apjomu un/vai piesārņojošo vielu slodzi, pastiprināt notekūdeņu atkārtotu izmantošanu ražošanas procesā un rekuperēt un atkārtoti izmantot izejvielas. |
| --- | --- |

7. LPTP.

3.2.   Notekūdeņu savākšana un nošķiršana

| 8. LPTP. | LPTP, kā novērst nekontaminēta ūdens kontamināciju un samazināt emisijas ūdenī, ir nošķirt nekontaminētas notekūdeņu plūsmas no attīrāmām notekūdeņu plūsmām. |
| --- | --- |

8. LPTP.

Izmantojamība

Nekontaminēta lietusūdens nošķiršana var nebūt izmantojama esošās notekūdeņu savākšanas sistēmās.

| 9. LPTP. | LPTP, kā novērst nekontrolētas emisijas ūdenī, ir nodrošināt piemērotu buferkrātuves ietilpību notekūdeņiem, kas rodas ekspluatācijas apstākļos, kuri nav normāli ekspluatācijas apstākļi, balstoties uz riska novērtējumu (ņemot vērā, piem., piesārņotāja īpašības, ietekmi uz turpmāku attīrīšanu un saņēmējvidi), un veikt atbilstošus tālākus pasākumus (piem., kontrole, attīrīšana, atkārtota izmantošana). |
| --- | --- |

9. LPTP.

Izmantojamība

Kontaminēta lietusūdens pagaidu glabāšanas priekšnoteikums ir nošķiršana, līdz ar to tā var nebūt izmantojama esošās notekūdeņu savākšanas sistēmās.

3.3.   Notekūdeņu attīrīšana

| 10. LPTP. | LPTP, kā samazināt emisijas ūdenī, ir izmantot integrētu notekūdeņu apsaimniekošanas un attīrīšanas stratēģiju, kas ietver piemērotu tālāk pēc prioritātes sakārtoto paņēmienu kombināciju. |
| --- | --- |

10. LPTP.

| | Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| a) | Procesā integrēti tehniskie paņēmieni (6) | Paņēmieni, kā novērst vai samazināt ūdens piesārņotāju rašanos. |
| b) | Piesārņotāju rekuperācija avotā (6) | Paņēmieni, kā piesārņotājus rekuperēt pirms to nonākšanas notekūdeņu savākšanas sistēmā. |
| c) | Notekūdeņu priekšattīrīšana (6)
   (7) | Paņēmieni, kā samazināt piesārņotāju daudzumu pirms notekūdeņu galīgās attīrīšanas. Priekšattīrīšanu var veikt avotā vai kombinētajām plūsmām. |
| d) | Notekūdeņu galīgā attīrīšana (8) | Notekūdeņu galīgā attīrīšana ar, piem., iepriekšēju attīrīšanu un pirmējo attīrīšanu, bioloģisko attīrīšanu, slāpekļa atdalīšanas, fosfora atdalīšanas un/vai galīgās cietvielu atdalīšanas paņēmieniem pirms to novadīšanas saņēmējā ūdensobjektā. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

a)

Procesā integrēti tehniskie paņēmieni (6)

Paņēmieni, kā novērst vai samazināt ūdens piesārņotāju rašanos.

b)

Piesārņotāju rekuperācija avotā (6)

Paņēmieni, kā piesārņotājus rekuperēt pirms to nonākšanas notekūdeņu savākšanas sistēmā.

c)

Notekūdeņu priekšattīrīšana (6)
   (7)

Paņēmieni, kā samazināt piesārņotāju daudzumu pirms notekūdeņu galīgās attīrīšanas. Priekšattīrīšanu var veikt avotā vai kombinētajām plūsmām.

d)

Notekūdeņu galīgā attīrīšana (8)

Notekūdeņu galīgā attīrīšana ar, piem., iepriekšēju attīrīšanu un pirmējo attīrīšanu, bioloģisko attīrīšanu, slāpekļa atdalīšanas, fosfora atdalīšanas un/vai galīgās cietvielu atdalīšanas paņēmieniem pirms to novadīšanas saņēmējā ūdensobjektā.

Apraksts

Integrētās notekūdeņu apsaimniekošanas un attīrīšanas stratēģijas pamatā ir notekūdeņu plūsmu inventarizācija (sk. 2. LPTP).

Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL). Sk. 3.4. punktu.

| 11. LPTP. | LPTP, kā samazināt emisijas ūdenī, ir, izmantojot piemērotus paņēmienus, priekšattīrīt notekūdeņus, kas satur piesārņotājus, ar kuriem nevar pienācīgi tikt galā galīgajā notekūdeņu attīrīšanā. |
| --- | --- |

11. LPTP.

Apraksts

Notekūdeņu priekšattīrīšanu veic integrētas notekūdeņu apsaimniekošanas un attīrīšanas stratēģijas (sk. 10. LPTP) ietvaros; parasti tās mērķis ir:

| — | aizsargāt galīgās notekūdeņu attīrīšanas staciju (piem., aizsargāt bioloģiskās attīrīšanas iekārtu no inhibējošiem vai toksiskiem savienojumiem), |
| --- | --- |

—

aizsargāt galīgās notekūdeņu attīrīšanas staciju (piem., aizsargāt bioloģiskās attīrīšanas iekārtu no inhibējošiem vai toksiskiem savienojumiem),

| — | atdalīt savienojumus, kuru daudzumu nevar pietiekami samazināt galīgajā attīrīšanā (piem., toksiskus savienojumus, grūti bionoārdāmus vai bionenoārdāmus organiskos savienojumus, organiskos savienojumus augstās koncentrācijās vai metālus bioloģiskās attīrīšanas gadījumā), |
| --- | --- |

—

atdalīt savienojumus, kuru daudzumu nevar pietiekami samazināt galīgajā attīrīšanā (piem., toksiskus savienojumus, grūti bionoārdāmus vai bionenoārdāmus organiskos savienojumus, organiskos savienojumus augstās koncentrācijās vai metālus bioloģiskās attīrīšanas gadījumā),

| — | atdalīt savienojumus, kas citādi no savākšanas sistēmas vai galīgās attīrīšanas laikā tiek iztvaicēti (stripped) gaisā (piem., halogēnorganiskie savienojumi, benzols), |
| --- | --- |

—

atdalīt savienojumus, kas citādi no savākšanas sistēmas vai galīgās attīrīšanas laikā tiek iztvaicēti (stripped) gaisā (piem., halogēnorganiskie savienojumi, benzols),

| — | atdalīt savienojumus, kas izraisa citas negatīvas sekas (piem., aprīkojuma koroziju, nevēlamu reakciju ar citām vielām, notekūdeņu dūņu kontamināciju). |
| --- | --- |

—

atdalīt savienojumus, kas izraisa citas negatīvas sekas (piem., aprīkojuma koroziju, nevēlamu reakciju ar citām vielām, notekūdeņu dūņu kontamināciju).

Principā, lai izvairītos no atšķaidīšanās, priekšattīrīšanu veic pēc iespējas tuvāk avotam, it sevišķi metālu gadījumā. Dažkārt notekūdeņus ar atbilstošām īpašībām var nošķirt un savākt, lai veiktu īpašu kombinēto priekšattīrīšanu.

| 12. LPTP. | LPTP, kā samazināt emisijas ūdenī, ir izmantot piemērotu galīgās notekūdeņu attīrīšanas paņēmienu kombināciju. |
| --- | --- |

12. LPTP.

Apraksts

Notekūdeņu galīgo attīrīšanu veic integrētas notekūdeņu apsaimniekošanas un attīrīšanas stratēģijas (sk. 10. LPTP) ietvaros.

Piemērotas notekūdeņu galīgās attīrīšanas metodes atkarībā no piesārņotāja ir, piem., šādas:

| | Tehniskais paņēmiens (9) | Tipiski piesārņotāji, kuru daudzums tiek samazināts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| Iepriekšējā attīrīšana un pirmējā attīrīšana |
| a) | Izlīdzināšana | Visi piesārņotāji | Vispārizmantojams. |
| b) | Neitralizēšana | Skābes, sārmi |
| c) | Fiziska separācija, piem., ar sietiem, smelknes separatoriem, taukvielu separatoriem vai pirmējās nostādināšanas tvertnēm | Suspendētas cietvielas, eļļas/taukvielas |
| Bioloģiskā attīrīšana (otrējā attīrīšana), piem. |
| d) | Aktīvo dūņu process | Bionoārdāmie organiskie savienojumi | Vispārizmantojams. |
| e) | Membrānu bioreaktors |
| Slāpekļa atdalīšana |
| f) | Nitrifikācija/denitrifikācija | Kopējais slāpeklis, amonjaks | Nitrifikācija var nebūt izmantojama, ja ir augsta hlorīdu koncentrācija (t. i., apmēram 10 g/l) un hlorīdu koncentrācijas samazināšana pirms nitrifikācijas nedotu pietiekamus vidiskos ieguvumus.
  Paņēmiens nav izmantojams, ja galīgā attīrīšana neietver bioloģisko attīrīšanu. |
| Fosfora atdalīšana |
| g) | Ķīmiskā izgulsnēšana | Fosfors | Vispārizmantojams. |
| Galīgā cietvielu atdalīšana |
| h) | Koagulācija un flokulācija | Suspendētas cietvielas | Vispārizmantojams. |
| i) | Nostādināšana |
| j) | Filtrācija (piem., filtrācija caur smiltīm, mikrofiltrācija, ultrafiltrācija) |
| k) | Flotācija |

Tehniskais paņēmiens (9)

Tipiski piesārņotāji, kuru daudzums tiek samazināts

Izmantojamība

Iepriekšējā attīrīšana un pirmējā attīrīšana

a)

Izlīdzināšana

Visi piesārņotāji

Vispārizmantojams.

b)

Neitralizēšana

Skābes, sārmi

c)

Fiziska separācija, piem., ar sietiem, smelknes separatoriem, taukvielu separatoriem vai pirmējās nostādināšanas tvertnēm

Suspendētas cietvielas, eļļas/taukvielas

Bioloģiskā attīrīšana (otrējā attīrīšana), piem.

d)

Aktīvo dūņu process

Bionoārdāmie organiskie savienojumi

Vispārizmantojams.

e)

Membrānu bioreaktors

Slāpekļa atdalīšana

f)

Nitrifikācija/denitrifikācija

Kopējais slāpeklis, amonjaks

Nitrifikācija var nebūt izmantojama, ja ir augsta hlorīdu koncentrācija (t. i., apmēram 10 g/l) un hlorīdu koncentrācijas samazināšana pirms nitrifikācijas nedotu pietiekamus vidiskos ieguvumus.

Paņēmiens nav izmantojams, ja galīgā attīrīšana neietver bioloģisko attīrīšanu.

Fosfora atdalīšana

g)

Ķīmiskā izgulsnēšana

Fosfors

Vispārizmantojams.

Galīgā cietvielu atdalīšana

h)

Koagulācija un flokulācija

Suspendētas cietvielas

Vispārizmantojams.

i)

Nostādināšana

j)

Filtrācija (piem., filtrācija caur smiltīm, mikrofiltrācija, ultrafiltrācija)

k)

Flotācija

3.4.   Ar LPTP saistītie emisiju līmeņi attiecībā uz emisijām ūdenī

1., 2. un 3. tabulā dotie ar LPTP saistītie emisiju līmeņi (LPTP SEL) attiecībā uz emisijām ūdenī ir piemērojami tiešām emisijām saņēmējā ūdensobjektā no:

| i) | Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma 4. iedaļā norādītajām darbībām; |
| --- | --- |

i)

Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma 4. iedaļā norādītajām darbībām;

| ii) | neatkarīgi ekspluatētām notekūdeņu attīrīšanas stacijām, kas norādītas Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma 6.11. apakšiedaļā, ja galvenais piesārņojošo vielu slodzes avots ir Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma 4. iedaļā iekļautās darbības; |
| --- | --- |

ii)

neatkarīgi ekspluatētām notekūdeņu attīrīšanas stacijām, kas norādītas Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma 6.11. apakšiedaļā, ja galvenais piesārņojošo vielu slodzes avots ir Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma 4. iedaļā iekļautās darbības;

| iii) | dažādas izcelsmes notekūdeņu kombinētās attīrīšanas, ja galvenais piesārņojošo vielu slodzes avots ir Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma 4. iedaļā iekļautās darbības. |
| --- | --- |

iii)

dažādas izcelsmes notekūdeņu kombinētās attīrīšanas, ja galvenais piesārņojošo vielu slodzes avots ir Direktīvas 2010/75/ES I pielikuma 4. iedaļā iekļautās darbības.

Visi šie LPTP SEL ir piemērojami punktā, kurā notiek emisija no iekārtas.

1. tabula

LPTP SEL attiecībā uz KOO, ĶSP un KSC tiešajām emisijām saņēmējā ūdensobjektā

| Parametrs | LPTP SEL
  (gada vidējā vērtība) | Nosacījumi |
| --- | --- | --- |
| Kopējais organiskais ogleklis (KOO) (10)
   (11) | 10–33 mg/l (12)
   (13)
   (14)
   (15) | LPTP SEL ir piemērojams, ja emisija pārsniedz 3,3 t gadā. |
| Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) (10)
   (11) | 30–100 mg/l (12)
   (13)
   (14)
   (15) | LPTP SEL ir piemērojams, ja emisija pārsniedz 10 t gadā. |
| Kopējās suspendētās cietvielas (KSC) | 5,0–35 mg/l (16)
   (17) | LPTP SEL ir piemērojams, ja emisija pārsniedz 3,3 t gadā. |

Parametrs

LPTP SEL

(gada vidējā vērtība)

Nosacījumi

Kopējais organiskais ogleklis (KOO) (10)
   (11)

10–33 mg/l (12)
   (13)
   (14)
   (15)

LPTP SEL ir piemērojams, ja emisija pārsniedz 3,3 t gadā.

Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP) (10)
   (11)

30–100 mg/l (12)
   (13)
   (14)
   (15)

LPTP SEL ir piemērojams, ja emisija pārsniedz 10 t gadā.

Kopējās suspendētās cietvielas (KSC)

5,0–35 mg/l (16)
   (17)

LPTP SEL ir piemērojams, ja emisija pārsniedz 3,3 t gadā.

2. tabula

LPTP SEL attiecībā uz barības vielu tiešajām emisijām saņēmējā ūdensobjektā

| Parametrs | LPTP SEL
  (gada vidējā vērtība) | Nosacījumi |
| --- | --- | --- |
| Kopējais slāpeklis (KN) (18) | 5,0–25 mg/l (19)
   (20) | LPTP SEL ir piemērojams, ja emisija pārsniedz 2,5 t gadā. |
| Kopējais neorganiskais slāpeklis (Nneorg.) (18) | 5,0–20 mg/l (19)
   (20) | LPTP SEL ir piemērojams, ja emisija pārsniedz 2,0 t gadā. |
| Kopējais fosfors (KP) | 0,50–3,0 mg/l (21) | LPTP SEL ir piemērojams, ja emisija pārsniedz 300 kg gadā. |

Parametrs

LPTP SEL

(gada vidējā vērtība)

Nosacījumi

Kopējais slāpeklis (KN) (18)

5,0–25 mg/l (19)
   (20)

LPTP SEL ir piemērojams, ja emisija pārsniedz 2,5 t gadā.

Kopējais neorganiskais slāpeklis (Nneorg.) (18)

5,0–20 mg/l (19)
   (20)

LPTP SEL ir piemērojams, ja emisija pārsniedz 2,0 t gadā.

Kopējais fosfors (KP)

0,50–3,0 mg/l (21)

LPTP SEL ir piemērojams, ja emisija pārsniedz 300 kg gadā.

3. tabula

LPTP SEL attiecībā uz AOH un metālu tiešajām emisijām saņēmējā ūdensobjektā

| Parametrs | LPTP SEL
  (gada vidējā vērtība) | Nosacījumi |
| --- | --- | --- |
| Adsorbējamie organiski saistītie halogēni (AOH) | 0,20–1,0 mg/l (22)
   (23) | LPTP SEL ir piemērojams, ja emisija pārsniedz 100 kg gadā. |
| Hroms, ko izsaka kā Cr | 5,0–25 μg/l (24)
   (25)
   (26)
   (27) | LPTP SEL ir piemērojams, ja emisija pārsniedz 2,5 kg gadā. |
| Varš, ko izsaka kā Cu | 5,0–50 μg/l (24)
   (25)
   (26)
   (28) | LPTP SEL ir piemērojams, ja emisija pārsniedz 5,0 kg gadā. |
| Niķelis, ko izsaka kā Ni | 5,0–50 μg/l (24)
   (25)
   (26) | LPTP SEL ir piemērojams, ja emisija pārsniedz 5,0 kg gadā. |
| Cinks, ko izsaka kā Zn | 20–300 μg/l (24)
   (25)
   (26)
   (29) | LPTP SEL ir piemērojams, ja emisija pārsniedz 30 kg gadā. |

Parametrs

LPTP SEL

(gada vidējā vērtība)

Nosacījumi

Adsorbējamie organiski saistītie halogēni (AOH)

0,20–1,0 mg/l (22)
   (23)

LPTP SEL ir piemērojams, ja emisija pārsniedz 100 kg gadā.

Hroms, ko izsaka kā Cr

5,0–25 μg/l (24)
   (25)
   (26)
   (27)

LPTP SEL ir piemērojams, ja emisija pārsniedz 2,5 kg gadā.

Varš, ko izsaka kā Cu

5,0–50 μg/l (24)
   (25)
   (26)
   (28)

LPTP SEL ir piemērojams, ja emisija pārsniedz 5,0 kg gadā.

Niķelis, ko izsaka kā Ni

5,0–50 μg/l (24)
   (25)
   (26)

LPTP SEL ir piemērojams, ja emisija pārsniedz 5,0 kg gadā.

Cinks, ko izsaka kā Zn

20–300 μg/l (24)
   (25)
   (26)
   (29)

LPTP SEL ir piemērojams, ja emisija pārsniedz 30 kg gadā.

Informācija par attiecīgo monitoringu ir sniegta 4. LPTP.

4.   Atkritumi

| 13. LPTP. | LPTP, kā novērst vai – ja tas nav iespējams – mazināt apglabājamo atkritumu rašanos, ir sagatavot un īstenot atkritumu apsaimniekošanas plānu, kas ir vidiskās pārvaldības sistēmas (sk. 1. LPTP) daļa un nodrošina, ka tiek novērsta atkritumu rašanās, atkritumi tiek sagatavoti atkārtotai izmantošanai, pārstrādāti vai kādā citā veidā reģenerēti (šādā secībā). |
| --- | --- |

13. LPTP.

| 14. LPTP. | LPTP, kā samazināt papildus attīrāmo vai apglabājamo notekūdeņu dūņu apjomu un mazināt to potenciālo vidisko ietekmi, ir izmantot kādu no tālāk dotajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju. |
| --- | --- |

14. LPTP.

| | Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Kondicionēšana | Ķīmiskā kondicionēšana (t. i., koagulantu un/vai flokulantu pievienošana) vai termiskā kondicionēšana (t. i., karsēšana), lai uzlabotu kondīciju dūņu biezināšanas/atūdeņošanas laikā. | Nav izmantojams neorganiskām dūņām. Vajadzība pēc kondicionēšanas ir atkarīga no dūņu īpašībām un izmantotā biezināšanas/atūdeņošanas aprīkojuma. |
| b) | Biezināšana/atūdeņošana | Biezināšanu var veikt ar nostādināšanu, centrifugēšanu, flotēšanu, gravitācijas lentēm (gravity belts) vai sviedējcilindriem (rotary drums). Atūdeņošanu var veikt ar lentveida filtrpresēm vai kameru filtrpresēm. | Vispārizmantojams. |
| c) | Stabilizācija | Dūņu stabilizācija ir, piemēram, ķīmiskā apstrāde, termiskā apstrāde, aerobā noārdīšana vai anaerobā noārdīšana. | Nav izmantojams neorganiskām dūņām. Nav izmantojams, ja pirms galīgās apstrādes veicamas tikai īstermiņa manipulācijas. |
| d) | Žāvēšana | Dūņas izžāvē tiešā vai netiešā saskarē ar siltuma avotu. | Nav izmantojams gadījumos, kad nav pieejams vai izmantojams atlikumsiltums. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Kondicionēšana

Ķīmiskā kondicionēšana (t. i., koagulantu un/vai flokulantu pievienošana) vai termiskā kondicionēšana (t. i., karsēšana), lai uzlabotu kondīciju dūņu biezināšanas/atūdeņošanas laikā.

Nav izmantojams neorganiskām dūņām. Vajadzība pēc kondicionēšanas ir atkarīga no dūņu īpašībām un izmantotā biezināšanas/atūdeņošanas aprīkojuma.

b)

Biezināšana/atūdeņošana

Biezināšanu var veikt ar nostādināšanu, centrifugēšanu, flotēšanu, gravitācijas lentēm (gravity belts) vai sviedējcilindriem (rotary drums). Atūdeņošanu var veikt ar lentveida filtrpresēm vai kameru filtrpresēm.

Vispārizmantojams.

c)

Stabilizācija

Dūņu stabilizācija ir, piemēram, ķīmiskā apstrāde, termiskā apstrāde, aerobā noārdīšana vai anaerobā noārdīšana.

Nav izmantojams neorganiskām dūņām. Nav izmantojams, ja pirms galīgās apstrādes veicamas tikai īstermiņa manipulācijas.

d)

Žāvēšana

Dūņas izžāvē tiešā vai netiešā saskarē ar siltuma avotu.

Nav izmantojams gadījumos, kad nav pieejams vai izmantojams atlikumsiltums.

5.   Emisijas gaisā

5.1.   Atlikumgāzu savākšana

| 15. LPTP. | LPTP, kā sekmīgāk rekuperēt savienojumus un samazināt emisijas gaisā, ir norobežot emisijas avotus un, ja iespējams, emisijas attīrīt. |
| --- | --- |

15. LPTP.

Izmantojamība

Izmantojamību var ierobežot apsvērumi, kas saistīti ar ekspluatējamību (piekļuvi aprīkojumam), drošumu (izvairīties no koncentrācijām, kas tuvojas apakšējai sprādzienbīstamības robežai) un veselību (ja operatoram ir jāatrodas norobežotajā zonā).

5.2.   Atlikumgāzu attīrīšana

| 16. LPTP. | LPTP, kā samazināt emisijas gaisā, ir izmantot integrētu atlikumgāzu apsaimniekošanas un attīrīšanas stratēģiju, kas ietver procesā integrētus tehniskos paņēmienus un atlikumgāzu attīrīšanas paņēmienus. |
| --- | --- |

16. LPTP.

Apraksts

Integrētās atlikumgāzu apsaimniekošanas un attīrīšanas stratēģijas pamatā ir atlikumgāzu plūsmu inventarizācijas pārskats (sk. 2. LPTP), un prioritāti piešķir procesā integrētiem tehniskajiem paņēmieniem.

5.3.   Sadedzināšana lāpā

| 17. LPTP. | LPTP, kā novērst emisijas gaisā no lāpām, ir sadedzināšanu lāpā izmantot tikai drošības apsvērumu dēļ vai nestandarta ekspluatācijas apstākļos (piem., iedarbināšana, apturēšana), izmantojot vienu no tālāk dotajiem tehniskajiem paņēmieniem vai tos abus. |
| --- | --- |

17. LPTP.

| | Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Pareiza stacijas konstrukcija | Tā ietver pietiekami jaudīgu gāzu rekuperācijas sistēmu un augstas integritātes pārspiediena vārstus. | Jaunās stacijās vispārizmantojams. Esošas stacijas var aprīkot ar gāzu rekuperācijas sistēmām. |
| b | Stacijas pārvaldība | Tā ietver kurināmā gāzu sistēmas sabalansēšanu un progresīvu procesu kontroli. | Vispārizmantojams. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a

Pareiza stacijas konstrukcija

Tā ietver pietiekami jaudīgu gāzu rekuperācijas sistēmu un augstas integritātes pārspiediena vārstus.

Jaunās stacijās vispārizmantojams. Esošas stacijas var aprīkot ar gāzu rekuperācijas sistēmām.

b

Stacijas pārvaldība

Tā ietver kurināmā gāzu sistēmas sabalansēšanu un progresīvu procesu kontroli.

Vispārizmantojams.

| 18. LPTP. | LPTP, kā samazināt emisijas gaisā no lāpām gadījumos, kad sadedzināšana lāpā ir neizbēgama, ir izmantot vienu no tālāk dotajiem tehniskajiem paņēmieniem vai tos abus. |
| --- | --- |

18. LPTP.

| | Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Pareiza lāpu konstrukcija | Augstuma un spiediena optimizācija, tvaika, gaisa vai gāzes padeve, piemērots lāpas sprauslu tips (ar apvalku vai ekrānu) utt. ar mērķi panākt drošu bezdūmu darbību un gāzu pārpalikuma efektīvu sadedzināšanu. | Izmantojams jaunās lāpās. Esošajās iekārtās izmantojamība var būt ierobežota, piem., tāpēc, ka stacijas kapitālapkopes laikā tam var nebūt pietiekami daudz laika. |
| b) | Lāpu pārvaldība ar monitoringu un rezultātu reģistrēšanu | Pastāvīgs sadedzināšanai lāpā novadīto gāzu monitorings, gāzu plūsmas mērīšana un citu parametru aplēšana (piem., sastāva, siltumsatura, palīgvielu padeves rādītāja, ātruma, caurpūtes gāzes caurplūduma, piesārņotāju (piem., NOx, CO, ogļūdeņražu, trokšņa) emisiju aplēses). Reģistrējot gadījumus, kad notikusi sadedzināšana lāpā, parasti reģistrē aplēsto/izmērīto lāpā sadedzinātās gāzes sastāvu, aplēsto/izmērīto lāpā sadedzinātās gāzes daudzumu un procesa ilgumu. Reģistrēšana ļauj kvantificēt emisijas un var palīdzēt izvairīties no sadedzināšanas lāpā turpmāk. | Vispārizmantojams. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Pareiza lāpu konstrukcija

Augstuma un spiediena optimizācija, tvaika, gaisa vai gāzes padeve, piemērots lāpas sprauslu tips (ar apvalku vai ekrānu) utt. ar mērķi panākt drošu bezdūmu darbību un gāzu pārpalikuma efektīvu sadedzināšanu.

Izmantojams jaunās lāpās. Esošajās iekārtās izmantojamība var būt ierobežota, piem., tāpēc, ka stacijas kapitālapkopes laikā tam var nebūt pietiekami daudz laika.

b)

Lāpu pārvaldība ar monitoringu un rezultātu reģistrēšanu

Pastāvīgs sadedzināšanai lāpā novadīto gāzu monitorings, gāzu plūsmas mērīšana un citu parametru aplēšana (piem., sastāva, siltumsatura, palīgvielu padeves rādītāja, ātruma, caurpūtes gāzes caurplūduma, piesārņotāju (piem., NOx, CO, ogļūdeņražu, trokšņa) emisiju aplēses). Reģistrējot gadījumus, kad notikusi sadedzināšana lāpā, parasti reģistrē aplēsto/izmērīto lāpā sadedzinātās gāzes sastāvu, aplēsto/izmērīto lāpā sadedzinātās gāzes daudzumu un procesa ilgumu. Reģistrēšana ļauj kvantificēt emisijas un var palīdzēt izvairīties no sadedzināšanas lāpā turpmāk.

Vispārizmantojams.

5.4.   Difūzās GOS emisijas

| 19. LPTP. | LPTP, kā novērst vai – ja tas nav iespējams – samazināt difūzās GOS emisijas gaisā, ir izmantot tālāk doto tehnisko paņēmienu kombināciju. |
| --- | --- |

19. LPTP.

| | Tehniskais paņēmiens | Izmantojamība |
| --- | --- | --- |
| Ar stacijas konstrukciju saistīti paņēmieni |
| a) | Ierobežot potenciālo emisijas avotu skaitu | Ekspluatējamības prasību dēļ paņēmiena izmantojamība esošās stacijās var būt ierobežota. |
| b) | Lokalizācijas funkcijas pēc iespējas pilnīgāk ietvert pašos procesos |
| c) | Izvēlēties augstas integritātes aprīkojumu (sk. aprakstu 6.2. punktā) |
| d) | Atvieglināt apkopes darbus, nodrošinot piekļuvi aprīkojumam, no kura var rasties noplūde |
| Paņēmieni, kas saistīti ar stacijas/aprīkojuma būvniecību, montāžu un laišanu ekspluatācijā |
| e) | Nodrošināt konkrētas un visaptverošas stacijas/aprīkojuma būvniecības un montāžas darbības. Cauruļvadu atloku salaidumu montāžā izmantot paredzēto blīvpaplāksnes slodzes līmeni (sk. aprakstu 6.2. punktā) | Vispārizmantojams. |
| f) | Nodrošināt stingras stacijas/aprīkojuma ekspluatācijā laišanas un nodošanas procedūras atbilstoši projekta prasībām |
| Ar stacijas ekspluatāciju saistīti paņēmieni |
| g) | Nodrošināt labu tehnisko apkopi un aprīkojuma savlaicīgu nomaiņu | Vispārizmantojams. |
| h) | Izmantot uz riska novērtējumu balstītu noplūžu atklāšanas un novēršanas (NAN) programmu (sk. aprakstu 6.2. iedaļā) |
| i) | Iespēju robežās nepieļaut difūzās GOS emisijas, tās savākt avotā un attīrīt |

Tehniskais paņēmiens

Izmantojamība

Ar stacijas konstrukciju saistīti paņēmieni

a)

Ierobežot potenciālo emisijas avotu skaitu

Ekspluatējamības prasību dēļ paņēmiena izmantojamība esošās stacijās var būt ierobežota.

b)

Lokalizācijas funkcijas pēc iespējas pilnīgāk ietvert pašos procesos

c)

Izvēlēties augstas integritātes aprīkojumu (sk. aprakstu 6.2. punktā)

d)

Atvieglināt apkopes darbus, nodrošinot piekļuvi aprīkojumam, no kura var rasties noplūde

Paņēmieni, kas saistīti ar stacijas/aprīkojuma būvniecību, montāžu un laišanu ekspluatācijā

e)

Nodrošināt konkrētas un visaptverošas stacijas/aprīkojuma būvniecības un montāžas darbības. Cauruļvadu atloku salaidumu montāžā izmantot paredzēto blīvpaplāksnes slodzes līmeni (sk. aprakstu 6.2. punktā)

Vispārizmantojams.

f)

Nodrošināt stingras stacijas/aprīkojuma ekspluatācijā laišanas un nodošanas procedūras atbilstoši projekta prasībām

Ar stacijas ekspluatāciju saistīti paņēmieni

g)

Nodrošināt labu tehnisko apkopi un aprīkojuma savlaicīgu nomaiņu

Vispārizmantojams.

h)

Izmantot uz riska novērtējumu balstītu noplūžu atklāšanas un novēršanas (NAN) programmu (sk. aprakstu 6.2. iedaļā)

i)

Iespēju robežās nepieļaut difūzās GOS emisijas, tās savākt avotā un attīrīt

Informācija par attiecīgo monitoringu ir sniegta 5. LPTP.

5.5.   Smaku emisijas

| 20. LPTP. | LPTP, kā novērst vai – ja tas nav iespējams – mazināt smaku emisijas, ir ieviest, īstenot un regulāri pārskatīt smaku pārvaldības plānu, kas ir vidiskās pārvaldības sistēmas (sk. 1. LPTP) daļa un ietver visus šos elementus:






  i) | protokols, kurā norādītas veicamās darbības un laika grafiks; |
| --- | --- | --- |

20. LPTP.

i)

protokols, kurā norādītas veicamās darbības un laika grafiks;

| ii) | smaku monitoringa protokols; |
| --- | --- |

ii)

smaku monitoringa protokols;

| iii) | protokols reaģēšanai uz incidentiem, kas saistīti ar smakām; |
| --- | --- |

iii)

protokols reaģēšanai uz incidentiem, kas saistīti ar smakām;

| iv) | smaku novēršanas un mazināšanas programma, kas paredz noskaidrot smaku avotu vai avotus, izmērīt/aplēst eksponētību smakām, raksturot, kādā mērā katrs avots ietekmē smaku, un īstenot novēršanas un/vai mazināšanas pasākumus. |
| --- | --- |

iv)

smaku novēršanas un mazināšanas programma, kas paredz noskaidrot smaku avotu vai avotus, izmērīt/aplēst eksponētību smakām, raksturot, kādā mērā katrs avots ietekmē smaku, un īstenot novēršanas un/vai mazināšanas pasākumus.

Informācija par attiecīgo monitoringu ir sniegta 6. LPTP.

Izmantojamība

Paņēmiens ir izmantojams tikai gadījumos, kad ir paredzams un/vai ir pamats domāt, ka smakas rada apgrūtinājumu.

| 21. LPTP. | LPTP, kā novērst vai – ja tas nav iespējams – mazināt smaku emisijas, kas rodas notekūdeņu savākšanā un attīrīšanā un dūņu attīrīšanā, ir izmantot kādu no tālāk dotajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju. |
| --- | --- |

21. LPTP.

| | Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Līdz minimumam samazināt rezidences laiku | Līdz minimumam samazināt laiku, ko notekūdeņi un dūņas pavada savākšanas un glabāšanas sistēmās (rezidences laiku), it sevišķi tad, ja apstākļi tajās ir anaerobi. | Izmantojamība esošās savākšanas un glabāšanas sistēmās var būt ierobežota. |
| b) | Ķīmiskā apstrāde | Ar ķimikālijām likvidēt smakojošus savienojumus vai mazināt to veidošanos (piem., pakļaut sērūdeņradi oksidācijai vai izgulsnēšanai). | Vispārizmantojams. |
| c) | Optimizēt aerobo attīrīšanu | Piemēram:






  i) | kontrolējot skābekļa saturu; |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Līdz minimumam samazināt rezidences laiku

Līdz minimumam samazināt laiku, ko notekūdeņi un dūņas pavada savākšanas un glabāšanas sistēmās (rezidences laiku), it sevišķi tad, ja apstākļi tajās ir anaerobi.

Izmantojamība esošās savākšanas un glabāšanas sistēmās var būt ierobežota.

b)

Ķīmiskā apstrāde

Ar ķimikālijām likvidēt smakojošus savienojumus vai mazināt to veidošanos (piem., pakļaut sērūdeņradi oksidācijai vai izgulsnēšanai).

Vispārizmantojams.

c)

Optimizēt aerobo attīrīšanu

Piemēram:

i)

kontrolējot skābekļa saturu;

| ii) | bieži apkopjot aerācijas sistēmu; |
| --- | --- |

ii)

bieži apkopjot aerācijas sistēmu;

| iii) | izmantojot tīru skābekli; |
| --- | --- |

iii)

izmantojot tīru skābekli;

| iv) | no tvertnēm noņemot uzpeldējušos sārņus. |
| --- | --- |

iv)

no tvertnēm noņemot uzpeldējušos sārņus.

Vispārizmantojams.

d)

Apvalkošana

Nosegt vai apvalkot objektus, kuros vāc un apstrādā notekūdeņus un dūņas, lai smakojošo atlikumgāzi savāktu tālākai apstrādei.

Vispārizmantojams.

e)

Tehnoloģiskā cikla noslēgumā veicamā attīrīšana

Piemēram:

| i) | bioloģiskā attīrīšana; |
| --- | --- |

i)

bioloģiskā attīrīšana;

| ii) | termiskā oksidēšana. |
| --- | --- |

ii)

termiskā oksidēšana.

Bioloģiskā attīrīšana ir izmantojama tikai attiecībā uz savienojumiem, kas viegli šķīst ūdenī un ir viegli bioeliminējami.

5.6.   Trokšņa emisijas

| 22. LPTP. | LPTP, kā novērst vai – ja tas nav iespējams – mazināt trokšņa emisijas, ir ieviest un īstenot trokšņa pārvaldības plānu, kas ir vidiskās pārvaldības sistēmas (sk. 1. LPTP) daļa un ietver visus šos elementus:






  i) | protokols, kurā norādītas veicamās darbības un laika grafiks; |
| --- | --- | --- |

22. LPTP.

i)

protokols, kurā norādītas veicamās darbības un laika grafiks;

| ii) | trokšņa monitoringa protokols; |
| --- | --- |

ii)

trokšņa monitoringa protokols;

| iii) | protokols reaģēšanai uz incidentiem, kas saistīti ar trokšņiem; |
| --- | --- |

iii)

protokols reaģēšanai uz incidentiem, kas saistīti ar trokšņiem;

| iv) | trokšņa novēršanas un mazināšanas programma, kas paredz noskaidrot trokšņa avotu vai avotus, izmērīt/novērtēt eksponētību troksnim, raksturot, kādā mērā katrs avots ietekmē troksni, un īstenot novēršanas un/vai mazināšanas pasākumus. |
| --- | --- |

iv)

trokšņa novēršanas un mazināšanas programma, kas paredz noskaidrot trokšņa avotu vai avotus, izmērīt/novērtēt eksponētību troksnim, raksturot, kādā mērā katrs avots ietekmē troksni, un īstenot novēršanas un/vai mazināšanas pasākumus.

Izmantojamība

Paņēmiens ir izmantojams tikai gadījumos, kad ir paredzams un/vai ir pamats domāt, ka troksnis rada apgrūtinājumu.

| 23. LPTP. | LPTP, kā novērst vai – ja tas nav iespējams – samazināt trokšņa emisiju, ir izmantot kādu no tālāk dotajiem tehniskajiem paņēmieniem vai to kombināciju. |
| --- | --- |

23. LPTP.

| | Tehniskais paņēmiens | Apraksts | Izmantojamība |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Aprīkojuma un ēku atrašanās piemērotā vietā | Palielināt atstatumu starp trokšņa avotu un trokšņa uztvērēju un izmantot ēkas par trokšņa bloķētājiem. | Esošu staciju gadījumā aprīkojuma pārvietošanas iespējas var ierobežot vietas trūkums vai pārmērīgas izmaksas. |
| b) | Operacionāli pasākumi | To ietvaros:






  i) | aprīkojumu rūpīgi inspicē un veic tā tehnisko apkopi, |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Izmantojamība

a)

Aprīkojuma un ēku atrašanās piemērotā vietā

Palielināt atstatumu starp trokšņa avotu un trokšņa uztvērēju un izmantot ēkas par trokšņa bloķētājiem.

Esošu staciju gadījumā aprīkojuma pārvietošanas iespējas var ierobežot vietas trūkums vai pārmērīgas izmaksas.

b)

Operacionāli pasākumi

To ietvaros:

i)

aprīkojumu rūpīgi inspicē un veic tā tehnisko apkopi,

| ii) | ja iespējams, aizver norobežotu telpu logus un durvis, |
| --- | --- |

ii)

ja iespējams, aizver norobežotu telpu logus un durvis,

| iii) | aprīkojumu ekspluatē pieredzējis personāls, |
| --- | --- |

iii)

aprīkojumu ekspluatē pieredzējis personāls,

| iv) | ja iespējams, izvairās no trokšņainām darbībām naktīs, |
| --- | --- |

iv)

ja iespējams, izvairās no trokšņainām darbībām naktīs,

| v) | paredz apkopes darbu laikā īstenojamus trokšņa kontroles pasākumus. |
| --- | --- |

v)

paredz apkopes darbu laikā īstenojamus trokšņa kontroles pasākumus.

Vispārizmantojams.

c)

Kluss aprīkojums

Tostarp klusi kompresori, sūkņi un lāpas.

Šo paņēmienu var izmantot tikai tad, kad uzstāda jaunu aprīkojumu vai maina iepriekšējo.

d)

Trokšņa kontroles aprīkojums

Tas ietver:

| i) | trokšņa mazinātājus; |
| --- | --- |

i)

trokšņa mazinātājus;

| ii) | aprīkojuma izolēšanu; |
| --- | --- |

ii)

aprīkojuma izolēšanu;

| iii) | trokšņaina aprīkojuma apvalkošanu; |
| --- | --- |

iii)

trokšņaina aprīkojuma apvalkošanu;

| iv) | ēku skaņizolēšanu. |
| --- | --- |

iv)

ēku skaņizolēšanu.

Izmantojamība var būt ierobežota vietas trūkuma dēļ (esošu staciju gadījumā) vai veselības un drošības apsvērumu dēļ.

e)

Trokšņa vājināšana

Starp trokšņa avotiem un trokšņa uztvērējiem izvietot barjeras (prettrokšņa sienas, uzbērumus un ēkas).

Izmantojams tikai esošām stacijām, jo jaunu staciju konstrukcijai vajadzētu būt tādai, lai šis paņēmiens nebūtu vajadzīgs. Esošu staciju gadījumā barjeru izvietošanas iespējas var ierobežot vietas trūkums.

6.   Tehnisko paņēmienu apraksts

6.1.   Notekūdeņu attīrīšana

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| Aktīvo dūņu process | Izšķīdušo organisko vielu bioloģiskā oksidēšana mikroorganismu vielmaiņas ceļā skābekļa klātbūtnē. Izšķīduša skābekļa klātbūtnē (ko ievada gaisa vai tīra skābekļa veidā) organiskie komponenti mineralizējas oglekļa dioksīdā un ūdenī vai pārvēršas citos metabolītos un biomasā (t. i., aktīvajās dūņās). Mikroorganismus notekūdeņos tur suspendētus un visu maisījumu mehāniski aerē. Aktīvo dūņu maisījumu nogādā uz separācijas mezglu, no kurienes dūņas reciklē uz aerācijas tvertni. |
| Nitrifikācija/denitrifikācija | Divposmu process, ko parasti iekļauj bioloģiskās notekūdeņu attīrīšanas staciju procesos. Pirmais posms ir aerobā nitrifikācija, kurā mikroorganismi amoniju (NH4
  +) oksidē par starpproduktu – nitrītu (NO2
  -) –, ko pēc tam oksidē par nitrātu (NO3
  -). Nākamajā – anoksiskās denitrifikācijas – posmā mikroorganismi nitrātu ķīmiski reducē par slāpekļa gāzi. |
| Ķīmiskā izgulsnēšana | Izšķīdušu piesārņotāju pārvēršana nešķīstošos savienojumos, pievienojot ķīmiskus izgulsnētājus. Izgulsnētās cietvielas pēc tam separē, izmantojot nostādināšanu, flotāciju ar gaisu vai filtrāciju. Vajadzības gadījumā pēc tam vēl var veikt mikrofiltrāciju vai ultrafiltrāciju. Fosfora izgulsnēšanai izmanto daudzvērtīgus metālu jonus (piem., kalcija, alumīnija, dzelzs jonus). |
| Koagulācija un flokulācija | Suspendētās cietvielas no notekūdeņiem separē ar koagulāciju un flokulāciju, ko bieži veic vairākos secīgos posmos. Koagulāciju veic, pievienojot koagulantus, kuru lādiņš ir pretējs suspendēto cietvielu lādiņam. Flokulāciju veic, pievienojot polimērus, lai mikroflokulu sadursmē tās saistītos lielākās flokulās. |
| Izlīdzināšana | Plūsmu un piesārņojošo vielu slodzes izlīdzināšana galīgās notekūdeņu attīrīšanas ievadpunktā, izmantojot centrālas tvertnes. Izlīdzināšanu var veikt decentralizēti vai ar citiem pārvaldības paņēmieniem. |
| Filtrācija | Cietvielu separēšana no notekūdeņiem, tos izlaižot caur porainu materiālu – izmantojot, piem., filtrāciju caur smiltīm, mikrofiltrāciju vai ultrafiltrāciju. |
| Flotācija | Cietu vai šķidru daļiņu separēšana no notekūdeņiem, tos piesaistot sīkiem gāzes – parasti gaisa – burbulīšiem. Peldošās daļiņas uzkrājas uz ūdens virsmas, un tās savāc ar skimeriem. |
| Membrānu bioreaktors | Aktīvo dūņu procesa un membrānfiltrēšanas kombinācija. Ir divi varianti: a) ārējs recirkulācijas kontūrs starp aktīvo dūņu tvertni un membrānu moduli un b) membrānu moduļa iegremdēšana aerētajā aktīvo dūņu tvertnē, kur efluentu filtrē caur dobšķiedru membrānu, biomasai paliekot tvertnē (šajā variantā process prasa mazāk enerģijas un stacijas ir kompaktākas). |
| Neitralizēšana | Notekūdeņu pH koriģēšana līdz neitrālam līmenim (aptuveni 7) ar ķimikālijām. pH līmeņa paaugstināšanai parasti izmanto nātrija hidroksīdu (NaOH) vai kalcija hidroksīdu (Ca(OH)2), savukārt pH samazināšanai parasti izmanto sērskābi (H2SO4), hlorūdeņražskābi (HCl) vai oglekļa dioksīdu (CO2). Dažas vielas neitralizēšanas laikā var izgulsnēties. |
| Nostādināšana | Suspendēto daļiņu un suspendēto materiālu separēšana, tos nostādinot ar gravitāciju. |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Aktīvo dūņu process

Izšķīdušo organisko vielu bioloģiskā oksidēšana mikroorganismu vielmaiņas ceļā skābekļa klātbūtnē. Izšķīduša skābekļa klātbūtnē (ko ievada gaisa vai tīra skābekļa veidā) organiskie komponenti mineralizējas oglekļa dioksīdā un ūdenī vai pārvēršas citos metabolītos un biomasā (t. i., aktīvajās dūņās). Mikroorganismus notekūdeņos tur suspendētus un visu maisījumu mehāniski aerē. Aktīvo dūņu maisījumu nogādā uz separācijas mezglu, no kurienes dūņas reciklē uz aerācijas tvertni.

Nitrifikācija/denitrifikācija

Divposmu process, ko parasti iekļauj bioloģiskās notekūdeņu attīrīšanas staciju procesos. Pirmais posms ir aerobā nitrifikācija, kurā mikroorganismi amoniju (NH4
  +) oksidē par starpproduktu – nitrītu (NO2
  -) –, ko pēc tam oksidē par nitrātu (NO3
  -). Nākamajā – anoksiskās denitrifikācijas – posmā mikroorganismi nitrātu ķīmiski reducē par slāpekļa gāzi.

Ķīmiskā izgulsnēšana

Izšķīdušu piesārņotāju pārvēršana nešķīstošos savienojumos, pievienojot ķīmiskus izgulsnētājus. Izgulsnētās cietvielas pēc tam separē, izmantojot nostādināšanu, flotāciju ar gaisu vai filtrāciju. Vajadzības gadījumā pēc tam vēl var veikt mikrofiltrāciju vai ultrafiltrāciju. Fosfora izgulsnēšanai izmanto daudzvērtīgus metālu jonus (piem., kalcija, alumīnija, dzelzs jonus).

Koagulācija un flokulācija

Suspendētās cietvielas no notekūdeņiem separē ar koagulāciju un flokulāciju, ko bieži veic vairākos secīgos posmos. Koagulāciju veic, pievienojot koagulantus, kuru lādiņš ir pretējs suspendēto cietvielu lādiņam. Flokulāciju veic, pievienojot polimērus, lai mikroflokulu sadursmē tās saistītos lielākās flokulās.

Izlīdzināšana

Plūsmu un piesārņojošo vielu slodzes izlīdzināšana galīgās notekūdeņu attīrīšanas ievadpunktā, izmantojot centrālas tvertnes. Izlīdzināšanu var veikt decentralizēti vai ar citiem pārvaldības paņēmieniem.

Filtrācija

Cietvielu separēšana no notekūdeņiem, tos izlaižot caur porainu materiālu – izmantojot, piem., filtrāciju caur smiltīm, mikrofiltrāciju vai ultrafiltrāciju.

Flotācija

Cietu vai šķidru daļiņu separēšana no notekūdeņiem, tos piesaistot sīkiem gāzes – parasti gaisa – burbulīšiem. Peldošās daļiņas uzkrājas uz ūdens virsmas, un tās savāc ar skimeriem.

Membrānu bioreaktors

Aktīvo dūņu procesa un membrānfiltrēšanas kombinācija. Ir divi varianti: a) ārējs recirkulācijas kontūrs starp aktīvo dūņu tvertni un membrānu moduli un b) membrānu moduļa iegremdēšana aerētajā aktīvo dūņu tvertnē, kur efluentu filtrē caur dobšķiedru membrānu, biomasai paliekot tvertnē (šajā variantā process prasa mazāk enerģijas un stacijas ir kompaktākas).

Neitralizēšana

Notekūdeņu pH koriģēšana līdz neitrālam līmenim (aptuveni 7) ar ķimikālijām. pH līmeņa paaugstināšanai parasti izmanto nātrija hidroksīdu (NaOH) vai kalcija hidroksīdu (Ca(OH)2), savukārt pH samazināšanai parasti izmanto sērskābi (H2SO4), hlorūdeņražskābi (HCl) vai oglekļa dioksīdu (CO2). Dažas vielas neitralizēšanas laikā var izgulsnēties.

Nostādināšana

Suspendēto daļiņu un suspendēto materiālu separēšana, tos nostādinot ar gravitāciju.

6.2.   Difūzās GOS emisijas

| Tehniskais paņēmiens | Apraksts |
| --- | --- |
| Augstas integritātes aprīkojums | Augstas integritātes aprīkojums ir, piem.:






  — | vārsti ar dubultām manšetblīvēm, |

Tehniskais paņēmiens

Apraksts

Augstas integritātes aprīkojums

Augstas integritātes aprīkojums ir, piem.:

—

vārsti ar dubultām manšetblīvēm,

| — | magnētiskās piedziņas sūkņi/kompresori/maisītāji, |
| --- | --- |

—

magnētiskās piedziņas sūkņi/kompresori/maisītāji,

| — | ar mehāniskām blīvēm, nevis manšetblīvēm aprīkoti sūkņi/kompresori/maisītāji, |
| --- | --- |

—

ar mehāniskām blīvēm, nevis manšetblīvēm aprīkoti sūkņi/kompresori/maisītāji,

| — | augstas integritātes blīvpaplāksnes (piem., spirālvītas, gredzenveida) kritiski svarīgiem pielietojumiem, |
| --- | --- |

—

augstas integritātes blīvpaplāksnes (piem., spirālvītas, gredzenveida) kritiski svarīgiem pielietojumiem,

| — | korozijizturīgs aprīkojums. |
| --- | --- |

—

korozijizturīgs aprīkojums.

Noplūžu atklāšanas un novēršanas (NAN) programma

Strukturēta pieeja, kuras mērķis ir samazināt fugitīvās GOS emisijas, atklājot un salabojot vai nomainot komponentus, no kuriem ir noplūdes. Pašlaik noplūžu atklāšanai ir pieejama osmes metode (aprakstīta EN 15446) un gāzu detektēšana ar optiskās attēlveidošanas paņēmieniem.

Osmes metode. Pirmais posms ir noplūžu atklāšana, izmantojot rokas GOS analizatorus, ar kuriem mēra koncentrācijas aprīkojuma tuvumā (piem., izmantojot liesmas jonizāciju vai fotojonizāciju). Otrajā posmā komponentu izolē, lai varētu izdarīt tiešus mērījumus emisiju avotā. Otrā posma vietā reizēm izmanto matemātiskas korelācijas līknes, kas atvasinātas no statistiskajiem rezultātiem, kuri iegūti no daudziem iepriekšējiem mērījumiem, kas izdarīti ar līdzīgiem komponentiem.

Gāzu detektēšana ar optiskās attēlveidošanas paņēmieniem. Optiskajā attēlveidošanā izmanto vieglas un nelielas rokas kameras, kas dod iespēju reāllaikā vizualizēt gāzes noplūdes: videoierakstā tās parādās kā “dūmi” un vienlaikus ir redzams normāls attiecīgā komponenta attēls, tāpēc var viegli un ātri konstatēt ievērojamas GOS noplūdes. Aktīvās sistēmas attēlu veido ar atpakaļizkliedētu infrasarkano lāzergaismu, kas atstarojas no komponenta un tā apkārtnes. Pasīvās sistēmas izmanto aprīkojuma un tā apkaimes dabisko infrasarkano starojumu.

Termiskā oksidācija

Atlikumgāzes plūsmas deggāzu un odorantu oksidēšana, kontaminantu un gaisa vai skābekļa maisījumu degkamerā sakarsējot līdz temperatūrai, kas pārsniedz tā pašaizdegšanās punktu, un šo augsto temperatūru saglabājot tik ilgi, līdz tas ir pilnīgi sadedzis, aiz sevis atstājot oglekļa dioksīdu un ūdeni. Termisko oksidāciju mēdz saukt arī par “incinerāciju”, “termisko incinerāciju” vai “oksidatīvo sadedzināšanu”.

Paredzētā blīvpaplāksnes slodzes līmeņa izmantošana cauruļvadu atloku salaidumu montāžā

Tas cita starpā paredz:

| i) | iegūt sertificētas augstas kvalitātes blīvpaplāksni, piem., saskaņā ar EN 13555; |
| --- | --- |

i)

iegūt sertificētas augstas kvalitātes blīvpaplāksni, piem., saskaņā ar EN 13555;

| ii) | aprēķināt augstāko iespējamo slodzi bultskrūvēm, piem., saskaņā ar EN 1591-1; |
| --- | --- |

ii)

aprēķināt augstāko iespējamo slodzi bultskrūvēm, piem., saskaņā ar EN 1591-1;

| iii) | iegūt normām atbilstīgu aprīkojumu atloku samontēšanai; |
| --- | --- |

iii)

iegūt normām atbilstīgu aprīkojumu atloku samontēšanai;

| iv) | nodrošināt, ka bultskrūvju pievilkšanu pārrauga kvalificēts montieris. |
| --- | --- |

iv)

nodrošināt, ka bultskrūvju pievilkšanu pārrauga kvalificēts montieris.

Difūzo GOS emisiju monitorings

Osmes metodes un gāzu detektēšana ar optisko attēlveidošanu ir aprakstītas punktā “Noplūžu atklāšanas un novēršanas (NAN) programma”.

Visas iekārtas emisijas var konstatēt un kvantificēt, izmantojot piemērotu papildmetožu kombināciju, piem., saules starojuma plūsmas aptumšojuma mērīšanas metodi (SOF) vai diferenciālās absorbcijas LIDAR (DIAL). Šos rezultātus var izmantot, lai novērtētu tendences laikā, šķērspārbaudītu un atjauninātu/validētu NAN programmu.

Saules starojuma plūsmas aptumšojuma metode (SOF). Šajā metodē fiksē platjoslas infrasarkanās vai ultravioletās/redzamās saules gaismas spektru gar konkrētu ģeogrāfisko maršrutu – šķērseniski vēja virzienam un cauri GOS grīstei – un to spektrometriski analizē ar Furjē transformāciju.

Diferenciālās absorbcijas LIDAR (DIAL).
  DIAL ir lāzermetode, kurā izmanto diferenciālās absorbcijas LIDAR (gaismas detektēšana un attālumu mērīšana), kas ir radioviļņu metodes RADAR (radara) optiskais analogs. Paņēmiens balstās uz to, ka ar teleskopu uztver lāzerimpulsu gaismu, ko atpakaļizkliedējuši atmosfēriskie aerosoli, un pēc tam veic tās spektrālo īpašību analīzi.

---

(1)  Monitoringa biežumu var mainīt, ja datu rinda skaidri liecina, ka ir pietiekama stabilitāte.

(2)  Paraugošanas punkts ir vieta, kur notiek emisija no iekārtas.

(3)  KOO monitorings un ĶSP monitorings ir alternatīvas. Priekšroka dodama KOO monitoringam, jo tajā neizmanto ļoti toksiskus savienojumus.

(4)  KN un Nneorg. monitorings ir alternatīvas.

(5)  Šīs metodes var pēc vajadzības kombinēt.

(6)  Šie paņēmieni ir sīkāk aprakstīti un definēti citos ķīmiskās rūpniecības nozarei paredzētajos LPTP secinājumos.

(7)  Sk. 11. LPTP.

(8)  Sk. 12. LPTP.

(9)  Tehniskie paņēmieni aprakstīti 6.1. punktā.

(10)  Bioķīmiskajam skābekļa patēriņam (BSP) nav piemērojams neviens LPTP SEL. Orientējoši: gada vidējais BSP5 līmenis notekūdeņu bioloģiskās attīrīšanas stacijas efluentā parasti ir ≤ 20 mg/l.

(11)  Piemērojams vai nu KOO LPTP SEL, vai ĶSP LPTP SEL. Priekšroka dodama KOO LPTP SEL, jo tā monitoringā neizmanto ļoti toksiskus savienojumus.

(12)  Diapazona apakšgala vērtības parasti sasniedz, ja dažas sateces notekūdeņu plūsmas satur organiskus savienojumus un/vai notekūdeņi galvenokārt satur viegli bionoārdāmus organiskos savienojumus.

(13)  Diapazona augšgalā gada vidējās vērtības var sasniegt 100 mg/l (KOO) vai 300 mg /l (ĶSP), ja izpildīti abi šie nosacījumi:

—   A nosacījums: gada vidējā samazināšanas efektivitāte ≥ 90 % (ieskaitot gan priekšattīrīšanu, gan galīgo attīrīšanu),

—   B nosacījums: ja izmanto bioloģisko attīrīšanu, jābūt izpildītam vismaz vienam no šiem kritērijiem:

| — | izmanto mazas slodzes bioloģiskās attīrīšanas posmu (t. i., ≤ 0,25 kg ĶSP/kg dūņu organiskās sausnas). Tas nozīmē, ka BSP5 līmenis efluentā ir < 20 mg/l, |
| --- | --- |

—

izmanto mazas slodzes bioloģiskās attīrīšanas posmu (t. i., ≤ 0,25 kg ĶSP/kg dūņu organiskās sausnas). Tas nozīmē, ka BSP5 līmenis efluentā ir < 20 mg/l,

| — | izmanto nitrifikāciju. |
| --- | --- |

—

izmanto nitrifikāciju.

(14)  Diapazona augšgala vērtības var nebūt piemērojamas, ja ir izpildīti visi šie nosacījumi:

—   A nosacījums: gada vidējā samazināšanas efektivitāte ≥ 95 % (ieskaitot gan priekšattīrīšanu, gan galīgo attīrīšanu),

—   B nosacījums: tāds pats kā B nosacījums (4). zemsvītras piezīmē,

—   C nosacījums: notekūdeņu galīgās attīrīšanas influentam ir šādas īpašības: gada vidējais KOO > 2 g/l (vai gada vidējais ĶSP > 6 g/l) un liels pretestīgo organisko savienojumu (refractory organic compounds) īpatsvars.

(15)  Diapazona augšgala vērtības var nebūt piemērojamas, ja galvenais piesārņojošo vielu slodzes avots ir metilcelulozes ražošana.

(16)  Diapazona apakšgala vērtības parasti sasniedz, izmantojot filtrāciju (piem., filtrāciju caur smiltīm, mikrofiltrāciju, ultrafiltrāciju, membrānu bioreaktoru), savukārt diapazona augšgala vērtības parasti sasniedz, izmantojot tikai nostādināšanu vien.

(17)  Šis LPTP SEL var nebūt piemērojams, ja galvenais piesārņojošo vielu slodzes avots ir nātrija karbonāta ražošana, izmantojot Solveja procesu, vai titāna dioksīda ražošana.

(18)  Piemērojams vai nu kopējā slāpekļa LPTP SEL, vai kopējā neorganiskā slāpekļa LPTP SEL.

(19)  KN LPTP SEL un Nneorg. LPTP SEL nav piemērojams iekārtām bez bioloģiskās notekūdeņu attīrīšanas. Diapazona apakšgala vērtības parasti sasniedz, ja bioloģiskās notekūdeņu attīrīšanas stacijas influenta slāpekļa līmenis ir zems un/vai ja nitrifikāciju/denitrifikāciju var veikt optimālos apstākļos.

(20)  Diapazona augšgalā gada vidējās vērtības var būt lielākas un sasniegt 40 mg/l attiecībā uz KN vai 35 mg/l attiecībā uz Nneorg., ja gada vidējā samazināšanas efektivitāte ir ≥ 70 % (ieskaitot gan priekšattīrīšanu, gan galīgo attīrīšanu).

(21)  Diapazona apakšgala vērtības parasti sasniedz, ja bioloģiskās notekūdeņu attīrīšanas stacijas pareizas darbības nodrošināšanai pievieno fosforu vai galvenais fosfora avots ir apsildes vai dzeses sistēmas. Diapazona augšgala vērtības parasti sasniedz, ja iekārtā ražo fosforu saturošus savienojumus.

(22)  Diapazona apakšgala vērtības parasti sasniedz, ja iekārta izmanto vai ražo maz organisko halogēnsavienojumu.

(23)  Šis LPTP SEL var nebūt piemērojams, ja galvenais piesārņojošo vielu slodzes avots ir jodētu rentgenogrāfisko kontrastvielu ražošana, jo tai raksturīgas lielas pretestīgu vielu slodzes. Šis LPTP SEL var nebūt piemērojams arī tad, ja galvenais piesārņojošo vielu slodzes avots ir propilēnoksīda vai epihlorhidrīna ražošana, izmantojot hlorhidrīna procesu, jo tai raksturīgas lielas slodzes.

(24)  Diapazona apakšgala vērtības parasti sasniedz, ja iekārta izmanto vai ražo maz attiecīgo metālu (savienojumu).

(25)  Šis LPTP SEL var nebūt piemērojams neorganiskiem efluentiem, ja galvenais piesārņojošo vielu slodzes avots ir neorganisku smago metālu savienojumu ražošana.

(26)  Šis LPTP SEL var nebūt piemērojams, ja galvenais piesārņojošo vielu slodzes avots ir ar metāliem kontaminētu cieto neorganisko izejvielu lielapjoma apstrāde (piem., nātrija karbonāts no Solveja procesa, titāna dioksīds).

(27)  Šis LPTP SEL var nebūt piemērojams, ja galvenais piesārņojošo vielu slodzes avots ir organisko hroma savienojumu ražošana.

(28)  Šis LPTP SEL var nebūt piemērojams, ja galvenais piesārņojošo vielu slodzes avots ir organisko vara savienojumu ražošana vai vinilhlorīda monomēra / etilēndihlorīda ražošana, izmantojot oksihlorēšanas procesu.

(29)  Šis LPTP SEL var nebūt piemērojams, ja galvenais piesārņojošo vielu slodzes avots ir viskozes šķiedras ražošana.

---

| 9.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/43 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/43

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/903

(2016. gada 8. jūnijs)

saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 3. punktu par zirgu segu, kas piesūcināta ar permetrīnu un ko lieto, lai kontrolētu traucējošos kukaiņus zirga apkārtnē

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | 2015. gada 21. septembrī Īrija lūdza Komisiju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 3. punktu pieņemt lēmumu par to, vai tirgū laista zirgu sega, ko izmanto zirgu un to apkārtnes aizsardzībai no kukaiņiem (dunduriem un sīvajām mušām), ir biocīds, apstrādāts izstrādājums vai arī ne viens, ne otrs. |
| --- | --- |

(1)

2015. gada 21. septembrī Īrija lūdza Komisiju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 3. punktu pieņemt lēmumu par to, vai tirgū laista zirgu sega, ko izmanto zirgu un to apkārtnes aizsardzībai no kukaiņiem (dunduriem un sīvajām mušām), ir biocīds, apstrādāts izstrādājums vai arī ne viens, ne otrs.

| (2) | Pamatojoties uz Īrijas iesniegto informāciju, zirgu sega sastāv no diviem atsevišķiem auduma slāņiem, no kuriem ārējais slānis ir piesūcināts ar permetrīnu, bet no zirgu ādas to šķir nepiesūcināts iekšējais slānis. Tiek apgalvots, ka apstrāde ar permetrīnu vēl vairāk uzlabo segas fiziskās aizsardzības funkciju pret traucējošiem kukaiņiem zirga apkārtnē, jo tie tiks iznīcināti, tiklīdz nosēdīsies uz segas ārējā slāņa. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz Īrijas iesniegto informāciju, zirgu sega sastāv no diviem atsevišķiem auduma slāņiem, no kuriem ārējais slānis ir piesūcināts ar permetrīnu, bet no zirgu ādas to šķir nepiesūcināts iekšējais slānis. Tiek apgalvots, ka apstrāde ar permetrīnu vēl vairāk uzlabo segas fiziskās aizsardzības funkciju pret traucējošiem kukaiņiem zirga apkārtnē, jo tie tiks iznīcināti, tiklīdz nosēdīsies uz segas ārējā slāņa.

| (3) | Zirgu sega ir paredzēta tādu kukaiņu kontrolēšanai, kas atbilst kaitīgu organismu definīcijai, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 1. punkta g) apakšpunktā, jo tie var nelabvēlīgi ietekmēt dzīvniekus vai cilvēkus. |
| --- | --- |

(3)

Zirgu sega ir paredzēta tādu kukaiņu kontrolēšanai, kas atbilst kaitīgu organismu definīcijai, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 1. punkta g) apakšpunktā, jo tie var nelabvēlīgi ietekmēt dzīvniekus vai cilvēkus.

| (4) | Saskaņā ar 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu biocīda funkcija ir iznīcināt, atbaidīt, padarīt nekaitīgu jebkuru kaitīgu organismu, kavēt tā iedarbību vai uz to iedarboties citādā veidā. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu biocīda funkcija ir iznīcināt, atbaidīt, padarīt nekaitīgu jebkuru kaitīgu organismu, kavēt tā iedarbību vai uz to iedarboties citādā veidā.

| (5) | Zirgu sega atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā sniegtajai izstrādājuma definīcijai, jo tai ir īpaša forma, virsma vai struktūra, kas nosaka tās funkcijas lielākā mērā nekā tās ķīmiskais sastāvs. |
| --- | --- |

(5)

Zirgu sega atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā sniegtajai izstrādājuma definīcijai, jo tai ir īpaša forma, virsma vai struktūra, kas nosaka tās funkcijas lielākā mērā nekā tās ķīmiskais sastāvs.

| (6) | Sega atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 1. punkta l) apakšpunktā sniegtajai apstrādāta izstrādājuma definīcijai, jo permetrīns ir ar nolūku iestrādāts segā, lai kontrolētu kukaiņus zirga apkārtnē. |
| --- | --- |

(6)

Sega atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 1. punkta l) apakšpunktā sniegtajai apstrādāta izstrādājuma definīcijai, jo permetrīns ir ar nolūku iestrādāts segā, lai kontrolētu kukaiņus zirga apkārtnē.

| (7) | Tādēļ, lai noteiktu, vai tas ir apstrādāts izstrādājums vai biocīds, ir svarīgi noteikt, vai zirgu segai saskaņā ar apstiprinātajām Savienības vadlīnijām (2) dominē biocīdā funkcija. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ, lai noteiktu, vai tas ir apstrādāts izstrādājums vai biocīds, ir svarīgi noteikt, vai zirgu segai saskaņā ar apstiprinātajām Savienības vadlīnijām (2) dominē biocīdā funkcija.

| (8) | Tā kā i) traucējošie kukaiņi zirga apkārtnē nav kaitīgi pašai segai; ii) permetrīna koncentrācija segā ir salīdzināma ar tā koncentrāciju biocīdos un ir augstāka nekā tā, ko izmanto, lai kontrolētu tekstilmateriālu kaitēkļus, kuri pārtiek no keratīna (3); iii) permetrīna iedarbības veids segā ir identisks biocīda iedarbības veidam; iv) produkta aprakstā lielāka nozīme ir piešķirta un galvenā uzmanība ir vērsta uz biocīdo funkciju kontrolēt kukaiņus, nevis uz citām zirgu segas funkcijām (it īpaši aizsardzība no aukstuma un UV starojuma), var uzskatīt, ka zirgu segai galvenokārt ir biocīda funkcija un tā atbilst biocīda produkta definīcijai, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā i) traucējošie kukaiņi zirga apkārtnē nav kaitīgi pašai segai; ii) permetrīna koncentrācija segā ir salīdzināma ar tā koncentrāciju biocīdos un ir augstāka nekā tā, ko izmanto, lai kontrolētu tekstilmateriālu kaitēkļus, kuri pārtiek no keratīna (3); iii) permetrīna iedarbības veids segā ir identisks biocīda iedarbības veidam; iv) produkta aprakstā lielāka nozīme ir piešķirta un galvenā uzmanība ir vērsta uz biocīdo funkciju kontrolēt kukaiņus, nevis uz citām zirgu segas funkcijām (it īpaši aizsardzība no aukstuma un UV starojuma), var uzskatīt, ka zirgu segai galvenokārt ir biocīda funkcija un tā atbilst biocīda produkta definīcijai, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā.

| (9) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 2. panta 2. punktu ir svarīgi apsvērt, vai uz zirgu segu var attiekties Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/82/EK (4), ja sega atbilst minētās direktīvas 1. panta 2. punktā sniegtajai veterināro zāļu definīcijai. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 2. panta 2. punktu ir svarīgi apsvērt, vai uz zirgu segu var attiekties Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/82/EK (4), ja sega atbilst minētās direktīvas 1. panta 2. punktā sniegtajai veterināro zāļu definīcijai.

| (10) | Ja zirgu segu nav paredzēts lietot kā lokālas iedarbības insekticīdu un to neizmanto ar mērķi atjaunot, uzlabot vai pārveidot fizioloģiskas funkcijas, izraisot farmakoloģisku, imunoloģisku vai metabolisku iedarbību, vai lai noteiktu medicīnisku diagnozi zirgiem, kā arī ja netiek minēts, ka zirgu segai piemīt īpašības, kas spēj ārstēt vai novērst jebkādas zirgu slimības, bet tiek minēta spēja kontrolēt kukaiņus, kuri var atrasties zirga apkārtnē un var to traucēt, zirgu sega neatbilst Direktīvas 2001/82/EK 1. panta 2. punktā sniegtajai veterināro zāļu definīcijai un tādēļ ietilpst Regulas (ES) Nr. 528/2012 darbības jomā. |
| --- | --- |

(10)

Ja zirgu segu nav paredzēts lietot kā lokālas iedarbības insekticīdu un to neizmanto ar mērķi atjaunot, uzlabot vai pārveidot fizioloģiskas funkcijas, izraisot farmakoloģisku, imunoloģisku vai metabolisku iedarbību, vai lai noteiktu medicīnisku diagnozi zirgiem, kā arī ja netiek minēts, ka zirgu segai piemīt īpašības, kas spēj ārstēt vai novērst jebkādas zirgu slimības, bet tiek minēta spēja kontrolēt kukaiņus, kuri var atrasties zirga apkārtnē un var to traucēt, zirgu sega neatbilst Direktīvas 2001/82/EK 1. panta 2. punktā sniegtajai veterināro zāļu definīcijai un tādēļ ietilpst Regulas (ES) Nr. 528/2012 darbības jomā.

| (11) | Tā kā 18. produkta veids saskaņā ar definīciju Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā aptver produktus, kurus izmanto posmkāju (piemēram, kukaiņu, zirnekļveidīgo un vēžveidīgo) kontrolei, neizmantojot aizbaidīšanu vai piesaistīšanu, zirgu sega būtu pieskaitāma pie 18. produkta veida. Turklāt, tā kā permetrīnam netiek veikts novērtējums un tas nav apstiprināts (5) lietošanai 19. produkta veida biocīdos, attiecībā uz zirgu segu nevarētu apgalvot, ka tai piemīt jebkādas repelenta funkcijas. |
| --- | --- |

(11)

Tā kā 18. produkta veids saskaņā ar definīciju Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā aptver produktus, kurus izmanto posmkāju (piemēram, kukaiņu, zirnekļveidīgo un vēžveidīgo) kontrolei, neizmantojot aizbaidīšanu vai piesaistīšanu, zirgu sega būtu pieskaitāma pie 18. produkta veida. Turklāt, tā kā permetrīnam netiek veikts novērtējums un tas nav apstiprināts (5) lietošanai 19. produkta veida biocīdos, attiecībā uz zirgu segu nevarētu apgalvot, ka tai piemīt jebkādas repelenta funkcijas.

| (12) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Zirgu segu, kas piesūcināta ar permetrīnu, lai kontrolētu traucējošos kukaiņus zirga apkārtnē, neizmantojot aizbaidīšanu vai piesaistīšanu, uzskata par biocīdu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu, un tā atbilst 18. produkta veidam, kas definēts minētās regulas V pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2016. gada 8. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Norādījumi par bieži uzdotiem jautājumiem par apstrādātiem izstrādājumiem (11. jautājums) pieejami vietnē https://circabc.europa.eu/w/browse/d7363efd-d8fb-43e6-8036-5bcc5e87bf22.

2

(3)  Novērtējuma ziņojums par aktīvās vielas permetrīna novērtēšanu 18. produkta veidam (2.1.2.1. iedaļa. Informācija par paredzētā lietojuma jomu/uzdevumu un organismu(-iem), kas jākontrolē) pieejama vietnē http://dissemination.echa.europa.eu/Biocides/ActiveSubstances/1342-18/1342-18_Assessment_Report.pdf.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīva 2001/82/EK par Kopienas kodeksu attiecībā uz veterinārajām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2014. gada 16. oktobra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1090/2014, ar ko apstiprina permetrīnu kā esošu aktīvo vielu izmantošanai 8. un 18. produkta veida biocīdos (OV L 299, 17.10.2014., 10. lpp.).

5

---

| 9.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/45 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/45

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/904

(2016. gada 8. jūnijs)

atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 3. punktam attiecībā uz propān-2-olu saturošiem produktiem, kurus izmanto roku dezinfekcijai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 528/2012 41. pantā minētās Savienības atļaujas procedūras piemērošanas kontekstā 2015. gada 3. decembrī Vācija lūdza Komisiju saskaņā ar minētās regulas 3. panta 3. punktu pieņemt lēmumu par to, vai propān-2-olu saturošu un roku dezinfekcijai, tai skaitā šajā gadījumā ķirurģiskai roku dezinfekcijai, paredzētu lietošanai gatavu produktu (“produkti”) grupa, ko laiž tirgū un kam paredzēts piešķirt atļauju kā biocīdu saimei, kas definēta minētās regulas 3. panta 1. punkta s) apakšpunktā, ir biocīdi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 528/2012 41. pantā minētās Savienības atļaujas procedūras piemērošanas kontekstā 2015. gada 3. decembrī Vācija lūdza Komisiju saskaņā ar minētās regulas 3. panta 3. punktu pieņemt lēmumu par to, vai propān-2-olu saturošu un roku dezinfekcijai, tai skaitā šajā gadījumā ķirurģiskai roku dezinfekcijai, paredzētu lietošanai gatavu produktu (“produkti”) grupa, ko laiž tirgū un kam paredzēts piešķirt atļauju kā biocīdu saimei, kas definēta minētās regulas 3. panta 1. punkta s) apakšpunktā, ir biocīdi.

| (2) | Vācija uzskatīja, ka šie produkti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/83/EK (2) ir zāles, un apgalvoja, ka šo produktu paredzētie lietojumi liecina, ka to mērķis ir novērst cilvēku slimības, jo tos var lietot vietās un situācijās, kur dezinfekcija tiek ieteikta medicīnisku apsvērumu dēļ. Saskaņā ar Vācijas apgalvojumu tas jo īpaši attiecas uz gadījumiem, kad veselības nozares profesionāļi produktus lieto pirmsoperāciju apstrādes procedūrā, lai novērstu risku, ka mikroorganismi tiek pārnesti uz ķirurģisku brūci. |
| --- | --- |

(2)

Vācija uzskatīja, ka šie produkti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/83/EK (2) ir zāles, un apgalvoja, ka šo produktu paredzētie lietojumi liecina, ka to mērķis ir novērst cilvēku slimības, jo tos var lietot vietās un situācijās, kur dezinfekcija tiek ieteikta medicīnisku apsvērumu dēļ. Saskaņā ar Vācijas apgalvojumu tas jo īpaši attiecas uz gadījumiem, kad veselības nozares profesionāļi produktus lieto pirmsoperāciju apstrādes procedūrā, lai novērstu risku, ka mikroorganismi tiek pārnesti uz ķirurģisku brūci.

| (3) | Produkti ir paredzēti vairāku tādu baktēriju, vīrusu un sēnīšu ierobežošanai, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 1. punkta g) apakšpunktā noteiktajai “kaitīga organisma” definīcijai, jo tiem var būt nelabvēlīga ietekme uz cilvēkiem. |
| --- | --- |

(3)

Produkti ir paredzēti vairāku tādu baktēriju, vīrusu un sēnīšu ierobežošanai, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 1. punkta g) apakšpunktā noteiktajai “kaitīga organisma” definīcijai, jo tiem var būt nelabvēlīga ietekme uz cilvēkiem.

| (4) | Iznīcināt, atbaidīt, padarīt nekaitīgu jebkuru kaitīgu organismu, kavēt tā iedarbību vai uz to iedarboties citādā ierobežojošā veidā ir biocidāla (biocīdā) funkcija, tāpēc produkts atbilst minētās regulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktajai biocīda definīcijai. |
| --- | --- |

(4)

Iznīcināt, atbaidīt, padarīt nekaitīgu jebkuru kaitīgu organismu, kavēt tā iedarbību vai uz to iedarboties citādā ierobežojošā veidā ir biocidāla (biocīdā) funkcija, tāpēc produkts atbilst minētās regulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktajai biocīda definīcijai.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 2. panta 2. punktu ir svarīgi apsvērt, vai šie produkti, ja tie atbilst Direktīvas 2001/83/EK 1. panta 2. punktā noteiktajai zāļu definīcijai, var ietilpt minētās direktīvas darbības jomā. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 2. panta 2. punktu ir svarīgi apsvērt, vai šie produkti, ja tie atbilst Direktīvas 2001/83/EK 1. panta 2. punktā noteiktajai zāļu definīcijai, var ietilpt minētās direktīvas darbības jomā.

| (6) | Ja produkti tiek lietoti tikai ar mērķi samazināt mikroorganismu slodzi uz rokām un risku, ka no potenciāli kontaminētām rokām tiks pārnesti mikroorganismi, un netiek lietoti ar mērķi atjaunot, uzlabot vai pārveidot fizioloģiskas funkcijas, izraisot farmakoloģisku, imunoloģisku vai metabolisku iedarbību, vai lai cilvēkiem noteiktu medicīnisku diagnozi un ja produktiem netiek pieteiktas īpašības, kas vajadzīgas, lai ārstētu cilvēku slimības vai veiktu to profilaksi, produkti neatbilst zāļu definīcijai, kas noteikta Direktīvas 2001/83/EK 1. panta 2. punktā, un tāpēc ietilpst Regulas (ES) Nr. 528/2012 darbības jomā. |
| --- | --- |

(6)

Ja produkti tiek lietoti tikai ar mērķi samazināt mikroorganismu slodzi uz rokām un risku, ka no potenciāli kontaminētām rokām tiks pārnesti mikroorganismi, un netiek lietoti ar mērķi atjaunot, uzlabot vai pārveidot fizioloģiskas funkcijas, izraisot farmakoloģisku, imunoloģisku vai metabolisku iedarbību, vai lai cilvēkiem noteiktu medicīnisku diagnozi un ja produktiem netiek pieteiktas īpašības, kas vajadzīgas, lai ārstētu cilvēku slimības vai veiktu to profilaksi, produkti neatbilst zāļu definīcijai, kas noteikta Direktīvas 2001/83/EK 1. panta 2. punktā, un tāpēc ietilpst Regulas (ES) Nr. 528/2012 darbības jomā.

| (7) | Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā definētais 1. produkta veids aptver cilvēka higiēnas vajadzībām paredzētus produktus, kurus lieto uz cilvēka ķermeņa ādas vai galvas ādas galvenokārt ķermeņa ādas vai galvas ādas dezinficēšanas nolūkā, tāpēc šie produkti pieder pie 1. produkta veida. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā definētais 1. produkta veids aptver cilvēka higiēnas vajadzībām paredzētus produktus, kurus lieto uz cilvēka ķermeņa ādas vai galvas ādas galvenokārt ķermeņa ādas vai galvas ādas dezinficēšanas nolūkā, tāpēc šie produkti pieder pie 1. produkta veida.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Propān-2-olu saturošus produktus, kurus mikroorganismu pārnešanas riska samazināšanas nolūkā paredzēts izmantot roku dezinfekcijai, tai skaitā šajā gadījumā ķirurģiskai roku dezinfekcijai, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu uzskata par biocīdiem, un tie pieder pie 1. produkta veida, kas definēts minētās regulas V pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2016. gada 8. jūnijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīva 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.).

2

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 9.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/47 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/47

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 110/15/COL

(2015. gada 8. aprīlis),

ar kuru Innovation Norway piešķirto papildu atbalstu Finnfjord AS NOK 16 miljonu apmērā atzīst par nesaderīgu (Norvēģija) [2016/905]

(nekonfidenciālā versija)
   (*1)

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (TURPMĀK “IESTĀDE”),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (turpmāk “EEZ līgums”), jo īpaši tā 61. pantu un 26. protokolu,

ņemot vērā EBTA valstu Nolīgumu par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (turpmāk “Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgums”), jo īpaši tā 24. pantu,

ņemot vērā Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokolu (turpmāk “3. protokols”), jo īpaši tā II daļas 7. panta 5. punktu,

tā kā:

I.   FAKTI

FAKTI

1.   Procedūra

Procedūra

| (1) | 2011. gadā Finnfjord AS (turpmāk “Finnfjord”) tika piešķirts valsts atbalsts NOK 175 miljonu apmērā no Enerģētikas fonda shēmas (sk. turpmāk tekstā) enerģijas reģenerācijas sistēmas izbūvei šā uzņēmuma ferosilīcija ražotnē. Iestāde apstiprināja šā atbalsta piešķiršanu ar Lēmumu Nr. 39/11/COL (1). |
| --- | --- |

(1)

2011. gadā Finnfjord AS (turpmāk “Finnfjord”) tika piešķirts valsts atbalsts NOK 175 miljonu apmērā no Enerģētikas fonda shēmas (sk. turpmāk tekstā) enerģijas reģenerācijas sistēmas izbūvei šā uzņēmuma ferosilīcija ražotnē. Iestāde apstiprināja šā atbalsta piešķiršanu ar Lēmumu Nr. 39/11/COL (1).

Finnfjord AS

Finnfjord

1

| (2) | Pēc pirmspaziņošanas diskusijām, kas sākās 2012. gada novembrī, Norvēģijas iestādes 2013. gada 26. jūnija vēstulē paziņoja par Innovation Norway (turpmāk “IN”) piešķirto papildu atbalstu Finnfjord saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu (2). Šis lēmums attiecas tieši uz šo pasākumu. |
| --- | --- |

(2)

Pēc pirmspaziņošanas diskusijām, kas sākās 2012. gada novembrī, Norvēģijas iestādes 2013. gada 26. jūnija vēstulē paziņoja par Innovation Norway (turpmāk “IN”) piešķirto papildu atbalstu Finnfjord saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu (2). Šis lēmums attiecas tieši uz šo pasākumu.

Innovation Norway

IN

Finnfjord

2

| (3) | Iestāde 2013. gada 5. jūlija vēstulē (3) pieprasīja Norvēģijas iestādēm papildu informāciju. Norvēģijas iestādes sniedza atbildi 2013. gada 19. augusta vēstulē (4). Iestāde 2013. gada 28. augusta vēstulē (5) pieprasīja papildu informāciju. Norvēģijas iestādes sniedza atbildi 2013. gada 18. septembra vēstulē (6). Iestāde 2013. gada 13. novembra vēstulē (7) informēja Norvēģijas iestādes par to, ka tā pieņēmusi Lēmumu Nr. 445/13/COL sākt paziņotā pasākuma oficiālu izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(3)

Iestāde 2013. gada 5. jūlija vēstulē (3) pieprasīja Norvēģijas iestādēm papildu informāciju. Norvēģijas iestādes sniedza atbildi 2013. gada 19. augusta vēstulē (4). Iestāde 2013. gada 28. augusta vēstulē (5) pieprasīja papildu informāciju. Norvēģijas iestādes sniedza atbildi 2013. gada 18. septembra vēstulē (6). Iestāde 2013. gada 13. novembra vēstulē (7) informēja Norvēģijas iestādes par to, ka tā pieņēmusi Lēmumu Nr. 445/13/COL sākt paziņotā pasākuma oficiālu izmeklēšanu.

3

4

5

6

7

| (4) | Norvēģijas iestādes 2014. gada 21. februāra e-pasta vēstulē (8) sniedza savas piezīmes par lēmumu. 2014. gada 10. aprīlī pēc ilgstošām diskusijām ar Norvēģijas iestādēm un Finnfjord par konfidenciālo informāciju lēmumu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un EEZ papildinājumā (9). Finnfjord bija vienīgā trešā puse, kas iesniedza piezīmes (10). Šīs piezīmes 2014. gada 13. maija vēstulē (11) tika nosūtītas Norvēģijas iestādēm. Norvēģijas iestādes 2014. gada 6. jūnija vēstulē (12) sniedza piezīmes par trešās puses piezīmēm. Finnfjord2014. gada 25. septembra e-pasta vēstulē (13) sniedza papildu piezīmes. Iestāde 2014. gada 8. oktobra e-pasta vēstulē (14) pieprasīja papildu informāciju no Finnfjord. Finnfjord sniedza atbildes 2014. gada 24. un 27. oktobra e-pasta vēstulēs (15). Ar 2014. gada 27. oktobra vēstuli (16) papildu piezīmes un informāciju nosūtīja Norvēģijas iestādēm. Norvēģijas iestādes sniedza atbildi 2014. gada 12. novembra vēstulē (17). Laikposmā no 2014. gada novembra līdz 2015. gada janvārim Iestāde veica neformālu saziņu pa e-pastu un tālruni ar Norvēģijas iestādēm un Finnfjord. |
| --- | --- |

(4)

Norvēģijas iestādes 2014. gada 21. februāra e-pasta vēstulē (8) sniedza savas piezīmes par lēmumu. 2014. gada 10. aprīlī pēc ilgstošām diskusijām ar Norvēģijas iestādēm un Finnfjord par konfidenciālo informāciju lēmumu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un EEZ papildinājumā (9). Finnfjord bija vienīgā trešā puse, kas iesniedza piezīmes (10). Šīs piezīmes 2014. gada 13. maija vēstulē (11) tika nosūtītas Norvēģijas iestādēm. Norvēģijas iestādes 2014. gada 6. jūnija vēstulē (12) sniedza piezīmes par trešās puses piezīmēm. Finnfjord2014. gada 25. septembra e-pasta vēstulē (13) sniedza papildu piezīmes. Iestāde 2014. gada 8. oktobra e-pasta vēstulē (14) pieprasīja papildu informāciju no Finnfjord. Finnfjord sniedza atbildes 2014. gada 24. un 27. oktobra e-pasta vēstulēs (15). Ar 2014. gada 27. oktobra vēstuli (16) papildu piezīmes un informāciju nosūtīja Norvēģijas iestādēm. Norvēģijas iestādes sniedza atbildi 2014. gada 12. novembra vēstulē (17). Laikposmā no 2014. gada novembra līdz 2015. gada janvārim Iestāde veica neformālu saziņu pa e-pastu un tālruni ar Norvēģijas iestādēm un Finnfjord.

8

Finnfjord

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

9

Finnfjord

10

11

12

Finnfjord

13

14

Finnfjord

Finnfjord

15

16

17

Finnfjord

2.   Paziņotais pasākums – dotācija NOK 16 miljonu apmērā

Paziņotais pasākums – dotācija NOK 16 miljonu apmērā

| (5) | Paziņotais ierosinātais pasākums ir IN tiešā dotācija Finnfjord NOK 16 miljonu apmērā. To paredzēts izmantot, lai daļēji segtu projekta izmaksu palielinājumu no NOK [680–720] miljoniem līdz NOK [aptuveni 800] miljoniem. |
| --- | --- |

(5)

Paziņotais ierosinātais pasākums ir IN tiešā dotācija Finnfjord NOK 16 miljonu apmērā. To paredzēts izmantot, lai daļēji segtu projekta izmaksu palielinājumu no NOK [680–720] miljoniem līdz NOK [aptuveni 800] miljoniem.

IN

Finnfjord

| (6) | IN informēja Finnfjord par savu lēmumu piešķirt paziņoto pasākumu 2012. gada 10. decembra vēstulē. |
| --- | --- |

(6)

IN informēja Finnfjord par savu lēmumu piešķirt paziņoto pasākumu 2012. gada 10. decembra vēstulē.

IN

Finnfjord

3.   
  IN un SNN aizdevumi

IN

SNN

| (7) | IN paskaidroja, ka Finnfjord nepieciešami vēl NOK [80–95] miljoni, lai pabeigtu enerģijas reģenerācijas projektu. Tādējādi NOK 16 miljoni sedza tikai daļu no izmaksu palielinājuma. |
| --- | --- |

(7)

IN paskaidroja, ka Finnfjord nepieciešami vēl NOK [80–95] miljoni, lai pabeigtu enerģijas reģenerācijas projektu. Tādējādi NOK 16 miljoni sedza tikai daļu no izmaksu palielinājuma.

IN

Finnfjord

| (8) | IN, piešķirot Finnfjord tiešo dotāciju NOK 16 miljonu apmērā, vienlaikus piešķīra Finnfjord arī aizdevumu NOK 18 miljonu apmērā. Tajā laikā Finnfjord saistībā ar šo projektu jau bija aizņēmies no IN NOK 100 miljonus. Iestāde nebija informēta ne par vienu no aizdevumiem. IN apgalvo, ka minētie aizdevumi tika piešķirti atbilstīgi tirgus nosacījumiem un tādēļ neietvēra valsts atbalstu EEZ nolīguma 61. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(8)

IN, piešķirot Finnfjord tiešo dotāciju NOK 16 miljonu apmērā, vienlaikus piešķīra Finnfjord arī aizdevumu NOK 18 miljonu apmērā. Tajā laikā Finnfjord saistībā ar šo projektu jau bija aizņēmies no IN NOK 100 miljonus. Iestāde nebija informēta ne par vienu no aizdevumiem. IN apgalvo, ka minētie aizdevumi tika piešķirti atbilstīgi tirgus nosacījumiem un tādēļ neietvēra valsts atbalstu EEZ nolīguma 61. panta 1. punkta nozīmē.

IN

Finnfjord

Finnfjord

Finnfjord

IN

IN

| (9) | Vienlaikus ar NOK 18 miljonu aizdevumu no IN Finnfjord saņēma aizdevumu NOK [45–60] miljonu apmērā arī no finanšu iestādes SpareBank 1 Nord-Norge (turpmāk “SNN”). Finnfjord aizņēmuma no SNN kopējā summa saistībā ar šo projektu bija NOK [300–325] miljoni. |
| --- | --- |

(9)

Vienlaikus ar NOK 18 miljonu aizdevumu no IN Finnfjord saņēma aizdevumu NOK [45–60] miljonu apmērā arī no finanšu iestādes SpareBank 1 Nord-Norge (turpmāk “SNN”). Finnfjord aizņēmuma no SNN kopējā summa saistībā ar šo projektu bija NOK [300–325] miljoni.

IN Finnfjord

SpareBank 1 Nord-Norge

SNN

Finnfjord

SNN

| (10) | Kopumā tiešā dotācija NOK 16 miljonu apmērā, kā arī abi aizdevumi NOK 18 miljonu un NOK [45–60] miljonu apmērā sedza NOK [80–95] miljonu lielo izmaksu palielinājumu. |
| --- | --- |

(10)

Kopumā tiešā dotācija NOK 16 miljonu apmērā, kā arī abi aizdevumi NOK 18 miljonu un NOK [45–60] miljonu apmērā sedza NOK [80–95] miljonu lielo izmaksu palielinājumu.

4.   
  Innovation Norway (IN)

Innovation Norway

IN

| (11) | IN ir valsts uzņēmums, kas izveidots ar Likumu par Innovation Norway (18). Tas pastarpināti pieder Norvēģijas valstij – 51 % kapitāldaļu pieder Pašvaldību un reģionālās attīstības ministrijai un 49 % pieder visām 19 Norvēģijas apgabalu pašvaldībām. IN finansē no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(11)

IN ir valsts uzņēmums, kas izveidots ar Likumu par Innovation Norway (18). Tas pastarpināti pieder Norvēģijas valstij – 51 % kapitāldaļu pieder Pašvaldību un reģionālās attīstības ministrijai un 49 % pieder visām 19 Norvēģijas apgabalu pašvaldībām. IN finansē no valsts līdzekļiem.

IN

Innovation Norway

18

IN

5.   
  Enova SF (Enova)

Enova SF

Enova

| (12) | Enova SF (turpmāk “Enova”) ir valsts uzņēmums (19), kas ar Naftas un enerģētikas ministrijas starpniecību pilnībā pieder Norvēģijas valstij. Uzņēmums ir atbildīgs par Enerģētikas fonda shēmas pārvaldību – tā ir valsts atbalsta shēma vides aizsardzības veicināšanai, ko Iestāde apstiprinājusi ar Lēmumiem Nr. 125/06/COL (20) un Nr. 248/11/COL (21). Uzņēmumu Enova finansē no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(12)

Enova SF (turpmāk “Enova”) ir valsts uzņēmums (19), kas ar Naftas un enerģētikas ministrijas starpniecību pilnībā pieder Norvēģijas valstij. Uzņēmums ir atbildīgs par Enerģētikas fonda shēmas pārvaldību – tā ir valsts atbalsta shēma vides aizsardzības veicināšanai, ko Iestāde apstiprinājusi ar Lēmumiem Nr. 125/06/COL (20) un Nr. 248/11/COL (21). Uzņēmumu Enova finansē no valsts līdzekļiem.

Enova SF

Enova

19

20

21

Enova

| (13) | Saskaņā ar Enerģētikas fonda shēmu Enova organizē konkursus atbalsta piešķiršanai, un šajos konkursos uzvar projekti ar labāko enerģijas patēriņa rādītāju uz vienu atbalsta NOK (22). |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Enerģētikas fonda shēmu Enova organizē konkursus atbalsta piešķiršanai, un šajos konkursos uzvar projekti ar labāko enerģijas patēriņa rādītāju uz vienu atbalsta NOK (22).

Enova

22

6.   Enerģijas reģenerācijas projekta pabeigšana un atbalsta pēdējās daļas izmaksa, ko veic Enova

Enerģijas reģenerācijas projekta pabeigšana un atbalsta pēdējās daļas izmaksa, ko veic Enova

| (14) | Enova pēdējo daļu 20 % apmērā no atsevišķa atbalsta pasākuma summas izmaksā tikai pēc tam, kad tas apstiprinājis galīgo projekta ziņojumu (23). Saskaņā ar Finnfjord paziņojumu presei (24)2012. gada 30. oktobrī enerģijas reģenerācijas sistēma jau darbojās. Enova2012. gada 22. novembrī apstiprināja Finnfjord galīgo ziņojumu. Enova2012. gada 23. novembrī izmaksāja atbalsta pēdējo daļu NOK 35 miljonu apmērā (20 % no kopējās atbalsta summas NOK 175 miljonu apmērā). |
| --- | --- |

(14)

Enova pēdējo daļu 20 % apmērā no atsevišķa atbalsta pasākuma summas izmaksā tikai pēc tam, kad tas apstiprinājis galīgo projekta ziņojumu (23). Saskaņā ar Finnfjord paziņojumu presei (24)2012. gada 30. oktobrī enerģijas reģenerācijas sistēma jau darbojās. Enova2012. gada 22. novembrī apstiprināja Finnfjord galīgo ziņojumu. Enova2012. gada 23. novembrī izmaksāja atbalsta pēdējo daļu NOK 35 miljonu apmērā (20 % no kopējās atbalsta summas NOK 175 miljonu apmērā).

Enova

23

Finnfjord

24

Enova

Finnfjord

Enova

7.   Saņēmējs – uzņēmums Finnfjord AS (Finnfjord)

Saņēmējs – uzņēmums Finnfjord AS

Finnfjord

| (15) | Finnfjord ir ģimenei piederoša sabiedrība ar ierobežotu atbildību. Ražotne, kurai piešķirts ierosinātais atbalsts, atrodas Finnsnes pilsētā Trumses apgabalā, kas ir otrais uz ziemeļiem vistālāk esošais administratīvais apgabals Norvēģijā. |
| --- | --- |

(15)

Finnfjord ir ģimenei piederoša sabiedrība ar ierobežotu atbildību. Ražotne, kurai piešķirts ierosinātais atbalsts, atrodas Finnsnes pilsētā Trumses apgabalā, kas ir otrais uz ziemeļiem vistālāk esošais administratīvais apgabals Norvēģijā.

Finnfjord

8.   Izmaksu palielinājums

Izmaksu palielinājums

| (16) | Paziņojumā, pamatojoties uz kuru Iestāde 2011. gada 9. februārī pieņēma Lēmumu Nr. 39/11/COL apstiprināt Enova atbalstu Finnfjord NOK 175 miljonu apmērā, tika lēsts, ka Finnfjord enerģijas reģenerācijas projekta budžets būs NOK 511,66 miljoni. Atbalstu piešķīra, lai esošo dzesēšanas sistēmu aizstātu ar enerģijas reģenerācijas iekārtu. Bija iecerēts katru gadu saražot 224 gigavatstundas elektroenerģijas un reģenerēt 125 gigavatstundas, izmantojot procesā radušos tvaiku. Tādējādi aprēķinātais iegūtais kopējais saražotās enerģijas daudzums būtu 349 gigavatstundas gadā. |
| --- | --- |

(16)

Paziņojumā, pamatojoties uz kuru Iestāde 2011. gada 9. februārī pieņēma Lēmumu Nr. 39/11/COL apstiprināt Enova atbalstu Finnfjord NOK 175 miljonu apmērā, tika lēsts, ka Finnfjord enerģijas reģenerācijas projekta budžets būs NOK 511,66 miljoni. Atbalstu piešķīra, lai esošo dzesēšanas sistēmu aizstātu ar enerģijas reģenerācijas iekārtu. Bija iecerēts katru gadu saražot 224 gigavatstundas elektroenerģijas un reģenerēt 125 gigavatstundas, izmantojot procesā radušos tvaiku. Tādējādi aprēķinātais iegūtais kopējais saražotās enerģijas daudzums būtu 349 gigavatstundas gadā.

Enova

Finnfjord

Finnfjord

| (17) | Saskaņā ar izskatāmo paziņojumu līdz 2011. gada februārim aplēstais budžets jau bija palielinājies par NOK 190 miljoniem no NOK 511,66 miljoniem līdz NOK 700 miljoniem. Neskatoties uz šo ievērojamo palielinājumu, 2011. gada 7. februārīFinnfjord valde nolēma projektu turpināt. Tajā laikā Finnfjord nepieteicās papildu atbalsta saņemšanai. Paziņoto atbalstu nav paredzēts izmantot, lai segtu izmaksu palielinājumu, kā rezultātā budžets sasniedza NOK 700 miljonus. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar izskatāmo paziņojumu līdz 2011. gada februārim aplēstais budžets jau bija palielinājies par NOK 190 miljoniem no NOK 511,66 miljoniem līdz NOK 700 miljoniem. Neskatoties uz šo ievērojamo palielinājumu, 2011. gada 7. februārīFinnfjord valde nolēma projektu turpināt. Tajā laikā Finnfjord nepieteicās papildu atbalsta saņemšanai. Paziņoto atbalstu nav paredzēts izmantot, lai segtu izmaksu palielinājumu, kā rezultātā budžets sasniedza NOK 700 miljonus.

Finnfjord

Finnfjord

| (18) | Izmaksu palielinājuma galvenais iemesls bija Finnjord lēmums projekta īstenošanā galveno uzsvaru likt uz elektroenerģijas ražošanu, izmantojot tvaiku (nevis reģenerēt procesā radušos tvaiku), iegādājoties jaudīgāku tvaika turbīnu. Turbīnu pasūtīja 2011. gada 7. janvārī. Juridiski saistošu līgumu par turbīnas piegādi noslēdza 2011. gada 23. februārī. Finnfjord2011. gada 16. februāra vēstulē informēja Enova par to, ka pasūtīta jaudīgāka turbīna, kas ļaus gadā saražot 344,5 gigavatstundas elektroenerģijas. Tādējādi, palielinot saražotās elektroenerģijas daudzumu, tiktu nodrošināts daudzums, kas bija tuvs aplēstajam elektroenerģijas un tvaika daudzumam, proti, 349 gigavatstundām. Ņemot to vērā, Finnfjord pieprasīja izslēgt tvaika ražošanu no atbalstāmā projekta. Enova2011. gada 17. februārī apstiprināja projekta izmaiņas. |
| --- | --- |

(18)

Izmaksu palielinājuma galvenais iemesls bija Finnjord lēmums projekta īstenošanā galveno uzsvaru likt uz elektroenerģijas ražošanu, izmantojot tvaiku (nevis reģenerēt procesā radušos tvaiku), iegādājoties jaudīgāku tvaika turbīnu. Turbīnu pasūtīja 2011. gada 7. janvārī. Juridiski saistošu līgumu par turbīnas piegādi noslēdza 2011. gada 23. februārī. Finnfjord2011. gada 16. februāra vēstulē informēja Enova par to, ka pasūtīta jaudīgāka turbīna, kas ļaus gadā saražot 344,5 gigavatstundas elektroenerģijas. Tādējādi, palielinot saražotās elektroenerģijas daudzumu, tiktu nodrošināts daudzums, kas bija tuvs aplēstajam elektroenerģijas un tvaika daudzumam, proti, 349 gigavatstundām. Ņemot to vērā, Finnfjord pieprasīja izslēgt tvaika ražošanu no atbalstāmā projekta. Enova2011. gada 17. februārī apstiprināja projekta izmaiņas.

Finnjord

Finnfjord

Enova

Finnfjord

Enova

| (19) | Finnfjord projeka īstenošanas posmā iesniedza Enova progresa ziņojumus. Finnfjord savā 2012. gada 30. aprīļa ziņojumā norādīja, ka izmaksas turpina palielināties saistībā ar turbīnas būvniecību, tvaika un kondensācijas caurulēm un caurtekām. Papildu izmaksas sasniedza aptuveni NOK 5 miljonus. Finnfjord joprojām centās panākt, lai projekta kopējās izmaksas nepārsniegtu aprēķināto budžetu NOK 700 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(19)

Finnfjord projeka īstenošanas posmā iesniedza Enova progresa ziņojumus. Finnfjord savā 2012. gada 30. aprīļa ziņojumā norādīja, ka izmaksas turpina palielināties saistībā ar turbīnas būvniecību, tvaika un kondensācijas caurulēm un caurtekām. Papildu izmaksas sasniedza aptuveni NOK 5 miljonus. Finnfjord joprojām centās panākt, lai projekta kopējās izmaksas nepārsniegtu aprēķināto budžetu NOK 700 miljonu apmērā.

Finnfjord

Enova

Finnfjord

Finnfjord

| (20) | Finnfjord2012. gada 29. jūnija progresa ziņojumā norādītā kopējā aplēstā izmaksu summa joprojām bija NOK 700 miljoni. Taču tajā laikā tika lēsts, ka projekta īstenošanas gaitā radīsies papildu izmaksas NOK [5–10] miljonu apmērā. Jautājums par šādu izmaksu palielinājumu tika skatīts Finnfjord valdes sēdē 2012. gada 19. jūnijā. Norvēģijas iestādes nav paskaidrojušas, kādēļ, ņemot vērā kopējo izmaksu palielinājumu par NOK [10–15] miljoniem ([...]), 2012. gada 29. jūnija progresa ziņojumā netika koriģēta aprēķinātā kopējo izmaksu summa NOK 700 miljoni. |
| --- | --- |

(20)

Finnfjord2012. gada 29. jūnija progresa ziņojumā norādītā kopējā aplēstā izmaksu summa joprojām bija NOK 700 miljoni. Taču tajā laikā tika lēsts, ka projekta īstenošanas gaitā radīsies papildu izmaksas NOK [5–10] miljonu apmērā. Jautājums par šādu izmaksu palielinājumu tika skatīts Finnfjord valdes sēdē 2012. gada 19. jūnijā. Norvēģijas iestādes nav paskaidrojušas, kādēļ, ņemot vērā kopējo izmaksu palielinājumu par NOK [10–15] miljoniem ([...]), 2012. gada 29. jūnija progresa ziņojumā netika koriģēta aprēķinātā kopējo izmaksu summa NOK 700 miljoni.

Finnfjord

Finnfjord

| (21) | Norvēģijas iestādes paskaidroja, ka Finnfjord 2012. gada pavasarī sāka neformālas diskusijas ar Enova par papildu atbalsta saņemšanu, lai segtu projekta izmaksu palielinājumu. Finnfjord2012. gada 5. jūlijā pēc neformālas saziņas iesniedza oficiālu pieteikumu Enova par papildu atbalsta saņemšanu. Tajā laikā uzņēmums Finnfjord bija pārskatījis kopējo izmaksu aplēses, un tās sasniedza NOK [730–760] miljonus. |
| --- | --- |

(21)

Norvēģijas iestādes paskaidroja, ka Finnfjord 2012. gada pavasarī sāka neformālas diskusijas ar Enova par papildu atbalsta saņemšanu, lai segtu projekta izmaksu palielinājumu. Finnfjord2012. gada 5. jūlijā pēc neformālas saziņas iesniedza oficiālu pieteikumu Enova par papildu atbalsta saņemšanu. Tajā laikā uzņēmums Finnfjord bija pārskatījis kopējo izmaksu aplēses, un tās sasniedza NOK [730–760] miljonus.

Finnfjord

Enova

Finnfjord

Enova

Finnfjord

| (22) | Iestādei sniegtā informācija liecina, ka Finnfjord, pamatojoties uz budžeta pārskatīšanu, ko pabeidza 2012. gada 31. jūlijā, secināja, ka projekta īstenošanas laikā radīsies papildu izmaksas, un aplēstā kopējo izmaksu summa palielinājās līdz NOK [740 līdz aptuveni 800] miljoniem. Izmaksu palielinājums bija saistīts ar esošo iekārtu pielāgošanu, trīs esošo krāšņu pielāgošanu, dūmvadu pielāgošanu, turbīnas ēkas un citu ēku iekārtas, ilgstošāku ražošanas apjoma samazinājumu, nekā paredzēts, kā arī ar darbu un iekārtu uzstādīšanas pabeigšanu. Finnfjord pieprasīja Enova papildu atbalstu, lai nodrošinātu projekta atbilstību iekšējām ienesīguma prasībām. Finnfjord sīki izklāstīja izmaksu palielinājuma iemeslus savā 2012. gada 12. septembra progresa ziņojumā. |
| --- | --- |

(22)

Iestādei sniegtā informācija liecina, ka Finnfjord, pamatojoties uz budžeta pārskatīšanu, ko pabeidza 2012. gada 31. jūlijā, secināja, ka projekta īstenošanas laikā radīsies papildu izmaksas, un aplēstā kopējo izmaksu summa palielinājās līdz NOK [740 līdz aptuveni 800] miljoniem. Izmaksu palielinājums bija saistīts ar esošo iekārtu pielāgošanu, trīs esošo krāšņu pielāgošanu, dūmvadu pielāgošanu, turbīnas ēkas un citu ēku iekārtas, ilgstošāku ražošanas apjoma samazinājumu, nekā paredzēts, kā arī ar darbu un iekārtu uzstādīšanas pabeigšanu. Finnfjord pieprasīja Enova papildu atbalstu, lai nodrošinātu projekta atbilstību iekšējām ienesīguma prasībām. Finnfjord sīki izklāstīja izmaksu palielinājuma iemeslus savā 2012. gada 12. septembra progresa ziņojumā.

Finnfjord

Finnfjord

Enova

Finnfjord

| (23) | Finnfjord 2012. gada augusta sākumā neformāli apspriedās ar Enova par darbu, kas saistīti ar trešo krāsni, iespējamu atlikšanu un iekļaušanu atsevišķā projektā, lai pieprasītu papildu atbalstu no Enova, pamatojoties uz šo jauno projektu. |
| --- | --- |

(23)

Finnfjord 2012. gada augusta sākumā neformāli apspriedās ar Enova par darbu, kas saistīti ar trešo krāsni, iespējamu atlikšanu un iekļaušanu atsevišķā projektā, lai pieprasītu papildu atbalstu no Enova, pamatojoties uz šo jauno projektu.

Finnfjord

Enova

Enova

| (24) | Enova2012. gada 20. augusta vēstulē noraidīja atbalsta pieprasījumu. |
| --- | --- |

(24)

Enova2012. gada 20. augusta vēstulē noraidīja atbalsta pieprasījumu.

Enova

| (25) | Finnfjord valdes sēdē, kas notika 2012. gada 25. septembrī, aplēstā kopējā izmaksu summa bija NOK [aptuveni 800] miljoni. Šajā sēdē Finnfjord valde izskatīja trīs alternatīvus rīcības plānus:






  i) | pabeigt projektu, sedzot izmaksu palielinājumu no uzņēmuma vispārējās naudas plūsmas; |
| --- | --- | --- |

(25)

Finnfjord valdes sēdē, kas notika 2012. gada 25. septembrī, aplēstā kopējā izmaksu summa bija NOK [aptuveni 800] miljoni. Šajā sēdē Finnfjord valde izskatīja trīs alternatīvus rīcības plānus:

Finnfjord

Finnfjord

i)

pabeigt projektu, sedzot izmaksu palielinājumu no uzņēmuma vispārējās naudas plūsmas;

| ii) | atlikt ar trešo krāsni saistītos darbus, iekļaujot tos atsevišķā projektā un pieprasot papildu atbalstu no Enova; |
| --- | --- |

ii)

atlikt ar trešo krāsni saistītos darbus, iekļaujot tos atsevišķā projektā un pieprasot papildu atbalstu no Enova;

Enova

| iii) | iegūt papildu finansējumu NOK [80–95] miljonu apmērā no Enova (atbalsts), SNN (aizdevums) un IN (aizdevums un atbalsts) projekta pabeigšanai. |
| --- | --- |

iii)

iegūt papildu finansējumu NOK [80–95] miljonu apmērā no Enova (atbalsts), SNN (aizdevums) un IN (aizdevums un atbalsts) projekta pabeigšanai.

Enova

SNN

IN

| (26) | Valde nolēma rīkoties saskaņā ar trešo alternatīvu. |
| --- | --- |

(26)

Valde nolēma rīkoties saskaņā ar trešo alternatīvu.

| (27) | IN ir iesniedzis Iestādei valdes sēdes protokola izrakstu par trešo alternatīvu. Saistībā ar pieteikumiem Enova un IN par papildu atbalsta piešķiršanu izrakstā norādīts šādi:

  “Iespējamās Enova un [IN] dotācijas/aizdevumi tiks tiešā veidā izmantoti [SNN] pieprasītā likviditātes aizdevuma samazināšanai.”
   (25) |
| --- | --- |

(27)

IN ir iesniedzis Iestādei valdes sēdes protokola izrakstu par trešo alternatīvu. Saistībā ar pieteikumiem Enova un IN par papildu atbalsta piešķiršanu izrakstā norādīts šādi:

IN

Enova

IN

“Iespējamās Enova un [IN] dotācijas/aizdevumi tiks tiešā veidā izmantoti [SNN] pieprasītā likviditātes aizdevuma samazināšanai.”
   (25)

Enova

IN

SNN

25

| (28) | Saskaņā ar IN sniegto informāciju valde secināja, ka, īstenojot pirmo rīcības plānu, būtībā projekts tiktu finansēts par Finnfjord kreditoru līdzekļiem, kas nebūtu vēlams no juridiskā viedokļa, kā arī nebūtu saprātīgs risinājums ilgtermiņā. IN informēja, ka valde par īstenojamu rīcības plānu neatzina arī otro alternatīvu, – tā secināja, ka darbu saistībā ar trešo krāsni atlikšana radītu pārmērīgi lielas izmaksas. |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar IN sniegto informāciju valde secināja, ka, īstenojot pirmo rīcības plānu, būtībā projekts tiktu finansēts par Finnfjord kreditoru līdzekļiem, kas nebūtu vēlams no juridiskā viedokļa, kā arī nebūtu saprātīgs risinājums ilgtermiņā. IN informēja, ka valde par īstenojamu rīcības plānu neatzina arī otro alternatīvu, – tā secināja, ka darbu saistībā ar trešo krāsni atlikšana radītu pārmērīgi lielas izmaksas.

IN

Finnfjord

IN

| (29) | Norvēģijas iestādes savās piezīmēs par Iestādes lēmumu sākt oficiālu izmeklēšanu bija precizējušas, ka galīgā kopējo izmaksu summa bija NOK [aptuveni 800] miljoni. Norvēģijas iestādes nav norādījušas, kad šī galīgā summa tika noteikta. |
| --- | --- |

(29)

Norvēģijas iestādes savās piezīmēs par Iestādes lēmumu sākt oficiālu izmeklēšanu bija precizējušas, ka galīgā kopējo izmaksu summa bija NOK [aptuveni 800] miljoni. Norvēģijas iestādes nav norādījušas, kad šī galīgā summa tika noteikta.

9.   Izmaksu palielinājumu pārskats

Izmaksu palielinājumu pārskats

| Datums, notikums | Aplēstais budžets, miljoni NOK |
| --- | --- |
| Sākotnējais budžets, kā noteikts 2011. gada 9. februāra Lēmumā Nr. 39/11/COL | 511,66 |
| 2011. gada 7. februāris, Finnfjord valdes sēde | [680–720] |
| 2012. gada 5. jūlijs, Finnfjord iesniedz pieteikumu Enova papildu atbalsta saņemšanai | [730–760] |
| 2012. gada 31. jūlijs, Finnfjord veic budžeta pārskatīšanu | [740–790] |
| 2012. gada 25. septembris, Finnfjord valdes sēde | [740–790] |
| Galīgā kopējo izmaksu summa | [aptuveni 800] |

Datums, notikums

Aplēstais budžets, miljoni NOK

Sākotnējais budžets, kā noteikts 2011. gada 9. februāra Lēmumā Nr. 39/11/COL

511,66

2011. gada 7. februāris, Finnfjord valdes sēde

Finnfjord

[680–720]

2012. gada 5. jūlijs, Finnfjord iesniedz pieteikumu Enova papildu atbalsta saņemšanai

Finnfjord

Enova

[730–760]

2012. gada 31. jūlijs, Finnfjord veic budžeta pārskatīšanu

Finnfjord

[740–790]

2012. gada 25. septembris, Finnfjord valdes sēde

Finnfjord

[740–790]

Galīgā kopējo izmaksu summa

[aptuveni 800]

10.   
  IN piešķirtais atbalsts un finansējuma pakete NOK [80–95] miljonu apmērā

IN

| (30) | Finnfjord2012. gada 28. augustā sāka neformālas sarunas ar IN un SNN, lai iegūtu finansējumu NOK [80–95] miljonu apmērā, kas nepieciešams projekta pabeigšanai. |
| --- | --- |

(30)

Finnfjord2012. gada 28. augustā sāka neformālas sarunas ar IN un SNN, lai iegūtu finansējumu NOK [80–95] miljonu apmērā, kas nepieciešams projekta pabeigšanai.

Finnfjord

IN

SNN

| (31) | Finnfjord ar 2012. gada 1. oktobra vēstuli iesniedza oficiālu pieteikumu SNN papildu aizdevumu saņemšanai. Finnfjord2012. gada 11. oktobrī iesniedza pieteikumu IN papildu aizdevumu un dotāciju saņemšanai, nenorādot atbalsta summu. |
| --- | --- |

(31)

Finnfjord ar 2012. gada 1. oktobra vēstuli iesniedza oficiālu pieteikumu SNN papildu aizdevumu saņemšanai. Finnfjord2012. gada 11. oktobrī iesniedza pieteikumu IN papildu aizdevumu un dotāciju saņemšanai, nenorādot atbalsta summu.

Finnfjord

SNN

Finnfjord

IN

| (32) | SNN acīmredzot laikposmā līdz 2012. gada oktobra vidum bija piedāvājusi Finnfjord aizdevumu NOK [80–95] miljonu apmērā. Tomēr SNN piedāvāja finansējumu ar tādiem nosacījumiem par nodrošinājumu, kas nāktu par sliktu esošā IN aizdevuma nodrošinājumam (26). IN šādam risinājumam nepiekrita. Tā vietā Finnfjord, SNN un IN vienojās par šādu finansējuma paketi NOK [80–95] miljonu apmērā:






  i) | IN atbalsta dotācija NOK 16 miljonu apmērā; |
| --- | --- | --- |

(32)

SNN acīmredzot laikposmā līdz 2012. gada oktobra vidum bija piedāvājusi Finnfjord aizdevumu NOK [80–95] miljonu apmērā. Tomēr SNN piedāvāja finansējumu ar tādiem nosacījumiem par nodrošinājumu, kas nāktu par sliktu esošā IN aizdevuma nodrošinājumam (26). IN šādam risinājumam nepiekrita. Tā vietā Finnfjord, SNN un IN vienojās par šādu finansējuma paketi NOK [80–95] miljonu apmērā:

SNN

Finnfjord

SNN

IN

26

IN

Finnfjord

SNN

IN

i)

IN atbalsta dotācija NOK 16 miljonu apmērā;

IN

| ii) | IN īstermiņa aizdevums NOK 18 miljonu apmērā ar [5–9] % likmi (koriģējama atbilstoši IN riskanto aizdevumu politikai), kas nodrošināts ar nosacījumiem, kas līdzvērtīgi IN esošajam aizdevumam NOK 100 miljonu apmērā; |
| --- | --- |

ii)

IN īstermiņa aizdevums NOK 18 miljonu apmērā ar [5–9] % likmi (koriģējama atbilstoši IN riskanto aizdevumu politikai), kas nodrošināts ar nosacījumiem, kas līdzvērtīgi IN esošajam aizdevumam NOK 100 miljonu apmērā;

IN

IN

IN

| iii) | SNN īstermiņa aizdevums NOK [45–60] miljonu apmērā ar [...] % mēneša NIBOR likmi (27) + [300–600] bāzes punkti, kas nodrošināts ar nosacījumiem, kas līdzvērtīgi SNN esošajam aizdevumam NOK [300–325] miljonu apmērā. |
| --- | --- |

iii)

SNN īstermiņa aizdevums NOK [45–60] miljonu apmērā ar [...] % mēneša NIBOR likmi (27) + [300–600] bāzes punkti, kas nodrošināts ar nosacījumiem, kas līdzvērtīgi SNN esošajam aizdevumam NOK [300–325] miljonu apmērā.

SNN

NIBOR

27

SNN

| (33) | Finnfjord oficiāli apstiprināja finansējuma paketi NOK [80–95] miljonu apmērā ar koordinācijas papildlīgumu, ko SNN, IN un Finnfjord parakstīja 2012. gada 12. decembrī. Šis līgums, kura mērķis bija reglamentēt attiecības visu triju pušu starpā, attiecās uz 2012. gada 12. decembra aizdevuma līgumu starp Finnfjord un SNN, kā arī Finnfjord un IN2012. gada 10. decembra aizdevuma līgumu. |
| --- | --- |

(33)

Finnfjord oficiāli apstiprināja finansējuma paketi NOK [80–95] miljonu apmērā ar koordinācijas papildlīgumu, ko SNN, IN un Finnfjord parakstīja 2012. gada 12. decembrī. Šis līgums, kura mērķis bija reglamentēt attiecības visu triju pušu starpā, attiecās uz 2012. gada 12. decembra aizdevuma līgumu starp Finnfjord un SNN, kā arī Finnfjord un IN2012. gada 10. decembra aizdevuma līgumu.

Finnfjord

SNN

IN

Finnfjord

Finnfjord

SNN

Finnfjord

IN

| (34) | IN un SNN aizdevumi jau ir izmaksāti, taču atbalsts Finnfjord NOK 16 miljonu apmērā tiks izmaksāts tikai ar Iestādes apstiprinājumu. |
| --- | --- |

(34)

IN un SNN aizdevumi jau ir izmaksāti, taču atbalsts Finnfjord NOK 16 miljonu apmērā tiks izmaksāts tikai ar Iestādes apstiprinājumu.

IN

SNN

Finnfjord

11.   Piezīmes

Piezīmes

11.1.   
  Norvēģijas iestāžu sniegtās piezīmes saistībā ar oficiālās izmeklēšanas sākšanu

Norvēģijas iestāžu sniegtās piezīmes saistībā ar oficiālās izmeklēšanas sākšanu

| (35) | IN uzsver, ka laikā, kad tas pieņēma lēmumu ar zināmiem nosacījumiem piešķirt NOK 16 miljonus, netika apsvērta iespēja izsniegt aizdevumu Finnfjord, jo uzņēmumam nebija pietiekama nodrošinājuma, kas segtu jaunus aizdevumus NOK [80–95] miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(35)

IN uzsver, ka laikā, kad tas pieņēma lēmumu ar zināmiem nosacījumiem piešķirt NOK 16 miljonus, netika apsvērta iespēja izsniegt aizdevumu Finnfjord, jo uzņēmumam nebija pietiekama nodrošinājuma, kas segtu jaunus aizdevumus NOK [80–95] miljonu apmērā.

IN

Finnfjord

| (36) | Attiecībā uz to, kāpēc Finnfjord 2011. gada februārī nepieprasīja papildu atbalstu no Enova, IN norāda, ka Enova vienpusēji samazināja summu no NOK 200 miljoniem un uzsvēra, ka piešķīrums NOK 175 miljonu apmērā nozīmē ārkārtīgi augstu atbalsta intensitāti un ka neviens cits projekts nevarētu cerēt uz šādu atbalstu. Tāpēc Finnfjord uzskatīja, ka pieteikums par papildu atbalsta saņemšanu tiktu noraidīts. Tomēr uzņēmums mainīja savu pieeju, kad tam kļuva zināms Enova lēmums piešķirt atbalstu NOK 350 miljonu apmērā gandrīz identiskam projektam, ko īstenoja Elkem AS (28). |
| --- | --- |

(36)

Attiecībā uz to, kāpēc Finnfjord 2011. gada februārī nepieprasīja papildu atbalstu no Enova, IN norāda, ka Enova vienpusēji samazināja summu no NOK 200 miljoniem un uzsvēra, ka piešķīrums NOK 175 miljonu apmērā nozīmē ārkārtīgi augstu atbalsta intensitāti un ka neviens cits projekts nevarētu cerēt uz šādu atbalstu. Tāpēc Finnfjord uzskatīja, ka pieteikums par papildu atbalsta saņemšanu tiktu noraidīts. Tomēr uzņēmums mainīja savu pieeju, kad tam kļuva zināms Enova lēmums piešķirt atbalstu NOK 350 miljonu apmērā gandrīz identiskam projektam, ko īstenoja Elkem AS (28).

Finnfjord

Enova

IN

Enova

Finnfjord

Enova

Elkem AS

28

| (37) | IN ir iesniedzis pārskatītu tabulu, kurā ņemtas vērā piezīmes, ko Iestāde sniegusi lēmumā par oficiālās izmeklēšanas sākšanu. Ņemot vērā galīgās projekta izmaksas NOK [aptuveni 800] miljonu apmērā, projekta īstenošanas laikposmu – 15 gadi, kā arī pamatoto elektroenerģijas ražošanas apjoma pakāpenisko pieaugumu pirmajos trijos gados līdz maksimālajai gada jaudai 344,5 gigavatstundas, ienesīguma norma, kas aprēķināta, izmantojot Enova modeli, bez NOK 16 miljonu atbalsta ir [aptuveni 9] %. Saņemot atbalstu, ienesīguma norma būtu [aptuveni 11] %. IN norāda, ka, tā kā Finnfjord vispārējā ieguldījumu politika šādiem ieguldījumiem ārpus uzņēmuma pamatdarbības veidiem prasa [10–20] % ienesīguma normu, projekts uzskatāms par neienesīgu. |
| --- | --- |

(37)

IN ir iesniedzis pārskatītu tabulu, kurā ņemtas vērā piezīmes, ko Iestāde sniegusi lēmumā par oficiālās izmeklēšanas sākšanu. Ņemot vērā galīgās projekta izmaksas NOK [aptuveni 800] miljonu apmērā, projekta īstenošanas laikposmu – 15 gadi, kā arī pamatoto elektroenerģijas ražošanas apjoma pakāpenisko pieaugumu pirmajos trijos gados līdz maksimālajai gada jaudai 344,5 gigavatstundas, ienesīguma norma, kas aprēķināta, izmantojot Enova modeli, bez NOK 16 miljonu atbalsta ir [aptuveni 9] %. Saņemot atbalstu, ienesīguma norma būtu [aptuveni 11] %. IN norāda, ka, tā kā Finnfjord vispārējā ieguldījumu politika šādiem ieguldījumiem ārpus uzņēmuma pamatdarbības veidiem prasa [10–20] % ienesīguma normu, projekts uzskatāms par neienesīgu.

IN

Enova

IN

Finnfjord

| (38) | IN uzsver, ka Finnfjord, pieņemot lēmumu turpināt projektu, balstījās uz saviem iekšējiem aprēķiniem, kas atšķiras no iepriekš minētā aprēķina (uz Enova modeli balstīts aprēķins). IN norāda, ka tam nav iesniegti Finnfjord iekšējie aprēķini. IN norāda, ka šķietami pretrunīgo IN un Enova viedokļu iemesls, ļoti iespējams, ir Enova un IN iekšējo noteikumu un prakses atšķirības. |
| --- | --- |

(38)

IN uzsver, ka Finnfjord, pieņemot lēmumu turpināt projektu, balstījās uz saviem iekšējiem aprēķiniem, kas atšķiras no iepriekš minētā aprēķina (uz Enova modeli balstīts aprēķins). IN norāda, ka tam nav iesniegti Finnfjord iekšējie aprēķini. IN norāda, ka šķietami pretrunīgo IN un Enova viedokļu iemesls, ļoti iespējams, ir Enova un IN iekšējo noteikumu un prakses atšķirības.

IN

Finnfjord

Enova

IN

Finnfjord

IN

IN

Enova

Enova

IN

11.2.   
  Trešās puses, proti, Finnfjord, piezīmes attiecībā uz publicēto lēmumu sākt oficiālo izmeklēšanu

Trešās puses, proti, Finnfjord, piezīmes attiecībā uz publicēto lēmumu sākt oficiālo izmeklēšanu

| (39) | Finnfjord norāda uz, pēc uzņēmuma ieskatiem, acīmredzamu pretrunu Iestādes lēmumā, proti, Iestāde, no vienas puses, pilnībā neizslēdz, ka atbalstam šajā gadījumā var būt stimulējoša ietekme, taču, no otras puses, izvirza jautājumu, vai Finnfjord ir apsvēris iespēju pārtraukt, ierobežot vai apturēt projekta īstenošanu. Finnfjord uzsver, ka, lai gan uzņēmuma valde līdz 2012. gada 25. septembra sēdei bija izvirzījusi mērķi pabeigt projektu, to nevar uzskatīt par vēlmi vai spēju pabeigt projektu par katru cenu. Uzņēmums norāda, ka fakti un skaitļi, kas darīti zināmi Iestādei, uzskatāmi parāda Finnfjord nespēju finansēt projekta pabeigšanu bez papildu finansējuma. Finnfjord nevarēja piedāvāt papildu nodrošinājumu, tādējādi tas nespētu iegūt papildu aizdevumus. Tāpēc Finnfjord noraida Iestādes sākotnējo nostāju, ka atbalsts būtu vēlams, taču ne noteikti nepieciešams elements finansējuma paketē. |
| --- | --- |

(39)

Finnfjord norāda uz, pēc uzņēmuma ieskatiem, acīmredzamu pretrunu Iestādes lēmumā, proti, Iestāde, no vienas puses, pilnībā neizslēdz, ka atbalstam šajā gadījumā var būt stimulējoša ietekme, taču, no otras puses, izvirza jautājumu, vai Finnfjord ir apsvēris iespēju pārtraukt, ierobežot vai apturēt projekta īstenošanu. Finnfjord uzsver, ka, lai gan uzņēmuma valde līdz 2012. gada 25. septembra sēdei bija izvirzījusi mērķi pabeigt projektu, to nevar uzskatīt par vēlmi vai spēju pabeigt projektu par katru cenu. Uzņēmums norāda, ka fakti un skaitļi, kas darīti zināmi Iestādei, uzskatāmi parāda Finnfjord nespēju finansēt projekta pabeigšanu bez papildu finansējuma. Finnfjord nevarēja piedāvāt papildu nodrošinājumu, tādējādi tas nespētu iegūt papildu aizdevumus. Tāpēc Finnfjord noraida Iestādes sākotnējo nostāju, ka atbalsts būtu vēlams, taču ne noteikti nepieciešams elements finansējuma paketē.

Finnfjord

Finnfjord

Finnfjord

Finnfjord

Finnfjord

Finnfjord

| (40) | Tāpat kā IN, Finnfjord uzsver, ka Enova atbalsta samazinājums no NOK 200 miljoniem uz NOK 175 miljoniem bija Enova valdes vienpusējs politikas lēmums. Finnfjord norāda uz, pēc uzņēmuma ieskatiem, vairākām nekonsekvencēm Enova apgalvojumos par projekta papildu atbalsta stimulējošo ietekmi un uzsver, ka šķietami pretrunīgajiem Enova un IN viedokļiem par atbalsta stimulējošo ietekmi nav nozīmes, jo Enova politika ir stingrāka nekā Pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai (turpmāk
  “
  VAP”) (29). |
| --- | --- |

(40)

Tāpat kā IN, Finnfjord uzsver, ka Enova atbalsta samazinājums no NOK 200 miljoniem uz NOK 175 miljoniem bija Enova valdes vienpusējs politikas lēmums. Finnfjord norāda uz, pēc uzņēmuma ieskatiem, vairākām nekonsekvencēm Enova apgalvojumos par projekta papildu atbalsta stimulējošo ietekmi un uzsver, ka šķietami pretrunīgajiem Enova un IN viedokļiem par atbalsta stimulējošo ietekmi nav nozīmes, jo Enova politika ir stingrāka nekā Pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai (turpmāk
  “
  VAP”) (29).

IN

Finnfjord

Enova

Enova

Finnfjord

Enova

Enova

IN

Enova

“

29

| (41) | Attiecībā uz novērtējumu par to, vai atbalsts ir piemērotākais risinājums, Finnfjord noraida uzskatu, ka šis novērtējums jāveic, ņemot vērā šīs lietas īpašos apstākļus, un atsaucas uz Lēmumu Nr. 39/11/COL, kurā Iestāde konstatēja, ka sākotnējais atbalsts – dotācija NOK 175 miljonu apmērā – bija piemērots instruments, lai veicinātu ieguldījumus projektā pirms tā īstenošanas. |
| --- | --- |

(41)

Attiecībā uz novērtējumu par to, vai atbalsts ir piemērotākais risinājums, Finnfjord noraida uzskatu, ka šis novērtējums jāveic, ņemot vērā šīs lietas īpašos apstākļus, un atsaucas uz Lēmumu Nr. 39/11/COL, kurā Iestāde konstatēja, ka sākotnējais atbalsts – dotācija NOK 175 miljonu apmērā – bija piemērots instruments, lai veicinātu ieguldījumus projektā pirms tā īstenošanas.

Finnfjord

| (42) | Attiecībā uz samērīgumu uzņēmums uzsver, ka projekta izmaksas palielinājušās vairāk nekā divas reizes salīdzinājumā ar sākotnējām aplēsēm. Ienesīguma norma 12,35 % līmenī bija Finnfjord prasītā ienesīguma diapazona mazāko vērtību galā. Pārskatītā ienesīguma norma [aptuveni 9] % līmenī bez NOK 16 miljonu atbalsta ir daudz zemāka par normu, kas būtu pieņemama Finnfjord, “ja uzņēmums būtu varējis rīkoties pēc savas brīvas gribas”. Pat [aptuveni 11] % ienesīguma norma ar NOK 16 miljonu atbalstu tiek uzskatīta par diezgan pieticīgu. Finnfjord uzskata, ka atbalsta piešķīrums būtu uzskatāms par saprātīgu sloga sadali IN un SNN starpā, un uzsver, ka projektam ievērojami palielinājies aizņemto līdzekļu īpatsvars. Saistību neizpildes risku uzņemas tikai uzņēmums. Tādējādi Finnfjord uzskata, ka atbalsts noteikti nerada pārmērīgu kompensāciju. |
| --- | --- |

(42)

Attiecībā uz samērīgumu uzņēmums uzsver, ka projekta izmaksas palielinājušās vairāk nekā divas reizes salīdzinājumā ar sākotnējām aplēsēm. Ienesīguma norma 12,35 % līmenī bija Finnfjord prasītā ienesīguma diapazona mazāko vērtību galā. Pārskatītā ienesīguma norma [aptuveni 9] % līmenī bez NOK 16 miljonu atbalsta ir daudz zemāka par normu, kas būtu pieņemama Finnfjord, “ja uzņēmums būtu varējis rīkoties pēc savas brīvas gribas”. Pat [aptuveni 11] % ienesīguma norma ar NOK 16 miljonu atbalstu tiek uzskatīta par diezgan pieticīgu. Finnfjord uzskata, ka atbalsta piešķīrums būtu uzskatāms par saprātīgu sloga sadali IN un SNN starpā, un uzsver, ka projektam ievērojami palielinājies aizņemto līdzekļu īpatsvars. Saistību neizpildes risku uzņemas tikai uzņēmums. Tādējādi Finnfjord uzskata, ka atbalsts noteikti nerada pārmērīgu kompensāciju.

Finnfjord

Finnfjord

Finnfjord

IN

SNN

Finnfjord

| (43) | Finnfjord uzskata, ka papildu atbalsts no IN neapdraudēs konkurences mehānismu, ko paredz Enerģētikas fonda shēma. Finnfjord uzsver, ka Enerģētikas fonda shēmā paredzētais konkurences mehānisms vienīgi liedz mazāk iedarbīgiem projektiem saņemt atbalstu tad, ja pieprasītās summas pārsniedz shēmas budžetu. Uzņēmums aicina Iestādi izvērtēt, vai Enerģētikas fonda shēmā paredzētā konkurences mehānisma pārākums varētu traucēt Norvēģijas iestādēm īstenot tiesības organizēt valsts līdzekļu administrēšanu. Šai sakarā Finnfjord apšauba, vai Iestādei ir atbilstīgs tiesiskais pamats – izņemot kumulācijas noteikumus –, lai tā varētu nodrošināt, ka atsevišķi atbalsta piešķīrumi netraucē īstenot atbalsta shēmu. Finnfjord paskaidro, ka paziņotais atbalsts ir izmantots atklāti un pārskatāmi. |
| --- | --- |

(43)

Finnfjord uzskata, ka papildu atbalsts no IN neapdraudēs konkurences mehānismu, ko paredz Enerģētikas fonda shēma. Finnfjord uzsver, ka Enerģētikas fonda shēmā paredzētais konkurences mehānisms vienīgi liedz mazāk iedarbīgiem projektiem saņemt atbalstu tad, ja pieprasītās summas pārsniedz shēmas budžetu. Uzņēmums aicina Iestādi izvērtēt, vai Enerģētikas fonda shēmā paredzētā konkurences mehānisma pārākums varētu traucēt Norvēģijas iestādēm īstenot tiesības organizēt valsts līdzekļu administrēšanu. Šai sakarā Finnfjord apšauba, vai Iestādei ir atbilstīgs tiesiskais pamats – izņemot kumulācijas noteikumus –, lai tā varētu nodrošināt, ka atsevišķi atbalsta piešķīrumi netraucē īstenot atbalsta shēmu. Finnfjord paskaidro, ka paziņotais atbalsts ir izmantots atklāti un pārskatāmi.

Finnfjord

IN

Finnfjord

Finnfjord

Finnfjord

11.3.   
  Otrajā kārtā saņemtās trešās puses, proti, Finnfjord, piezīmes

Otrajā kārtā saņemtās trešās puses, proti, Finnfjord, piezīmes

| (44) | Oficiālās izmeklēšanas laikā Iestāde no trešās puses, proti, Finnfjord, saņēma otro piezīmju kopumu, kurā uzņēmums izklāsta, ka tā likviditātes trūkuma dēļ 2012. gada rudenī projekts tiktu apturēts, ja netiktu saņemta papildu finansējuma pakete, ko savukārt veicināja IN piešķirtais atbalsts. Finnfjord atsaucas uz Iestādes lēmumu Helguvík Aluminium Smelter lietā (30), lai pamatotu, kāpēc paziņotajam atbalstam par labu Finnfjord ir stimulējoša ietekme. |
| --- | --- |

(44)

Oficiālās izmeklēšanas laikā Iestāde no trešās puses, proti, Finnfjord, saņēma otro piezīmju kopumu, kurā uzņēmums izklāsta, ka tā likviditātes trūkuma dēļ 2012. gada rudenī projekts tiktu apturēts, ja netiktu saņemta papildu finansējuma pakete, ko savukārt veicināja IN piešķirtais atbalsts. Finnfjord atsaucas uz Iestādes lēmumu Helguvík Aluminium Smelter lietā (30), lai pamatotu, kāpēc paziņotajam atbalstam par labu Finnfjord ir stimulējoša ietekme.

Finnfjord

IN

Finnfjord

Helguvík Aluminium Smelter

30

Finnfjord

| (45) | Atbalsta nepieciešamības pamatojumam uzņēmums ir iesniedzis pārskatus, ko sagatavojusi SNN, Finnfjord grāmatvedis un valdes priekšsēdētājs. Uzņēmums ir iesniedzis arī izklājlapu, kurā redzams pārskatīts projekta pašreizējās neto vērtības aprēķins (to pārbaudījis IN), kas paredz [minimāli negatīvu] % ienesīgumu, ja tiek sniegts atbalsts. Finnfjord atsaucas uz Iestādes un Komisijas praksi (31) saistībā ar gadījumiem, kad inovatīvu projektu īstenošanā radušās neparedzētas izmaksas un atbalsta dotācijas, kas izteiktas nevis konkrētās summās, bet procentuālajā daļā no nezināmām kopējām izmaksām, atzītas par saderīgām ar valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

(45)

Atbalsta nepieciešamības pamatojumam uzņēmums ir iesniedzis pārskatus, ko sagatavojusi SNN, Finnfjord grāmatvedis un valdes priekšsēdētājs. Uzņēmums ir iesniedzis arī izklājlapu, kurā redzams pārskatīts projekta pašreizējās neto vērtības aprēķins (to pārbaudījis IN), kas paredz [minimāli negatīvu] % ienesīgumu, ja tiek sniegts atbalsts. Finnfjord atsaucas uz Iestādes un Komisijas praksi (31) saistībā ar gadījumiem, kad inovatīvu projektu īstenošanā radušās neparedzētas izmaksas un atbalsta dotācijas, kas izteiktas nevis konkrētās summās, bet procentuālajā daļā no nezināmām kopējām izmaksām, atzītas par saderīgām ar valsts atbalsta noteikumiem.

SNN

Finnfjord

IN

Finnfjord

31

| (46) | Pēc Iestādes pieprasījuma Finnfjord vēlāk iesniedza arī kopijas no abiem finansēšanas līgumiem, ko SNN, IN un Finnfjord noslēdza 2011. gada 14. jūnijā un 2012. gada 12. decembrī, kā arī dokumentus, kuri attiecas uz neapgrūtināta nodrošinājuma neesību. |
| --- | --- |

(46)

Pēc Iestādes pieprasījuma Finnfjord vēlāk iesniedza arī kopijas no abiem finansēšanas līgumiem, ko SNN, IN un Finnfjord noslēdza 2011. gada 14. jūnijā un 2012. gada 12. decembrī, kā arī dokumentus, kuri attiecas uz neapgrūtināta nodrošinājuma neesību.

Finnfjord

SNN

IN

Finnfjord

11.4.   
  Norvēģijas iestāžu piezīmes par trešās puses piezīmēm

Norvēģijas iestāžu piezīmes par trešās puses piezīmēm

| (47) | Norvēģijas iestādes ir sniegušas piezīmes par trešās puses, proti, Finnfjord, divās kārtās sniegtajām piezīmēm. Norvēģijas iestādes piekrīt Finnfjord, kā arī ir precizējušas mazsvarīgākus faktus saistībā ar ierosinātās NOK 16 miljonu dotācijas finansēšanas avotu. Tā kā no attiecīgajiem avotiem saņemtā finansējuma izmaksas kārtība ir vienāda, šie precizējumi nav izrādījušies būtiski Iestādes vērtējumā par paziņoto pasākumu. |
| --- | --- |

(47)

Norvēģijas iestādes ir sniegušas piezīmes par trešās puses, proti, Finnfjord, divās kārtās sniegtajām piezīmēm. Norvēģijas iestādes piekrīt Finnfjord, kā arī ir precizējušas mazsvarīgākus faktus saistībā ar ierosinātās NOK 16 miljonu dotācijas finansēšanas avotu. Tā kā no attiecīgajiem avotiem saņemtā finansējuma izmaksas kārtība ir vienāda, šie precizējumi nav izrādījušies būtiski Iestādes vērtējumā par paziņoto pasākumu.

Finnfjord

Finnfjord

II.   NOVĒRTĒJUMS

NOVĒRTĒJUMS

1.   Valsts atbalsta esība

Valsts atbalsta esība

| (48) | EEZ līguma 61. panta 1. punktā noteikts šādi:

  “Ja vien šis līgums neparedz ko citu, ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm.” |
| --- | --- |

(48)

EEZ līguma 61. panta 1. punktā noteikts šādi:

“Ja vien šis līgums neparedz ko citu, ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm.”

| (49) | Tas nozīmē, ka, lai pasākums būtu valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē, tam jāatbilst šādiem kumulatīviem kritērijiem: i) pasākumam jābūt valsts vai no valsts līdzekļiem piešķirtam; ii) pasākums dod saņēmējam selektīvu ekonomisku priekšrocību; iii) pasākums var iespaidot tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm un radīt konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(49)

Tas nozīmē, ka, lai pasākums būtu valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē, tam jāatbilst šādiem kumulatīviem kritērijiem: i) pasākumam jābūt valsts vai no valsts līdzekļiem piešķirtam; ii) pasākums dod saņēmējam selektīvu ekonomisku priekšrocību; iii) pasākums var iespaidot tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm un radīt konkurences izkropļojumus.

| (50) | Atbalsta pasākumam jābūt valsts vai no valsts līdzekļiem piešķirtam. Šai sakarā tiek atgādināts, ka IN ir valsts uzņēmums. Tā dotācijas finansē Norvēģijas valsts. Tādējādi paziņotais pasākums ir finansēts no valsts līdzekļiem, un finansējuma piešķiršanu Finnfjord kontrolē valsts uzņēmums, ko savukārt kontrolē valsts. Tāpēc Iestāde uzskata, ka ir iesaistīti valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(50)

Atbalsta pasākumam jābūt valsts vai no valsts līdzekļiem piešķirtam. Šai sakarā tiek atgādināts, ka IN ir valsts uzņēmums. Tā dotācijas finansē Norvēģijas valsts. Tādējādi paziņotais pasākums ir finansēts no valsts līdzekļiem, un finansējuma piešķiršanu Finnfjord kontrolē valsts uzņēmums, ko savukārt kontrolē valsts. Tāpēc Iestāde uzskata, ka ir iesaistīti valsts līdzekļi.

IN

Finnfjord

| (51) | Lai paziņotais pasākums būtu uzskatāms par valsts atbalstu, tam ir jādod Finnfjord priekšrocības, kas atbrīvo uzņēmumu no izmaksām, kuras parasti tiek segtas no tā budžeta. Pasākumam ir jābūt arī selektīvam, dodot priekšroku “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. Tiešā dotācija NOK 16 miljonu apmērā ir finansējuma piešķīrums, ko Finnfjord nebūtu saņēmis, veicot parasto uzņēmējdarbību. Ierosinātā dotācija ir paredzēta vienīgi Finnfjord. Tādēļ Iestāde konstatē, ka šī tiešā dotācija ir selektīva ekonomiskā priekšrocība Finnfjord. |
| --- | --- |

(51)

Lai paziņotais pasākums būtu uzskatāms par valsts atbalstu, tam ir jādod Finnfjord priekšrocības, kas atbrīvo uzņēmumu no izmaksām, kuras parasti tiek segtas no tā budžeta. Pasākumam ir jābūt arī selektīvam, dodot priekšroku “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. Tiešā dotācija NOK 16 miljonu apmērā ir finansējuma piešķīrums, ko Finnfjord nebūtu saņēmis, veicot parasto uzņēmējdarbību. Ierosinātā dotācija ir paredzēta vienīgi Finnfjord. Tādēļ Iestāde konstatē, ka šī tiešā dotācija ir selektīva ekonomiskā priekšrocība Finnfjord.

Finnfjord

Finnfjord

Finnfjord

Finnfjord

| (52) | Lai pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē, pasākumam jāspēj radīt konkurences izkropļojumus un iespaidot tirdzniecību starp EEZ līguma Līgumslēdzējām pusēm. Saskaņā ar iedibināto judikatūru jau tas vien, ka pasākums stiprina uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē EEZ iekšējā tirdzniecībā, ir uzskatāms par pietiekamu iemeslu, lai konstatētu, ka pasākums var iespaidot tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm un radīt konkurences izkropļojumus citās EEZ valstīs dibinātu uzņēmumu starpā (32). Finnfjord ražo ferosilīciju un mikrokistāliskā silīcija dioksīdu, ko tas pārdod Eiropas tirgū (33). Tāpēc Iestāde secina, ka atbalsts iespaido tirdzniecību starp EEZ līguma Līgumslēdzējām pusēm un rada konkurences izkropļojumus EEZ, jo atbalsta saņēmējs darbojas nozarē, kurā notiek tirdzniecība Līgumslēdzēju pušu starpā. |
| --- | --- |

(52)

Lai pasākumu uzskatītu par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē, pasākumam jāspēj radīt konkurences izkropļojumus un iespaidot tirdzniecību starp EEZ līguma Līgumslēdzējām pusēm. Saskaņā ar iedibināto judikatūru jau tas vien, ka pasākums stiprina uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē EEZ iekšējā tirdzniecībā, ir uzskatāms par pietiekamu iemeslu, lai konstatētu, ka pasākums var iespaidot tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm un radīt konkurences izkropļojumus citās EEZ valstīs dibinātu uzņēmumu starpā (32). Finnfjord ražo ferosilīciju un mikrokistāliskā silīcija dioksīdu, ko tas pārdod Eiropas tirgū (33). Tāpēc Iestāde secina, ka atbalsts iespaido tirdzniecību starp EEZ līguma Līgumslēdzējām pusēm un rada konkurences izkropļojumus EEZ, jo atbalsta saņēmējs darbojas nozarē, kurā notiek tirdzniecība Līgumslēdzēju pušu starpā.

32

Finnfjord

33

| (53) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstītajiem konstatējumiem, Iestāde secina, ka paziņotais pasākums IN tiešās dotācijas veidā NOK 16 miljonu apmērā par labu Finnfjord ir uzskatāms par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(53)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstītajiem konstatējumiem, Iestāde secina, ka paziņotais pasākums IN tiešās dotācijas veidā NOK 16 miljonu apmērā par labu Finnfjord ir uzskatāms par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē.

IN

Finnfjord

2.   Procesuālās prasības

Procesuālās prasības

| (54) | Saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu: “Visi plāni piešķirt vai mainīt atbalstu ir jādara zināmi EBTA Uzraudzības iestādei laikus, lai tā varētu iesniegt savas piezīmes. (...) Attiecīgā valsts nesāk īstenot pašas ierosinātos pasākumus, kamēr šī procedūra nav beigusies ar galīgo lēmumu.” |
| --- | --- |

(54)

Saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu: “Visi plāni piešķirt vai mainīt atbalstu ir jādara zināmi EBTA Uzraudzības iestādei laikus, lai tā varētu iesniegt savas piezīmes. (...) Attiecīgā valsts nesāk īstenot pašas ierosinātos pasākumus, kamēr šī procedūra nav beigusies ar galīgo lēmumu.”

| (55) | Norvēģijas iestādes 2013. gada 26. jūnija vēstulē paziņoja par atbalsta pasākumu NOK 16 miljonu apmērā. Atbalsts piešķirts ar nosacījumu, ka Iestāde to apstiprina, un tāpēc nav izmaksāts. |
| --- | --- |

(55)

Norvēģijas iestādes 2013. gada 26. jūnija vēstulē paziņoja par atbalsta pasākumu NOK 16 miljonu apmērā. Atbalsts piešķirts ar nosacījumu, ka Iestāde to apstiprina, un tāpēc nav izmaksāts.

| (56) | Ņemot vērā sniegto informāciju, izrādās, ka atbalsts piešķirts, pamatojoties uz atbalsta shēmu, kas nav paziņota Iestādei, jo Norvēģijas iestādes uzskatīja, ka uz to attiecās tajā laikā piemērojamā Vispārējā grupu atbrīvojuma regula (turpmāk “VGAR”) (34). Enova un IN dotācijas ir ieguldījumu atbalsts vienam un tam pašam uzņēmumam vienā un tajā pašā ieguldījumu projektā. Tāpēc Norvēģijas iestādes secināja, ka par atbalstu Finnfjord bija jāpaziņo atsevišķi, jo tas kopā ar Enova piešķirto atbalstu pārsniedza robežvērtību, un šādā gadījumā uz individuālo atbalstu attiecas paziņošanas pienākums (35). |
| --- | --- |

(56)

Ņemot vērā sniegto informāciju, izrādās, ka atbalsts piešķirts, pamatojoties uz atbalsta shēmu, kas nav paziņota Iestādei, jo Norvēģijas iestādes uzskatīja, ka uz to attiecās tajā laikā piemērojamā Vispārējā grupu atbrīvojuma regula (turpmāk “VGAR”) (34). Enova un IN dotācijas ir ieguldījumu atbalsts vienam un tam pašam uzņēmumam vienā un tajā pašā ieguldījumu projektā. Tāpēc Norvēģijas iestādes secināja, ka par atbalstu Finnfjord bija jāpaziņo atsevišķi, jo tas kopā ar Enova piešķirto atbalstu pārsniedza robežvērtību, un šādā gadījumā uz individuālo atbalstu attiecas paziņošanas pienākums (35).

34

Enova

IN

Finnfjord

Enova

35

| (57) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Iestāde secina, ka Norvēģijas iestādes ir izpildījušas savus pienākumus, kas izriet no 3. protokola I daļas 1. panta 3. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

(57)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Iestāde secina, ka Norvēģijas iestādes ir izpildījušas savus pienākumus, kas izriet no 3. protokola I daļas 1. panta 3. punkta noteikumiem.

3.   Saderība – juridiskais pamats

Saderība – juridiskais pamats

| (58) | IN apgalvo, ka atbalsts Finnfjord ir saderīgs ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu kā atbalsts vides aizsardzībai. IN uzsver, ka šis atbalsts nav uzskatāms par atbalstu grūtībās nonākuša uzņēmuma glābšanai. |
| --- | --- |

(58)

IN apgalvo, ka atbalsts Finnfjord ir saderīgs ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu kā atbalsts vides aizsardzībai. IN uzsver, ka šis atbalsts nav uzskatāms par atbalstu grūtībās nonākuša uzņēmuma glābšanai.

IN

Finnfjord

IN

| (59) | Pamatojoties uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu, “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību” var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem un konkurenci EEZ, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(59)

Pamatojoties uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu, “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību” var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem un konkurenci EEZ, kas ir pretrunā kopīgām interesēm.

| (60) | Iestāde ar Lēmumu Nr. 39/11/COL apstiprināja sākotnējo atbalstu no Enerģētikas fonda shēmas Finnfjord enerģijas reģenerācijas projektam pēc tam, kad tika veikts šā atbalsta rūpīgs novērtējums saskaņā ar VAP 5. nodaļu. Iestāde secināja, ka paziņotais atbalsts, ko piešķīra Enova, veicināja vides aizsardzību, sniedzot stimulu Finnfjord īstenot energotaupības pasākumu, ko uzņēmums nebūtu veicis bez šā atbalsta. |
| --- | --- |

(60)

Iestāde ar Lēmumu Nr. 39/11/COL apstiprināja sākotnējo atbalstu no Enerģētikas fonda shēmas Finnfjord enerģijas reģenerācijas projektam pēc tam, kad tika veikts šā atbalsta rūpīgs novērtējums saskaņā ar VAP 5. nodaļu. Iestāde secināja, ka paziņotais atbalsts, ko piešķīra Enova, veicināja vides aizsardzību, sniedzot stimulu Finnfjord īstenot energotaupības pasākumu, ko uzņēmums nebūtu veicis bez šā atbalsta.

Finnfjord

Enova

Finnfjord

| (61) | 2014. gada 16. jūlijā – pēc tam, kad bija sākta oficiālā izmeklēšana, – Iestāde pieņēma jaunas pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai 2014.–2020. gadam (turpmāk “VEAP”) (36), ar ko aizstāja VAP (37). Kopš VEAP pieņemšanas (38) Iestāde tās piemēro arī individuālam atbalstam, kas paziņots līdz VEAP pieņemšanai, ja tai lēmums jāpieņem pēc pieņemšanas datuma (39). |
| --- | --- |

(61)

2014. gada 16. jūlijā – pēc tam, kad bija sākta oficiālā izmeklēšana, – Iestāde pieņēma jaunas pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai 2014.–2020. gadam (turpmāk “VEAP”) (36), ar ko aizstāja VAP (37). Kopš VEAP pieņemšanas (38) Iestāde tās piemēro arī individuālam atbalstam, kas paziņots līdz VEAP pieņemšanai, ja tai lēmums jāpieņem pēc pieņemšanas datuma (39).

36

37

38

39

| (62) | Iestāde apstiprināja Enova atbalstu kā energotaupības pasākumu. VEAP nav iekļauti nosacījumi attiecībā uz energotaupību, taču ir ieviesta nodaļa par energoefektivitāti (40). Iestāde izvērtēja paziņotā atbalsta saderību, pamatojoties uz VEAP nodaļu par energoefektivitāti. |
| --- | --- |

(62)

Iestāde apstiprināja Enova atbalstu kā energotaupības pasākumu. VEAP nav iekļauti nosacījumi attiecībā uz energotaupību, taču ir ieviesta nodaļa par energoefektivitāti (40). Iestāde izvērtēja paziņotā atbalsta saderību, pamatojoties uz VEAP nodaļu par energoefektivitāti.

Enova

40

| (63) | Iestāde norāda, ka šajā gadījumā tās novērtējumā par paziņotā pasākuma saderību nebūtu būtisku atšķirību, ja tā būtu piemērojusi VAP. Lai to pierādītu, turpmāk minēti gan VEAP, gan arī VAP attiecīgie principi. |
| --- | --- |

(63)

Iestāde norāda, ka šajā gadījumā tās novērtējumā par paziņotā pasākuma saderību nebūtu būtisku atšķirību, ja tā būtu piemērojusi VAP. Lai to pierādītu, turpmāk minēti gan VEAP, gan arī VAP attiecīgie principi.

4.   Oficiālās izmeklēšanas procedūras tvērums

Oficiālās izmeklēšanas procedūras tvērums

| (64) | Lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanu, kā arī novērtējot paziņoto pasākumu atbilstoši tajā laikā piemērojamajām VAP, Iestāde uzsvēra, ka, tā kā tā jau bija novērtējusi atbalsta, ko Enova piešķīra Finnfjord enerģijas reģenerācijas projektam, saderību, tai nebija šaubu, ka papildu atbalsta mērķis, ņemot vērā tā nelielo apmēru salīdzinājumā ar sākotnējo atbalstu, bija novērst tirgus nepilnības. Turklāt pieņemot, ka atbalstam būtu stimulējoša ietekme un ka tas būtu nepieciešams, Iestādei nebija šaubu, ka konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību būtu ierobežota un tādējādi kopējais samērs būtu pozitīvs. Tāpēc turpmāk šie jautājumi netiks skatīti. |
| --- | --- |

(64)

Lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanu, kā arī novērtējot paziņoto pasākumu atbilstoši tajā laikā piemērojamajām VAP, Iestāde uzsvēra, ka, tā kā tā jau bija novērtējusi atbalsta, ko Enova piešķīra Finnfjord enerģijas reģenerācijas projektam, saderību, tai nebija šaubu, ka papildu atbalsta mērķis, ņemot vērā tā nelielo apmēru salīdzinājumā ar sākotnējo atbalstu, bija novērst tirgus nepilnības. Turklāt pieņemot, ka atbalstam būtu stimulējoša ietekme un ka tas būtu nepieciešams, Iestādei nebija šaubu, ka konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību būtu ierobežota un tādējādi kopējais samērs būtu pozitīvs. Tāpēc turpmāk šie jautājumi netiks skatīti.

Enova

Finnfjord

| (65) | Šā novērtējuma uzdevums ir noteikt, vai paziņotajam atbalstam ir stimulējoša ietekme un vai tas ir nepieciešams. |
| --- | --- |

(65)

Šā novērtējuma uzdevums ir noteikt, vai paziņotajam atbalstam ir stimulējoša ietekme un vai tas ir nepieciešams.

5.   Saderības novērtējums

Saderības novērtējums

5.1.   
  Atbalstam nav stimulējošas ietekmes, un tas nav nepieciešams

Atbalstam nav stimulējošas ietekmes, un tas nav nepieciešams

| (66) | Saskaņā ar VEAP (41), lai atbalsts būtu saderīgs ar EEZ līguma darbību, tam jānodrošina stimulējoša ietekme. Saderības novērtējuma būtisks uzdevums ir noteikt, vai paziņotais atbalsts ir nepieciešams, lai radītu reālu stimulu veikt ieguldījumus, kas pretējā gadījumā netiktu veikti. Jāpārbauda, vai atbalsts ir nepieciešams, lai radītu stimulējošu ietekmi attiecībā uz ieguldījumiem, proti, vai atbalsts patiešām maina saņēmēja darbību tādējādi, ka tiek paaugstināts vides aizsardzības līmenis (42). |
| --- | --- |

(66)

Saskaņā ar VEAP (41), lai atbalsts būtu saderīgs ar EEZ līguma darbību, tam jānodrošina stimulējoša ietekme. Saderības novērtējuma būtisks uzdevums ir noteikt, vai paziņotais atbalsts ir nepieciešams, lai radītu reālu stimulu veikt ieguldījumus, kas pretējā gadījumā netiktu veikti. Jāpārbauda, vai atbalsts ir nepieciešams, lai radītu stimulējošu ietekmi attiecībā uz ieguldījumiem, proti, vai atbalsts patiešām maina saņēmēja darbību tādējādi, ka tiek paaugstināts vides aizsardzības līmenis (42).

41

42

| (67) | Iestāde uzskata, ka principā stimulējošas ietekmes nav visos gadījumos, kad projekts jau ir sākts, pirms saņēmējs iesniedz pieteikumu atbalstam (43). Tā kā šī lieta ir saistīta ar papildu atbalstu, kas nepieciešams, lai segtu jau īstenošanā esoša projekta izmaksu palielinājumu, Iestāde nevar paļauties uz pieņēmumu par stimulējošās ietekmes esību attiecībā uz atbalsta pieteikumiem, kas iesniegti pirms darbu sākšanas. Finnfjord 2011. gada februārī sāka projektu par NOK 700 miljoniem, pamatojoties uz piešķirto atbalstu NOK 175 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(67)

Iestāde uzskata, ka principā stimulējošas ietekmes nav visos gadījumos, kad projekts jau ir sākts, pirms saņēmējs iesniedz pieteikumu atbalstam (43). Tā kā šī lieta ir saistīta ar papildu atbalstu, kas nepieciešams, lai segtu jau īstenošanā esoša projekta izmaksu palielinājumu, Iestāde nevar paļauties uz pieņēmumu par stimulējošās ietekmes esību attiecībā uz atbalsta pieteikumiem, kas iesniegti pirms darbu sākšanas. Finnfjord 2011. gada februārī sāka projektu par NOK 700 miljoniem, pamatojoties uz piešķirto atbalstu NOK 175 miljonu apmērā.

43

Finnfjord

| (68) | Tomēr Iestāde neizslēdz atbalsta stimulējošo ietekmi uz jau sāktu projektu, ja atbalsta piešķiršana nepārprotami nodrošina tādu projektu pabeigšanu, kuri pretējā gadījumā netiktu pabeigti, vai paaugstina vides aizsardzības līmeni, kas netiktu panākts bez atbalsta (44). Vērtējot atbalsta stimulējošo ietekmi, pamatojoties uz šādiem nosacījumiem, rūpīgi jāanalizē hipotētiska pretēja situācija, proti, kā uzņēmums rīkotos bez atbalsta. |
| --- | --- |

(68)

Tomēr Iestāde neizslēdz atbalsta stimulējošo ietekmi uz jau sāktu projektu, ja atbalsta piešķiršana nepārprotami nodrošina tādu projektu pabeigšanu, kuri pretējā gadījumā netiktu pabeigti, vai paaugstina vides aizsardzības līmeni, kas netiktu panākts bez atbalsta (44). Vērtējot atbalsta stimulējošo ietekmi, pamatojoties uz šādiem nosacījumiem, rūpīgi jāanalizē hipotētiska pretēja situācija, proti, kā uzņēmums rīkotos bez atbalsta.

44

| (69) | Uzņēmums pabeidza projektu 2012. gada oktobrī, nesaņēmis atbalsta maksājumus. Pamatojoties uz sniegto informāciju un pierādījumiem, Iestāde neuzskata, ka Finnfjord patiešām apsvēra iespēju pārtraukt projektu, mazināt tā apmēru vai apturēt projektu pēc 2011. gada februāra laikposmā līdz tā pabeigšanai 2012. gada oktobrī. Precīzāk sakot un atsaucoties uz 2012. gada 25. septembra valdes sēdē izdarītajiem secinājumiem, var konstatēt, ka uzņēmums pārmērīgi lielo izmaksu dēļ nopietni neapsvēra iespēju pilnībā vai daļēji pārtraukt vai atlikt projekta īstenošanu vai samazināt tā apmēru. Valdes 2012. gada 25. septembra sanāksmes protokolā teikts, ka Finnfjord grasījās lūgt SNN papildu finansējumu aizdevuma veidā, kā arī papildu atbalstu no Enova un IN un ka jebkurš iespējamais atbalsts tiktu izmantots, lai tieši mazinātu aizdevumu, ko Finnfjord vēlējās saņemt no SNN. |
| --- | --- |

(69)

Uzņēmums pabeidza projektu 2012. gada oktobrī, nesaņēmis atbalsta maksājumus. Pamatojoties uz sniegto informāciju un pierādījumiem, Iestāde neuzskata, ka Finnfjord patiešām apsvēra iespēju pārtraukt projektu, mazināt tā apmēru vai apturēt projektu pēc 2011. gada februāra laikposmā līdz tā pabeigšanai 2012. gada oktobrī. Precīzāk sakot un atsaucoties uz 2012. gada 25. septembra valdes sēdē izdarītajiem secinājumiem, var konstatēt, ka uzņēmums pārmērīgi lielo izmaksu dēļ nopietni neapsvēra iespēju pilnībā vai daļēji pārtraukt vai atlikt projekta īstenošanu vai samazināt tā apmēru. Valdes 2012. gada 25. septembra sanāksmes protokolā teikts, ka Finnfjord grasījās lūgt SNN papildu finansējumu aizdevuma veidā, kā arī papildu atbalstu no Enova un IN un ka jebkurš iespējamais atbalsts tiktu izmantots, lai tieši mazinātu aizdevumu, ko Finnfjord vēlējās saņemt no SNN.

Finnfjord

Finnfjord

SNN

Enova

IN

Finnfjord

SNN

| (70) | Šis konstatējums, šķiet, apstiprinās uzņēmuma piezīmēs attiecībā uz Iestādes lēmumu sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru. Lai gan uzņēmums norāda, ka tam nepieciešams papildu finansējums NOK [80–95] apmērā, un apgalvo, ka situācija, kādā uzņēmums bija nonācis, liecina par to, ka uzņēmums apsvēra iespēju pārtraukt projektu, šī informācija ir pretrunā citiem uzņēmuma apgalvojumiem, kuros tas atsaucas uz brīvas gribas trūkumu (sk. 42. apsvērumu iepriekš tekstā), kā arī, kas ir visbūtiskākais, faktam, ka Finnfjord pabeidza projektu bez atbalsta. |
| --- | --- |

(70)

Šis konstatējums, šķiet, apstiprinās uzņēmuma piezīmēs attiecībā uz Iestādes lēmumu sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru. Lai gan uzņēmums norāda, ka tam nepieciešams papildu finansējums NOK [80–95] apmērā, un apgalvo, ka situācija, kādā uzņēmums bija nonācis, liecina par to, ka uzņēmums apsvēra iespēju pārtraukt projektu, šī informācija ir pretrunā citiem uzņēmuma apgalvojumiem, kuros tas atsaucas uz brīvas gribas trūkumu (sk. 42. apsvērumu iepriekš tekstā), kā arī, kas ir visbūtiskākais, faktam, ka Finnfjord pabeidza projektu bez atbalsta.

Finnfjord

| (71) | Ja uzņēmums uzskatīja, ka tam nav citu iespēju, kā vien turpināt projektu, atbalsts nesniegtu uzņēmumam stimulu, jo uzņēmums būtu pabeidzis projektu gan ar atbalstu, gan arī bez tā. Citiem vārdiem sakot, hipotētiskais scenārijs ir tāds, ka Finnfjord pabeidz projektu bez kavēšanas un bez apmēra samazināšanas arī bez atbalsta. |
| --- | --- |

(71)

Ja uzņēmums uzskatīja, ka tam nav citu iespēju, kā vien turpināt projektu, atbalsts nesniegtu uzņēmumam stimulu, jo uzņēmums būtu pabeidzis projektu gan ar atbalstu, gan arī bez tā. Citiem vārdiem sakot, hipotētiskais scenārijs ir tāds, ka Finnfjord pabeidz projektu bez kavēšanas un bez apmēra samazināšanas arī bez atbalsta.

Finnfjord

| (72) | Iestādi nepārliecina arguments, ka atbalsts veicināja finansējuma paketes saņemšanu NOK [80–95] miljonu apmērā un bija nepieciešams jo īpaši, lai saņemtu NOK [45–60] miljonu aizdevumu no SNN. Pat ja SNN aizdevumā bija nosacījums, ka tiek saņemts NOK 16 miljonu atbalsts no IN, finansējums (gan no SNN, gan arī no IN) tika saņemts bez Iestādes iepriekšēja apstiprinājuma attiecībā uz papildu atbalstu. Tas skaidri parāda aizdevumu un atbalsta dotācijas nodalāmību. Kreditors, kas izvirza atbalsta faktisku izmaksu kā nosacījumu papildu finansējuma piešķiršanai, pirms papildu aizdevuma izsniegšanas būtu sagaidījis Iestādes apstiprinājumu, ja tas būtu priekšnosacījums finansējuma paketes izveidei. Turklāt Iestādei sniegtā informācija nenorāda uz to, ka Finnfjord būtu nekavējoties jāatmaksā aizdevumi, ja Iestāde neapstiprinātu atbalstu. |
| --- | --- |

(72)

Iestādi nepārliecina arguments, ka atbalsts veicināja finansējuma paketes saņemšanu NOK [80–95] miljonu apmērā un bija nepieciešams jo īpaši, lai saņemtu NOK [45–60] miljonu aizdevumu no SNN. Pat ja SNN aizdevumā bija nosacījums, ka tiek saņemts NOK 16 miljonu atbalsts no IN, finansējums (gan no SNN, gan arī no IN) tika saņemts bez Iestādes iepriekšēja apstiprinājuma attiecībā uz papildu atbalstu. Tas skaidri parāda aizdevumu un atbalsta dotācijas nodalāmību. Kreditors, kas izvirza atbalsta faktisku izmaksu kā nosacījumu papildu finansējuma piešķiršanai, pirms papildu aizdevuma izsniegšanas būtu sagaidījis Iestādes apstiprinājumu, ja tas būtu priekšnosacījums finansējuma paketes izveidei. Turklāt Iestādei sniegtā informācija nenorāda uz to, ka Finnfjord būtu nekavējoties jāatmaksā aizdevumi, ja Iestāde neapstiprinātu atbalstu.

SNN

SNN

IN

SNN

IN

Finnfjord

| (73) | Lai atbalsts būtu saderīgs ar EEZ līguma darbību, tam jābūt nepieciešamam. No atbalsta nedrīkst subsidēt darbības izmaksas, kas uzņēmumam rastos jebkurā gadījumā, un nedrīkst kompensēt saimnieciskās darbības parasto uzņēmējdarbības risku (45). Tomēr atbalstu papildu izmaksu segšanai, kas radušās neparedzētu ārēju apstākļu dēļ, ko nevar uzskatīt par attiecīgās saimnieciskās darbības parasto uzņēmējdarbības risku, var atzīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību (46). |
| --- | --- |

(73)

Lai atbalsts būtu saderīgs ar EEZ līguma darbību, tam jābūt nepieciešamam. No atbalsta nedrīkst subsidēt darbības izmaksas, kas uzņēmumam rastos jebkurā gadījumā, un nedrīkst kompensēt saimnieciskās darbības parasto uzņēmējdarbības risku (45). Tomēr atbalstu papildu izmaksu segšanai, kas radušās neparedzētu ārēju apstākļu dēļ, ko nevar uzskatīt par attiecīgās saimnieciskās darbības parasto uzņēmējdarbības risku, var atzīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību (46).

45

46

| (74) | Iestāde norāda, ka Finnfjord 2011. gada februārī, konstatējot izmaksu palielinājumu no NOK 511,66 miljoniem līdz NOK 700 miljoniem, nolēma turpināt īstenot projektu, nepieprasot papildu atbalstu. Tādējādi šīs izmeklēšanas objekts ir attiecīgo izmaksu palielinājums par NOK [80–95] miljoniem no NOK 700 miljoniem līdz NOK [aptuveni 800] miljoniem. Tas ir palielinājums par aptuveni [...] %. |
| --- | --- |

(74)

Iestāde norāda, ka Finnfjord 2011. gada februārī, konstatējot izmaksu palielinājumu no NOK 511,66 miljoniem līdz NOK 700 miljoniem, nolēma turpināt īstenot projektu, nepieprasot papildu atbalstu. Tādējādi šīs izmeklēšanas objekts ir attiecīgo izmaksu palielinājums par NOK [80–95] miljoniem no NOK 700 miljoniem līdz NOK [aptuveni 800] miljoniem. Tas ir palielinājums par aptuveni [...] %.

Finnfjord

| (75) | Pamatojoties uz sniegto informāciju, kā aprakstīts 22. apsvērumā iepriekš tekstā, izmaksu palielinājumu radīja esošo iekārtu pielāgošana, trīs esošo krāšņu pielāgošana, dūmvadu pielāgošana, turbīnas ēkas un citu ēku ietaises, ilgstošāks ražošanas apjoma samazinājums, nekā paredzēts, kā arī darbu un iekārtu uzstādīšanas pabeigšana. Šāds izmaksu palielinājums uzņēmumam bija jāņem vērā, plānojot šāda veida projektu, un tas uzskatāms par šādas saimnieciskās darbības parasto uzņēmējdarbības risku. Nevar uzskatīt, ka izmaksu palielinājumu izraisīja ārēji faktori un ka tie pēc būtības nav paredzami. Tādējādi uzskatāms, ka šī lieta atšķiras no Helguvík Aluminium Smelter lietas (47), uz ko atsaucas Finnfjord. Helguvík Aluminium Smelter lietā atbalsta saņēmējs saskārās ar grūtībām, cenšoties iegūt finansējumu ārkārtējās finanšu krīzes laikā 2008. gadā Islandē – šo apstākli noteikti var klasificēt kā neparedzamu ārēju faktoru. Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Iestāde uzskata, ka Norvēģijas iestādes ar paziņoto atbalsta pasākumu ierosina kompensēt Finnfjord izmaksas, ko radījis parastais uzņēmējdarbības risks saistībā ar uzņēmuma īstenoto projektu. |
| --- | --- |

(75)

Pamatojoties uz sniegto informāciju, kā aprakstīts 22. apsvērumā iepriekš tekstā, izmaksu palielinājumu radīja esošo iekārtu pielāgošana, trīs esošo krāšņu pielāgošana, dūmvadu pielāgošana, turbīnas ēkas un citu ēku ietaises, ilgstošāks ražošanas apjoma samazinājums, nekā paredzēts, kā arī darbu un iekārtu uzstādīšanas pabeigšana. Šāds izmaksu palielinājums uzņēmumam bija jāņem vērā, plānojot šāda veida projektu, un tas uzskatāms par šādas saimnieciskās darbības parasto uzņēmējdarbības risku. Nevar uzskatīt, ka izmaksu palielinājumu izraisīja ārēji faktori un ka tie pēc būtības nav paredzami. Tādējādi uzskatāms, ka šī lieta atšķiras no Helguvík Aluminium Smelter lietas (47), uz ko atsaucas Finnfjord. Helguvík Aluminium Smelter lietā atbalsta saņēmējs saskārās ar grūtībām, cenšoties iegūt finansējumu ārkārtējās finanšu krīzes laikā 2008. gadā Islandē – šo apstākli noteikti var klasificēt kā neparedzamu ārēju faktoru. Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Iestāde uzskata, ka Norvēģijas iestādes ar paziņoto atbalsta pasākumu ierosina kompensēt Finnfjord izmaksas, ko radījis parastais uzņēmējdarbības risks saistībā ar uzņēmuma īstenoto projektu.

Helguvík Aluminium Smelter

47

Finnfjord

Helguvík Aluminium Smelter

Finnfjord

| (76) | Iestāde atzīst, ka tās novērtējuma rezultāti, iespējams, būtu bijuši citādi, ja Norvēģijas iestādes tā vietā, lai ierosinātu divu konkrētu atbalsta summu izmaksu (no Enova un vēlāk no IN), būtu piešķīrušas atbalstu, ar kuru sedz konkrētu procentuālo daļu no projekta attiecināmajām izmaksām. Šāds risinājums ir īpaši piemērots, ja neparedzamās papildu izmaksas ir ļoti lielas, turklāt saistītas ar projekta novitāti, kā arī, ja šā iemesla dēļ izmaksas pēc savas būtības ir sarežģīti aprēķināt iepriekš. Tomēr šis arguments neder, ņemot vērā faktu kopumu, kas ir Iestādes rīcībā šajā lietā. |
| --- | --- |

(76)

Iestāde atzīst, ka tās novērtējuma rezultāti, iespējams, būtu bijuši citādi, ja Norvēģijas iestādes tā vietā, lai ierosinātu divu konkrētu atbalsta summu izmaksu (no Enova un vēlāk no IN), būtu piešķīrušas atbalstu, ar kuru sedz konkrētu procentuālo daļu no projekta attiecināmajām izmaksām. Šāds risinājums ir īpaši piemērots, ja neparedzamās papildu izmaksas ir ļoti lielas, turklāt saistītas ar projekta novitāti, kā arī, ja šā iemesla dēļ izmaksas pēc savas būtības ir sarežģīti aprēķināt iepriekš. Tomēr šis arguments neder, ņemot vērā faktu kopumu, kas ir Iestādes rīcībā šajā lietā.

Enova

IN

| (77) | Iestāde uzsver, ka Norvēģijas iestāžu uzdevums ir uzskatāmi pierādīt, ka ir izpildīti nosacījumi, lai tiktu pieļauta atkāpe no EEZ līguma 61. panta 1. punkta noteikumiem (48). Norvēģijas iestāžu (arī Finnfjord) sniegtie fakti un argumenti nav pārliecinājuši Iestādi, ka paziņotajam atbalstam no IN ir stimulējoša ietekme vai ka tas ir nepieciešams. |
| --- | --- |

(77)

Iestāde uzsver, ka Norvēģijas iestāžu uzdevums ir uzskatāmi pierādīt, ka ir izpildīti nosacījumi, lai tiktu pieļauta atkāpe no EEZ līguma 61. panta 1. punkta noteikumiem (48). Norvēģijas iestāžu (arī Finnfjord) sniegtie fakti un argumenti nav pārliecinājuši Iestādi, ka paziņotajam atbalstam no IN ir stimulējoša ietekme vai ka tas ir nepieciešams.

48

Finnfjord

IN

| (78) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Iestāde ir secinājusi, ka paziņotajam IN atbalstam par labu Finnfjord nav stimulējošas ietekmes un ka tas nav nepieciešams. Tā kā šo iemeslu dēļ vien atbalsts nav saderīgs ar EEZ līguma darbību, Iestāde nevērtēs nedz šā atbalsta piemērotību, nedz arī samērīgumu. |
| --- | --- |

(78)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Iestāde ir secinājusi, ka paziņotajam IN atbalstam par labu Finnfjord nav stimulējošas ietekmes un ka tas nav nepieciešams. Tā kā šo iemeslu dēļ vien atbalsts nav saderīgs ar EEZ līguma darbību, Iestāde nevērtēs nedz šā atbalsta piemērotību, nedz arī samērīgumu.

IN

Finnfjord

6.   Secinājums: atbalsts nav saderīgs

Secinājums: atbalsts nav saderīgs

| (79) | Pamatojoties uz Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju, Iestāde ir secinājusi, ka ierosinātā IN dotācija NOK 16 miljonu apmērā par labu Finnfjord ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(79)

Pamatojoties uz Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju, Iestāde ir secinājusi, ka ierosinātā IN dotācija NOK 16 miljonu apmērā par labu Finnfjord ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē.

IN

Finnfjord

| (80) | Iestāde ir secinājusi, ka šis atbalsts nav saderīgs ar EEZ līguma darbību. Tāpēc Norvēģijas iestādēm nav atļauts to sniegt. |
| --- | --- |

(80)

Iestāde ir secinājusi, ka šis atbalsts nav saderīgs ar EEZ līguma darbību. Tāpēc Norvēģijas iestādēm nav atļauts to sniegt.

| (81) | Iestāde pieprasa Norvēģijas iestādēm nekavējoties nosūtīt šā lēmuma kopiju Finnfjord, |
| --- | --- |

(81)

Iestāde pieprasa Norvēģijas iestādēm nekavējoties nosūtīt šā lēmuma kopiju Finnfjord,

Finnfjord

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Tiešā dotācija par labu Finnfjord NOK 16 miljonu apmērā, par ko Norvēģijas iestādes paziņoja 2013. gada 26. jūnijā, nav saderīga ar EEZ līguma darbību.

2.   Tāpēc šo atbalstu nav atļauts sniegt.

3.   Ar šo oficiālā izmeklēšanas procedūra tiek slēgta.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Norvēģijas Karalistei.

3. pants

Autentisks ir tikai šā lēmuma teksts angļu valodā.

Briselē, 2015. gada 8. aprīlī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētāja

Oda Helen SLETNES

kolēģijas locekle

Helga JÓNSDÓTTIR

---

(*1)  Šajā lēmuma nekonfidenciālajā versijā ir izņemta informācija, uz ko attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu. Izņemtā informācija ir apzīmēta ar [...]. Ja izņemti skaitļi, attiecīgā gadījumā norādīts intervāls, kurā ir šie skaitļi.

*1

(1)  
  OV C 278, 22.9.2011., 6. lpp., kā arī EEZ papildinājums Nr. 51, 22.9.2011., 1. lpp.

1

(2)  Lietas Nr. 676810, Nr. 676812, Nr. 676814–676816, Nr. 676819, Nr. 676822, Nr. 676823, Nr. 676825–676827, Nr. 676829 un Nr. 676832–676834.

2

(3)  Lieta Nr. 677212.

3

(4)  Lietas Nr. 680603–680605 un Nr. 680866–680868.

4

(5)  Lieta Nr. 681073.

5

(6)  Lietas Nr. 683806, Nr. 683807, Nr. 683809, Nr. 683810, Nr. 683813, Nr. 683814, Nr. 683817 un Nr. 683819.

6

(7)  Lieta Nr. 686086.

7

(8)  Lieta Nr. 700230.

8

(9)  
  OV C 108, 10.4.2014., 2. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 22, 10.4.2014., 19. lpp.

9

(10)  
  Finnfjord nedatēta vēstule, ko Iestāde reģistrēja 2014. gada 16. aprīlī (lieta Nr. 705906).

10

Finnfjord

(11)  Lieta Nr. 708022.

11

(12)  Lieta Nr. 710453.

12

(13)  Lieta Nr. 723413–723421 un Nr. 723424.

13

(14)  Lieta Nr. 725001.

14

(15)  Lieta Nr. 726975–726980 un Nr. 726985.

15

(16)  Lieta Nr. 726981.

16

(17)  Lieta Nr. 729928.

17

(18)  
  LOV 2003-12-19-130 Lov om Innovasjon Norge.

18

LOV

Lov om Innovasjon Norge

(19)  Norvēģu valodā Statsforetak. Enova darbību organizē saskaņā ar 1991. gada 30. augusta Likumu Nr. 71 par valsts uzņēmumiem.

19

Statsforetak

Enova

(20)  EBTA Uzraudzības iestādes 2006. gada 3. maija Lēmums Nr. 125/06/COL par Norvēģijas Enerģētikas fondu (Norvēģija) (OV L 189, 17.7.2008., 36. lpp.) un EEZ papildinājums Nr. 43, 17.7.2008., 1. lpp.

20

(21)  
  OV C 314, 27.10.2011., 4. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 58, 27.10.2011., 2. lpp.

21

(22)  Konkursa par atbalsta saņemšanu no Enerģētikas fonda shēmas noteikumi ir aprakstīti Iestādes Lēmuma Nr. 248/11/COL (minēts iepriekš tekstā) 27.–36. punktā.

22

(23)  Sk. Iestādes Lēmuma Nr. 248/11/COL (minēts iepriekš tekstā) 37. punktu.

23

(24)  Pieejams Finnfjord tīmekļa vietnē: http://www.finnfjord.no/weve_got_the_power.

24

Finnfjord

(25)  Norvēģijas iestāžu 2013. gada 18. septembra vēstule (lieta Nr. 683806). Iestādes tulkojums: “
  Eventuelle tilskudd/lån fra Enova og Innovasjon Norge, vil gå til direkte reduksjon av omsøkte likviditetslån.
  ”

25

Eventuelle tilskudd/lån fra Enova og Innovasjon Norge, vil gå til direkte reduksjon av omsøkte likviditetslån.

(26)  
  IN norādīja šādi: “Kad Finnfjord [...] iesniedza pieteikumu finansējuma saņemšanai NOK [80–95] miljonu apmērā, [SNN] jau bija apstiprinājusi aizdevumu par šādu summu, taču [IN] nebija pieņemami šā aizdevuma nodrošinājuma nosacījumi”, IN
  2013. gada 18. septembra vēstule Iestādei, 12. lpp.

26

IN

Finnfjord

SNN

IN

IN

(27)  Norvēģijas starpbanku procentu likme.

27

(28)  Šo atbalstu Iestāde apstiprināja ar Lēmumu Nr. 304/13/COL (OV C 330, 14.11.2013., 7. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 63, 14.11.2013., 5. lpp.).

28

(29)  
  OV L 144, 10.6.2010., 1. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 29, 10.6.2010., 1. lpp.

29

(30)  Lēmums Nr. 344/09/COL Helguvík Aluminium Smelter lietā (OV C 294, 3.12.2009., 17. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 64, 3.12.2009., 10. lpp.).

30

Helguvík Aluminium Smelter

(31)  Cita starpā Iestādes Lēmums Nr. 503/08/COL Test Centre Mongstad lietā (OV C 297, 20.11.2008., 11. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 69, 20.11.2008., 2. lpp.) un Komisijas lēmums lietā Nr. 117/2007, Decontamination of the site “Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH” by “57 Profi-Start GmbH”
  (OV C 275, 16.11.2007., 2. lpp.).

31

Test Centre Mongstad

Decontamination of the site “Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH” by “57 Profi-Start GmbH”

(32)  Spriedums lietā E-6/98 Norvēģija/EBTA Uzraudzības iestāde, 1999, judikatūras krājums 76. lpp., 59. punkts; spriedums lietā 730/79 Philip Morris/Komisija EU:C:1980:209, 11. punkts, kurā atzīts: “Ja valsts piešķirtais finanšu atbalsts nostiprina kāda uzņēmuma stāvokli attiecībā pret citiem konkurējošiem uzņēmumiem Kopienas iekšējā tirdzniecībā, ir uzskatāms, ka atbalsts ir ietekmējis šo tirdzniecību.”

32

Philip Morris

(33)  Kā aprakstīts Iestādes Lēmumā Nr. 39/11/COL (minēts iepriekš tekstā).

33

(34)  Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp.), kura iekļauta EEZ līguma XV pielikuma 1.j punktā.

34

Sk. tajā laikā piemērojamās VGAR 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu kopā ar 7. panta 1. punktu.

VGAR 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteikts šādi: “Šo regulu nepiemēro individuālam atbalstam neatkarīgi no tā, vai tas ir piešķirts kā ad hoc atbalsts vai saskaņā ar atbalsta shēmu, ja šā atbalsta bruto dotāciju ekvivalents pārsniedz šādas robežvērtības: (...) b) ieguldījumu atbalsts vides aizsardzībai: 7,5 miljoni euro vienam uzņēmuma vienā ieguldījumu projektā;”.

ad hoc

(35)  VGAR 7. panta 1. punktā noteikts šādi: “Lai noteiktu to, vai ir ievērotas 6. pantā noteiktās atsevišķās robežvērtības attiecībā uz paziņošanu un II nodaļā noteiktā atbalsta maksimālā intensitāte, jāņem vērā valsts atbalsta pasākumu kopējā summa atbalstītajai darbībai vai projektam neatkarīgi no tā, vai palīdzība ir finansēta ar vietējiem, reģionāliem, valsts vai Kopienas līdzekļiem.”

35

(36)  Vēl nav publicētas OV vai EEZ papildinājumā, bet ir pieejamas Iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

36

(37)  VEAP 237. punkts.

37

(38)  VEAP 237. punkts.

38

(39)  VEAP 238. punkts. Iestāde norāda, ka tā piemēros VAP atbalstam, kas piešķirts, pamatojoties uz apstiprinātām atbalsta shēmām, ja tai tiks lūgts pieņemt lēmumus pēc dienas, kad jāsāk piemērot VEAP. Tomēr Iestāde uzskata, ka šajā gadījumā paziņotais atbalsts nav piešķirts, pamatojoties uz Iestādes apstiprinātu atbalsta shēmu.

39

apstiprinātām

(40)  VEAP 14. punkta 2. apakšpunktā termins “energoefektivitāte” definēts kā ietaupītās enerģijas apjoms, ko nosaka, izmērot un/vai aplēšot patēriņu pirms un pēc energoefektivitātes uzlabošanas pasākuma īstenošanas, vienlaikus nodrošinot, ka tiek standartizēti ārējie apstākļi, kas ietekmē enerģijas patēriņu.

40

(41)  VEAP 139. un 44. punkts. Sk. arī VAP 171.–173. punktu, kā arī 27.–29. punktu.

41

(42)  VEAP 44. punkts. Sk. arī VAP 142. punktu.

42

(43)  VEAP 45. punkts. Sk. arī VAP 143. punktu.

43

(44)  Spriedums lietā T-162/06, Kronoply/Komisija, EU:T:2009:2, 85. punkts. Apstiprināts pēc apelācijas lietā C-117/09 P, Kronoply/Komisija, EU:C:2010:370.

44

Kronoply

Kronoply

(45)  VEAP 44. punkts.

45

(46)  Spriedums lietā T-162/06, Kronoply/Komisija, EU:T:2009:2, 88. punkts.

46

Kronoply

(47)  Minēts iepriekš tekstā.

47

(48)  Spriedums lietā C-106/09 P, Komisija/Gibraltāra un Apvienotās Karalistes valdība, EU:C:2011:732, 147. punkts; spriedums lietā C-372/97, Itālija/Komisija, EU:C:2004:234, 81. punkts; spriedums lietā C-364/90, Itālija/Komisija, EU:C:1993:157, 20. punkts; spriedums lietā T-68/03, Olympiaki Aeroporia Ypiresies AE/Komisija, EU:T:2007:253, 34. punkts.

48

Olympiaki Aeroporia Ypiresies AE

---

| 9.6.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 152/59 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 152/59

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 357/15/COL

(2015. gada 23. septembris)

izbeigt formālo izmeklēšanu par valsts atbalstu futbola klubam Sandefjord Fotball AS (Norvēģija) [2016/906]

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (TURPMĀK TEKSTĀ – “UZRAUDZĪBAS IESTĀDE”),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (turpmāk tekstā – “EEZ līgums”), jo īpaši tā 61. pantu un 26. protokolu,

ņemot vērā Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (turpmāk tekstā – “Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgums”), jo īpaši tā 24. pantu,

ņemot vērā Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokolu (turpmāk tekstā – “3. protokols”), jo īpaši tā II daļas 7. panta 3. punktu,

tā kā:

I.   FAKTI

FAKTI

1.   Procedūra

Procedūra

| (1) | Pamatojoties uz saņemtajām sūdzībām un tirgus informāciju, Uzraudzības iestāde 2013. gada 31. oktobrī informēja Norvēģijas iestādes par iespējamu valsts atbalstu attiecībā uz finansējumu jaunam futbola stadionam Sandefjordā (Sandefjord) (dokuments Nr. 686574). Tajā pašā sarakstē Uzraudzības iestāde pieprasīja informāciju par iespējamo atbalsta pasākumu, un Norvēģijas iestādes minēto informāciju sniedza 2013. gada 29. novembrī (dokumenti Nr. 691773 un 691774). |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz saņemtajām sūdzībām un tirgus informāciju, Uzraudzības iestāde 2013. gada 31. oktobrī informēja Norvēģijas iestādes par iespējamu valsts atbalstu attiecībā uz finansējumu jaunam futbola stadionam Sandefjordā (Sandefjord) (dokuments Nr. 686574). Tajā pašā sarakstē Uzraudzības iestāde pieprasīja informāciju par iespējamo atbalsta pasākumu, un Norvēģijas iestādes minēto informāciju sniedza 2013. gada 29. novembrī (dokumenti Nr. 691773 un 691774).

Sandefjord

| (2) | Uzraudzības iestāde 2014. gada 16. janvārī pieprasīja Norvēģijas iestādēm papildu informāciju (dokuments Nr. 694963), kas tika sniegta 2014. gada 14. februārī (dokuments Nr. 699518). |
| --- | --- |

(2)

Uzraudzības iestāde 2014. gada 16. janvārī pieprasīja Norvēģijas iestādēm papildu informāciju (dokuments Nr. 694963), kas tika sniegta 2014. gada 14. februārī (dokuments Nr. 699518).

| (3) | Pamatojoties uz Uzraudzības iestādes rīcībā esošo informāciju, 2014. gada 22. oktobrī tā nolēma pieņemt Lēmumu Nr. 444/14/COL sākt formālu izmeklēšanas procedūru par atbalstu futbola klubam Sandefjord Fotball AS un aicināja Norvēģijas iestādes sniegt piezīmes. Lēmums 2015. gada 15. janvārī tika publicēts Oficiālajā Vēstnesī, aicinot trešās personas iesniegt piezīmes viena mēneša laikā no tā publicēšanas dienas. |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz Uzraudzības iestādes rīcībā esošo informāciju, 2014. gada 22. oktobrī tā nolēma pieņemt Lēmumu Nr. 444/14/COL sākt formālu izmeklēšanas procedūru par atbalstu futbola klubam Sandefjord Fotball AS un aicināja Norvēģijas iestādes sniegt piezīmes. Lēmums 2015. gada 15. janvārī tika publicēts Oficiālajā Vēstnesī, aicinot trešās personas iesniegt piezīmes viena mēneša laikā no tā publicēšanas dienas.

Sandefjord Fotball AS

Oficiālajā Vēstnesī

| (4) | Norvēģijas iestādēm piešķīra piezīmju iesniegšanas termiņa pagarinājumu līdz 2014. gada 23. decembrim, un tās minētajā dienā iesniedza piezīmes (dokumenti Nr. 733899–733901). Nekādas citas piezīmes Uzraudzības iestāde nesaņēma. |
| --- | --- |

(4)

Norvēģijas iestādēm piešķīra piezīmju iesniegšanas termiņa pagarinājumu līdz 2014. gada 23. decembrim, un tās minētajā dienā iesniedza piezīmes (dokumenti Nr. 733899–733901). Nekādas citas piezīmes Uzraudzības iestāde nesaņēma.

2.   Labuma guvējs – Sandefjord Fotball AS

Labuma guvējs – Sandefjord Fotball AS

| (5) | Futbola klubs Sandefjord Fotball ir apvienība, kas dibināta 1998. gadā, pamatojoties uz sadarbības nolīgumu starp diviem lielākajiem Sandefjordas rajona futbola klubiem, proti, Sandefjord Ballklubb un IL Runar. Sadarbības mērķis bija izveidot Sandefjordā profesionālu futbola komandu, kas varētu iekļūt Norvēģijas augstākajā divīzijā. |
| --- | --- |

(5)

Futbola klubs Sandefjord Fotball ir apvienība, kas dibināta 1998. gadā, pamatojoties uz sadarbības nolīgumu starp diviem lielākajiem Sandefjordas rajona futbola klubiem, proti, Sandefjord Ballklubb un IL Runar. Sadarbības mērķis bija izveidot Sandefjordā profesionālu futbola komandu, kas varētu iekļūt Norvēģijas augstākajā divīzijā.

Sandefjord Fotball

Sandefjord Ballklubb

IL Runar

| (6) | Sandefjord Fotball AS, sabiedrība ar ierobežotu atbildību, vada profesionālo (“elites”) komandu (1). Sadarbības pamatā starp futbola klubu Sandefjord Fotball un Sandefjord Fotball AS ir Norvēģijas Futbola asociācijas prasības. Klubs pārvalda arī amatieru komandu un junioru futbola komandu. Tas vada arī futbola vasaras nometnes un organizē reģionālās futbola sacensības gados jauniem amatieriem. |
| --- | --- |

(6)

Sandefjord Fotball AS, sabiedrība ar ierobežotu atbildību, vada profesionālo (“elites”) komandu (1). Sadarbības pamatā starp futbola klubu Sandefjord Fotball un Sandefjord Fotball AS ir Norvēģijas Futbola asociācijas prasības. Klubs pārvalda arī amatieru komandu un junioru futbola komandu. Tas vada arī futbola vasaras nometnes un organizē reģionālās futbola sacensības gados jauniem amatieriem.

Sandefjord Fotball AS

1

Sandefjord Fotball

Sandefjord Fotball AS

3.   Pasākuma apraksts

Pasākuma apraksts

3.1.   
  Vispārīga informācija

Vispārīga informācija

| (7) | Līdz 2007. gadam futbola kluba Sandefjord Fotball elites komanda treniņu vajadzībām un sacīkstēm izmantoja pašvaldības stadionu, kas atrodas Bugårdsparken. Tomēr šis stadions neatbilda Norvēģijas futbola federācijas prasībām attiecībā uz klubiem, kas spēlē augstākajā divīzijā. Tika aplēsts, ka esošā stadiona modernizācija izmaksātu aptuveni NOK 40 miljonus, ko Sandefjordas pašvaldība nevēlējas ieguldīt. |
| --- | --- |

(7)

Līdz 2007. gadam futbola kluba Sandefjord Fotball elites komanda treniņu vajadzībām un sacīkstēm izmantoja pašvaldības stadionu, kas atrodas Bugårdsparken. Tomēr šis stadions neatbilda Norvēģijas futbola federācijas prasībām attiecībā uz klubiem, kas spēlē augstākajā divīzijā. Tika aplēsts, ka esošā stadiona modernizācija izmaksātu aptuveni NOK 40 miljonus, ko Sandefjordas pašvaldība nevēlējas ieguldīt.

Sandefjord Fotball

Bugårdsparken

3.2.   
  Jauna stadiona būvniecība

Jauna stadiona būvniecība

| (8) | Sandefjordas pašvaldība un Sandefjord Fotball AS 2005. gadā apsprieda iespēju būvēt jaunu stadionu. Pašvaldība piekrita nodrošināt nepieciešamo zemi, un Sandefjord Fotball AS – finansēt un pārvaldīt stadionu. |
| --- | --- |

(8)

Sandefjordas pašvaldība un Sandefjord Fotball AS 2005. gadā apsprieda iespēju būvēt jaunu stadionu. Pašvaldība piekrita nodrošināt nepieciešamo zemi, un Sandefjord Fotball AS – finansēt un pārvaldīt stadionu.

Sandefjord Fotball AS

Sandefjord Fotball AS

| (9) | Pašvaldība iegādājās vairākus zemes gabalus Pindsles (Pindsle) rajonā kopumā par aptuveni NOK 3,7 miljoniem. Šī zeme tolaik skaitījās lauksaimniecības zeme. Pašvaldības 2005. gada 6. septembra lēmumā, ar ko atļāva veikt iegādi, tika paredzēta zemes zonējuma maiņa uz izmantojumu komercdarbības vajadzībām un pieprasīta stadiona būvniecība. Jaunajā zonējuma plānā zeme tika sadalīta divās daļās: zemes gabals 152/96 bija paredzēts jauktam izmantojumam stadiona un komercdarbības vajadzībām, un zemes gabals 152/97 – komercdarbības vajadzībām. Ar 2006. gada 28. novembra nolīgumu abi zemes gabali tika nodoti diviem Sandefjord Fotball AS pilnībā piederošiem meitasuzņēmumiem: zemes gabals 152/96 – Sandefjord Fotball Stadion AS un zemes gabals 152/97 – Sandefjord Fotball Næring AS. |
| --- | --- |

(9)

Pašvaldība iegādājās vairākus zemes gabalus Pindsles (Pindsle) rajonā kopumā par aptuveni NOK 3,7 miljoniem. Šī zeme tolaik skaitījās lauksaimniecības zeme. Pašvaldības 2005. gada 6. septembra lēmumā, ar ko atļāva veikt iegādi, tika paredzēta zemes zonējuma maiņa uz izmantojumu komercdarbības vajadzībām un pieprasīta stadiona būvniecība. Jaunajā zonējuma plānā zeme tika sadalīta divās daļās: zemes gabals 152/96 bija paredzēts jauktam izmantojumam stadiona un komercdarbības vajadzībām, un zemes gabals 152/97 – komercdarbības vajadzībām. Ar 2006. gada 28. novembra nolīgumu abi zemes gabali tika nodoti diviem Sandefjord Fotball AS pilnībā piederošiem meitasuzņēmumiem: zemes gabals 152/96 – Sandefjord Fotball Stadion AS un zemes gabals 152/97 – Sandefjord Fotball Næring AS.

Pindsle

Sandefjord Fotball AS

Sandefjord Fotball Stadion AS

Sandefjord Fotball Næring AS

| (10) | Saskaņā ar nolīgumu Sandefjord Fotball AS atbildēja par nepieciešamā finansējuma organizēšanu stadiona būvniecībai. Projekta būvniecības izmaksas tika aplēstas NOK 110 miljonu apmērā. Sandefjord Fotball AS ieguldītu NOK 70 miljonus no pašu kapitāla, no ārējiem ieguldītājiem, no tiesību uz nosaukumu pārdošanas utt. un atlikušos NOK 40 miljonus ņemtu kredītā. Sandefjord Fotball AS ieguldījumu daļēji piesaistītu, pārdodot zemi, kas pēc zonējuma paredzēta komercdarbības vajadzībām (zemes gabals 152/97), uzņēmumam Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar nolīgumu Sandefjord Fotball AS atbildēja par nepieciešamā finansējuma organizēšanu stadiona būvniecībai. Projekta būvniecības izmaksas tika aplēstas NOK 110 miljonu apmērā. Sandefjord Fotball AS ieguldītu NOK 70 miljonus no pašu kapitāla, no ārējiem ieguldītājiem, no tiesību uz nosaukumu pārdošanas utt. un atlikušos NOK 40 miljonus ņemtu kredītā. Sandefjord Fotball AS ieguldījumu daļēji piesaistītu, pārdodot zemi, kas pēc zonējuma paredzēta komercdarbības vajadzībām (zemes gabals 152/97), uzņēmumam Pindsle Property AS.

Sandefjord Fotball AS

Sandefjord Fotball AS

Sandefjord Fotball AS

Pindsle Property AS

| (11) | Bez stadiona būvniecības nolīgumā bija paredzētas vairākas citas saistības. Konkrētāk, Sandefjord Fotball AS uzņēmās stadionam paredzētajā zemes gabalā veikt ceļa būvdarbus un segt izmaksas saistībā ar vecā stadiona pārtraukto izmantošanu, tostarp remontdarbiem. |
| --- | --- |

(11)

Bez stadiona būvniecības nolīgumā bija paredzētas vairākas citas saistības. Konkrētāk, Sandefjord Fotball AS uzņēmās stadionam paredzētajā zemes gabalā veikt ceļa būvdarbus un segt izmaksas saistībā ar vecā stadiona pārtraukto izmantošanu, tostarp remontdarbiem.

Sandefjord Fotball AS

| (12) | Drīz pēc nolīguma parakstīšanas uzņēmuma Sandefjord Fotball Næring AS, kam piederēja zemes gabals 152/97, akcijas par NOK 40 miljoniem iegādājās Pindsle Property AS. Pirms pārdošanas netika veikts uzņēmuma novērtējums. |
| --- | --- |

(12)

Drīz pēc nolīguma parakstīšanas uzņēmuma Sandefjord Fotball Næring AS, kam piederēja zemes gabals 152/97, akcijas par NOK 40 miljoniem iegādājās Pindsle Property AS. Pirms pārdošanas netika veikts uzņēmuma novērtējums.

Sandefjord Fotball Næring AS

Pindsle Property AS

| (13) | Jaunā stadiona būvniecība tika pabeigta 2007. gada jūlijā, un kopējās būvniecības izmaksas bija NOK 110 miljoni (2). Papildus futbola laukumam un tribīnēm stadionā tika ierīkota arī cita infrastruktūra, tostarp vieglatlētikas laukums, fitnesa centrs un sanāksmju telpas. Šī infrastruktūra tiek bez maksas iznomāta citām organizācijām (galvenokārt amatieru sporta organizācijām). |
| --- | --- |

(13)

Jaunā stadiona būvniecība tika pabeigta 2007. gada jūlijā, un kopējās būvniecības izmaksas bija NOK 110 miljoni (2). Papildus futbola laukumam un tribīnēm stadionā tika ierīkota arī cita infrastruktūra, tostarp vieglatlētikas laukums, fitnesa centrs un sanāksmju telpas. Šī infrastruktūra tiek bez maksas iznomāta citām organizācijām (galvenokārt amatieru sporta organizācijām).

2

3.3.   
  Stadiona pārdošana, kas sekoja vēlāk

Stadiona pārdošana, kas sekoja vēlāk

| (14) | Sandefjord Fotball AS 2009. gadā saskārās ar finansiālajām grūtībām. Klubs nolēma piesaistīt līdzekļus, pārdodot Sandefjord Fotball Stadion AS (uzņēmumu, kam piederēja stadions un ar to saistītā infrastruktūra uz zemes gabala 152/96) uzņēmumam Pindsle Property AS. Šoreiz saskaņā ar Norvēģijas tiesību aktiem bija nepieciešams trešās personas uzņēmuma veikts novērtējums, jo vairākām personām bija amati valdē un akciju paketes gan uzņēmumā, gan Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(14)

Sandefjord Fotball AS 2009. gadā saskārās ar finansiālajām grūtībām. Klubs nolēma piesaistīt līdzekļus, pārdodot Sandefjord Fotball Stadion AS (uzņēmumu, kam piederēja stadions un ar to saistītā infrastruktūra uz zemes gabala 152/96) uzņēmumam Pindsle Property AS. Šoreiz saskaņā ar Norvēģijas tiesību aktiem bija nepieciešams trešās personas uzņēmuma veikts novērtējums, jo vairākām personām bija amati valdē un akciju paketes gan uzņēmumā, gan Pindsle Property AS.

Sandefjord Fotball AS

Sandefjord Fotball Stadion AS

Pindsle Property AS

Pindsle Property AS

| (15) | Ekspertu 2009. gada 6. aprīlī sniegtajā ziņojumā Sandefjord Fotball Stadion AS novērtēts no NOK 14 miljoniem līdz NOK 16 miljoniem. Uzņēmums tika pārdots par NOK 15 miljoniem 2009. gada 9. jūnijā. |
| --- | --- |

(15)

Ekspertu 2009. gada 6. aprīlī sniegtajā ziņojumā Sandefjord Fotball Stadion AS novērtēts no NOK 14 miljoniem līdz NOK 16 miljoniem. Uzņēmums tika pārdots par NOK 15 miljoniem 2009. gada 9. jūnijā.

Sandefjord Fotball Stadion AS

4.   Lēmums par procedūras sākšanu

Lēmums par procedūras sākšanu

| (16) | Uzraudzības iestāde 2014. gada 22. oktobrī pieņēma Lēmumu Nr. 444/14/COL sākt formālu izmeklēšanas procedūru par atbalstu futbola klubam Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(16)

Uzraudzības iestāde 2014. gada 22. oktobrī pieņēma Lēmumu Nr. 444/14/COL sākt formālu izmeklēšanas procedūru par atbalstu futbola klubam Sandefjord Fotball AS.

Sandefjord Fotball AS.

| (17) | Savā lēmumā Uzraudzības iestāde pieņēma sākotnējo secinājumu, ka zemes nodošana futbola klubam Sandefjord Fotball AS ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. Konkrētāk, Uzraudzības iestāde uzskatīja, ka nodošana tika veikta zem tirgus vērtības gan zemes gabala 152/96 (pēc zonējuma paredzēts jauktam izmantojumam stadiona un komercdarbības vajadzībām), gan zemes gabala 152/97 (pēc zonējuma paredzēts komercdarbības vajadzībām) gadījumā. |
| --- | --- |

(17)

Savā lēmumā Uzraudzības iestāde pieņēma sākotnējo secinājumu, ka zemes nodošana futbola klubam Sandefjord Fotball AS ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. Konkrētāk, Uzraudzības iestāde uzskatīja, ka nodošana tika veikta zem tirgus vērtības gan zemes gabala 152/96 (pēc zonējuma paredzēts jauktam izmantojumam stadiona un komercdarbības vajadzībām), gan zemes gabala 152/97 (pēc zonējuma paredzēts komercdarbības vajadzībām) gadījumā.

Sandefjord Fotball AS

| (18) | Tā kā Norvēģijas iestādes nesniedza nekādus iebildumus par saderības novērtējumu, Uzraudzības iestādei bija šaubas, vai pasākumu varētu atzīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību. |
| --- | --- |

(18)

Tā kā Norvēģijas iestādes nesniedza nekādus iebildumus par saderības novērtējumu, Uzraudzības iestādei bija šaubas, vai pasākumu varētu atzīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību.

5.   Norvēģijas iestāžu sniegtās piezīmes

Norvēģijas iestāžu sniegtās piezīmes

| (19) | Norvēģijas iestādes sniedza piezīmes saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu 2014. gada 23. decembra vēstulē (dokumenti Nr. 733899–733901). |
| --- | --- |

(19)

Norvēģijas iestādes sniedza piezīmes saistībā ar lēmumu par procedūras sākšanu 2014. gada 23. decembra vēstulē (dokumenti Nr. 733899–733901).

5.1.   
  Darījums neietver valsts atbalstu

Darījums neietver valsts atbalstu

| (20) | Norvēģijas iestādes savās piezīmēs norāda, ka Sandefjordas pašvaldības veiktā zemes nodošana futbola klubam Sandefjord Fotball AS nebija saistīta ar valsts atbalstu, jo iespējamajam labuma guvējam nebija piešķirtas nekādas priekšrocības. |
| --- | --- |

(20)

Norvēģijas iestādes savās piezīmēs norāda, ka Sandefjordas pašvaldības veiktā zemes nodošana futbola klubam Sandefjord Fotball AS nebija saistīta ar valsts atbalstu, jo iespējamajam labuma guvējam nebija piešķirtas nekādas priekšrocības.

Sandefjord Fotball AS

| (21) | Norvēģijas iestādes jo īpaši norāda, ka konkrētās zemes tirgus vērtība darījuma laikā bija negatīva, un šajā saistībā iesniedza ekspertu novērtējumu, kas sniegts 2014. gada 5. februārī. Galvenais iemesls zemes iespējamajai negatīvajai vērtībai ir tāds, ka Sandefjord Fotball AS darījuma ietvaros bija pienākums (saskaņā ar zemes nodošanas nosacījumiem, kā arī atbilstoši zonējuma noteikumiem) būvēt futbola stadionu un ka stadiona būvniecības izmaksas pārsniedza zemes vērtību. |
| --- | --- |

(21)

Norvēģijas iestādes jo īpaši norāda, ka konkrētās zemes tirgus vērtība darījuma laikā bija negatīva, un šajā saistībā iesniedza ekspertu novērtējumu, kas sniegts 2014. gada 5. februārī. Galvenais iemesls zemes iespējamajai negatīvajai vērtībai ir tāds, ka Sandefjord Fotball AS darījuma ietvaros bija pienākums (saskaņā ar zemes nodošanas nosacījumiem, kā arī atbilstoši zonējuma noteikumiem) būvēt futbola stadionu un ka stadiona būvniecības izmaksas pārsniedza zemes vērtību.

Sandefjord Fotball AS

| (22) | Atbilstoši Norvēģijas iestāžu informācijai pienākumu būvēt stadionu likumīgi varēja noteikt kā “īpašu pienākumu” saskaņā ar V daļas 2.2. punkta c) apakšpunktu Uzraudzības iestādes Pamatnostādnēs par valsts atbalsta elementiem, publiskām iestādēm pārdodot zemi un ēkas (turpmāk tekstā – “Zemes pārdošanas pamatnostādnes”) (3). |
| --- | --- |

(22)

Atbilstoši Norvēģijas iestāžu informācijai pienākumu būvēt stadionu likumīgi varēja noteikt kā “īpašu pienākumu” saskaņā ar V daļas 2.2. punkta c) apakšpunktu Uzraudzības iestādes Pamatnostādnēs par valsts atbalsta elementiem, publiskām iestādēm pārdodot zemi un ēkas (turpmāk tekstā – “Zemes pārdošanas pamatnostādnes”) (3).

3

5.2.   
  Jebkāds atbalsta apjoms būtu ļoti ierobežots

Jebkāds atbalsta apjoms būtu ļoti ierobežots

| (23) | Kas attiecas uz iespējamā valsts atbalsta apjomu, Norvēģijas iestādes norāda, ka gadījumā, ja Uzraudzības iestāde konstatētu, ka konkrētajai zemei bija pozitīva tirgus vērtība, šī vērtība būtu ļoti ierobežota. |
| --- | --- |

(23)

Kas attiecas uz iespējamā valsts atbalsta apjomu, Norvēģijas iestādes norāda, ka gadījumā, ja Uzraudzības iestāde konstatētu, ka konkrētajai zemei bija pozitīva tirgus vērtība, šī vērtība būtu ļoti ierobežota.

| (24) | Norvēģijas iestādes paskaidro, ka lauksaimniecības zeme Norvēģijā tiek īpaši aizsargāta. Uz tās pārdošanu un/vai izmantojuma maiņu citām vajadzībām attiecas stingras kontroles, ko īsteno reģionālās lauksaimniecības pārvaldes. Konkrētās zemes gadījumā kompetentā lauksaimniecības pārvalde akceptēja zonējuma priekšlikumu, tikai pamatojoties uz sabiedriskās intereses mērķi būvēt stadionu. Attīstītājam nebūtu bijis iespējams iegādāties zemi tikai komercdarbības vajadzībām. Tādējādi uz zemes nodošanu nevar attiecināt tirgus ieguldītāja principu. Norvēģijas iestādes drīzāk uzskata, ka jebkāda tirgus novērtējuma pamatā jābūt lauksaimniecības zemes cenai, kas bija vienīgais reālais alternatīvais izmantojums. |
| --- | --- |

(24)

Norvēģijas iestādes paskaidro, ka lauksaimniecības zeme Norvēģijā tiek īpaši aizsargāta. Uz tās pārdošanu un/vai izmantojuma maiņu citām vajadzībām attiecas stingras kontroles, ko īsteno reģionālās lauksaimniecības pārvaldes. Konkrētās zemes gadījumā kompetentā lauksaimniecības pārvalde akceptēja zonējuma priekšlikumu, tikai pamatojoties uz sabiedriskās intereses mērķi būvēt stadionu. Attīstītājam nebūtu bijis iespējams iegādāties zemi tikai komercdarbības vajadzībām. Tādējādi uz zemes nodošanu nevar attiecināt tirgus ieguldītāja principu. Norvēģijas iestādes drīzāk uzskata, ka jebkāda tirgus novērtējuma pamatā jābūt lauksaimniecības zemes cenai, kas bija vienīgais reālais alternatīvais izmantojums.

| (25) | Alternatīvā variantā, kas attiecas uz tās zemes vērtību, kura pēc zonējuma paredzēta komercdarbības vajadzībām (zemes gabals 152/97), Norvēģijas iestādes norāda, ka Pindsle Property AS, uzņēmums, kas iegādājās Sandefjord Fotball Næring AS par NOK 40 miljoniem, samaksāja vairāk par tirgus cenu. Pamatojot šo argumentu, tās atsaucas uz novērtējuma ziņojumu (dokumenta Nr. 699518 11. pielikums), kurā secināts, ka zemes gabala 152/97 tirgus vērtība bija aptuveni NOK 15 miljoni (4). Novērtējuma pamatā ir vidējā cena par zemi, kas pēc zonējuma paredzēta komercdarbības vajadzībām Pindsles rajonā darījuma laikā. |
| --- | --- |

(25)

Alternatīvā variantā, kas attiecas uz tās zemes vērtību, kura pēc zonējuma paredzēta komercdarbības vajadzībām (zemes gabals 152/97), Norvēģijas iestādes norāda, ka Pindsle Property AS, uzņēmums, kas iegādājās Sandefjord Fotball Næring AS par NOK 40 miljoniem, samaksāja vairāk par tirgus cenu. Pamatojot šo argumentu, tās atsaucas uz novērtējuma ziņojumu (dokumenta Nr. 699518 11. pielikums), kurā secināts, ka zemes gabala 152/97 tirgus vērtība bija aptuveni NOK 15 miljoni (4). Novērtējuma pamatā ir vidējā cena par zemi, kas pēc zonējuma paredzēta komercdarbības vajadzībām Pindsles rajonā darījuma laikā.

Pindsle Property AS

Sandefjord Fotball Næring AS

4

| (26) | Turklāt Norvēģijas iestādes norāda, ka jebkurā gadījumā atbalsta apjoma aprēķināšanas nolūkā jāveic vairāki atskaitījumi. Šie atskaitījumi izriet no konkrētām Sandefjord Fotball AS saistībām pašvaldības labā atbilstoši 2006. gada 28. novembra nolīgumam: i) NOK 2,6 miljoni vecā stadiona rekonstrukcijai; ii) NOK 400 000 prožektoru nomaiņai vecajā stadionā; iii) NOK 1,5 miljoni publisko celiņu būvniecībai un iv) NOK 5 miljoni apkārtceļa būvniecībai un gājēju pārejai. Tādējādi nolīgums paredzēja, ka Sandefjord Fotball AS jāsedz izmaksas NOK 9,5 miljonu apmērā (atbilstoši tā laika aplēsēm), sniedzot pakalpojumus pašvaldībai (5). |
| --- | --- |

(26)

Turklāt Norvēģijas iestādes norāda, ka jebkurā gadījumā atbalsta apjoma aprēķināšanas nolūkā jāveic vairāki atskaitījumi. Šie atskaitījumi izriet no konkrētām Sandefjord Fotball AS saistībām pašvaldības labā atbilstoši 2006. gada 28. novembra nolīgumam: i) NOK 2,6 miljoni vecā stadiona rekonstrukcijai; ii) NOK 400 000 prožektoru nomaiņai vecajā stadionā; iii) NOK 1,5 miljoni publisko celiņu būvniecībai un iv) NOK 5 miljoni apkārtceļa būvniecībai un gājēju pārejai. Tādējādi nolīgums paredzēja, ka Sandefjord Fotball AS jāsedz izmaksas NOK 9,5 miljonu apmērā (atbilstoši tā laika aplēsēm), sniedzot pakalpojumus pašvaldībai (5).

Sandefjord Fotball AS

Sandefjord Fotball AS

5

5.3.   
  Jebkāds iespējams valsts atbalsts būtu jāatzīst par saderīgu

Jebkāds iespējams valsts atbalsts būtu jāatzīst par saderīgu

| (27) | Norvēģijas iestādes norāda, ka gadījumā, ja Uzraudzības iestāde konkrētajā darījumā konstatētu valsts atbalsta elementu, jebkāds šāds atbalsts būtu jāatzīst par saderīgu ar EEZ līguma darbību atbilstoši tā 61. panta 3. punkta c) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(27)

Norvēģijas iestādes norāda, ka gadījumā, ja Uzraudzības iestāde konkrētajā darījumā konstatētu valsts atbalsta elementu, jebkāds šāds atbalsts būtu jāatzīst par saderīgu ar EEZ līguma darbību atbilstoši tā 61. panta 3. punkta c) apakšpunktam.

| (28) | Norvēģijas iestādes uzsver, ka sporta veicināšana, tostarp sporta infrastruktūras būvniecība, ir mērķis kopīgās interesēs. Tās arī norāda, ka konkrētajā gadījumā valsts atbalsts ir vajadzīgs un ka tas ir atbilstošs instruments. |
| --- | --- |

(28)

Norvēģijas iestādes uzsver, ka sporta veicināšana, tostarp sporta infrastruktūras būvniecība, ir mērķis kopīgās interesēs. Tās arī norāda, ka konkrētajā gadījumā valsts atbalsts ir vajadzīgs un ka tas ir atbilstošs instruments.

| (29) | Konkrētāk, Norvēģijas iestādes paskaidro, ka Sandefjordā bija nepieciešams jauns stadions. Tās norāda uz esošā pašvaldības stadiona lielo izmantošanas noslogojumu, jo to tajā laikā izmantoja Sandefjord Fotball un citas komandas. Turklāt bija vajadzīgs modernāks stadions, kas atbilstu Norvēģijas Futbola asociācijas licencēšanas prasībām, lai ļautu Sandefjord Fotball elites komandai – kura darbojās atbilstoši pagaidu atbrīvojumam – saglabāt vietu Norvēģijas augstākajā līgā. |
| --- | --- |

(29)

Konkrētāk, Norvēģijas iestādes paskaidro, ka Sandefjordā bija nepieciešams jauns stadions. Tās norāda uz esošā pašvaldības stadiona lielo izmantošanas noslogojumu, jo to tajā laikā izmantoja Sandefjord Fotball un citas komandas. Turklāt bija vajadzīgs modernāks stadions, kas atbilstu Norvēģijas Futbola asociācijas licencēšanas prasībām, lai ļautu Sandefjord Fotball elites komandai – kura darbojās atbilstoši pagaidu atbrīvojumam – saglabāt vietu Norvēģijas augstākajā līgā.

Sandefjord Fotball

Sandefjord Fotball

| (30) | Sandefjordas pašvaldība pārbaudīja iespēju modernizēt esošo stadionu, tomēr modernizācija nenovērstu kapacitātes trūkumu. Turpretī jauna stadiona būvniecība atrisinātu gan kapacitātes, gan licencēšanas problēmas un turklāt radītu futbola sacensību norises vietu Vestfoldas (Vestfold) novadā. Kā redzams turpmāk norādītajā tabulā, jauno stadionu izmanto dažādi klubi. Turklāt vecais pašvaldības stadions ir rekonstruēts (Sandefjord Fotball AS finansējums), un tagad to pilnībā izmanto vietējie sporta klubi (vieglatlētikas un futbola), skolas un plaša sabiedrība. Tas arī apliecina, ka Sandefjordā bija vajadzīgs jauns stadions un ka jebkāds valsts atbalsts bija atbilstošs. Turklāt esošā stadiona modernizācijai būtu bijis vajadzīgs pašvaldības ieguldījums aptuveni NOK 40 miljonu apmērā, bez jebkādām izredzēm piesaistīt privātu finansējumu. |
| --- | --- |

(30)

Sandefjordas pašvaldība pārbaudīja iespēju modernizēt esošo stadionu, tomēr modernizācija nenovērstu kapacitātes trūkumu. Turpretī jauna stadiona būvniecība atrisinātu gan kapacitātes, gan licencēšanas problēmas un turklāt radītu futbola sacensību norises vietu Vestfoldas (Vestfold) novadā. Kā redzams turpmāk norādītajā tabulā, jauno stadionu izmanto dažādi klubi. Turklāt vecais pašvaldības stadions ir rekonstruēts (Sandefjord Fotball AS finansējums), un tagad to pilnībā izmanto vietējie sporta klubi (vieglatlētikas un futbola), skolas un plaša sabiedrība. Tas arī apliecina, ka Sandefjordā bija vajadzīgs jauns stadions un ka jebkāds valsts atbalsts bija atbilstošs. Turklāt esošā stadiona modernizācijai būtu bijis vajadzīgs pašvaldības ieguldījums aptuveni NOK 40 miljonu apmērā, bez jebkādām izredzēm piesaistīt privātu finansējumu.

Vestfold

Sandefjord Fotball AS

| (31) | Norvēģijas iestādes arī norāda, ka jebkāds atbalsts būtu samērīgs. Vispirms tās norāda uz to, ka lielāko daļu jaunā stadiona ieguldījumu izmaksu finansēja Sandefjord Fotball AS, kas sedza maksimālo iespējamo būvniecības izmaksu summu no pašu resursiem un bankas aizdevumiem. Šis pašu ieguldījums nodrošināja, ka atbalsta apjoms tika samazināts līdz minimumam. |
| --- | --- |

(31)

Norvēģijas iestādes arī norāda, ka jebkāds atbalsts būtu samērīgs. Vispirms tās norāda uz to, ka lielāko daļu jaunā stadiona ieguldījumu izmaksu finansēja Sandefjord Fotball AS, kas sedza maksimālo iespējamo būvniecības izmaksu summu no pašu resursiem un bankas aizdevumiem. Šis pašu ieguldījums nodrošināja, ka atbalsta apjoms tika samazināts līdz minimumam.

Sandefjord Fotball AS

| (32) | Norvēģijas iestādes arī izceļ nekomerciālos sociālos un amatieru sporta pasākumus, kuri ir kļuvuši iespējami, pateicoties stadiona būvniecībai. Esošais pašvaldības stadions tagad ir pilnībā pieejams amatieru sporta vajadzībām. Turklāt daudzi amatieru sporta un sociālie pasākumi, tostarp skolu pasākumi, regulāri norisinās jaunajā stadionā. |
| --- | --- |

(32)

Norvēģijas iestādes arī izceļ nekomerciālos sociālos un amatieru sporta pasākumus, kuri ir kļuvuši iespējami, pateicoties stadiona būvniecībai. Esošais pašvaldības stadions tagad ir pilnībā pieejams amatieru sporta vajadzībām. Turklāt daudzi amatieru sporta un sociālie pasākumi, tostarp skolu pasākumi, regulāri norisinās jaunajā stadionā.

| (33) | Lai uzskatāmi parādītu šo punktu, Norvēģijas iestādes ir iesniegušas šādu tabulu, kurā apkopotas aplēses par to, kā dažādi lietotāji gada laikā noslogojuši stadionu laikposmā no 2007. līdz 2014. gadam:








  Klubs | Pasākumi | Stundas gadā | Maksājums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sandefjord Fotball elites komanda | 20 sacīkstes (aprīlis–oktobris/novembris) 100 h
  Treniņi no aprīļa līdz oktobrim/novembrim, 2 h × 5 × 16 = 160 h (6) | 260 | jā |
| Sandefjord Fotball junioru un iesācēju komandas | Treniņi un sacīkstes no maija līdz septembrim | 60 | jā |
| Sadarbības klubi | Treniņi un sacīkstes no maija līdz septembrim | 30 | nē |
| Sadarbības klubi | Telpas kursiem un konferencēm, svinībām, treneru un menedžeru forumiem, lekcijām | 30 | nē |
| Sandar IL (sporta klubs) | Sandar kausa finālspēles 14–19 gadus veciem jauniešiem, tostarp atklāšanas ceremonija (un ģērbtuvju izmantošana) | 25 | nē |
| Vestfold Fotballkrets (novada futbola asociācija) | Sandefjordas un pārējo novada komandu pulcēšanās 14–16 gadu vecuma grupā, tostarp treniņi un sacīkstes, kursi un treneru apmācības | 30 | nē |
| Sandefjord Fotball Bredde (bērnu un jauniešu sports), amatieru turnīri | Kluba administrācija izmanto telpas kursiem un konferencēm. Futbola nometne vasaras, rudens un Lieldienu brīvlaikā 6–12 gadu vecuma grupā futbola laukumā. Amatieru turnīri “Uzņēmuma kausi” | 90 | nē |

(33)

Lai uzskatāmi parādītu šo punktu, Norvēģijas iestādes ir iesniegušas šādu tabulu, kurā apkopotas aplēses par to, kā dažādi lietotāji gada laikā noslogojuši stadionu laikposmā no 2007. līdz 2014. gadam:

Klubs

Pasākumi

Stundas gadā

Maksājums

Sandefjord Fotball elites komanda

Sandefjord Fotball

20 sacīkstes (aprīlis–oktobris/novembris) 100 h

Treniņi no aprīļa līdz oktobrim/novembrim, 2 h × 5 × 16 = 160 h (6)

6

260

jā

Sandefjord Fotball junioru un iesācēju komandas

Sandefjord Fotball

Treniņi un sacīkstes no maija līdz septembrim

60

jā

Sadarbības klubi

Treniņi un sacīkstes no maija līdz septembrim

30

nē

Sadarbības klubi

Telpas kursiem un konferencēm, svinībām, treneru un menedžeru forumiem, lekcijām

30

nē

Sandar IL (sporta klubs)

Sandar IL

Sandar kausa finālspēles 14–19 gadus veciem jauniešiem, tostarp atklāšanas ceremonija (un ģērbtuvju izmantošana)

Sandar

25

nē

Vestfold Fotballkrets (novada futbola asociācija)

Vestfold Fotballkrets

Sandefjordas un pārējo novada komandu pulcēšanās 14–16 gadu vecuma grupā, tostarp treniņi un sacīkstes, kursi un treneru apmācības

30

nē

Sandefjord Fotball Bredde (bērnu un jauniešu sports), amatieru turnīri

Sandefjord Fotball Bredde

Kluba administrācija izmanto telpas kursiem un konferencēm. Futbola nometne vasaras, rudens un Lieldienu brīvlaikā 6–12 gadu vecuma grupā futbola laukumā. Amatieru turnīri “Uzņēmuma kausi”

90

nē

| (34) | Turklāt tuvējās skolas un vairāki sporta klubi darbdienās izmanto vieglatlētikas laukumu. Stadionā norisinās arī skolu organizētas aktivitāšu dienas. |
| --- | --- |

(34)

Turklāt tuvējās skolas un vairāki sporta klubi darbdienās izmanto vieglatlētikas laukumu. Stadionā norisinās arī skolu organizētas aktivitāšu dienas.

| (35) | Tādējādi stadions vairāk nekā 50 % apjomā tiek izmantots neprofesionāliem mērķiem. Galvenais ierobežojums neprofesionālā izmantojuma turpmākam palielinājumam ir dabīgās zāles seguma laukuma izturība (7). Profesionālajai komandai ir nodrošināta priviliģēta stadiona pieejamība, rezervējot futbola laukumu mājas sacīkstēm, kā arī priviliģēta futbola laukuma pieejamība treniņu vajadzībām. Iekštelpas (piemēram, ģērbtuves un biroju telpas) visu gadu var izmantot ikviena organizācija. |
| --- | --- |

(35)

Tādējādi stadions vairāk nekā 50 % apjomā tiek izmantots neprofesionāliem mērķiem. Galvenais ierobežojums neprofesionālā izmantojuma turpmākam palielinājumam ir dabīgās zāles seguma laukuma izturība (7). Profesionālajai komandai ir nodrošināta priviliģēta stadiona pieejamība, rezervējot futbola laukumu mājas sacīkstēm, kā arī priviliģēta futbola laukuma pieejamība treniņu vajadzībām. Iekštelpas (piemēram, ģērbtuves un biroju telpas) visu gadu var izmantot ikviena organizācija.

7

| (36) | Kā redzams iepriekšējā tabulā, lielākā daļa stadiona neprofesionālo izmantotāju nemaksā nekādu nomas maksu. Turpretī elites komanda par stadiona izmantošanu maksā gada nomas maksu NOK 3 miljonu apmērā plus 20 % no pārdoto biļešu apjoma. Norvēģijas iestādes uzskata, ka šī summa atbilst tirgus nomas maksai: līdzīgas komandas maksā nomu par stundu diapazonā no NOK 2 000 līdz NOK 5 000, kas rezultātā dod kopējo nomas maksu, kura ir zemāka par NOK 3 miljoniem gadā. Tāpēc Norvēģijas iestādes uzskata, ka Sandefjord Fotball elites komanda negūst labumu no jebkādām priekšrocībām, salīdzinot ar tās konkurentiem, saistībā ar nomas maksu, kuru tā maksā par stadiona izmantošanu. |
| --- | --- |

(36)

Kā redzams iepriekšējā tabulā, lielākā daļa stadiona neprofesionālo izmantotāju nemaksā nekādu nomas maksu. Turpretī elites komanda par stadiona izmantošanu maksā gada nomas maksu NOK 3 miljonu apmērā plus 20 % no pārdoto biļešu apjoma. Norvēģijas iestādes uzskata, ka šī summa atbilst tirgus nomas maksai: līdzīgas komandas maksā nomu par stundu diapazonā no NOK 2 000 līdz NOK 5 000, kas rezultātā dod kopējo nomas maksu, kura ir zemāka par NOK 3 miljoniem gadā. Tāpēc Norvēģijas iestādes uzskata, ka Sandefjord Fotball elites komanda negūst labumu no jebkādām priekšrocībām, salīdzinot ar tās konkurentiem, saistībā ar nomas maksu, kuru tā maksā par stadiona izmantošanu.

Sandefjord Fotball

| (37) | Turklāt Norvēģijas iestādes uzsver, ka jebkāda ietekme uz tirdzniecību un konkurenci būtu ļoti ierobežota, jo šis klubs ir vietējas nozīmes klubs. Biļetes uz mājas sacīkstēm parasti pārdod tikai uz vietas un Norvēģijas vieskomandu atbalstītājiem. Ieņēmumi no tirdzniecības kioskiem sacīkšu laikā mainās no NOK 600 000 līdz NOK 1 miljonam gadā. Kas attiecas uz firmas precēm, tirgus lielākoties ir ierobežots uz Vestfoldas novada atbalstītājiem. Starp klubiem nav konkurences attiecībā uz šiem izstrādājumiem. Arēnas nosaukums ir pārdots Komplett.no, kas ir Sandefjordā reģistrēts elektronikas interneta veikals. Arēnā reklamējas tikai vietējie uzņēmumi. |
| --- | --- |

(37)

Turklāt Norvēģijas iestādes uzsver, ka jebkāda ietekme uz tirdzniecību un konkurenci būtu ļoti ierobežota, jo šis klubs ir vietējas nozīmes klubs. Biļetes uz mājas sacīkstēm parasti pārdod tikai uz vietas un Norvēģijas vieskomandu atbalstītājiem. Ieņēmumi no tirdzniecības kioskiem sacīkšu laikā mainās no NOK 600 000 līdz NOK 1 miljonam gadā. Kas attiecas uz firmas precēm, tirgus lielākoties ir ierobežots uz Vestfoldas novada atbalstītājiem. Starp klubiem nav konkurences attiecībā uz šiem izstrādājumiem. Arēnas nosaukums ir pārdots Komplett.no, kas ir Sandefjordā reģistrēts elektronikas interneta veikals. Arēnā reklamējas tikai vietējie uzņēmumi.

Komplett.no

| (38) | Arī attiecībā uz spēlētāju tirgu ietekme uz tirdzniecību un konkurenci ir ierobežota. Sandefjord Fotball AS apmainās ar spēlētājiem tikai ļoti ierobežotā apjomā un tikai ar citiem Norvēģijas klubiem. Piemēram, laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam apmaiņa ar spēlētājiem rezultātā deva tikai NOK 1,35 miljonus ieņēmumos un NOK 860 000 izdevumos. |
| --- | --- |

(38)

Arī attiecībā uz spēlētāju tirgu ietekme uz tirdzniecību un konkurenci ir ierobežota. Sandefjord Fotball AS apmainās ar spēlētājiem tikai ļoti ierobežotā apjomā un tikai ar citiem Norvēģijas klubiem. Piemēram, laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam apmaiņa ar spēlētājiem rezultātā deva tikai NOK 1,35 miljonus ieņēmumos un NOK 860 000 izdevumos.

Sandefjord Fotball AS

| (39) | Kas attiecas uz televīzijas apraides tiesībām, Norvēģijas iestādes paskaidro, ka šīs tiesības centralizēti pārvalda Norvēģijas Futbola asociācija. Kluba ieņēmumu daļa ir atkarīga no tā vietas divās augstākajās Norvēģijas līgās. Tā kā ārpus Norvēģijas nav faktiskas intereses par Norvēģijas līgu, šīs televīzijas apraides tiesības reāli nekādi neietekmē tirdzniecību un konkurenci. |
| --- | --- |

(39)

Kas attiecas uz televīzijas apraides tiesībām, Norvēģijas iestādes paskaidro, ka šīs tiesības centralizēti pārvalda Norvēģijas Futbola asociācija. Kluba ieņēmumu daļa ir atkarīga no tā vietas divās augstākajās Norvēģijas līgās. Tā kā ārpus Norvēģijas nav faktiskas intereses par Norvēģijas līgu, šīs televīzijas apraides tiesības reāli nekādi neietekmē tirdzniecību un konkurenci.

II.   NOVĒRTĒJUMS

NOVĒRTĒJUMS

1.   Valsts atbalsta esība

Valsts atbalsta esība

| (40) | EEZ līguma 61. panta 1. punktā ir noteikts: “Ja vien šis līgums neparedz ko citu, ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm.” |
| --- | --- |

(40)

EEZ līguma 61. panta 1. punktā ir noteikts: “Ja vien šis līgums neparedz ko citu, ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm.”

| (41) | Tas nozīmē, ka pasākums ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē, ja kumulatīvi ir izpildīti šādi nosacījumi: pasākumu ir atļāvusi valsts vai tajā ir izmantoti valsts līdzekļi, tas piešķir selektīvu ekonomisko priekšrocību kādam uzņēmumam un tas var ietekmēt tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm un izkropļot konkurenci. |
| --- | --- |

(41)

Tas nozīmē, ka pasākums ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē, ja kumulatīvi ir izpildīti šādi nosacījumi: pasākumu ir atļāvusi valsts vai tajā ir izmantoti valsts līdzekļi, tas piešķir selektīvu ekonomisko priekšrocību kādam uzņēmumam un tas var ietekmēt tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm un izkropļot konkurenci.

1.1.   
  Valsts līdzekļi

Valsts līdzekļi

| (42) | Lai būtu valsts atbalsts, pasākums ir jāatļauj valstij vai tajā jāizmanto valsts līdzekļi. Valsts jēdziens attiecas ne tikai uz centralizēto valdību, bet aptver arī visus valsts pārvaldes līmeņus (tostarp pašvaldības), kā arī publiskos uzņēmumus (8). |
| --- | --- |

(42)

Lai būtu valsts atbalsts, pasākums ir jāatļauj valstij vai tajā jāizmanto valsts līdzekļi. Valsts jēdziens attiecas ne tikai uz centralizēto valdību, bet aptver arī visus valsts pārvaldes līmeņus (tostarp pašvaldības), kā arī publiskos uzņēmumus (8).

8

| (43) | Konkrēto zemi iegādājās Sandefjordas pašvaldība un tad to nodeva diviem Sandefjord Fotball AS meitasuzņēmumiem. Tāpēc Uzraudzības iestāde secina, ka zemes nodošanā ir iesaistīti valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(43)

Konkrēto zemi iegādājās Sandefjordas pašvaldība un tad to nodeva diviem Sandefjord Fotball AS meitasuzņēmumiem. Tāpēc Uzraudzības iestāde secina, ka zemes nodošanā ir iesaistīti valsts līdzekļi.

Sandefjord Fotball AS

1.2.   
  Uzņēmums

Uzņēmums

| (44) | Atbilstoši vispāratzītai tiesu praksei uzņēmumi ir saimnieciskās darbībās iesaistīti subjekti neatkarīgi no to juridiskā statusa un veida, kādā tie tiek finansēti (9). Saimnieciskās darbības ir darbības, kurās ietilpst preču vai pakalpojumu piedāvāšana tirgū (10). |
| --- | --- |

(44)

Atbilstoši vispāratzītai tiesu praksei uzņēmumi ir saimnieciskās darbībās iesaistīti subjekti neatkarīgi no to juridiskā statusa un veida, kādā tie tiek finansēti (9). Saimnieciskās darbības ir darbības, kurās ietilpst preču vai pakalpojumu piedāvāšana tirgū (10).

9

10

| (45) | Sandefjord Fotball AS ir profesionāls futbola klubs, kuru vada kā privātu uzņēmumu. Tas darbojas vairākos tirgos, tostarp futbolistu pārvietošanas jeb transfēra tirgū, kā arī biļešu tirdzniecības, televīzijas apraides tiesību, kluba suvenīru pārdošanas un sponsorēšanas jomā. |
| --- | --- |

(45)

Sandefjord Fotball AS ir profesionāls futbola klubs, kuru vada kā privātu uzņēmumu. Tas darbojas vairākos tirgos, tostarp futbolistu pārvietošanas jeb transfēra tirgū, kā arī biļešu tirdzniecības, televīzijas apraides tiesību, kluba suvenīru pārdošanas un sponsorēšanas jomā.

Sandefjord Fotball AS

| (46) | Tādējādi Uzraudzības iestāde secina, ka Sandefjord Fotball AS ir uzņēmums EEZ līguma 61. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(46)

Tādējādi Uzraudzības iestāde secina, ka Sandefjord Fotball AS ir uzņēmums EEZ līguma 61. panta nozīmē.

Sandefjord Fotball AS

1.3.   
  Ekonomiskā priekšrocība

Ekonomiskā priekšrocība

| (47) | Zemes nodošana uzņēmumam var radīt ekonomisku priekšrocību, jo īpaši, ja tā tiek veikta par cenu, kas ir zem tirgus cenas. |
| --- | --- |

(47)

Zemes nodošana uzņēmumam var radīt ekonomisku priekšrocību, jo īpaši, ja tā tiek veikta par cenu, kas ir zem tirgus cenas.

| (48) | Darījums, kurā tiek veikta valsts līdzekļu nodošana, nav valsts atbalsts, ja to veic saskaņā ar parastiem tirgus apstākļiem, nepiešķirot priekšrocību kādam uzņēmumam (11). To sauc par tirgus ekonomikas dalībnieka principu. |
| --- | --- |

(48)

Darījums, kurā tiek veikta valsts līdzekļu nodošana, nav valsts atbalsts, ja to veic saskaņā ar parastiem tirgus apstākļiem, nepiešķirot priekšrocību kādam uzņēmumam (11). To sauc par tirgus ekonomikas dalībnieka principu.

11

1.3.1.   Zemes gabala 152/96 nodošana

Zemes gabala 152/96 nodošana

| (49) | Laikā, kad zemes gabals 152/96 tika nodots Sandefjord Fotball AS, tas pēc zonējuma bija paredzēts futbola stadiona būvniecībai un komercdarbības vajadzībām. Tādējādi, lai saņemtu plānošanas atļauju, jebkādos būvdarbos uz šā zemes gabala jāietilpst stadionam. Ņemot vērā to, ka stadiona būvniecības izmaksas pārsniedza jebkādu potenciālo zemes vērtību, Norvēģijas iestādes norāda, ka zemes gabala 152/96 tirgus cena bija nulle vai pat negatīva. |
| --- | --- |

(49)

Laikā, kad zemes gabals 152/96 tika nodots Sandefjord Fotball AS, tas pēc zonējuma bija paredzēts futbola stadiona būvniecībai un komercdarbības vajadzībām. Tādējādi, lai saņemtu plānošanas atļauju, jebkādos būvdarbos uz šā zemes gabala jāietilpst stadionam. Ņemot vērā to, ka stadiona būvniecības izmaksas pārsniedza jebkādu potenciālo zemes vērtību, Norvēģijas iestādes norāda, ka zemes gabala 152/96 tirgus cena bija nulle vai pat negatīva.

Sandefjord Fotball AS

| (50) | Uzraudzības iestāde atzīmē, ka zonēšanas saistības var ietekmēt zemes tirgus cenu. Tomēr saistības būvēt futbola stadionu nevar samazināt tirgus cenu līdz nullei, jo īpaši tāda darījuma gadījumā, kura mērķis ir palīdzēt futbola klubam būvēt jaunu stadionu (12). |
| --- | --- |

(50)

Uzraudzības iestāde atzīmē, ka zonēšanas saistības var ietekmēt zemes tirgus cenu. Tomēr saistības būvēt futbola stadionu nevar samazināt tirgus cenu līdz nullei, jo īpaši tāda darījuma gadījumā, kura mērķis ir palīdzēt futbola klubam būvēt jaunu stadionu (12).

12

| (51) | Turklāt Uzraudzības iestāde atsaucas uz savu Zemes pārdošanas pamatnostādņu 2.2. iedaļas d) punktu, kurā norādīts, ka parasti “tirgus vērtību nevajadzētu noteikt zem sākotnējām (13) izmaksām vismaz trīs gadu laikposmā pēc iegādes, ja vien neatkarīgs novērtētājs skaidri nekonstatē zemes un ēku tirgus cenu vispārēju samazinājumu attiecīgajā tirgū”. Konkrētajā gadījumā Sandefjordas pašvaldība iegādājās zemi, kas vēlāk tika sadalīta zemes gabalos 152/96 un 152/97 par NOK 3,7 miljoniem. Uzraudzības iestāde atzīmē, ka zemes nodošana Sandefjord Fotball AS notika par cenu, kas zemāka par iegādes izmaksām, kuras bija pašvaldībai. |
| --- | --- |

(51)

Turklāt Uzraudzības iestāde atsaucas uz savu Zemes pārdošanas pamatnostādņu 2.2. iedaļas d) punktu, kurā norādīts, ka parasti “tirgus vērtību nevajadzētu noteikt zem sākotnējām (13) izmaksām vismaz trīs gadu laikposmā pēc iegādes, ja vien neatkarīgs novērtētājs skaidri nekonstatē zemes un ēku tirgus cenu vispārēju samazinājumu attiecīgajā tirgū”. Konkrētajā gadījumā Sandefjordas pašvaldība iegādājās zemi, kas vēlāk tika sadalīta zemes gabalos 152/96 un 152/97 par NOK 3,7 miljoniem. Uzraudzības iestāde atzīmē, ka zemes nodošana Sandefjord Fotball AS notika par cenu, kas zemāka par iegādes izmaksām, kuras bija pašvaldībai.

13

Sandefjord Fotball AS

| (52) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, Uzraudzības iestāde secina, ka zemes gabala 152/96 nodošana radīja ekonomisko priekšrocību futbola klubam Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(52)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, Uzraudzības iestāde secina, ka zemes gabala 152/96 nodošana radīja ekonomisko priekšrocību futbola klubam Sandefjord Fotball AS.

Sandefjord Fotball AS

1.3.2.   Zemes gabala 152/97 nodošana

Zemes gabala 152/97 nodošana

| (53) | Laikā, kad zemes gabals 152/97 tika nodots futbola klubam Sandefjord Fotball AS, tas pēc zonējuma bija paredzēts komercdarbības vajadzībām. Norvēģijas iestādes norāda, ka zemes gabala 152/97 nodošana būtu jānovērtē, ņemot vērā 2006. gada 28. novembra nolīgumu, kas jo īpaši uzliek saistības futbola klubam apmaiņā pret zemi būvēt stadionu. Ņemot vērā to, ka stadiona aplēstās būvniecības izmaksas pārsniedza zemes vērtību, nodošana nevarēja izraisīt ekonomiskās priekšrocības piešķiršanu. |
| --- | --- |

(53)

Laikā, kad zemes gabals 152/97 tika nodots futbola klubam Sandefjord Fotball AS, tas pēc zonējuma bija paredzēts komercdarbības vajadzībām. Norvēģijas iestādes norāda, ka zemes gabala 152/97 nodošana būtu jānovērtē, ņemot vērā 2006. gada 28. novembra nolīgumu, kas jo īpaši uzliek saistības futbola klubam apmaiņā pret zemi būvēt stadionu. Ņemot vērā to, ka stadiona aplēstās būvniecības izmaksas pārsniedza zemes vērtību, nodošana nevarēja izraisīt ekonomiskās priekšrocības piešķiršanu.

Sandefjord Fotball AS

| (54) | Uzraudzības iestāde atzīmē, ka zemes gabals 152/97 pēc zonējuma ir paredzēts komercdarbības vajadzībām. Saskaņā ar plānošanas noteikumiem attiecībā uz šo zemes gabalu tādējādi neattiecas saistības būvēt stadionu. Tāpat nebija nekāda saistoša ierobežojuma, pamatojoties uz zemes gabala agrāko zonējumu lauksaimniecības zemes vajadzībām, kas bija laikā, kad zeme tika nodota Sandefjord Fotball AS. Tikai 2006. gada 28. novembra nolīgums uzliek saistības futbola klubam Sandefjord Fotball AS organizēt un finansēt stadiona būvniecību. Tas ir vienīgais juridiskais instruments, kas paredz, ka zemes gabals 152/97 tiek pārdots, lai finansētu daļu no būvniecības. |
| --- | --- |

(54)

Uzraudzības iestāde atzīmē, ka zemes gabals 152/97 pēc zonējuma ir paredzēts komercdarbības vajadzībām. Saskaņā ar plānošanas noteikumiem attiecībā uz šo zemes gabalu tādējādi neattiecas saistības būvēt stadionu. Tāpat nebija nekāda saistoša ierobežojuma, pamatojoties uz zemes gabala agrāko zonējumu lauksaimniecības zemes vajadzībām, kas bija laikā, kad zeme tika nodota Sandefjord Fotball AS. Tikai 2006. gada 28. novembra nolīgums uzliek saistības futbola klubam Sandefjord Fotball AS organizēt un finansēt stadiona būvniecību. Tas ir vienīgais juridiskais instruments, kas paredz, ka zemes gabals 152/97 tiek pārdots, lai finansētu daļu no būvniecības.

Sandefjord Fotball AS

Sandefjord Fotball AS

| (55) | Uzraudzības iestāde uzskata, ka tirgus ekonomikas dalībnieks, kas pārdod zemi, nenoteiktu šādas prasības attiecībā uz stadiona būvniecību vai finansējumu. Tāpēc Uzraudzības iestāde nevar pieņemt argumentu, ka līgumiskā saikne starp zemes gabala 152/97 nodošanu futbola klubam Sandefjord Fotball AS un stadiona būvniecību būtu jāņem vērā, novērtējot, vai ir ekonomiskā priekšrocība. |
| --- | --- |

(55)

Uzraudzības iestāde uzskata, ka tirgus ekonomikas dalībnieks, kas pārdod zemi, nenoteiktu šādas prasības attiecībā uz stadiona būvniecību vai finansējumu. Tāpēc Uzraudzības iestāde nevar pieņemt argumentu, ka līgumiskā saikne starp zemes gabala 152/97 nodošanu futbola klubam Sandefjord Fotball AS un stadiona būvniecību būtu jāņem vērā, novērtējot, vai ir ekonomiskā priekšrocība.

Sandefjord Fotball AS

| (56) | Turklāt Uzraudzības iestāde atzīmē, ka drīz pēc nodošanas Sandefjord Fotball AS pārdeva uzņēmuma Sandefjord Fotball Næring AS – uzņēmuma, kam piederēja zemes gabals 152/97, – akcijas uzņēmumam Pindsle Property AS par NOK 40 miljoniem. Šī pārdošana liecina, ka konkrētajai zemei bija ekonomiskā vērtība. |
| --- | --- |

(56)

Turklāt Uzraudzības iestāde atzīmē, ka drīz pēc nodošanas Sandefjord Fotball AS pārdeva uzņēmuma Sandefjord Fotball Næring AS – uzņēmuma, kam piederēja zemes gabals 152/97, – akcijas uzņēmumam Pindsle Property AS par NOK 40 miljoniem. Šī pārdošana liecina, ka konkrētajai zemei bija ekonomiskā vērtība.

Sandefjord Fotball AS

Sandefjord Fotball Næring AS

Pindsle Property AS

| (57) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, Uzraudzības iestāde secina, ka zemes gabala 152/97 nodošana radīja ekonomisko priekšrocību futbola klubam Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(57)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, Uzraudzības iestāde secina, ka zemes gabala 152/97 nodošana radīja ekonomisko priekšrocību futbola klubam Sandefjord Fotball AS.

Sandefjord Fotball AS

1.4.   
  Selektivitāte

Selektivitāte

| (58) | Iespējamais valsts atbalsts izriet no darījuma starp Sandefjordas pašvaldību un Sandefjord Fotball AS. Tas ir selektīvs pasākums EEZ līguma 61. panta nozīmē tādā ziņā, ka tas attiecas tikai uz vienu konkrētu uzņēmumu. |
| --- | --- |

(58)

Iespējamais valsts atbalsts izriet no darījuma starp Sandefjordas pašvaldību un Sandefjord Fotball AS. Tas ir selektīvs pasākums EEZ līguma 61. panta nozīmē tādā ziņā, ka tas attiecas tikai uz vienu konkrētu uzņēmumu.

Sandefjord Fotball AS

1.5.   
  Konkurences izkropļošana un ietekme uz tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm

Konkurences izkropļošana un ietekme uz tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm

| (59) | Atbilstoši tiesu praksei par ietekmi uz tirdzniecību un konkurences izkropļošanu Uzraudzības iestādei “ir pienākums nevis noteikt, ka šāds atbalsts faktiski ietekmē tirdzniecību [...] un ka konkurence faktiski tiek izkropļota, bet tikai pārbaudīt, vai šāds atbalsts var ietekmēt šādu tirdzniecību un izkropļot konkurenci” (14). |
| --- | --- |

(59)

Atbilstoši tiesu praksei par ietekmi uz tirdzniecību un konkurences izkropļošanu Uzraudzības iestādei “ir pienākums nevis noteikt, ka šāds atbalsts faktiski ietekmē tirdzniecību [...] un ka konkurence faktiski tiek izkropļota, bet tikai pārbaudīt, vai šāds atbalsts var ietekmēt šādu tirdzniecību un izkropļot konkurenci” (14).

14

| (60) | Pietiek tikai ar faktu, ka atbalsts stiprina kāda uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citu tādu uzņēmumu pozīciju, kas konkurē EEZ iekšējā tirdzniecībā, lai secinātu, ka pasākums var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp EEZ līguma līgumslēdzējām pusēm (15). |
| --- | --- |

(60)

Pietiek tikai ar faktu, ka atbalsts stiprina kāda uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citu tādu uzņēmumu pozīciju, kas konkurē EEZ iekšējā tirdzniecībā, lai secinātu, ka pasākums var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp EEZ līguma līgumslēdzējām pusēm (15).

15

| (61) | Futbola kluba Sandefjord Fotball elites komanda 2006. gadā spēlēja Norvēģijas augstākajā divīzijā ar iespēju kvalificēties Eiropas čempionātam. Turklāt profesionāli futbola klubi izvērš saimniecisko darbību vairākos tirgos, nevis tikai piedalās futbola sacensībās, piemēram, darbojas profesionālo spēlētāju pārvietošanas tirgū, reklāmas, sponsorēšanas, preču tirdzniecības vai plašsaziņas līdzekļu tiesību jomā. Atbalsts profesionālam futbola klubam tādējādi, iespējams, stiprina tā pozīciju katrā no šiem tirgiem, no kuriem lielākā daļa var aptvert vairākas EEZ valstis. Kas attiecas uz spēlētāju pārvietošanas tirgu, Sandefjord Fotball AS tolaik darbojās – un vēl joprojām darbojas – pārvietošanas jeb transfēra tirgū, potenciāli vervējot spēlētājus no citām EEZ valstīm. |
| --- | --- |

(61)

Futbola kluba Sandefjord Fotball elites komanda 2006. gadā spēlēja Norvēģijas augstākajā divīzijā ar iespēju kvalificēties Eiropas čempionātam. Turklāt profesionāli futbola klubi izvērš saimniecisko darbību vairākos tirgos, nevis tikai piedalās futbola sacensībās, piemēram, darbojas profesionālo spēlētāju pārvietošanas tirgū, reklāmas, sponsorēšanas, preču tirdzniecības vai plašsaziņas līdzekļu tiesību jomā. Atbalsts profesionālam futbola klubam tādējādi, iespējams, stiprina tā pozīciju katrā no šiem tirgiem, no kuriem lielākā daļa var aptvert vairākas EEZ valstis. Kas attiecas uz spēlētāju pārvietošanas tirgu, Sandefjord Fotball AS tolaik darbojās – un vēl joprojām darbojas – pārvietošanas jeb transfēra tirgū, potenciāli vervējot spēlētājus no citām EEZ valstīm.

Sandefjord Fotball

Sandefjord Fotball AS

| (62) | Tāpēc Uzraudzības iestāde secina, ka šis pasākums var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp EEZ līguma līgumslēdzējām pusēm. |
| --- | --- |

(62)

Tāpēc Uzraudzības iestāde secina, ka šis pasākums var izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp EEZ līguma līgumslēdzējām pusēm.

1.6.   
  Secinājums par atbalsta esību

Secinājums par atbalsta esību

| (63) | Pamatojoties uz iepriekšminētajiem konstatējumiem, Uzraudzības iestāde secina, ka šis pasākums ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(63)

Pamatojoties uz iepriekšminētajiem konstatējumiem, Uzraudzības iestāde secina, ka šis pasākums ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē.

1.7.   
  Atbalsta apjoms

Atbalsta apjoms

| (64) | Kas attiecas uz zemes gabalu 152/96, Uzraudzības iestāde atzīst, ka zonējuma saistības, tostarp stadiona būvniecība, samazina zemes tirgus vērtību (16). Tomēr, kā paskaidrots iepriekš 50. apsvērumā, konkrētajā gadījumā nevar attaisnot tirgus cenu nulles vērtībā. Pamatojoties uz Uzraudzības iestādes Zemes pārdošanas pamatnostādņu 2.2. iedaļas d) punktu, Sandefjordas pašvaldībai būtu jāpārdod zeme vismaz par tādu cenu, kas sedza tās iegādes izmaksas. Pamatojoties uz to, Uzraudzības iestāde uzskata, ka atbalsta apjoms attiecībā uz šo zemes gabalu ir NOK 1,9 miljoni (17). |
| --- | --- |

(64)

Kas attiecas uz zemes gabalu 152/96, Uzraudzības iestāde atzīst, ka zonējuma saistības, tostarp stadiona būvniecība, samazina zemes tirgus vērtību (16). Tomēr, kā paskaidrots iepriekš 50. apsvērumā, konkrētajā gadījumā nevar attaisnot tirgus cenu nulles vērtībā. Pamatojoties uz Uzraudzības iestādes Zemes pārdošanas pamatnostādņu 2.2. iedaļas d) punktu, Sandefjordas pašvaldībai būtu jāpārdod zeme vismaz par tādu cenu, kas sedza tās iegādes izmaksas. Pamatojoties uz to, Uzraudzības iestāde uzskata, ka atbalsta apjoms attiecībā uz šo zemes gabalu ir NOK 1,9 miljoni (17).

16

17

| (65) | Kas attiecas uz zemes gabalu 152/97, Uzraudzības iestāde atzīmē, ka Sandefjord Fotball AS pārdeva uzņēmuma Sandefjord Fotball Næring AS – uzņēmuma, kam piederēja zemes gabals 152/97, – akcijas uzņēmumam Pindsle Property AS par NOK 40 miljoniem. Pindsle Property AS ir privāts uzņēmums, un darījuma laikā tas neietilpa vienā grupā ar Sandefjord Fotball AS. Tādējādi pārdošanas darījums tika veikts starp diviem neatkarīgiem uzņēmumiem (18). Uzraudzības iestāde nesaņēma nevienu pārliecinošu pierādījumu tam, ka šis darījums nenotika par tirgus cenu. Attiecīgi Uzraudzības iestāde uzskata, ka tas ir vislabākais pieejamais norādījums uz zemes gabala 152/97 tirgus vērtību. |
| --- | --- |

(65)

Kas attiecas uz zemes gabalu 152/97, Uzraudzības iestāde atzīmē, ka Sandefjord Fotball AS pārdeva uzņēmuma Sandefjord Fotball Næring AS – uzņēmuma, kam piederēja zemes gabals 152/97, – akcijas uzņēmumam Pindsle Property AS par NOK 40 miljoniem. Pindsle Property AS ir privāts uzņēmums, un darījuma laikā tas neietilpa vienā grupā ar Sandefjord Fotball AS. Tādējādi pārdošanas darījums tika veikts starp diviem neatkarīgiem uzņēmumiem (18). Uzraudzības iestāde nesaņēma nevienu pārliecinošu pierādījumu tam, ka šis darījums nenotika par tirgus cenu. Attiecīgi Uzraudzības iestāde uzskata, ka tas ir vislabākais pieejamais norādījums uz zemes gabala 152/97 tirgus vērtību.

Sandefjord Fotball AS

Sandefjord Fotball Næring AS

Pindsle Property AS

Pindsle Property AS

Sandefjord Fotball AS

18

| (66) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, Uzraudzības iestāde secina, ka futbola klubam Sandefjord Fotball AS nodotās zemes kopējā tirgus vērtība darījuma laikā bija NOK 41,9 miljoni. Tomēr atbilstoši 2006. gada 28. novembra nolīgumam Sandefjord Fotball AS uzņēmās arī vairākas saistības veikt darbus Sandefjordas pašvaldības vārdā. Kā norādīts iepriekš 26. apsvērumā, minēto saistību kopējās aplēstās izmaksas nolīguma parakstīšanas laikā bija NOK 9,5 miljoni. Norvēģijas iestādes paskaidroja, ka, ja nebūtu nolīguma noteikumu, šos darbus būtu veikusi pašvaldība. Attiecīgi Uzraudzības iestāde piekrīt, ka to kopējās izmaksas – kā paredzēts nolīguma parakstīšanas laikā – tiktu atskaitītas no atbalsta apjoma. |
| --- | --- |

(66)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, Uzraudzības iestāde secina, ka futbola klubam Sandefjord Fotball AS nodotās zemes kopējā tirgus vērtība darījuma laikā bija NOK 41,9 miljoni. Tomēr atbilstoši 2006. gada 28. novembra nolīgumam Sandefjord Fotball AS uzņēmās arī vairākas saistības veikt darbus Sandefjordas pašvaldības vārdā. Kā norādīts iepriekš 26. apsvērumā, minēto saistību kopējās aplēstās izmaksas nolīguma parakstīšanas laikā bija NOK 9,5 miljoni. Norvēģijas iestādes paskaidroja, ka, ja nebūtu nolīguma noteikumu, šos darbus būtu veikusi pašvaldība. Attiecīgi Uzraudzības iestāde piekrīt, ka to kopējās izmaksas – kā paredzēts nolīguma parakstīšanas laikā – tiktu atskaitītas no atbalsta apjoma.

Sandefjord Fotball AS

Sandefjord Fotball AS

| (67) | Tāpēc Uzraudzības iestāde secina, ka Sandefjord Fotball AS piešķirtā kopējā atbalsta apjoms bija NOK 32,4 miljoni. |
| --- | --- |

(67)

Tāpēc Uzraudzības iestāde secina, ka Sandefjord Fotball AS piešķirtā kopējā atbalsta apjoms bija NOK 32,4 miljoni.

Sandefjord Fotball AS

2.   Procedūras noteikumi

Procedūras noteikumi

| (68) | Saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu “EBTA Uzraudzības iestādi pietiekamu laiku iepriekš, lai ļautu tai iesniegt savas piezīmes, informē par jebkādiem plāniem piešķirt vai pārveidot atbalstu [..]. Attiecīgā valsts neīsteno tās ierosinātos pasākumus, līdz procedūrā nav pieņemts galīgais lēmums”. |
| --- | --- |

(68)

Saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu “EBTA Uzraudzības iestādi pietiekamu laiku iepriekš, lai ļautu tai iesniegt savas piezīmes, informē par jebkādiem plāniem piešķirt vai pārveidot atbalstu [..]. Attiecīgā valsts neīsteno tās ierosinātos pasākumus, līdz procedūrā nav pieņemts galīgais lēmums”.

EBTA

| (69) | Par konkrēto zemes nodošanu Uzraudzības iestāde iepriekš netika informēta. Tāpēc Uzraudzības iestāde secina, ka Norvēģijas iestādes nav ievērojušas savas saistības, kas izriet no 3. protokola I daļas 1. panta 3. punkta. |
| --- | --- |

(69)

Par konkrēto zemes nodošanu Uzraudzības iestāde iepriekš netika informēta. Tāpēc Uzraudzības iestāde secina, ka Norvēģijas iestādes nav ievērojušas savas saistības, kas izriet no 3. protokola I daļas 1. panta 3. punkta.

3.   Saderība

Saderība

| (70) | Saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(70)

Saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm.

| (71) | Uzraudzības iestāde atzīmē, ka tā vēl nav izdevusi pamatnostādnes, kas attiecas uz valsts atbalstu sporta infrastruktūras būvniecībai. Tāpēc konkrēto pasākumu novērtēs tieši saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(71)

Uzraudzības iestāde atzīmē, ka tā vēl nav izdevusi pamatnostādnes, kas attiecas uz valsts atbalstu sporta infrastruktūras būvniecībai. Tāpēc konkrēto pasākumu novērtēs tieši saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

| (72) | Atbilstoši atbalsta piešķiršanas laikā atzītajai praksei Uzraudzības iestādes novērtējuma pamatā ir šādi apsvērumi:






  — | Vai atbalsta pasākums ir vērsts uz skaidri noteiktu mērķi kopīgās interesēs? |
| --- | --- | --- |

(72)

Atbilstoši atbalsta piešķiršanas laikā atzītajai praksei Uzraudzības iestādes novērtējuma pamatā ir šādi apsvērumi:

—

Vai atbalsta pasākums ir vērsts uz skaidri noteiktu mērķi kopīgās interesēs?

| — | Vai atbalsts ir labi izstrādāts, lai sasniegtu kopīgo interešu mērķi, t. i., vai ierosinātais atbalsts ir vērsts uz tirgus nepilnības novēršanu vai citu mērķi? Konkrētāk:






  — | Vai valsts atbalsts ir atbilstošs instruments? |
| --- | --- | --- |

—

Vai atbalsts ir labi izstrādāts, lai sasniegtu kopīgo interešu mērķi, t. i., vai ierosinātais atbalsts ir vērsts uz tirgus nepilnības novēršanu vai citu mērķi? Konkrētāk:

—

Vai valsts atbalsts ir atbilstošs instruments?

| — | Vai ir stimulējoša ietekme, t. i., vai atbalsts maina uzņēmumu rīcību? |
| --- | --- |

—

Vai ir stimulējoša ietekme, t. i., vai atbalsts maina uzņēmumu rīcību?

| — | Vai atbalsta pasākums ir samērīgs, t. i., vai tādas pašas izmaiņas rīcībā varētu panākt ar mazāku atbalstu? |
| --- | --- |

—

Vai atbalsta pasākums ir samērīgs, t. i., vai tādas pašas izmaiņas rīcībā varētu panākt ar mazāku atbalstu?

| — | Vai konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību ir ierobežota tā, lai kopējā ietekme būtu pozitīva? |
| --- | --- |

—

Vai konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību ir ierobežota tā, lai kopējā ietekme būtu pozitīva?

| (73) | Iepriekšminētie jautājumi tiks aplūkoti turpmākajos punktos. |
| --- | --- |

(73)

Iepriekšminētie jautājumi tiks aplūkoti turpmākajos punktos.

3.1.   
  Mērķis kopīgās interesēs

Mērķis kopīgās interesēs

| (74) | Uzraudzības iestāde vispirms atzīmē, ka sporta veicināšana EEZ līgumā nav tieši norādīta kā kopīgs mērķis. Tomēr sporta veicināšanu var uzskatīt par daļu no izglītības, apmācību un jaunatnes, kā arī sociālās politikas veicināšanas. Ciešāku sadarbību šajās jomās uzskata par EEZ mērķi, kā noteikts EEZ līguma 1. un 78. pantā. Šīs ciešākās sadarbības aspekti sīkāk definēti EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības. Minētā protokola 4. panta nosaukums ir “Izglītība, apmācība, jaunatne un sports”, un tajā paredzēta, piemēram, līgumslēdzēju pušu līdzdalība “Eiropas Izglītības sporta gadā 2004”. Tas uzskatāmi parāda ciešo saikni starp sporta veicināšanu un EEZ līgumā noteiktajiem mērķiem. |
| --- | --- |

(74)

Uzraudzības iestāde vispirms atzīmē, ka sporta veicināšana EEZ līgumā nav tieši norādīta kā kopīgs mērķis. Tomēr sporta veicināšanu var uzskatīt par daļu no izglītības, apmācību un jaunatnes, kā arī sociālās politikas veicināšanas. Ciešāku sadarbību šajās jomās uzskata par EEZ mērķi, kā noteikts EEZ līguma 1. un 78. pantā. Šīs ciešākās sadarbības aspekti sīkāk definēti EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības. Minētā protokola 4. panta nosaukums ir “Izglītība, apmācība, jaunatne un sports”, un tajā paredzēta, piemēram, līgumslēdzēju pušu līdzdalība “Eiropas Izglītības sporta gadā 2004”. Tas uzskatāmi parāda ciešo saikni starp sporta veicināšanu un EEZ līgumā noteiktajiem mērķiem.

| (75) | Šī interpretācija ir saderīga ar Eiropas Komisijas (turpmāk tekstā – “Komisija”) pieeju. Eiropas Savienībā sporta veicināšana īpaši ir norādīta LESD 165. pantā, kas tika ieviests ar Lisabonas līgumu. Tomēr arī pirms Lisabonas līguma Komisija atzina tās nozīmes specifiku, kāda ir sportam Eiropas sabiedrībā, pamatojoties uz brīvprātīgo personu vadītām struktūrām, attiecībā uz veselību, izglītību, sociālo integrāciju un kultūru. Kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā sporta veicināšana ir atzīta arī kā ieguldījums stratēģijas “Eiropa 2020” vispārējos mērķos, uzlabojot nodarbinātību un mobilitāti, jo īpaši īstenojot darbības, kas veicina sociālo iekļaušanu sportā, izglītībā un apmācībā, kā arī ar šo jomu palīdzību. |
| --- | --- |

(75)

Šī interpretācija ir saderīga ar Eiropas Komisijas (turpmāk tekstā – “Komisija”) pieeju. Eiropas Savienībā sporta veicināšana īpaši ir norādīta LESD 165. pantā, kas tika ieviests ar Lisabonas līgumu. Tomēr arī pirms Lisabonas līguma Komisija atzina tās nozīmes specifiku, kāda ir sportam Eiropas sabiedrībā, pamatojoties uz brīvprātīgo personu vadītām struktūrām, attiecībā uz veselību, izglītību, sociālo integrāciju un kultūru. Kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā sporta veicināšana ir atzīta arī kā ieguldījums stratēģijas “Eiropa 2020” vispārējos mērķos, uzlabojot nodarbinātību un mobilitāti, jo īpaši īstenojot darbības, kas veicina sociālo iekļaušanu sportā, izglītībā un apmācībā, kā arī ar šo jomu palīdzību.

| (76) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Uzraudzības iestāde secina, ka izglītības, apmācības un jaunatnes attīstības veicināšana ar sporta palīdzību ir mērķis kopīgās interesēs. Uzraudzības iestāde arī atzīmē, ka sporta infrastruktūras finansējums var gūt labumu arī no Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas, ja ir ievēroti konkrēti nosacījumi. Arī tas uzskatāmi parāda, ka sporta veicināšana, tostarp sporta infrastruktūras būvniecība, ir mērķis kopīgās interesēs. |
| --- | --- |

(76)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Uzraudzības iestāde secina, ka izglītības, apmācības un jaunatnes attīstības veicināšana ar sporta palīdzību ir mērķis kopīgās interesēs. Uzraudzības iestāde arī atzīmē, ka sporta infrastruktūras finansējums var gūt labumu arī no Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas, ja ir ievēroti konkrēti nosacījumi. Arī tas uzskatāmi parāda, ka sporta veicināšana, tostarp sporta infrastruktūras būvniecība, ir mērķis kopīgās interesēs.

3.2.   
  Atbilstošais instruments

Atbilstošais instruments

| (77) | Lai novērtētu, vai valsts atbalsts ir efektīvs, lai sasniegtu noteikto kopīgo interešu mērķi, Uzraudzības iestādei vispirms ir jānosaka un jādefinē risināmā problēma. Valsts atbalstu vajadzētu izmantot situācijās, kurās atbalsts var nodrošināt tādu materiālo uzlabojumu, kādu tirgus viens pats nevar sniegt. Turklāt ierosinātajam atbalsta pasākumam jābūt atbilstošam instrumentam, ar ko sasniegt noteikto kopīgo interešu mērķi. |
| --- | --- |

(77)

Lai novērtētu, vai valsts atbalsts ir efektīvs, lai sasniegtu noteikto kopīgo interešu mērķi, Uzraudzības iestādei vispirms ir jānosaka un jādefinē risināmā problēma. Valsts atbalstu vajadzētu izmantot situācijās, kurās atbalsts var nodrošināt tādu materiālo uzlabojumu, kādu tirgus viens pats nevar sniegt. Turklāt ierosinātajam atbalsta pasākumam jābūt atbilstošam instrumentam, ar ko sasniegt noteikto kopīgo interešu mērķi.

| (78) | Ir atzīts, ka Norvēģijā ir tirgus nepilnība saistībā ar futbola stadionu nodrošināšanu, jo trūkst komercieguldījumu stadionos, kas strukturāli nes zaudējumus, jo to ieņēmumi ir nepietiekami, lai segtu ieguldījumu izmaksas (19). |
| --- | --- |

(78)

Ir atzīts, ka Norvēģijā ir tirgus nepilnība saistībā ar futbola stadionu nodrošināšanu, jo trūkst komercieguldījumu stadionos, kas strukturāli nes zaudējumus, jo to ieņēmumi ir nepietiekami, lai segtu ieguldījumu izmaksas (19).

19

| (79) | Turklāt Norvēģijas iestādes ir uzskatāmi parādījušas, ka Sandefjordā patiesi bija vajadzīgs jauns stadions. To apliecināja kapacitātes problēmas esošajā pašvaldības stadionā pasākuma īstenošanas laikā un tas, ka vecais stadions vairs neatbilda Norvēģijas Futbola asociācijas licencēšanas prasībām. Visbeidzot, ņemot vērā to, ka stadiona infrastruktūra bija nerentabla, ieguldījumu piesaistīšanai bija vajadzīgs valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(79)

Turklāt Norvēģijas iestādes ir uzskatāmi parādījušas, ka Sandefjordā patiesi bija vajadzīgs jauns stadions. To apliecināja kapacitātes problēmas esošajā pašvaldības stadionā pasākuma īstenošanas laikā un tas, ka vecais stadions vairs neatbilda Norvēģijas Futbola asociācijas licencēšanas prasībām. Visbeidzot, ņemot vērā to, ka stadiona infrastruktūra bija nerentabla, ieguldījumu piesaistīšanai bija vajadzīgs valsts atbalsts.

| (80) | Ņemot vērā šo pamatojumu, Uzraudzības iestāde secina, ka valsts atbalsts bija atbilstošs instruments. |
| --- | --- |

(80)

Ņemot vērā šo pamatojumu, Uzraudzības iestāde secina, ka valsts atbalsts bija atbilstošs instruments.

3.3.   
  Stimulējoša ietekme

Stimulējoša ietekme

| (81) | Uzraudzības iestāde var atzīt valsts atbalstu par saderīgu ar EEZ līguma darbību tikai tad, ja tam ir stimulējoša ietekme. Stimulējoša ietekme rodas, ja atbalsts pamudina labuma guvēju mainīt savu rīcību, veicinot noteikto kopīgo interešu mērķi, izmaiņas rīcībā, ko tas neveiktu bez atbalsta palīdzības. |
| --- | --- |

(81)

Uzraudzības iestāde var atzīt valsts atbalstu par saderīgu ar EEZ līguma darbību tikai tad, ja tam ir stimulējoša ietekme. Stimulējoša ietekme rodas, ja atbalsts pamudina labuma guvēju mainīt savu rīcību, veicinot noteikto kopīgo interešu mērķi, izmaiņas rīcībā, ko tas neveiktu bez atbalsta palīdzības.

| (82) | Uzraudzības iestāde vispirms atzīmē, ka stadiona būvniecība netiktu uzsākta pirms konkrētās zemes nodošanas. |
| --- | --- |

(82)

Uzraudzības iestāde vispirms atzīmē, ka stadiona būvniecība netiktu uzsākta pirms konkrētās zemes nodošanas.

| (83) | Turklāt Norvēģijas iestāžu sniegtā informācija liecina, ka Sandefjord Fotball AS nevarētu finansēt stadiona būvniecību bez valsts atbalsta, jo futbola klubam nebija ne finansiālo līdzekļu, ne iespēju aizņemties pietiekami daudz līdzekļu, lai segtu trūkstošo summu. Futbola kluba paša finansiālais ieguldījums stadiona būvniecībā jau bija maksimālais iespējamais ieguldījums (20). |
| --- | --- |

(83)

Turklāt Norvēģijas iestāžu sniegtā informācija liecina, ka Sandefjord Fotball AS nevarētu finansēt stadiona būvniecību bez valsts atbalsta, jo futbola klubam nebija ne finansiālo līdzekļu, ne iespēju aizņemties pietiekami daudz līdzekļu, lai segtu trūkstošo summu. Futbola kluba paša finansiālais ieguldījums stadiona būvniecībā jau bija maksimālais iespējamais ieguldījums (20).

Sandefjord Fotball AS

20

| (84) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, Uzraudzības iestāde secina, ka atbalsta pasākumam bija stimulējoša ietekme. |
| --- | --- |

(84)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, Uzraudzības iestāde secina, ka atbalsta pasākumam bija stimulējoša ietekme.

3.4.   
  Proporcionalitāte

Proporcionalitāte

| (85) | Valsts atbalstu uzskata par samērīgu, ja atbalsta apjoms ir ierobežots uz minimumu, kas nepieciešams, lai sasniegtu noteikto kopīgu interešu mērķi. Uzraudzības iestāde savā proporcionalitātes novērtējumā parasti pamatojas uz attaisnoto izmaksu un atbalsta maksimālās intensitātes jēdzieniem. |
| --- | --- |

(85)

Valsts atbalstu uzskata par samērīgu, ja atbalsta apjoms ir ierobežots uz minimumu, kas nepieciešams, lai sasniegtu noteikto kopīgu interešu mērķi. Uzraudzības iestāde savā proporcionalitātes novērtējumā parasti pamatojas uz attaisnoto izmaksu un atbalsta maksimālās intensitātes jēdzieniem.

| (86) | Kā norādīts iepriekš 67. apsvērumā, futbola klubam Sandefjord Fotball AS piešķirtā atbalsta kopsumma ir NOK 32,4 miljoni. Lai novērtētu atbalsta intensitāti, šis rādītājs ir jāaplūko attiecībā pret attaisnotajām ieguldījumu izmaksām. Uzraudzības iestāde uzskata, ka futbola klubam Sandefjord Fotball AS Sandefjordas pašvaldības vārdā radītie izdevumi, kas tika atņemti no atbalsta summas – sk. iepriekš 66. apsvērumu –, nevar veidot daļu no attaisnotajām izmaksām. Tāpēc kopējās ieguldījumu izmaksas NOK 110 miljonu apmērā ir jāsamazina par NOK 9,5 miljoniem. Līdz ar to attaisnotās ieguldījumu izmaksas ir NOK 100,5 miljoni, un attiecīgā atbalsta intensitāte ir 32 %. Uzraudzības iestāde atzīmē, ka šāda atbalsta intensitāte drīzāk ir zema un ka pārējo ieguldījumu finansēja labuma guvējs – Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(86)

Kā norādīts iepriekš 67. apsvērumā, futbola klubam Sandefjord Fotball AS piešķirtā atbalsta kopsumma ir NOK 32,4 miljoni. Lai novērtētu atbalsta intensitāti, šis rādītājs ir jāaplūko attiecībā pret attaisnotajām ieguldījumu izmaksām. Uzraudzības iestāde uzskata, ka futbola klubam Sandefjord Fotball AS Sandefjordas pašvaldības vārdā radītie izdevumi, kas tika atņemti no atbalsta summas – sk. iepriekš 66. apsvērumu –, nevar veidot daļu no attaisnotajām izmaksām. Tāpēc kopējās ieguldījumu izmaksas NOK 110 miljonu apmērā ir jāsamazina par NOK 9,5 miljoniem. Līdz ar to attaisnotās ieguldījumu izmaksas ir NOK 100,5 miljoni, un attiecīgā atbalsta intensitāte ir 32 %. Uzraudzības iestāde atzīmē, ka šāda atbalsta intensitāte drīzāk ir zema un ka pārējo ieguldījumu finansēja labuma guvējs – Sandefjord Fotball AS.

Sandefjord Fotball AS

Sandefjord Fotball AS

Sandefjord Fotball AS

| (87) | Tomēr atbalsta intensitāti var novērtēt arī, ņemot vērā sociālos ieguvumus, kas saistīti ar stadiona infrastruktūru. Kā norādīts iepriekš I iedaļas 5.3. punktā, stadionu dažādām neprofesionālām vajadzībām izmanto daudzi lietotāji, tostarp amatieru sporta komandas un skolas. Kopumā šie nekomerciālie izmantošanas veidi atbilst vairāk nekā 50 % no stadiona kopējā izmantojuma. |
| --- | --- |

(87)

Tomēr atbalsta intensitāti var novērtēt arī, ņemot vērā sociālos ieguvumus, kas saistīti ar stadiona infrastruktūru. Kā norādīts iepriekš I iedaļas 5.3. punktā, stadionu dažādām neprofesionālām vajadzībām izmanto daudzi lietotāji, tostarp amatieru sporta komandas un skolas. Kopumā šie nekomerciālie izmantošanas veidi atbilst vairāk nekā 50 % no stadiona kopējā izmantojuma.

| (88) | Turklāt Uzraudzības iestāde atzīmē, ka stadiona infrastruktūra zināmā mērā ir daudzfunkcionāla, apvienojot futbola stadionu ar vieglatlētikas laukumu, fitnesa centru un vairākām citām iekštelpām. Tas palielina iespējas izmantot stadionu nekomerciālām vajadzībām. Visbeidzot, Uzraudzības iestāde atzīmē, ka elites komanda maksā tirgus nomas maksu par stadiona izmantošanu (sk. arī II iedaļas 3.5. punktu), turpretī amatieru klubiem un citiem nekomerciāliem lietotājiem stadions ir pieejams bez maksas. Tas papildus uzsver sociālo ieguldījumu, ko stadions sniedz sabiedrībai. |
| --- | --- |

(88)

Turklāt Uzraudzības iestāde atzīmē, ka stadiona infrastruktūra zināmā mērā ir daudzfunkcionāla, apvienojot futbola stadionu ar vieglatlētikas laukumu, fitnesa centru un vairākām citām iekštelpām. Tas palielina iespējas izmantot stadionu nekomerciālām vajadzībām. Visbeidzot, Uzraudzības iestāde atzīmē, ka elites komanda maksā tirgus nomas maksu par stadiona izmantošanu (sk. arī II iedaļas 3.5. punktu), turpretī amatieru klubiem un citiem nekomerciāliem lietotājiem stadions ir pieejams bez maksas. Tas papildus uzsver sociālo ieguldījumu, ko stadions sniedz sabiedrībai.

| (89) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, Uzraudzības iestāde secina, ka atbalsta pasākums ir samērīgs. |
| --- | --- |

(89)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, Uzraudzības iestāde secina, ka atbalsta pasākums ir samērīgs.

3.5.   
  Nav pārmērīgu konkurences un tirdzniecības izkropļojumu

Nav pārmērīgu konkurences un tirdzniecības izkropļojumu

| (90) | Lai atbalsts būtu saderīgs ar EEZ līguma darbību, jāierobežo atbalsta pasākuma negatīvā ietekme saistībā ar konkurences izkropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm, kā arī pozitīvajai ietekmei jābūt lielākai attiecībā uz ieguldījumu kopīgu interešu mērķa sasniegšanā. |
| --- | --- |

(90)

Lai atbalsts būtu saderīgs ar EEZ līguma darbību, jāierobežo atbalsta pasākuma negatīvā ietekme saistībā ar konkurences izkropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm, kā arī pozitīvajai ietekmei jābūt lielākai attiecībā uz ieguldījumu kopīgu interešu mērķa sasniegšanā.

| (91) | Sākumā Uzraudzības iestāde atzīmē, ka ar konkrēto valsts atbalstu finansētais stadions galvenokārt paredzēts vietējiem un reģionāliem pasākumiem. Infrastruktūra nav vērsta uz starptautisku pasākumu piesaistīšanu, nav arī paredzēts, ka to intensīvi izmantos jebkādi komerclietotāji, izņemot Sandefjord Fotball elites komandu. |
| --- | --- |

(91)

Sākumā Uzraudzības iestāde atzīmē, ka ar konkrēto valsts atbalstu finansētais stadions galvenokārt paredzēts vietējiem un reģionāliem pasākumiem. Infrastruktūra nav vērsta uz starptautisku pasākumu piesaistīšanu, nav arī paredzēts, ka to intensīvi izmantos jebkādi komerclietotāji, izņemot Sandefjord Fotball elites komandu.

Sandefjord Fotball

| (92) | Elites komanda maksā nomas maksu par stadiona izmantošanu. Pašreizējie nomas nosacījumi pamatojas uz vienošanos ar stadiona privātīpašniekiem. Tādējādi var pieņemt, ka nomas maksa atbilst tirgus nosacījumiem. To apstiprina arī raksturīgo stadiona nomas maksu (ko maksā citi klubi) salīdzinājums, kuru iesniedza Norvēģijas iestādes (sk. iepriekš 36. apsvērumu). |
| --- | --- |

(92)

Elites komanda maksā nomas maksu par stadiona izmantošanu. Pašreizējie nomas nosacījumi pamatojas uz vienošanos ar stadiona privātīpašniekiem. Tādējādi var pieņemt, ka nomas maksa atbilst tirgus nosacījumiem. To apstiprina arī raksturīgo stadiona nomas maksu (ko maksā citi klubi) salīdzinājums, kuru iesniedza Norvēģijas iestādes (sk. iepriekš 36. apsvērumu).

| (93) | Uzraudzības iestāde arī atzīmē, ka atbalsta intensitāte ir zema, un attiecīgais Sandefjord Fotball AS devums ieguldījumu izmaksās papildus samazina izkropļojumu risku. |
| --- | --- |

(93)

Uzraudzības iestāde arī atzīmē, ka atbalsta intensitāte ir zema, un attiecīgais Sandefjord Fotball AS devums ieguldījumu izmaksās papildus samazina izkropļojumu risku.

Sandefjord Fotball AS

| (94) | Visbeidzot, Sandefjord Fotball AS veiktās saimnieciskās darbības tikai ļoti ierobežoti ietekmē tirdzniecību un konkurenci EEZ, jo klubs ir vietējas nozīmes klubs. Tā biļešu tirdzniecības, preču tirdzniecības, sponsorēšanas un reklāmas darbības galvenokārt ir vērstas uz vietējo sabiedrību un Vestfoldas novadu. Arī tā darbības spēlētāju tirgū ir ļoti ierobežotas un koncentrētas uz Norvēģiju. Visbeidzot, Sandefjord Fotball AS nekādi tieši neietekmē televīzijas apraides tiesību komercializāciju, ko centralizēti pārvalda Norvēģijas Futbola asociācija, un jebkurā gadījumā saņem no tām tikai ļoti ierobežotus ieņēmumus. |
| --- | --- |

(94)

Visbeidzot, Sandefjord Fotball AS veiktās saimnieciskās darbības tikai ļoti ierobežoti ietekmē tirdzniecību un konkurenci EEZ, jo klubs ir vietējas nozīmes klubs. Tā biļešu tirdzniecības, preču tirdzniecības, sponsorēšanas un reklāmas darbības galvenokārt ir vērstas uz vietējo sabiedrību un Vestfoldas novadu. Arī tā darbības spēlētāju tirgū ir ļoti ierobežotas un koncentrētas uz Norvēģiju. Visbeidzot, Sandefjord Fotball AS nekādi tieši neietekmē televīzijas apraides tiesību komercializāciju, ko centralizēti pārvalda Norvēģijas Futbola asociācija, un jebkurā gadījumā saņem no tām tikai ļoti ierobežotus ieņēmumus.

Sandefjord Fotball AS

Sandefjord Fotball AS

| (95) | Tāpēc Uzraudzības iestāde secina, ka jebkādi konkurences un tirdzniecības izkropļojumi, ko rada atbalsta pasākums, ir ierobežoti. |
| --- | --- |

(95)

Tāpēc Uzraudzības iestāde secina, ka jebkādi konkurences un tirdzniecības izkropļojumi, ko rada atbalsta pasākums, ir ierobežoti.

3.6.   
  Rezumējums un secinājums

Rezumējums un secinājums

| (96) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto novērtējumu, Uzraudzības iestāde ir rezumējusi paziņotā pasākuma pozitīvo un negatīvo ietekmi. Uzraudzības iestāde secina, ka izkropļojumiem, kas izriet no atbalsta pasākuma, nav nelabvēlīgas ietekmes uz tirdzniecības apstākļiem tādā apjomā, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(96)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto novērtējumu, Uzraudzības iestāde ir rezumējusi paziņotā pasākuma pozitīvo un negatīvo ietekmi. Uzraudzības iestāde secina, ka izkropļojumiem, kas izriet no atbalsta pasākuma, nav nelabvēlīgas ietekmes uz tirdzniecības apstākļiem tādā apjomā, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm.

4.   Secinājums

Secinājums

| (97) | Pamatojoties uz Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju, Uzraudzības iestāde secina, ka zemes nodošana ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. Uzraudzības iestāde secina, ka šis atbalsts ir saderīgs ar EEZ līguma darbību, |
| --- | --- |

(97)

Pamatojoties uz Norvēģijas iestāžu sniegto informāciju, Uzraudzības iestāde secina, ka zemes nodošana ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. Uzraudzības iestāde secina, ka šis atbalsts ir saderīgs ar EEZ līguma darbību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Futbola klubam Sandefjord Fotball AS piešķirtais valsts atbalsts ir saderīgs ar EEZ līguma darbību atbilstoši tā 61. panta 3. punkta c) apakšpunktam.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Norvēģijas Karalistei.

3. pants

Autentisks ir tikai lēmuma teksts angļu valodā.

Briselē, 2015. gada 23. septembrī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētājs

Sven Erik SVEDMAN

Kolēģijas locekle

Helga JÓNSDÓTTIR

---

(1)  Sīkāka informācija par labuma guvēju pieejama Lēmumā Nr. 444/14/COL.

1

(2)  Norvēģijas iestādes apstiprināja, ka sākotnējais ieguldījums bija NOK 110 miljoni. Tomēr klubs pēc tam ieguldīja vēl NOK 17 miljonus aprīkojumā un iekārtās, galvenokārt kluba biedru veiktā darba veidā (dugnadsarbeid).

2

dugnadsarbeid

(3)  Uzraudzības iestādes Pamatnostādnes par valsts atbalsta elementiem, publiskām iestādēm pārdodot zemi un ēkas, pieņemtas 1999. gada 17. novembrī. Pieejamas tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

3

(4)  Novērtējuma ziņojumā zemes gabalu 152/96 un 152/97 kopējā vērtība aplēsta NOK 31 miljona apmērā. NOK 15 miljoni izriet no šīs aplēses sadalījuma atbilstoši abu zemes gabalu attiecīgajiem izmēriem.

4

(5)  Galīgo izmaksu summa sasniedza NOK 12 miljonus, un papildu izmaksas sedza Pindsle Property AS.

5

Pindsle Property AS

(6)  Ziemā elites komanda trenējas uz mākslīgās zāles seguma laukuma, bet izmanto ģērbtuves un citas stadiona iekštelpas.

6

(7)  Ir plāni ierīkot mākslīgās zāles seguma laukumu, kas ļautu palielināt izmantojumu.

7

(8)  Komisijas 2006. gada 16. novembra Direktīvas 2006/111/EK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību (OV L 318, 17.11.2006., 17. lpp.) 2. pants ir iestrādāts EEZ līguma XV pielikuma 1.a punktā.

8

(9)  Spriedums lietā Höfner un Elser/Macroton, C-41/90, EU:C:1991:161, 21.–22. punkts; spriedums lietā Pavlov un citi, apvienotās lietas C-180/98 līdz C-184/98, EU:C:2000:428; un spriedums lietā Private Barnehagers Landsforbund/EBTA Uzraudzības iestāde, E-5/07, EBTA Tiesas ziņojums (2008), 61. lpp., 78. punkts.

9

Höfner un Elser/Macroton,

Pavlov un citi

Private Barnehagers Landsforbund/

(10)  Spriedums lietā Ministero dell'Economica e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA, C-222/04, EU:C:2006:8, 108. punkts.

10

Ministero dell'Economica e delle Finanze

Cassa di Risparmio di Firenze SpA

(11)  Spriedums lietā SFEI un citi, C-39/94, EU:C:1996:285, 60.–61. punkts.

11

SFEI un citi

(12)  Šajā saistībā Uzraudzības iestāde atsaucas arī uz savu Zemes pārdošanas pamatnostādņu 2.2. iedaļas c) punktu, kurā norādīts, ka, veicot novērtējumu, “... saistības, kuru izpilde vismaz daļēji ir pircēja paša interesēs, būtu jānovērtē, ievērojot šo faktu
  ”.

12

aistības, kuru izpilde vismaz daļēji ir pircēja paša interesēs, būtu jānovērtē, ievērojot šo faktu

(13)  T. i., iegādes izmaksas, kas radušās attiecīgajai publiskajai iestādei.

13

(14)  Spriedums lietā Itālija/Komisija, C-372/97, EU:C:2004:234, 44. punkts.

14

Itālija

Komisija

(15)  Spriedums lietā Philip Morris Holland BV/Komisija, C-730/79, EU:C:1980:209, 11.–12. punkts; spriedums lietā Fesil ASA un Finnfjord Smelteverk AS/EBTA Uzraudzības iestāde, apvienotās lietas E-5/04, E-6/04, E-7/04, EBTA Tiesas ziņojums (2005), 117. lpp., 94. punkts, un spriedums lietā Libert un citi, apvienotās lietas C-197/11 un C-203/11, EU:C:2013:288, 76.–78. punkts.

15

Philip Morris Holland BV

Fesil ASA un Finnfjord Smelteverk AS

Libert un citi

(16)  Sk. arī 2015. gada 10. jūnija Lēmuma Nr. 225/15/COL par iebildumu necelšanu attiecībā uz atbalstu, kas saistīts ar zemes nodošanu futbola klubam Vålerenga Fotball, 31. punktu.

16

Vålerenga Fotball

(17)  Sandefjordas pašvaldība iegādājās zemi, kas vēlāk tika sadalīta zemes gabalos 152/96 un 152/97 par NOK 3,7 miljoniem. Vērtība NOK 1,9 miljoni izriet no šīs summas sadalījuma atbilstoši abu zemes gabalu attiecīgajiem izmēriem.

17

(18)  To apliecina arī neatkarīga eksperta novērtējuma trūkums. Saskaņā ar Norvēģijas uzņēmējdarbības tiesībām tas ir nepieciešams attiecībā uz darījumiem starp vienas grupas uzņēmumiem.

18

(19)  Sk. arī 2015. gada 10. jūnija Lēmuma Nr. 225/15/COL par iebildumu necelšanu attiecībā uz atbalstu, kas saistīts ar zemes nodošanu futbola klubam Vålerenga Fotball, 65. apsvērumu.

19

Vålerenga Fotball

(20)  Sk. jo īpaši informāciju, kas sniegta dokumenta Nr. 699518 29. lpp.

20

---