# Eiropas Savienības L 160/2009

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2009.160.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 160 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 23. jūnijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2009.160.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 160

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 23. jūnijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 538/2009 (2009. gada 22. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 539/2009 (2009. gada 18. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 810/2008, ar ko atver tarifu kvotas augstas kvalitātes svaigai, atdzesētai un saldētai liellopu gaļai un saldētai bifeļu gaļai un ar ko nosaka šo kvotu pārvaldību, un Regulu (EK) Nr. 748/2008, ar ko atver un paredz pārvaldīt importa tarifu kvotu saldētai liellopu plānajai diafragmai, kura atbilst KN kodam 02062991 | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 540/2009 (2009. gada 22. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1450/2004 par Kopienas jauninājumu statistikas izstrādāšanu un pilnveidošanu (
  1
  ) | 8 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 538/2009 (2009. gada 22. jūnijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 539/2009 (2009. gada 18. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 810/2008, ar ko atver tarifu kvotas augstas kvalitātes svaigai, atdzesētai un saldētai liellopu gaļai un saldētai bifeļu gaļai un ar ko nosaka šo kvotu pārvaldību, un Regulu (EK) Nr. 748/2008, ar ko atver un paredz pārvaldīt importa tarifu kvotu saldētai liellopu plānajai diafragmai, kura atbilst KN kodam 02062991

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 540/2009 (2009. gada 22. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1450/2004 par Kopienas jauninājumu statistikas izstrādāšanu un pilnveidošanu (
  1
  )

1

8

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2009/484/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2009. gada 6. aprīlis) par Papildprotokola noslēgšanu Nolīgumam par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai | 9 |
| | | Komisija |
| | | 2009/485/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 21. oktobris) par valsts atbalstu C 44/07 (ex N 460/07), ko Francija plāno piešķirt uzņēmumam FagorBrandt
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 5995)

   (
  1
  ) | 11 |
| | | 2009/486/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 22. jūnijs) par mutes un nagu sērgas vīrusa antigēnu iepirkšanu | 27 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2009/484/EK

*

Padomes Lēmums (2009. gada 6. aprīlis) par Papildprotokola noslēgšanu Nolīgumam par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

9

Komisija

2009/485/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 21. oktobris) par valsts atbalstu C 44/07 (ex N 460/07), ko Francija plāno piešķirt uzņēmumam FagorBrandt
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 5995)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 5995)

1

11

2009/486/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 22. jūnijs) par mutes un nagu sērgas vīrusa antigēnu iepirkšanu

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 23.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 160/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 160/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 538/2009

(2009. gada 22. jūnijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 23. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 22. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | CL | 55,0 |
| MA | 32,7 |
| MK | 35,9 |
| TR | 57,2 |
| ZZ | 45,2 |
| 0707 00 05 | JO | 156,8 |
| MK | 29,2 |
| TR | 114,0 |
| ZZ | 100,0 |
| 0709 90 70 | TR | 105,3 |
| ZZ | 105,3 |
| 0805 50 10 | AR | 58,5 |
| BR | 104,3 |
| TR | 53,8 |
| ZA | 95,8 |
| ZZ | 78,1 |
| 0808 10 80 | AR | 83,6 |
| BR | 73,4 |
| CL | 79,2 |
| CN | 92,1 |
| NZ | 106,2 |
| US | 102,6 |
| ZA | 86,0 |
| ZZ | 89,0 |
| 0809 10 00 | TR | 210,5 |
| US | 174,4 |
| ZZ | 192,5 |
| 0809 20 95 | TR | 351,3 |
| ZZ | 351,3 |
| 0809 30 | MA | 405,8 |
| TR | 166,2 |
| US | 203,1 |
| ZZ | 258,4 |
| 0809 40 05 | AU | 289,7 |
| CL | 108,6 |
| ZZ | 199,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

CL

55,0

MA

32,7

MK

35,9

TR

57,2

ZZ

45,2

0707 00 05

JO

156,8

MK

29,2

TR

114,0

ZZ

100,0

0709 90 70

TR

105,3

ZZ

105,3

0805 50 10

AR

58,5

BR

104,3

TR

53,8

ZA

95,8

ZZ

78,1

0808 10 80

AR

83,6

BR

73,4

CL

79,2

CN

92,1

NZ

106,2

US

102,6

ZA

86,0

ZZ

89,0

0809 10 00

TR

210,5

US

174,4

ZZ

192,5

0809 20 95

TR

351,3

ZZ

351,3

0809 30

MA

405,8

TR

166,2

US

203,1

ZZ

258,4

0809 40 05

AU

289,7

CL

108,6

ZZ

199,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 23.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 160/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 160/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 539/2009

(2009. gada 18. jūnijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 810/2008, ar ko atver tarifu kvotas augstas kvalitātes svaigai, atdzesētai un saldētai liellopu gaļai un saldētai bifeļu gaļai un ar ko nosaka šo kvotu pārvaldību, un Regulu (EK) Nr. 748/2008, ar ko atver un paredz pārvaldīt importa tarifu kvotu saldētai liellopu plānajai diafragmai, kura atbilst KN kodam 0206 29 91

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 18. jūnija Regulu (EK) Nr. 1095/96 par koncesiju īstenošanu, kas iekļautas sarakstā CXL, kas izveidots GATT XXIV.6 sarunu nobeigumā (1), un jo īpaši tās 1. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | 1. panta 1. punkta otrajā daļā Komisijas 2008. gada 30. jūlija Regulā (EK) Nr. 748/2008, ar ko atver un paredz pārvaldīt importa tarifu kvotu saldētai liellopu plānajai diafragmai, kura atbilst KN kodam 0206 29 91 (2), un 1. panta 1. punkta pirmajā daļā Komisijas 2008. gada 11. augusta Regulā (EK) Nr. 810/2008, ar ko atver tarifu kvotas augstas kvalitātes svaigai, atdzesētai un saldētai liellopu gaļai un saldētai bifeļu gaļai un ar ko nosaka šo kvotu pārvaldību (3), minētajām kvotām tiek piešķirti kārtas numuri. |
| --- | --- |

(1)

1. panta 1. punkta otrajā daļā Komisijas 2008. gada 30. jūlija Regulā (EK) Nr. 748/2008, ar ko atver un paredz pārvaldīt importa tarifu kvotu saldētai liellopu plānajai diafragmai, kura atbilst KN kodam 0206 29 91 (2), un 1. panta 1. punkta pirmajā daļā Komisijas 2008. gada 11. augusta Regulā (EK) Nr. 810/2008, ar ko atver tarifu kvotas augstas kvalitātes svaigai, atdzesētai un saldētai liellopu gaļai un saldētai bifeļu gaļai un ar ko nosaka šo kvotu pārvaldību (3), minētajām kvotām tiek piešķirti kārtas numuri.

| (2) | No vienas puses, Regulas (EK) Nr. 748/2008 1. panta 3. punktā piešķir minētās regulas 1. panta 1. punktā norādīto kvotu noteiktiem gaļas daudzumiem, kuru izcelsme ir Argentīnā un kuru no tās ieved, un, no otras puses, gaļai, kuras izcelsme ir citā trešā valstī un no kuras to ieved. |
| --- | --- |

(2)

No vienas puses, Regulas (EK) Nr. 748/2008 1. panta 3. punktā piešķir minētās regulas 1. panta 1. punktā norādīto kvotu noteiktiem gaļas daudzumiem, kuru izcelsme ir Argentīnā un kuru no tās ieved, un, no otras puses, gaļai, kuras izcelsme ir citā trešā valstī un no kuras to ieved.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 810/2008 2. pantā piešķir kvotu, kas norādīta minētās regulas 1. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā, vairākām daudzuma daļām, uz kurām attiecas vairāki KN kodi un kuras atbilst precīzām definīcijām. Uz visām šīm daudzuma daļām attiecas viens kārtas numurs. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 810/2008 2. pantā piešķir kvotu, kas norādīta minētās regulas 1. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā, vairākām daudzuma daļām, uz kurām attiecas vairāki KN kodi un kuras atbilst precīzām definīcijām. Uz visām šīm daudzuma daļām attiecas viens kārtas numurs.

| (4) | Lai nodrošinātu šo kvotu pareizu pārvaldību, jāpiešķir īpaši kārtas numuri dažādām saldētās liellopu plānās diafragmas tarifu kvotas daudzuma daļām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 748/2008 un svaigai, atdzesētai un saldētai liellopu gaļai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 810/2008. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu šo kvotu pareizu pārvaldību, jāpiešķir īpaši kārtas numuri dažādām saldētās liellopu plānās diafragmas tarifu kvotas daudzuma daļām saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 748/2008 un svaigai, atdzesētai un saldētai liellopu gaļai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 810/2008.

| (5) | Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 748/2008 un Regula (EK) Nr. 810/2008. |
| --- | --- |

(5)

Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 748/2008 un Regula (EK) Nr. 810/2008.

| (6) | Tarifu kvotas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 748/2008 un Regulu (EK) Nr. 810/2008 atver katru gadu laikposmam no 1. jūlija līdz nākamā gada 30. jūnijam. Lai novērstu sajaukšanu un iespējamus tirgus darbības traucējumus importa tarifu kvotas periodā, šī regula jāpiemēro tikai no nākamā importa tarifu kvotas perioda 2009. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(6)

Tarifu kvotas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 748/2008 un Regulu (EK) Nr. 810/2008 atver katru gadu laikposmam no 1. jūlija līdz nākamā gada 30. jūnijam. Lai novērstu sajaukšanu un iespējamus tirgus darbības traucējumus importa tarifu kvotas periodā, šī regula jāpiemēro tikai no nākamā importa tarifu kvotas perioda 2009. gada 1. jūlijā.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 748/2008 groza šādi:

| 1) | Regulas 1. panta 1) punkta otro daļu svītro. |
| --- | --- |

1)

Regulas 1. panta 1) punkta otro daļu svītro.

| 2) | Regulas 1. panta 3. punktu groza šādi:






  a) | punkta a) apakšpunktu papildina ar šādu daļu:
  “Šīs kvotas kārtas numurs ir 09.4460.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Regulas 1. panta 3. punktu groza šādi:

a)

punkta a) apakšpunktu papildina ar šādu daļu:

“Šīs kvotas kārtas numurs ir 09.4460.”;

| b) | punkta b) apakšpunktu papildina ar šādu daļu:
  “Šīs kvotas kārtas numurs ir 09.4020.” |
| --- | --- |

b)

punkta b) apakšpunktu papildina ar šādu daļu:

“Šīs kvotas kārtas numurs ir 09.4020.”

| 3) | Regulas IV, V un VI pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

3)

Regulas IV, V un VI pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikuma tekstu.

2. pants

Regulu (EK) Nr. 810/2008 groza šādi:

| 1) | Regulas 1. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā svītro otro teikumu. |
| --- | --- |

1)

Regulas 1. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā svītro otro teikumu.

| 2) | Regulas 2. pantu groza šādi:






  a) | panta a) punktu papildina ar šādu daļu:
  “Šīs kvotas kārtas numurs ir 09.4450.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Regulas 2. pantu groza šādi:

a)

panta a) punktu papildina ar šādu daļu:

“Šīs kvotas kārtas numurs ir 09.4450.”;

| b) | panta b) punktu papildina ar šādu daļu:
  “Šīs kvotas kārtas numurs ir 09.4451.”; |
| --- | --- |

b)

panta b) punktu papildina ar šādu daļu:

“Šīs kvotas kārtas numurs ir 09.4451.”;

| c) | panta c) punktu papildina ar šādu daļu:
  “Šīs kvotas kārtas numurs ir 09.4452.”; |
| --- | --- |

c)

panta c) punktu papildina ar šādu daļu:

“Šīs kvotas kārtas numurs ir 09.4452.”;

| d) | panta d) punktu papildina ar šādu daļu:
  “Šīs kvotas kārtas numurs ir 09.4453.”; |
| --- | --- |

d)

panta d) punktu papildina ar šādu daļu:

“Šīs kvotas kārtas numurs ir 09.4453.”;

| e) | panta e) punktu papildina ar šādu daļu:
  “Šīs kvotas kārtas numurs ir 09.4454.”; |
| --- | --- |

e)

panta e) punktu papildina ar šādu daļu:

“Šīs kvotas kārtas numurs ir 09.4454.”;

| f) | panta f) punktu papildina ar šādu daļu:
  “Šīs kvotas kārtas numurs ir 09.4002.”; |
| --- | --- |

f)

panta f) punktu papildina ar šādu daļu:

“Šīs kvotas kārtas numurs ir 09.4002.”;

| g) | panta g) punktu papildina ar šādu daļu:
  “Šīs kvotas kārtas numurs ir 09.4455.” |
| --- | --- |

g)

panta g) punktu papildina ar šādu daļu:

“Šīs kvotas kārtas numurs ir 09.4455.”

| 3) | Regulas 11. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “a) | produktu daudzumus, ieskaitot nulles paziņojumus, par kuriem iepriekšējā mēnesī izdotas importa licences, ne vēlāk kā katra mēneša desmitajā dienā attiecībā uz importa tarifu kvotu ar kārtas numuru 09.4450, 09.4451, 09.4452, 09.4453, 09.4454, 09.4002 un 09.4455;”. |
| --- | --- | --- |

3)

Regulas 11. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“a)

produktu daudzumus, ieskaitot nulles paziņojumus, par kuriem iepriekšējā mēnesī izdotas importa licences, ne vēlāk kā katra mēneša desmitajā dienā attiecībā uz importa tarifu kvotu ar kārtas numuru 09.4450, 09.4451, 09.4452, 09.4453, 09.4454, 09.4002 un 09.4455;”.

| 4) | Regulas IV, V un VI pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

4)

Regulas IV, V un VI pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikuma tekstu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2009. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 18. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 146, 20.6.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV L 202, 31.7.2008., 28. lpp.

2

(3)  OV L 219, 14.8.2008., 3. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

IV PIELIKUMS

Paziņojums par (izsniegtajām) importa licencēm – Regula (EK) Nr. 748/2008

Dalībvalsts: ...

Regulas (EK) Nr. 748/2008 9. panta piemērošana

Produktu daudzumi, par kuriem izdotas importa licences

No: ... līdz: ...

| Kārtas Nr. | Produktu kategorija vai kategorijas (1) | Daudzums
  (kilogramos) |
| --- | --- | --- |
| 09.4460 | | |

Kārtas Nr.

Produktu kategorija vai kategorijas (1)

Daudzums

(kilogramos)

09.4460

V PIELIKUMS

Paziņojums par importa licencēm (neizmantotie daudzumi) – Regula (EK) Nr. 748/2008

Dalībvalsts: ...

Regulas (EK) Nr. 748/2008 9. panta piemērošana

Produktu daudzums, kādam importa licences nav izmantotas

No: ... līdz: ...

| Kārtas Nr. | Produktu kategorija vai kategorijas (2) | Neizmantotais daudzums
  (kilogramos) |
| --- | --- | --- |
| 09.4460 | | |

Kārtas Nr.

Produktu kategorija vai kategorijas (2)

Neizmantotais daudzums

(kilogramos)

09.4460

VI PIELIKUMS

Paziņojums par brīvā apgrozībā laisto produktu daudzumiem – Regula (EK) Nr. 748/2008

Dalībvalsts: ...

Regulas (EK) Nr. 748/2008 9. panta piemērošana

Produktu daudzums, kāds laists brīvā apgrozībā:

No: ...līdz: ...(importa tarifu kvotas periods).

| Kārtas Nr. | Produktu kategorija vai kategorijas (3) | Daudzums, kāds laists brīvā apgrozībā
  (kilogramos) |
| --- | --- | --- |
| 09.4460 | | |

Kārtas Nr.

Produktu kategorija vai kategorijas (3)

Daudzums, kāds laists brīvā apgrozībā

(kilogramos)

09.4460

---

(1)  Produktu kategorija vai kategorijas, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 382/2008 V pielikumā.

1

(2)  Produktu kategorija vai kategorijas, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 382/2008 V pielikumā.

2

(3)  Produktu kategorija vai kategorijas, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 382/2008 V pielikumā.

3

---

II PIELIKUMS

IV PIELIKUMS

Paziņojums par (izsniegtajām) importa licencēm – Regula (EK) Nr. 810/2008

Dalībvalsts: ...

Regulas (EK) Nr. 810/2008 11. panta piemērošana

Produktu daudzumi, par kuriem izdotas importa licences

No: ... līdz: ...

| Kārtas Nr. | Produktu kategorija vai kategorijas (1) | Daudzums
  (kilogramos) | Izcelsmes valsts |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4001 | | | Austrālija |
| 09.4450 | | | Argentīna |
| 09.4451 | | | Austrālija |
| 09.4452 | | | Urugvaja |
| 09.4453 | | | Brazīlija |
| 09.4454 | | | Jaunzēlande |
| 09.4455 | | | Paragvaja |

Kārtas Nr.

Produktu kategorija vai kategorijas (1)

Daudzums

(kilogramos)

Izcelsmes valsts

09.4001

Austrālija

09.4450

Argentīna

09.4451

Austrālija

09.4452

Urugvaja

09.4453

Brazīlija

09.4454

Jaunzēlande

09.4455

Paragvaja

V PIELIKUMS

Paziņojums par importa licencēm (neizmantotie daudzumi) – Regula (EK) Nr. 810/2008

Dalībvalsts: ...

Regulas (EK) Nr. 810/2008 11. panta piemērošana

Produktu daudzums, kādam importa licences nav izmantotas

No: ... līdz: ...

| Kārtas Nr. | Produktu kategorija vai kategorijas (2) | Neizmantotais daudzums
  (kilogramos) | Izcelsmes valsts |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4001 | | | Austrālija |
| 09.4450 | | | Argentīna |
| 09.4451 | | | Austrālija |
| 09.4452 | | | Urugvaja |
| 09.4453 | | | Brazīlija |
| 09.4454 | | | Jaunzēlande |
| 09.4455 | | | Paragvaja |

Kārtas Nr.

Produktu kategorija vai kategorijas (2)

Neizmantotais daudzums

(kilogramos)

Izcelsmes valsts

09.4001

Austrālija

09.4450

Argentīna

09.4451

Austrālija

09.4452

Urugvaja

09.4453

Brazīlija

09.4454

Jaunzēlande

09.4455

Paragvaja

VI PIELIKUMS

Paziņojums par produktu daudzumu, kāds laists brīvā apgrozībā – Regula (EK) Nr. 810/2008

Dalībvalsts: ...

Regulas (EK) Nr. 810/2008 11. panta piemērošana

Brīvā apgrozībā laisto produktu daudzumi:

No: ...līdz: ... (importa tarifu kvotas periods).

| Kārtas Nr. | Produktu kategorija vai kategorijas (3) | Daudzums, kāds laists brīvā apgrozībā
  (kilogramos) | Izcelsmes valsts |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4001 | | | Austrālija |
| 09.4450 | | | Argentīna |
| 09.4451 | | | Austrālija |
| 09.4452 | | | Urugvaja |
| 09.4453 | | | Brazīlija |
| 09.4454 | | | Jaunzēlande |
| 09.4455 | | | Paragvaja |

Kārtas Nr.

Produktu kategorija vai kategorijas (3)

Daudzums, kāds laists brīvā apgrozībā

(kilogramos)

Izcelsmes valsts

09.4001

Austrālija

09.4450

Argentīna

09.4451

Austrālija

09.4452

Urugvaja

09.4453

Brazīlija

09.4454

Jaunzēlande

09.4455

Paragvaja

---

(1)  Produktu kategorija vai kategorijas, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 382/2008 V pielikumā.

1

(2)  Produktu kategorija vai kategorijas, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 382/2008 V pielikumā.

2

(3)  Produktu kategorija vai kategorijas, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 382/2008 V pielikumā.

3

---

| 23.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 160/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 160/8

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 540/2009

(2009. gada 22. jūnijs),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1450/2004 par Kopienas jauninājumu statistikas izstrādāšanu un pilnveidošanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. jūlija Lēmumu Nr. 1608/2003/EK par Kopienas zinātnes un tehnoloģijas statistikas izstrādāšanu un pilnveidošanu (1) un jo īpaši tā 3. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2004. gada 13. augusta Regulā (EK) Nr. 1450/2004, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1608/2003/EK par Kopienas jauninājumu statistikas izstrādāšanu un pilnveidošanu (2), sniegta sīka informācija par vajadzīgo statistiku, tās dalījumiem, periodiskumu, laicīgumu, kā arī metodiskie ieteikumi, lai sagatavotu saskaņotus Kopienas datus. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2004. gada 13. augusta Regulā (EK) Nr. 1450/2004, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1608/2003/EK par Kopienas jauninājumu statistikas izstrādāšanu un pilnveidošanu (2), sniegta sīka informācija par vajadzīgo statistiku, tās dalījumiem, periodiskumu, laicīgumu, kā arī metodiskie ieteikumi, lai sagatavotu saskaņotus Kopienas datus.

| (2) | Nepieciešams grozīt un atjaunināt pasākumus, lai uzraudzītu jauninājumus un ņemtu vērā augošās un strauji mainīgās prasības vides jomā. |
| --- | --- |

(2)

Nepieciešams grozīt un atjaunināt pasākumus, lai uzraudzītu jauninājumus un ņemtu vērā augošās un strauji mainīgās prasības vides jomā.

| (3) | Nepieciešams iespējami samazināt uzņēmumu slogu, vienlaikus nodrošinot, ka savāktajiem datiem ir laba kvalitāte un tie atbilst vajadzībām pēc informācijas. |
| --- | --- |

(3)

Nepieciešams iespējami samazināt uzņēmumu slogu, vienlaikus nodrošinot, ka savāktajiem datiem ir laba kvalitāte un tie atbilst vajadzībām pēc informācijas.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Statistikas programmu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Statistikas programmu komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1450/2004 pielikuma 1. iedaļu groza šādi.

| 1) | Iedaļas 7. kodā ieraksta “Nosaukums” tekstu aizstāj ar šādu tekstu:
  “To jauninājumu jomā aktīvo uzņēmumu skaits, kas ir norādījuši ļoti svarīgus jauninājumu mērķus”. |
| --- | --- |

1)

Iedaļas 7. kodā ieraksta “Nosaukums” tekstu aizstāj ar šādu tekstu:

“To jauninājumu jomā aktīvo uzņēmumu skaits, kas ir norādījuši ļoti svarīgus jauninājumu mērķus”.

| 2) | Iedaļas 9. kodā ierakstu “Komentāri” papildina ar šādu tekstu:






  “— | pēc izvēles 2008. kalendārajam gadam”. |
| --- | --- | --- |

2)

Iedaļas 9. kodā ierakstu “Komentāri” papildina ar šādu tekstu:

“—

pēc izvēles 2008. kalendārajam gadam”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 22. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV L 230, 16.9.2003., 1. lpp.

1

(2)  OV L 267, 14.8.2004., 32. lpp.

2

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 23.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 160/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 160/9

---

PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 6. aprīlis)

par Papildprotokola noslēgšanu Nolīgumam par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

(2009/484/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu un 300. panta 3. punkta otro daļu,

ņemot vērā 2006. gada Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

tā kā:

| (1) | Papildprotokols Nolīgumam par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (turpmāk “papildprotokols”), tika parakstīts Kopienas un dalībvalstu vārdā 2007. gada 10. oktobrī saskaņā ar Padomes 2007. gada 9. oktobra Lēmumu 2008/74/EK, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Papildprotokolu Nolīgumam par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (2). |
| --- | --- |

(1)

Papildprotokols Nolīgumam par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (turpmāk “papildprotokols”), tika parakstīts Kopienas un dalībvalstu vārdā 2007. gada 10. oktobrī saskaņā ar Padomes 2007. gada 9. oktobra Lēmumu 2008/74/EK, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Papildprotokolu Nolīgumam par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (2).

| (2) | Papildprotokols būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(2)

Papildprotokols būtu jāapstiprina,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Kopienas un tās dalībvalstu vārdā tiek apstiprināts Papildprotokols.

Papildprotokola teksts ir pievienots šim lēmumam (3).

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu, kas Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā ir pilnvarota deponēt papildprotokola 6.2. pantā paredzēto apstiprinājuma instrumentu, lai paustu Kopienas un tās dalībvalstu piekrišanu atzīt to sev par saistošu.

Luksemburgā, 2009. gada 6. aprīlī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. POSPÍŠIL

---

(1)  2009. gada 10. marta piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 22, 25.1.2008., 11. lpp.

2

(3)  OV L 22, 25.1.2008., 13. lpp.

3

---

Komisija

| 23.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 160/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 160/11

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 21. oktobris)

par valsts atbalstu C 44/07 (ex N 460/07), ko Francija plāno piešķirt uzņēmumam FagorBrandt

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 5995)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/485/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas ir lūgtas iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar iepriekš minētajiem pantiem (1), un ņemot vērā šos apsvērumus,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Francija ar 2007. gada 6. augusta vēstuli paziņoja Komisijai par pārstrukturēšanas atbalstu grupai FagorBrandt. |
| --- | --- |

(1)

Francija ar 2007. gada 6. augusta vēstuli paziņoja Komisijai par pārstrukturēšanas atbalstu grupai FagorBrandt.

| (2) | Komisija ar 2007. gada 10. oktobra vēstuli informēja Franciju par savu lēmumu attiecībā uz šo atbalstu sākt procedūru, kas paredzēta EK līguma 88. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija ar 2007. gada 10. oktobra vēstuli informēja Franciju par savu lēmumu attiecībā uz šo atbalstu sākt procedūru, kas paredzēta EK līguma 88. panta 2. punktā.

| (3) | Komisijas lēmums sākt procedūru (turpmāk tekstā – “lēmums par procedūras uzsākšanu”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus saistībā ar izskatāmo atbalstu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas lēmums sākt procedūru (turpmāk tekstā – “lēmums par procedūras uzsākšanu”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus saistībā ar izskatāmo atbalstu.

| (4) | Komisija saņēma apsvērumus no trim ieinteresētajām personām, proti, diviem konkurentiem un atbalsta saņēmēja. Electrolux iesniedza apsvērumus ar 2007. gada 14. decembra vēstuli. Pēc sanāksmes ar Komisijas dienestiem 2008. gada 20. februārī šis uzņēmums iesniedza papildu apsvērumus 2008. gada 26. februāra un 2008. gada 12. marta vēstulēs. Konkurents, kurš vēlējās palikt anonīms, iesniedza apsvērumus ar 2007. gada 17. decembra vēstuli (3). Uzņēmums FagorBrandt iesniedza apsvērumus 2007. gada 17. decembra vēstulē. Komisija ar 2008. gada 15. janvāra un 2008. gada 13. marta vēstulēm nosūtīja šos apsvērumus Francijai, dodot tai iespēju apsvērumus komentēt, un saņēma Francijas piezīmes attiecīgi ar 2008. gada 15. februāra vēstuli un dokumentu, kuru iesniedza 2008. gada 18. marta sanāksmē (skatīt turpmāk). |
| --- | --- |

(4)

Komisija saņēma apsvērumus no trim ieinteresētajām personām, proti, diviem konkurentiem un atbalsta saņēmēja. Electrolux iesniedza apsvērumus ar 2007. gada 14. decembra vēstuli. Pēc sanāksmes ar Komisijas dienestiem 2008. gada 20. februārī šis uzņēmums iesniedza papildu apsvērumus 2008. gada 26. februāra un 2008. gada 12. marta vēstulēs. Konkurents, kurš vēlējās palikt anonīms, iesniedza apsvērumus ar 2007. gada 17. decembra vēstuli (3). Uzņēmums FagorBrandt iesniedza apsvērumus 2007. gada 17. decembra vēstulē. Komisija ar 2008. gada 15. janvāra un 2008. gada 13. marta vēstulēm nosūtīja šos apsvērumus Francijai, dodot tai iespēju apsvērumus komentēt, un saņēma Francijas piezīmes attiecīgi ar 2008. gada 15. februāra vēstuli un dokumentu, kuru iesniedza 2008. gada 18. marta sanāksmē (skatīt turpmāk).

| (5) | Francija 2007. gada 13. novembra vēstulē paziņoja Komisijai savus apsvērumus attiecībā uz lēmumu par procedūras uzsākšanu. Komisijas dienestu, Francijas iestāžu un uzņēmuma FagorBrandt sanāksme notika 2008. gada 18. martā. Pēc šīs sanāksmes Francijas iestādes iesniedza informāciju 2008. gada 24. aprīļa un 2008. gada 7. maija vēstulēs. Otra sanāksme, kurā piedalījās tie paši dalībnieki, notika 2008. gada 12. jūnijā. Pēc šīs sanāksmes Francijas iestādes iesniedza informāciju 2008. gada 9. jūlija vēstulē. Komisija 2008. gada 15. jūlijā pieprasīja papildu informāciju, kuru Francijas iestādes sniedza 2008. gada 16. jūlijā. |
| --- | --- |

(5)

Francija 2007. gada 13. novembra vēstulē paziņoja Komisijai savus apsvērumus attiecībā uz lēmumu par procedūras uzsākšanu. Komisijas dienestu, Francijas iestāžu un uzņēmuma FagorBrandt sanāksme notika 2008. gada 18. martā. Pēc šīs sanāksmes Francijas iestādes iesniedza informāciju 2008. gada 24. aprīļa un 2008. gada 7. maija vēstulēs. Otra sanāksme, kurā piedalījās tie paši dalībnieki, notika 2008. gada 12. jūnijā. Pēc šīs sanāksmes Francijas iestādes iesniedza informāciju 2008. gada 9. jūlija vēstulē. Komisija 2008. gada 15. jūlijā pieprasīja papildu informāciju, kuru Francijas iestādes sniedza 2008. gada 16. jūlijā.

2.   APRAKSTS

| (6) | Izskatāmais atbalsts ir pārstrukturēšanas atbalsts. Paredzētā atbalsta summa ir 31 miljons euro. Šo dotāciju piešķir Francijas Ekonomikas, finanšu un nodarbinātības ministrija. |
| --- | --- |

(6)

Izskatāmais atbalsts ir pārstrukturēšanas atbalsts. Paredzētā atbalsta summa ir 31 miljons euro. Šo dotāciju piešķir Francijas Ekonomikas, finanšu un nodarbinātības ministrija.

| (7) | Atbalsta saņēmējs ir FagorBrandt S.A., kam pieder vairāki meitas uzņēmumi, kuri veic ražošanas un tirdzniecības darbības. Minētā grupa (turpmāk tekstā – “FagorBrandt”) pastarpināti pieder sabiedrībai Fagor Electrodomésticos S. Coop (turpmāk tekstā – “Fagor”), kas ir Spānijā reģistrēts kooperatīvs. Šīs kooperatīvās sabiedrības kapitāls ir sadalīts starp aptuveni 3 500 dalībniekiem (iesaistītie darbinieki), un tajā nevienam dalībniekam nedrīkst piederēt vairāk nekā 25 % kooperatīva kapitāla. |
| --- | --- |

(7)

Atbalsta saņēmējs ir FagorBrandt S.A., kam pieder vairāki meitas uzņēmumi, kuri veic ražošanas un tirdzniecības darbības. Minētā grupa (turpmāk tekstā – “FagorBrandt”) pastarpināti pieder sabiedrībai Fagor Electrodomésticos S. Coop (turpmāk tekstā – “Fagor”), kas ir Spānijā reģistrēts kooperatīvs. Šīs kooperatīvās sabiedrības kapitāls ir sadalīts starp aptuveni 3 500 dalībniekiem (iesaistītie darbinieki), un tajā nevienam dalībniekam nedrīkst piederēt vairāk nekā 25 % kooperatīva kapitāla.

| (8) | Pati sabiedrība Fagor ir daļa no kooperatīvu grupas Mondragón Corporación Cooperativa (turpmāk tekstā – “MCC”), kurā katrs kooperatīvs saglabā savu juridisko un finansiālo neatkarību. Fagor pieder pie MCC nozares grupas “Rūpniecība” nodaļas “Mājas”. |
| --- | --- |

(8)

Pati sabiedrība Fagor ir daļa no kooperatīvu grupas Mondragón Corporación Cooperativa (turpmāk tekstā – “MCC”), kurā katrs kooperatīvs saglabā savu juridisko un finansiālo neatkarību. Fagor pieder pie MCC nozares grupas “Rūpniecība” nodaļas “Mājas”.

| (9) | FagorBrandt 2007. gadā sasniedza 903 miljonu euro lielu apgrozījumu. Uzņēmums darbojas visās lielās sadzīves elektrotehnikas jomās, ietverot trīs lielas ražojumu grupas: mazgāšanas iekārtas (trauku mazgāšanas mašīnas, veļas mazgāšanas mašīnas, veļas žāvēšanas mašīnas, mazgāšanas un žāvēšanas mašīnas), aukstuma iekārtas (ledusskapji, kastveida un skapjveida saldētavas) un kulinārās apstrādes aprīkojumu (parastās krāsnis, mikroviļņu krāsnis, plītis, sildvirsmas, tvaika nosūcēji). |
| --- | --- |

(9)

FagorBrandt 2007. gadā sasniedza 903 miljonu euro lielu apgrozījumu. Uzņēmums darbojas visās lielās sadzīves elektrotehnikas jomās, ietverot trīs lielas ražojumu grupas: mazgāšanas iekārtas (trauku mazgāšanas mašīnas, veļas mazgāšanas mašīnas, veļas žāvēšanas mašīnas, mazgāšanas un žāvēšanas mašīnas), aukstuma iekārtas (ledusskapji, kastveida un skapjveida saldētavas) un kulinārās apstrādes aprīkojumu (parastās krāsnis, mikroviļņu krāsnis, plītis, sildvirsmas, tvaika nosūcēji).

| (10) | Lēmuma par procedūras uzsākšanu 2.1. iedaļā Komisija sniedza vairāk informācijas par saņēmēju un paskaidroja grūtību iemeslus. |
| --- | --- |

(10)

Lēmuma par procedūras uzsākšanu 2.1. iedaļā Komisija sniedza vairāk informācijas par saņēmēju un paskaidroja grūtību iemeslus.

3.   PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS IEMESLI

| (11) | Komisija izteica šaubas šādu piecu iemeslu dēļ: i) risks, ka var tikt apiets aizliegums piešķirt pārstrukturēšanas atbalstu jaunizveidotiem uzņēmumiem; ii) risks, ka var tikt apiets ar kopējo tirgu nesaderīgā atbalsta atmaksāšanas pienākums; iii) šaubas par uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu; iv) kompensācijas pasākumu nepietiekamība; v) šaubas par atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimumam, un jo īpaši par saņēmēja ieguldījumu. |
| --- | --- |

(11)

Komisija izteica šaubas šādu piecu iemeslu dēļ: i) risks, ka var tikt apiets aizliegums piešķirt pārstrukturēšanas atbalstu jaunizveidotiem uzņēmumiem; ii) risks, ka var tikt apiets ar kopējo tirgu nesaderīgā atbalsta atmaksāšanas pienākums; iii) šaubas par uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu; iv) kompensācijas pasākumu nepietiekamība; v) šaubas par atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimumam, un jo īpaši par saņēmēja ieguldījumu.

3.1.   Aizlieguma piešķirt pārstrukturēšanas atbalstu jaunizveidotiem uzņēmumiem apiešanas risks

| (12) | Ņemot vērā, ka uzņēmumu FagorBrandt izveidoja 2002. gada janvārī, tas Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (turpmāk tekstā – “pārstrukturēšanas pamatnostādnes”) (4) 12. punkta izpratnē līdz 2005. gada janvārim, t. i., trīs gadus pēc tā izveides, bija jaunizveidots uzņēmums. Tas nozīmē, ka gan laikā, kad uzņēmums saņēma nodokļu atbrīvojumu, kas paredzēts Vispārējā nodokļu kodeksa 44.f pantā (turpmāk tekstā – “44.f atbalsts”), gan laikā, kad 2003. gada decembrī Komisija paziņoja par to, ka šis atbalsts nav saderīgs ar kopējo tirgu, un noteica, ka tas ir jāatgūst (5), FagorBrandt bija jaunizveidots uzņēmums. Tādēļ saskaņā ar pārstrukturēšanas pamatnostādņu 12. punktu uzņēmums nebija tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu. Tādējādi Francijas kavēšanās atgūt atbalstu, kurš atzīts par nesaderīgu ar kopējo tirgu 2003. gada decembrī, līdz brīdim, kad uzņēmums vairs nav jaunizveidots uzņēmums un tādējādi ir tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu, varētu būt mēģinājums apiet aizliegumu, kas paredzēts pārstrukturēšanas pamatnostādņu 12. punktā. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā, ka uzņēmumu FagorBrandt izveidoja 2002. gada janvārī, tas Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (turpmāk tekstā – “pārstrukturēšanas pamatnostādnes”) (4) 12. punkta izpratnē līdz 2005. gada janvārim, t. i., trīs gadus pēc tā izveides, bija jaunizveidots uzņēmums. Tas nozīmē, ka gan laikā, kad uzņēmums saņēma nodokļu atbrīvojumu, kas paredzēts Vispārējā nodokļu kodeksa 44.f pantā (turpmāk tekstā – “44.f atbalsts”), gan laikā, kad 2003. gada decembrī Komisija paziņoja par to, ka šis atbalsts nav saderīgs ar kopējo tirgu, un noteica, ka tas ir jāatgūst (5), FagorBrandt bija jaunizveidots uzņēmums. Tādēļ saskaņā ar pārstrukturēšanas pamatnostādņu 12. punktu uzņēmums nebija tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu. Tādējādi Francijas kavēšanās atgūt atbalstu, kurš atzīts par nesaderīgu ar kopējo tirgu 2003. gada decembrī, līdz brīdim, kad uzņēmums vairs nav jaunizveidots uzņēmums un tādējādi ir tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu, varētu būt mēģinājums apiet aizliegumu, kas paredzēts pārstrukturēšanas pamatnostādņu 12. punktā.

3.2.   Ar kopējo tirgu nesaderīgā atbalsta atmaksāšanas pienākuma apiešanas risks

| (13) | Norādot, ka paziņotais atbalsts lielā mērā varētu tikt izmantots, lai finansētu 44.f atbalsta atmaksu, Komisija izteica šaubas par to, vai paziņotais atbalsts nav mēģinājums apiet šī ar kopējo tirgu nesaderīgā atbalsta atmaksāšanas pienākumu un vai tas nemazina šī atbalsta atgūšanas jēgu un efektivitāti. |
| --- | --- |

(13)

Norādot, ka paziņotais atbalsts lielā mērā varētu tikt izmantots, lai finansētu 44.f atbalsta atmaksu, Komisija izteica šaubas par to, vai paziņotais atbalsts nav mēģinājums apiet šī ar kopējo tirgu nesaderīgā atbalsta atmaksāšanas pienākumu un vai tas nemazina šī atbalsta atgūšanas jēgu un efektivitāti.

3.3.   Šaubas par uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju

| (14) | Attiecībā uz uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, Komisija izteica šaubas divos jautājumos. No vienas puses, Komisija, norādot, ka 2007. gadā gaidāmais apgrozījums palielinājies aptuveni par 20 % salīdzinājumā ar iepriekšējā gada apgrozījumu, pieprasīja pamatot, uz kā balstās šāda prognoze. No otras puses, Komisija atzīmēja, ka pārstrukturēšanas plānā nebija norādīts, kā uzņēmums FagorBrandt paredz atmaksāt ar kopējo tirgu nesaderīgo atbalstu, ko saņēma tās Itālijas meitas uzņēmums. |
| --- | --- |

(14)

Attiecībā uz uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, Komisija izteica šaubas divos jautājumos. No vienas puses, Komisija, norādot, ka 2007. gadā gaidāmais apgrozījums palielinājies aptuveni par 20 % salīdzinājumā ar iepriekšējā gada apgrozījumu, pieprasīja pamatot, uz kā balstās šāda prognoze. No otras puses, Komisija atzīmēja, ka pārstrukturēšanas plānā nebija norādīts, kā uzņēmums FagorBrandt paredz atmaksāt ar kopējo tirgu nesaderīgo atbalstu, ko saņēma tās Itālijas meitas uzņēmums.

3.4.   Kompensācijas pasākumu nepietiekamība

| (15) | Komisija izteica šaubas arī par to, vai būtu pieņemami, ka netiek īstenoti citi kompensācijas pasākumi papildus pasākumiem, kas jau tiek veikti saistībā ar pārstrukturēšanas plānu. Komisija atgādināja, ka:






  i) | pārstrukturēšanas pamatnostādnēs (38. līdz 41. punkts) ir pieprasīts saņēmējiem, kas atbilst “liela uzņēmuma” kritērijam, veikt kompensācijas pasākumus; |
| --- | --- | --- |

(15)

Komisija izteica šaubas arī par to, vai būtu pieņemami, ka netiek īstenoti citi kompensācijas pasākumi papildus pasākumiem, kas jau tiek veikti saistībā ar pārstrukturēšanas plānu. Komisija atgādināja, ka:

i)

pārstrukturēšanas pamatnostādnēs (38. līdz 41. punkts) ir pieprasīts saņēmējiem, kas atbilst “liela uzņēmuma” kritērijam, veikt kompensācijas pasākumus;

| ii) | no vienas puses, bez atbalsta uzņēmums FagorBrandt aizietu no tirgus un, no otras puses, FagorBrandt konkurenti galvenokārt ir Eiropas uzņēmumi; līdz ar to FagorBrandt darbības pārtraukšana ļautu konkurentiem Eiropā par ievērojamām summām palielināt savus pārdošanas un ražošanas apjomus; |
| --- | --- |

ii)

no vienas puses, bez atbalsta uzņēmums FagorBrandt aizietu no tirgus un, no otras puses, FagorBrandt konkurenti galvenokārt ir Eiropas uzņēmumi; līdz ar to FagorBrandt darbības pārtraukšana ļautu konkurentiem Eiropā par ievērojamām summām palielināt savus pārdošanas un ražošanas apjomus;

| iii) | šķiet, ka visus tos pasākumus, kurus jau īsteno, nevar ņemt vērā kā kompensācijas pasākumus saskaņā ar pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. punktu; |
| --- | --- |

iii)

šķiet, ka visus tos pasākumus, kurus jau īsteno, nevar ņemt vērā kā kompensācijas pasākumus saskaņā ar pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. punktu;

| iv) | visbeidzot Komisija uzsvēra, ka Francijas norādītās pamatnostādnes, kas bija spēkā Bull
   (6) un Euromoteurs (7) lietu izskatīšanas laikā, nepieprasīja īstenot kompensācijas pasākumus. Tā uzsvēra arī citas būtiskas šīs lietas atšķirības no iepriekš minētajām lietām. |
| --- | --- |

iv)

visbeidzot Komisija uzsvēra, ka Francijas norādītās pamatnostādnes, kas bija spēkā Bull
   (6) un Euromoteurs (7) lietu izskatīšanas laikā, nepieprasīja īstenot kompensācijas pasākumus. Tā uzsvēra arī citas būtiskas šīs lietas atšķirības no iepriekš minētajām lietām.

3.5.   Šaubas par saņēmēja ieguldījumu

| (16) | Visbeidzot Komisija izteica šaubas par to, ka ir ievēroti pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. un 44. panta nosacījumi. No vienas puses, Francijas iestādes nav iekļāvušas 44.f atbalsta atmaksu pārstrukturēšanas izmaksās un, no otras puses, nav paskaidrojušas atsevišķu summu izcelsmi, kuras ir paredzētas kā “paša saņēmēja ieguldījums”. |
| --- | --- |

(16)

Visbeidzot Komisija izteica šaubas par to, ka ir ievēroti pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. un 44. panta nosacījumi. No vienas puses, Francijas iestādes nav iekļāvušas 44.f atbalsta atmaksu pārstrukturēšanas izmaksās un, no otras puses, nav paskaidrojušas atsevišķu summu izcelsmi, kuras ir paredzētas kā “paša saņēmēja ieguldījums”.

4.   IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI

4.1.   Uzņēmuma Electrolux apsvērumi

| (17) | Uzņēmums Electrolux norāda, ka, lai risinātu vispārējas konkurences problēmas, tas īstenoja būtiskus un ļoti dārgus pārstrukturēšanas plānus. Lai saglabātu konkurētspēju, uzņēmums bija spiests veikt tādus radikālus pasākumus kā astoņu rūpnīcu slēgšana Rietumeiropā, galvenokārt pārvietojot ražošanu uz citām jau esošām Eiropas rūpnīcām un uz jaunām rūpnīcām Polijā un Ungārijā. Vairums “lielās sadzīves elektrotehnikas” nozares uzņēmumu veica līdzīgu pārstrukturēšanu. Līdz ar to minētais uzņēmums kritizē to, ka FagorBrandt varētu saņemt subsīdijas, lai noturētos situācijā, kura pārējiem nozares uzņēmumiem jārisina, nesaņemot tamlīdzīgu palīdzību. Atbalsts izkropļotu konkurenci uz citu uzņēmumu rēķina. |
| --- | --- |

(17)

Uzņēmums Electrolux norāda, ka, lai risinātu vispārējas konkurences problēmas, tas īstenoja būtiskus un ļoti dārgus pārstrukturēšanas plānus. Lai saglabātu konkurētspēju, uzņēmums bija spiests veikt tādus radikālus pasākumus kā astoņu rūpnīcu slēgšana Rietumeiropā, galvenokārt pārvietojot ražošanu uz citām jau esošām Eiropas rūpnīcām un uz jaunām rūpnīcām Polijā un Ungārijā. Vairums “lielās sadzīves elektrotehnikas” nozares uzņēmumu veica līdzīgu pārstrukturēšanu. Līdz ar to minētais uzņēmums kritizē to, ka FagorBrandt varētu saņemt subsīdijas, lai noturētos situācijā, kura pārējiem nozares uzņēmumiem jārisina, nesaņemot tamlīdzīgu palīdzību. Atbalsts izkropļotu konkurenci uz citu uzņēmumu rēķina.

4.2.   Otra konkurenta apsvērumi

| (18) | Pirmkārt, minētais konkurents, kurš vēlējās palikt anonīms, uzskata, ka plānotais atbalsts neļaus uzņēmumam atjaunot tā ilgtermiņa dzīvotspēju. Viņš norāda, ka ir nepieciešama būtiska ražošanas reorganizācija, lai nodrošinātu uzņēmuma izdzīvošanu. Taču minētais konkurents uzskata, ka uzņēmuma FagorBrandt rīcībā nebūs līdzekļu, lai finansētu nepieciešamos ieguldījumus. Atbalsts tāpat arī neļaus FagorBrandt sasniegt to apjomu, kas nepieciešams, lai uzlabotu tā pozīciju sarunās ar lielajiem izplatītājiem, kuri dod priekšroku piegādātājiem ar nozīmīgāku pārstāvību Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(18)

Pirmkārt, minētais konkurents, kurš vēlējās palikt anonīms, uzskata, ka plānotais atbalsts neļaus uzņēmumam atjaunot tā ilgtermiņa dzīvotspēju. Viņš norāda, ka ir nepieciešama būtiska ražošanas reorganizācija, lai nodrošinātu uzņēmuma izdzīvošanu. Taču minētais konkurents uzskata, ka uzņēmuma FagorBrandt rīcībā nebūs līdzekļu, lai finansētu nepieciešamos ieguldījumus. Atbalsts tāpat arī neļaus FagorBrandt sasniegt to apjomu, kas nepieciešams, lai uzlabotu tā pozīciju sarunās ar lielajiem izplatītājiem, kuri dod priekšroku piegādātājiem ar nozīmīgāku pārstāvību Eiropas Savienībā.

| (19) | Otrkārt, konkurents uzskata, ka atbalsts nav ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam, jo FagorBrandt varētu iegūt tā pārstrukturēšanai vajadzīgo finansējumu no sava akcionāra vai kooperatīva (tas ir, no MCC, kurā ietilpst banka Caja Laboral), kuram tas pieder. |
| --- | --- |

(19)

Otrkārt, konkurents uzskata, ka atbalsts nav ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam, jo FagorBrandt varētu iegūt tā pārstrukturēšanai vajadzīgo finansējumu no sava akcionāra vai kooperatīva (tas ir, no MCC, kurā ietilpst banka Caja Laboral), kuram tas pieder.

| (20) | Treškārt, konkurents uzskata, ka atbalsts varētu ietekmēt konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. No vienas puses, vairums nozares uzņēmumu darbojas Eiropā un tādējādi tos var uzskatīt par Eiropas uzņēmumiem. Āzijas un Turcijas konkurentu pārstāvība ir būtiska tikai atsevišķās produktu grupās. No otras puses, Eiropas Savienības līmenī uzņēmums FagorBrandt ieņem piekto vietu tirgus dalībnieku vidū, un tam ir stabila vieta Francijas, Spānijas un Polijas tirgū. Līdz ar to konkurents uzskata, ka bez kompensācijas pasākumiem Komisija nedrīkstētu atbalstu atzīt par saderīgu ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(20)

Treškārt, konkurents uzskata, ka atbalsts varētu ietekmēt konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. No vienas puses, vairums nozares uzņēmumu darbojas Eiropā un tādējādi tos var uzskatīt par Eiropas uzņēmumiem. Āzijas un Turcijas konkurentu pārstāvība ir būtiska tikai atsevišķās produktu grupās. No otras puses, Eiropas Savienības līmenī uzņēmums FagorBrandt ieņem piekto vietu tirgus dalībnieku vidū, un tam ir stabila vieta Francijas, Spānijas un Polijas tirgū. Līdz ar to konkurents uzskata, ka bez kompensācijas pasākumiem Komisija nedrīkstētu atbalstu atzīt par saderīgu ar kopējo tirgu.

| (21) | Ceturtkārt, nelikumīgais atbalsts, ko iepriekš piešķīra Francija un Itālija, liek izdarīt divus secinājumus – no vienas puses, uzņēmuma FagorBrandt grūtības atkārtojas, uzdodot jautājumu par tā turpmāku dzīvotspēju; no otras puses, paziņotais atbalsts varētu tikt izmantots nelikumīgā atbalsta atmaksai, tādējādi apejot pienākumu to atmaksāt. |
| --- | --- |

(21)

Ceturtkārt, nelikumīgais atbalsts, ko iepriekš piešķīra Francija un Itālija, liek izdarīt divus secinājumus – no vienas puses, uzņēmuma FagorBrandt grūtības atkārtojas, uzdodot jautājumu par tā turpmāku dzīvotspēju; no otras puses, paziņotais atbalsts varētu tikt izmantots nelikumīgā atbalsta atmaksai, tādējādi apejot pienākumu to atmaksāt.

4.3.   Uzņēmuma FagorBrandt apsvērumi

| (22) | Uzņēmuma FagorBrandt apsvērumi ir līdzīgi Francijas iestāžu piezīmēm, kas ir apkopotas turpmāk. |
| --- | --- |

(22)

Uzņēmuma FagorBrandt apsvērumi ir līdzīgi Francijas iestāžu piezīmēm, kas ir apkopotas turpmāk.

5.   FRANCIJAS PIEZĪMES

5.1.   Francijas piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras uzsākšanu

| (23) | Attiecībā uz mēģinājumu apiet aizliegumu piešķirt pārstrukturēšanas atbalstu jaunizveidotiem uzņēmumiem Francijas iestādes neapstrīd to, ka, atbilstoši pārstrukturēšanas pamatnostādņu 12. punktam, uzņēmums FagorBrandt būtu jāuzskata par “jaunizveidotu uzņēmumu” trīs gadus pēc tā dibināšanas. Tomēr tās norāda, ka jautājums par pārstrukturēšanas atbalsta iespējamu piešķiršanu uzņēmumam FagorBrandt radās tikai 2006. gadā, proti, uzņēmuma pastāvēšanas piektajā gadā, pēc grūtībām, ar kurām uzņēmums saskārās, sākot no 2004. gada, un, ņemot vērā tā finansiālā stāvokļa pasliktināšanos no 2005. gada. Tādējādi uzņēmumam nebija iemeslu pieprasīt pārstrukturēšanas atbalstu, pirms tas nonāca situācijā, kurā šāds atbalsts ir pamatots, proti, 2006. gadā. Līdz ar to jautājumam, kas saistīts ar noteikuma par “trim gadiem” iespējamu apiešanu, nav pamatojuma. |
| --- | --- |

(23)

Attiecībā uz mēģinājumu apiet aizliegumu piešķirt pārstrukturēšanas atbalstu jaunizveidotiem uzņēmumiem Francijas iestādes neapstrīd to, ka, atbilstoši pārstrukturēšanas pamatnostādņu 12. punktam, uzņēmums FagorBrandt būtu jāuzskata par “jaunizveidotu uzņēmumu” trīs gadus pēc tā dibināšanas. Tomēr tās norāda, ka jautājums par pārstrukturēšanas atbalsta iespējamu piešķiršanu uzņēmumam FagorBrandt radās tikai 2006. gadā, proti, uzņēmuma pastāvēšanas piektajā gadā, pēc grūtībām, ar kurām uzņēmums saskārās, sākot no 2004. gada, un, ņemot vērā tā finansiālā stāvokļa pasliktināšanos no 2005. gada. Tādējādi uzņēmumam nebija iemeslu pieprasīt pārstrukturēšanas atbalstu, pirms tas nonāca situācijā, kurā šāds atbalsts ir pamatots, proti, 2006. gadā. Līdz ar to jautājumam, kas saistīts ar noteikuma par “trim gadiem” iespējamu apiešanu, nav pamatojuma.

| (24) | Attiecībā uz iespēju, ka paziņotais atbalsts varētu padarīt neefektīvu atmaksāšanas pienākumu, Francija atgādina, ka uzņēmums nav nonācis grūtībās vienīgi atbalsta atmaksāšanas dēļ. Finansiālās grūtības faktiski sākās 2004. gadā, un situācija strauji pasliktinājās 2005. un 2006. gadā. Kā to secināja Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu, uzņēmums ir nonācis grūtībās pārstrukturēšanas pamatnostādņu izpratnē. Francija no tā secina, ka šajā ziņā uzņēmums ir tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu, ja turklāt ir izpildīti pārējie nosacījumi šāda atbalsta saņemšanai. Jautājumam, vai uzņēmums varētu vai nevarētu pārdzīvot 2007. un 2008. gadu, ja tam nevajadzētu atmaksāt atbalstu, nav pamatojuma, jo atbalsta atmaksa pēc Komisijas 2003. gada negatīvā lēmuma par 44.f pantā paredzēto shēmu ir obligāta. Tātad atbalsta pieprasījumu pamato finansiālo grūtību uzkrāšanās, un šīs grūtības saistītas ar pārstrukturēšanas izmaksām, kuras uzņēmums jau ir veicis, no tā, ka pārstrukturēšana nav pabeigta, un vēl no visiem pārējiem izdevumiem, kas uzņēmumam jāņem vērā, tostarp no atbalsta atmaksas. |
| --- | --- |

(24)

Attiecībā uz iespēju, ka paziņotais atbalsts varētu padarīt neefektīvu atmaksāšanas pienākumu, Francija atgādina, ka uzņēmums nav nonācis grūtībās vienīgi atbalsta atmaksāšanas dēļ. Finansiālās grūtības faktiski sākās 2004. gadā, un situācija strauji pasliktinājās 2005. un 2006. gadā. Kā to secināja Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu, uzņēmums ir nonācis grūtībās pārstrukturēšanas pamatnostādņu izpratnē. Francija no tā secina, ka šajā ziņā uzņēmums ir tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu, ja turklāt ir izpildīti pārējie nosacījumi šāda atbalsta saņemšanai. Jautājumam, vai uzņēmums varētu vai nevarētu pārdzīvot 2007. un 2008. gadu, ja tam nevajadzētu atmaksāt atbalstu, nav pamatojuma, jo atbalsta atmaksa pēc Komisijas 2003. gada negatīvā lēmuma par 44.f pantā paredzēto shēmu ir obligāta. Tātad atbalsta pieprasījumu pamato finansiālo grūtību uzkrāšanās, un šīs grūtības saistītas ar pārstrukturēšanas izmaksām, kuras uzņēmums jau ir veicis, no tā, ka pārstrukturēšana nav pabeigta, un vēl no visiem pārējiem izdevumiem, kas uzņēmumam jāņem vērā, tostarp no atbalsta atmaksas.

| (25) | Attiecībā uz ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu un šaubām par diviem jautājumiem, kuras paustas lēmumā par procedūras uzsākšanu, Francijas iestādes norāda uz šādiem aspektiem. Attiecībā uz prognozi saistībā ar 2007. gada apgrozījuma pieaugumu par 20 % salīdzinājumā ar 2006. gadu tā ir galvenokārt izskaidrojama ar 2006. gadā veiktajām izmaiņām uzņēmuma FagorBrandt darbības laukā. Attiecībā uz to, ka netiek ņemta vērā tā nelikumīgā atbalsta atmaksa, kuru saņēma Itālijas meitas uzņēmums (piešķirts saistībā ar Ocean Spa sadzīves elektrotehnikas darbību pārņemšanu, kuru īstenoja Brandt Italia), Francijas iestādes norāda, ka minētajai atmaksai nevajadzētu ietekmēt uzņēmuma dzīvotspēju, ņemot vērā, ka galīgajai summai, kura jāsedz uzņēmumam Brandt Italia, vajadzētu būt mazākai nekā [< 1 miljons] (8) euro, tā kā atlikumu sedz attiecīgās darbības pārdevējs. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu un šaubām par diviem jautājumiem, kuras paustas lēmumā par procedūras uzsākšanu, Francijas iestādes norāda uz šādiem aspektiem. Attiecībā uz prognozi saistībā ar 2007. gada apgrozījuma pieaugumu par 20 % salīdzinājumā ar 2006. gadu tā ir galvenokārt izskaidrojama ar 2006. gadā veiktajām izmaiņām uzņēmuma FagorBrandt darbības laukā. Attiecībā uz to, ka netiek ņemta vērā tā nelikumīgā atbalsta atmaksa, kuru saņēma Itālijas meitas uzņēmums (piešķirts saistībā ar Ocean Spa sadzīves elektrotehnikas darbību pārņemšanu, kuru īstenoja Brandt Italia), Francijas iestādes norāda, ka minētajai atmaksai nevajadzētu ietekmēt uzņēmuma dzīvotspēju, ņemot vērā, ka galīgajai summai, kura jāsedz uzņēmumam Brandt Italia, vajadzētu būt mazākai nekā [< 1 miljons] (8) euro, tā kā atlikumu sedz attiecīgās darbības pārdevējs.

| (26) | Attiecībā uz to, ka netiek veikti kompensācijas pasākumi, Francija atgādina, ka uzņēmums jau 2004. gadā pārdeva sabiedrību Brandt Components (Nevēras ražotne). No otras puses, sabiedrība samazināja savu ražošanas jaudu, pārtraucot ražot kastveida saldētavas un brīvi stāvošās mikroviļņu krāsnis. Francijas iestādes arī atgādina, ka atbalsts praktiski neradīja būtisku tirgus izkropļojumu, kas samazina kompensācijas pasākumu nepieciešamību. Faktiski uzņēmuma FagorBrandt tirgus daļa Eiropas līmenī ir [0–5] %, kas ir ļoti maza salīdzinājumā ar tā galvenajiem konkurentiem. Turklāt Francijas iestādes uzskata, ka uzņēmuma pārstāvība tirgū ļauj izvairīties no oligopolām situācijām. Formālās izmeklēšanas procedūras laikā Francijas iestādes ierosināja veikt papildu kompensācijas pasākumus. |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz to, ka netiek veikti kompensācijas pasākumi, Francija atgādina, ka uzņēmums jau 2004. gadā pārdeva sabiedrību Brandt Components (Nevēras ražotne). No otras puses, sabiedrība samazināja savu ražošanas jaudu, pārtraucot ražot kastveida saldētavas un brīvi stāvošās mikroviļņu krāsnis. Francijas iestādes arī atgādina, ka atbalsts praktiski neradīja būtisku tirgus izkropļojumu, kas samazina kompensācijas pasākumu nepieciešamību. Faktiski uzņēmuma FagorBrandt tirgus daļa Eiropas līmenī ir [0–5] %, kas ir ļoti maza salīdzinājumā ar tā galvenajiem konkurentiem. Turklāt Francijas iestādes uzskata, ka uzņēmuma pārstāvība tirgū ļauj izvairīties no oligopolām situācijām. Formālās izmeklēšanas procedūras laikā Francijas iestādes ierosināja veikt papildu kompensācijas pasākumus.

| (27) | Attiecībā uz Komisijas šaubām par atbalsta ierobežošanu līdz minimumam un paša saņēmēja ieguldījumu Francijas iestādes norāda uz šādiem aspektiem. Attiecībā uz to, ka pārstrukturēšanas izmaksās nav ņemta vērā atbalsta atmaksa, tās norāda, ka nesaderīgā atbalsta atmaksu nevar a priori iekļaut pārstrukturēšanas izmaksās. Attiecībā uz “paša saņēmēja ieguldījumu”, kā tas minēts paziņojumā, Francijas iestādes paskaidro, ka tas attiecas uz aizņēmumiem no bankām. |
| --- | --- |

(27)

Attiecībā uz Komisijas šaubām par atbalsta ierobežošanu līdz minimumam un paša saņēmēja ieguldījumu Francijas iestādes norāda uz šādiem aspektiem. Attiecībā uz to, ka pārstrukturēšanas izmaksās nav ņemta vērā atbalsta atmaksa, tās norāda, ka nesaderīgā atbalsta atmaksu nevar a priori iekļaut pārstrukturēšanas izmaksās. Attiecībā uz “paša saņēmēja ieguldījumu”, kā tas minēts paziņojumā, Francijas iestādes paskaidro, ka tas attiecas uz aizņēmumiem no bankām.

5.2.   Francijas piezīmes par ieinteresēto personu apsvērumiem

| (28) | Attiecībā uz uzņēmuma Electrolux piezīmēm Francija uzsver, ka Electrolux un pārējo konkurentu veikto pārstrukturēšanas pasākumu mērķis nebija risināt grūto ekonomisko situāciju, bet tieši nostiprināt pozīciju lielās sadzīves elektrotehnikas tirgū. Tādējādi Francija uzskata, ka uzņēmuma FagorBrandt situāciju nevar salīdzināt ar to konkurentu situāciju, kuru rīcībā ir ievērojami vairāk finanšu līdzekļu tāpēc, ka tie ir daudz lielāki uzņēmumi. |
| --- | --- |

(28)

Attiecībā uz uzņēmuma Electrolux piezīmēm Francija uzsver, ka Electrolux un pārējo konkurentu veikto pārstrukturēšanas pasākumu mērķis nebija risināt grūto ekonomisko situāciju, bet tieši nostiprināt pozīciju lielās sadzīves elektrotehnikas tirgū. Tādējādi Francija uzskata, ka uzņēmuma FagorBrandt situāciju nevar salīdzināt ar to konkurentu situāciju, kuru rīcībā ir ievērojami vairāk finanšu līdzekļu tāpēc, ka tie ir daudz lielāki uzņēmumi.

| (29) | Attiecībā uz piezīmēm, kuras izteica uzņēmums, kas vēlējās palikt anonīms, un kuras saistītas ar FagorBrandt ilgtermiņa dzīvotspēju, Francijas iestādes uzsver, ka vispirms FagorBrandt veica pasākumus, kas sākotnēji paredzēti zaudējumu ierobežošanai un peļņas palielināšanai, lai nākotnē varētu iegūt labāku tirgus pozīciju, tai skaitā, attīstot [...]. Turklāt Francijas iestādes uzskata, ka uzņēmuma FagorBrandt rīcībā vēl arvien būs reālas pētniecības un attīstības iespējas, “kas tam ļauj laist tirgū inovatīvus ražojumus un ražojumus ar augstu pievienoto vērtību”. |
| --- | --- |

(29)

Attiecībā uz piezīmēm, kuras izteica uzņēmums, kas vēlējās palikt anonīms, un kuras saistītas ar FagorBrandt ilgtermiņa dzīvotspēju, Francijas iestādes uzsver, ka vispirms FagorBrandt veica pasākumus, kas sākotnēji paredzēti zaudējumu ierobežošanai un peļņas palielināšanai, lai nākotnē varētu iegūt labāku tirgus pozīciju, tai skaitā, attīstot [...]. Turklāt Francijas iestādes uzskata, ka uzņēmuma FagorBrandt rīcībā vēl arvien būs reālas pētniecības un attīstības iespējas, “kas tam ļauj laist tirgū inovatīvus ražojumus un ražojumus ar augstu pievienoto vērtību”.

| (30) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka atbalsts nav ierobežots līdz minimumam, jo FagorBrandt varētu finansēt tā akcionāri, Francijas iestādes uzsver, ka MCC ir kooperatīvu kustība, nevis holdinga sabiedrība. Kooperatīvu kustībā katrs kooperatīvs, arī Fagor vai banka Caja Laboral, ir autonoms un ir atkarīgs no savu pašu darbinieku – kooperatīvu biedru, kuri ir tā īpašnieki, lēmumiem. Tāpēc FagorBrandt var rēķināties tikai ar sabiedrības Fagor finansiālo atbalstu, un tās pašreizējās iespējas ir ierobežotas. FagorBrandt iegāde samazināja Fagor iespējas rīkoties ar naudas līdzekļiem, un pašlaik Fagor nevar piešķirt finansējumu, kas pārsniedz konkrētu maksimālo apmēru. |
| --- | --- |

(30)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka atbalsts nav ierobežots līdz minimumam, jo FagorBrandt varētu finansēt tā akcionāri, Francijas iestādes uzsver, ka MCC ir kooperatīvu kustība, nevis holdinga sabiedrība. Kooperatīvu kustībā katrs kooperatīvs, arī Fagor vai banka Caja Laboral, ir autonoms un ir atkarīgs no savu pašu darbinieku – kooperatīvu biedru, kuri ir tā īpašnieki, lēmumiem. Tāpēc FagorBrandt var rēķināties tikai ar sabiedrības Fagor finansiālo atbalstu, un tās pašreizējās iespējas ir ierobežotas. FagorBrandt iegāde samazināja Fagor iespējas rīkoties ar naudas līdzekļiem, un pašlaik Fagor nevar piešķirt finansējumu, kas pārsniedz konkrētu maksimālo apmēru.

| (31) | Treškārt, atbildot uz apgalvojumu par iespējamo negatīvo ietekmi uz konkurenci, Francijas iestādes norāda uz pretrunām ieinteresētās personas, kura vēlējās palikt anonīma, apsvērumos. No vienas puses, šī persona apgalvo, ka atbalsts ietekmētu konkurences apstākļus Eiropas tirgū. No otras puses, tā norāda, ka FagorBrandt ir pārāk mazs uzņēmums salīdzinājumā ar lielākiem uzņēmumiem, un tas apdraud tā dzīvotspēju. Turklāt saistībā ar to, ka netiek veikti kompensācijas pasākumi, Francijas iestādes atgādina, ka tās jau ir īstenojušas atbilstošus kompensācijas pasākumus un ierosina veikt jaunus. |
| --- | --- |

(31)

Treškārt, atbildot uz apgalvojumu par iespējamo negatīvo ietekmi uz konkurenci, Francijas iestādes norāda uz pretrunām ieinteresētās personas, kura vēlējās palikt anonīma, apsvērumos. No vienas puses, šī persona apgalvo, ka atbalsts ietekmētu konkurences apstākļus Eiropas tirgū. No otras puses, tā norāda, ka FagorBrandt ir pārāk mazs uzņēmums salīdzinājumā ar lielākiem uzņēmumiem, un tas apdraud tā dzīvotspēju. Turklāt saistībā ar to, ka netiek veikti kompensācijas pasākumi, Francijas iestādes atgādina, ka tās jau ir īstenojušas atbilstošus kompensācijas pasākumus un ierosina veikt jaunus.

| (32) | Ceturtkārt, atbildot uz apgalvojumiem, kuru pamatā ir Francijas un Itālijas iepriekš piešķirtais nelikumīgais atbalsts, Francija atgādina, ka šis nelikumīgais atbalsts nebija paredzēts uzņēmuma pārstrukturēšanas programmas īstenošanai, bet pasākumu sistēmai, kuras mērķis ir veicināt nodarbinātības saglabāšanu reģionā. Turklāt Francija, pamatojoties uz FagorBrandt2007. gada 17. decembrī sniegto informāciju Komisijai, uzsver, ka nepastāv reāla saikne starp piešķirtā atbalsta summu (atbalsta neto summa ir apmēram 20 miljoni euro pēc nodokļu nomaksas) un ar kopējo tirgu nesaderīgā atbalsta summu (apmēram [25–30] miljoni euro pēc procentu aprēķināšanas). Turklāt pārstrukturēšanas izmaksas tiek lēstas [50–90] miljonu euro apmērā, un tādējādi ievērojami pārsniedz prasītā pārstrukturēšanas atbalsta summu. Visbeidzot Francijas iestādes atgādina, ka izdevumi ir aizvietojami. |
| --- | --- |

(32)

Ceturtkārt, atbildot uz apgalvojumiem, kuru pamatā ir Francijas un Itālijas iepriekš piešķirtais nelikumīgais atbalsts, Francija atgādina, ka šis nelikumīgais atbalsts nebija paredzēts uzņēmuma pārstrukturēšanas programmas īstenošanai, bet pasākumu sistēmai, kuras mērķis ir veicināt nodarbinātības saglabāšanu reģionā. Turklāt Francija, pamatojoties uz FagorBrandt2007. gada 17. decembrī sniegto informāciju Komisijai, uzsver, ka nepastāv reāla saikne starp piešķirtā atbalsta summu (atbalsta neto summa ir apmēram 20 miljoni euro pēc nodokļu nomaksas) un ar kopējo tirgu nesaderīgā atbalsta summu (apmēram [25–30] miljoni euro pēc procentu aprēķināšanas). Turklāt pārstrukturēšanas izmaksas tiek lēstas [50–90] miljonu euro apmērā, un tādējādi ievērojami pārsniedz prasītā pārstrukturēšanas atbalsta summu. Visbeidzot Francijas iestādes atgādina, ka izdevumi ir aizvietojami.

| (33) | Attiecībā uz piezīmēm, kuras Komisijai iesniedza uzņēmums FagorBrandt, Francijas iestādes norāda, ka tās var vienīgi piekrist šiem paskaidrojumiem vēl jo vairāk tāpēc, ka tie papildina pašu Francijas iestāžu apsvērumus. |
| --- | --- |

(33)

Attiecībā uz piezīmēm, kuras Komisijai iesniedza uzņēmums FagorBrandt, Francijas iestādes norāda, ka tās var vienīgi piekrist šiem paskaidrojumiem vēl jo vairāk tāpēc, ka tie papildina pašu Francijas iestāžu apsvērumus.

6.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

6.1.   Atbalsta esība EK līguma 87. panta 1. punkta izpratnē

| (34) | Lēmuma par procedūras uzsākšanu 3.1. iedaļā Komisija secināja, ka pasākums ir atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Neviena no pusēm neapstrīdēja šo secinājumu. |
| --- | --- |

(34)

Lēmuma par procedūras uzsākšanu 3.1. iedaļā Komisija secināja, ka pasākums ir atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. Neviena no pusēm neapstrīdēja šo secinājumu.

6.2.   Novērtējuma juridiskais pamats

| (35) | Līguma 87. panta 2. un 3. punktā ir paredzētas atkāpes no vispārējās nesaderības, kas noteikta minētā panta 1. punktā. Konkrētajā gadījumā izņēmumi, kas paredzēti Līguma 87. panta 2. punktā, acīmredzami nav piemērojami. |
| --- | --- |

(35)

Līguma 87. panta 2. un 3. punktā ir paredzētas atkāpes no vispārējās nesaderības, kas noteikta minētā panta 1. punktā. Konkrētajā gadījumā izņēmumi, kas paredzēti Līguma 87. panta 2. punktā, acīmredzami nav piemērojami.

| (36) | Attiecībā uz Līguma 87. panta 3. punktā paredzētajiem izņēmumiem Komisija norāda, ka, ņemot vērā to, ka atbalsta mērķis nav reģionāla rakstura un minētā punkta b) apakšpunktā paredzētais izņēmums acīmredzami nav piemērojams, var piemērot vienīgi c) apakšpunktā paredzēto izņēmumu. Minētajā punktā noteikts, ka var atļaut tādu valsts atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības nosacījumiem, kas ir pretrunā ar kopīgām interesēm. Šajā kontekstā ir skaidrs, ka atbalstu piešķīra, lai atjaunotu grūtībās nonākuša uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. Kādā veidā Komisija izvērtē šāda atbalsta saderību ar kopējo tirgu, tā ir paskaidrojusi pārstrukturēšanas pamatnostādnēs. Tātad pārstrukturēšanas pamatnostādnes ir novērtējuma juridiskais pamats. Komisija uzskata, ka konkrētajā gadījumā nevar piemērot nevienu citu Kopienas regulējumu. Turklāt Francija nenorādīja nevienu citu Līguma izņēmumu. Arī ieinteresētās personas neapstrīdēja minētā juridiskā pamata izvēli, kurš jau ir paziņots lēmumā par procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(36)

Attiecībā uz Līguma 87. panta 3. punktā paredzētajiem izņēmumiem Komisija norāda, ka, ņemot vērā to, ka atbalsta mērķis nav reģionāla rakstura un minētā punkta b) apakšpunktā paredzētais izņēmums acīmredzami nav piemērojams, var piemērot vienīgi c) apakšpunktā paredzēto izņēmumu. Minētajā punktā noteikts, ka var atļaut tādu valsts atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības nosacījumiem, kas ir pretrunā ar kopīgām interesēm. Šajā kontekstā ir skaidrs, ka atbalstu piešķīra, lai atjaunotu grūtībās nonākuša uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. Kādā veidā Komisija izvērtē šāda atbalsta saderību ar kopējo tirgu, tā ir paskaidrojusi pārstrukturēšanas pamatnostādnēs. Tātad pārstrukturēšanas pamatnostādnes ir novērtējuma juridiskais pamats. Komisija uzskata, ka konkrētajā gadījumā nevar piemērot nevienu citu Kopienas regulējumu. Turklāt Francija nenorādīja nevienu citu Līguma izņēmumu. Arī ieinteresētās personas neapstrīdēja minētā juridiskā pamata izvēli, kurš jau ir paziņots lēmumā par procedūras uzsākšanu.

6.3.   Uzņēmuma atbilstība pārstrukturēšanas atbalstam

| (37) | Lai saņemtu pārstrukturēšanas atbalstu, uzņēmumam vispirms ir jābūt grūtībās nonākušam uzņēmumam, kā tas definēts pārstrukturēšanas pamatnostādņu 2.1. iedaļā. |
| --- | --- |

(37)

Lai saņemtu pārstrukturēšanas atbalstu, uzņēmumam vispirms ir jābūt grūtībās nonākušam uzņēmumam, kā tas definēts pārstrukturēšanas pamatnostādņu 2.1. iedaļā.

| (38) | Lēmuma par procedūras uzsākšanu 24. punktā Komisija norādīja, ka uzņēmums, šķiet, ir grūtībās nonācis uzņēmums pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. punkta izpratnē. Turklāt lēmuma par procedūras uzsākšanu 27. punktā Komisija norādīja, ka saskaņā ar pārstrukturēšanas pamatnostādņu 13. punktu uzņēmuma grūtības ir kļuvušas pārāk nopietnas, lai tās varētu finansēt tā Spānijas akcionārs. Pretēji šim iepriekšējam novērtējumam konkurents, kurš vēlējās palikt anonīms, uzskata, ka FagorBrandt finansiālu atbalstu, kas nepieciešams, lai cīnītos ar savām grūtībām, varētu saņemt no Fagor un MCC. Tādēļ ir jāanalizē, vai lēmumā par procedūras uzsākšanu veiktais iepriekšējais novērtējums ir jāmaina. Komisija atzīmē, ka konkurents pamato savu apgalvojumu ar rakstu presē (9), kas it kā norāda, ka Fagor var brīvi piesaistīt kapitālu finanšu tirgos. Tomēr Komisija norāda, ka šis raksts ir datēts ar 2005. gada aprīli un pēc tam Fagor finansiālais stāvoklis strauji pasliktinājās. Šajā sakarā Francijas iestādes atgādina, ka 2005. gadā sabiedrības Fagor finanšu parādi (bez FagorBrandt parādu konsolidācijas) [...] (10), jo īpaši pēc FagorBrandt akciju iegādes un ievērojamiem ieguldījumiem ražošanas iekārtās sabiedrībā Fagor. Turklāt 2006. gadā Fagor ieguldīja 26,9 miljonus euro uzņēmuma FagorBrandt kapitālā. Visi šie faktori gandrīz pilnībā izsmēla kooperatīva spēju uzņemties jaunas kredītsaistības, jo tā parādu attiecība ievērojami pārsniedza pieļaujamo slieksni. Tāpēc Komisija uzskata, ka nav jāpārskata lēmumā par procedūras uzsākšanu veiktais novērtējums attiecībā uz uzņēmuma atbilstību, pamatojoties uz pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. un 13. punktu. |
| --- | --- |

(38)

Lēmuma par procedūras uzsākšanu 24. punktā Komisija norādīja, ka uzņēmums, šķiet, ir grūtībās nonācis uzņēmums pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. punkta izpratnē. Turklāt lēmuma par procedūras uzsākšanu 27. punktā Komisija norādīja, ka saskaņā ar pārstrukturēšanas pamatnostādņu 13. punktu uzņēmuma grūtības ir kļuvušas pārāk nopietnas, lai tās varētu finansēt tā Spānijas akcionārs. Pretēji šim iepriekšējam novērtējumam konkurents, kurš vēlējās palikt anonīms, uzskata, ka FagorBrandt finansiālu atbalstu, kas nepieciešams, lai cīnītos ar savām grūtībām, varētu saņemt no Fagor un MCC. Tādēļ ir jāanalizē, vai lēmumā par procedūras uzsākšanu veiktais iepriekšējais novērtējums ir jāmaina. Komisija atzīmē, ka konkurents pamato savu apgalvojumu ar rakstu presē (9), kas it kā norāda, ka Fagor var brīvi piesaistīt kapitālu finanšu tirgos. Tomēr Komisija norāda, ka šis raksts ir datēts ar 2005. gada aprīli un pēc tam Fagor finansiālais stāvoklis strauji pasliktinājās. Šajā sakarā Francijas iestādes atgādina, ka 2005. gadā sabiedrības Fagor finanšu parādi (bez FagorBrandt parādu konsolidācijas) [...] (10), jo īpaši pēc FagorBrandt akciju iegādes un ievērojamiem ieguldījumiem ražošanas iekārtās sabiedrībā Fagor. Turklāt 2006. gadā Fagor ieguldīja 26,9 miljonus euro uzņēmuma FagorBrandt kapitālā. Visi šie faktori gandrīz pilnībā izsmēla kooperatīva spēju uzņemties jaunas kredītsaistības, jo tā parādu attiecība ievērojami pārsniedza pieļaujamo slieksni. Tāpēc Komisija uzskata, ka nav jāpārskata lēmumā par procedūras uzsākšanu veiktais novērtējums attiecībā uz uzņēmuma atbilstību, pamatojoties uz pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. un 13. punktu.

| (39) | Attiecībā uz uzņēmuma atbilstību, pamatojoties uz pārstrukturēšanas pamatnostādņu 2.1. iedaļā definētajiem nosacījumiem, lēmumā par procedūras uzsākšanu ir izteiktas šaubas tikai vienā jautājumā, proti, iespējams, tiek apiets aizliegums piešķirt pārstrukturēšanas atbalstu jaunizveidotiem uzņēmumiem (skatīt iepriekš 3. punktu “Procedūras uzsākšanas iemesli”). |
| --- | --- |

(39)

Attiecībā uz uzņēmuma atbilstību, pamatojoties uz pārstrukturēšanas pamatnostādņu 2.1. iedaļā definētajiem nosacījumiem, lēmumā par procedūras uzsākšanu ir izteiktas šaubas tikai vienā jautājumā, proti, iespējams, tiek apiets aizliegums piešķirt pārstrukturēšanas atbalstu jaunizveidotiem uzņēmumiem (skatīt iepriekš 3. punktu “Procedūras uzsākšanas iemesli”).

| (40) | Komisija ir izskatījusi uzņēmuma finansiālo stāvokli, kurš turpmāk atspoguļots 1. tabulā. Ir skaidrs, ka uzņēmums pirmo trīs gadu pastāvēšanas laikā pat tad, ja tas būtu atmaksājis 44.f atbalstu, neatbilda pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. un 11. punktā paredzētajiem kritērijiem, lai to varētu uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu. Attiecībā uz pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punktu pat tad, ja uzņēmums būtu atmaksājis atbalstu 22,5 miljonu euro apmērā 2004. gadā (tas ir, nākamajos mēnešos pēc Komisijas galīgā negatīvā lēmumam), tas 2004. gadā vēl nebūtu zaudējis pusi no paša kapitāla. Attiecībā uz pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. punktu pat gadījumā, ja uzņēmums 2004. gadā būtu atmaksājis atbalstu 22,5 miljonu euro apmērā, tas ciestu zaudējumus tikai vienu gadu (2004. gadā), kas, pamatojoties uz minēto punktu, nav pietiekami, lai uzņēmumu uzskatītu par grūtībās nonākušu uzņēmumu. Tādējādi ir jāatzīst, ka no 2005. gada grupas FagorBrandt finansiālās grūtības palielinājās tiktāl, ka no nākamā gada (ņemot vērā pienākumu atmaksāt 44.f atbalstu), iespējams, uzņēmumu varētu uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanas pamatnostādņu izpratnē (tas ir, uzņēmumu, kas “bez valsts iestāžu ārējas iejaukšanās” būs spiests “īstermiņā vai vidējā termiņā gandrīz noteikti izbeigt savu darbību”) un 2007. gadā – noteikti.
  1.   tabula












  (miljonos EUR) |
| --- | --- |
| | 2002. g. | 2003. g. | 2004. g. | 2005. g. | 2006. g. | 2007. g. |
| Apgrozījums | 847,1 | 857,6 | 813,2 | 743,6 | 779,7 | 903,0 |
| Bruto peļņa | 205,2 | 215,1 | 207,0 | (...) | (...) | (...) |
| Neto peļņa vai zaudējumi | 15,5 | 13,8 | (3,6) | (...) | (...) | (...) |
| Pašu kapitāls | 69,8 | 83,4 | 79,8 | (...) | (...) | (...) |

(40)

Komisija ir izskatījusi uzņēmuma finansiālo stāvokli, kurš turpmāk atspoguļots 1. tabulā. Ir skaidrs, ka uzņēmums pirmo trīs gadu pastāvēšanas laikā pat tad, ja tas būtu atmaksājis 44.f atbalstu, neatbilda pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. un 11. punktā paredzētajiem kritērijiem, lai to varētu uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu. Attiecībā uz pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punktu pat tad, ja uzņēmums būtu atmaksājis atbalstu 22,5 miljonu euro apmērā 2004. gadā (tas ir, nākamajos mēnešos pēc Komisijas galīgā negatīvā lēmumam), tas 2004. gadā vēl nebūtu zaudējis pusi no paša kapitāla. Attiecībā uz pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. punktu pat gadījumā, ja uzņēmums 2004. gadā būtu atmaksājis atbalstu 22,5 miljonu euro apmērā, tas ciestu zaudējumus tikai vienu gadu (2004. gadā), kas, pamatojoties uz minēto punktu, nav pietiekami, lai uzņēmumu uzskatītu par grūtībās nonākušu uzņēmumu. Tādējādi ir jāatzīst, ka no 2005. gada grupas FagorBrandt finansiālās grūtības palielinājās tiktāl, ka no nākamā gada (ņemot vērā pienākumu atmaksāt 44.f atbalstu), iespējams, uzņēmumu varētu uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanas pamatnostādņu izpratnē (tas ir, uzņēmumu, kas “bez valsts iestāžu ārējas iejaukšanās” būs spiests “īstermiņā vai vidējā termiņā gandrīz noteikti izbeigt savu darbību”) un 2007. gadā – noteikti.

1.   tabula

(miljonos EUR)

2002. g.

2003. g.

2004. g.

2005. g.

2006. g.

2007. g.

Apgrozījums

847,1

857,6

813,2

743,6

779,7

903,0

Bruto peļņa

205,2

215,1

207,0

(...)

(...)

(...)

Neto peļņa vai zaudējumi

15,5

13,8

(3,6)

(...)

(...)

(...)

Pašu kapitāls

69,8

83,4

79,8

(...)

(...)

(...)

| (41) | Turklāt Komisija atzīmē, ka 2005. gada pirmajā ceturksnī Fagor grupa pieņēma lēmumu iegādāties 90 % uzņēmuma akciju par [150–200] miljoniem euro. Tas liecina par to, ka tirgū netika uzskatīts, ka uzņēmums ir grūtībās nonācis uzņēmums pārstrukturēšanas pamatnostādņu izpratnē, t. i., uzņēmums, kas bez valsts iestāžu ārējas iejaukšanās īstermiņā vai vidējā termiņā gandrīz noteikti būs spiests izbeigt savu darbību. |
| --- | --- |

(41)

Turklāt Komisija atzīmē, ka 2005. gada pirmajā ceturksnī Fagor grupa pieņēma lēmumu iegādāties 90 % uzņēmuma akciju par [150–200] miljoniem euro. Tas liecina par to, ka tirgū netika uzskatīts, ka uzņēmums ir grūtībās nonācis uzņēmums pārstrukturēšanas pamatnostādņu izpratnē, t. i., uzņēmums, kas bez valsts iestāžu ārējas iejaukšanās īstermiņā vai vidējā termiņā gandrīz noteikti būs spiests izbeigt savu darbību.

| (42) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka uzņēmumu, kas izveidots 2002. gada janvārī, nevarēja uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu pirmos trīs tā pastāvēšanas gados pat tad, ja tas būtu atmaksājis 44.f atbalstu nekavējoties. Tādējādi Komisija norāda, ka ar šo Francijas kavēšanos atgūt 44.f atbalstu līdz 2005. gada janvārim – tas ir, trīs gadus pēc FagorBrandt izveides – netika mākslīgi pie dzīvības uzturēts uzņēmums, kas citādi būtu pametis tirgu. Komisija arī norāda, ka šajā laikposmā uzņēmumam nebija iemesla prasīt pārstrukturēšanas atbalstu. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Francijas kavēšanās atgūt 44.f atbalstu līdz 2005. gada janvārim nav mēģinājums apiet aizliegumu piešķirt atbalstu jaunizveidotiem uzņēmumiem pārstrukturēšanas pamatnostādņu 12. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(42)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka uzņēmumu, kas izveidots 2002. gada janvārī, nevarēja uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu pirmos trīs tā pastāvēšanas gados pat tad, ja tas būtu atmaksājis 44.f atbalstu nekavējoties. Tādējādi Komisija norāda, ka ar šo Francijas kavēšanos atgūt 44.f atbalstu līdz 2005. gada janvārim – tas ir, trīs gadus pēc FagorBrandt izveides – netika mākslīgi pie dzīvības uzturēts uzņēmums, kas citādi būtu pametis tirgu. Komisija arī norāda, ka šajā laikposmā uzņēmumam nebija iemesla prasīt pārstrukturēšanas atbalstu. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Francijas kavēšanās atgūt 44.f atbalstu līdz 2005. gada janvārim nav mēģinājums apiet aizliegumu piešķirt atbalstu jaunizveidotiem uzņēmumiem pārstrukturēšanas pamatnostādņu 12. punkta izpratnē.

| (43) | Visbeidzot šaubas par uzņēmuma atbilstību ir izkliedētas, un Komisija uzskata, ka ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti pārstrukturēšanas pamatnostādņu 2.1. iedaļā. |
| --- | --- |

(43)

Visbeidzot šaubas par uzņēmuma atbilstību ir izkliedētas, un Komisija uzskata, ka ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti pārstrukturēšanas pamatnostādņu 2.1. iedaļā.

6.4.   Noteikumi attiecībā uz iepriekš nelikumīga atbalsta saņēmējiem

| (44) | Pamatojoties uz pārstrukturēšanas pamatnostādņu 23. punktu un to, ka paziņoto atbalstu varētu galvenokārt izmantot, lai finansētu 44.f atbalsta atmaksu, lēmuma par procedūras uzsākšanu 30. punktā paustas šaubas par to, ka paziņotais atbalsts varētu būt mēģinājums apiet atmaksāšanas pienākumu un mazināt šī atbalsta atgūšanas jēgu un efektivitāti. |
| --- | --- |

(44)

Pamatojoties uz pārstrukturēšanas pamatnostādņu 23. punktu un to, ka paziņoto atbalstu varētu galvenokārt izmantot, lai finansētu 44.f atbalsta atmaksu, lēmuma par procedūras uzsākšanu 30. punktā paustas šaubas par to, ka paziņotais atbalsts varētu būt mēģinājums apiet atmaksāšanas pienākumu un mazināt šī atbalsta atgūšanas jēgu un efektivitāti.

| (45) | Komisija savā novērtējumā, kas saistīts ar šo jautājumu, ņēma vērā šādus aspektus. |
| --- | --- |

(45)

Komisija savā novērtējumā, kas saistīts ar šo jautājumu, ņēma vērā šādus aspektus.

| (46) | Pirmkārt, saskaņā ar pastāvīgo judikatūru ar kopējo tirgu nesaderīgā atbalsta atmaksa kopā ar procentiem ļauj atjaunot situāciju, kāda tā bija pirms atbalsta piešķiršanas, un tādējādi novērst konkurences izkropļojumus, kurus atbalsts rada. Līdz ar to šajā gadījumā 44.f atbalsta atmaksa kopā ar procentiem, kas nosaka jauna atbalsta maksāšanu, ir paredzēta, lai atjaunotu situāciju, kas pastāvēja pirms atbalsta piešķiršanas. |
| --- | --- |

(46)

Pirmkārt, saskaņā ar pastāvīgo judikatūru ar kopējo tirgu nesaderīgā atbalsta atmaksa kopā ar procentiem ļauj atjaunot situāciju, kāda tā bija pirms atbalsta piešķiršanas, un tādējādi novērst konkurences izkropļojumus, kurus atbalsts rada. Līdz ar to šajā gadījumā 44.f atbalsta atmaksa kopā ar procentiem, kas nosaka jauna atbalsta maksāšanu, ir paredzēta, lai atjaunotu situāciju, kas pastāvēja pirms atbalsta piešķiršanas.

| (47) | Otrkārt, uzņēmums ir tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu. Patiešām, pirmkārt, uzņēmuma finansiālo grūtību pamatā nav ar kopējo tirgu nesaderīgā atbalsta atmaksa. Tās izraisīja citi cēloņi, kas ir par iemeslu uzņēmuma zaudējumiem, sākot ar 2004. gadu (skatīt iepriekš 1. tabulu). Ar kopējo tirgu nesaderīgā atbalsta atmaksa nākotnē tikai padziļinās šīs problēmas, līdz uzņēmums bez valsts atbalsta vairs nespēs ar tām cīnīties. Otrkārt, tika īstenots darbību pārstrukturēšanas plāns, kura izmaksas ir [50–90] miljoni euro. Tas liecina, ka darbības pārstrukturēšana, kas nepieciešama tās rentabilitātes atjaunošanai, ir saistīta ar ļoti būtiskām izmaksām, kas ir nozīmīgākas nekā 44.f atbalsta atmaksa 22,5 miljonu euro apmērā, neskaitot procentus. Minētie faktori pierāda, ka FagorBrandt ir grūtībās nonācis uzņēmums, kura pastāvēšana ir apdraudēta. Tādēļ tas, tāpat kā ikviens uzņēmums šādā situācijā, var saņemt pārstrukturēšanas atbalstu, ja ir ievēroti pārējie nosacījumi, kas paredzēti pārstrukturēšanas pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

(47)

Otrkārt, uzņēmums ir tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu. Patiešām, pirmkārt, uzņēmuma finansiālo grūtību pamatā nav ar kopējo tirgu nesaderīgā atbalsta atmaksa. Tās izraisīja citi cēloņi, kas ir par iemeslu uzņēmuma zaudējumiem, sākot ar 2004. gadu (skatīt iepriekš 1. tabulu). Ar kopējo tirgu nesaderīgā atbalsta atmaksa nākotnē tikai padziļinās šīs problēmas, līdz uzņēmums bez valsts atbalsta vairs nespēs ar tām cīnīties. Otrkārt, tika īstenots darbību pārstrukturēšanas plāns, kura izmaksas ir [50–90] miljoni euro. Tas liecina, ka darbības pārstrukturēšana, kas nepieciešama tās rentabilitātes atjaunošanai, ir saistīta ar ļoti būtiskām izmaksām, kas ir nozīmīgākas nekā 44.f atbalsta atmaksa 22,5 miljonu euro apmērā, neskaitot procentus. Minētie faktori pierāda, ka FagorBrandt ir grūtībās nonācis uzņēmums, kura pastāvēšana ir apdraudēta. Tādēļ tas, tāpat kā ikviens uzņēmums šādā situācijā, var saņemt pārstrukturēšanas atbalstu, ja ir ievēroti pārējie nosacījumi, kas paredzēti pārstrukturēšanas pamatnostādnēs.

| (48) | Treškārt, Komisija savā 1991. gada lēmumā attiecībā uz Deggendorf lietu (11), norādot, ka “summējot nelikumīgi piešķirto atbalstu, kuru Deggendorf atsakās atmaksāt kopš 1986. gada, un jauno atbalstu, (...) šai sabiedrībai tiktu sniegtas pārmērīgas un nepamatotas priekšrocības, kas ietekmētu tirdzniecības apstākļus tiktāl, ka tas būtu pretrunā kopīgām interesēm”, izskatīja jaunu un ar kopējo tirgu saderīgu atbalstu ar nosacījumu, ka “iestādēm (...) ir jāpārtrauc atbalsta maksāšana sabiedrībai Deggendorf (...), kamēr tās nebūs atguvušas nesaderīgo atbalstu (...)”. Tiesa savā 1997. gada 15. maija spriedumā (12) apstiprināja Komisijas izmantoto pieeju. Kopš tā laika Komisija ir pieņēmusi vairākus lēmumus, kuros tā izmanto šo pašu pieeju, proti, izskata jaunu ar kopējo tirgu saderīgu atbalstu, vienlaikus nosakot tā maksāšanas apturēšanu, līdz tiek atmaksāts nelikumīgi piešķirtais atbalsts (13). Komisija norāda, ka, šķiet, šajā gadījumā no brīža, kad jaunais atbalsts atbilst pārstrukturēšanas pamatnostādnēs paredzētajiem nosacījumiem, nav faktoru, kas liedz piemērot Deggendorf pieeju, proti, izskatīt jaunu un ar kopējo tirgu saderīgu atbalstu ar nosacījumu, ka tā izmaksāšana tiek atlikta līdz 44.f atbalsta atgūšanai. |
| --- | --- |

(48)

Treškārt, Komisija savā 1991. gada lēmumā attiecībā uz Deggendorf lietu (11), norādot, ka “summējot nelikumīgi piešķirto atbalstu, kuru Deggendorf atsakās atmaksāt kopš 1986. gada, un jauno atbalstu, (...) šai sabiedrībai tiktu sniegtas pārmērīgas un nepamatotas priekšrocības, kas ietekmētu tirdzniecības apstākļus tiktāl, ka tas būtu pretrunā kopīgām interesēm”, izskatīja jaunu un ar kopējo tirgu saderīgu atbalstu ar nosacījumu, ka “iestādēm (...) ir jāpārtrauc atbalsta maksāšana sabiedrībai Deggendorf (...), kamēr tās nebūs atguvušas nesaderīgo atbalstu (...)”. Tiesa savā 1997. gada 15. maija spriedumā (12) apstiprināja Komisijas izmantoto pieeju. Kopš tā laika Komisija ir pieņēmusi vairākus lēmumus, kuros tā izmanto šo pašu pieeju, proti, izskata jaunu ar kopējo tirgu saderīgu atbalstu, vienlaikus nosakot tā maksāšanas apturēšanu, līdz tiek atmaksāts nelikumīgi piešķirtais atbalsts (13). Komisija norāda, ka, šķiet, šajā gadījumā no brīža, kad jaunais atbalsts atbilst pārstrukturēšanas pamatnostādnēs paredzētajiem nosacījumiem, nav faktoru, kas liedz piemērot Deggendorf pieeju, proti, izskatīt jaunu un ar kopējo tirgu saderīgu atbalstu ar nosacījumu, ka tā izmaksāšana tiek atlikta līdz 44.f atbalsta atgūšanai.

| (49) | Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Komisijas šaubas ir izkliedētas. |
| --- | --- |

(49)

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Komisijas šaubas ir izkliedētas.

| (50) | Šajā sakarā Komisija vēlas sniegt šādu precizējumu. Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 23. punktā Komisijai ir noteikts pienākums, vērtējot jebkādu pārstrukturēšanas atbalstu, “ņemt vērā gan vecā un jaunā atbalsta kumulatīvo iedarbību, gan arī to, ka vecais atbalsts nav atmaksāts”. Kā ir norādīts pārstrukturēšanas pamatnostādņu attiecīgajā zemsvītras piezīmē, šis noteikums pamatojas uz iepriekš norādīto spriedumu Deggendorf lietā. Minētajā gadījumā Francija apņēmās atgūt 44.f atbalstu, pirms sākt jauna atbalsta izmaksāšanu. Šajā lēmumā Komisija uzskatīja, ka saskaņā ar iepriekš minēto Deggendorf lietas judikatūru ir jāmaina šīs saistības, nosakot paziņoto atbalstu par saderīgu ar kopējo tirgu. Šādā veidā Komisija nodrošinās, ka netiek summēts vecais un jaunais atbalsts un iepriekš piešķirtais atbalsts tiek atmaksāts. Līdz ar to jaunā atbalsta novērtējuma pārējā daļā vairs nebūs jāņem vērā ne atbalstu kumulatīvā iedarbība, ne tas, ka nav veikta atmaksa. |
| --- | --- |

(50)

Šajā sakarā Komisija vēlas sniegt šādu precizējumu. Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 23. punktā Komisijai ir noteikts pienākums, vērtējot jebkādu pārstrukturēšanas atbalstu, “ņemt vērā gan vecā un jaunā atbalsta kumulatīvo iedarbību, gan arī to, ka vecais atbalsts nav atmaksāts”. Kā ir norādīts pārstrukturēšanas pamatnostādņu attiecīgajā zemsvītras piezīmē, šis noteikums pamatojas uz iepriekš norādīto spriedumu Deggendorf lietā. Minētajā gadījumā Francija apņēmās atgūt 44.f atbalstu, pirms sākt jauna atbalsta izmaksāšanu. Šajā lēmumā Komisija uzskatīja, ka saskaņā ar iepriekš minēto Deggendorf lietas judikatūru ir jāmaina šīs saistības, nosakot paziņoto atbalstu par saderīgu ar kopējo tirgu. Šādā veidā Komisija nodrošinās, ka netiek summēts vecais un jaunais atbalsts un iepriekš piešķirtais atbalsts tiek atmaksāts. Līdz ar to jaunā atbalsta novērtējuma pārējā daļā vairs nebūs jāņem vērā ne atbalstu kumulatīvā iedarbība, ne tas, ka nav veikta atmaksa.

6.5.   Uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošana

6.5.1.   Tirgus perspektīvas un pārstrukturēšanas plānā ietverto prognožu ticamība

| (51) | Lēmuma par procedūras uzsākšanu 2.2. iedaļā Komisija aprakstīja pārstrukturēšanas plāna galvenos pasākumus (14). Lēmuma par procedūras uzsākšanu 3.3.3. iedaļā Komisija norādīja, ka šis plāns, šķiet, atbilst pārstrukturēšanas pamatnostādņu 35. līdz 37. punktam. Tādējādi šķiet, ka pārstrukturēšanas plāns ļauj atjaunot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. Saistībā ar oficiālo izmeklēšanas procedūru, kas ar šo lēmumu tiek izbeigta, Komisija izanalizēja sīkāk būtiskos plāna elementus, lai varētu apstiprināt vai neapstiprināt sākotnējo novērtējumu. |
| --- | --- |

(51)

Lēmuma par procedūras uzsākšanu 2.2. iedaļā Komisija aprakstīja pārstrukturēšanas plāna galvenos pasākumus (14). Lēmuma par procedūras uzsākšanu 3.3.3. iedaļā Komisija norādīja, ka šis plāns, šķiet, atbilst pārstrukturēšanas pamatnostādņu 35. līdz 37. punktam. Tādējādi šķiet, ka pārstrukturēšanas plāns ļauj atjaunot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. Saistībā ar oficiālo izmeklēšanas procedūru, kas ar šo lēmumu tiek izbeigta, Komisija izanalizēja sīkāk būtiskos plāna elementus, lai varētu apstiprināt vai neapstiprināt sākotnējo novērtējumu.

| (52) | Komisija novērtēja pārstrukturēšanas plānā ietvertās prognozes, jo īpaši saistībā ar izaugsmes perspektīvām. Komisija šīs prognozes salīdzināja ar jaunākajām tendencēm. |
| --- | --- |

(52)

Komisija novērtēja pārstrukturēšanas plānā ietvertās prognozes, jo īpaši saistībā ar izaugsmes perspektīvām. Komisija šīs prognozes salīdzināja ar jaunākajām tendencēm.

| (53) | Saskaņā ar CECED
   (15) sniegto informāciju no 2005. līdz 2007. gadam Eiropas tirgus attīstība apjoma ziņā liecina par mērenu pieaugumu Rietumeiropā (apmēram 2 % gadā) un dinamisku pieaugumu Austrumeiropā (apmēram 7 % gadā). Tomēr šis pēdējais pieauguma rādītājs ir apšaubāms, jo tas ir saistīts ar svārstībām ekonomikā, pastāvot iespējai, ka gan divos ciparos mērāms pieaugums, gan divos ciparos mērāms samazinājums var viegli pārmaiņus sekot cits citam. |
| --- | --- |

(53)

Saskaņā ar CECED
   (15) sniegto informāciju no 2005. līdz 2007. gadam Eiropas tirgus attīstība apjoma ziņā liecina par mērenu pieaugumu Rietumeiropā (apmēram 2 % gadā) un dinamisku pieaugumu Austrumeiropā (apmēram 7 % gadā). Tomēr šis pēdējais pieauguma rādītājs ir apšaubāms, jo tas ir saistīts ar svārstībām ekonomikā, pastāvot iespējai, ka gan divos ciparos mērāms pieaugums, gan divos ciparos mērāms samazinājums var viegli pārmaiņus sekot cits citam.

| (54) | Ja ilgtermiņā ir iespējama Austrumeiropas un Rietumeiropas iepirkšanās paradumu konverģence, Austrumeiropas valstu zemā pirktspēja rada pieprasījuma koncentrāciju attiecībā uz pirmās nepieciešamības precēm (veļas mazgāšanas mašīnām un ledusskapjiem) un zemākas kvalitātes ražojumiem. Tomēr tas ir tirgos, kur ir ienākuši konkurenti no Turcijas un Āzijas. |
| --- | --- |

(54)

Ja ilgtermiņā ir iespējama Austrumeiropas un Rietumeiropas iepirkšanās paradumu konverģence, Austrumeiropas valstu zemā pirktspēja rada pieprasījuma koncentrāciju attiecībā uz pirmās nepieciešamības precēm (veļas mazgāšanas mašīnām un ledusskapjiem) un zemākas kvalitātes ražojumiem. Tomēr tas ir tirgos, kur ir ienākuši konkurenti no Turcijas un Āzijas.

| (55) | Tādēļ uzņēmuma FagorBrandt potenciālie tirgi ir Rietumeiropā, jo tie ir nozīmīgāki gan vērtības, gan apjoma ziņā, un tajos izrāda mazāku interesi par zemas kvalitātes ražojumiem, ar kuriem FagorBrandt vairs nevar būt konkurētspējīgs un kuri rada straujo pieaugumu Austrumeiropā. |
| --- | --- |

(55)

Tādēļ uzņēmuma FagorBrandt potenciālie tirgi ir Rietumeiropā, jo tie ir nozīmīgāki gan vērtības, gan apjoma ziņā, un tajos izrāda mazāku interesi par zemas kvalitātes ražojumiem, ar kuriem FagorBrandt vairs nevar būt konkurētspējīgs un kuri rada straujo pieaugumu Austrumeiropā.

| (56) | Konkrētāk, uzņēmuma FagorBrandt pamattirgus ir Francijas tirgus, kur grupa realizē [50–80] % no saviem pārdošanas apjomiem, ražo [75–100] % no saviem ražošanas apjomiem un nodarbina [75–100] % grupas darba ņēmēju. Saskaņā ar GIFAM
   (16) informāciju lielās sadzīves elektrotehnikas tirgus Francijā 2007. gadā gan apjoma, gan vērtības ziņā ir progresējis par 1 % attiecībā pret 2006. gadu. Konkrētāk, [...] iekārtu tirgus, kuram FagorBrandt vēlas pievērsties, ir paplašinājies par [...] %, salīdzinot ar 2006. gadu, tajā pašā laikā [...] iekārtu pārdošanas apjomi ir samazinājušies par [...]%. |
| --- | --- |

(56)

Konkrētāk, uzņēmuma FagorBrandt pamattirgus ir Francijas tirgus, kur grupa realizē [50–80] % no saviem pārdošanas apjomiem, ražo [75–100] % no saviem ražošanas apjomiem un nodarbina [75–100] % grupas darba ņēmēju. Saskaņā ar GIFAM
   (16) informāciju lielās sadzīves elektrotehnikas tirgus Francijā 2007. gadā gan apjoma, gan vērtības ziņā ir progresējis par 1 % attiecībā pret 2006. gadu. Konkrētāk, [...] iekārtu tirgus, kuram FagorBrandt vēlas pievērsties, ir paplašinājies par [...] %, salīdzinot ar 2006. gadu, tajā pašā laikā [...] iekārtu pārdošanas apjomi ir samazinājušies par [...]%.

| (57) | Attīstības tendences pa ražojumu grupām liecina, ka potenciāli labvēlīgākie tirgi Eiropā, un jo īpaši Francijā galvenokārt ir [...] iekārtu tirgi. [...] iekārtu pieaugums ir nozīmīgs, lai gan attiecībā uz aukstuma iekārtām nav vērojama gandrīz nekāda attīstība, par ko liecina turpmākā tabula, kas ir izvilkums no GIFAM pētījuma:
  (...) |
| --- | --- |

(57)

Attīstības tendences pa ražojumu grupām liecina, ka potenciāli labvēlīgākie tirgi Eiropā, un jo īpaši Francijā galvenokārt ir [...] iekārtu tirgi. [...] iekārtu pieaugums ir nozīmīgs, lai gan attiecībā uz aukstuma iekārtām nav vērojama gandrīz nekāda attīstība, par ko liecina turpmākā tabula, kas ir izvilkums no GIFAM pētījuma:

(...)

| (58) | Līdz ar to uzņēmuma FagorBrandt izvēle, no vienas puses, īpaši pievērsties [...] un, no otras puses, izvēle attīstīt [...] šķiet atbilstoša dažādu segmentu un ražojumu attīstības tendencēm. |
| --- | --- |

(58)

Līdz ar to uzņēmuma FagorBrandt izvēle, no vienas puses, īpaši pievērsties [...] un, no otras puses, izvēle attīstīt [...] šķiet atbilstoša dažādu segmentu un ražojumu attīstības tendencēm.

| (59) | Komisija, izanalizējot pārējos būtiskos pārstrukturēšanas plāna elementus, kuru mērķis ir pamatot prognožu atbilstību attiecībā uz FagorBrandt darbības rentabilitāti nākotnē, uzskata, ka minētās prognozes ir reālas. Tādējādi analīzes pārējā daļā paustas šaubas tikai par diviem pārstrukturēšanas plāna aspektiem, kuras izteiktas arī lēmumā par procedūras uzsākšanu, – tieši attiecībā uz to, vai pārstrukturēšanas plāns ir reāls un pietiekams. |
| --- | --- |

(59)

Komisija, izanalizējot pārējos būtiskos pārstrukturēšanas plāna elementus, kuru mērķis ir pamatot prognožu atbilstību attiecībā uz FagorBrandt darbības rentabilitāti nākotnē, uzskata, ka minētās prognozes ir reālas. Tādējādi analīzes pārējā daļā paustas šaubas tikai par diviem pārstrukturēšanas plāna aspektiem, kuras izteiktas arī lēmumā par procedūras uzsākšanu, – tieši attiecībā uz to, vai pārstrukturēšanas plāns ir reāls un pietiekams.

| (60) | Pirmkārt, Komisija pieprasīja paskaidrojumus attiecībā uz gaidāmo apgrozījuma pieaugumu par 20 % 2007. gadā. Francijas iestādes paskaidroja, ka 2006. gadā FagorBrandt darbības joma tika mainīta, sabiedrībai Fagor nododot uzņēmumam FagorBrandt preču zīmes Fagor izplatīšanu Anglijas un Francijas tirgū, kā arī visas Fagor Francijā veiktās darbības (17). Šo darbību apgrozījums 2007. gadā tika novērtēts [50–100] miljonu euro apmērā, un to iekļāva FagorBrandt 2007. gada apgrozījumā. Uzņēmuma plānotais organiskais apgrozījuma pieaugums bija tikai [5–10] %. Kopš tā laika Francija paziņoja 2007. gadā faktiski sasniegto apgrozījumu. Tas ir 903 miljoni euro attiecībā pret 779,7 miljoniem euro 2006. gadā, proti, apgrozījums ir pieaudzis par 16 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. |
| --- | --- |

(60)

Pirmkārt, Komisija pieprasīja paskaidrojumus attiecībā uz gaidāmo apgrozījuma pieaugumu par 20 % 2007. gadā. Francijas iestādes paskaidroja, ka 2006. gadā FagorBrandt darbības joma tika mainīta, sabiedrībai Fagor nododot uzņēmumam FagorBrandt preču zīmes Fagor izplatīšanu Anglijas un Francijas tirgū, kā arī visas Fagor Francijā veiktās darbības (17). Šo darbību apgrozījums 2007. gadā tika novērtēts [50–100] miljonu euro apmērā, un to iekļāva FagorBrandt 2007. gada apgrozījumā. Uzņēmuma plānotais organiskais apgrozījuma pieaugums bija tikai [5–10] %. Kopš tā laika Francija paziņoja 2007. gadā faktiski sasniegto apgrozījumu. Tas ir 903 miljoni euro attiecībā pret 779,7 miljoniem euro 2006. gadā, proti, apgrozījums ir pieaudzis par 16 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu.

| (61) | Otrkārt, Komisija norādīja, ka pārstrukturēšanas plānā nav minēts, kā FagorBrandt plāno veikt ar kopējo tirgu nesaderīgā atbalsta, kuru saņēma tā Itālijas meitas uzņēmums, atmaksu, kas tādējādi apdraud uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanu. Francijas iestādes precizēja, ka ar kopējo tirgu nesaderīgā atbalsta atgūšanai, ko veic Itālijas iestādes, nevajadzētu ietekmēt grupas finansiālo stāvokli. Brandt Italia īstenotās Ocean SpA sadzīves elektrotehnikas darbības iegādes cena tika palielināta par iespējamo atbalsta summu, kas jāsaņem Brandt Italia, proti, par [5–10] miljoniem euro (attiecībā pret Brandt Italia faktiski saņemto atbalsta summu [5–10 miljonu] euro apmērā). Līdz ar to Francijas iestādes konstatē, ka ienākumi saistībā ar nelikumīgo atbalstu gandrīz pilnībā tika nodoti pārdevējam Ocean SpA (ar atlikumu [< 1 miljons] euro). Francijas iestādes piebilst, ka šo apgalvojumu ar 2004. gada 5. jūlija nolēmumu, kurā noteikts uzlikt arestu iegādes cenas pēdējai maksājumu daļai, proti, [5–10] miljoniem euro, kas jāmaksā Brandt Italia, apstiprināja Brešas Tiesa, kurā pēc Komisijas 2004. gada 30. marta negatīvā lēmuma saistībā ar Itālijas atbalsta shēmu vērsās Brandt Italia. Līdz ar to Itālijas atbalsta atmaksas apmēram, par kuru ir atbildīgs uzņēmums Brandt Italia, acīmredzami vajadzētu būt mazākam nekā [< 1 miljonam] euro. |
| --- | --- |

(61)

Otrkārt, Komisija norādīja, ka pārstrukturēšanas plānā nav minēts, kā FagorBrandt plāno veikt ar kopējo tirgu nesaderīgā atbalsta, kuru saņēma tā Itālijas meitas uzņēmums, atmaksu, kas tādējādi apdraud uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanu. Francijas iestādes precizēja, ka ar kopējo tirgu nesaderīgā atbalsta atgūšanai, ko veic Itālijas iestādes, nevajadzētu ietekmēt grupas finansiālo stāvokli. Brandt Italia īstenotās Ocean SpA sadzīves elektrotehnikas darbības iegādes cena tika palielināta par iespējamo atbalsta summu, kas jāsaņem Brandt Italia, proti, par [5–10] miljoniem euro (attiecībā pret Brandt Italia faktiski saņemto atbalsta summu [5–10 miljonu] euro apmērā). Līdz ar to Francijas iestādes konstatē, ka ienākumi saistībā ar nelikumīgo atbalstu gandrīz pilnībā tika nodoti pārdevējam Ocean SpA (ar atlikumu [< 1 miljons] euro). Francijas iestādes piebilst, ka šo apgalvojumu ar 2004. gada 5. jūlija nolēmumu, kurā noteikts uzlikt arestu iegādes cenas pēdējai maksājumu daļai, proti, [5–10] miljoniem euro, kas jāmaksā Brandt Italia, apstiprināja Brešas Tiesa, kurā pēc Komisijas 2004. gada 30. marta negatīvā lēmuma saistībā ar Itālijas atbalsta shēmu vērsās Brandt Italia. Līdz ar to Itālijas atbalsta atmaksas apmēram, par kuru ir atbildīgs uzņēmums Brandt Italia, acīmredzami vajadzētu būt mazākam nekā [< 1 miljonam] euro.

| (62) | Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Komisija secina, ka šaubas par dzīvotspējas atjaunošanu, kas norādītas lēmumā par procedūras uzsākšanu, ir izkliedētas. |
| --- | --- |

(62)

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Komisija secina, ka šaubas par dzīvotspējas atjaunošanu, kas norādītas lēmumā par procedūras uzsākšanu, ir izkliedētas.

6.5.2.   Ieinteresētās personas šaubas par dzīvotspējas atjaunošanu

| (63) | Kā norādīts iepriekš, konkurents, kurš vēlējās palikt anonīms, apšauba to, ka pārstrukturēšana varētu atjaunot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. Pirmkārt, viņš uzskata, ka uzņēmumam būtu jāpārvieto viena daļa ražošanas uz ražošanas zonām ar zemām izmaksām, kur tas var izmantot apjoma radītos ietaupījumus. Otrkārt, uzņēmums nevarēs veikt vajadzīgos ieguldījumus, lai uzlabotu savus ražojumus nozarē, kurā katru gadu nepieciešams veikt būtiskas investīcijas ražošanas līdzekļos, projektēšanā, pētniecībā un attīstībā. Visbeidzot viņš uzsver, ka uzņēmums vēl arvien ir pārāk mazs salīdzinājumā ar tā konkurentiem. Turpmākajos punktos Komisija mēģinās pārbaudīt, vai konkurenta, kurš vēlējās palikt anonīms, piezīmes liek apšaubīt Komisijas secinājumus par dzīvotspējas atjaunošanu. |
| --- | --- |

(63)

Kā norādīts iepriekš, konkurents, kurš vēlējās palikt anonīms, apšauba to, ka pārstrukturēšana varētu atjaunot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. Pirmkārt, viņš uzskata, ka uzņēmumam būtu jāpārvieto viena daļa ražošanas uz ražošanas zonām ar zemām izmaksām, kur tas var izmantot apjoma radītos ietaupījumus. Otrkārt, uzņēmums nevarēs veikt vajadzīgos ieguldījumus, lai uzlabotu savus ražojumus nozarē, kurā katru gadu nepieciešams veikt būtiskas investīcijas ražošanas līdzekļos, projektēšanā, pētniecībā un attīstībā. Visbeidzot viņš uzsver, ka uzņēmums vēl arvien ir pārāk mazs salīdzinājumā ar tā konkurentiem. Turpmākajos punktos Komisija mēģinās pārbaudīt, vai konkurenta, kurš vēlējās palikt anonīms, piezīmes liek apšaubīt Komisijas secinājumus par dzīvotspējas atjaunošanu.

| (64) | Attiecībā uz nepieciešamību pārvietot daļu ražošanas uz valstīm ar mazākām izmaksām, Komisija norāda, ka Francijas iestādes ir precīzi atbildējušas uz šo jautājumu. Tās atgādina, ka uzņēmuma FagorBrandt izvēlētajai attīstībai (produkti ar augstu pievienoto vērtību un inovatīvi ražojumi), tāpat kā dažu tā Eiropas konkurentu attīstībai, nav piemērota to ražošanas pārvietošana uz valstīm ar zemākām izmaksām. [...]. Lielākiem uzņēmumiem ražotņu izveide valstīs ar zemām izmaksām atbilst arī to vēlmei attīstīt šajās valstīs pārdošanu. |
| --- | --- |

(64)

Attiecībā uz nepieciešamību pārvietot daļu ražošanas uz valstīm ar mazākām izmaksām, Komisija norāda, ka Francijas iestādes ir precīzi atbildējušas uz šo jautājumu. Tās atgādina, ka uzņēmuma FagorBrandt izvēlētajai attīstībai (produkti ar augstu pievienoto vērtību un inovatīvi ražojumi), tāpat kā dažu tā Eiropas konkurentu attīstībai, nav piemērota to ražošanas pārvietošana uz valstīm ar zemākām izmaksām. [...]. Lielākiem uzņēmumiem ražotņu izveide valstīs ar zemām izmaksām atbilst arī to vēlmei attīstīt šajās valstīs pārdošanu.

| (65) | Attiecībā uz konkurenta, kurš vēlējās palikt anonīms, apgalvojumiem par FagorBrandt nespēju veikt būtiskus ieguldījumus, kas vajadzīgi konkurētspējas saglabāšanai, un par to, ka uzņēmums ir pārāk mazs salīdzinājumā ar lielākiem uzņēmumiem, Komisija atzīmē, ka tā pati lēmuma par procedūras uzsākšanu 8. punktā norādīja, ka šie aspekti ir veicinājuši uzņēmuma grūtības. Tomēr tā atzīmē, ka pārstrukturēšanas plāns, šķiet, risina šīs problēmas. Uzņēmums plāno [...]. Turklāt Komisija norāda, ka dažiem nozares uzņēmumiem, neskatoties uz to, ka tie ir nelieli, salīdzinot ar lielākiem uzņēmumiem, un to nozīmīgo ražošanu Rietumeiropas valstīs, izdodas saglabāt konkurētspēju, koncentrējoties uz atsevišķiem produktiem un segmentiem. Turklāt Komisija norāda, ka FagorBrandt aizvien plašāka integrācija grupā Fagor arī veicinās ar uzņēmuma lielumu saistīto problēmu risināšanu. Kopumā Komisija atzīst, ka konkurenta izvirzītie jautājumi norāda uz uzņēmuma grūtībām, bet uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns var tās risināt un sniedz pietiekamas iespējas dzīvotspējas atjaunošanai. |
| --- | --- |

(65)

Attiecībā uz konkurenta, kurš vēlējās palikt anonīms, apgalvojumiem par FagorBrandt nespēju veikt būtiskus ieguldījumus, kas vajadzīgi konkurētspējas saglabāšanai, un par to, ka uzņēmums ir pārāk mazs salīdzinājumā ar lielākiem uzņēmumiem, Komisija atzīmē, ka tā pati lēmuma par procedūras uzsākšanu 8. punktā norādīja, ka šie aspekti ir veicinājuši uzņēmuma grūtības. Tomēr tā atzīmē, ka pārstrukturēšanas plāns, šķiet, risina šīs problēmas. Uzņēmums plāno [...]. Turklāt Komisija norāda, ka dažiem nozares uzņēmumiem, neskatoties uz to, ka tie ir nelieli, salīdzinot ar lielākiem uzņēmumiem, un to nozīmīgo ražošanu Rietumeiropas valstīs, izdodas saglabāt konkurētspēju, koncentrējoties uz atsevišķiem produktiem un segmentiem. Turklāt Komisija norāda, ka FagorBrandt aizvien plašāka integrācija grupā Fagor arī veicinās ar uzņēmuma lielumu saistīto problēmu risināšanu. Kopumā Komisija atzīst, ka konkurenta izvirzītie jautājumi norāda uz uzņēmuma grūtībām, bet uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns var tās risināt un sniedz pietiekamas iespējas dzīvotspējas atjaunošanai.

| (66) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka konkurenta, kurš vēlējās palikt anonīms, komentāri neliek apšaubīt Komisijas novērtējumu par to, ka pārstrukturēšanas plāns ļauj atjaunot FagorBrandt ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(66)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka konkurenta, kurš vēlējās palikt anonīms, komentāri neliek apšaubīt Komisijas novērtējumu par to, ka pārstrukturēšanas plāns ļauj atjaunot FagorBrandt ilgtermiņa dzīvotspēju.

6.5.3.   Papildu kompensācijas pasākumu ietekme uz dzīvotspējas atjaunošanu

| (67) | Visbeidzot attiecībā uz ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu Komisijai, kā norādīts pārstrukturēšanas pamatnostādņu 38. punkta pēdējā teikumā, tomēr ir jāpārbauda, vai paredzētie kompensācijas pasākumi neapdraud uzņēmuma dzīvotspēju. Kā tas tiks analizēts turpmāk, Francijas iestādes ierosināja papildu kompensācijas pasākumus pēc procedūras uzsākšanas, tāpēc tie nav iekļauti paziņojumam pievienotajās finanšu prognozēs. Komisija uzskata, ka šie papildu pasākumi ir vajadzīgi un tādējādi Francijas iestādēm tie būs jāīsteno. Attiecībā uz šiem pasākumiem, tas ir, preču zīmes Vedette aukstuma iekārtu, kulinārās apstrādes aprīkojuma, mazgāšanas iekārtu tirdzniecības pārtraukšana uz pieciem gadiem, kas pasliktina uzņēmuma finanšu rādītājus, ir jāpārliecinās, vai uzņēmums tos spēs izturēt. |
| --- | --- |

(67)

Visbeidzot attiecībā uz ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu Komisijai, kā norādīts pārstrukturēšanas pamatnostādņu 38. punkta pēdējā teikumā, tomēr ir jāpārbauda, vai paredzētie kompensācijas pasākumi neapdraud uzņēmuma dzīvotspēju. Kā tas tiks analizēts turpmāk, Francijas iestādes ierosināja papildu kompensācijas pasākumus pēc procedūras uzsākšanas, tāpēc tie nav iekļauti paziņojumam pievienotajās finanšu prognozēs. Komisija uzskata, ka šie papildu pasākumi ir vajadzīgi un tādējādi Francijas iestādēm tie būs jāīsteno. Attiecībā uz šiem pasākumiem, tas ir, preču zīmes Vedette aukstuma iekārtu, kulinārās apstrādes aprīkojuma, mazgāšanas iekārtu tirdzniecības pārtraukšana uz pieciem gadiem, kas pasliktina uzņēmuma finanšu rādītājus, ir jāpārliecinās, vai uzņēmums tos spēs izturēt.

| (68) | Saskaņā ar Francijas iestāžu informāciju uzņēmuma finanšu rādītāji ir iekļauti divās turpmākajās tabulās, ņemot vērā iepriekš aprakstīto papildu kompensācijas pasākumu īstenošanu. Pirmajā tabulā ir aprakstīts optimistiskais scenārijs, un otrajā – pesimistiskais scenārijs.











  (miljonos EUR) |
| --- | --- |
| Preču zīmes Vedette aukstuma iekārtu, kulinārās apstrādes aprīkojuma un mazgāšanas iekārtu tirdzniecības pārtraukšana | Optimistiskais scenārijs |
| 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. |
| Apgrozījums | 903,0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Bruto peļņa | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ieņēmumi pirms ārkārtas posteņiem | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Peļņa pirms procentiem un nodokļiem (EBIT) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Peļņa vai zaudējumi pirms nodokļiem | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto peļņa vai zaudējumi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Brīvā naudas plūsma | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kopējā brīvā naudas plūsma | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(68)

Saskaņā ar Francijas iestāžu informāciju uzņēmuma finanšu rādītāji ir iekļauti divās turpmākajās tabulās, ņemot vērā iepriekš aprakstīto papildu kompensācijas pasākumu īstenošanu. Pirmajā tabulā ir aprakstīts optimistiskais scenārijs, un otrajā – pesimistiskais scenārijs.

(miljonos EUR)

Preču zīmes Vedette aukstuma iekārtu, kulinārās apstrādes aprīkojuma un mazgāšanas iekārtu tirdzniecības pārtraukšana

Optimistiskais scenārijs

2007. g.

2008. g.

2009. g.

2010. g.

2011. g.

2012. g.

Apgrozījums

903,0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Bruto peļņa

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ieņēmumi pirms ārkārtas posteņiem

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Peļņa pirms procentiem un nodokļiem (EBIT)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Peļņa vai zaudējumi pirms nodokļiem

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto peļņa vai zaudējumi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Brīvā naudas plūsma

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kopējā brīvā naudas plūsma

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Preču zīmes Vedette aukstuma iekārtu, kulinārās apstrādes aprīkojuma un mazgāšanas iekārtu tirdzniecības pārtraukšana | Pesimistiskais scenārijs |
| 2007. g. | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. |
| Apgrozījums | 903,0 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Bruto peļņa | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ieņēmumi pirms ārkārtas posteņiem | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Peļņa pirms procentiem un nodokļiem (EBIT) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Peļņa vai zaudējumi pirms nodokļiem | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto peļņa vai zaudējumi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Brīvā naudas plūsma | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kopējā brīvā naudas plūsma | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(miljonos EUR)

Preču zīmes Vedette aukstuma iekārtu, kulinārās apstrādes aprīkojuma un mazgāšanas iekārtu tirdzniecības pārtraukšana

Pesimistiskais scenārijs

2007. g.

2008. g.

2009. g.

2010. g.

2011. g.

2012. g.

Apgrozījums

903,0

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Bruto peļņa

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ieņēmumi pirms ārkārtas posteņiem

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Peļņa pirms procentiem un nodokļiem (EBIT)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Peļņa vai zaudējumi pirms nodokļiem

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto peļņa vai zaudējumi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Brīvā naudas plūsma

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kopējā brīvā naudas plūsma

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (69) | Šī tabula ir balstīta uz pieņēmumiem par apgrozījuma samazināšanos, ko izraisīs vairāku tādu ražojumu grupu izņemšana, kuri tiek pārdoti ar preču zīmi Vedette. Šāda ražojumu izņemšana var radīt:






  a) | pārdošanas apjomu samazināšanos preču zīmes Vedette tādu ražojumu grupā, kuru tirdzniecība tiek pārtraukta; |
| --- | --- | --- |

(69)

Šī tabula ir balstīta uz pieņēmumiem par apgrozījuma samazināšanos, ko izraisīs vairāku tādu ražojumu grupu izņemšana, kuri tiek pārdoti ar preču zīmi Vedette. Šāda ražojumu izņemšana var radīt:

a)

pārdošanas apjomu samazināšanos preču zīmes Vedette tādu ražojumu grupā, kuru tirdzniecība tiek pārtraukta;

| b) | pārdošanas apjomu samazināšanos pārējās tādu ražojumu grupās, kas tiek pārdoti ar preču zīmi Vedette
   (18) (negatīvas sekas uz preču zīmes Vedette ražojumiem); |
| --- | --- |

b)

pārdošanas apjomu samazināšanos pārējās tādu ražojumu grupās, kas tiek pārdoti ar preču zīmi Vedette
   (18) (negatīvas sekas uz preču zīmes Vedette ražojumiem);

| c) | citu preču zīmju pārdošanas apjomu samazināšanos (negatīvas sekas uz visām grupas FagorBrandt preču zīmēm). |
| --- | --- |

c)

citu preču zīmju pārdošanas apjomu samazināšanos (negatīvas sekas uz visām grupas FagorBrandt preču zīmēm).

| (70) | Optimistiskajā scenārijā ņemtas vērā tikai iepriekš minētās a) un b) sekas, un zaudējumi, kas saistīti tikai ar viena ražojuma tirdzniecības pārtraukšanu, būs [60–90] % no tā [...] ražojuma līnijas apgrozījuma, kura tirdzniecība tiek pārtraukta, un [20–30] % no pārējo ar preču zīmi Vedette tirgoto ražojumu apgrozījuma. Pesimistiskajā scenārijā ņemts vērā iepriekš minētais c) elements, paredzot zaudējumu līmeni [110–140] % apmērā tā ražojuma līnijai, kura tirdzniecība tiek pārtraukta (zaudējumi var skart ne tikai [...] un [...]. Francijas iestādes paskaidro, ka šāds pesimistisks pieņēmums atbilst uzņēmumam jau zināmai pieredzei: tas 2003. gadā bija nolēmis atteikties no [...] Francijā, lai visu uzmanību pievērstu [...], kam bija īpaši augsti pārdošanas rezultāti. Šai pārtraukšanai bija ļoti negatīva ietekme, jo tika zaudēts ne tikai viss sasniegtais apgrozījums [...], bet zaudējumi tika nodarīti arī [...] (kopējais zaudējums, kas saistīts ar šo abu preču zīmju [...] iekārtām, divos gados attiecībā pret [...] vienību sākotnējiem pārdošanas apjomiem bija [...] [...], proti, zaudējums [120–140] % apmērā saistībā ar no apgrozības izņemtajiem apjomiem) (19). |
| --- | --- |

(70)

Optimistiskajā scenārijā ņemtas vērā tikai iepriekš minētās a) un b) sekas, un zaudējumi, kas saistīti tikai ar viena ražojuma tirdzniecības pārtraukšanu, būs [60–90] % no tā [...] ražojuma līnijas apgrozījuma, kura tirdzniecība tiek pārtraukta, un [20–30] % no pārējo ar preču zīmi Vedette tirgoto ražojumu apgrozījuma. Pesimistiskajā scenārijā ņemts vērā iepriekš minētais c) elements, paredzot zaudējumu līmeni [110–140] % apmērā tā ražojuma līnijai, kura tirdzniecība tiek pārtraukta (zaudējumi var skart ne tikai [...] un [...]. Francijas iestādes paskaidro, ka šāds pesimistisks pieņēmums atbilst uzņēmumam jau zināmai pieredzei: tas 2003. gadā bija nolēmis atteikties no [...] Francijā, lai visu uzmanību pievērstu [...], kam bija īpaši augsti pārdošanas rezultāti. Šai pārtraukšanai bija ļoti negatīva ietekme, jo tika zaudēts ne tikai viss sasniegtais apgrozījums [...], bet zaudējumi tika nodarīti arī [...] (kopējais zaudējums, kas saistīts ar šo abu preču zīmju [...] iekārtām, divos gados attiecībā pret [...] vienību sākotnējiem pārdošanas apjomiem bija [...] [...], proti, zaudējums [120–140] % apmērā saistībā ar no apgrozības izņemtajiem apjomiem) (19).

| (71) | Pamatojoties uz abās iepriekšējās tabulās iekļauto datu analīzi un pārējo Francijas iestāžu iesniegto datu analīzi, Komisija norāda, ka veiktie kompensācijas pasākumi novājinās uzņēmumu, jo tie no 2009. gada, pasākumu ieviešanas gada, izraisīs uzņēmuma rezultātu pasliktināšanos. Tomēr uzņēmums, sākot ar 2010. gadu, atkal sasniegs pozitīvu neto rezultātu, kas palielināsies turpmākajos gados. Tādējādi Komisija uzskata, ka kompensācijas pasākumi, lai arī tie novājinās uzņēmumu, nekavēs tā dzīvotspējas atjaunošanu. |
| --- | --- |

(71)

Pamatojoties uz abās iepriekšējās tabulās iekļauto datu analīzi un pārējo Francijas iestāžu iesniegto datu analīzi, Komisija norāda, ka veiktie kompensācijas pasākumi novājinās uzņēmumu, jo tie no 2009. gada, pasākumu ieviešanas gada, izraisīs uzņēmuma rezultātu pasliktināšanos. Tomēr uzņēmums, sākot ar 2010. gadu, atkal sasniegs pozitīvu neto rezultātu, kas palielināsies turpmākajos gados. Tādējādi Komisija uzskata, ka kompensācijas pasākumi, lai arī tie novājinās uzņēmumu, nekavēs tā dzīvotspējas atjaunošanu.

6.6.   Izvairīšanās no pārmērīgiem konkurences traucējumiem

6.6.1.   Kompensācijas pasākumu nepieciešamības analīze

| (72) | Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 38. punktā ir paredzēts, ka, lai Komisija varētu atļaut pārstrukturēšanas atbalstu, ir jāveic kompensācijas pasākumi, lai mazinātu atbalsta negatīvo ietekmi uz tirdzniecības apstākļiem. Citādi atbalsts ir jāuzskata par tādu, kas ir “pretrunā kopīgām interesēm” un ir jāatzīst, ka tas nav saderīgs ar kopējo tirgu. Šis nosacījums parasti izpaužas kā uzņēmuma pārstāvības tirgū vai tirgos ierobežošana pārstrukturēšanas laikposma beigās. |
| --- | --- |

(72)

Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 38. punktā ir paredzēts, ka, lai Komisija varētu atļaut pārstrukturēšanas atbalstu, ir jāveic kompensācijas pasākumi, lai mazinātu atbalsta negatīvo ietekmi uz tirdzniecības apstākļiem. Citādi atbalsts ir jāuzskata par tādu, kas ir “pretrunā kopīgām interesēm” un ir jāatzīst, ka tas nav saderīgs ar kopējo tirgu. Šis nosacījums parasti izpaužas kā uzņēmuma pārstāvības tirgū vai tirgos ierobežošana pārstrukturēšanas laikposma beigās.

| (73) | Francija savā paziņojumā apgalvoja, ka šajā gadījumā, šķiet, kompensācijas pasākumi nav vajadzīgi, jo īpaši tāpēc, ka atbalstam nav būtiska tirgu izkropļojoša ietekme. Lēmuma par procedūras uzsākšanu 37., 38., un 40. punktā Komisija īsi paskaidroja, kāpēc tā noraida minēto apgalvojumu. |
| --- | --- |

(73)

Francija savā paziņojumā apgalvoja, ka šajā gadījumā, šķiet, kompensācijas pasākumi nav vajadzīgi, jo īpaši tāpēc, ka atbalstam nav būtiska tirgu izkropļojoša ietekme. Lēmuma par procedūras uzsākšanu 37., 38., un 40. punktā Komisija īsi paskaidroja, kāpēc tā noraida minēto apgalvojumu.

| (74) | Turpmākajos punktos Komisija sīkāk paskaidro, kāpēc tā uzskata, ka atbalsts rada izkropļojumus, un kāpēc kompensācijas pasākumu īstenošana, pretēji Francijas iestāžu apgalvojumiem, ir vajadzīga. |
| --- | --- |

(74)

Turpmākajos punktos Komisija sīkāk paskaidro, kāpēc tā uzskata, ka atbalsts rada izkropļojumus, un kāpēc kompensācijas pasākumu īstenošana, pretēji Francijas iestāžu apgalvojumiem, ir vajadzīga.

| (75) | Kā jau ir izklāstīts, FagorBrandt nodarbojas ar lielās sadzīves elektrotehnikas iekārtas ražošanu un pārdošanu izplatītājiem (pretēji piegādei un pārdošanai privātpersonām). Attiecībā uz lielās sadzīves elektrotehnikas tirgus ģeogrāfisko dimensiju Komisija līdz šim uzskatīja, ka tas ir vismaz Kopienas tirgus jo īpaši tādēļ, ka nepastāv šķēršļi iekļūšanai tirgū, kā arī tehniskās saskaņotības un relatīvi zemo transporta izmaksu dēļ (20). FagorBrandt un abu konkurentu, kuri nosūtīja komentārus, iesniegtie dati apstiprina, ka tirgum ir Kopienas dimensija. |
| --- | --- |

(75)

Kā jau ir izklāstīts, FagorBrandt nodarbojas ar lielās sadzīves elektrotehnikas iekārtas ražošanu un pārdošanu izplatītājiem (pretēji piegādei un pārdošanai privātpersonām). Attiecībā uz lielās sadzīves elektrotehnikas tirgus ģeogrāfisko dimensiju Komisija līdz šim uzskatīja, ka tas ir vismaz Kopienas tirgus jo īpaši tādēļ, ka nepastāv šķēršļi iekļūšanai tirgū, kā arī tehniskās saskaņotības un relatīvi zemo transporta izmaksu dēļ (20). FagorBrandt un abu konkurentu, kuri nosūtīja komentārus, iesniegtie dati apstiprina, ka tirgum ir Kopienas dimensija.

| (76) | Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas atbalsts automātiski rada konkurences izkropļojumus, aizkavējot atbalsta saņēmēja aiziešanu no tirgus un tādējādi traucējot konkurentu uzņēmumu attīstību. Tāpēc atbalsts ir vērsts pret mazāk efektīvu uzņēmumu slēgšanu, kas ir “normāla tirgus darbības sastāvdaļa”, kā norādīts pārstrukturēšanas pamatnostādņu 4. punktā. Tādējādi paziņotais atbalsts uzņēmumam FagorBrandt rada iepriekš minētos konkurences izkropļojumus. Tomēr Komisija norāda, ka pastāv aspekti, kas veicina šo konkurences izkropļojumu negatīvo seku ierobežošanu, un tie ir šādi. Pirmkārt, Eiropas lielās sadzīves elektrotehnikas tirgū FagorBrandt tirgus daļa nepārsniedz 5 % (21). Otrkārt, šajā tirgū darbojas četri konkurenti, kuru tirgus daļa ir 10 % vai vairāk (Indesit, Whirlpool, BSH un Electrolux) (22). Turklāt konkurents, kurš vēlējās palikt anonīms, atzīst, ka Eiropas tirgū FagorBrandt ir relatīvi mazs tirgus dalībnieks (skatīt iepriekš minētā konkurenta izteiktās šaubas attiecībā uz uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanu tā lieluma dēļ), kura tirgus daļa samazinās (23). Treškārt, atbalsta summa ir ierobežota attiecībā pret FagorBrandt apgrozījumu Eiropā (atbalsts ir mazāk nekā 4 % no 2007. gada apgrozījuma) un vēl vairāk attiecībā pret četru galveno tirgus dalībnieku apgrozījumu, kurš ir lielāks par FagorBrandt apgrozījumu (24). |
| --- | --- |

(76)

Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas atbalsts automātiski rada konkurences izkropļojumus, aizkavējot atbalsta saņēmēja aiziešanu no tirgus un tādējādi traucējot konkurentu uzņēmumu attīstību. Tāpēc atbalsts ir vērsts pret mazāk efektīvu uzņēmumu slēgšanu, kas ir “normāla tirgus darbības sastāvdaļa”, kā norādīts pārstrukturēšanas pamatnostādņu 4. punktā. Tādējādi paziņotais atbalsts uzņēmumam FagorBrandt rada iepriekš minētos konkurences izkropļojumus. Tomēr Komisija norāda, ka pastāv aspekti, kas veicina šo konkurences izkropļojumu negatīvo seku ierobežošanu, un tie ir šādi. Pirmkārt, Eiropas lielās sadzīves elektrotehnikas tirgū FagorBrandt tirgus daļa nepārsniedz 5 % (21). Otrkārt, šajā tirgū darbojas četri konkurenti, kuru tirgus daļa ir 10 % vai vairāk (Indesit, Whirlpool, BSH un Electrolux) (22). Turklāt konkurents, kurš vēlējās palikt anonīms, atzīst, ka Eiropas tirgū FagorBrandt ir relatīvi mazs tirgus dalībnieks (skatīt iepriekš minētā konkurenta izteiktās šaubas attiecībā uz uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanu tā lieluma dēļ), kura tirgus daļa samazinās (23). Treškārt, atbalsta summa ir ierobežota attiecībā pret FagorBrandt apgrozījumu Eiropā (atbalsts ir mazāk nekā 4 % no 2007. gada apgrozījuma) un vēl vairāk attiecībā pret četru galveno tirgus dalībnieku apgrozījumu, kurš ir lielāks par FagorBrandt apgrozījumu (24).

| (77) | Lai gan iepriekšējā punktā analizēti atbalsta radītie konkurences izkropļojumi, kā norādīts pārstrukturēšanas pamatnostādņu 38. punktā, kas savukārt izriet no Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta, ir jāizvērtē arī “negatīvo seku” apmērs “uz tirdzniecības apstākļiem” starp dalībvalstīm. Kā jau tas minēts lēmuma par procedūras uzsākšanu 38. punktā, atbalsts rada izkropļojumus attiecībā uz saimniecisko darbību izvietojumu dalībvalstīs un tādējādi tirdzniecību starp tām. FagorBrandt ir uzņēmums, kurš lielāko daļu ražošanas darbību veic Francijā, kur tiek nodarbināta lielākā daļa darbinieku ([75-100] % no uzņēmuma saražotajiem apjomiem tiek ražoti Francijā). Bez Francijas valsts atbalsta FagorBrandt ātri aizietu no tirgus. Tomēr FagorBrandt rūpnīcās ražotie produkti galvenokārt konkurē ar ražojumiem, kurus konkurenti ražo citās dalībvalstīs (25). Tādējādi FagorBrandt darbības pārtraukšana būtu ļāvusi minētajiem Eiropas konkurentiem jūtami palielināt savus pārdošanas apjomus un līdz ar to savu ražošanu. Ar atbalstu tiek saglabātas ražošanas darbības Francijā, kas pretējā gadījumā tiktu daļēji pārvietotas uz citām dalībvalstīm. Tāpēc atbalstam ir negatīva ietekme uz tirdzniecības apstākļiem, samazinot konkurentu, kuri veic darbību citās dalībvalstīs, eksporta iespējas uz Franciju (26). Atbalsts arī samazina pārdošanas iespējas valstīs, uz kurām uzņēmums FagorBrandt turpinās eksportēt savus ražojumus. Ņemot vērā FagorBrandt pārdošanas apjomus un attiecīgo darba vietu skaitu, šīs negatīvās sekas uz tirdzniecības apstākļiem ir būtiskas. |
| --- | --- |

(77)

Lai gan iepriekšējā punktā analizēti atbalsta radītie konkurences izkropļojumi, kā norādīts pārstrukturēšanas pamatnostādņu 38. punktā, kas savukārt izriet no Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta, ir jāizvērtē arī “negatīvo seku” apmērs “uz tirdzniecības apstākļiem” starp dalībvalstīm. Kā jau tas minēts lēmuma par procedūras uzsākšanu 38. punktā, atbalsts rada izkropļojumus attiecībā uz saimniecisko darbību izvietojumu dalībvalstīs un tādējādi tirdzniecību starp tām. FagorBrandt ir uzņēmums, kurš lielāko daļu ražošanas darbību veic Francijā, kur tiek nodarbināta lielākā daļa darbinieku ([75-100] % no uzņēmuma saražotajiem apjomiem tiek ražoti Francijā). Bez Francijas valsts atbalsta FagorBrandt ātri aizietu no tirgus. Tomēr FagorBrandt rūpnīcās ražotie produkti galvenokārt konkurē ar ražojumiem, kurus konkurenti ražo citās dalībvalstīs (25). Tādējādi FagorBrandt darbības pārtraukšana būtu ļāvusi minētajiem Eiropas konkurentiem jūtami palielināt savus pārdošanas apjomus un līdz ar to savu ražošanu. Ar atbalstu tiek saglabātas ražošanas darbības Francijā, kas pretējā gadījumā tiktu daļēji pārvietotas uz citām dalībvalstīm. Tāpēc atbalstam ir negatīva ietekme uz tirdzniecības apstākļiem, samazinot konkurentu, kuri veic darbību citās dalībvalstīs, eksporta iespējas uz Franciju (26). Atbalsts arī samazina pārdošanas iespējas valstīs, uz kurām uzņēmums FagorBrandt turpinās eksportēt savus ražojumus. Ņemot vērā FagorBrandt pārdošanas apjomus un attiecīgo darba vietu skaitu, šīs negatīvās sekas uz tirdzniecības apstākļiem ir būtiskas.

| (78) | Pamatojoties uz iepriekš veikto analīzi, Komisija uzskata, ka ir vajadzīgi reāli (t. i., būtiski), bet tomēr ierobežoti kompensācijas pasākumi. |
| --- | --- |

(78)

Pamatojoties uz iepriekš veikto analīzi, Komisija uzskata, ka ir vajadzīgi reāli (t. i., būtiski), bet tomēr ierobežoti kompensācijas pasākumi.

6.6.2.   Jau īstenoto pasākumu analīze

| (79) | Lēmuma par procedūras uzsākšanu 39. punktā Komisija izteica šaubas par to, vai Francijas iestāžu paziņotos pasākumus var uzskatīt par kompensācijas pasākumiem, ņemot vērā, ka pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. punktā ir norādīts, ka “norakstīšana un zaudējumus nesošu darbību pārtraukšana, kas jebkurā gadījumā būtu vajadzīga dzīvotspējas atjaunošanai, kompensācijas pasākumu novērtēšanas nolūkos netiek uzskatīta par jaudas vai tirgus daļas samazinājumu”. Šķiet, ka uz visiem Francijas iestāžu aprakstītajiem pasākumiem attiecās šī izņēmuma piemērošanas joma. Saistībā ar oficiālo izmeklēšanas procedūru Francija atkārtoti norādīja, ka tā uzskata, ka kastveida saldētavu un brīvi stāvošo mikroviļņu krāšņu ražošanas pārtraukšana, kā arī Brandt Components pārdošana bija trīs vērā ņemami kompensācijas pasākumi. Tādēļ Komisija veica šo pasākumu detalizētu analīzi un sniedza šādus secinājumus. |
| --- | --- |

(79)

Lēmuma par procedūras uzsākšanu 39. punktā Komisija izteica šaubas par to, vai Francijas iestāžu paziņotos pasākumus var uzskatīt par kompensācijas pasākumiem, ņemot vērā, ka pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. punktā ir norādīts, ka “norakstīšana un zaudējumus nesošu darbību pārtraukšana, kas jebkurā gadījumā būtu vajadzīga dzīvotspējas atjaunošanai, kompensācijas pasākumu novērtēšanas nolūkos netiek uzskatīta par jaudas vai tirgus daļas samazinājumu”. Šķiet, ka uz visiem Francijas iestāžu aprakstītajiem pasākumiem attiecās šī izņēmuma piemērošanas joma. Saistībā ar oficiālo izmeklēšanas procedūru Francija atkārtoti norādīja, ka tā uzskata, ka kastveida saldētavu un brīvi stāvošo mikroviļņu krāšņu ražošanas pārtraukšana, kā arī Brandt Components pārdošana bija trīs vērā ņemami kompensācijas pasākumi. Tādēļ Komisija veica šo pasākumu detalizētu analīzi un sniedza šādus secinājumus.

| (80) | Attiecībā uz kastveida saldētavu rūpnīcas darbības pārtraukšanu 2005. gadā (Lekēnas ražotne) Francija savā 2007. gada 6. augusta paziņojumā norādīja, ka šī rūpnīca, “kurā ražoja kastveida saldētavas un vīna skapjus visai FagorBrandt grupai, bija sasniegusi [...] apmēru, kas tai vairs neļauj segt ne savas mainīgās, ne fiksētās izmaksas, un 2004. gadā tā bija radījusi saimnieciskās darbības zaudējumus [5–10] miljonu euro apmērā”. Tāpēc nav nekādu šaubu, ka konkrētajā gadījumā tā ir zaudējumus nesošas darbības pārtraukšana, kas vajadzīga dzīvotspējas atjaunošanai (27), un, piemērojot pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. punktu, šo pasākumu nevar uzskatīt par kompensācijas pasākumu. |
| --- | --- |

(80)

Attiecībā uz kastveida saldētavu rūpnīcas darbības pārtraukšanu 2005. gadā (Lekēnas ražotne) Francija savā 2007. gada 6. augusta paziņojumā norādīja, ka šī rūpnīca, “kurā ražoja kastveida saldētavas un vīna skapjus visai FagorBrandt grupai, bija sasniegusi [...] apmēru, kas tai vairs neļauj segt ne savas mainīgās, ne fiksētās izmaksas, un 2004. gadā tā bija radījusi saimnieciskās darbības zaudējumus [5–10] miljonu euro apmērā”. Tāpēc nav nekādu šaubu, ka konkrētajā gadījumā tā ir zaudējumus nesošas darbības pārtraukšana, kas vajadzīga dzīvotspējas atjaunošanai (27), un, piemērojot pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. punktu, šo pasākumu nevar uzskatīt par kompensācijas pasākumu.

| (81) | Arī brīvi stāvošo mikroviļņu krāšņu ražošanas pārtraukšanu Azenē ir zaudējumus nesošas darbības pārtraukšana, kas ir vajadzīga dzīvotspējas atjaunošanai, kā to skaidri atzina arī Francijas iestādes savos pieteikumos (28). Tas, ka minētā darbība ir nerentabla, nav pārsteigums, ņemot vērā, ka brīvi stāvošās mikroviļņu krāsnis ir viens no tirgus segmentiem, kurā ražojumu no valstīm ar zemām izmaksām ir visvairāk (29). Turklāt Azenē rūpnīca bija zaudējusi nozīmīgus līgumus, kas saistīti ar mikroviļņu krāšņu ražošanu citām grupām (30). Visbeidzot, pamatojoties uz pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. punktu, šo pasākumu nevar uzskatīt par kompensācijas pasākumu. |
| --- | --- |

(81)

Arī brīvi stāvošo mikroviļņu krāšņu ražošanas pārtraukšanu Azenē ir zaudējumus nesošas darbības pārtraukšana, kas ir vajadzīga dzīvotspējas atjaunošanai, kā to skaidri atzina arī Francijas iestādes savos pieteikumos (28). Tas, ka minētā darbība ir nerentabla, nav pārsteigums, ņemot vērā, ka brīvi stāvošās mikroviļņu krāsnis ir viens no tirgus segmentiem, kurā ražojumu no valstīm ar zemām izmaksām ir visvairāk (29). Turklāt Azenē rūpnīca bija zaudējusi nozīmīgus līgumus, kas saistīti ar mikroviļņu krāšņu ražošanu citām grupām (30). Visbeidzot, pamatojoties uz pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. punktu, šo pasākumu nevar uzskatīt par kompensācijas pasākumu.

| (82) | Pretēji tam, 2004. gada martā uzņēmums pārdeva savu meitas uzņēmumu Brandt Components (Nevēras rūpnīca) Austrijas grupai ATB par [2–5] miljoniem euro. Šī pārdošana nav ne darbības norakstīšana (31), ne arī darbības pārtraukšana. Tātad šis pasākums nav izslēgts ar nosacījumu, kas minēts iepriekš pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. punktā. 2004. gada martā pārdotās darbības (32) apgrozījums 2003. gadā bija [25–45] miljoni euro, kas ir līdzvērtīgs [2–5] % uzņēmuma apgrozījuma 2003. gadā, un tajā strādāja [250–500] darba ņēmēji, kas ir [5–10] % no uzņēmuma darbiniekiem. Uzņēmums bija iesaistīts mazgāšanas mašīnu elektromotoru projektēšanā, attīstībā, ražošanu un tirdzniecībā. Tādējādi minētā pārdošana samazināja uzņēmuma pārstāvību veļas mazgāšanas mašīnu daļu tirgū. |
| --- | --- |

(82)

Pretēji tam, 2004. gada martā uzņēmums pārdeva savu meitas uzņēmumu Brandt Components (Nevēras rūpnīca) Austrijas grupai ATB par [2–5] miljoniem euro. Šī pārdošana nav ne darbības norakstīšana (31), ne arī darbības pārtraukšana. Tātad šis pasākums nav izslēgts ar nosacījumu, kas minēts iepriekš pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. punktā. 2004. gada martā pārdotās darbības (32) apgrozījums 2003. gadā bija [25–45] miljoni euro, kas ir līdzvērtīgs [2–5] % uzņēmuma apgrozījuma 2003. gadā, un tajā strādāja [250–500] darba ņēmēji, kas ir [5–10] % no uzņēmuma darbiniekiem. Uzņēmums bija iesaistīts mazgāšanas mašīnu elektromotoru projektēšanā, attīstībā, ražošanu un tirdzniecībā. Tādējādi minētā pārdošana samazināja uzņēmuma pārstāvību veļas mazgāšanas mašīnu daļu tirgū.

| (83) | Pieņemot, ka šis pasākums ir kompensācijas pasākums, Komisija uzskata, ka tas viens pats nevar kompensēt atbalsta iepriekš aprakstītās negatīvās sekas. Komisija jo īpaši norāda, ka šis pasākums nemazina uzņēmuma FagorBrandt pārstāvību lielās sadzīves elektrotehnikas tirgū (33), kas ir galvenais tirgus, kurā FagorBrandt turpinās darboties. |
| --- | --- |

(83)

Pieņemot, ka šis pasākums ir kompensācijas pasākums, Komisija uzskata, ka tas viens pats nevar kompensēt atbalsta iepriekš aprakstītās negatīvās sekas. Komisija jo īpaši norāda, ka šis pasākums nemazina uzņēmuma FagorBrandt pārstāvību lielās sadzīves elektrotehnikas tirgū (33), kas ir galvenais tirgus, kurā FagorBrandt turpinās darboties.

6.6.3.   Papildu kompensācijas pasākumi, ko ierosina veikt Francijas iestādes

| (84) | Lai izkliedētu lēmumā par procedūras uzsākšanu izteiktās šaubas attiecībā uz paziņoto kompensācijas pasākumu nepietiekamību, Francijas iestādes ierosina uz pieciem gadiem pārtraukt Vedette aukstuma iekārtu un kulinārās apstrādes aprīkojuma tirdzniecību. Turklāt tās ierosina vai nu trauku mazgāšanas mašīnas Vedette tirdzniecības pārtraukšanu, vai preču zīmes [...] nodošanu. |
| --- | --- |

(84)

Lai izkliedētu lēmumā par procedūras uzsākšanu izteiktās šaubas attiecībā uz paziņoto kompensācijas pasākumu nepietiekamību, Francijas iestādes ierosina uz pieciem gadiem pārtraukt Vedette aukstuma iekārtu un kulinārās apstrādes aprīkojuma tirdzniecību. Turklāt tās ierosina vai nu trauku mazgāšanas mašīnas Vedette tirdzniecības pārtraukšanu, vai preču zīmes [...] nodošanu.

| (85) | Kā ir norādīts iepriekš, FagorBrandt [50–80] % no saviem pārdošanas apjomiem realizē Francijas tirgū, kurā uzņēmuma tirgus daļa 2006. gadā pēc vērtības bija [10–20] % un pēc apjoma [10–20] %. Tas liecina par to, ka tad, ja uzņēmums FagorBrandt būtu pārdevis savas darbības, no tā labumu galvenokārt būtu guvuši konkurenti, kas darbojas Francijas tirgū, palielinot savus pārdošanas apjomus. Tādējādi FagorBrandt izdzīvošana, ko ļauj īstenot atbalsts, visspēcīgāk ietekmē tieši šos uzņēmumus. Savukārt FagorBrandt pārdošanas apjomi Itālijas tirgū ir ļoti ierobežoti. Tādēļ Komisija kā kompensācijas pasākumam dod priekšroku preču zīmes Vedette trauku mazgāšanas mašīnu tirdzniecības pārtraukšanai salīdzinājumā ar preču zīmes [...] nodošanu, ņemot vērā, ka preču zīmes Vedette
   (34) ražojumus pārdod vienīgi Francijas tirgū, kamēr [...] ražojumus galvenokārt pārdod [...]. |
| --- | --- |

(85)

Kā ir norādīts iepriekš, FagorBrandt [50–80] % no saviem pārdošanas apjomiem realizē Francijas tirgū, kurā uzņēmuma tirgus daļa 2006. gadā pēc vērtības bija [10–20] % un pēc apjoma [10–20] %. Tas liecina par to, ka tad, ja uzņēmums FagorBrandt būtu pārdevis savas darbības, no tā labumu galvenokārt būtu guvuši konkurenti, kas darbojas Francijas tirgū, palielinot savus pārdošanas apjomus. Tādējādi FagorBrandt izdzīvošana, ko ļauj īstenot atbalsts, visspēcīgāk ietekmē tieši šos uzņēmumus. Savukārt FagorBrandt pārdošanas apjomi Itālijas tirgū ir ļoti ierobežoti. Tādēļ Komisija kā kompensācijas pasākumam dod priekšroku preču zīmes Vedette trauku mazgāšanas mašīnu tirdzniecības pārtraukšanai salīdzinājumā ar preču zīmes [...] nodošanu, ņemot vērā, ka preču zīmes Vedette
   (34) ražojumus pārdod vienīgi Francijas tirgū, kamēr [...] ražojumus galvenokārt pārdod [...].

| (86) | Tādēļ ir jāanalizē šo papildu kompensācijas pasākumu apjoms, lai noteiktu, vai tie ir pietiekami. |
| --- | --- |

(86)

Tādēļ ir jāanalizē šo papildu kompensācijas pasākumu apjoms, lai noteiktu, vai tie ir pietiekami.

| (87) | Preču zīmes Vedette aukstuma iekārtu (ledusskapji un saldētavas) pārdošanas apjoms 2007. gadā bija [10–20] miljoni euro, proti, [1–3] % no grupas FagorBrandt apgrozījuma. |
| --- | --- |

(87)

Preču zīmes Vedette aukstuma iekārtu (ledusskapji un saldētavas) pārdošanas apjoms 2007. gadā bija [10–20] miljoni euro, proti, [1–3] % no grupas FagorBrandt apgrozījuma.

| (88) | Aukstuma iekārtu tirdzniecības pārtraukšana uz pieciem gadiem ļaus konkurentiem, kuri darbojas Francijas tirgū, nostiprināt savas pozīcijas aukstuma iekārtu segmentā. Saskaņā ar GfK 2007. gada pētījumu galvenie FagorBrand konkurenti, kuru tirgus daļa pēc vērtības ir [...] %, ledusskapju tirgū Francijā ir Whirlpool ([...] %), Indesit ([...] %) un Electrolux ([...] %). Saldētavu tirgū galvenie FagorBrandt konkurenti ([...] %) ir Whirlpool ([...] %), Liebherr ([...] %) un Electrolux ([...] %). |
| --- | --- |

(88)

Aukstuma iekārtu tirdzniecības pārtraukšana uz pieciem gadiem ļaus konkurentiem, kuri darbojas Francijas tirgū, nostiprināt savas pozīcijas aukstuma iekārtu segmentā. Saskaņā ar GfK 2007. gada pētījumu galvenie FagorBrand konkurenti, kuru tirgus daļa pēc vērtības ir [...] %, ledusskapju tirgū Francijā ir Whirlpool ([...] %), Indesit ([...] %) un Electrolux ([...] %). Saldētavu tirgū galvenie FagorBrandt konkurenti ([...] %) ir Whirlpool ([...] %), Liebherr ([...] %) un Electrolux ([...] %).

| (89) | Preču zīmes Vedette kulinārās apstrādes aprīkojuma pārdošanas apjoms 2007. gadā bija [5–10] miljoni euro, proti, [0,5–1,5] % no grupas FagorBrandt apgrozījuma. |
| --- | --- |

(89)

Preču zīmes Vedette kulinārās apstrādes aprīkojuma pārdošanas apjoms 2007. gadā bija [5–10] miljoni euro, proti, [0,5–1,5] % no grupas FagorBrandt apgrozījuma.

| (90) | Līdz ar to kulinārās apstrādes aprīkojuma tirdzniecības pārtraukšana uz pieciem gadiem ļaus konkurentiem nostiprināt savu pozīciju kulinārās apstrādes aprīkojuma tirgū. Saskaņā ar GfK 2007. gada pētījumu galvenie FagorBrandt konkurenti (kuru tirgus daļa ir [...] % vērtības izteiksmē) kulinārās apstrādes aprīkojuma tirgū Francijā ir Indesit ([...] %), Electrolux ([...] %) un Candy ([...] %). |
| --- | --- |

(90)

Līdz ar to kulinārās apstrādes aprīkojuma tirdzniecības pārtraukšana uz pieciem gadiem ļaus konkurentiem nostiprināt savu pozīciju kulinārās apstrādes aprīkojuma tirgū. Saskaņā ar GfK 2007. gada pētījumu galvenie FagorBrandt konkurenti (kuru tirgus daļa ir [...] % vērtības izteiksmē) kulinārās apstrādes aprīkojuma tirgū Francijā ir Indesit ([...] %), Electrolux ([...] %) un Candy ([...] %).

| (91) | Preču zīmes Vedette trauku mazgāšanas mašīnu pārdošanas apjoms 2007. gadā bija [5–10] miljoni euro, proti, [0,5–1,5] % no grupas FagorBrandt apgrozījuma. |
| --- | --- |

(91)

Preču zīmes Vedette trauku mazgāšanas mašīnu pārdošanas apjoms 2007. gadā bija [5–10] miljoni euro, proti, [0,5–1,5] % no grupas FagorBrandt apgrozījuma.

| (92) | Saskaņā GfK 2007. gada pētījumu galvenie FagorBrandt konkurenti (kuru tirgus daļa pēc vērtības ir [...] %) trauku mazgāšanas mašīnu tirgū Francijā ir BSH ([...] %), Whirlpool ([...] %) un Electrolux ([...] %). Līdz ar to preču zīmes Vedette trauku mazgāšanas mašīnu tirdzniecības pārtraukšana ļaus konkurentiem palielināt savu tirgus daļu. |
| --- | --- |

(92)

Saskaņā GfK 2007. gada pētījumu galvenie FagorBrandt konkurenti (kuru tirgus daļa pēc vērtības ir [...] %) trauku mazgāšanas mašīnu tirgū Francijā ir BSH ([...] %), Whirlpool ([...] %) un Electrolux ([...] %). Līdz ar to preču zīmes Vedette trauku mazgāšanas mašīnu tirdzniecības pārtraukšana ļaus konkurentiem palielināt savu tirgus daļu.

| (93) | Kopumā Vedette ražojumi, kuru tirdzniecība tiks pārtraukta, veido [3–5] % no grupas apgrozījuma (35). Francijas iestādes norāda, ka tāpēc būs jāveic būtiski pielāgojumi uzņēmuma līmenī [...]. |
| --- | --- |

(93)

Kopumā Vedette ražojumi, kuru tirdzniecība tiks pārtraukta, veido [3–5] % no grupas apgrozījuma (35). Francijas iestādes norāda, ka tāpēc būs jāveic būtiski pielāgojumi uzņēmuma līmenī [...].

6.6.4.   Secinājums par visiem kompensācijas pasākumiem

| (94) | Kompensācijas pasākumi ir preču zīmes Vedette
   (36) atsevišķu ražojumu (kulinārās apstrādes aprīkojuma, aukstuma iekārtu, trauku mazgāšanas mašīnu) tirdzniecības pārtraukšana uz pieciem gadiem un Brandt Components pārdošana. Tas attiecas uz faktiskas (t. i., būtiskas), bet ierobežotas tirgus daļas samazināšanu. Tādējādi, kā tas tika analizēts iepriekš, šis samazinājums ir proporcionāls konkurences un tirdzniecības izkropļojumu apjomam. |
| --- | --- |

(94)

Kompensācijas pasākumi ir preču zīmes Vedette
   (36) atsevišķu ražojumu (kulinārās apstrādes aprīkojuma, aukstuma iekārtu, trauku mazgāšanas mašīnu) tirdzniecības pārtraukšana uz pieciem gadiem un Brandt Components pārdošana. Tas attiecas uz faktiskas (t. i., būtiskas), bet ierobežotas tirgus daļas samazināšanu. Tādējādi, kā tas tika analizēts iepriekš, šis samazinājums ir proporcionāls konkurences un tirdzniecības izkropļojumu apjomam.

| (95) | Līdz ar to Komisija uzskata, ka minētie pasākumi ļauj izvairīties no pārmērīgiem konkurences izkropļojumiem pārstrukturēšanas pamatnostādņu 38. līdz 40. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(95)

Līdz ar to Komisija uzskata, ka minētie pasākumi ļauj izvairīties no pārmērīgiem konkurences izkropļojumiem pārstrukturēšanas pamatnostādņu 38. līdz 40. punkta izpratnē.

6.7.   Līdz minimumam ierobežots atbalsts – reāls ieguldījums bez atbalsta

| (96) | Lai varētu atļaut atbalstu, piemērojot pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. līdz 45. punktu, atbalsta summa un intensitāte ir jāierobežo līdz stingram minimumam, kas vajadzīgs, lai veiktu pārstrukturēšanu, ņemot vērā uzņēmuma, tā akcionāru vai grupas, kurā tas ietilpst, esošos finanšu resursus. Atbalsta saņēmējiem jādod ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas plānā no saviem pašu resursiem, tostarp no to aktīvu pārdošanas, kas nav būtiski uzņēmuma izdzīvošanai, vai no ārējā finansējuma tirgus apstākļos. |
| --- | --- |

(96)

Lai varētu atļaut atbalstu, piemērojot pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. līdz 45. punktu, atbalsta summa un intensitāte ir jāierobežo līdz stingram minimumam, kas vajadzīgs, lai veiktu pārstrukturēšanu, ņemot vērā uzņēmuma, tā akcionāru vai grupas, kurā tas ietilpst, esošos finanšu resursus. Atbalsta saņēmējiem jādod ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas plānā no saviem pašu resursiem, tostarp no to aktīvu pārdošanas, kas nav būtiski uzņēmuma izdzīvošanai, vai no ārējā finansējuma tirgus apstākļos.

| (97) | Kā norādīts lēmuma par procedūras uzsākšanu 43. punktā, pārstrukturēšanas izmaksas, kas ir aprakstītas Francijas iestāžu paziņojumā, ir [50–90] miljoni euro. Tās tiek finansētas šādi (37): | Miljoni euro | % |
| --- | --- | --- | --- |
| Pārstrukturēšanas izmaksas | [50-90] | 100 |
| kuras finansē, izmantojot: |
| paša saņēmēja ieguldījumu | [0-10] | [...] |
| akcionāra ieguldījumu | 26,9 | [...] |
| valsts atbalstu | 31 | [40–50] |

(97)

Kā norādīts lēmuma par procedūras uzsākšanu 43. punktā, pārstrukturēšanas izmaksas, kas ir aprakstītas Francijas iestāžu paziņojumā, ir [50–90] miljoni euro. Tās tiek finansētas šādi (37):

Miljoni euro

%

Pārstrukturēšanas izmaksas

[50-90]

100

kuras finansē, izmantojot:

paša saņēmēja ieguldījumu

[0-10]

[...]

akcionāra ieguldījumu

26,9

[...]

valsts atbalstu

31

[40–50]

| (98) | Lēmuma par procedūras uzsākšanu 44. punktā Komisija izsaka divu veidu šaubas par šiem datiem. No vienas puses, Komisija pieprasa Francijas iestādēm pamatot, kāpēc tās nav iekļāvušas atbalsta atmaksu pārstrukturēšanas izmaksās. No otras puses, Komisija pieprasa paskaidrot “paša saņēmēja ieguldījuma” veidu. |
| --- | --- |

(98)

Lēmuma par procedūras uzsākšanu 44. punktā Komisija izsaka divu veidu šaubas par šiem datiem. No vienas puses, Komisija pieprasa Francijas iestādēm pamatot, kāpēc tās nav iekļāvušas atbalsta atmaksu pārstrukturēšanas izmaksās. No otras puses, Komisija pieprasa paskaidrot “paša saņēmēja ieguldījuma” veidu.

| (99) | Attiecībā uz šaubām par otro jautājumu Francijas iestādes norādīja, ka “paša saņēmēja ieguldījumu” veido banku aizdevumi, kurus uzņēmums FagorBrandt ir aizņēmies tirgū. Tās precizē, ka uzņēmums 2006. gadā saņēma banku aizdevumus [25–30] miljonu euro apmērā, sasniedzot [30–35] miljoni euro 2007. gadā (38). Tie tika nodrošināti ar galaproduktu uzkrājumiem. Komisija norāda, ka tas attiecas uz “ārējo finansējumu tirgus apstākļos”, kā norādīts pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. punktā, un tātad ir piemērots ieguldījums. |
| --- | --- |

(99)

Attiecībā uz šaubām par otro jautājumu Francijas iestādes norādīja, ka “paša saņēmēja ieguldījumu” veido banku aizdevumi, kurus uzņēmums FagorBrandt ir aizņēmies tirgū. Tās precizē, ka uzņēmums 2006. gadā saņēma banku aizdevumus [25–30] miljonu euro apmērā, sasniedzot [30–35] miljoni euro 2007. gadā (38). Tie tika nodrošināti ar galaproduktu uzkrājumiem. Komisija norāda, ka tas attiecas uz “ārējo finansējumu tirgus apstākļos”, kā norādīts pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. punktā, un tātad ir piemērots ieguldījums.

| (100) | Attiecībā uz Komisijas šaubām par pirmo jautājumu Francijas iestādes norāda, ka ar kopējo tirgu nesaderīgā atbalsta atmaksu nevar a priori uzskatīt par pārstrukturēšanas izmaksām (ne arī par saņēmēja uzņēmuma paša ieguldījumu pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. un 44. punkta nozīmē). Šī iemesla dēļ Francijas iestādes to neiekļāva pārstrukturēšanas izmaksās. Tomēr tās norāda, ka šī atmaksa, kas novērtēta aptuveni [25–30] miljonu euro apmērā (ieskaitot procentus), kā jebkurš finanšu izdevums, protams, ir iekļauts paziņojumam pievienotajā biznesa plānā. Komisija uzskata, ka atbalsta atmaksa būtu jāiekļauj biznesa plānā, kā tas ir šajā gadījumā (39). Attiecībā uz uzdoto jautājumu, vai šī atbalsta atmaksa ir oficiāli jāuzskata par pārstrukturēšanas izmaksām pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. punkta nozīmē, Komisija norāda, ka pat tad, ja tā būtu, tas nesamazinātu saņēmēja paša ieguldījumu zem 50 %, kā prasīts pārstrukturēšanas pamatnostādņu 44. punktā. Pat tad, ja atbalsta atmaksa kopā ar procentiem tiktu iekļauta pārstrukturēšanas izmaksās, tādējādi tām palielinoties līdz aptuveni [75–100] miljoniem euro, rezultātā tiktu samazināta pārstrukturēšanas izmaksu daļa, kuru finansē ar atbalstu, un palielināta tā izmaksu daļa, kuru finansē saņēmējs (40) un akcionāri. Līdz ar to Komisijai nav jāizvērtē šis jautājums. |
| --- | --- |

(100)

Attiecībā uz Komisijas šaubām par pirmo jautājumu Francijas iestādes norāda, ka ar kopējo tirgu nesaderīgā atbalsta atmaksu nevar a priori uzskatīt par pārstrukturēšanas izmaksām (ne arī par saņēmēja uzņēmuma paša ieguldījumu pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. un 44. punkta nozīmē). Šī iemesla dēļ Francijas iestādes to neiekļāva pārstrukturēšanas izmaksās. Tomēr tās norāda, ka šī atmaksa, kas novērtēta aptuveni [25–30] miljonu euro apmērā (ieskaitot procentus), kā jebkurš finanšu izdevums, protams, ir iekļauts paziņojumam pievienotajā biznesa plānā. Komisija uzskata, ka atbalsta atmaksa būtu jāiekļauj biznesa plānā, kā tas ir šajā gadījumā (39). Attiecībā uz uzdoto jautājumu, vai šī atbalsta atmaksa ir oficiāli jāuzskata par pārstrukturēšanas izmaksām pārstrukturēšanas pamatnostādņu 43. punkta nozīmē, Komisija norāda, ka pat tad, ja tā būtu, tas nesamazinātu saņēmēja paša ieguldījumu zem 50 %, kā prasīts pārstrukturēšanas pamatnostādņu 44. punktā. Pat tad, ja atbalsta atmaksa kopā ar procentiem tiktu iekļauta pārstrukturēšanas izmaksās, tādējādi tām palielinoties līdz aptuveni [75–100] miljoniem euro, rezultātā tiktu samazināta pārstrukturēšanas izmaksu daļa, kuru finansē ar atbalstu, un palielināta tā izmaksu daļa, kuru finansē saņēmējs (40) un akcionāri. Līdz ar to Komisijai nav jāizvērtē šis jautājums.

| (101) | Tādējādi Komisijas šaubas, kas izteiktas lēmumā par procedūras uzsākšanu, ir izkliedētas, un Komisija secina, ka “saņēmēja paša ieguldījums” un tā akcionāra ieguldījums pārsniedz 50 % no pārstrukturēšanas izmaksām, kā tas attiecībā uz lieliem uzņēmumiem pieprasīts pārstrukturēšanas pamatnostādņu 44. punktā. |
| --- | --- |

(101)

Tādējādi Komisijas šaubas, kas izteiktas lēmumā par procedūras uzsākšanu, ir izkliedētas, un Komisija secina, ka “saņēmēja paša ieguldījums” un tā akcionāra ieguldījums pārsniedz 50 % no pārstrukturēšanas izmaksām, kā tas attiecībā uz lieliem uzņēmumiem pieprasīts pārstrukturēšanas pamatnostādņu 44. punktā.

| (102) | Attiecībā uz konkurenta, kurš vēlējās palikt anonīms, apgalvojumu par to, ka atbalsts nav ierobežots līdz minimumam, jo FagorBrandt var iegūt finansējumu no sava akcionāra vai grupas, kurā tas ietilpst, Komisija jau atbildēja iepriekš uzņēmuma atbilstības izvērtējumā. |
| --- | --- |

(102)

Attiecībā uz konkurenta, kurš vēlējās palikt anonīms, apgalvojumu par to, ka atbalsts nav ierobežots līdz minimumam, jo FagorBrandt var iegūt finansējumu no sava akcionāra vai grupas, kurā tas ietilpst, Komisija jau atbildēja iepriekš uzņēmuma atbilstības izvērtējumā.

| (103) | Visbeidzot, bez pārbaudes attiecībā uz noteiktā kritērija par paša saņēmēja ieguldījumu, kas pārsniedz 50 %, ievērošanu, Komisija arī izvērtēja, vai atbalsts tika ierobežots līdz stingri noteiktam minimumam, jo īpaši pamatojoties uz pārstrukturēšanas pamatnostādņu 45. punktā definētajiem kritērijiem. Komisija uzskata, ka šajā gadījumā tā tas ir un atbalsta summa neļauj uzņēmumam rīkoties ar “likvīdo aktīvu pārpalikumu, ko varētu izmantot agresīvām, tirgu kropļojošām darbībām, kas nav saistītas ar pārstrukturēšanas procesu”. Komisija norāda, ka pēc atbalsta piešķiršanas un pēc pārstrukturēšanas grupai vēl arvien būs lielas parādsaistības. |
| --- | --- |

(103)

Visbeidzot, bez pārbaudes attiecībā uz noteiktā kritērija par paša saņēmēja ieguldījumu, kas pārsniedz 50 %, ievērošanu, Komisija arī izvērtēja, vai atbalsts tika ierobežots līdz stingri noteiktam minimumam, jo īpaši pamatojoties uz pārstrukturēšanas pamatnostādņu 45. punktā definētajiem kritērijiem. Komisija uzskata, ka šajā gadījumā tā tas ir un atbalsta summa neļauj uzņēmumam rīkoties ar “likvīdo aktīvu pārpalikumu, ko varētu izmantot agresīvām, tirgu kropļojošām darbībām, kas nav saistītas ar pārstrukturēšanas procesu”. Komisija norāda, ka pēc atbalsta piešķiršanas un pēc pārstrukturēšanas grupai vēl arvien būs lielas parādsaistības.

6.8.   Pilnīga plāna īstenošana

| (104) | Uzņēmuma FagorBrandt pārstrukturēšanas plāns, arī visas Francijas saistības, ir pilnībā jāizpilda (41). Komisija pieprasa, lai tā tiktu informēta par plāna īstenošanas gaitu un saistībām, kas no tā izriet. |
| --- | --- |

(104)

Uzņēmuma FagorBrandt pārstrukturēšanas plāns, arī visas Francijas saistības, ir pilnībā jāizpilda (41). Komisija pieprasa, lai tā tiktu informēta par plāna īstenošanas gaitu un saistībām, kas no tā izriet.

7.   SECINĀJUMS

| (105) | Atbalstu var atzīt par saderīgu ar kopējo tirgu, ja ir izpildīti visi paredzētie nosacījumi, |
| --- | --- |

(105)

Atbalstu var atzīt par saderīgu ar kopējo tirgu, ja ir izpildīti visi paredzētie nosacījumi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atbalsts, ko Francija plāno piešķirt uzņēmumam FagorBrandt 31 miljona euro apmērā, ir saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti 2. pantā.

2. pants

1.   Francijas iestādēm ir jāpārtrauc šā lēmuma 1. pantā paredzētā atbalsta izmaksāšana uzņēmumam FagorBrandt, kamēr no FagorBrandt nav atgūts ar kopējo tirgu nesaderīgais atbalsts, uz ko attiecas Lēmums 2004/343/EK.

2.   Uzņēmumam FagorBrandt ir pilnībā jāizpilda tāds pārstrukturēšanas plāns, kādu to Komisijai 2006. gada 6. augustā (42) iesniedza Francija.

3.   FagorBrandt pārtrauc preču zīmes Vedette aukstuma iekārtu, kulinārās apstrādes aprīkojuma un trauku mazgāšanas mašīnu tirdzniecību uz pieciem gadiem, kas jāsāk īstenot ne vēlāk kā septiņus mēnešus pēc šā lēmuma paziņošanas dienas.

4.   Lai nodrošinātu šā panta 1. līdz 3. punktā paredzēto nosacījumu uzraudzību, Francija, izmantojot gada pārskatus, informē Komisiju par FagorBrandt pārstrukturēšanas gaitu, par 1. punktā norādītā ar kopējo tirgu nesaderīgā atbalsta atgūšanu un par kompensācijas pasākumu īstenošanu.

3. pants

Francija divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas informē Komisiju par pasākumiem, ko tā veikusi, lai izpildītu šo lēmumu.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2008. gada 21. oktobrī.

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 275, 16.11.2007., 18. lpp.

1

(2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Attiecīgā ieinteresētā persona bija pieprasījusi viena mēneša termiņa pagarinājumu, lai iesniegtu komentārus, pa tālruni un ar 2007. gada 16. decembra vēstuli, kam Komisija neiebilda.

3

(4)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

4

(5)  Komisijas 2003. gada 16. decembra Lēmums 2004/343/EK par Francijas īstenoto valsts atbalsta shēmu saistībā ar grūtībās nonākušu uzņēmumu pārņemšanu (OV L 108, 16.4.2004., 38. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2004. gada 1. decembra Lēmums 2005/941/EK par valsts atbalstu, ko Francija plāno piešķirt uzņēmumam Bull (OV L 342, 24.12.2005., 81. lpp.), 55. līdz 63. punkts.

6

Bull

(7)  Komisijas 2006. gada 26. aprīļa Lēmums 2006/747/EK par valsts atbalstu, ko Francija plāno piešķirt Euromoteurs (C 1/2005 (ex N 426/2004)) (OV L 307, 7.11.2006., 213. lpp.), 30. līdz 31. punkts un 42. punkts.

7

Euromoteurs

ex

(8)  Informācija ietver komercnoslēpumu.

8

(9)  Laikraksts “La Tribune”, 2005. gada 14. aprīlis.

9

“La Tribune”

(10)  Lasīt “ievērojami palielinājās”.

10

(11)  Komisijas 1991. gada 26. marta Lēmums 91/391/EK par valsts atbalstu, ko Vācijas valdība piešķīrusi sabiedrībai Deggendorf GmbH, Degendorfā (Bavārijā) izvietotam poliamīda un poliestera ražotājam (OV L 215, 2.8.1991., 16. lpp.).

11

Deggendorf GmbH

(12)  Tiesas 1997. gada 15. maija spriedums lietā C-355/95 P TWD/Commission, Recueil, I-2549. lpp., 25.–26. punkts (spriedums Deggendorf lietā). Šis spriedums apstiprina Pirmās instances tiesas 1995. gada 13. septembra sprieduma lietā T-244/93 un lietā T-486/93 TWD/Commission pamatotību, Recueil, II-2265. lpp.

12

TWD/Commission

Recueil

Deggendorf

TWD/Commission

Recueil

(13)  Šajā sakarā Komisijas paziņojumā “Ceļā uz Komisijas lēmumu efektīvu izpildi, kuros dalībvalstīm tiek uzdots atgūt nelikumīgu un nesaderīgu valsts atbalstu” (OV C 272, 15.11.2007., 4. lpp.) norādīts, ka “Komisija (...) sāka sistemātiskāk piemērot Deggendorf lietas praksi. Šī tiesu prakse, ja ir izpildīti noteikti nosacījumi, ļauj Komisijai pieprasīt, lai dalībvalsts pārtrauc jauna saderīga atbalsta izmaksāšanu komercsabiedrībai, līdz šī komercsabiedrība atmaksā iepriekšējo nelikumīgo un nesaderīgo atbalstu, uz kuru attiecas atgūšanas lēmums”.

13

Deggendorf

(14)  Pārstrukturēšanas plāns būtībā paredzēja pārorientēšanos uz ražojumiem ar augstu pievienoto vērtību un inovatīviem ražojumiem, kā arī to mērķtiecīgu attīstību, iepirkumu un piegādes politikas (saistībā ar produktiem, kurus FagorBrandt vārdā ražo trešās personas) racionalizāciju. FagorBrandt veica triju veidu pārstrukturēšanas pasākumus: a) darbību pārdošana un ražotņu slēgšana; b) darbinieku samazināšana; c) pasākumi, lai nostiprinātu uzņēmuma ilgtspēju.

14

FagorBrandt

FagorBrandt

(15)  CECED – Eiropas Sadzīves tehnikas ražošanas padome, organizācija, kurā apvienojušies 15 vismaz Eiropas līmeņa ražotāji un 26 nozares apvienības, kas darbojas vairākās Eiropas valstīs (Eiropas Savienības dalībvalstīs vai valstīs, kas nav dalībvalstis).

15

CECED

(16)  GIFAM – Sadzīves tehnikas ražotāju starpnozaru grupa, kurā apvienojušies aptuveni piecdesmit uzņēmumi, kuri darbojas sadzīves elektrotehnikas tirgos.

16

GIFAM

(17)  Komisija analizēja, vai šī FagorBrandt iekļaušana sabiedrībā Fagor neliek apšaubīt lēmuma par procedūras uzsākšanu 27. punktā sniegtos secinājumus attiecībā uz FagorBrandt atbilstību. Tā secināja, ka tas tā nav, jo lielākā daļa informācijas, kas iekļauta secinājumos un norādīta šajā punktā, vēl arvien ir spēkā.

17

FagorBrandt

Fagor

FagorBrandt

(18)  Šis samazinājums izriet no sekām, ko rada iepriekš minēto ražojumu tirdzniecības pārtraukšana attiecībā uz preču zīmes Vedette atpazīstamību izplatītāju vidū.

18

Vedette

(19)  Komisija, pamatojoties uz Francijas iestāžu sniegto informāciju, uzskata, ka ir maz ticams, ka īstenosies pesimistiskais scenārijs. Francijas iestādes šo pesimistisko scenāriju pamato ar pieredzi, kas ir saistīta ar Vedette mikroviļņu krāsnīm. Taču, kā tiks norādīts turpmāk, tas ir ražojums, ar kuru FagorBrandt vairs nebija konkurētspējīgs (šī iemesla dēļ uzņēmums nolēma pārtraukt tā ražošanu) un kuru lielā skaitā iepludina ražotāji no valstīm ar zemu pašizmaksu. Tādējādi Francijas iestāžu pieņēmums, proti, ka mikroviļņu krāšņu pārdošanas apjomu samazināšanās pamatā, kura novērota šajos divos gados, ir viens šis lēmums pārtraukt Vedette mikroviļņu krāšņu tirdzniecību, šķiet pārspīlēts pieņēmums.

19

Vedette

FagorBrandt

Vedette

(20)  Komisijas 1994. gada 21. jūnija Lēmumā, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. IV/M.458 – Electrolux/AEG) saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 4064/89 (OV C 187, 9.7.1994.), ir secināts, ka lielās sadzīves elektrotehnikas tirgu ģeogrāfiskais apgabals ir Rietumeiropa. Komisijas 1999. gada 24. janvāra Lēmumā 2000/475/EK par procesu saskaņā ar EK līguma 81. pantu un EEZ līguma 53. pantu (lieta IV.F.1/36.718.CECED) (OV L 187, 26.7.2000., 47. lpp.) ir secināts, ka ģeogrāfiskais tirgus ir EEZ. Konkrētajā gadījumā tas attiecās uz veļas mazgāšanas mašīnu nozari.

20

Electrolux/AEG

CECED

(21)  FagorBrandt un Fagor Electrodomesticos kopējā tirgus daļa nepārsniedz 8 %.

21

FagorBrandt

Fagor Electrodomesticos

(22)  Komisija nevar piekrist Francijas argumentam par to, ka FagorBrandt tirgus daļas saglabāšanai ir pozitīva ietekme, jo tā novērš oligopolas situācijas izveidi. Francijas iestādes nav skaidri pamatojušas savu apgalvojumu. Turklāt šis apgalvojums ir pretrunā Francijas iestāžu paziņojumam, kurā aprakstīts tirgus ar spēcīgu un daudzveidīgu konkurenci, jo īpaši saistībā ar pārdošanā esošajām preču zīmēm. Visbeidzot pārstrukturēšanas pamatnostādņu 39. pantā ir norādīts, ka tiks ņemtas vērā “monopolas vai saspīlētas oligopolas” situācijas, kas šajā gadījumā nav tādas, jo pat tad, ja tiek saglabāti tikai lielākie uzņēmumi, jau ir četri konkurenti.

22

FagorBrandt

(23)  [...]

23

(24)  Ja analīzi veic pasaules līmenī, atšķirība ir vēl lielāka, jo tādas grupas kā Electrolux un Whirlpool īsteno ļoti nozīmīgu uzņēmējdarbību ārpus Eiropas. Piemēram, 2005. gadā FagorBrandt un Fagor Electrodomesticos kopējais apgrozījums bija vismaz 2 miljardi euro, lai gan lielās sadzīves elektrotehnikas ražotāju Whirlpool, Electrolux, BSH un Indesit apgrozījums pasaulē euro izteiksmē bija attiecīgi 11,8 miljardi, 10,8 miljardi, 7,3 miljardi un 3,1 miljards.

24

Electrolux

Whirlpool

FagorBrandt

Fagor Electrodomesticos

Whirlpool

Electrolux

BSH

Indesit

(25)  [...]

25

(26)  [50–80] % no FagorBrandt pārdošanas apjomiem tiek realizēti tieši Francijas tirgū. Šajā sakarā Tiesa ir atkārtoti norādījusi, ka, “ja dalībvalsts piešķir atbalstu uzņēmumam, iekšējā ražošana var saglabāt stabilitāti vai palielināties, kā rezultātā citās dalībvalstīs reģistrēto uzņēmumu iespējas eksportēt savu produkciju uz šīs dalībvalsts tirgu samazinās”. Tiesas 1988. gada 13. jūlija spriedums lietā C-102/87 Francija/Komisija (Recueil, 4067. lpp) (sal. ar 19. punktu); 1994. gada 14. septembra spriedums lietās C-278/92, C-279/92 un C-280/92 Spānija/Komisija (Recueil, I-4103. lpp.) (sal. ar 40. punktu) 2002. gada 7. marta spriedums lietā C-310/99 Itālija/Komisija (Recueil, I-2289. lpp.) (sal. ar 84.–86. punktu); 2002. gada 11. jūlija spriedums lietā T-152/99 HAMSA/Komisija (Recueil, II-3049. lpp.) (sal. ar 220.–221. punktu).

26

FagorBrandt

Recueil

Recueil

Recueil

HAMSA

Recueil

(27)  Francijas prese plaši atspoguļoja rentabilitātes trūkumu saistībā ar saldētavām. Piemēram, 2004. gada 8. jūlija“Ouest France” rakstā bija norādīts: “ElcoBrandt, sadzīves elektrotehnikas grupa Francijā, 2005. gadā slēgs savu rūpnīcu Lekēnā (Noras departaments), kura ir specializējusies saldētavu ražošanā, jo šī ražošana “vairs nav rentabla”. Pirms diviem gadiem Elco pārņēma Brandt uzņēmumu. 600 darbinieki pieņēma sociālo plānu, kurā bija paredzēts, ka tiks saglabātas 150 darba vietas, kas tagad tiek likvidētas.” Konkrētāk, Brandt vadība laikraksta “Les Echos”2004. gada 7. jūlija rakstā norādīja, ka “neskatoties uz lieliem ieguldījumiem konkurētspējas attīstībā, iepērkot 35 % detaļu Ķīnā un uzlabojot kvalitāti un produktivitāti, tirgus cenu samazināšanās bija ātrāka par mums” un “kastveida saldētavu ražošanas saglabāšanai grupā ElcoBrandt vairs nav ekonomiska pamatojuma. Faktiski katru reizi, kad mēs pārdodam kādu no šiem ražojumiem, mums tiek nodarīti zaudējumi 25 % apmērā.”

27

Ouest France

ElcoBrandt,

Elco

Brandt

Brandt

Les Echos

ElcoBrandt

(28)  Savā paziņojumā Francijas iestādes norāda, ka viens no pārstrukturēšanas plāna mērķiem ir “ražošanas racionalizācija, atsakoties no atsevišķiem zemas kvalitātes segmentiem, kas nes strukturālus zaudējumus, lai ierobežotu zaudējumus, kas saistīti ar zemo izmaksu valstu ražotāju tirgus daļu ieguvumiem (brīvi stāvošās mikroviļņu krāsnis, saldētavas un maza izmēra ledusskapji)”. Francijas iestādes savā 2008. gada 15. februāra vēstulē, kurā tās komentē ieinteresēto personu piezīmes, norāda: “Francijas iestādes atgādina, ka (...) jau ir veikti dažādi pasākumi, lai sākotnēji ierobežotu zaudējumus (zaudējumus nesošu ražotņu slēgšana (Lekēna) un atteikšanās no atsevišķiem nerentabliem ražojumiem (brīvi stāvošās mikroviļņu krāsnis)).” Līdz ar to šie abi izvilkumi apstiprina iepriekš norādītos secinājumus saistībā ar Lekēnas rūpnīcas darbības pārtraukšanu.

28

(29)  Tas ir īpaši uzsvērts Francijas iestāžu paziņojuma 7. pielikumā.

29

(30)  Skatīt, piemēram, rakstu “Brandt: fin du contrat Miele confirmée. Après le retrait d’Électrolux, autre coup dur à Aizenay”2005. gada 3. marta“Ouest France” numurā.

30

Brandt: fin du contrat Miele confirmée. Après le retrait d’Électrolux, autre coup dur à Aizenay

Ouest France

(31)  Vēl jo vairāk ņemot vērā to, ka uzņēmums sasniedza [0–1 miljonu] euro lielu kapitāla pieaugumu saistībā ar pārdošanu.

31

(32)  Kā norādīts lēmuma par procedūras uzsākšanu 2.2. iedaļā, FagorBrandt uzsāka pārstrukturēšanu 2004. gadā, kad parādījās konkurētspējas trūkums un pirmās finansiālās grūtības. Tādējādi Komisija uzskata, ka šī pārdošana “ir daļa no tās pašas pārstrukturēšanas”, kā tas ir pieprasīts pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. punktā.

32

FagorBrandt

(33)  Francijas iestādes norāda, ka Brandt Components darbība ļāva uzņēmumam gūt labumu no integrācijas, kas saistīta ar augstas klases veļas mazgāšanas mašīnu ražošanu, kur grupai FagorBrandt vēsturiski ir stabila pozīcija. Saskaņā ar Francijas iestāžu informāciju šāda veida integrācija īpaši tiek vērsta uz inovatīviem ražojumiem vai tādiem, kur integrācijai, kas attiecas tieši uz inovatīviem ražojumiem, ir nepieciešamas īpašas prasmes un to veic nozares spēcīgākie uzņēmumi (piemēram, BSH vai Miele). Tomēr Komisija norāda, ka bez iepriekš minētajiem apgalvojumiem Francijas iestādes nav sniegušas informāciju, kas tai ļautu nešaubīgi konstatēt (un vēl mazāk izteikt šo ietekmi skaitļos), ka Brandt Components pārdošana samazinās FagorBrandt iespējas attīstīt konkurētspējīgas veļas mazgāšanas mašīnas un tādējādi samazinās FagorBrandt tirgus daļu veļas mazgāšanas mašīnu tirgū. Līdz ar to Komisija nevar secināt, ka Brandt Components pārdošanai ir reāla ietekme uz lielās sadzīves elektrotehnikas tirgu.

33

Brandt Components

FagorBrandt

BSH

Miele

Brandt Components

FagorBrandt

FagorBrandt

Brandt Components

(34)  Francijas tirgū Vedette ir preču zīme, kas atrodas gan augstākajā vietā otrajā kvartilē, gan trešajā kvartilē brīvi stāvošo ražojumu tirgū. Tādējādi ierosinātie pasākumi nesamazina uzņēmuma FagorBrandt tirgus daļu iebūvējamo ražojumu tirgū. Tomēr lielākajai daļai grupu, kas ir FagorBrandt konkurentes saistībā ar iebūvējamajiem ražojumiem, arī pieder preču zīmes, kas ir Vedette konkurentes brīvi stāvošo ražojumu tirgū. Līdz ar to tās gūs labumu no iepriekš aprakstīto Vedette ražojumu izņemšanas no tirgus.

34

Vedette

FagorBrandt

FagorBrandt

Vedette

Vedette

(35)  2007. gadā šo ražojumu apgrozījums bija [30–40] % no preču zīmes Vedette apgrozījuma un [4-6] % no FagorBrandt pārdošanas apjomiem lielās sadzīves elektrotehnikas tirgū Francijā.

35

Vedette

FagorBrandt

(36)  Šī pasākuma mērķis ir izņemt no tirgus attiecīgos preču zīmes Vedette ražojumus. Tādēļ ir skaidrs, ja FagorBrandt piešķirtu citam uzņēmumam licenci preču zīmes Vedette produktu ražošanai un/vai tirdzniecībai, ar šo pasākumu rezultāts netiktu sasniegts.

36

Vedette

FagorBrandt

Vedette

(37)  Lēmumā par procedūras uzsākšanu bija kļūdaini minēts, ka “paša saņēmēja ieguldījums” ir 4,6 %, lai gan paziņojumā bija skaidri norādīti 4,6 miljoni euro.

37

(38)  Francijas iestāžu 2008. gada 15. februāra vēstule.

38

(39)  Komisija savā Lēmumā 2006/747/EK uzskatīja, ka tas, ka iesniegtajā pārstrukturēšanas plānā nav ņemta vērā uzņēmumam piešķirtā nesaderīgā atbalsta atmaksa, apstiprina secinājumu, ka šis plāns neļaus atjaunot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju.

39

(40)  Visus iepriekš minētos aizņēmumus no bankām [30–35] miljonu euro apmērā varētu uzskatīt par paša ieguldījumu.

40

(41)  Kā norādīts iepriekš, pārstrukturēšanas plāna īstenošanu uzsāka 2004. gadā, un lielākā daļa pārstrukturēšanas pasākumu jau ir īstenota.

41

(42)  Redakcijas kļūda: lasīt “2007”, nevis “2006”.

42

---

| 23.6.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 160/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 160/27

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 22. jūnijs)

par mutes un nagu sērgas vīrusa antigēnu iepirkšanu

(2009/486/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (1) un jo īpaši tā 14. panta otro daļu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Direktīvu 2003/85/EK par Kopienas pasākumiem mutes un nagu sērgas kontrolei, ar kuru atceļ Direktīvu 85/511/EEK un Lēmumu 89/531/EEK un 91/665/EEK un groza Direktīvu 92/46/EEK (2), un jo īpaši tās 80. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Lēmumā 90/424/EEK ir noteikta procedūra, kas reglamentē Kopienas finansiālo ieguldījumu īpašiem veterināriem pasākumiem. Šie pasākumi ietver kampaņu pret mutes un nagu sērgu. Minētais lēmums paredz, ka Kopienas atbalstu var piešķirt, lai izveidotu Kopienas rezerves mutes un nagu sērgas vakcīnām, un pieprasa noteikt Kopienas līdzdalības līmeni un šādas līdzdalības nosacījumus. |
| --- | --- |

(1)

Lēmumā 90/424/EEK ir noteikta procedūra, kas reglamentē Kopienas finansiālo ieguldījumu īpašiem veterināriem pasākumiem. Šie pasākumi ietver kampaņu pret mutes un nagu sērgu. Minētais lēmums paredz, ka Kopienas atbalstu var piešķirt, lai izveidotu Kopienas rezerves mutes un nagu sērgas vakcīnām, un pieprasa noteikt Kopienas līdzdalības līmeni un šādas līdzdalības nosacījumus.

| (2) | Saskaņā ar Padomes 1991. gada 11. decembra Lēmumu 91/666/EEK, ar ko izveido Kopienas rezerves mutes un nagu sērgas vakcīnām (3), ir izveidoti antigēnu krājumi ātrai vakcīnu pagatavošanai pret mutes un nagu sērgu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Padomes 1991. gada 11. decembra Lēmumu 91/666/EEK, ar ko izveido Kopienas rezerves mutes un nagu sērgas vakcīnām (3), ir izveidoti antigēnu krājumi ātrai vakcīnu pagatavošanai pret mutes un nagu sērgu.

| (3) | Saskaņā ar Direktīvu 2003/85/EK Komisijai ir jānodrošina, lai Kopienas koncentrētu inaktivētu antigēnu rezerves, kas paredzētas vakcīnu pagatavošanai pret mutes un nagu sērgu, tiktu glabātas Kopienas antigēnu un vakcīnu bankas telpās. Drošības apsvērumu dēļ rezerves tiek turētas izraudzītās vietās ražotāja telpās. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Direktīvu 2003/85/EK Komisijai ir jānodrošina, lai Kopienas koncentrētu inaktivētu antigēnu rezerves, kas paredzētas vakcīnu pagatavošanai pret mutes un nagu sērgu, tiktu glabātas Kopienas antigēnu un vakcīnu bankas telpās. Drošības apsvērumu dēļ rezerves tiek turētas izraudzītās vietās ražotāja telpās.

| (4) | Devu skaitu un mutes un nagu sērgas vīrusa antigēnu celmu un serotipu daudzveidību, kas glabājas Kopienas antigēnu un vakcīnu bankā, lemj, ņemot vērā direktīvā norādītajos ārkārtas rīcības plānos paredzētās vajadzības un epidemioloģisko situāciju, vajadzības gadījumā apspriežoties ar mutes un nagu sērgas Kopienas references laboratoriju. |
| --- | --- |

(4)

Devu skaitu un mutes un nagu sērgas vīrusa antigēnu celmu un serotipu daudzveidību, kas glabājas Kopienas antigēnu un vakcīnu bankā, lemj, ņemot vērā direktīvā norādītajos ārkārtas rīcības plānos paredzētās vajadzības un epidemioloģisko situāciju, vajadzības gadījumā apspriežoties ar mutes un nagu sērgas Kopienas references laboratoriju.

| (5) | Stāvokļa pasliktināšanās mutes un nagu sērgas jomā dažās pasaules daļās nosaka, ka ir steidzami jāpapildina noteikti antigēnu krājumi atbilstoši riskam, kuru šīs norises rada Kopienas un kaimiņvalstu epidemioloģiskajai situācijai. |
| --- | --- |

(5)

Stāvokļa pasliktināšanās mutes un nagu sērgas jomā dažās pasaules daļās nosaka, ka ir steidzami jāpapildina noteikti antigēnu krājumi atbilstoši riskam, kuru šīs norises rada Kopienas un kaimiņvalstu epidemioloģiskajai situācijai.

| (6) | Lemjot par mutes un nagu sērgas vīrusu antigēnu papildu daudzumu un apakštipu iepirkšanu, ir jāņem vērā minēto antigēnu pašreizējais daudzums un atbilstība savienojamības prasībām polivalentās vakcīnās un tas, vai antigēnu ražotājam ir piešķirta tirdzniecības atļauja vismaz vienā no dalībvalstīm atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvai 2001/82/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm (4). |
| --- | --- |

(6)

Lemjot par mutes un nagu sērgas vīrusu antigēnu papildu daudzumu un apakštipu iepirkšanu, ir jāņem vērā minēto antigēnu pašreizējais daudzums un atbilstība savienojamības prasībām polivalentās vakcīnās un tas, vai antigēnu ražotājam ir piešķirta tirdzniecības atļauja vismaz vienā no dalībvalstīm atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvai 2001/82/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm (4).

| (7) | Jāņem vērā arī ziņojums, ko sniegusi Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) Pasaules references laboratorija mutes un nagu sērgas noteikšanai, kas ir arī Kopienas references laboratorija mutes un nagu sērgas noteikšanai, kas norīkota saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2006/393/EK (5), par prioritāro antigēnu sarakstu, kuri ieteicami antigēnu bankām, ko 2008. gada oktobrī apstiprinājusi Tehniskā komiteja (6), kā arī 2008. gada decembrī – FAO Eiropas Komisijas mutes un nagu sērgas kontrolei (EuFMD) izpildkomitejas 77. sanāksme (7). |
| --- | --- |

(7)

Jāņem vērā arī ziņojums, ko sniegusi Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) Pasaules references laboratorija mutes un nagu sērgas noteikšanai, kas ir arī Kopienas references laboratorija mutes un nagu sērgas noteikšanai, kas norīkota saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2006/393/EK (5), par prioritāro antigēnu sarakstu, kuri ieteicami antigēnu bankām, ko 2008. gada oktobrī apstiprinājusi Tehniskā komiteja (6), kā arī 2008. gada decembrī – FAO Eiropas Komisijas mutes un nagu sērgas kontrolei (EuFMD) izpildkomitejas 77. sanāksme (7).

| (8) | Lemjot par iepirkuma procedūrām, jāņem vērā fakts, ka, ja tas ir Kopienas interesēs, vakcīnu var piegādāt valstīm ar endēmisku situāciju saskaņā ar Lēmuma 90/424/EEK 12. pantu un Direktīvas 2003/85/EK 83. panta 3. punktu. Šā iemesla dēļ antigēniem jābūt no tā paša ražotāja, lai to varētu apvienot polivalentās vakcīnās ar dažādu sastāvu atbilstoši situācijai mērķa valstī. Tādēļ ir nepieciešams izmantot sarunu procedūru, kas paredzēta 126. panta 1. punkta b) apakšpunktā un g) apakšpunkta i) daļā Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (8). |
| --- | --- |

(8)

Lemjot par iepirkuma procedūrām, jāņem vērā fakts, ka, ja tas ir Kopienas interesēs, vakcīnu var piegādāt valstīm ar endēmisku situāciju saskaņā ar Lēmuma 90/424/EEK 12. pantu un Direktīvas 2003/85/EK 83. panta 3. punktu. Šā iemesla dēļ antigēniem jābūt no tā paša ražotāja, lai to varētu apvienot polivalentās vakcīnās ar dažādu sastāvu atbilstoši situācijai mērķa valstī. Tādēļ ir nepieciešams izmantot sarunu procedūru, kas paredzēta 126. panta 1. punkta b) apakšpunktā un g) apakšpunkta i) daļā Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (8).

| (9) | Saskaņā ar Direktīvas 2003/85/EK 80. panta 4. punktu nosacījumus Kopienas antigēnu un atļauto vakcīnu rezervju izveidošanai un uzturēšanai ražošanas uzņēmumu telpās nosaka līgumos, kas tiek slēgti Komisijas un ražošanas uzņēmumu starpā. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Direktīvas 2003/85/EK 80. panta 4. punktu nosacījumus Kopienas antigēnu un atļauto vakcīnu rezervju izveidošanai un uzturēšanai ražošanas uzņēmumu telpās nosaka līgumos, kas tiek slēgti Komisijas un ražošanas uzņēmumu starpā.

| (10) | Direktīva 2003/85/EK paredz, ka informācija par antigēnu vai atļauto vakcīnu daudzumiem un apakštipiem, kuri glabājas Kopienas antigēnu un vakcīnu bankā, ir jāuzskata par klasificētu informāciju. Tāpēc nepublicē to informāciju, kas izklāstīta šā lēmuma pielikumā, kura attiecas uz mutes un nagu sērgas vīrusa antigēnu daudzumiem un apakštipiem, kādus paredzēts iegādāties. |
| --- | --- |

(10)

Direktīva 2003/85/EK paredz, ka informācija par antigēnu vai atļauto vakcīnu daudzumiem un apakštipiem, kuri glabājas Kopienas antigēnu un vakcīnu bankā, ir jāuzskata par klasificētu informāciju. Tāpēc nepublicē to informāciju, kas izklāstīta šā lēmuma pielikumā, kura attiecas uz mutes un nagu sērgas vīrusa antigēnu daudzumiem un apakštipiem, kādus paredzēts iegādāties.

| (11) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

1.   Komisija līdz 2009. gada 31. decembrim iepērk koncentrētos un inaktivētos mutes un nagu sērgas vīrusa antigēnus atbilstoši daudzumiem un apakštipiem, kas norādīti pielikumā.

2.   Komisija līdz 2009. gada 31. decembrim nodrošina, ka 1. punktā minētie antigēni tiek izplatīti un glabāti divās norādītajās vietās ražotāja telpās, kā izklāstīts pielikumā.

3.   Komisija nodrošina no šiem antigēniem veidotu vakcīnu pagatavošanu, apstrādi, fasēšanu, marķēšanu un piegādi.

4.   Komisija īsteno pasākumus, kas minēti 1., 2. un 3. punktā, sadarbībā ar attiecīgo antigēnu ražotāju, kuri jau glabājas Kopienas antigēnu un vakcīnu bankā.

2. pants

1.   Kopienas finansiālais ieguldījums pasākumos, kas paredzēti 1. panta 1., 2. un 3. punktā, ir 100 % no izmaksām, kas radušās, un tas nedrīkst pārsniegt EUR 4 706 950.

2.   Komisija slēdz līgumu par to antigēnu pirkšanu, kuri minēti 1. panta 1. punktā, un to piegādi un uzglabāšanu Kopienas antigēnu un vakcīnu bankā un citu līgumu par pasākumiem, kas saistīti ar vakcīnu no šiem antigēniem pagatavošanu, apstrādi, fasēšanu, marķēšanu un piegādi.

3.   Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors ir pilnvarots Komisijas vārdā parakstīt 2. punktā paredzēto līgumu.

3. pants

Saskaņā ar Direktīvas 2003/85/EK 80. panta 3. punktu šī lēmuma pielikumu nepublicē.

Briselē, 2009. gada 22. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp.

1

(2)  OV L 306, 22.11.2003., 1. lpp.

2

(3)  OV L 368, 31.12.1991., 21. lpp.

3

(4)  OV L 311, 28.11.2001., 1. lpp.

4

(5)  OV L 152, 7.6.2006., 31. lpp.

5

(6)  http://www.fao.org/ag/againfo/commissions/en/documents/reports/erice/APPENDIX_05.pdf

6

(7)  http://www.fao.org/ag/againfo/commissions/docs/excom77/App05.pdf

7

(8)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.

8

---