# Europeiska unionens L 192/2016

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 192 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 59 årgången16 juli 2016 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 192

Svensk utgåva

Lagstiftning

59 årgången16 juli 2016

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1157 av den 11 juli 2016 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 964/2014 vad gäller standardvillkor för finansieringsinstrument för en medinvesteringsfacilitet och en stadsutvecklingsfond | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2016/1158 av den 15 juli 2016 om ändring av förordning (EU) nr 452/2014 vad gäller strykning av mallar för de auktorisationer som utfärdas till operatörer från tredjeland och för de tillhörande specifikationerna (
  1
  ) | 21 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1159 av den 15 juli 2016 om införande av en slutgiltig antidumpningstull beträffande import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och tillverkat av Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited och Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited | 23 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1160 av den 15 juli 2016 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 | 49 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1161 av den 15 juli 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 71 |
| | | BESLUT |
| | * | Europeiska centralbankens beslut (EU) 2016/1162 av den 30 juni 2016 om utlämnande av förtrolig information i samband med brottsutredningar (ECB/2016/19) | 73 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Beslut nr 3/2016 av AVS–EU-ambassadörskommittén av den 12 juli 2016 beträffande översynen av bilaga III till AVS–EU-partnerskapsavtalet [2016/1163] | 77 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1157 av den 11 juli 2016 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 964/2014 vad gäller standardvillkor för finansieringsinstrument för en medinvesteringsfacilitet och en stadsutvecklingsfond

1

*

Kommissionens förordning (EU) 2016/1158 av den 15 juli 2016 om ändring av förordning (EU) nr 452/2014 vad gäller strykning av mallar för de auktorisationer som utfärdas till operatörer från tredjeland och för de tillhörande specifikationerna (
  1
  )

1

21

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1159 av den 15 juli 2016 om införande av en slutgiltig antidumpningstull beträffande import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och tillverkat av Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited och Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited

23

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1160 av den 15 juli 2016 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009

49

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1161 av den 15 juli 2016 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

71

BESLUT

*

Europeiska centralbankens beslut (EU) 2016/1162 av den 30 juni 2016 om utlämnande av förtrolig information i samband med brottsutredningar (ECB/2016/19)

73

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Beslut nr 3/2016 av AVS–EU-ambassadörskommittén av den 12 juli 2016 beträffande översynen av bilaga III till AVS–EU-partnerskapsavtalet [2016/1163]

77

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 16.7.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/1157

av den 11 juli 2016

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 964/2014 vad gäller standardvillkor för finansieringsinstrument för en medinvesteringsfacilitet och en stadsutvecklingsfond

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (1), särskilt artikel 38.3 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 964/2014 (2) fastställs det regler gällande standardvillkoren för tre finansieringsinstrument i syfte att underlätta användningen av de finansieringsinstrument som inrättas på nationell, regional, transnationell eller gränsöverskridande nivå och som förvaltas av den förvaltande myndigheten eller på dess ansvar i enlighet med artikel 38.3 a i förordning (EU) nr 1303/2013: en portfölj med riskdelningslån, en portfölj med begränsad garanti och ett renoveringslån. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 964/2014 (2) fastställs det regler gällande standardvillkoren för tre finansieringsinstrument i syfte att underlätta användningen av de finansieringsinstrument som inrättas på nationell, regional, transnationell eller gränsöverskridande nivå och som förvaltas av den förvaltande myndigheten eller på dess ansvar i enlighet med artikel 38.3 a i förordning (EU) nr 1303/2013: en portfölj med riskdelningslån, en portfölj med begränsad garanti och ett renoveringslån.

| (2) | För att göra det ännu lättare för slutmottagare att få stöd från de europeiska struktur- och investeringsfonderna måste regler gällande standardvillkoren för ytterligare två finansieringsinstrument fastställas: en medinvesteringsfacilitet och en stadsutvecklingsfond. |
| --- | --- |

(2)

För att göra det ännu lättare för slutmottagare att få stöd från de europeiska struktur- och investeringsfonderna måste regler gällande standardvillkoren för ytterligare två finansieringsinstrument fastställas: en medinvesteringsfacilitet och en stadsutvecklingsfond.

| (3) | En medinvesteringsfacilitet är ett lämpligt finansieringsinstrument för att stödja entreprenörskap i små och medelstora företag i olika utvecklingsstadier. Medinvesteringsfaciliteten bör utveckla den lokala värdepappersmarknaden och locka ytterligare kapitalinvesteringar i små och medelstora företag genom partnerskap med privata investerare. |
| --- | --- |

(3)

En medinvesteringsfacilitet är ett lämpligt finansieringsinstrument för att stödja entreprenörskap i små och medelstora företag i olika utvecklingsstadier. Medinvesteringsfaciliteten bör utveckla den lokala värdepappersmarknaden och locka ytterligare kapitalinvesteringar i små och medelstora företag genom partnerskap med privata investerare.

| (4) | En stadsutvecklingsfond är ett lämpligt finansieringsinstrument för att lösa en anhopning av ekonomiska, miljömässiga och sociala problem i stadsområden som ligger i stödområden som anges på en regionalstödskarta i enlighet med artikel 107.3 a och c i fördraget. Stadsutvecklingsfonder bör användas till att mobilisera medinvesteringar från privata investerare i syfte att stödja genomförandet av stadsutvecklingsprojekt, och bör ha som mål att åtgärda marknadsmisslyckanden genom stöd till hållbara stadsutvecklingsstrategier där tillgången till finansiering är begränsad eller investerarna har relativt litet intresse av att stödja stadsutvecklingsprojekt. |
| --- | --- |

(4)

En stadsutvecklingsfond är ett lämpligt finansieringsinstrument för att lösa en anhopning av ekonomiska, miljömässiga och sociala problem i stadsområden som ligger i stödområden som anges på en regionalstödskarta i enlighet med artikel 107.3 a och c i fördraget. Stadsutvecklingsfonder bör användas till att mobilisera medinvesteringar från privata investerare i syfte att stödja genomförandet av stadsutvecklingsprojekt, och bör ha som mål att åtgärda marknadsmisslyckanden genom stöd till hållbara stadsutvecklingsstrategier där tillgången till finansiering är begränsad eller investerarna har relativt litet intresse av att stödja stadsutvecklingsprojekt.

| (5) | Genomförandeförordning (EU) nr 964/2014 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Genomförandeförordning (EU) nr 964/2014 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från samordningskommittén för de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från samordningskommittén för de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandeförordning (EU) nr 964/2014 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 1
  Syfte
  Genom denna förordning fastställs regler gällande standardvillkoren för följande finansieringsinstrument:






  a) | En portfölj med riskdelningslån. |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 1 ska ersättas med följande:

”Artikel 1

Syfte

Genom denna förordning fastställs regler gällande standardvillkoren för följande finansieringsinstrument:

a)

En portfölj med riskdelningslån.

| b) | En portfölj med begränsad garanti. |
| --- | --- |

b)

En portfölj med begränsad garanti.

| c) | Ett renoveringslån. |
| --- | --- |

c)

Ett renoveringslån.

| d) | En medinvesteringsfacilitet. |
| --- | --- |

d)

En medinvesteringsfacilitet.

| e) | En stadsutvecklingsfond.” |
| --- | --- |

e)

En stadsutvecklingsfond.”

| 2. | I artikel 3 ska rubriken ersättas med följande:
  ”Artikel 3
  Bidrag enligt standardvillkoren” |
| --- | --- |

2.

I artikel 3 ska rubriken ersättas med följande:

”Artikel 3

Bidrag enligt standardvillkoren”

| 3. | Följande artiklar ska införas som artiklarna 8a och 8b:

  ”Artikel 8a
  Medinvesteringsfaciliteten

  1.   Medinvesteringsfaciliteten ska utgöras av en aktiefond som förvaltas av en finansiell intermediär som investerar bidrag från ett program som finansieras av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (nedan kallat ESI-fondsprogram) i små och medelstora företag. Medinvesteringsfaciliteten ska locka ytterligare investeringar i små och medelstora företag genom partnerskap med privata medinvesterare från fall till fall.


  2.   Medinvesteringsfaciliteten ska uppfylla villkoren i bilaga V.



  Artikel 8b
  Stadsutvecklingsfonden

  1.   Stadsutvecklingsfonden ska utgöras av en lånefond och den ska inrättas och förvaltas av en finansiell intermediär, med bidrag från ESI-fondprogrammet och mobilisering av medfinansiering på minst 30 % från den finansiella intermediären och medinvesterare. Stadsutvecklingsfonden ska finansiera och stödja genomförandet av stadsutvecklingsprojekt i stödområden som anges på en regionalstödskarta för perioden 1 juli 2014–31 december 2020 i enlighet med artikel 107.3 a och c i fördraget, samt mobilisera medinvesteringar från privata källor.


  2.   Stadsutvecklingsfonden ska uppfylla villkoren i bilaga VI.” |
| --- | --- |

3.

Följande artiklar ska införas som artiklarna 8a och 8b:

”Artikel 8a

Medinvesteringsfaciliteten

1.   Medinvesteringsfaciliteten ska utgöras av en aktiefond som förvaltas av en finansiell intermediär som investerar bidrag från ett program som finansieras av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (nedan kallat ESI-fondsprogram) i små och medelstora företag. Medinvesteringsfaciliteten ska locka ytterligare investeringar i små och medelstora företag genom partnerskap med privata medinvesterare från fall till fall.

2.   Medinvesteringsfaciliteten ska uppfylla villkoren i bilaga V.

Artikel 8b

Stadsutvecklingsfonden

1.   Stadsutvecklingsfonden ska utgöras av en lånefond och den ska inrättas och förvaltas av en finansiell intermediär, med bidrag från ESI-fondprogrammet och mobilisering av medfinansiering på minst 30 % från den finansiella intermediären och medinvesterare. Stadsutvecklingsfonden ska finansiera och stödja genomförandet av stadsutvecklingsprojekt i stödområden som anges på en regionalstödskarta för perioden 1 juli 2014–31 december 2020 i enlighet med artikel 107.3 a och c i fördraget, samt mobilisera medinvesteringar från privata källor.

2.   Stadsutvecklingsfonden ska uppfylla villkoren i bilaga VI.”

| 4. | Bilagorna V och VI i enlighet med bilagan till den här förordningen ska läggas till. |
| --- | --- |

4.

Bilagorna V och VI i enlighet med bilagan till den här förordningen ska läggas till.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 juli 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 964/2014 av den 11 september 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller standardvillkor för finansieringsinstrument (EUT L 271, 12.9.2014, s. 16).

2

---

BILAGA

”BILAGA V

MEDINVESTERINGSFACILITET

Schematisk översikt över principen för medinvesteringsfaciliteten

- Procentandelen inbegriper den finansiella intermediärens bidrag på minst 1 %

Deltagande (90 %–60 %–40 %) + minst 1 % från den finansiella intermediären

Små och medelstora företag 2

Små och medelstora företag 1

Små och medelstora företag X

Privata bidrag från operativa program och/eller privata bidrag (medinvesterare)

Portfölj av små och medelstora företag

Medinvesteringsfacilitet som förvaltas av den finansiella intermediären

Deltagande (minst 10 %– 40 %–60 %) *

Riskkapital- fonder

Affärsänglar och övriga

Företag och banker

Vinst/förlust

Privat

Vinst/förlust

Vinst/förlust

Bidrag

Bidrag från den finansiella intermediären

Programbidrag

Programbidrag

Villkor för medinvesteringsfaciliteten

| Finansieringsinstrumentets struktur | Medinvesteringsfaciliteten ska investera bidrag från ESI-fondprogrammet, finansiella intermediärers egna medel och privata medinvesterare i små och medelstora företags egna kapital.
  Den finansiella intermediären ska vara en privat enhet som beslutar om alla investeringar och avyttringar med den omsorg som krävs av en professionell förvaltare i god tro. Den finansiella intermediären ska vara ekonomiskt och juridiskt oberoende av den förvaltande myndigheten och fondandelsfonden.
  Privata medinvesterare ska vara privata organ och juridiskt fristående från den finansiella intermediären.
  Medinvesteringsfaciliteten ska göras tillgänglig genom en insats i det insatsområde som fastställs i det program som finansieras av de europeiska struktur- och investeringsfonderna och som anges i den förhandsbedömning som krävs enligt artikel 37 i förordning (EU) nr 1303/2013. |
| --- | --- |
| Målen med instrumentet | Instrumentet ska ha följande som mål:






  1. | Investera, från fall till fall och genom medfinansieringsavtal (partnerskap) med medinvesterare, i små och medelstora företag i sådd-, start- och expansionsfasen eller i samband med genomförandet av nya projekt, etablering på nya marknader eller nya projekt inom befintliga företag. Dessa investeringar ska omfattas av kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 (*1). |

Finansieringsinstrumentets struktur

Medinvesteringsfaciliteten ska investera bidrag från ESI-fondprogrammet, finansiella intermediärers egna medel och privata medinvesterare i små och medelstora företags egna kapital.

Den finansiella intermediären ska vara en privat enhet som beslutar om alla investeringar och avyttringar med den omsorg som krävs av en professionell förvaltare i god tro. Den finansiella intermediären ska vara ekonomiskt och juridiskt oberoende av den förvaltande myndigheten och fondandelsfonden.

Privata medinvesterare ska vara privata organ och juridiskt fristående från den finansiella intermediären.

Medinvesteringsfaciliteten ska göras tillgänglig genom en insats i det insatsområde som fastställs i det program som finansieras av de europeiska struktur- och investeringsfonderna och som anges i den förhandsbedömning som krävs enligt artikel 37 i förordning (EU) nr 1303/2013.

Målen med instrumentet

Instrumentet ska ha följande som mål:

1.

Investera, från fall till fall och genom medfinansieringsavtal (partnerskap) med medinvesterare, i små och medelstora företag i sådd-, start- och expansionsfasen eller i samband med genomförandet av nya projekt, etablering på nya marknader eller nya projekt inom befintliga företag. Dessa investeringar ska omfattas av kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 (*1).

| 2. | Tillhandahålla mer kapital för att öka investeringsvolymerna för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

2.

Tillhandahålla mer kapital för att öka investeringsvolymerna för små och medelstora företag.

Målen hänger samman med följande villkor:

Bidrag från ESI-fondprogrammet till medinvesteringsfaciliteten får inte tränga ut finansiering från andra offentliga eller privata investerare.

Medinvesteringsfacilitetens belopp och satser ska fastställas så att de åtgärdar den kapitalbrist som konstaterades vid förhandsbedömningen av finansieringsinstrumentet i enlighet med artikel 37 i förordning (EU) nr 1303/2013.

ESI-fondprogrammet ska förse medinvesteringsfaciliteten med finansiering så att en portfölj med investeringar i små och medelstora företag kan byggas upp. Medinvesteringsfaciliteten ska delta, och den finansiella intermediären och medinvesterare från fall till fall.

Om det rör sig om en struktur som avser en fondandelsfond ska fondandelsfonden överföra bidraget från ESI-fondprogrammet till den finansiella intermediär som ansvarar för medinvesteringsfaciliteten.

Utöver bidraget från ESI-fondprogrammet kan fondandelsfonden tillhandahålla sina egna medel. Reglerna för statligt stöd ska tillämpas när de medel som tillhandahålls av fondandelsfonden är statliga medel. När medel från fondandelsfonden kombineras med andra statliga medel ska artikel 21 i förordning (EU) nr 651/2014 också tillämpas.

Statligt stöd

Investeringar från medinvesteringsfaciliteten ska genomföras som om de var instrument för statligt stöd. De ska anses vara förenliga med den inre marknaden och inga ad hoc-anmälningar behövs, förutsatt att villkoren för förenlighet enligt artikel 21 i förordning (EU) nr 651/2014 är uppfyllda.

Förekomsten av statligt stöd ska bedömas på fondandelsfondens, den finansiella intermediärens, de privata investerarnas och slutmottagarnas nivåer.

Framför allt ska det sammanlagda privata deltagandet i samband med små och medelstora företag minst nå upp till följande tröskelvärden, från fall till fall:

| a) | 10 % av den riskfinansiering som ges till de stödberättigade företagen före deras första kommersiella försäljning på en marknad. |
| --- | --- |

a)

10 % av den riskfinansiering som ges till de stödberättigade företagen före deras första kommersiella försäljning på en marknad.

| b) | 40 % av den riskfinansiering som ges till de stödberättigade företag som har varit verksamma på en marknad mindre än sju år efter sin första kommersiella försäljning. |
| --- | --- |

b)

40 % av den riskfinansiering som ges till de stödberättigade företag som har varit verksamma på en marknad mindre än sju år efter sin första kommersiella försäljning.

| c) | 60 % av den riskfinansiering som ges antingen till stödberättigade företag som kräver en första riskfinansieringsinvestering som, på grundval av en affärsplan som utarbetats i avsikt att gå in på en ny produktmarknad eller geografisk marknad, är högre än 50 % av deras genomsnittliga årliga omsättning under de senaste fem åren, eller till uppföljningsinvesteringar i stödberättigade företag efter den sjuårsperiod som följer på den första kommersiella försäljningen. |
| --- | --- |

c)

60 % av den riskfinansiering som ges antingen till stödberättigade företag som kräver en första riskfinansieringsinvestering som, på grundval av en affärsplan som utarbetats i avsikt att gå in på en ny produktmarknad eller geografisk marknad, är högre än 50 % av deras genomsnittliga årliga omsättning under de senaste fem åren, eller till uppföljningsinvesteringar i stödberättigade företag efter den sjuårsperiod som följer på den första kommersiella försäljningen.

Med privat deltagande avses här investeringar som gjorts av privata organ.

När det gäller medinvesteringsfaciliteten kan slutmottagare få stöd om

| a) | privata medinvesterare kan få stöd, |
| --- | --- |

a)

privata medinvesterare kan få stöd,

| b) | den finansiella intermediären förvaltas på affärsmässiga grunder och dess finansieringsbeslut är oberoende och vinstmotiverade, och |
| --- | --- |

b)

den finansiella intermediären förvaltas på affärsmässiga grunder och dess finansieringsbeslut är oberoende och vinstmotiverade, och

| c) | tröskelvärdet för det privata deltagandet i artikel 21.10 i förordning (EU) nr 651/2014 har uppnåtts. |
| --- | --- |

c)

tröskelvärdet för det privata deltagandet i artikel 21.10 i förordning (EU) nr 651/2014 har uppnåtts.

Kostnaderna för planeringen av investeringsprojekten, due diligence-granskningen och uppföljningen av slutmottagarna ska täckas av förvaltningskostnaderna och förvaltningsavgifterna för den finansiella intermediär som förvaltar medinvesteringsfaciliteten.

Verksamhet som får stöd från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) omfattas av de allmänna reglerna för statligt stöd.

Investeringspolicy

a)   Utbetalning från den förvaltande myndigheten eller fondandelsfonden till medinvesteringsfaciliteten

När ett finansieringsavtal har undertecknats mellan den förvaltande myndigheten eller fondandelsfonden och den finansiella intermediären ska den berörda förvaltande myndigheten eller fondandelsfonden överföra bidragen från programmet till medinvesteringsfaciliteten. Överföringen ska täcka investeringarna och förvaltningskostnaderna samt förvaltningsavgifterna. Överföringen ska ske i trancher.

Den avsedda investeringsvolymen ska bekräftas i förhandsbedömningen i enlighet med artikel 37 i förordning (EU) nr 1303/2013.

Det ska finnas en klar exitstrategi i investeringspolicyn för medinvesteringsfaciliteten. Exitstrategin ska beskrivas i finansieringsavtalet.

b)   Utbetalningar från medinvesteringsfaciliteten till de stödberättigade små och medelstora företagen

Medinvesteringsfaciliteten ska delta i medinvesteringen inom en på förhand fastställd tidsperiod, tillsammans med den finansiella intermediären och andra privata investerare.

I syfte att samordna intressen ska den utvalda finansiella intermediären, från fall till fall, mobilisera ytterligare finansiering på minst 1 % från den finansiella intermediären eller ett verktyg som är knutet till denna, inklusive från medinvesterare, dvs. privata investerare.

Investeringsbeslut ska vara vinstmotiverade. Investeringarna ska uppfylla följande villkor för att vara vinstmotiverade:

| i) | Den finansiella intermediären ska fastställas enligt tillämpliga lagar och stå för ett due diligence-förfarande som ska garantera en kommersiellt sund investeringspolicy, inklusive en policy för lämplig riskspridning som syftar till att uppnå ekonomisk lönsamhet och effektiv volym i fråga om investeringsportföljens storlek och territoriell räckvidd. |
| --- | --- |

i)

Den finansiella intermediären ska fastställas enligt tillämpliga lagar och stå för ett due diligence-förfarande som ska garantera en kommersiellt sund investeringspolicy, inklusive en policy för lämplig riskspridning som syftar till att uppnå ekonomisk lönsamhet och effektiv volym i fråga om investeringsportföljens storlek och territoriell räckvidd.

| ii) | Investeringar i stödberättigade små och medelstora företag ska grunda sig på en lönsam affärsplan som innehåller uppgifter om produkt-, försäljnings- och lönsamhetsutveckling och som på förhand bedömer hur lönsam investeringen är. |
| --- | --- |

ii)

Investeringar i stödberättigade små och medelstora företag ska grunda sig på en lönsam affärsplan som innehåller uppgifter om produkt-, försäljnings- och lönsamhetsutveckling och som på förhand bedömer hur lönsam investeringen är.

| iii) | Det finns en klar och realistisk exitstrategi för varje investering. |
| --- | --- |

iii)

Det finns en klar och realistisk exitstrategi för varje investering.

Den finansiella intermediären ska tillämpa en konsekvent investeringspolicy som uppfyller tillämpliga branschstandarder och håller sig inom ramarna för den förvaltande myndighetens finansiella intressen och policymål.

c)   Utbetalningar från medinvesterare till stödberättigade små och medelstora företag

Den finansiella intermediären ska identifiera, analysera och bedöma såväl potentiella medinvesteringar i slutmottagare som medinvesterare. Den finansiella intermediären ska göra en due diligence-granskning från fall till fall. Vid due diligence-granskningen ska viktiga aspekter, såsom affärsplanen, investeringens lönsamhet och exitstrategin, bedömas. Affärsplanen ska innehålla uppgifter om produkt-, försäljnings- och lönsamhetsutveckling.

Det privata deltagandet i stödberättigade små och medelstora företag ska minst nå upp till tröskelvärdet i artikel 21 i förordning (EU) nr 651/2014.

I medinvesteringsavtalet mellan den finansiella intermediären och medinvesterare ska villkor fastställas för investering i slutmottagarna, och den ska uppfylla villkoren i artikel 1.3 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 821/2014 (*2), när den artikeln är tillämplig.

Fondbidrag till finansieringsinstrument: belopp och sats (uppgifter om produkten)

Medinvesteringsfaciliteten ska förse icke börsnoterade små och medelstora företag med kapital förutsatt att de uppfyller minst ett av följande villkor:

| a) | De har inte varit verksamma på någon marknad. |
| --- | --- |

a)

De har inte varit verksamma på någon marknad.

| b) | De har varit verksamma på en marknad mindre än sju år efter sin första kommersiella försäljning. |
| --- | --- |

b)

De har varit verksamma på en marknad mindre än sju år efter sin första kommersiella försäljning.

| c) | De kräver en första riskfinansieringsinvestering som, på grundval av en affärsplan som utarbetats i avsikt att gå in på en ny produktmarknad eller geografisk marknad, är högre än 50 % av deras genomsnittliga årliga omsättning under de senaste fem åren. |
| --- | --- |

c)

De kräver en första riskfinansieringsinvestering som, på grundval av en affärsplan som utarbetats i avsikt att gå in på en ny produktmarknad eller geografisk marknad, är högre än 50 % av deras genomsnittliga årliga omsättning under de senaste fem åren.

| d) | De kräver uppföljningsinvesteringar i stödberättigade företag, inklusive efter den sjuårsperiod som följer på den första kommersiella försäljningen. |
| --- | --- |

d)

De kräver uppföljningsinvesteringar i stödberättigade företag, inklusive efter den sjuårsperiod som följer på den första kommersiella försäljningen.

Medinvesteringens belopp och sats per transaktion ska fastställas på basis av minst följande faktorer:

| a) | Medinvesteringsfacilitetens storlek och inriktning. |
| --- | --- |

a)

Medinvesteringsfacilitetens storlek och inriktning.

| b) | Medinvesterarnas deltagande. |
| --- | --- |

b)

Medinvesterarnas deltagande.

| c) | Medinvesteringsfacilitetens förväntade katalysatoreffekt; ska hållas under tröskelvärdena i artikel 21.10 i förordning (EU) nr 651/2014. |
| --- | --- |

c)

Medinvesteringsfacilitetens förväntade katalysatoreffekt; ska hållas under tröskelvärdena i artikel 21.10 i förordning (EU) nr 651/2014.

Belopp som återbetalas till medinvesteringsfaciliteten från investeringarna inom investeringstidsfristen i finansieringsavtalet ska återanvändas enligt artiklarna 44 och 45 i förordning (EU) nr 1303/2013.

Förmånlig ersättning till privata investerare som enbart syftar till asymmetrisk vinstdelning ska fastställas i enlighet med artikel 44.1 i förordning (EU) nr 1303/2013 och artikel 21.13 b i förordning (EU) nr 651/2014.

Programmets bidrag till finansieringsinstrumentet (verksamheter)

Den underliggande transaktionsportfölj som medinvesteringsfaciliteten finansierar ska inkludera investeringar till förmån för slutmottagare.

Urvalskriterierna för inkludering i portföljen fastställs tillsammans med den finansiella intermediären i enlighet med unionslagstiftningen, ESI-fondprogrammet och nationella urvalsregler. Den finansiella intermediären ska ta fram en rimlig uppskattning av portföljens riskprofil.

Medinvesteringen ska göras i slutmottagare för den fastställda perioden före en exit i linje med investeringspolicyn.

Den förvaltande myndighetens skyldigheter

Den förvaltande myndighetens skyldigheter med avseende på finansieringsinstrumentet ska överensstämma med artikel 6 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 480/2014 (*3).

Vid avveckling av medinvesteringsfaciliteten ska den finansiella intermediären göra en noggrann bedömning av riskerna för fordringar på medinvesteringsfaciliteten och säkerställa att tillräckliga medel placeras på spärrkonton för sådana fordringar.

Löptid

Medinvesteringsfaciliteten förväntas vara verksam i tio år, och tidsperioden kan förlängas med den förvaltande myndighetens samtycke.

Finansieringsinstrumentets investeringsperiod ska fastställas så att programbidraget enligt artikel 42 i förordning (EU) nr 1303/2013 har använts till investeringar i slutmottagare senast den 31 december 2023.

Investeringar som görs efter den 31 december 2020 ska bedömas om de överensstämmer med de regler om statligt stöd som träder i kraft efter det datumet.

Investering och riskdelning med avseende på den finansiella intermediären (samordning av intressen)

Samordningen av den förvaltande myndighetens och den finansiella intermediärens intressen ska uppnås genom följande:

| — | Resultatavgifter i enlighet med artiklarna 12 och 13 i delegerad förordning (EU) nr 480/2014. |
| --- | --- |

—

Resultatavgifter i enlighet med artiklarna 12 och 13 i delegerad förordning (EU) nr 480/2014.

| — | Ersättningen till den finansiella intermediären (som ska återspegla den nuvarande marknadsmässiga ersättningen i jämförbara situationer), inklusive prestationsbaserad ersättning, om sådan betalas ut. |
| --- | --- |

—

Ersättningen till den finansiella intermediären (som ska återspegla den nuvarande marknadsmässiga ersättningen i jämförbara situationer), inklusive prestationsbaserad ersättning, om sådan betalas ut.

| — | Medfinansiering från privata medinvesterare enligt det lägsta tröskelvärdet i artikel 21.10 i förordning (EU) nr 651/2014. |
| --- | --- |

—

Medfinansiering från privata medinvesterare enligt det lägsta tröskelvärdet i artikel 21.10 i förordning (EU) nr 651/2014.

| — | Medfinansiering med den finansiella intermediärens egna medel på minst 1 % av varje transaktion på samma villkor som medinvesteringsfaciliteten; ytterligare medinvestering från den finansiella intermediären ska omfattas av samma villkor som medinvesteringsfaciliteten. |
| --- | --- |

—

Medfinansiering med den finansiella intermediärens egna medel på minst 1 % av varje transaktion på samma villkor som medinvesteringsfaciliteten; ytterligare medinvestering från den finansiella intermediären ska omfattas av samma villkor som medinvesteringsfaciliteten.

| — | Medfinansiering från andra medinvesterare på samma villkor som de som tillämpas på medinvesteringsfaciliteten, med undantag av om man vid förhandsbedömningen i artikel 37.2 c i förordning (EU) nr 1303/2013 bedömer att en asymmetrisk vinstdelning ska fastställas mellan offentliga och privata investerare; dessa arrangemang ska vara i linje med artikel 21.13 b i förordning (EU) nr 651/2014. |
| --- | --- |

—

Medfinansiering från andra medinvesterare på samma villkor som de som tillämpas på medinvesteringsfaciliteten, med undantag av om man vid förhandsbedömningen i artikel 37.2 c i förordning (EU) nr 1303/2013 bedömer att en asymmetrisk vinstdelning ska fastställas mellan offentliga och privata investerare; dessa arrangemang ska vara i linje med artikel 21.13 b i förordning (EU) nr 651/2014.

| — | Den finansiella intermediären får investera under ett nytt investeringsverktyg som är inriktat på samma typ av slutmottagare först när antingen 75 % av medinvesteringsfacilitetens åtaganden har investerats och det finns ett åtagande att investera återstoden på 25 %, eller investeringsperioden för medinvesteringsfaciliteten är slut, om denna infaller tidigare. |
| --- | --- |

—

Den finansiella intermediären får investera under ett nytt investeringsverktyg som är inriktat på samma typ av slutmottagare först när antingen 75 % av medinvesteringsfacilitetens åtaganden har investerats och det finns ett åtagande att investera återstoden på 25 %, eller investeringsperioden för medinvesteringsfaciliteten är slut, om denna infaller tidigare.

Innan investeringar görs i en slutmottagare ska den utvalda finansiella intermediären fastställa förfaranden för att undvika intressekonflikter mellan denne, medinvesterare och investeringsobjekt.

Stödberättigade finansiella intermediärer och medinvesterare

Den utvalda finansiella intermediären (fondförvaltaren av medinvesteringsfaciliteten) ska utgöras av ett privat organ som är etablerat på internationell, nationell eller regional nivå i en medlemsstat. Organet ska enligt lag ha rätt att förse företag som är etablerade i medlemsstaterna, såsom finansinstitut eller andra institut som har rätt att tillhandahålla finansieringsinstrument, med eget kapital.

Privata organ ska anses vara privata juridiska personer som ägs av privata eller offentliga investerare som investerar på egen risk och med egna medel.

Den förvaltande myndigheten och fondandelsfonden ska följa unionslagstiftningen då de väljer finansiella intermediärer. Valet av finansiella intermediärer ska vara öppet, icke-diskriminerande och ge god insyn. Vid valet av finansiella intermediärer ska en lämplig riskdelning vid förmånlig ersättning och en eventuell prestationsbaserad ersättning fastställas.

Den finansiella intermediären ska vid valet fastställa villkor och kriterier för utvärdering av medinvesterare. Dessa ska vara förståeliga och finnas tillgängliga för eventuella medinvesterare. Den finansiella intermediären ska leta efter och investera med medinvesterare på ett icke-diskriminerande sätt. Utvärderingen av medinvesterare kan kontrolleras i efterhand. Finansiella intermediärer ska förvaltas på affärsmässiga grunder. Detta krav anses uppfyllt om villkoren i artikel 21.15 i förordning (EU) nr 651/2014 är uppfyllda.

Medinvesteringsfaciliteten ska försöka anlita de medinvesterare som tillämpar bästa praxis. Medinvesterarna ska vara långsiktiga privata investerare som investerar egna medel, t.ex. riskkapitalfonder, affärsänglar, förmögna privatpersoner, family offices eller företag med bevisad sakkunskap och operativ förmåga.

En medinvesterare är en investerare som enligt den finansiella intermediärens rimliga fastställande verkar under omständigheter som motsvarar den marknadsekonomiska investerarprincipen i en fri marknadsekonomi, oberoende av rättslig ställning och ägarstruktur.

Medinvesterarna och den finansiella intermediären ska vara fristående från investeringens slutmottagare, förutom vid uppföljningsinvesteringar i slutmottagare som redan är en del av medinvesteringsfaciliteten.

Slutmottagares stödberättigande

Slutmottagarna ska vara berättigade till stöd enligt unionslagstiftningen och den nationella lagstiftningen, det relevanta ESI-fondprogrammet, finansieringsavtalet och villkoren i artikel 21.5 i förordning (EU) nr 651/2014. Slutmottagarna ska ha uppfyllt följande stödkriterier senast det datum då investeringen undertecknas:

| a) | De ska vara mikroföretag, små eller medelstora företag (inklusive enskilda entreprenörer/egenföretagare) enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG (*4). |
| --- | --- |

a)

De ska vara mikroföretag, små eller medelstora företag (inklusive enskilda entreprenörer/egenföretagare) enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG (*4).

| b) | De får inte uteslutas av artikel 1.2–1.5 i förordning (EU) nr 651/2014. |
| --- | --- |

b)

De får inte uteslutas av artikel 1.2–1.5 i förordning (EU) nr 651/2014.

| c) | De får inte bedriva verksamhet i någon eller några begränsade sektorer (*5). |
| --- | --- |

c)

De får inte bedriva verksamhet i någon eller några begränsade sektorer (*5).

| d) | De får inte vara ett företag i svårigheter enligt definitionen i artikel 2.18 i förordning (EU) nr 651/2014. |
| --- | --- |

d)

De får inte vara ett företag i svårigheter enligt definitionen i artikel 2.18 i förordning (EU) nr 651/2014.

| e) | De får inte ha underlåtit att betala något annat lån eller leasingarrangemang som antingen beviljats av en finansiell intermediär eller av något annat finansinstitut i enlighet med de kontroller som görs enligt den finansiella intermediärens interna riktlinjer och vanlig kreditpolicy. |
| --- | --- |

e)

De får inte ha underlåtit att betala något annat lån eller leasingarrangemang som antingen beviljats av en finansiell intermediär eller av något annat finansinstitut i enlighet med de kontroller som görs enligt den finansiella intermediärens interna riktlinjer och vanlig kreditpolicy.

| f) | De ska vara etablerade och verksamma i den berörda region/jurisdiktion som omfattas av ESI-fondprogrammet. |
| --- | --- |

f)

De ska vara etablerade och verksamma i den berörda region/jurisdiktion som omfattas av ESI-fondprogrammet.

| g) | Av skäl som hänger samman med statligt stöd får investeringar inte göras i börsnoterade företag (små och medelstora företag som noteras på en alternativ handelsplattform ska inte betraktas som börsnoterade vid tillämpningen av detta instrument). |
| --- | --- |

g)

Av skäl som hänger samman med statligt stöd får investeringar inte göras i börsnoterade företag (små och medelstora företag som noteras på en alternativ handelsplattform ska inte betraktas som börsnoterade vid tillämpningen av detta instrument).

| h) | De får inte erhålla investeringar i form av ersättningskapital (inklusive management buyout eller buy-in). |
| --- | --- |

h)

De får inte erhålla investeringar i form av ersättningskapital (inklusive management buyout eller buy-in).

| i) | De ska uppfylla villkoren i artiklarna 10 och 11 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 (*6), om det är fråga om små och medelstora företag som är verksamma inom fiskeri och vattenbruk. |
| --- | --- |

i)

De ska uppfylla villkoren i artiklarna 10 och 11 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 (*6), om det är fråga om små och medelstora företag som är verksamma inom fiskeri och vattenbruk.

Egenskaper hos den produkt som beviljas slutmottagarna

Medinvesteringsfacilitetens belopp och satser ska överensstämma med resultaten från förhandsbedömningen i artikel 37.2 i förordning (EU) nr 1303/2013 och ska uppfylla villkoren i förordning (EU) nr 651/2014.

Den finansiella intermediären ska investera i små och medelstora företag i form av investeringar i eget kapital eller investeringar av kapital likställt med eget kapital som medfinansieras genom det offentliga programbidraget, den finansiella intermediärens egna bidrag och medinvesterarnas bidrag (det privata bidraget kan inkluderas i medfinansieringen av ESI-fonderna som ett privat programbidrag) enligt ett medinvesteringsavtal som undertecknas mellan den finansiella intermediären och medinvesterarna. Dessa investeringar i medinvesteringsfaciliteten ska bidra till ESI-fondprogrammets mål.

Den totala investeringen (dvs. en eller flera investeringsrundor inklusive uppföljningsinvesteringar) bestående av både de offentliga och privata medel som tillhandahållits får inte överstiga 15 miljoner euro per stödberättigad slutmottagare enligt artikel 21.9 i förordning (EU) nr 651/2014. Den totala tillåtna investeringen per stödberättigad slutmottagare ska kontrolleras genom att man räknar med riskfinansieringsinvesteringar som gjorts enligt andra riskfinansieringsåtgärder.

Rapportering och målresultat

Den finansiella intermediären ska minst kvartalsvis förse den förvaltande myndigheten eller fondandelsfonden med uppgifter i ett standardiserat format och i en standardiserad omfattning.

Rapporten ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt för den förvaltande myndigheten att uppfylla villkoren i artikel 46 i förordning (EU) nr 1303/2013.

Medlemsstaterna ska också uppfylla sina rapporterings- och överblickbarhetsskyldigheter enligt förordning (EU) nr 651/2014.

Indikatorerna ska anpassas efter de specifika målen för den berörda prioriteringen i det ESI-fondprogram som finansierar finansieringsinstrumentet och efter de förväntade resultat som angetts i förhandsbedömningen. De ska minst en gång i kvartalet mätas och rapporteras till medinvesteringsfaciliteten och minst anpassas efter kraven i förordning (EU) nr 1303/2013. Utöver de gemensamma indikatorerna för ESI-fondprogrammets insatsområde är övriga indikatorer följande:

| a) | Belopp som investeras i små och medelstora företag (med uppgifter om hur de fördelas). |
| --- | --- |

a)

Belopp som investeras i små och medelstora företag (med uppgifter om hur de fördelas).

| b) | Antalet små och medelstora företag som finansieras. |
| --- | --- |

b)

Antalet små och medelstora företag som finansieras.

| c) | De finansierade investeringarnas värde. |
| --- | --- |

c)

De finansierade investeringarnas värde.

| d) | Vinster eller förluster till följd av investeringen (om tillämpligt). |
| --- | --- |

d)

Vinster eller förluster till följd av investeringen (om tillämpligt).

| e) | Antalet anställda vid investeringen och antalet anställda vid exit i de små och medelstora företag som får stöd. |
| --- | --- |

e)

Antalet anställda vid investeringen och antalet anställda vid exit i de små och medelstora företag som får stöd.

Utvärdering av den ekonomiska fördel som erhålls genom programbidraget

Det finansiella stödet från det offentliga programbidraget till instrumentet ska överföras till slutmottagarna. Denna princip ska inarbetas i finansieringsavtalet mellan den förvaltande myndigheten eller fondandelsfonden och den finansiella intermediären.

”BILAGA VI

STADSUTVECKLINGSFONDEN

Schematisk översikt över principen för stadsutvecklingsfonden

Stadsutvecklingsfond som förvaltas av den finansiella intermediären

Ny portfölj med lån till stadsutvecklingsfonden

Stadsprojekt X

Återkrav

Medinvesterings- avtal

- Andra medinvesterare på projektnivå

Stadsprojekt 1

Stadsprojekt 2

Stadsprojekt 3

Förluster

Lån

Portfölj Förluster

Lån till stads- projekt under marknads- räntan

Lån från med- investerare på projektnivå

Stads- utveckling Lånebidrag (i enlighet med riskdelnings- satsen)

Bidrag från den finansiella intermediären och medinvesterare på fondnivå

Programbidrag

Programbidrag

Villkor för stadsutvecklingsfonden

| Finansieringsinstrumentets struktur | Stadsutvecklingsfonden ska utgöras av en lånefond som ska inrättas och förvaltas av en finansiell intermediär med bidrag från programmet, den finansiella intermediären och medinvesterare för att finansiera nyutfärdade lån till stadsutvecklingsprojekt.
  Stadsutvecklingsfonden ska göras tillgänglig inom ramen för en insats i det insatsområde som fastställs i det program som medfinansieras av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Esif) och definieras i den förhandsbedömning som krävs i förordning (EU) nr 1303/2013. |
| --- | --- |
| Målet med instrumentet | Instrumentet ska ha följande som mål:






  1. | Kombinera resurser från ESI-fondprogrammet, den finansiella intermediären och medinvesterare för att stödja finansiering av stadsutvecklingsprojekt. |

Finansieringsinstrumentets struktur

Stadsutvecklingsfonden ska utgöras av en lånefond som ska inrättas och förvaltas av en finansiell intermediär med bidrag från programmet, den finansiella intermediären och medinvesterare för att finansiera nyutfärdade lån till stadsutvecklingsprojekt.

Stadsutvecklingsfonden ska göras tillgänglig inom ramen för en insats i det insatsområde som fastställs i det program som medfinansieras av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Esif) och definieras i den förhandsbedömning som krävs i förordning (EU) nr 1303/2013.

Målet med instrumentet

Instrumentet ska ha följande som mål:

1.

Kombinera resurser från ESI-fondprogrammet, den finansiella intermediären och medinvesterare för att stödja finansiering av stadsutvecklingsprojekt.

| 2. | Ge stadsutvecklingsprojekt i stödområden enligt en godkänd regionalstödskarta för perioden 1 juli 2014–31 december 2020 i enlighet med artikel 107.3 a och c i fördraget lättare tillgång till finansiering som erbjuder projektpengar till förmånliga villkor. Dessa investeringar ska omfattas av förordning (EU) nr 651/2014. |
| --- | --- |

2.

Ge stadsutvecklingsprojekt i stödområden enligt en godkänd regionalstödskarta för perioden 1 juli 2014–31 december 2020 i enlighet med artikel 107.3 a och c i fördraget lättare tillgång till finansiering som erbjuder projektpengar till förmånliga villkor. Dessa investeringar ska omfattas av förordning (EU) nr 651/2014.

Målen hänger samman med följande villkor:

Stadsutvecklingsfondinstrumentet ska vara en del av genomförandet av planerade insatser i ett integrerat tillvägagångssätt för en hållbar stadsutvecklingsstrategi.

Bidraget från ESI-fondprogrammet till den finansiella intermediären ska inte tränga ut finansiering från andra privata eller offentliga investerare.

ESI-fondprogrammet ska förse den finansiella intermediären med finansiering så att en portfölj med lån till stadsutvecklingsprojekt kan byggas upp. Programmet ska också delta i förlusterna, betalningsförsummelserna, inkomsterna och återkraven när det gäller lån från stadsutvecklingsfonden i denna portfölj, och deltagandet ska bedömas skilt för varje enskilt lån.

Medfinansieringen av ESI-fondprogrammet ska tillhandahållas på ett av följande sätt: den förvaltande myndighetens bidrag till programmet, den finansiella intermediärens bidrag, medinvesterarnas bidrag vad gäller medinvesteringar i fonden, medinvesteringar genom lån till stadsutvecklingsprojekt och medinvesteringar av andra medinvesterare.

Om det rör sig om en struktur som avser en fondandelsfond ska fondandelsfonden överföra bidraget från ESI-fondprogrammet till den finansiella intermediären.

Utöver bidraget från ESI-fondprogrammet kan fondandelsfonden tillhandahålla sina egna medel som kombineras med den finansiella intermediärens medel. I detta fall ska fondandelsfonden stå för en del av riskdelningen mellan de olika bidragen i låneportföljen. Artikel 16 i förordning (EU) nr 651/2014 måste tillämpas om de medel som tillhandahålls från fondandelsfonden är statliga medel eller kombineras med andra statliga medel.

Stadsutvecklingsprojekt

Stadsutvecklingsprojektet ska vara en del av genomförandet av planerade insatser i ett integrerat tillvägagångssätt för en hållbar stadsutvecklingsstrategi och bidra till att målen i strategin uppnås.

Dessutom ska alla stadsutvecklingsprojekt uppvisa följande parametrar:

Finansiell hållbarhet:

| — | Stadsutvecklingsprojekt ska grunda sig på en företagsmodell som uppskattar kassaflödena och riktar sig till eventuella privata investerare. |
| --- | --- |

—

Stadsutvecklingsprojekt ska grunda sig på en företagsmodell som uppskattar kassaflödena och riktar sig till eventuella privata investerare.

| — | Stadsutvecklingsprojekt ska vara utformade så att de inkomster som de genererar eller de utgifter som de minskar är tillräckliga för att betala tillbaka lånet från stadsutvecklingsfonden, och de ska vara utformade så att ett eventuellt statligt stöd fastställs till det minimibelopp som behövs för att projektet inte ska snedvrida konkurrensen. Internräntan för projekten ska vara sådan att den inte attraherar finansiering på enbart kommersiella grunder. |
| --- | --- |

—

Stadsutvecklingsprojekt ska vara utformade så att de inkomster som de genererar eller de utgifter som de minskar är tillräckliga för att betala tillbaka lånet från stadsutvecklingsfonden, och de ska vara utformade så att ett eventuellt statligt stöd fastställs till det minimibelopp som behövs för att projektet inte ska snedvrida konkurrensen. Internräntan för projekten ska vara sådan att den inte attraherar finansiering på enbart kommersiella grunder.

Strategisk anpassning:

| — | Stadsutvecklingsprojekt ska ingå i en integrerad strategi för en hållbar stadsutveckling och kunna attrahera ytterligare finansiering från andra offentliga och privata investerare. |
| --- | --- |

—

Stadsutvecklingsprojekt ska ingå i en integrerad strategi för en hållbar stadsutveckling och kunna attrahera ytterligare finansiering från andra offentliga och privata investerare.

| — | Stadsutvecklingsprojekt ska överensstämma med målen och insatserna i ESI-fondprogrammet och bidra till att tillämpliga aktivitetsindikatorer i ESI-fondprogrammet uppnås. |
| --- | --- |

—

Stadsutvecklingsprojekt ska överensstämma med målen och insatserna i ESI-fondprogrammet och bidra till att tillämpliga aktivitetsindikatorer i ESI-fondprogrammet uppnås.

| — | Stadsutvecklingsprojekt ska genomföras i den berörda regionen/jurisdiktionen och bidra till att målen (inklusive de kvantitativa resultaten) i ESI-fondprogrammet uppnås. |
| --- | --- |

—

Stadsutvecklingsprojekt ska genomföras i den berörda regionen/jurisdiktionen och bidra till att målen (inklusive de kvantitativa resultaten) i ESI-fondprogrammet uppnås.

Följande investeringsprioriteringar kan få stöd från stadsutvecklingsfonden:

| — | Investeringar i koldioxidsnåla strategier i stadsområden. |
| --- | --- |

—

Investeringar i koldioxidsnåla strategier i stadsområden.

| — | Investeringar för att säkerställa motståndskraft mot katastrofer. |
| --- | --- |

—

Investeringar för att säkerställa motståndskraft mot katastrofer.

| — | Investeringar i klimatanpassning. |
| --- | --- |

—

Investeringar i klimatanpassning.

| — | Investeringar för att förbättra stadsmiljön, inklusive sanering av industriområden och minskning av luftföroreningar. |
| --- | --- |

—

Investeringar för att förbättra stadsmiljön, inklusive sanering av industriområden och minskning av luftföroreningar.

| — | Investeringar i hållbara transportlösningar i städerna. |
| --- | --- |

—

Investeringar i hållbara transportlösningar i städerna.

| — | Investeringsstöd till verksamhet som egenföretagare och företagsetablering. |
| --- | --- |

—

Investeringsstöd till verksamhet som egenföretagare och företagsetablering.

| — | Investeringar i infrastruktur för offentliga arbetsförmedlingstjänster. |
| --- | --- |

—

Investeringar i infrastruktur för offentliga arbetsförmedlingstjänster.

| — | Investeringar i hälso- och sjukvård samt på det sociala området, oavsett om det är fråga om infrastruktur, forskning och utveckling eller innovativa tjänster, som bidrar till lokal utveckling och övergången från institutionella tjänster till tjänster i närsamhället och grundläggande hälso- och sjukvård samt förbättrad tillgång till hälso- och sjukvård samt sociala tjänster. |
| --- | --- |

—

Investeringar i hälso- och sjukvård samt på det sociala området, oavsett om det är fråga om infrastruktur, forskning och utveckling eller innovativa tjänster, som bidrar till lokal utveckling och övergången från institutionella tjänster till tjänster i närsamhället och grundläggande hälso- och sjukvård samt förbättrad tillgång till hälso- och sjukvård samt sociala tjänster.

| — | Investeringar i fysiskt och ekonomiskt återställande av utarmade stads- och landsbygdssamhällen. |
| --- | --- |

—

Investeringar i fysiskt och ekonomiskt återställande av utarmade stads- och landsbygdssamhällen.

| — | Investeringar i bevarande, skydd, främjande och utveckling av kulturarvet. |
| --- | --- |

—

Investeringar i bevarande, skydd, främjande och utveckling av kulturarvet.

| — | Investeringar i högre utbildning, inklusive samarbete med företag. |
| --- | --- |

—

Investeringar i högre utbildning, inklusive samarbete med företag.

| — | Investeringar i IKT-utveckling. |
| --- | --- |

—

Investeringar i IKT-utveckling.

Statligt stöd

Investeringen ska anses vara förenlig med den inre marknaden och inte kräva någon ad hoc-anmälan, förutsatt att den uppfyller kraven i artikel 16 i förordning (EU) nr 651/2014.

Förekomsten av statligt stöd ska bedömas på fondandelsfondens, den finansiella intermediärens, de privata investerarnas och slutmottagarnas nivåer. Den finansiella intermediären och fondandelsfonden ska därför uppfylla följande villkor:

| a) | Förvaltningskostnaderna och förvaltningsavgifterna till den finansiella intermediären och fondandelsfonden ska återspegla den nuvarande marknadsmässiga ersättningen i jämförbara situationer, vilket är fallet när den senare har valts genom ett öppet och icke-diskriminerade urvalsförfarande med god insyn eller om ersättningen överensstämmer med artiklarna 12 och 13 i delegerad förordning (EU) nr 480/2014 och staten inte beviljar några andra förmåner. När fondandelsfonden endast överför Esif-bidraget till den finansiella intermediären, har ett uppdrag i allmänhetens intresse, inte bedriver någon kommersiell verksamhet när åtgärden genomförs och inte medinvesterar med sina egna medel – och därför inte anses vara en stödmottagare – räcker det med att fondandelsfonden inte överkompenseras. |
| --- | --- |

a)

Förvaltningskostnaderna och förvaltningsavgifterna till den finansiella intermediären och fondandelsfonden ska återspegla den nuvarande marknadsmässiga ersättningen i jämförbara situationer, vilket är fallet när den senare har valts genom ett öppet och icke-diskriminerade urvalsförfarande med god insyn eller om ersättningen överensstämmer med artiklarna 12 och 13 i delegerad förordning (EU) nr 480/2014 och staten inte beviljar några andra förmåner. När fondandelsfonden endast överför Esif-bidraget till den finansiella intermediären, har ett uppdrag i allmänhetens intresse, inte bedriver någon kommersiell verksamhet när åtgärden genomförs och inte medinvesterar med sina egna medel – och därför inte anses vara en stödmottagare – räcker det med att fondandelsfonden inte överkompenseras.

| b) | Det privata bidraget till samtliga stadsutvecklingsprojekt är minst 30 % av den totala finansiering som ges i enlighet med artikel 16.6 i förordning (EU) nr 651/2014. |
| --- | --- |

b)

Det privata bidraget till samtliga stadsutvecklingsprojekt är minst 30 % av den totala finansiering som ges i enlighet med artikel 16.6 i förordning (EU) nr 651/2014.

| c) | Stadsutvecklingsfonden ska förvaltas på affärsmässiga grunder och garantera vinstmotiverade finansieringsbeslut. |
| --- | --- |

c)

Stadsutvecklingsfonden ska förvaltas på affärsmässiga grunder och garantera vinstmotiverade finansieringsbeslut.

Med privat bidrag avses här investeringar av privata organ.

Kostnaderna för due diligence-granskningen av stadsutvecklingsprojekten ska täckas av förvaltningskostnaderna och förvaltningsavgifterna för den finansiella intermediär som förvaltar stadsutvecklingsfonden.

Förmånlig ersättning (asymmetriska villkor för riskdelning) till bidrag från fondandelsfonder, finansiella intermediärer och medinvesterare på fond- och projektnivå i form av lån, om tillämpligt, ska fastställas i enlighet med artikel 44.1 i förordning (EU) nr 1303/2013 samt artikel 16.8 b och c i förordning (EU) nr 651/2014, enligt vad som närmare anges under rubriken Prispolicy.

Inga asymmetriska villkor finns för andra medinvesterare på projektnivå eftersom deras bidrag inte investeras i lån eller utanför stadsutvecklingsfonden.

Utlåningspolicy

a)   Utbetalning från den förvaltande myndigheten eller fondandelsfonden till den finansiella intermediären

När ett finansieringsavtal har undertecknats mellan den förvaltande myndigheten eller fondandelsfonden och den finansiella intermediären, ska den berörda förvaltande myndigheten eller fondandelsfonden överföra de offentliga bidragen från programmet till den finansiella intermediären som ska placera bidragen i en särskild stadsutvecklingsfond. Överföringen ska ske i trancher och respektera taken i artikel 41 i förordning (EU) nr 1303/2013.

Den avsedda utlåningsvolymen och ränteintervallet ska bekräftas i förhandsbedömningen i enlighet med artikel 37 i förordning (EU) nr 1303/2013 och ska beaktas då instrumentets karaktär (revolverande eller inte revolverande instrument) fastställs.

b)   Utfärdande av en låneportfölj

Den finansiella intermediären ska inom en på förhand fastställd och begränsad tidsperiod utfärda en portfölj med godtagbara lån till stadsutvecklingsprojekt utöver sina nuvarande låneverksamheter, som delvis finansieras av de medel som betalas ut inom ramen för programmet med den riskdelningssats som avtalas i finansieringsavtalet.

Den finansiella intermediären ska tillämpa en konsekvent utlåningspolicy på grundval av en överenskommen investeringsstrategi som möjliggör en sund kreditportföljsförvaltning, samtidigt som den uppfyller tillämpliga branschstandarder och håller sig inom ramarna för den förvaltande myndighetens finansiella intressen och politiska mål. Investeringsstrategin ska fastställas inom ramen för den integrerade hållbara stadsutvecklingsstrategin och vara inriktad på verksamhet, fysiska områden och stödberättigade utgifter.

Identifieringen, urvalet, due diligence-granskningen, dokumentationen och utfärdandet av lånen till slutmottagarna ska utföras av den finansiella intermediären i enlighet med dess standardförfaranden och de principer som anges i det berörda finansieringsavtalet.

När det gäller medinvesterare som ger lån till stadsutvecklingsprojekt bör ett medinvesteringsavtal undertecknas mellan den finansiella intermediären och de medinvesterare som ger lån direkt till ett stadsutvecklingsprojekt. Avtalet bör innehålla villkoren för investering i slutmottagare, och ska, om tillämpligt, vara förenligt med artikel 1.3 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 821/2014 (*7). I avtalet bör även villkor för en eventuell riskdelning anges.

c)   Återanvändning av medel som betalas tillbaka till finansieringsinstrumentet

De medel som betalas tillbaka till finansieringsinstrumentet ska antingen återanvändas inom samma finansieringsinstrument (revolvera inom samma finansieringsinstrument) eller, efter att ha betalats tillbaka till den förvaltande myndigheten eller fondandelsfonden, användas i enlighet med artiklarna 44 och 45 i förordning (EU) nr 1303/2013.

Denna revolverande strategi som tas upp i artiklarna 44 och 45 i förordning (EU) nr 1303/2013 ska inbegripas i finansieringsavtalet.

När de revolverar inom samma finansieringsinstrument ska de belopp som kan hänföras till stödet från Esif och som återbetalats och/eller återkrävts av den finansiella intermediären från lån till slutmottagarna inom tidsramen för investeringarna, av principskäl göras tillgängliga för ny användning inom samma finansieringsinstrument.

Alternativt, om den förvaltande myndigheten eller fondandelsfonden får tillbaka pengarna direkt, ska återbetalningarna ske regelbundet och spegla i) återbetalningarna av kapitalbeloppet, ii) eventuella återkrävda belopp och förlustavdrag med avseende på lånen och iii) eventuella räntebetalningar. Dessa medel ska användas i enlighet med artiklarna 44 och 45 i förordning (EU) nr 1303/2013.

d)   Förlustersättning

Den finansiella intermediären ska vidta återkravsåtgärder i förhållande till varje lån som förfaller till betalning och som finansieras genom stadsutvecklingsfonden, i enlighet med sina interna riktlinjer och förfaranden.

De belopp (efter avdrag av eventuella återkravs- och utmätningskostnader) som den finansiella intermediären har återkrävt ska fördelas mellan den finansiella intermediären, den förvaltande myndigheten och fondandelsfonden.

e)   Räntor och andra intäkter

Ränta och andra intäkter som genereras genom stöd från de europeiska struktur- och investeringsfonderna till finansieringsinstrumentet ska användas i enlighet med artikel 43 i förordning (EU) nr 1303/2013.

Prispolicy

När den finansiella intermediären lägger fram sitt pris ska den sänka det övergripande kravet på säkerhet och den räntesats som debiteras för varje lån i portföljen till det anslag som erhållits genom programmets offentliga bidrag och riskdelning.

Prispolicyn ska åtminstone bestå av följande:

| 1. | Räntesatsen för den finansiella intermediärens deltagande ska fastställas på marknadsbasis (dvs. i enlighet med den finansiella intermediärens egen policy). |
| --- | --- |

1.

Räntesatsen för den finansiella intermediärens deltagande ska fastställas på marknadsbasis (dvs. i enlighet med den finansiella intermediärens egen policy).

| 2. | Den övergripande räntesats som ska debiteras de lån till de stödberättigade stadsutvecklingsprojekt som ingår i portföljen måste sänkas i proportion till det anslag som erhålls genom programmets offentliga bidrag. Denna sänkning ska ta hänsyn till de avgifter som den förvaltande myndigheten kan komma att ta ut för programbidraget och riskdelningen. |
| --- | --- |

2.

Den övergripande räntesats som ska debiteras de lån till de stödberättigade stadsutvecklingsprojekt som ingår i portföljen måste sänkas i proportion till det anslag som erhålls genom programmets offentliga bidrag. Denna sänkning ska ta hänsyn till de avgifter som den förvaltande myndigheten kan komma att ta ut för programbidraget och riskdelningen.

| 3. | Prispolicyn ska förbli densamma under stödberättigandeperioden. |
| --- | --- |

3.

Prispolicyn ska förbli densamma under stödberättigandeperioden.

Programmets bidrag till finansieringsinstrumentet: belopp och sats (uppgifter om produkten)

Den faktiska riskdelningssatsen, det offentliga programbidraget, den förmånliga ersättningen och räntesatsen för lånen ska baseras på resultaten från förhandsbedömningen och ska kunna säkerställa att den fördel som slutmottagarna erhåller uppfyller kraven i artikel 16.8 b i förordning (EU) nr 651/2014.

Storleken på stadsutvecklingsfondens målportfölj ska fastställas på grundval av den förhandsbedömning som motiverar stödet till finansieringsinstrumentet i enlighet med artikel 37 i förordning (EU) nr 1303/2013 och ta hänsyn till instrumentets revolverande strategi (i tillämpliga fall).

Anslaget från stadsutvecklingsfonden och riskdelningssatsen ska fastställas för att åtgärda de brister som angetts i förhandsbedömningen, och ska uppfylla villkoren i denna bilaga.

Den lägsta medfinansieringssats som avtalas med den finansiella intermediären ska fastställas för varje godtagbart lån som ingår i portföljen, och satsen ska motsvara den högsta andel av det godtagbara lånets kapitalbelopp som finansieras av programmet. Den riskdelningssats som avtalas med den finansiella intermediären ska avgöra hur stor andel av förlusterna som ska delas mellan den finansiella intermediären, medinvesterare (på fond- och projektnivå) och programmets bidrag i brist på andra alternativ.

Detaljerade villkor för finansiering från en stadsutvecklingsfond ska fastställas innan en investering görs i ett stadsutvecklingsprojekt på grundval av de finansiella prognoser som gjorts för stadsutvecklingsprojektet och som granskats av den finansiella intermediären.

Programmets bidrag till finansieringsinstrumentet (verksamheter)

Den underliggande transaktionsportfölj som stadsutvecklingsfonden finansierar ska inkludera lån till stadsutvecklingsprojekt.

Urvalskriterierna för inkludering i portföljen fastställs tillsammans med den finansiella intermediären i enlighet med unionslagstiftningen, ESI-fondprogrammet, nationella urvalsregler och investeringsstrategin (en del av det integrerade tillvägagångssättet för en hållbar stadsutvecklingsstrategi). Den finansiella intermediären ska ta fram en rimlig uppskattning av portföljens riskprofil.

Den finansiella intermediären ska identifiera, investera i och på ett hållbart sätt förvalta en portfölj med stadsutvecklingsprojekt som grundar sig på en investeringsstrategi som bekräftas i förhandsbedömningen. Portföljen som den finansiella intermediären förvaltar ska utgöra en del av genomförandet av planerade insatser i ett integrerat tillvägagångssätt för en hållbar stadsutvecklingsstrategi.

För varje stadsutvecklingsprojekt ska den finansiella intermediären tillhandahålla åtminstone följande:

| a) | En allmän beskrivning av projektet och tidtabellen för projektet, inklusive en förteckning över medfinansieringsparter och andelsägare samt en detaljerad finansieringsplan för projektet. |
| --- | --- |

a)

En allmän beskrivning av projektet och tidtabellen för projektet, inklusive en förteckning över medfinansieringsparter och andelsägare samt en detaljerad finansieringsplan för projektet.

| b) | En motivering av det projekt som väljs ut för bidrag från programmet, inklusive en första bedömning av projektets lönsamhet och behov av investering från stadsutvecklingsfonden. |
| --- | --- |

b)

En motivering av det projekt som väljs ut för bidrag från programmet, inklusive en första bedömning av projektets lönsamhet och behov av investering från stadsutvecklingsfonden.

| c) | Identifiering av riskerna. |
| --- | --- |

c)

Identifiering av riskerna.

| d) | Förenligheten med projektets mål i relevant program. Detta innebär att utvalda stadsutvecklingsprojekt ska bidra till att målen (inklusive de kvantitativa resultaten) i programmet uppnås, såsom fastställts i de tillämpliga prioriterade områdena för programmet. |
| --- | --- |

d)

Förenligheten med projektets mål i relevant program. Detta innebär att utvalda stadsutvecklingsprojekt ska bidra till att målen (inklusive de kvantitativa resultaten) i programmet uppnås, såsom fastställts i de tillämpliga prioriterade områdena för programmet.

Vid förvaltandet av portföljen ska den finansiella intermediären framför allt

| a) | identifiera, investera i och leda förhandlingarna om och struktureringen av finansiella investeringar i bärkraftiga stadsutvecklingsprojekt som uppfyller de krav och kriterier som är tillämpliga på relevant program, |
| --- | --- |

a)

identifiera, investera i och leda förhandlingarna om och struktureringen av finansiella investeringar i bärkraftiga stadsutvecklingsprojekt som uppfyller de krav och kriterier som är tillämpliga på relevant program,

| b) | göra både en förenlighets- och en investeringsbedömning av kraven i investeringsstrategin; ett lönsamhetstest måste visa att projektet inte skulle klara sig utan investering från stadsutvecklingsfonden, |
| --- | --- |

b)

göra både en förenlighets- och en investeringsbedömning av kraven i investeringsstrategin; ett lönsamhetstest måste visa att projektet inte skulle klara sig utan investering från stadsutvecklingsfonden,

| c) | rapportera om stadsutvecklingsprojekt i enlighet med artikel 46 i förordning (EU) nr 1303/2013, |
| --- | --- |

c)

rapportera om stadsutvecklingsprojekt i enlighet med artikel 46 i förordning (EU) nr 1303/2013,

| d) | säkerställa att minst 30 % av den totala finansieringen till ett stadsutvecklingsprojekt kommer från privat håll och att bästa möjliga hävstångseffekt när det gäller privata resurser nås. |
| --- | --- |

d)

säkerställa att minst 30 % av den totala finansieringen till ett stadsutvecklingsprojekt kommer från privat håll och att bästa möjliga hävstångseffekt när det gäller privata resurser nås.

Den förvaltande myndighetens skyldigheter

Den förvaltande myndighetens skyldigheter med avseende på finansieringsinstrumentet ska överensstämma med artikel 6 i delegerad förordning (EU) nr 480/2014.

De förluster som täcks är de kapitalbelopp som ska betalas och är utestående samt standardränta (men exklusive avgifter för sena betalningar och andra kostnader och utgifter).

Löptid

Finansieringsinstrumentets utlåningsperiod ska fastställas så att det säkerställs att programbidraget enligt artikel 42 i förordning (EU) nr 1303/2013 används för lån som betalas ut till slutmottagare senast den 31 december 2023.

Det bör bedömas om investeringar som görs efter den 31 december 2020 överensstämmer med de regler om statligt stöd som träder i kraft efter det datumet.

Utlåning och riskdelning med avseende på den finansiella intermediären (samordning av intressen)

Samordningen av intressen mellan den förvaltande myndigheten, medinvesterare och den finansiella intermediären ska uppnås genom följande:

| — | Resultatavgifter i enlighet med artiklarna 12 och 13 i delegerad förordning (EU) nr 480/2014. |
| --- | --- |

—

Resultatavgifter i enlighet med artiklarna 12 och 13 i delegerad förordning (EU) nr 480/2014.

| — | Ersättningen till den finansiella intermediären (som ska återspegla den nuvarande marknadsmässiga ersättningen i jämförbara situationer). |
| --- | --- |

—

Ersättningen till den finansiella intermediären (som ska återspegla den nuvarande marknadsmässiga ersättningen i jämförbara situationer).

| — | Den finansiella intermediären ska stå för minst 30 % av det totala finansieringsåtagandet när det gäller lån till stadsutvecklingsprojekt. Av dessa 30 % ska den finansiella intermediären investera minst 1 % av stadsutvecklingsfondens totala finansieringsåtagande till varje projekt från sina egna medel på samma villkor som programbidraget. Ytterligare minst 29 % ska tillhandahållas av den finansiella intermediären och medinvesterare på fond- eller projektnivå genom lån. |
| --- | --- |

—

Den finansiella intermediären ska stå för minst 30 % av det totala finansieringsåtagandet när det gäller lån till stadsutvecklingsprojekt. Av dessa 30 % ska den finansiella intermediären investera minst 1 % av stadsutvecklingsfondens totala finansieringsåtagande till varje projekt från sina egna medel på samma villkor som programbidraget. Ytterligare minst 29 % ska tillhandahållas av den finansiella intermediären och medinvesterare på fond- eller projektnivå genom lån.

| — | Den totala privata finansieringen ska vara minst 30 % av den totala finansiering som beviljas ett stadsutvecklingsprojekt. |
| --- | --- |

—

Den totala privata finansieringen ska vara minst 30 % av den totala finansiering som beviljas ett stadsutvecklingsprojekt.

| — | Medfinansiering av medinvesterare kan betraktas antingen som nationell medfinansiering från Esif så länge som den inte härstämmar från slutmottagarnas egna medel (där medfinansieringen därefter investeras i stödberättigande utgifter) eller som komplement till det offentliga programbidraget. |
| --- | --- |

—

Medfinansiering av medinvesterare kan betraktas antingen som nationell medfinansiering från Esif så länge som den inte härstämmar från slutmottagarnas egna medel (där medfinansieringen därefter investeras i stödberättigande utgifter) eller som komplement till det offentliga programbidraget.

| — | Riskdelningen mellan den finansiella intermediären och medinvesterare (på fondnivå eller på stadsutvecklingsprojektnivå) ska göras proportionellt i fråga om programbidraget, förutom om det i förhandsbedömningen enligt artikel 37.2 c i förordning (EU) nr 1303/2013 bedöms att en förmånlig ersättning krävs i form av en asymmetrisk riskdelning mellan offentliga och privata medinvesterare. Sådana arrangemang ska vara i linje med artikel 16.8 b och c i förordning (EU) nr 651/2014 och tas med i medinvesteringsavtalet mellan parterna. Sådana arrangemang ska inte tillämpas på den procent som den finansiella intermediären investerar av sina egna medel, i enlighet med vad som krävs för en samordning av intressen. |
| --- | --- |

—

Riskdelningen mellan den finansiella intermediären och medinvesterare (på fondnivå eller på stadsutvecklingsprojektnivå) ska göras proportionellt i fråga om programbidraget, förutom om det i förhandsbedömningen enligt artikel 37.2 c i förordning (EU) nr 1303/2013 bedöms att en förmånlig ersättning krävs i form av en asymmetrisk riskdelning mellan offentliga och privata medinvesterare. Sådana arrangemang ska vara i linje med artikel 16.8 b och c i förordning (EU) nr 651/2014 och tas med i medinvesteringsavtalet mellan parterna. Sådana arrangemang ska inte tillämpas på den procent som den finansiella intermediären investerar av sina egna medel, i enlighet med vad som krävs för en samordning av intressen.

Stödberättigade finansiella intermediärer

Den utvalda finansiella intermediären ska utgöras av ett offentligt eller ett privat organ som är etablerat i en medlemsstat och som enligt lag har rätt att bevilja lån till stadsutvecklingsprojekt som finns i den jurisdiktion för det program som bidrar till finansieringsinstrumentet. Den stödberättigade finansiella intermediären ska också kunna uppvisa att den har kapacitet att förvalta en stadsutvecklingsfond och övervaka portföljen för stadsutvecklingsprojekt. Här handlar det om de kriterier som krävs i artikel 7 i delegerad förordning (EU) nr 480/2014. Den stödberättigade finansiella intermediären ska också kunna uppvisa att den har erfarenhet av den relevanta målmarknaden och styrkt erfarenhet av förvaltning av likvärdiga eller liknande projekt eller finansiella verktyg som investerar i projekt som liknar dem som planeras av stadsutvecklingsfonden, inklusive erfarenhet av användningen av Esif.

Den finansiella intermediären ska regleras på lämpligt sätt av relevant nationellt tillsynsorgan för finansiella tjänster och den ska tillämpa bästa praxis för professionell fondförvaltning.

Den finansiella intermediären ska förvaltas på affärsmässiga grunder. Detta krav ska anses vara uppfyllt om villkoren i artikel 16.9 i förordning (EU) nr 651/2014 är uppfyllda.

Privata organ ska anses vara privata juridiska personer som ägs av privata eller offentliga investerare som investerar på egen risk och med egna medel.

Stadsutvecklingsfondens rättsliga struktur ska tillåta ytterligare finansiering för att stimulera programbidrag från andra investerare i stadsutvecklingsprojekt.

Den förvaltande myndigheten och fondandelsfonden ska följa unionslagstiftningen då de väljer finansiella intermediärer. Valet av finansiella intermediärer ska vara öppet, icke-diskriminerande och ge god insyn. Vid val av finansiella intermediärer ska en lämplig riskdelning vid förmånlig ersättning fastställas.

Urvalsprocessen av den finansiella intermediären ska utvärdera stadsutvecklingsfondens investeringsstrategi, beslutsfattande och övergripande styre, förvaltningskapacitet och den finansiella intermediärens bidrag av de egna medlen till stadsutvecklingsfonden. Under urvalsprocessen ska ett av urvalskriterierna i valet av finansiell intermediär vara dennes kapacitet att föreslå och utveckla en portfölj med finansierbara stadsutvecklingsprojekt, med hänsyn till den mest konkurrenskraftiga prispolicy som föreslagits av den finansiella intermediär som deltar i urvalsprocessen.

Den finansiella intermediären ska ansvara för identifiering och utvärdering av stadsutvecklingsprojekt. När den finansiella intermediären väl är vald ska den förvalta en förteckning över stadsutvecklingsprojekt.

Förteckningen över stadsutvecklingsprojekt ska bestå av projekt som den finansiella intermediären åtar sig att finansiera, på basis av den information som finns tillgänglig vid den tidpunkten.

En investerare är en som enligt den finansiella intermediärens rimliga fastställande verkar under omständigheter som motsvarar den marknadsekonomiska investerarprincipen i en fri marknadsekonomi, oberoende av rättslig ställning och ägarstruktur.

Den finansiella intermediären ska vid valet fastställa villkor och kriterier för utvärdering av medinvesterare. Dessa ska vara förståeliga och finnas tillgängliga för eventuella medinvesterare. Den finansiella intermediären ska leta efter och investera med medinvesterare på ett icke-diskriminerande sätt. Utvärderingen av medinvesterare kan kontrolleras i efterhand.

Slutmottagares stödberättigande

Slutmottagarna ska vara berättigade till stöd enligt unionslagstiftningen och den nationella lagstiftningen, det relevanta ESI-fondprogrammet, finansieringsavtalet och villkoren i artikel 16 i förordning (EU) nr 651/2014. Slutmottagarna ska ha uppfyllt följande stödkriterier senast det datum då lånet undertecknas:

| a) | De ska vara aktörer inom stadsutveckling, dvs. företag med rättslig ställning som kan ta lån och genomföra stadsutvecklingsprojekt, med olika ägarstrukturer, till exempel en kombination av privat och offentligt kapital. |
| --- | --- |

a)

De ska vara aktörer inom stadsutveckling, dvs. företag med rättslig ställning som kan ta lån och genomföra stadsutvecklingsprojekt, med olika ägarstrukturer, till exempel en kombination av privat och offentligt kapital.

| b) | De ska vara aktiva partner för regionala och lokala myndigheter som främjar stadsutveckling genom att investera i stadsutvecklingsprojekt. Slutmottagare måste ha ett rättmätigt rättsligt intresse i den tillgång som investeringen görs i. |
| --- | --- |

b)

De ska vara aktiva partner för regionala och lokala myndigheter som främjar stadsutveckling genom att investera i stadsutvecklingsprojekt. Slutmottagare måste ha ett rättmätigt rättsligt intresse i den tillgång som investeringen görs i.

| c) | De får inte uteslutas av artikel 1.2–1.5 i förordning (EU) nr 651/2014. |
| --- | --- |

c)

De får inte uteslutas av artikel 1.2–1.5 i förordning (EU) nr 651/2014.

| d) | De får inte bedriva verksamhet i någon eller några begränsade sektorer (*8). |
| --- | --- |

d)

De får inte bedriva verksamhet i någon eller några begränsade sektorer (*8).

| e) | De får inte vara ett företag i svårigheter enligt definitionen i artikel 2.18 i förordning (EU) nr 651/2014. |
| --- | --- |

e)

De får inte vara ett företag i svårigheter enligt definitionen i artikel 2.18 i förordning (EU) nr 651/2014.

| f) | De får inte ha försummat eller underlåtit att betala något annat lån eller leasingarrangemang som antingen beviljats av den finansiella intermediären eller av något annat finansinstitut i enlighet med de kontroller som görs enligt den finansiella intermediärens interna riktlinjer och vanliga kreditpolicy. |
| --- | --- |

f)

De får inte ha försummat eller underlåtit att betala något annat lån eller leasingarrangemang som antingen beviljats av den finansiella intermediären eller av något annat finansinstitut i enlighet med de kontroller som görs enligt den finansiella intermediärens interna riktlinjer och vanliga kreditpolicy.

| g) | De ska investera i stadsutvecklingsprojekt i stödområden enligt en godkänd regionalstödskarta för perioden 1 juli 2014–31 december 2020 i enlighet med artikel 107.3 a och c i fördraget. |
| --- | --- |

g)

De ska investera i stadsutvecklingsprojekt i stödområden enligt en godkänd regionalstödskarta för perioden 1 juli 2014–31 december 2020 i enlighet med artikel 107.3 a och c i fördraget.

Dessutom ska slutmottagarna, vid tidpunkten för investeringen och under återbetalningen av lånet, ha en registrerad plats i en medlemsstat och den verksamhet för vilken lånet betalades ut ska finnas i den berörda medlemsstat och region/jurisdiktion som omfattas av ESI-fondprogrammet.

Egenskaper hos den produkt som beviljas slutmottagarna

Stadsutvecklingsfonden ska bevilja slutmottagarna sådana lån som bidrar till programmets mål och som medfinansieras genom programmet. Stadsutvecklingsfondens belopp och satser ska överensstämma med resultaten från den förhandsbedömning som avses i artikel 37.2 i förordning (EU) nr 1303/2013 och uppfylla villkoren i förordning (EU) nr 651/2014.

Lånen får endast användas för följande godkända ändamål:

| a) | Investeringar i materiella och immateriella anläggningstillgångar. |
| --- | --- |

a)

Investeringar i materiella och immateriella anläggningstillgångar.

| b) | Rörelsekapital med anknytning till utvecklings- eller utbyggnadsverksamheter som är sidoverksamheter (och kopplade) till verksamheterna i led a (vars sidokaraktär bland annat ska bevisas genom stadsutvecklingsprojektets affärsplan och storleken på finansieringen). |
| --- | --- |

b)

Rörelsekapital med anknytning till utvecklings- eller utbyggnadsverksamheter som är sidoverksamheter (och kopplade) till verksamheterna i led a (vars sidokaraktär bland annat ska bevisas genom stadsutvecklingsprojektets affärsplan och storleken på finansieringen).

Lån från stadsutvecklingsfonden som ingår i portföljen ska vid varje tidpunkt uppfylla följande urvalskriterier:

| c) | Lånen ska vara nyutfärdade, och får inte användas för återfinansiering av befintliga lån eller finansiering av slutförda projekt. |
| --- | --- |

c)

Lånen ska vara nyutfärdade, och får inte användas för återfinansiering av befintliga lån eller finansiering av slutförda projekt.

| d) | Stadsutvecklingsfondens totala investering i stadsutvecklingsprojekt får inte överstiga 20 miljoner euro enligt artikel 16.3 i förordning (EU) nr 651/2014. |
| --- | --- |

d)

Stadsutvecklingsfondens totala investering i stadsutvecklingsprojekt får inte överstiga 20 miljoner euro enligt artikel 16.3 i förordning (EU) nr 651/2014.

| e) | Lånen ska tillhandahålla finansiering för ett eller flera av de godkända ändamålen i euro och/eller i nationell valuta i den berörda jurisdiktionen och/eller, i förekommande fall, i någon annan valuta. |
| --- | --- |

e)

Lånen ska tillhandahålla finansiering för ett eller flera av de godkända ändamålen i euro och/eller i nationell valuta i den berörda jurisdiktionen och/eller, i förekommande fall, i någon annan valuta.

| f) | Lånen får inte utgöras av blandade lån, mindre prioriterade skulder eller hybridkapital. |
| --- | --- |

f)

Lånen får inte utgöras av blandade lån, mindre prioriterade skulder eller hybridkapital.

| g) | Lånen får inte utgöras av revolverande kreditlinor. |
| --- | --- |

g)

Lånen får inte utgöras av revolverande kreditlinor.

| h) | Lånen ska ha en återbetalningsplan, som ska inbegripa regelbundna amorteringar och/eller betalning vid kredittidens slut. |
| --- | --- |

h)

Lånen ska ha en återbetalningsplan, som ska inbegripa regelbundna amorteringar och/eller betalning vid kredittidens slut.

| i) | Lånen får inte finansiera rent ekonomiska verksamheter eller tillhandahållandet av konsumentkrediter. |
| --- | --- |

i)

Lånen får inte finansiera rent ekonomiska verksamheter eller tillhandahållandet av konsumentkrediter.

| j) | Löptid: Lånen ska ha en minsta löptid på 12 månader (inklusive den i förekommande fall amorteringsfria perioden), och en längsta löptid på 360 månader. |
| --- | --- |

j)

Löptid: Lånen ska ha en minsta löptid på 12 månader (inklusive den i förekommande fall amorteringsfria perioden), och en längsta löptid på 360 månader.

Rapportering och målresultat

Den finansiella intermediären ska minst kvartalsvis förse den förvaltande myndigheten eller fondandelsfonden med uppgifter i ett standardiserat format och i en standardiserad omfattning.

Rapporten ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt för den förvaltande myndigheten att uppfylla villkoren i artikel 46 i förordning (EU) nr 1303/2013.

Medlemsstaterna ska också uppfylla sina rapporterings- och överblickbarhetsskyldigheter enligt förordning (EU) nr 651/2014.

Indikatorerna ska anpassas efter de specifika målen för den berörda prioriteringen i det ESI-fondprogram som finansierar finansieringsinstrumentet och efter de förväntade resultat som angetts i förhandsbedömningen. De ska mätas och rapporteras åtminstone en gång i kvartalet till stadsutvecklingsfonden och minst anpassas efter kraven i förordning (EU) nr 1303/2013. Utöver de gemensamma indikatorerna för ESI-fondprogrammets insatsområde är övriga indikatorer följande:

| a) | Antalet lån/projekt som finansieras. |
| --- | --- |

a)

Antalet lån/projekt som finansieras.

| b) | Lånebelopp som finansieras. |
| --- | --- |

b)

Lånebelopp som finansieras.

| c) | Betalningsförsummelser (antal och belopp). |
| --- | --- |

c)

Betalningsförsummelser (antal och belopp).

| d) | Medel som betalats tillbaka och intäkter. |
| --- | --- |

d)

Medel som betalats tillbaka och intäkter.

Utvärdering av den ekonomiska fördel som erhålls genom programbidraget

Den finansiella fördelen med programmets offentliga bidrag till instrumentet ska överföras till slutmottagarna, och hänsyn ska, vid behov, tas till de gynnsamma finansieringsvillkor som tillhandahålls genom programmets offentliga bidrag till stadsutvecklingsfonden.

Den finansiella intermediären ska sänka den övergripande effektiva räntesats (och i förekommande fall säkerhetspolicyn) som debiteras slutmottagarna inom ramen för varje godtagbart lån i portföljen, för att spegla de gynnsamma finansieringsvillkoren för programmets bidrag till stadsutvecklingsfonden.

Denna princip ska inarbetas i finansieringsavtalet mellan den förvaltande myndigheten eller fondandelsfonden och den finansiella intermediären.

---

(*1)  Kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av den 17 juni 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 187, 26.6.2014, s. 1).

*1

(*2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 821/2014 av den 28 juli 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller närmare bestämmelser för överföring och förvaltning av programbidrag, rapportering om finansieringsinstrument, tekniska krav på informations- och kommunikationsåtgärder gällande verksamheter och systemet för registrering och lagring av uppgifter (EUT L 223, 29.7.2014, s. 7).

*2

(*3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 480/2014 av den 3 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden och om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden (EUT L 138, 13.5.2014, s. 5).

*3

(*4)  Kommissionens rekommendation av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (EUT L 124, 20.5.2003, s. 36).

*4

Företag med mindre än 250 anställda och med en omsättning på mindre än 50 miljoner euro eller totala tillgångar på mindre än 43 miljoner euro och som inte heller utgör en del av en grupp som överskrider dessa tröskelvärden. Enligt kommissionens rekommendation ska ”[v]arje enhet, oberoende av juridisk form, som bedriver en ekonomisk verksamhet [...] anses som ett företag”.

(*5)  Följande ekonomiska sektorer anses tillsammans utgöra de ”begränsade sektorerna”:

*5

| a) | Olagliga ekonomiska verksamheter: all produktion, handel eller annan verksamhet som är olaglig enligt lag eller föreskrifter i den jurisdiktion där denna produktion, handel eller verksamhet har sitt säte. |
| --- | --- |

a)

Olagliga ekonomiska verksamheter: all produktion, handel eller annan verksamhet som är olaglig enligt lag eller föreskrifter i den jurisdiktion där denna produktion, handel eller verksamhet har sitt säte.

| b) | Tobak och destillerade alkoholhaltiga drycker: produktion av och handel med tobak och destillerade, alkoholhaltiga drycker samt liknande produkter. |
| --- | --- |

b)

Tobak och destillerade alkoholhaltiga drycker: produktion av och handel med tobak och destillerade, alkoholhaltiga drycker samt liknande produkter.

| c) | Framställning av och handel med vapen och ammunition: finansiering av framställningen av och handeln med vapen och ammunition, oavsett slag. Denna begränsning gäller inte om sådana verksamheter ingår i eller hör ihop med specifik EU-politik. |
| --- | --- |

c)

Framställning av och handel med vapen och ammunition: finansiering av framställningen av och handeln med vapen och ammunition, oavsett slag. Denna begränsning gäller inte om sådana verksamheter ingår i eller hör ihop med specifik EU-politik.

| d) | Kasinon: kasinon och likvärdiga företag. |
| --- | --- |

d)

Kasinon: kasinon och likvärdiga företag.

| e) | Begränsningar inom it-sektorn: forskning, utveckling eller tekniska applikationer som rör elektroniska dataprogram eller lösningar, som i) särskilt syftar till a) att stödja någon verksamhet som ingår i de begränsade sektorer som anges i leden a–d, b) hasardspel på internet eller onlinekasinon eller c) pornografi, eller som ii) är avsedd att göra det möjligt att på olaglig väg a) ta sig in i elektroniska datanätverk eller b) ladda ner elektroniska data. |
| --- | --- |

e)

Begränsningar inom it-sektorn: forskning, utveckling eller tekniska applikationer som rör elektroniska dataprogram eller lösningar, som i) särskilt syftar till a) att stödja någon verksamhet som ingår i de begränsade sektorer som anges i leden a–d, b) hasardspel på internet eller onlinekasinon eller c) pornografi, eller som ii) är avsedd att göra det möjligt att på olaglig väg a) ta sig in i elektroniska datanätverk eller b) ladda ner elektroniska data.

| f) | Begränsningar inom sektorn för biovetenskap: vid tillhandahållande av stöd till finansieringen av forskning, utveckling eller tekniska applikationer som gäller i) mänsklig kloning för forskningsändamål eller terapeutiska ändamål eller ii) genetiskt modifierade organismer (GMO). |
| --- | --- |

f)

Begränsningar inom sektorn för biovetenskap: vid tillhandahållande av stöd till finansieringen av forskning, utveckling eller tekniska applikationer som gäller i) mänsklig kloning för forskningsändamål eller terapeutiska ändamål eller ii) genetiskt modifierade organismer (GMO).

(*6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 (EUT L 149, 20.5.2014, s. 1).

*6

(*7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 821/2014 av den 28 juli 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller närmare bestämmelser för överföring och förvaltning av programbidrag, rapportering om finansieringsinstrument, tekniska krav på informations- och kommunikationsåtgärder gällande verksamheter och systemet för registrering och lagring av uppgifter (EUT L 223, 29.7.2014, s. 7).

*7

(*8)  Följande ekonomiska sektorer anses tillsammans utgöra de ”begränsade sektorerna”:

*8

| a) | Olagliga ekonomiska verksamheter: all produktion, handel eller annan verksamhet som är olaglig enligt lag eller föreskrifter i den jurisdiktion där denna produktion, handel eller verksamhet har sitt säte. |
| --- | --- |

a)

Olagliga ekonomiska verksamheter: all produktion, handel eller annan verksamhet som är olaglig enligt lag eller föreskrifter i den jurisdiktion där denna produktion, handel eller verksamhet har sitt säte.

| b) | Tobak och destillerade alkoholhaltiga drycker: produktion av och handel med tobak och destillerade, alkoholhaltiga drycker samt liknande produkter. |
| --- | --- |

b)

Tobak och destillerade alkoholhaltiga drycker: produktion av och handel med tobak och destillerade, alkoholhaltiga drycker samt liknande produkter.

| c) | Framställning av och handel med vapen och ammunition: finansiering av framställningen av och handeln med vapen och ammunition, oavsett slag. Denna begränsning gäller inte om sådana verksamheter ingår i eller hör ihop med specifik EU-politik. |
| --- | --- |

c)

Framställning av och handel med vapen och ammunition: finansiering av framställningen av och handeln med vapen och ammunition, oavsett slag. Denna begränsning gäller inte om sådana verksamheter ingår i eller hör ihop med specifik EU-politik.

| d) | Kasinon: kasinon och likvärdiga företag. |
| --- | --- |

d)

Kasinon: kasinon och likvärdiga företag.

| e) | Begränsningar inom it-sektorn: forskning, utveckling eller tekniska applikationer som rör elektroniska dataprogram eller lösningar, som i) särskilt syftar till a) att stödja någon verksamhet som ingår i de begränsade sektorer som anges i leden a–d, b) hasardspel på internet eller onlinekasinon eller c) pornografi, eller som ii) är avsedd att göra det möjligt att på olaglig väg a) ta sig in i elektroniska datanätverk eller b) ladda ner elektroniska data. |
| --- | --- |

e)

Begränsningar inom it-sektorn: forskning, utveckling eller tekniska applikationer som rör elektroniska dataprogram eller lösningar, som i) särskilt syftar till a) att stödja någon verksamhet som ingår i de begränsade sektorer som anges i leden a–d, b) hasardspel på internet eller onlinekasinon eller c) pornografi, eller som ii) är avsedd att göra det möjligt att på olaglig väg a) ta sig in i elektroniska datanätverk eller b) ladda ner elektroniska data.

| f) | Begränsningar inom sektorn för biovetenskap: vid tillhandahållande av stöd till finansieringen av forskning, utveckling eller tekniska applikationer som gäller i) mänsklig kloning för forskningsändamål eller terapeutiska ändamål eller ii) genetiskt modifierade organismer (GMO). |
| --- | --- |

f)

Begränsningar inom sektorn för biovetenskap: vid tillhandahållande av stöd till finansieringen av forskning, utveckling eller tekniska applikationer som gäller i) mänsklig kloning för forskningsändamål eller terapeutiska ändamål eller ii) genetiskt modifierade organismer (GMO).

---

| 16.7.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/21 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/21

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2016/1158

av den 15 juli 2016

om ändring av förordning (EU) nr 452/2014 vad gäller strykning av mallar för de auktorisationer som utfärdas till operatörer från tredjeland och för de tillhörande specifikationerna

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 av den 20 februari 2008 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet, och om upphävande av rådets direktiv 91/670/EEG, förordning (EG) nr 1592/2002 och direktiv 2004/36/EG (1), särskilt artikel 9.4, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EU) nr 452/2014 (2) anges hur tredjelandsoperatörer av luftfartyg enligt artikel 4.1 d i förordning (EG) nr 216/2008 som utför kommersiell lufttransport till, inom eller ut ur det territorium som omfattas av fördraget ska auktoriseras med avseende på de tillämpliga standarder som antagits av Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao). Den förordningen innehåller, i tilläggen I och II till bilaga 2 (Del-ART), mallar för auktorisationen och för specifikationen som tillhör auktorisationen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EU) nr 452/2014 (2) anges hur tredjelandsoperatörer av luftfartyg enligt artikel 4.1 d i förordning (EG) nr 216/2008 som utför kommersiell lufttransport till, inom eller ut ur det territorium som omfattas av fördraget ska auktoriseras med avseende på de tillämpliga standarder som antagits av Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao). Den förordningen innehåller, i tilläggen I och II till bilaga 2 (Del-ART), mallar för auktorisationen och för specifikationen som tillhör auktorisationen.

| (2) | Erfarenheterna av tillämpningen av förordning (EU) nr 452/2014 har visat att för att i god i tid kunna beakta de ofta förekommande ändringarna av Icao-standarderna skulle mallarna behöva ändras regelbundet, vilket medför onödigt administrativ arbete. Kravet på att använda dessa mallar är inte motiverat med tanke på att om kravet inte fanns skulle Europeiska byrån för luftfartssäkerhet själv kunna fastställa och uppdatera nödvändiga mallar. Därför bör detta krav och dessa mallar strykas ur förordning (EU) nr 452/2014. |
| --- | --- |

(2)

Erfarenheterna av tillämpningen av förordning (EU) nr 452/2014 har visat att för att i god i tid kunna beakta de ofta förekommande ändringarna av Icao-standarderna skulle mallarna behöva ändras regelbundet, vilket medför onödigt administrativ arbete. Kravet på att använda dessa mallar är inte motiverat med tanke på att om kravet inte fanns skulle Europeiska byrån för luftfartssäkerhet själv kunna fastställa och uppdatera nödvändiga mallar. Därför bör detta krav och dessa mallar strykas ur förordning (EU) nr 452/2014.

| (3) | Förordning (EU) nr 452/2014 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EU) nr 452/2014 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 65 i förordning (EG) nr 216/2008. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 65 i förordning (EG) nr 216/2008.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga 2 till förordning (EU) nr 452/2014 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 juli 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 79, 19.3.2008, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 452/2014 av den 29 april 2014 om tekniska krav och administrativa förfaranden avseende flygdrift som utförs av operatörer från tredjeland i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (EUT L 133, 6.5.2014, s. 12).

2

---

BILAGA

Bilaga 2 till förordning (EU) nr 452/2014 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Punkt ART.210 a ska ersättas med följande:






  ”a) | Byrån ska utfärda en auktorisation, inklusive tillhörande specifikationer, när






  1. | den är förvissad om att operatören från tredjeland har ett giltigt drifttillstånd (AOC) eller likvärdigt dokument och tillhörande driftsspecifikationer som utfärdats av operatörsstaten, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Punkt ART.210 a ska ersättas med följande:

”a)

1.

den är förvissad om att operatören från tredjeland har ett giltigt drifttillstånd (AOC) eller likvärdigt dokument och tillhörande driftsspecifikationer som utfärdats av operatörsstaten,

| 2. | den är förvissad om att operatören från tredjeland har tillstånd av operatörsstaten att bedriva trafik till EU, |
| --- | --- |

2.

den är förvissad om att operatören från tredjeland har tillstånd av operatörsstaten att bedriva trafik till EU,

| 3. | den är förvissad om att operatören från tredjeland har






  i) | uppnått överensstämmelse med tillämpliga krav i Del-TCO, |
| --- | --- | --- |

3.

den är förvissad om att operatören från tredjeland har

i)

uppnått överensstämmelse med tillämpliga krav i Del-TCO,

| ii) | lämnat öppna och tillräckliga svar i tid som reaktion på en ytterligare bedömning och/eller revision som utförts av byrån, i tillämpliga fall, och |
| --- | --- |

ii)

lämnat öppna och tillräckliga svar i tid som reaktion på en ytterligare bedömning och/eller revision som utförts av byrån, i tillämpliga fall, och

| iii) | genomfört framgångsrika korrigerande åtgärder i tid som reaktion på en identifierad bristande efterlevnad, |
| --- | --- |

iii)

genomfört framgångsrika korrigerande åtgärder i tid som reaktion på en identifierad bristande efterlevnad,

| 4. | det inte finns bevis för stora brister i förmågan hos operatörs- eller registreringsstaten att certifiera och utöva tillsyn över operatören och/eller luftfartyget i enlighet med tillämpliga Icao-standarder, och |
| --- | --- |

4.

det inte finns bevis för stora brister i förmågan hos operatörs- eller registreringsstaten att certifiera och utöva tillsyn över operatören och/eller luftfartyget i enlighet med tillämpliga Icao-standarder, och

| 5. | sökanden inte har belagts med verksamhetsförbud i enlighet med förordning (EG) nr 2111/2005.” |
| --- | --- |

5.

sökanden inte har belagts med verksamhetsförbud i enlighet med förordning (EG) nr 2111/2005.”

| 2. | Tilläggen I och II ska utgå. |
| --- | --- |

2.

Tilläggen I och II ska utgå.

---

| 16.7.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/23

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/1159

av den 15 juli 2016

om införande av en slutgiltig antidumpningstull beträffande import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och tillverkat av Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited och Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9.4, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

| (1) | Efter en antidumpningsundersökning i enlighet med artikel 5 i grundförordningen införde rådet genom förordning (EG) nr 435/2004 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien. |
| --- | --- |

(1)

Efter en antidumpningsundersökning i enlighet med artikel 5 i grundförordningen införde rådet genom förordning (EG) nr 435/2004 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien.

2

| (2) | Därefter förlängdes först åtgärderna med en ytterligare tidsperiod på fem år i juni 2010 (3), och i maj 2012 efter en partiell interimsöversyn ändrades tullnivåerna för en kinesisk exporterande tillverkare (4). Till följd av detta varierade tullsatsen för Indonesien mellan 0,24 euro/kg och 0,27 euro/kg, och för Folkrepubliken Kina mellan 0,23 euro/kg och 0,26 euro/kg (nedan kallade gällande åtgärder). |
| --- | --- |

(2)

Därefter förlängdes först åtgärderna med en ytterligare tidsperiod på fem år i juni 2010 (3), och i maj 2012 efter en partiell interimsöversyn ändrades tullnivåerna för en kinesisk exporterande tillverkare (4). Till följd av detta varierade tullsatsen för Indonesien mellan 0,24 euro/kg och 0,27 euro/kg, och för Folkrepubliken Kina mellan 0,23 euro/kg och 0,26 euro/kg (nedan kallade gällande åtgärder).

3

4

gällande åtgärder

| (3) | De gällande åtgärderna gällde all import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien, med undantag för import av natriumcyklamat som producerats av de kinesiska exporterande tillverkarna Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited och Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Från början fastställdes en nolltullsats för dessa företag eftersom ingen dumpning hade kunnat konstateras (förordning (EG) nr 435/2004). |
| --- | --- |

(3)

De gällande åtgärderna gällde all import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien, med undantag för import av natriumcyklamat som producerats av de kinesiska exporterande tillverkarna Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited och Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Från början fastställdes en nolltullsats för dessa företag eftersom ingen dumpning hade kunnat konstateras (förordning (EG) nr 435/2004).

| (4) | I överensstämmelse med rapporten från WTO:s överprövningsorgan i ärendet Mexiko – Slutgiltiga antidumpningsåtgärder avseende nötkött och ris (nedan kallad rapporten från WTO:s överprövningsorgan) (5) undersöktes inte de kinesiska exporterande tillverkarna Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited och Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited i de efterföljande översynerna av de åtgärder som hade införts genom förordning (EG) nr 435/2004, och de är inte föremål för gällande åtgärder. |
| --- | --- |

(4)

I överensstämmelse med rapporten från WTO:s överprövningsorgan i ärendet Mexiko – Slutgiltiga antidumpningsåtgärder avseende nötkött och ris (nedan kallad rapporten från WTO:s överprövningsorgan) (5) undersöktes inte de kinesiska exporterande tillverkarna Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited och Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited i de efterföljande översynerna av de åtgärder som hade införts genom förordning (EG) nr 435/2004, och de är inte föremål för gällande åtgärder.

rapporten från WTO:s överprövningsorgan

5

| (5) | En tidigare undersökning som var begränsad till Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited och Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited inleddes den 17 februari 2011 (6). Efter att klagomålet dragits tillbaka avslutades förfarandet genom kommissionens beslut av den 5 april 2012 (7) utan att åtgärder infördes. |
| --- | --- |

(5)

En tidigare undersökning som var begränsad till Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited och Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited inleddes den 17 februari 2011 (6). Efter att klagomålet dragits tillbaka avslutades förfarandet genom kommissionens beslut av den 5 april 2012 (7) utan att åtgärder infördes.

6

7

| (6) | En andra översyn av gällande åtgärder vid giltighetstidens utgång inleddes i juni 2015 (8) i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

En andra översyn av gällande åtgärder vid giltighetstidens utgång inleddes i juni 2015 (8) i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

8

1.2   Inledande av undersökningen

Inledande av undersökningen

| (7) | Den 12 augusti 2015 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina som var begränsad till Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited och Fang Da Food Additive (Yang Quan), två företag som tillhör samma grupp (båda företagen nedan kallade de berörda exporterande tillverkarna eller Fang Da) på grundval av artikel 5 i grundförordningen. Ett tillkännagivande om inledande offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (9) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(7)

Den 12 augusti 2015 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina som var begränsad till Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited och Fang Da Food Additive (Yang Quan), två företag som tillhör samma grupp (båda företagen nedan kallade de berörda exporterande tillverkarna eller Fang Da) på grundval av artikel 5 i grundförordningen. Ett tillkännagivande om inledande offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (9) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

kommissionen

de berörda exporterande tillverkarna

Fang Da

Europeiska unionens officiella tidning

9

tillkännagivandet om inledande

| (8) | Kommissionen inledde undersökningen efter ett klagomål framfört den 30 juni 2015 från Productos Aditivos S.A. (nedan kallad klaganden eller unionstillverkaren), den enda tillverkaren av natriumcyklamat i unionen, som således representerar 100 % av unionens totala tillverkning. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning och för därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera att en undersökning skulle inledas. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen inledde undersökningen efter ett klagomål framfört den 30 juni 2015 från Productos Aditivos S.A. (nedan kallad klaganden eller unionstillverkaren), den enda tillverkaren av natriumcyklamat i unionen, som således representerar 100 % av unionens totala tillverkning. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning och för därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera att en undersökning skulle inledas.

klaganden

unionstillverkaren

| (9) | Efter underrättelsen påstod Fang Da att den bevisning om skada som fanns i klagomålet var bristfällig, och att det var oriktigt att inleda den ena undersökningen efter den andra mot Fang Da. Fang Da menade även att detta visar på att inledandet av detta ärende enligt artikel 5 i grundförordningen är olämpligt. Fang Da ville även ha ett förtydligande angående utvecklingstendenserna angående vissa indikatorer i den öppna akten. |
| --- | --- |

(9)

Efter underrättelsen påstod Fang Da att den bevisning om skada som fanns i klagomålet var bristfällig, och att det var oriktigt att inleda den ena undersökningen efter den andra mot Fang Da. Fang Da menade även att detta visar på att inledandet av detta ärende enligt artikel 5 i grundförordningen är olämpligt. Fang Da ville även ha ett förtydligande angående utvecklingstendenserna angående vissa indikatorer i den öppna akten.

| (10) | Såsom redan har förklarats i skäl 8 anser kommissionen att klagomålet innehöll tillräcklig bevisning för att motivera att undersökningen skulle inledas, vilket, till skillnad från förekomsten av tidigare undersökningar eller resultatet av dessa, är det enda kriteriet för att besluta om inledande. Skadeanalysen i samband med klagomålet har visat att det finns tillräcklig bevisning som pekar på ett betydande intrång på EU:s marknader av import från Fang Da som säljs till priser som markant underskrider unionsindustrins egna priser. Dessutom måste inte alla faktorer visa på en försämring för att väsentlig skada ska kunna fastställas. Vidare innebär det faktum att det finns andra faktorer som kan påverka unionsindustrins situation inte nödvändigtvis att den dumpade importens inverkan på denna industri inte är väsentlig. Följaktligen är ett inledande av undersökningen rättsligt giltig. Vad avser kommentarerna om eventuell brist på överensstämmelse vad gäller tre av indikatorerna i den öppna akten förklaras detta av den väsentliga storleksskillnaden på de volymer som är inblandade i dessa beräkningar och av resultatet av avrundningen av de konfidentiella siffror som använts (uppåt eller nedåt, beroende på år). |
| --- | --- |

(10)

Såsom redan har förklarats i skäl 8 anser kommissionen att klagomålet innehöll tillräcklig bevisning för att motivera att undersökningen skulle inledas, vilket, till skillnad från förekomsten av tidigare undersökningar eller resultatet av dessa, är det enda kriteriet för att besluta om inledande. Skadeanalysen i samband med klagomålet har visat att det finns tillräcklig bevisning som pekar på ett betydande intrång på EU:s marknader av import från Fang Da som säljs till priser som markant underskrider unionsindustrins egna priser. Dessutom måste inte alla faktorer visa på en försämring för att väsentlig skada ska kunna fastställas. Vidare innebär det faktum att det finns andra faktorer som kan påverka unionsindustrins situation inte nödvändigtvis att den dumpade importens inverkan på denna industri inte är väsentlig. Följaktligen är ett inledande av undersökningen rättsligt giltig. Vad avser kommentarerna om eventuell brist på överensstämmelse vad gäller tre av indikatorerna i den öppna akten förklaras detta av den väsentliga storleksskillnaden på de volymer som är inblandade i dessa beräkningar och av resultatet av avrundningen av de konfidentiella siffror som använts (uppåt eller nedåt, beroende på år).

| (11) | Det var även juridiskt möjligt att inleda undersökningen enligt artikel 5 i grundförordningen även om det rörde ett företag, vilket bekräftas av rättspraxis (10). |
| --- | --- |

(11)

Det var även juridiskt möjligt att inleda undersökningen enligt artikel 5 i grundförordningen även om det rörde ett företag, vilket bekräftas av rättspraxis (10).

10

1.3   Efterföljande förfarande

Efterföljande förfarande

| (12) | Kommissionen avstod från att införa tillfälliga antidumpningsåtgärder i denna undersökning för att samordna tidsplanen för de slutgiltiga undersökningsresultaten från detta förfarande med den översyn vid giltighetstidens utgång som anges i skäl 6. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen avstod från att införa tillfälliga antidumpningsåtgärder i denna undersökning för att samordna tidsplanen för de slutgiltiga undersökningsresultaten från detta förfarande med den översyn vid giltighetstidens utgång som anges i skäl 6.

1.4   Berörda parter

Berörda parter

| (13) | I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen speciellt klaganden, de berörda exporterande tillverkarna och de kinesiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer, användare och handlare som kommissionen visste var berörda om undersökningens inledande och inbjöd dem att delta. |
| --- | --- |

(13)

I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen speciellt klaganden, de berörda exporterande tillverkarna och de kinesiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer, användare och handlare som kommissionen visste var berörda om undersökningens inledande och inbjöd dem att delta.

| (14) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(14)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

1.5   Tillverkare i det jämförbara landet

Tillverkare i det jämförbara landet

| (15) | Kommissionen informerade även tillverkare i Indonesien om inledandet och uppmanade dem att delta. I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen de berörda parterna om att den planerade att använda Indonesien som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. Det finns inget som tyder på att natriumcyklamat tillverkas i andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen informerade även tillverkare i Indonesien om inledandet och uppmanade dem att delta. I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen de berörda parterna om att den planerade att använda Indonesien som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. Det finns inget som tyder på att natriumcyklamat tillverkas i andra tredjeländer.

jämförbart land

1.6   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (16) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval bland de berörda importörerna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(16)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval bland de berörda importörerna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

| (17) | För att avgöra om ett urval var nödvändigt och i så fall göra ett stickprov, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(17)

För att avgöra om ett urval var nödvändigt och i så fall göra ett stickprov, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (18) | Tre icke-närstående importörer tillhandahöll de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i stickprovet. Med hänsyn till det låga antalet importörer beslutade kommissionen att det inte var nödvändigt med något stickprovsförfarande. |
| --- | --- |

(18)

Tre icke-närstående importörer tillhandahöll de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i stickprovet. Med hänsyn till det låga antalet importörer beslutade kommissionen att det inte var nödvändigt med något stickprovsförfarande.

1.7   Formulär för ansökan om marknadsekonomisk status

Formulär för ansökan om marknadsekonomisk status

| (19) | I enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen skickade kommissionen formulär för ansökan om marknadsekonomisk status till de två berörda exporterande tillverkarna i Folkrepubliken Kina. |
| --- | --- |

(19)

I enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen skickade kommissionen formulär för ansökan om marknadsekonomisk status till de två berörda exporterande tillverkarna i Folkrepubliken Kina.

1.8   Svar på frågeformuläret

Svar på frågeformuläret

| (20) | Kommissionen skickade frågeformulär till den enda unionstillverkaren, de två berörda kinesiska exporterande tillverkarna och de tre icke-närstående importörerna. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen skickade frågeformulär till den enda unionstillverkaren, de två berörda kinesiska exporterande tillverkarna och de tre icke-närstående importörerna.

| (21) | Svar på frågeformulären erhölls från den enda unionstillverkaren, en av de två berörda kinesiska exporterande tillverkarna (inklusive två av dess berörda exportförsäljningskontor i Hong Kong) och från två icke-närstående importörer. Den andra berörda kinesiska exporterande tillverkaren hade upphört med tillverkning och försäljning av den berörda produkten innan undersökningsperiodens inledande, och berördes därför inte av frågeformuläret för undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(21)

Svar på frågeformulären erhölls från den enda unionstillverkaren, en av de två berörda kinesiska exporterande tillverkarna (inklusive två av dess berörda exportförsäljningskontor i Hong Kong) och från två icke-närstående importörer. Den andra berörda kinesiska exporterande tillverkaren hade upphört med tillverkning och försäljning av den berörda produkten innan undersökningsperiodens inledande, och berördes därför inte av frågeformuläret för undersökningsperioden.

1.9   Kontrollbesök

Kontrollbesök

| (22) | Kommissionen införskaffade och kontrollerade all den information den ansåg nödvändig för att fastställa dumpning, skadan därav och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler: | Unionstillverkare







  — | Productos Aditivos S.A., Barcelona, Spanien |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Kommissionen införskaffade och kontrollerade all den information den ansåg nödvändig för att fastställa dumpning, skadan därav och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

Unionstillverkare

Unionstillverkare

—

Productos Aditivos S.A., Barcelona, Spanien

| | Importörer







  — | DKSH GmbH, Hamburg, Tyskland |
| --- | --- | --- |

Importörer

Importörer

—

DKSH GmbH, Hamburg, Tyskland

| — | Emilio Peña SA, Torrente (Valencia), Spanien |
| --- | --- |

—

Emilio Peña SA, Torrente (Valencia), Spanien

ñ

| | Exporterande tillverkare i Folkrepubliken Kina







  — | Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Yang Quan, Folkrepubliken Kina |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Folkrepubliken Kina

Exporterande tillverkare i Folkrepubliken Kina

—

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Yang Quan, Folkrepubliken Kina

| | Exportförsäljningskontor (med anknytning till Fang Da) i Hongkong







  — | Zhong Hua Fang Da Ltd., Hongkong |
| --- | --- | --- |

Exportförsäljningskontor (med anknytning till Fang Da) i Hongkong

Exportförsäljningskontor (med anknytning till Fang Da) i Hongkong

—

Zhong Hua Fang Da Ltd., Hongkong

1.10   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (23) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2014 till och med den 31 mars 2015 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för att fastställa skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2011 och fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(23)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2014 till och med den 31 mars 2015 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för att fastställa skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2011 och fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

undersökningsperioden

skadeundersökningsperioden

2   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (24) | Den berörda produkten är natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina som tillverkas av de två berörda exporterande tillverkarna som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2929 90 00 (Taric-kod 2929900010) (nedan kallad den berörda produkten). |
| --- | --- |

(24)

Den berörda produkten är natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina som tillverkas av de två berörda exporterande tillverkarna som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2929 90 00 (Taric-kod 2929900010) (nedan kallad den berörda produkten).

den berörda produkten

| (25) | Natriumcyklamat är en råvara som används som livsmedelstillsats och som i stor omfattning används som sötningsmedel av livsmedelsindustrin och av tillverkare av sötningsmedel med lågt kaloriinnehåll och dietetiska sötningsmedel för bordsbruk. Små mängder används dessutom av läkemedelsindustrin. |
| --- | --- |

(25)

Natriumcyklamat är en råvara som används som livsmedelstillsats och som i stor omfattning används som sötningsmedel av livsmedelsindustrin och av tillverkare av sötningsmedel med lågt kaloriinnehåll och dietetiska sötningsmedel för bordsbruk. Små mängder används dessutom av läkemedelsindustrin.

| (26) | Natriumcyklamat är ett kemiskt rent ämne. Som när det gäller alla rena kemiska ämnen kan det dock innehålla en liten andel föroreningar som mäts i mg/kg av produkten. Halten av föroreningar, som fastställs i unionens lagstiftning, avgör natriumcyklamatens kvalitet. Natriumcyklamat finns i två olika former: hydratiserad (HC), med en fukthalt på 15 %, och vattenfri (AC), med en fukthalt på upp till 1 %. Dessa två former av natriumcyklamat har samma huvudegenskaper och användningsområden, och skiljer sig endast åt i fråga om söthetsgraden, där den hydratiserade formen är mindre söt på grund av vatteninnehållet. Priserna varierar av samma skäl. Den vattenfria formen är dyrare än den hydratiserade formen. Båda formerna bör således inom ramen för detta förfarande betraktas som en och samma produkt. |
| --- | --- |

(26)

Natriumcyklamat är ett kemiskt rent ämne. Som när det gäller alla rena kemiska ämnen kan det dock innehålla en liten andel föroreningar som mäts i mg/kg av produkten. Halten av föroreningar, som fastställs i unionens lagstiftning, avgör natriumcyklamatens kvalitet. Natriumcyklamat finns i två olika former: hydratiserad (HC), med en fukthalt på 15 %, och vattenfri (AC), med en fukthalt på upp till 1 %. Dessa två former av natriumcyklamat har samma huvudegenskaper och användningsområden, och skiljer sig endast åt i fråga om söthetsgraden, där den hydratiserade formen är mindre söt på grund av vatteninnehållet. Priserna varierar av samma skäl. Den vattenfria formen är dyrare än den hydratiserade formen. Båda formerna bör således inom ramen för detta förfarande betraktas som en och samma produkt.

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (27) | Undersökningen visade att följande produkter har både samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  — | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(27)

Undersökningen visade att följande produkter har både samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

—

Den berörda produkten.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs av den exporterande tillverkaren på hemmamarknaden i Folkrepubliken Kina. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs av den exporterande tillverkaren på hemmamarknaden i Folkrepubliken Kina.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs av unionsindustrin inom unionen. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs av unionsindustrin inom unionen.

| (28) | Kommissionen beslutade därför att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen beslutade därför att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

DUMPNING

3.1   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (29) | En av de berörda exporterande tillverkarna, Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, upphörde 2012 att tillverka den berörda produkten. Därför skickade endast Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited in en ansökan om marknadsekonomisk status och ett besvarat frågeformulär. |
| --- | --- |

(29)

En av de berörda exporterande tillverkarna, Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, upphörde 2012 att tillverka den berörda produkten. Därför skickade endast Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited in en ansökan om marknadsekonomisk status och ett besvarat frågeformulär.

| (30) | Kommissionens tjänstemän besökte Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited för att kontrollera att företaget hade upphört att tillverka och sälja den berörda produkten, vilket konstaterades vara fallet. Därför utgick dumpningsanalysen från de uppgifter som skickats in av Fang Da Food Additive (Yang Quan). |
| --- | --- |

(30)

Kommissionens tjänstemän besökte Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited för att kontrollera att företaget hade upphört att tillverka och sälja den berörda produkten, vilket konstaterades vara fallet. Därför utgick dumpningsanalysen från de uppgifter som skickats in av Fang Da Food Additive (Yang Quan).

| (31) | Med tanke på relationen mellan de två företagen, som tillhör Fang Da-gruppen och ägs av samma moderbolag, är undersökningsresultaten dock tillämpliga för båda företagen, vilka utgör Fang Da-gruppen. |
| --- | --- |

(31)

Med tanke på relationen mellan de två företagen, som tillhör Fang Da-gruppen och ägs av samma moderbolag, är undersökningsresultaten dock tillämpliga för båda företagen, vilka utgör Fang Da-gruppen.

3.2   Marknadsekonomisk status

Marknadsekonomisk status

| (32) | Kommissionen bedömde den exporterande tillverkarens ansökan om marknadsekonomisk status och gjorde även ett kontrollbesök i den exporterande tillverkarens lokaler. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen bedömde den exporterande tillverkarens ansökan om marknadsekonomisk status och gjorde även ett kontrollbesök i den exporterande tillverkarens lokaler.

| (33) | Vid antidumpningsundersökningar som rör import från Folkrepubliken Kina ska normalvärdet enligt artikel 2.7 b i grundförordningen bestämmas i enlighet med punkterna 1–6 i nämnda artikel för de exporterande tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(33)

Vid antidumpningsundersökningar som rör import från Folkrepubliken Kina ska normalvärdet enligt artikel 2.7 b i grundförordningen bestämmas i enlighet med punkterna 1–6 i nämnda artikel för de exporterande tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (34) | I undersökningen fastställdes att den exporterande tillverkare som begärt marknadsekonomisk status inte kunde visa att den uppfyllde alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(34)

I undersökningen fastställdes att den exporterande tillverkare som begärt marknadsekonomisk status inte kunde visa att den uppfyllde alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (35) | Närmare bestämt fastställdes det att det andra kriteriet enligt artikel 2.7 c i grundförordningen inte var uppfyllt, eftersom bokföringstransaktionerna inte registrerades på ett bokföringsmässigt sätt. Det fanns dessutom ingen rättvisande framställning av företagets ekonomiska ställning. Kommissionen identifierade också ett problem med hur egendom, anläggning och utrustning har redovisats. Det konstaterades även att inga avsättningar hade redovisats för vissa utgifter. Det konstaterades slutligen att ingen konsolidering av bokslut utfördes på rätt nivå (moderbolagsnivå). |
| --- | --- |

(35)

Närmare bestämt fastställdes det att det andra kriteriet enligt artikel 2.7 c i grundförordningen inte var uppfyllt, eftersom bokföringstransaktionerna inte registrerades på ett bokföringsmässigt sätt. Det fanns dessutom ingen rättvisande framställning av företagets ekonomiska ställning. Kommissionen identifierade också ett problem med hur egendom, anläggning och utrustning har redovisats. Det konstaterades även att inga avsättningar hade redovisats för vissa utgifter. Det konstaterades slutligen att ingen konsolidering av bokslut utfördes på rätt nivå (moderbolagsnivå).

| (36) | Kommissionen underrättade den exporterande tillverkaren, myndigheterna i det berörda landet och unionsindustrin om resultatet avseende marknadsekonomisk status. De berörda parterna hade möjlighet att lämna synpunkter på resultaten och begära att bli hörda i närvaro av kommissionen och/eller förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen underrättade den exporterande tillverkaren, myndigheterna i det berörda landet och unionsindustrin om resultatet avseende marknadsekonomisk status. De berörda parterna hade möjlighet att lämna synpunkter på resultaten och begära att bli hörda i närvaro av kommissionen och/eller förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden.

| (37) | Efter underrättelsen skickade den exporterande tillverkaren in synpunkter, i vilka ovannämnda resultat ifrågasätts. De mottagna synpunkterna analyserades noga, men föranledde ingen ändring av kommissionens undersökningsresultat, och den exporterande tillverkaren informerades om detta den 11 april 2016. Efter den slutgiltiga underrättelsen höll den exporterande tillverkaren fast vid sina invändningar utan att tillhandahålla vidare bevisning eller argument. |
| --- | --- |

(37)

Efter underrättelsen skickade den exporterande tillverkaren in synpunkter, i vilka ovannämnda resultat ifrågasätts. De mottagna synpunkterna analyserades noga, men föranledde ingen ändring av kommissionens undersökningsresultat, och den exporterande tillverkaren informerades om detta den 11 april 2016. Efter den slutgiltiga underrättelsen höll den exporterande tillverkaren fast vid sina invändningar utan att tillhandahålla vidare bevisning eller argument.

| (38) | Sammanfattningsvis kunde den berörda exporterande tillverkaren inte visa att den uppfyllde alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen, och därför avslogs dess begäran om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(38)

Sammanfattningsvis kunde den berörda exporterande tillverkaren inte visa att den uppfyllde alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen, och därför avslogs dess begäran om marknadsekonomisk status.

3.3   Jämförbart land

Jämförbart land

| (39) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet bestämmas på grundval av priserna i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi, eller priset från ett sådant tredjeland till andra länder, inbegripet unionen, eller om detta inte är möjligt, på någon annan skälig grund, exempelvis det pris som faktiskt betalas eller ska betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal. |
| --- | --- |

(39)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet bestämmas på grundval av priserna i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi, eller priset från ett sådant tredjeland till andra länder, inbegripet unionen, eller om detta inte är möjligt, på någon annan skälig grund, exempelvis det pris som faktiskt betalas eller ska betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal.

| (40) | Kommissionen vinnlade sig om att identifiera ett tredjeland med marknadsekonomi för att fastställa priser eller ett konstruerat värde för att bestämma normalvärdet. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen vinnlade sig om att identifiera ett tredjeland med marknadsekonomi för att fastställa priser eller ett konstruerat värde för att bestämma normalvärdet.

| (41) | Såsom nämns i skäl 15 informerade kommissionen i tillkännagivandet om inledande de berörda parterna om att den planerade att använda Indonesien som lämpligt jämförbart land och uppmanade de berörda parterna att inkomma med synpunkter. Inga synpunkter inkom. Kommissionen försökte få till stånd ett samarbete med tillverkare i Indonesien. Brev och tillämpligt frågeformulär skickades till tre kända indonesiska exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(41)

Såsom nämns i skäl 15 informerade kommissionen i tillkännagivandet om inledande de berörda parterna om att den planerade att använda Indonesien som lämpligt jämförbart land och uppmanade de berörda parterna att inkomma med synpunkter. Inga synpunkter inkom. Kommissionen försökte få till stånd ett samarbete med tillverkare i Indonesien. Brev och tillämpligt frågeformulär skickades till tre kända indonesiska exporterande tillverkare.

| (42) | En indonesisk exporterande tillverkare hörde av sig och lät meddela sitt intresse att samarbeta. Kommissionen bad detta företag att fylla i frågeformuläret för tillverkare av natriumcyklamat i den jämförbara landet. Skrivelsen förblev obesvarad. |
| --- | --- |

(42)

En indonesisk exporterande tillverkare hörde av sig och lät meddela sitt intresse att samarbeta. Kommissionen bad detta företag att fylla i frågeformuläret för tillverkare av natriumcyklamat i den jämförbara landet. Skrivelsen förblev obesvarad.

| (43) | Enligt de uppgifter som kommissionen har tillgång till tillverkas den undersökta produkten endast i unionen, Folkrepubliken Kina och Indonesien. Det finns inget som tyder på att natriumcyklamat tillverkas i andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(43)

Enligt de uppgifter som kommissionen har tillgång till tillverkas den undersökta produkten endast i unionen, Folkrepubliken Kina och Indonesien. Det finns inget som tyder på att natriumcyklamat tillverkas i andra tredjeländer.

3.4   Normalvärde

Normalvärde

| (44) | Såsom påpekas i skälen 40–43 ovan kunde ingen samverkan erhållas från någon tillverkare i ett jämförbart land. |
| --- | --- |

(44)

Såsom påpekas i skälen 40–43 ovan kunde ingen samverkan erhållas från någon tillverkare i ett jämförbart land.

| (45) | Följaktligen måste normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen bestämmas på någon annan skälig grund. Därför ansåg kommissionen det rimligt att basera normalvärdet på unionstillverkarens kontrollerade uppgifter om priser och kostnader. |
| --- | --- |

(45)

Följaktligen måste normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen bestämmas på någon annan skälig grund. Därför ansåg kommissionen det rimligt att basera normalvärdet på unionstillverkarens kontrollerade uppgifter om priser och kostnader.

| (46) | Den likadana produkten såldes av unionsindustrin i representativa volymer. Unionsindustrins försäljning på den inhemska marknaden gick emellertid med förlust. Normalvärdet baserades därför på unionsindustrins produktionskostnader jämte ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en vinstmarginal. Försäljnings- och administrationskostnaderna bestämdes på grundval av de kontrollerade uppgifterna från unionstillverkaren. Den tillagda vinstnivån var identisk med de vinstmål som användes för att beräkna ett icke-skadevållande pris för unionsindustrin (se skälen 174–177 nedan). |
| --- | --- |

(46)

Den likadana produkten såldes av unionsindustrin i representativa volymer. Unionsindustrins försäljning på den inhemska marknaden gick emellertid med förlust. Normalvärdet baserades därför på unionsindustrins produktionskostnader jämte ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en vinstmarginal. Försäljnings- och administrationskostnaderna bestämdes på grundval av de kontrollerade uppgifterna från unionstillverkaren. Den tillagda vinstnivån var identisk med de vinstmål som användes för att beräkna ett icke-skadevållande pris för unionsindustrin (se skälen 174–177 nedan).

3.5   Exportpris

Exportpris

| (47) | Den berörda exporterande tillverkarens hela export till unionen gjordes via företagets exporthandelsföretag i Hong Kong och all försäljning inom unionen gjordes till icke-närstående kunder inom unionen. Exportpriset konstruerades därför på grundval av de priser till vilka den importerade produkten först såldes vidare till oberoende kunder till den berörda exporterande tillverkaren inom unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. Lämpliga justeringar av priset gjordes för alla kostnader som påförts mellan import och vidareförsäljning, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, och för vinsten, vilken bestämdes på grundval av de kontrollerade uppgifterna från två icke-närstående importörer. |
| --- | --- |

(47)

Den berörda exporterande tillverkarens hela export till unionen gjordes via företagets exporthandelsföretag i Hong Kong och all försäljning inom unionen gjordes till icke-närstående kunder inom unionen. Exportpriset konstruerades därför på grundval av de priser till vilka den importerade produkten först såldes vidare till oberoende kunder till den berörda exporterande tillverkaren inom unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. Lämpliga justeringar av priset gjordes för alla kostnader som påförts mellan import och vidareförsäljning, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, och för vinsten, vilken bestämdes på grundval av de kontrollerade uppgifterna från två icke-närstående importörer.

3.6   Jämförelse

Jämförelse

| (48) | Kommissionen jämförde normalvärdet och den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens exportpris på grundval av priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen jämförde normalvärdet och den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens exportpris på grundval av priset fritt fabrik.

| (49) | Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och exportpriset för olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. |
| --- | --- |

(49)

Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och exportpriset för olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten.

| (50) | Lämpliga justeringar för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader samt bankavgifter gjordes i de fall där dessa konstaterades vara skäliga, korrekta och styrkta med kontrollerad bevisning. |
| --- | --- |

(50)

Lämpliga justeringar för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader samt bankavgifter gjordes i de fall där dessa konstaterades vara skäliga, korrekta och styrkta med kontrollerad bevisning.

3.7   Kommentarer rörande dumpning från de berörda parterna efter underrättelsen

Kommentarer rörande dumpning från de berörda parterna efter underrättelsen

| (51) | Kommissionen informerade alla parter om de viktigaste omständigheter och hänsynstaganden på grundval av vilka man hade för avsikt att införa en slutgiltig antidumpningstull beträffande import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och tillverkat av Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited och Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas om det slutgiltiga underrättelsen. De kommentarer som de berörda parterna lämnat in granskades och beaktades där så befanns lämpligt. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen informerade alla parter om de viktigaste omständigheter och hänsynstaganden på grundval av vilka man hade för avsikt att införa en slutgiltig antidumpningstull beträffande import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och tillverkat av Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited och Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas om det slutgiltiga underrättelsen. De kommentarer som de berörda parterna lämnat in granskades och beaktades där så befanns lämpligt.

| (52) | Efter underrättelsen invände Fang Da att det var diskriminerande att få sitt normalvärde bestämt på grundval av unionstillverkarens uppgifter, medan normalvärdet i en av de tidigare undersökningarna av import av natriumcyklamat med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina hade baserats på uppgifter från Indonesien i egenskap av jämförbart land (11). I artikel 2.7 a i grundförordningen anges båda metoderna i hierarkisk ordning beroende på varje undersöknings faktiska förutsättningar. Det stämmer att metoden med ett jämförbart land är den första metoden. Såsom förklaras i skälen 40–43 hittade kommissionen trots omfattande ansträngningar inga samarbetsvilliga tillverkare i ett jämförbart land, medan Indonesien i den föregående undersökningen valde att samarbeta. Därför måste normalvärdet, såsom anges i skäl 45, baseras på unionsuppgifter som en skälig grund i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. Argumentet avvisas därför på grundval av de faktiska omständigheterna i den aktuella undersökningen. |
| --- | --- |

(52)

Efter underrättelsen invände Fang Da att det var diskriminerande att få sitt normalvärde bestämt på grundval av unionstillverkarens uppgifter, medan normalvärdet i en av de tidigare undersökningarna av import av natriumcyklamat med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina hade baserats på uppgifter från Indonesien i egenskap av jämförbart land (11). I artikel 2.7 a i grundförordningen anges båda metoderna i hierarkisk ordning beroende på varje undersöknings faktiska förutsättningar. Det stämmer att metoden med ett jämförbart land är den första metoden. Såsom förklaras i skälen 40–43 hittade kommissionen trots omfattande ansträngningar inga samarbetsvilliga tillverkare i ett jämförbart land, medan Indonesien i den föregående undersökningen valde att samarbeta. Därför måste normalvärdet, såsom anges i skäl 45, baseras på unionsuppgifter som en skälig grund i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. Argumentet avvisas därför på grundval av de faktiska omständigheterna i den aktuella undersökningen.

11

| (53) | Fang Da påstod även att ett normalvärde baserat på unionstillverkarens uppgifter ledde till en högre dumpningsmarginal (88,7 %), medan ett normalvärde baserat på Indonesien som jämförbart land i en av de tidigare undersökningarna (12) ledde till en lägre dumpningsmarginal (dvs. 14,2 % jämfört med 88,7 % för Fang Da). Fastställandet av normalvärdet var alltså oskäligt i föreliggande fall eftersom exportpriserna i båda fallen inte skilde sig från varandra på ett betydande sätt. |
| --- | --- |

(53)

Fang Da påstod även att ett normalvärde baserat på unionstillverkarens uppgifter ledde till en högre dumpningsmarginal (88,7 %), medan ett normalvärde baserat på Indonesien som jämförbart land i en av de tidigare undersökningarna (12) ledde till en lägre dumpningsmarginal (dvs. 14,2 % jämfört med 88,7 % för Fang Da). Fastställandet av normalvärdet var alltså oskäligt i föreliggande fall eftersom exportpriserna i båda fallen inte skilde sig från varandra på ett betydande sätt.

12

| (54) | För det första gav Fang Da ingen exportprisjämförelse för att underbygga sina påståenden. Under alla omständigheter grundar sig båda fallen på olika undersökningsperioder vilket gör jämförelsen av exportpriser missvisande. För det andra bestämdes normalvärdet såsom anges i skäl 52 ovan på annan skälig grund och då särskilt på uppgifter från unionstillverkaren i avsaknad av samarbetsvilliga jämförbara länder, i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. Argumentet avvisas på grundval av de faktiska omständigheterna i den aktuella undersökningen. |
| --- | --- |

(54)

För det första gav Fang Da ingen exportprisjämförelse för att underbygga sina påståenden. Under alla omständigheter grundar sig båda fallen på olika undersökningsperioder vilket gör jämförelsen av exportpriser missvisande. För det andra bestämdes normalvärdet såsom anges i skäl 52 ovan på annan skälig grund och då särskilt på uppgifter från unionstillverkaren i avsaknad av samarbetsvilliga jämförbara länder, i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. Argumentet avvisas på grundval av de faktiska omständigheterna i den aktuella undersökningen.

| (55) | Dessutom ville den berörda exporterande tillverkaren göra gällande att det var diskriminerande att den hade fått sin tullsats (1,17 euro per kg) baserad på skademarginalen, medan tullsatsen (0,23–0,26 euro per kg) på resten av importen från Kina (13) baseras på dumpningsmarginalen. Återigen påstod tillverkaren att en sådan skillnad mellan tullsatserna inte kan stödjas av en betydande skillnad i genomsnittliga importpriser, och att det belönade andra kinesiska exporterande tillverkare som inte samarbetade och som var föremål för andra förfaranden rörande samma produkt. |
| --- | --- |

(55)

Dessutom ville den berörda exporterande tillverkaren göra gällande att det var diskriminerande att den hade fått sin tullsats (1,17 euro per kg) baserad på skademarginalen, medan tullsatsen (0,23–0,26 euro per kg) på resten av importen från Kina (13) baseras på dumpningsmarginalen. Återigen påstod tillverkaren att en sådan skillnad mellan tullsatserna inte kan stödjas av en betydande skillnad i genomsnittliga importpriser, och att det belönade andra kinesiska exporterande tillverkare som inte samarbetade och som var föremål för andra förfaranden rörande samma produkt.

13

| (56) | För det första bör det betonas att huruvida tullsatsen baseras på dumpningsmarginalen eller på skademarginalen avgörs i enlighet med regeln om lägre tull i artikel 9.4 i grundförordningen (se skäl 182 nedan). Det är därför inte avhängigt metoden för att fastställa normalvärdet. För det andra har det redan förklarats i skälen 52 och 54 att användningen av ett jämförbart land i en undersökning och användning av unionsuppgifter i en annan inte är liktydigt med diskriminerande behandling. För det tredje är skillnaden mellan tullsatserna för den berörda exporterande tillverkaren och andra icke-samarbetsvilliga kinesiska tillverkare en följd av separata förfaranden som rör olika perioder i enlighet med villkoren i grundförordningen. Därför tillbakavisas argumentet. |
| --- | --- |

(56)

För det första bör det betonas att huruvida tullsatsen baseras på dumpningsmarginalen eller på skademarginalen avgörs i enlighet med regeln om lägre tull i artikel 9.4 i grundförordningen (se skäl 182 nedan). Det är därför inte avhängigt metoden för att fastställa normalvärdet. För det andra har det redan förklarats i skälen 52 och 54 att användningen av ett jämförbart land i en undersökning och användning av unionsuppgifter i en annan inte är liktydigt med diskriminerande behandling. För det tredje är skillnaden mellan tullsatserna för den berörda exporterande tillverkaren och andra icke-samarbetsvilliga kinesiska tillverkare en följd av separata förfaranden som rör olika perioder i enlighet med villkoren i grundförordningen. Därför tillbakavisas argumentet.

| (57) | På grundval av ovanstående innebar ingen av kommentarerna efter den slutliga underrättelsen någon ändring av resultaten rörande dumpning. |
| --- | --- |

(57)

På grundval av ovanstående innebar ingen av kommentarerna efter den slutliga underrättelsen någon ändring av resultaten rörande dumpning.

3.8   Dumpningsmarginal

Dumpningsmarginal

| (58) | Kommissionen jämförde det vägda genomsnittliga exportpriset per produkttyp med det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp i enlighet med artikel 2.11–12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen jämförde det vägda genomsnittliga exportpriset per produkttyp med det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp i enlighet med artikel 2.11–12 i grundförordningen.

| (59) | På grundval av detta är de vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta som andel av priset cif (kostnader, försäkring och frakt) vid unionens gräns, före tull, följande:






  Företag | Slutgiltig dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited och Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited | 88,7 % |

(59)

På grundval av detta är de vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta som andel av priset cif (kostnader, försäkring och frakt) vid unionens gräns, före tull, följande:

Företag

Slutgiltig dumpningsmarginal

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited och Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited

88,7 %

4.   SKADA

SKADA

4.1   Inledande anmärkning

Inledande anmärkning

| (60) | Eftersom unionsindustrin består av endast en tillverkare och detta förfarande endast rör en grupp av kinesiska exporterande tillverkare var det nödvändigt att indexera skadeindikatorer och uppgifter om import för att skydda känsliga affärsuppgifters konfidentialitet. |
| --- | --- |

(60)

Eftersom unionsindustrin består av endast en tillverkare och detta förfarande endast rör en grupp av kinesiska exporterande tillverkare var det nödvändigt att indexera skadeindikatorer och uppgifter om import för att skydda känsliga affärsuppgifters konfidentialitet.

4.2   Definition av unionsindustrin och unionens tillverkning

Definition av unionsindustrin och unionens tillverkning

| (61) | Den likadana produkten tillverkades under undersökningsperioden av endast en tillverkare i unionen, vilken således utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(61)

Den likadana produkten tillverkades under undersökningsperioden av endast en tillverkare i unionen, vilken således utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

4.3   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (62) | Natriumcyklamat tillverkas endast i unionen, Folkrepubliken Kina och Indonesien. Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden, plus volymen på den importerade natriumcyklamaten från Folkrepubliken Kina och Indonesien. Eftersom import av natriumcyklamat från dessa två länder var föremål för åtgärder under skadeundersökningsperioden använde kommissionen den statistik som samlats in i enlighet med artikel 14.6 (14) i grundförordningen (nedan kallad artikel 14.6-databasen) för att fastställa importvolym och genomsnittliga priser på import från dessa två länder under skadeundersökningsperioden, eftersom den innehöll tillräckligt detaljerad information på nivån för de tiosiffriga Taric-numren och Taric-tilläggsnumren. |
| --- | --- |

(62)

Natriumcyklamat tillverkas endast i unionen, Folkrepubliken Kina och Indonesien. Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden, plus volymen på den importerade natriumcyklamaten från Folkrepubliken Kina och Indonesien. Eftersom import av natriumcyklamat från dessa två länder var föremål för åtgärder under skadeundersökningsperioden använde kommissionen den statistik som samlats in i enlighet med artikel 14.6 (14) i grundförordningen (nedan kallad artikel 14.6-databasen) för att fastställa importvolym och genomsnittliga priser på import från dessa två länder under skadeundersökningsperioden, eftersom den innehöll tillräckligt detaljerad information på nivån för de tiosiffriga Taric-numren och Taric-tilläggsnumren.

14

artikel 14.6-databasen

| (63) | Efter underrättelsen lämnade den exporterande tillverkaren nya kinesiska exportdata som skulle visa importvolymer från andra kinesiska exporterande tillverkare än Fang Da under skadeundersökningsperioden som var högre än uppgifterna i artikel 14.6-databasen. Den exporterande tillverkaren angav dock inte den exakta källan till dessa nya uppgifter och angav inte heller, utöver att lägga fram olika siffror, något skäl till att inte beakta de uppgifter som använts i föreliggande undersökning om faktisk import, som ingår i artikel 14.6-databasen. Därför bytte kommissionen inte ut källan för de uppgifter som används i denna undersökning. |
| --- | --- |

(63)

Efter underrättelsen lämnade den exporterande tillverkaren nya kinesiska exportdata som skulle visa importvolymer från andra kinesiska exporterande tillverkare än Fang Da under skadeundersökningsperioden som var högre än uppgifterna i artikel 14.6-databasen. Den exporterande tillverkaren angav dock inte den exakta källan till dessa nya uppgifter och angav inte heller, utöver att lägga fram olika siffror, något skäl till att inte beakta de uppgifter som använts i föreliggande undersökning om faktisk import, som ingår i artikel 14.6-databasen. Därför bytte kommissionen inte ut källan för de uppgifter som används i denna undersökning.

| (64) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen












  Index (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen | 100 | 103 | 93 | 97 | 101 |
| Källa: Unionsindustrins uppgifter, artikel 14.6-databasen. |

(64)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 1

Tabell 1

Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Undersökningsperiod

Total förbrukning i unionen

100

103

93

97

101

Källa: Unionsindustrins uppgifter, artikel 14.6-databasen.

Källa:

| (65) | Förbrukningen av natriumcyklamat i unionen sjönk först med 7 % mellan 2011 och 2013, och steg sedan under följande period. Förbrukningen nådde under undersökningsperioden mer eller mindre samma nivå som 2011. |
| --- | --- |

(65)

Förbrukningen av natriumcyklamat i unionen sjönk först med 7 % mellan 2011 och 2013, och steg sedan under följande period. Förbrukningen nådde under undersökningsperioden mer eller mindre samma nivå som 2011.

4.4   Import från Fang Da

Import från Fang Da

| (66) | För att säkerställa uppgifternas överensstämmelse under hela skadeundersökningsperioden använde kommissionen samma informationskälla som ovan – artikel 14.6-databasen – för att fastställa volym- och pristendenser för import från Fang Da. Dessa uppgifter dubbelkontrollerades med siffror som erhållits från Fang Da i företagets svar på frågeformuläret, och de konstaterades överensstämma. |
| --- | --- |

(66)

För att säkerställa uppgifternas överensstämmelse under hela skadeundersökningsperioden använde kommissionen samma informationskälla som ovan – artikel 14.6-databasen – för att fastställa volym- och pristendenser för import från Fang Da. Dessa uppgifter dubbelkontrollerades med siffror som erhållits från Fang Da i företagets svar på frågeformuläret, och de konstaterades överensstämma.

4.4.1   Volym och marknadsandel

Volym och marknadsandel

| (67) | Fang Das import till unionen utvecklades enligt följande:

  Tabell 2


  Importvolym och marknadsandel












  Index (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym | 100 | 84 | 111 | 156 | 161 |
| Marknadsandel | 100 | 82 | 119 | 161 | 160 |
| Källa: Artikel 14.6-databasen. |

(67)

Fang Das import till unionen utvecklades enligt följande:

Tabell 2

Tabell 2

Importvolym och marknadsandel

Importvolym och marknadsandel

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Undersökningsperiod

Importvolym

100

84

111

156

161

Marknadsandel

100

82

119

161

160

Källa: Artikel 14.6-databasen.

Källa:

| (68) | Den dumpade importen från Fang Da ökade med 61 % under skadeundersökningsperioden. Först sjönk den med 16 % från 2011 till 2012, men sedan nära nog fördubblades den från 2012 fram till undersökningsperioden. Marknadsandelarna följde samma tendens, med en betydande total ökning på 60 %. |
| --- | --- |

(68)

Den dumpade importen från Fang Da ökade med 61 % under skadeundersökningsperioden. Först sjönk den med 16 % från 2011 till 2012, men sedan nära nog fördubblades den från 2012 fram till undersökningsperioden. Marknadsandelarna följde samma tendens, med en betydande total ökning på 60 %.

| (69) | Under 2014 och undersökningsperioden blev Fang Da den största leverantören på unionsmarknaden, med en marknadsandel som var något större än den övriga importen sammantagen och mycket större än unionsindustrins marknadsandel. |
| --- | --- |

(69)

Under 2014 och undersökningsperioden blev Fang Da den största leverantören på unionsmarknaden, med en marknadsandel som var något större än den övriga importen sammantagen och mycket större än unionsindustrins marknadsandel.

| (70) | Efter underrättelsen hävdade den berörda exporterande tillverkaren att ökningen av dess egen export till unionen, på grundval av nya kinesiska uppgifter om exporten, mer än uppvägdes av nedgången för andra kinesiska exportörers försäljning, vilket skulle motsäga resultaten från undersökningen på grundval av uppgifter från artikel 14.6-databasen. Såsom diskuteras i skäl 63 ovan visade den exporterande tillverkaren inte att de nya uppgifterna om andra kinesiska exporterande tillverkare än Fang Da som lagts fram skulle vara mer tillförlitliga än de uppgifter som använts i föreliggande undersökning, varför dessa påståenden tillbakavisades. |
| --- | --- |

(70)

Efter underrättelsen hävdade den berörda exporterande tillverkaren att ökningen av dess egen export till unionen, på grundval av nya kinesiska uppgifter om exporten, mer än uppvägdes av nedgången för andra kinesiska exportörers försäljning, vilket skulle motsäga resultaten från undersökningen på grundval av uppgifter från artikel 14.6-databasen. Såsom diskuteras i skäl 63 ovan visade den exporterande tillverkaren inte att de nya uppgifterna om andra kinesiska exporterande tillverkare än Fang Da som lagts fram skulle vara mer tillförlitliga än de uppgifter som använts i föreliggande undersökning, varför dessa påståenden tillbakavisades.

4.4.2   Priser på import från Fang Da och prisunderskridande

Priser på import från Fang Da och prisunderskridande

| (71) | Det genomsnittliga priset på import från Fang Da till unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importpriser (euro/kg)












  Index (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fang Da | 100 | 110 | 105 | 96 | 99 |
| Källa: Artikel 14.6-databasen. |

(71)

Det genomsnittliga priset på import från Fang Da till unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Importpriser (euro/kg)

Importpriser (euro/kg)

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Undersökningsperiod

Fang Da

100

110

105

96

99

Källa: Artikel 14.6-databasen.

Källa:

| (72) | Det genomsnittliga importpriset från Fang Da för den berörda produkten minskade med 1 % under skadeundersökningsperioden. Först ökade det emellertid med 10 % från 2011 till 2012, för att sedan minska med 14 indexpunkter från 2012 till 2014 och slutligen öka med 3 indexpunkter mellan 2014 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(72)

Det genomsnittliga importpriset från Fang Da för den berörda produkten minskade med 1 % under skadeundersökningsperioden. Först ökade det emellertid med 10 % från 2011 till 2012, för att sedan minska med 14 indexpunkter från 2012 till 2014 och slutligen öka med 3 indexpunkter mellan 2014 och undersökningsperioden.

| (73) | År 2011 och 2012 var Fang Das importpriser i genomsnitt högre än de andra importpriserna (fastställt utifrån samma informationskälla och inbegripet antidumpningstullarna), men närmade sig 2013 de senare och blev under 2014 och under undersökningsperioden lägre än dem. |
| --- | --- |

(73)

År 2011 och 2012 var Fang Das importpriser i genomsnitt högre än de andra importpriserna (fastställt utifrån samma informationskälla och inbegripet antidumpningstullarna), men närmade sig 2013 de senare och blev under 2014 och under undersökningsperioden lägre än dem.

| (74) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden på grundval av uppgifterna om Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited och på uppgifterna om unionstillverkaren genom att jämföra






  — | det vägda genomsnittliga försäljningspris per produkttyp som unionstillverkaren tog ut från icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, |
| --- | --- | --- |

(74)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden på grundval av uppgifterna om Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited och på uppgifterna om unionstillverkaren genom att jämföra

—

det vägda genomsnittliga försäljningspris per produkttyp som unionstillverkaren tog ut från icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik,

| — | motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp på import från Fang Da till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån (dvs. inklusive kostnader, försäkring och frakt) vid unionsgränsen, med lämpliga justeringar för tullar och kostnader efter import. |
| --- | --- |

—

motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp på import från Fang Da till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån (dvs. inklusive kostnader, försäkring och frakt) vid unionsgränsen, med lämpliga justeringar för tullar och kostnader efter import.

| (75) | Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp, efter justeringar där detta var nödvändigt. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionstillverkarens omsättning under undersökningsperioden. Det visade på en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 19,1 %. |
| --- | --- |

(75)

Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp, efter justeringar där detta var nödvändigt. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av unionstillverkarens omsättning under undersökningsperioden. Det visade på en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 19,1 %.

4.5   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.5.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (76) | Tillverkning av natriumcyklamat utgörs av två tillverkningssteg: I det första steget, som kräver användning av reaktorer, omvandlas råvarorna till rå (orenad) natriumcyklamat. I det andra tillverkningssteget måste den råa natriumcyklamaten renas innan den i enlighet med lagstiftningen på området kan användas i en livsmedels-, dryckes eller läkemedelsindustri i ett senare led av förädlingskedjan. |
| --- | --- |

(76)

Tillverkning av natriumcyklamat utgörs av två tillverkningssteg: I det första steget, som kräver användning av reaktorer, omvandlas råvarorna till rå (orenad) natriumcyklamat. I det andra tillverkningssteget måste den råa natriumcyklamaten renas innan den i enlighet med lagstiftningen på området kan användas i en livsmedels-, dryckes eller läkemedelsindustri i ett senare led av förädlingskedjan.

| (77) | På grund av en teknisk olycka som skedde i juli 2011 (explosion i fabriken) kunde unionstillverkaren inte utföra det första tillverkningssteget – reaktionsprocessen – mellan augusti 2011 och maj 2012, utan var tvungen att tillfälligt förlita sig till importerad natriumcyklamat som unionstillverkaren renade ytterligare för att kunna upprätthålla sin kommersiella verksamhet. |
| --- | --- |

(77)

På grund av en teknisk olycka som skedde i juli 2011 (explosion i fabriken) kunde unionstillverkaren inte utföra det första tillverkningssteget – reaktionsprocessen – mellan augusti 2011 och maj 2012, utan var tvungen att tillfälligt förlita sig till importerad natriumcyklamat som unionstillverkaren renade ytterligare för att kunna upprätthålla sin kommersiella verksamhet.

| (78) | Eftersom unionstillverkaren inte hade något annat val än att tillfälligt förlita sig till import, och med tanke på importens begränsade varaktighet och volym under skadeundersökningsperioden, gör denna incident och dess följder inte ovannämnda slutsatser rörande definitionen av unionsindustrin ogiltiga. Den hade emellertid stor inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation för åren 2011–2012, det vill säga i början av skadeundersökningsperioden, i synnerhet i fråga om kapacitet, tillverknings- och försäljningsvolym samt lönsamhetsindikatorer. Den hade också en viss, men dock mindre, inverkan på importens utveckling. Dessa faktorer beaktas i analysen av skadeindikatorernas utveckling. |
| --- | --- |

(78)

Eftersom unionstillverkaren inte hade något annat val än att tillfälligt förlita sig till import, och med tanke på importens begränsade varaktighet och volym under skadeundersökningsperioden, gör denna incident och dess följder inte ovannämnda slutsatser rörande definitionen av unionsindustrin ogiltiga. Den hade emellertid stor inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation för åren 2011–2012, det vill säga i början av skadeundersökningsperioden, i synnerhet i fråga om kapacitet, tillverknings- och försäljningsvolym samt lönsamhetsindikatorer. Den hade också en viss, men dock mindre, inverkan på importens utveckling. Dessa faktorer beaktas i analysen av skadeindikatorernas utveckling.

| (79) | I samband med detta och i enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen inbegrep granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. För fastställande av skadan bedömde kommissionen de ekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter som rörde den enda unionstillverkaren, som utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(79)

I samband med detta och i enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen inbegrep granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. För fastställande av skadan bedömde kommissionen de ekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter som rörde den enda unionstillverkaren, som utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (80) | De ekonomiska indikatorer som bedömts av kommissionen avseende den enda unionstillverkaren är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, arbetskraftskostnader, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning, genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(80)

De ekonomiska indikatorer som bedömts av kommissionen avseende den enda unionstillverkaren är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, arbetskraftskostnader, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning, genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

4.5.2   Skadeindikatorer

Skadeindikatorer

4.5.2.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (81) | Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 4


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande












  Index (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym | 100 | 104 | 189 | 159 | 157 |
| Produktionskapacitet | 100 | 114 | 171 | 171 | 171 |
| Kapacitetsutnyttjande | 100 | 91 | 110 | 93 | 92 |
| Källa: Unionsindustrins uppgifter. |

(81)

Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 4

Tabell 4

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Undersökningsperiod

Produktionsvolym

100

104

189

159

157

Produktionskapacitet

100

114

171

171

171

Kapacitetsutnyttjande

100

91

110

93

92

Källa: Unionsindustrins uppgifter.

Källa:

| (82) | Tillverkningen ökade totalt med 57 % under skadeundersökningsperioden. Såsom anges i skälen 77 ovan och 83 nedan var unionsindustrins tillverkning emellertid ovanligt låg 2011–2012. Mellan 2013 och undersökningsperioden minskade produktionsnivån drastiskt med 32 indexpunkter. |
| --- | --- |

(82)

Tillverkningen ökade totalt med 57 % under skadeundersökningsperioden. Såsom anges i skälen 77 ovan och 83 nedan var unionsindustrins tillverkning emellertid ovanligt låg 2011–2012. Mellan 2013 och undersökningsperioden minskade produktionsnivån drastiskt med 32 indexpunkter.

| (83) | Produktionskapaciteten ökade också betydligt under skadeundersökningsperioden (med 71 %), men denna tendens kan återigen förklaras med en ovanligt låg nivå 2011 och 2012, vilket berodde på den tekniska incidenten i tillverkningslokalerna. Kapaciteten beräknades på grundval av det antal månader då unionsindustrin kunde tillverka sin egen natriumcyklamat, det vill säga bara 7 månader 2011, 8 månader 2012 och 12 månader för de andra perioderna. Från 2013 höll sig produktionskapaciteten stabil fram till undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(83)

Produktionskapaciteten ökade också betydligt under skadeundersökningsperioden (med 71 %), men denna tendens kan återigen förklaras med en ovanligt låg nivå 2011 och 2012, vilket berodde på den tekniska incidenten i tillverkningslokalerna. Kapaciteten beräknades på grundval av det antal månader då unionsindustrin kunde tillverka sin egen natriumcyklamat, det vill säga bara 7 månader 2011, 8 månader 2012 och 12 månader för de andra perioderna. Från 2013 höll sig produktionskapaciteten stabil fram till undersökningsperioden.

| (84) | Graden av kapacitetsutnyttjande minskade med 8 % mellan 2011 och undersökningsperioden, men följde en betydande nedåtgående utvecklingstendens från 2013 i överensstämmelse med minskningen av produktionsvolymen. |
| --- | --- |

(84)

Graden av kapacitetsutnyttjande minskade med 8 % mellan 2011 och undersökningsperioden, men följde en betydande nedåtgående utvecklingstendens från 2013 i överensstämmelse med minskningen av produktionsvolymen.

4.5.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (85) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Försäljningsvolym och marknadsandel












  Index (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym | 100 | 69 | 146 | 108 | 104 |
| Marknadsandel | 100 | 67 | 157 | 111 | 104 |
| Källa: Unionsindustrins uppgifter och artikel 14.6-databasen. |

(85)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Undersökningsperiod

Försäljningsvolym

100

69

146

108

104

Marknadsandel

100

67

157

111

104

Källa: Unionsindustrins uppgifter och artikel 14.6-databasen.

Källa:

| (86) | Försäljningsvolymen på unionsmarknaden och den motsvarande marknadsandelen följde samma utvecklingstendens under skadeundersökningsperioden. Totalt ökade de med 4 %. |
| --- | --- |

(86)

Försäljningsvolymen på unionsmarknaden och den motsvarande marknadsandelen följde samma utvecklingstendens under skadeundersökningsperioden. Totalt ökade de med 4 %.

| (87) | Eftersom båda siffrorna endast speglar försäljningen av unionsindustrins egentillverkade natriumcyklamat var nivåerna för 2011 och 2012 på grund av de orsaker som nämns i skälen 77 och 83 ovan ovanligt låga. Från 2013, då unionsindustrins egen tillverkning av natriumcyklamat redan hade återställts permanent, föll unionsindustrins försäljning med 42 indexpunkter till följd av förlorade beställningar. |
| --- | --- |

(87)

Eftersom båda siffrorna endast speglar försäljningen av unionsindustrins egentillverkade natriumcyklamat var nivåerna för 2011 och 2012 på grund av de orsaker som nämns i skälen 77 och 83 ovan ovanligt låga. Från 2013, då unionsindustrins egen tillverkning av natriumcyklamat redan hade återställts permanent, föll unionsindustrins försäljning med 42 indexpunkter till följd av förlorade beställningar.

| (88) | Marknadsandelen minskade också markant mellan 2013 och undersökningsperioden. Detta står i kontrast till utvecklingen hos både unionens förbrukning, som ökade med 8 indexpunkter, och importen från Fang Da, som också ökade ytterligare och ökade sin marknadsandel under dessa tre år. |
| --- | --- |

(88)

Marknadsandelen minskade också markant mellan 2013 och undersökningsperioden. Detta står i kontrast till utvecklingen hos både unionens förbrukning, som ökade med 8 indexpunkter, och importen från Fang Da, som också ökade ytterligare och ökade sin marknadsandel under dessa tre år.

4.5.2.3   Tillväxt

| (89) | Situationen för unionsindustrin förbättrades mellan 2011 och 2013 när unionsindustrin kunde öka sin tillverkning, produktionskapacitet, försäljning och marknadsandel. Denna ökning berodde på två faktorer, nämligen i) höjningen av antidumpningstullar för vissa exporterande tillverkade i Folkrepubliken Kina, vilka fördubblades i maj 2012, samt ii) det faktum att unionsindustrin 2013 återigen var i ett läge där den kunde tillverka sin egen natriumcyklamat under 12 månader, jämfört med bara 7 månader 2011 och 8 månader 2012. |
| --- | --- |

(89)

Situationen för unionsindustrin förbättrades mellan 2011 och 2013 när unionsindustrin kunde öka sin tillverkning, produktionskapacitet, försäljning och marknadsandel. Denna ökning berodde på två faktorer, nämligen i) höjningen av antidumpningstullar för vissa exporterande tillverkade i Folkrepubliken Kina, vilka fördubblades i maj 2012, samt ii) det faktum att unionsindustrin 2013 återigen var i ett läge där den kunde tillverka sin egen natriumcyklamat under 12 månader, jämfört med bara 7 månader 2011 och 8 månader 2012.

| (90) | Om explosionen inte hade inträffat i juli 2011 skulle siffrorna för tillverkning, kapacitetsutnyttjande, försäljning och marknadsandel ha varit mycket högre 2011 och 2012, eftersom unionsindustrin skulle ha kunnat leverera sin egen natriumcyklamat till sina kunder i stället för importerad natriumcyklamat som industrin bearbetade ytterligare (renade) mellan augusti 2011 och maj 2012. Till följd av detta skulle ökningen i tillverkning, försäljning och marknadsandelar mellan 2011 och 2013 ha varit mycket mindre, medan produktionskapaciteten skulle ha legat kvar på samma nivå som 2013 under hela undersökningsperioden. Från 2013 till undersökningsperioden kastades alla de ovannämnda volymrelaterade utvecklingstendenserna, med undantag för produktionskapaciteten, fullständigt om. Även om förbrukningen i unionen följde en uppåtgående utvecklingstendens sedan 2013 gick unionsindustrin till och med in i en ekonomisk nedgångsfas. Samtidigt förblev unionsindustrins lönsamhet starkt negativ under hela skadeundersökningsperioden, vilket hämmade dess chanser till tillväxt. |
| --- | --- |

(90)

Om explosionen inte hade inträffat i juli 2011 skulle siffrorna för tillverkning, kapacitetsutnyttjande, försäljning och marknadsandel ha varit mycket högre 2011 och 2012, eftersom unionsindustrin skulle ha kunnat leverera sin egen natriumcyklamat till sina kunder i stället för importerad natriumcyklamat som industrin bearbetade ytterligare (renade) mellan augusti 2011 och maj 2012. Till följd av detta skulle ökningen i tillverkning, försäljning och marknadsandelar mellan 2011 och 2013 ha varit mycket mindre, medan produktionskapaciteten skulle ha legat kvar på samma nivå som 2013 under hela undersökningsperioden. Från 2013 till undersökningsperioden kastades alla de ovannämnda volymrelaterade utvecklingstendenserna, med undantag för produktionskapaciteten, fullständigt om. Även om förbrukningen i unionen följde en uppåtgående utvecklingstendens sedan 2013 gick unionsindustrin till och med in i en ekonomisk nedgångsfas. Samtidigt förblev unionsindustrins lönsamhet starkt negativ under hela skadeundersökningsperioden, vilket hämmade dess chanser till tillväxt.

4.5.2.4   Sysselsättning och produktivitet

| (91) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Sysselsättning och produktivitet












  Index (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 100 | 100 | 105 | 105 | 105 |
| Produktivitet | 100 | 104 | 180 | 151 | 150 |
| Källa: Unionsindustrins uppgifter. |

(91)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Undersökningsperiod

Antal anställda

100

100

105

105

105

Produktivitet

100

104

180

151

150

Källa: Unionsindustrins uppgifter.

Källa:

| (92) | Trots att unionsindustrin inte kunde tillverka sin egen natriumcyklamat mellan augusti 2011 och maj 2012 beslutade den sig för att hålla antalet anställda konstant under perioden i fråga, eftersom neddragningar sågs som för kostsamma och onödiga. Även om en anställd friställdes 2012 förändrades inte sysselsättningsnivån mellan 2011 och 2012 eftersom unionsindustrin samma år anställde en ny person. Antalet anställda ökade något 2013 och förblev sedan stabilt till slutet av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(92)

Trots att unionsindustrin inte kunde tillverka sin egen natriumcyklamat mellan augusti 2011 och maj 2012 beslutade den sig för att hålla antalet anställda konstant under perioden i fråga, eftersom neddragningar sågs som för kostsamma och onödiga. Även om en anställd friställdes 2012 förändrades inte sysselsättningsnivån mellan 2011 och 2012 eftersom unionsindustrin samma år anställde en ny person. Antalet anställda ökade något 2013 och förblev sedan stabilt till slutet av undersökningsperioden.

| (93) | På grund av explosionen i fabriken påverkades unionsindustrins produktivitet på ett sätt som liknar hur de andra ekonomiska indikatorer som presenteras ovan påverkades. Liksom tillverkningen var produktiviteten exceptionellt låg 2011 och 2012, och ökade sedan drastiskt med nästan 80 indexpunkter 2013. Efter det föll den emellertid med nästan 30 indexpunkter 2014 på grund av förlorade beställningar och stannade kvar på denna nivå fram till undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(93)

På grund av explosionen i fabriken påverkades unionsindustrins produktivitet på ett sätt som liknar hur de andra ekonomiska indikatorer som presenteras ovan påverkades. Liksom tillverkningen var produktiviteten exceptionellt låg 2011 och 2012, och ökade sedan drastiskt med nästan 80 indexpunkter 2013. Efter det föll den emellertid med nästan 30 indexpunkter 2014 på grund av förlorade beställningar och stannade kvar på denna nivå fram till undersökningsperioden.

4.5.2.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (94) | Dumpningsmarginalen översteg väsentligt miniminivån. Den faktiska dumpningsmarginalens storlek hade betydande inverkan på unionsindustrin på grund av importvolymen och priserna på importen från Fang Da. |
| --- | --- |

(94)

Dumpningsmarginalen översteg väsentligt miniminivån. Den faktiska dumpningsmarginalens storlek hade betydande inverkan på unionsindustrin på grund av importvolymen och priserna på importen från Fang Da.

| (95) | Antidumpningsåtgärder har varit i kraft mot import från andra kinesiska och indonesiska exporterande tillverkare sedan 2004. I detta sammanhang måste det även nämnas att nivån på antidumpningstullen, som infördes i den ursprungliga undersökningen på två kinesiska exporterande tillverkare som inte var Fang Da, konstaterades vara otillräckliga för att motverka den dumpning som åsamkade unionsindustrin skada. Till följd av detta mer än fördubblades antidumpningstullen för de kinesiska exporterande tillverkarna i maj 2012, såsom förklaras i skäl 2 ovan. Med tanke på denna analys är det tydligt att dumpning fortfarande pågår. |
| --- | --- |

(95)

Antidumpningsåtgärder har varit i kraft mot import från andra kinesiska och indonesiska exporterande tillverkare sedan 2004. I detta sammanhang måste det även nämnas att nivån på antidumpningstullen, som infördes i den ursprungliga undersökningen på två kinesiska exporterande tillverkare som inte var Fang Da, konstaterades vara otillräckliga för att motverka den dumpning som åsamkade unionsindustrin skada. Till följd av detta mer än fördubblades antidumpningstullen för de kinesiska exporterande tillverkarna i maj 2012, såsom förklaras i skäl 2 ovan. Med tanke på denna analys är det tydligt att dumpning fortfarande pågår.

4.5.2.6   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (96) | Den enda unionstillverkarens genomsnittliga försäljningspriser per enhet till icke-närstående kunder inom unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Försäljningspriser inom unionen












  Index (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet | 100 | 105 | 103 | 107 | 106 |
| Tillverkningskostnad per enhet | 100 | 107 | 97 | 95 | 96 |
| Källa: Unionsindustrins uppgifter. |

(96)

Den enda unionstillverkarens genomsnittliga försäljningspriser per enhet till icke-närstående kunder inom unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Försäljningspriser inom unionen

Försäljningspriser inom unionen

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Undersökningsperiod

Genomsnittligt försäljningspris per enhet

100

105

103

107

106

Tillverkningskostnad per enhet

100

107

97

95

96

Källa: Unionsindustrins uppgifter.

Källa:

| (97) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris ökade med 6 % under skadeundersökningsperioden. Det ökade först med 5 indexpunkter mellan 2011 och 2012, och förblev sedan stabilt fram till undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(97)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris ökade med 6 % under skadeundersökningsperioden. Det ökade först med 5 indexpunkter mellan 2011 och 2012, och förblev sedan stabilt fram till undersökningsperioden.

| (98) | Unionsindustrins genomsnittliga tillverkningskostnad per enhet ökade med 7 indexpunkter mellan 2011 och 2012, och minskade sedan med 10 indexpunkter 2013 jämfört med 2012. Från 2013 förblev den stabil fram till undersökningsperioden. Dessa förändringar var i huvudsak en följd av råvarukostnadernas fluktuationer. |
| --- | --- |

(98)

Unionsindustrins genomsnittliga tillverkningskostnad per enhet ökade med 7 indexpunkter mellan 2011 och 2012, och minskade sedan med 10 indexpunkter 2013 jämfört med 2012. Från 2013 förblev den stabil fram till undersökningsperioden. Dessa förändringar var i huvudsak en följd av råvarukostnadernas fluktuationer.

| (99) | I samband med det ovannämnda bör det nämnas att unionsindustrin inte på ett noggrant sätt kunde skilja reningskostnaderna från de totala tillverkningskostnaderna. Därför speglar index för 2011 och 2012, till skillnad från index för 2013, 2014 och undersökningsperioden, även kostnaderna för reningen av den natriumcyklamat som importerades av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(99)

I samband med det ovannämnda bör det nämnas att unionsindustrin inte på ett noggrant sätt kunde skilja reningskostnaderna från de totala tillverkningskostnaderna. Därför speglar index för 2011 och 2012, till skillnad från index för 2013, 2014 och undersökningsperioden, även kostnaderna för reningen av den natriumcyklamat som importerades av unionsindustrin.

| (100) | Med hänsyn till det ovannämnda ska utvecklingstendenserna mellan 2011–2012 och efterföljande perioder tolkas med försiktighet eftersom utvecklingen har påverkats – om än i liten grad – på grund av att index för 2011–2012 har baserats på andra uppsättningar av uppgifter. |
| --- | --- |

(100)

Med hänsyn till det ovannämnda ska utvecklingstendenserna mellan 2011–2012 och efterföljande perioder tolkas med försiktighet eftersom utvecklingen har påverkats – om än i liten grad – på grund av att index för 2011–2012 har baserats på andra uppsättningar av uppgifter.

| (101) | Under alla omständigheter låg det genomsnittliga försäljningspriset per enhet under hela skadeundersökningsperioden alltid under unionsindustrins genomsnittliga tillverkningskostnad per enhet, som rapporteras i ovanstående tabell. |
| --- | --- |

(101)

Under alla omständigheter låg det genomsnittliga försäljningspriset per enhet under hela skadeundersökningsperioden alltid under unionsindustrins genomsnittliga tillverkningskostnad per enhet, som rapporteras i ovanstående tabell.

4.5.2.7   Arbetskraftskostnader

| (102) | Den enda unionstillverkarens genomsnittliga arbetskraftskostnad utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd












  Index (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd | 100 | 127 | 115 | 102 | 95 |
| Källa: Unionsindustrins uppgifter. |

(102)

Den enda unionstillverkarens genomsnittliga arbetskraftskostnad utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Undersökningsperiod

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

100

127

115

102

95

Källa: Unionsindustrins uppgifter.

Källa:

| (103) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna minskade med 5 % under hela skadeundersökningsperioden. Först steg emellertid kostnaderna med 27 % 2012 – främst på grund av ersättning som betalades ut till en anställd som avskedats – och därefter sjönk de i jämn takt fram till undersökningsperioden, då de föll med 5 % under 2011 års nivå. |
| --- | --- |

(103)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna minskade med 5 % under hela skadeundersökningsperioden. Först steg emellertid kostnaderna med 27 % 2012 – främst på grund av ersättning som betalades ut till en anställd som avskedats – och därefter sjönk de i jämn takt fram till undersökningsperioden, då de föll med 5 % under 2011 års nivå.

4.5.2.8   Lagerhållning

| (104) | Den enda unionstillverkarens lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Lager












  Index (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager | 100 | 258 | 339 | 406 | 708 |
| Utgående lager i procent av tillverkningen | 100 | 249 | 179 | 255 | 451 |
| Källa: Unionsindustrins uppgifter. |

(104)

Den enda unionstillverkarens lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Lager

Lager

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Undersökningsperiod

Utgående lager

100

258

339

406

708

Utgående lager i procent av tillverkningen

100

249

179

255

451

Källa: Unionsindustrins uppgifter.

Källa:

| (105) | Under skadeundersökningsperioden fluktuerade de utgående lagren i procent av tillverkningen betydligt. De ökade först mellan 2011 och 2012, och minskade följande år för att slutligen öka markant fram till undersökningsperioden. Totalt sett ökade de utgående lagren med 351 indexpunkter under skadeundersökningsperioden. Ökningen är delvis en följd av unionstillverkarens oförmåga att sälja sina produkter på grund av konkurrens med lågprisimport, men den är också resultatet av onormalt låga lagernivåer 2011 efter den tekniska incident som anges i skäl 77 ovan. |
| --- | --- |

(105)

Under skadeundersökningsperioden fluktuerade de utgående lagren i procent av tillverkningen betydligt. De ökade först mellan 2011 och 2012, och minskade följande år för att slutligen öka markant fram till undersökningsperioden. Totalt sett ökade de utgående lagren med 351 indexpunkter under skadeundersökningsperioden. Ökningen är delvis en följd av unionstillverkarens oförmåga att sälja sina produkter på grund av konkurrens med lågprisimport, men den är också resultatet av onormalt låga lagernivåer 2011 efter den tekniska incident som anges i skäl 77 ovan.

4.5.2.9   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (106) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkaren utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet












  Index (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet | – 100 | – 111 | – 82 | – 61 | – 69 |
| Kassaflöde | 100 | – 500 | – 1 107 | – 559 | – 766 |
| Investeringar | 100 | 203 | 15 | 0 | 0 |
| Räntabilitet | – 100 | – 42 | – 104 | – 79 | – 77 |
| Källa: Unionsindustrins uppgifter. |

(106)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkaren utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Undersökningsperiod

Lönsamhet

– 100

– 111

– 82

– 61

– 69

Kassaflöde

100

– 500

– 1 107

– 559

– 766

Investeringar

100

203

15

0

0

Räntabilitet

– 100

– 42

– 104

– 79

– 77

Källa: Unionsindustrins uppgifter.

Källa:

| (107) | Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt för dess försäljning av natriumcyklamat till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Såsom anges i skäl 99 ovan kunde den tillverkningskostnad som användes för att fastställa nivån på vinst/förlust för 2011–2012 endast fastställas totalt sett, det vill säga även inbegripet kostnader som rör importerad natriumcyklamat. Utifrån detta visade analysen av lönsamhetssiffror att unionsindustrin genererade en betydande förlust under hela skadeundersökningsperioden. Den var särskilt hög 2011–2012, men från 2013 och framåt förbättrades situationen. |
| --- | --- |

(107)

Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt för dess försäljning av natriumcyklamat till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Såsom anges i skäl 99 ovan kunde den tillverkningskostnad som användes för att fastställa nivån på vinst/förlust för 2011–2012 endast fastställas totalt sett, det vill säga även inbegripet kostnader som rör importerad natriumcyklamat. Utifrån detta visade analysen av lönsamhetssiffror att unionsindustrin genererade en betydande förlust under hela skadeundersökningsperioden. Den var särskilt hög 2011–2012, men från 2013 och framåt förbättrades situationen.

| (108) | Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet. Nettokassaflödets utvecklingstendens, som fastställs i relation till den totala försäljningen (15) av natriumcyklamat, gick från att vara positiv 2011 till starkt negativ mellan 2012 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(108)

Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet. Nettokassaflödets utvecklingstendens, som fastställs i relation till den totala försäljningen (15) av natriumcyklamat, gick från att vara positiv 2011 till starkt negativ mellan 2012 och undersökningsperioden.

15

| (109) | De enda betydande investeringarna gjordes 2011–2013, och dessa rör uteslutande omflyttning av tillverkningsverktyg som påverkats av explosionen 2011. Dessa investeringar omfattades helt av försäkringen. |
| --- | --- |

(109)

De enda betydande investeringarna gjordes 2011–2013, och dessa rör uteslutande omflyttning av tillverkningsverktyg som påverkats av explosionen 2011. Dessa investeringar omfattades helt av försäkringen.

| (110) | Räntabiliteten utgörs av vinsten uttryckt i procent av det bokförda värdet av anläggningstillgångarna. Den var påtagligt negativ under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(110)

Räntabiliteten utgörs av vinsten uttryckt i procent av det bokförda värdet av anläggningstillgångarna. Den var påtagligt negativ under hela skadeundersökningsperioden.

| (111) | Med tanke på nivån på de förluster som unionsindustrin drabbades av påverkades dess kapitalanskaffningsförmåga allvarligt. |
| --- | --- |

(111)

Med tanke på nivån på de förluster som unionsindustrin drabbades av påverkades dess kapitalanskaffningsförmåga allvarligt.

4.5.3   Slutsats beträffande skada

Slutsats beträffande skada

| (112) | Trots att vissa ekonomiska indikatorer som rör unionsindustrins situation såsom tillverkning, produktionskapacitet, försäljning, marknadsandel och produktivitet förbättrades mellan 2011–2012 och 2013, var dessa utvecklingstendenser bara delvis påverkade av den verkliga marknadsutvecklingen, som var ett resultat av införandet av högre antidumpningstullar för vissa kinesiska exporterande tillverkare i maj 2012. |
| --- | --- |

(112)

Trots att vissa ekonomiska indikatorer som rör unionsindustrins situation såsom tillverkning, produktionskapacitet, försäljning, marknadsandel och produktivitet förbättrades mellan 2011–2012 och 2013, var dessa utvecklingstendenser bara delvis påverkade av den verkliga marknadsutvecklingen, som var ett resultat av införandet av högre antidumpningstullar för vissa kinesiska exporterande tillverkare i maj 2012.

| (113) | Som nämndes i ovanstående skäl 89 kan dessa förbättringar i betydande utsträckning i själva verket också förklaras av i) explosionen i fabriken i juli 2011, ii) det faktum att unionsindustrin inte kunde tillverka sin egen natriumcyklamat mellan augusti 2011 och maj 2012 till följd av explosionen, och iii) att unionsindustrin gick tillbaka till en hel tillverkningsprocess på 12 månader 2013 efter att de förstörda produktionslinjerna hade bytts ut. Det är tydligt att ökningen för dessa indikatorer 2013 skulle ha varit avsevärt mindre om explosionen aldrig hade ägt rum. |
| --- | --- |

(113)

Som nämndes i ovanstående skäl 89 kan dessa förbättringar i betydande utsträckning i själva verket också förklaras av i) explosionen i fabriken i juli 2011, ii) det faktum att unionsindustrin inte kunde tillverka sin egen natriumcyklamat mellan augusti 2011 och maj 2012 till följd av explosionen, och iii) att unionsindustrin gick tillbaka till en hel tillverkningsprocess på 12 månader 2013 efter att de förstörda produktionslinjerna hade bytts ut. Det är tydligt att ökningen för dessa indikatorer 2013 skulle ha varit avsevärt mindre om explosionen aldrig hade ägt rum.

| (114) | Ovannämnda utvecklingstendensers positiva utveckling förändrades påtagligt från 2013, då unionsindustrins tillverkning, försäljning, produktivitet och marknadsandel markant försämrades. |
| --- | --- |

(114)

Ovannämnda utvecklingstendensers positiva utveckling förändrades påtagligt från 2013, då unionsindustrins tillverkning, försäljning, produktivitet och marknadsandel markant försämrades.

| (115) | Dessutom förblev unionsindustrins ekonomiska situation under hela skadeundersökningsperioden fortsatt osäker. Av unionsindustrins indikatorer visade särskilt lönsamheten, kassaflödet och räntabiliteten totalt sett mycket dåliga resultat. |
| --- | --- |

(115)

Dessutom förblev unionsindustrins ekonomiska situation under hela skadeundersökningsperioden fortsatt osäker. Av unionsindustrins indikatorer visade särskilt lönsamheten, kassaflödet och räntabiliteten totalt sett mycket dåliga resultat.

| (116) | Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(116)

Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

| (117) | I sina kommentarer efter den slutliga underrättelsen svarade den berörda exporterande tillverkaren på slutsatsen i skäl 115 att lönsamheten, kassaflödet och räntabiliteten visade på skada eftersom de utvecklades positivt mellan 2013 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(117)

I sina kommentarer efter den slutliga underrättelsen svarade den berörda exporterande tillverkaren på slutsatsen i skäl 115 att lönsamheten, kassaflödet och räntabiliteten visade på skada eftersom de utvecklades positivt mellan 2013 och undersökningsperioden.

| (118) | Kommissionen noterar att nivån på förlusterna, det negativa kassaflödet och räntabiliteten, även om den faktiskt förbättrades något under skadeundersökningsperioden, trots det uppvisade mycket negativa nivåer för 2013, 2014 och undersökningsperioden. Dessutom är ingen av skadefaktorerna avgörande på egen hand, utan analyseras alla tillsammans, i enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen. Därför tillbakavisas påståendet. |
| --- | --- |

(118)

Kommissionen noterar att nivån på förlusterna, det negativa kassaflödet och räntabiliteten, även om den faktiskt förbättrades något under skadeundersökningsperioden, trots det uppvisade mycket negativa nivåer för 2013, 2014 och undersökningsperioden. Dessutom är ingen av skadefaktorerna avgörande på egen hand, utan analyseras alla tillsammans, i enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen. Därför tillbakavisas påståendet.

| (119) | Fang Da hävdade också att skadeundersökningsperioden inte skulle vara representativ eftersom den påverkades av två viktiga faktorer, nämligen att alla uppgifter för 2011 och 2012 var snedvridna och att den återstående perioden från 2013 fram till undersökningsperioden var för kort. |
| --- | --- |

(119)

Fang Da hävdade också att skadeundersökningsperioden inte skulle vara representativ eftersom den påverkades av två viktiga faktorer, nämligen att alla uppgifter för 2011 och 2012 var snedvridna och att den återstående perioden från 2013 fram till undersökningsperioden var för kort.

| (120) | Angående den första faktorn hävdade Fang Da att alla uppgifter för 2011 och 2012 var statistiskt sett oanvändbara och borde utelämnas från en skadeanalys på följande grunder:






  i) | Under dessa två år pågick en undersökning mot import av natriumcyklamat från Fang Da, och att detta var tillräckligt för att snedvrida alla uppgifter och göra dessa perioder otillförlitliga för fastställandet av ett utgångsvärde som framtida utvecklingstendenser skulle kunna analyseras mot. |
| --- | --- | --- |

(120)

Angående den första faktorn hävdade Fang Da att alla uppgifter för 2011 och 2012 var statistiskt sett oanvändbara och borde utelämnas från en skadeanalys på följande grunder:

i)

Under dessa två år pågick en undersökning mot import av natriumcyklamat från Fang Da, och att detta var tillräckligt för att snedvrida alla uppgifter och göra dessa perioder otillförlitliga för fastställandet av ett utgångsvärde som framtida utvecklingstendenser skulle kunna analyseras mot.

| ii) | Dessa två år påverkades betydligt av explosionen i unionstillverkarens fabrik. |
| --- | --- |

ii)

Dessa två år påverkades betydligt av explosionen i unionstillverkarens fabrik.

| (121) | Vad gäller punkt i) ovan visade Fang Da inte varför eller hur den föregående undersökningen skulle ha snedvridit uppgifter om unionsindustrin för nämnda period. Följaktligen måste detta argument avfärdas av kommissionen vid bedömningen av ovanstående påståenden. |
| --- | --- |

(121)

Vad gäller punkt i) ovan visade Fang Da inte varför eller hur den föregående undersökningen skulle ha snedvridit uppgifter om unionsindustrin för nämnda period. Följaktligen måste detta argument avfärdas av kommissionen vid bedömningen av ovanstående påståenden.

| (122) | Vad gäller punkt ii) ovan medgav kommissionen tydligt att explosionen påverkade unionsindustrins ekonomiska indikatorer 2011–2012 och att dessa faktorer, som anges i skäl 78 ovan, på vederbörligt sätt har tagits i beaktande när man har analyserat skadeindikatorernas utveckling. Det bör även betonas att kommissionen drog slutsatsen i skäl 114 ovan att unionsindustrins situation tydligt försämrats från 2013, dvs. efter perioden 2011–2012. Argumentet tillbakavisas därför. |
| --- | --- |

(122)

Vad gäller punkt ii) ovan medgav kommissionen tydligt att explosionen påverkade unionsindustrins ekonomiska indikatorer 2011–2012 och att dessa faktorer, som anges i skäl 78 ovan, på vederbörligt sätt har tagits i beaktande när man har analyserat skadeindikatorernas utveckling. Det bör även betonas att kommissionen drog slutsatsen i skäl 114 ovan att unionsindustrins situation tydligt försämrats från 2013, dvs. efter perioden 2011–2012. Argumentet tillbakavisas därför.

| (123) | Vad gäller den andra faktorn hävdade Fang Da att den återstående delen av skadeundersökningsperioden, 2013–2014 och undersökningsperioden, inte var tillräcklig för att dra några meningsfulla slutsatser om skadan. Den berörda exporterande tillverkaren underbyggde inte sitt påstående. Skada under undersökningsperioden konstateras på grundval av analysen av skadeindikatorernas utvecklingstendenser under skadeundersökningsperioden. Därför måste även detta argument tillbakavisas. |
| --- | --- |

(123)

Vad gäller den andra faktorn hävdade Fang Da att den återstående delen av skadeundersökningsperioden, 2013–2014 och undersökningsperioden, inte var tillräcklig för att dra några meningsfulla slutsatser om skadan. Den berörda exporterande tillverkaren underbyggde inte sitt påstående. Skada under undersökningsperioden konstateras på grundval av analysen av skadeindikatorernas utvecklingstendenser under skadeundersökningsperioden. Därför måste även detta argument tillbakavisas.

| (124) | Förutom ovannämnda hävdade Fang Da även att 2013 inte kunde användas som referensår för skadeundersökning eftersom siffrorna från 2013 var exceptionellt höga. Detta sades bero på unionsindustrins kunder som inte kunde köpa natriumcyklamat efter explosionen och, så snart hela tillverkningen var återställd, återvände i stor skara till unionsindustrin i syfte att höja sina egna lagernivåer. |
| --- | --- |

(124)

Förutom ovannämnda hävdade Fang Da även att 2013 inte kunde användas som referensår för skadeundersökning eftersom siffrorna från 2013 var exceptionellt höga. Detta sades bero på unionsindustrins kunder som inte kunde köpa natriumcyklamat efter explosionen och, så snart hela tillverkningen var återställd, återvände i stor skara till unionsindustrin i syfte att höja sina egna lagernivåer.

| (125) | För det första baseras denna utsaga på ett simpelt, grundlöst påstående, eftersom Fang Da inte har lämnat någon bevisning för att unionsindustrin till följd av explosionen skulle ha förlorat ett stort antal kunder som beslöt sig för att återvända med större beställningar 2013. För det andra har påståendet inget stöd i den tillgängliga bevisningen. Tvärtom visar den att unionsindustrin 2011–2012, under den period då den inte kunde tillverka sin egen natriumcyklamat, hade kvar sina kunder och fortsatte att leverera importerad natriumcyklamat som bearbetats till dem, vilket nämns i skäl 77 ovan. Därför tillbakavisas även detta argument. |
| --- | --- |

(125)

För det första baseras denna utsaga på ett simpelt, grundlöst påstående, eftersom Fang Da inte har lämnat någon bevisning för att unionsindustrin till följd av explosionen skulle ha förlorat ett stort antal kunder som beslöt sig för att återvända med större beställningar 2013. För det andra har påståendet inget stöd i den tillgängliga bevisningen. Tvärtom visar den att unionsindustrin 2011–2012, under den period då den inte kunde tillverka sin egen natriumcyklamat, hade kvar sina kunder och fortsatte att leverera importerad natriumcyklamat som bearbetats till dem, vilket nämns i skäl 77 ovan. Därför tillbakavisas även detta argument.

5.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

| (126) | I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Fang Da vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som vållats av andra faktorer än den dumpade importen från Fang Da inte tillskrevs den dumpade importen från Fang Da. |
| --- | --- |

(126)

I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Fang Da vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all eventuell skada som vållats av andra faktorer än den dumpade importen från Fang Da inte tillskrevs den dumpade importen från Fang Da.

5.1   Verkningar av den dumpade importen från Fang Da

Verkningar av den dumpade importen från Fang Da

| (127) | Undersökningen har visat ett starkt samband mellan Fang Das importpriser, dess marknadsandel och unionsindustrins situation. Detta framgår av följande tabell:

  Tabell 11


  Importpriser och marknadsandel












  Index (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fang Das importpriser | 100 | 110 | 105 | 96 | 99 |
| Fang Das marknadsandel | 100 | 82 | 119 | 161 | 160 |
| Unionsindustrins marknadsandel | 100 | 67 | 157 | 111 | 104 |
| Kinesiska importpriser (inbegripet antidumpningstullar), andra än Fang Da | 100 | 109 | 112 | 108 | 111 |
| Kinesisk marknadsandel, andra än Fang Da | 100 | 110 | 79 | 73 | 77 |
| Källa: Unionsindustrins uppgifter, artikel 14.6-databasen. |

(127)

Undersökningen har visat ett starkt samband mellan Fang Das importpriser, dess marknadsandel och unionsindustrins situation. Detta framgår av följande tabell:

Tabell 11

Tabell 11

Importpriser och marknadsandel

Importpriser och marknadsandel

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Undersökningsperiod

Fang Das importpriser

100

110

105

96

99

Fang Das marknadsandel

100

82

119

161

160

Unionsindustrins marknadsandel

100

67

157

111

104

Kinesiska importpriser (inbegripet antidumpningstullar), andra än Fang Da

100

109

112

108

111

Kinesisk marknadsandel, andra än Fang Da

100

110

79

73

77

Källa: Unionsindustrins uppgifter, artikel 14.6-databasen.

Källa:

| (128) | Under perioden 2011 till 2012 ökade Fang Das priser på import till unionen med 10 %, och dess marknadsandel minskade med 18 %. Under den följande perioden från 2013 till undersökningsperioden lyckades Fang Da emellertid fördubbla sin marknadsandel genom att markant sänka sina priser. |
| --- | --- |

(128)

Under perioden 2011 till 2012 ökade Fang Das priser på import till unionen med 10 %, och dess marknadsandel minskade med 18 %. Under den följande perioden från 2013 till undersökningsperioden lyckades Fang Da emellertid fördubbla sin marknadsandel genom att markant sänka sina priser.

| (129) | Från 2012 till 2013 sänkte Fang Da först sina priser med 5 % och anpassade sina priser efter de övriga kinesiska importpriserna. De senare påverkades också, från och med maj 2012, av en stor höjning av de antidumpningstullar som tillämpades på en större kinesisk exporterande tillverkare, en utveckling som framgår av ovanstående tabell genom uppvisandet av kinesiska importpriser inklusive antidumpningstullar. Från 2012 till 2013 ledde denna prisanpassning till en betydlig ökning av Fang Das marknadsandel med 37 indexpunkter, och skedde i huvudsak på bekostnad av den övriga importen från Kina, vars marknadsandel minskade med 31 indexpunkter. |
| --- | --- |

(129)

Från 2012 till 2013 sänkte Fang Da först sina priser med 5 % och anpassade sina priser efter de övriga kinesiska importpriserna. De senare påverkades också, från och med maj 2012, av en stor höjning av de antidumpningstullar som tillämpades på en större kinesisk exporterande tillverkare, en utveckling som framgår av ovanstående tabell genom uppvisandet av kinesiska importpriser inklusive antidumpningstullar. Från 2012 till 2013 ledde denna prisanpassning till en betydlig ökning av Fang Das marknadsandel med 37 indexpunkter, och skedde i huvudsak på bekostnad av den övriga importen från Kina, vars marknadsandel minskade med 31 indexpunkter.

| (130) | Från 2013 till 2014 fortsatte Fang Da att sänka sina priser med ytterligare 9 indexpunkter, så att de nådde en längre prisnivå än den övriga importen från Kina, vilket resulterade i ytterligare en betydande ökning av dess marknadsandel med 42 indexpunkter. Denna gång skedde det på direkt bekostnad av unionsindustrin, vars marknadsandel minskade med 53 indexpunkter under samma period. |
| --- | --- |

(130)

Från 2013 till 2014 fortsatte Fang Da att sänka sina priser med ytterligare 9 indexpunkter, så att de nådde en längre prisnivå än den övriga importen från Kina, vilket resulterade i ytterligare en betydande ökning av dess marknadsandel med 42 indexpunkter. Denna gång skedde det på direkt bekostnad av unionsindustrin, vars marknadsandel minskade med 53 indexpunkter under samma period.

| (131) | Såsom anges i skäl 75 ovan var den underskridandemarginal som fastställts för Fang Da avsevärd. På grund av den stadigt ökande volymen dumpad import från Fang Da för priser som markant underskred unionsindustrins priser, befann sig unionsindustrin inte i ett läge där den kunde dra fördel av ökningen av antidumpningstullar för en annan kinesisk exporterande tillverkare 2012, varför den inte kunde återta sin marknadsandel. |
| --- | --- |

(131)

Såsom anges i skäl 75 ovan var den underskridandemarginal som fastställts för Fang Da avsevärd. På grund av den stadigt ökande volymen dumpad import från Fang Da för priser som markant underskred unionsindustrins priser, befann sig unionsindustrin inte i ett läge där den kunde dra fördel av ökningen av antidumpningstullar för en annan kinesisk exporterande tillverkare 2012, varför den inte kunde återta sin marknadsandel.

| (132) | Mot bakgrund av det som anges ovan anser kommissionen att dumpad import från Fang Da har bidragit avsevärt till att vålla unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(132)

Mot bakgrund av det som anges ovan anser kommissionen att dumpad import från Fang Da har bidragit avsevärt till att vålla unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

5.2   Verkningar av andra faktorer

Verkningar av andra faktorer

5.2.1   Import från andra exporterande tillverkare än Fang Da

Import från andra exporterande tillverkare än Fang Da

| (133) | Volymen av importen från andra exporterande tillverkare än Fang Da utvecklades på följande sätt:

  Tabell 12


  Importvolym index












  Index (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Folkrepubliken Kina (förutom Fang Da) | 100 | 114 | 73 | 71 | 77 |
| Indonesien | 100 | 225 | 31 | 18 | 9 |
| Källa: Artikel 14.6-databasen. |

(133)

Volymen av importen från andra exporterande tillverkare än Fang Da utvecklades på följande sätt:

Tabell 12

Tabell 12

Importvolym index

Importvolym index

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Undersökningsperiod

Folkrepubliken Kina (förutom Fang Da)

100

114

73

71

77

Indonesien

100

225

31

18

9

Källa: Artikel 14.6-databasen.

Källa:

| (134) | Importvolymen från Indonesien var låg 2011 och 2012, mycket låg 2013 och försumbar under 2014 och undersökningsperioden. Även om den fluktuerade mycket under skadeundersökningsperioden kan dess inverkan på unionsindustrin alltså anses vara mycket begränsad från 2011 till 2012, och obetydlig från 2013 fram till undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(134)

Importvolymen från Indonesien var låg 2011 och 2012, mycket låg 2013 och försumbar under 2014 och undersökningsperioden. Även om den fluktuerade mycket under skadeundersökningsperioden kan dess inverkan på unionsindustrin alltså anses vara mycket begränsad från 2011 till 2012, och obetydlig från 2013 fram till undersökningsperioden.

| (135) | Importvolymen från andra kinesiska tillverkare än Fang Da minskade med 23 % under skadeundersökningsperioden. Först ökade den med 14 % mellan 2011 och 2012, för att därefter minska mycket drastiskt, särskilt från 2012 till 2013 med en kraftig minskning på 41 indexpunkter. |
| --- | --- |

(135)

Importvolymen från andra kinesiska tillverkare än Fang Da minskade med 23 % under skadeundersökningsperioden. Först ökade den med 14 % mellan 2011 och 2012, för att därefter minska mycket drastiskt, särskilt från 2012 till 2013 med en kraftig minskning på 41 indexpunkter.

| (136) | Trots denna totala minskning låg övrig kinesisk import kvar på en betydande nivå, som låg mycket nära Fang Das nivå. Även om de genomsnittliga priserna – inbegripet de antidumpningstullar som införts på dem – i genomsnitt var något högre än Fang Das låg de fortfarande på en låg nivå, och var mycket lägre än unionsindustrins priser. Därför kan det konstateras att lågprisimport från andra kinesiska tillverkare än Fang Da under skadeundersökningsperioden bidrog till att vålla unionsindustrin skada. |
| --- | --- |

(136)

Trots denna totala minskning låg övrig kinesisk import kvar på en betydande nivå, som låg mycket nära Fang Das nivå. Även om de genomsnittliga priserna – inbegripet de antidumpningstullar som införts på dem – i genomsnitt var något högre än Fang Das låg de fortfarande på en låg nivå, och var mycket lägre än unionsindustrins priser. Därför kan det konstateras att lågprisimport från andra kinesiska tillverkare än Fang Da under skadeundersökningsperioden bidrog till att vålla unionsindustrin skada.

| (137) | Såsom framgår i ovanstående punkt 5.1 orsakades unionsindustrins allt sämre situation från 2013 huvudsakligen av den ökande volymen dumpad import eller lågprisimport från Fang Da. Följaktligen är verkningarna av importen från andra tillverkare än Fang Da, även om de bidragit till den skada som vållats unionsindustrin, inte av det slag att de bryter det orsakssamband som finns mellan dumpad import från Fang Da och den väsentliga skada som vållats unionsindustrin. |
| --- | --- |

(137)

Såsom framgår i ovanstående punkt 5.1 orsakades unionsindustrins allt sämre situation från 2013 huvudsakligen av den ökande volymen dumpad import eller lågprisimport från Fang Da. Följaktligen är verkningarna av importen från andra tillverkare än Fang Da, även om de bidragit till den skada som vållats unionsindustrin, inte av det slag att de bryter det orsakssamband som finns mellan dumpad import från Fang Da och den väsentliga skada som vållats unionsindustrin.

5.2.2   Teknisk incident (explosion) i unionsindustrins fabrik

Teknisk incident (explosion) i unionsindustrins fabrik

| (138) | Såsom redan har förklarats i skälen 77 och 83 ovan skedde en explosion i unionsindustrins fabrik i juli 2011 vilket ledde till att unionsindustrin inte kunde utföra reaktionsprocessen och således producera och sälja sin egen natriumcyklamat mellan augusti 2011 och maj 2012. |
| --- | --- |

(138)

Såsom redan har förklarats i skälen 77 och 83 ovan skedde en explosion i unionsindustrins fabrik i juli 2011 vilket ledde till att unionsindustrin inte kunde utföra reaktionsprocessen och således producera och sälja sin egen natriumcyklamat mellan augusti 2011 och maj 2012.

| (139) | Oförmågan att tillverka sin egen natriumcyklamat inverkade negativt på unionsindustrins ekonomiska indikatorer mellan augusti 2011 och maj 2012. Till exempel skulle siffrorna för tillverkning, kapacitetsutnyttjande, försäljning, marknadsandelar och produktivitet ha varit högre under denna period om olyckan inte hade inträffat, eftersom unionsindustrin hade kunnat leverera sin egen natriumcyklamat till sina kunder i stället för importerad natriumcyklamat som unionsindustrin hade renat och sålt vidare mellan augusti 2011 och maj 2012. |
| --- | --- |

(139)

Oförmågan att tillverka sin egen natriumcyklamat inverkade negativt på unionsindustrins ekonomiska indikatorer mellan augusti 2011 och maj 2012. Till exempel skulle siffrorna för tillverkning, kapacitetsutnyttjande, försäljning, marknadsandelar och produktivitet ha varit högre under denna period om olyckan inte hade inträffat, eftersom unionsindustrin hade kunnat leverera sin egen natriumcyklamat till sina kunder i stället för importerad natriumcyklamat som unionsindustrin hade renat och sålt vidare mellan augusti 2011 och maj 2012.

| (140) | Även om unionsindustrins ekonomiska indikatorer som anges ovan påverkades till följd av dess oförmåga att tillverka sin egen natriumcyklamat mellan augusti 2011 och maj 2012, kom kommissionen fram till att explosionen i fabriken inte på ett påtagligt sätt bidrog till den skada som vållades unionsindustrin mellan 2013 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(140)

Även om unionsindustrins ekonomiska indikatorer som anges ovan påverkades till följd av dess oförmåga att tillverka sin egen natriumcyklamat mellan augusti 2011 och maj 2012, kom kommissionen fram till att explosionen i fabriken inte på ett påtagligt sätt bidrog till den skada som vållades unionsindustrin mellan 2013 och undersökningsperioden.

| (141) | Unionsindustrin återställde helt sin förmåga att tillverka sin egen natriumcyklamat redan i maj 2012 och efter det påverkade explosionen inte längre unionsindustrins ekonomiska aktivitet. Mellan 2013 och undersökningsperioden var det den dumpade importen från Fang Da som började ha en negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation. Det är viktigt att observera att denna negativa inverkan började äga rum flera månader efter att unionsindustrin hade ersatt de förstörda tillverkningslinjerna och när tillverkningen av dess egen natriumcyklamat var helt återställd och beräknades på en grundval av 12-månaderscykler under 2013, 2014 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(141)

Unionsindustrin återställde helt sin förmåga att tillverka sin egen natriumcyklamat redan i maj 2012 och efter det påverkade explosionen inte längre unionsindustrins ekonomiska aktivitet. Mellan 2013 och undersökningsperioden var det den dumpade importen från Fang Da som började ha en negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation. Det är viktigt att observera att denna negativa inverkan började äga rum flera månader efter att unionsindustrin hade ersatt de förstörda tillverkningslinjerna och när tillverkningen av dess egen natriumcyklamat var helt återställd och beräknades på en grundval av 12-månaderscykler under 2013, 2014 och undersökningsperioden.

| (142) | Med hänsyn till ovanstående är kommissionen av åsikten att den tekniska incidenten, som påverkade unionsindustrins affärsverksamhet mellan augusti 2011 och maj 2012, inte bröt orsakssambandet mellan Fang Das dumpade import och den skada som vållats unionsindustrin på grund av denna import mellan 2013 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(142)

Med hänsyn till ovanstående är kommissionen av åsikten att den tekniska incidenten, som påverkade unionsindustrins affärsverksamhet mellan augusti 2011 och maj 2012, inte bröt orsakssambandet mellan Fang Das dumpade import och den skada som vållats unionsindustrin på grund av denna import mellan 2013 och undersökningsperioden.

5.2.3   Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

| (143) | Unionstillverkarens exportvolym utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 13


  Unionsindustrins exportresultat












  Index (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym | 100 | 118 | 198 | 212 | 180 |
| Genomsnittligt pris | 100 | 102 | 106 | 106 | 108 |
| Källa: Unionsindustrins uppgifter. |

(143)

Unionstillverkarens exportvolym utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 13

Tabell 13

Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Undersökningsperiod

Exportvolym

100

118

198

212

180

Genomsnittligt pris

100

102

106

106

108

Källa: Unionsindustrins uppgifter.

Källa:

| (144) | Exportförsäljningen stod för en betydande del av unionsindustrins totala försäljningsvolym under skadeundersökningsperioden, med en omfattning på runt 30 % till runt 50 %. De låga försäljningsvolymerna 2011–2012 måste tolkas mot bakgrund av unionsindustrins oförmåga att tillverka och sälja sin egen natriumcyklamat mellan augusti 2011 och maj 2012. Under följande period, så snart tillverkningen av egen natriumcyklamat hade kommit igång igen, ökade först exportförsäljningen med 14 indexpunkter mellan 2013 och 2014, för att därefter minska med 32 indexpunkter under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(144)

Exportförsäljningen stod för en betydande del av unionsindustrins totala försäljningsvolym under skadeundersökningsperioden, med en omfattning på runt 30 % till runt 50 %. De låga försäljningsvolymerna 2011–2012 måste tolkas mot bakgrund av unionsindustrins oförmåga att tillverka och sälja sin egen natriumcyklamat mellan augusti 2011 och maj 2012. Under följande period, så snart tillverkningen av egen natriumcyklamat hade kommit igång igen, ökade först exportförsäljningen med 14 indexpunkter mellan 2013 och 2014, för att därefter minska med 32 indexpunkter under undersökningsperioden.

| (145) | Det genomsnittliga exportförsäljningspriset ökade under skadeundersökningsperioden och var 8 % högre under undersökningsperioden än under 2011. Även om det fortfarande genomgående var lägre än unionsindustrins genomsnittliga tillverkningskostnader per enhet var exportpriserna högre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris på unionsmarknaden, och gav därför upphov till lägre förlustnivåer jämfört med försäljningen på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(145)

Det genomsnittliga exportförsäljningspriset ökade under skadeundersökningsperioden och var 8 % högre under undersökningsperioden än under 2011. Även om det fortfarande genomgående var lägre än unionsindustrins genomsnittliga tillverkningskostnader per enhet var exportpriserna högre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris på unionsmarknaden, och gav därför upphov till lägre förlustnivåer jämfört med försäljningen på unionsmarknaden.

| (146) | Trots det faktum att exportförsäljningen gav upphov till viss förlust kom kommissionen ändå fram till att exportverksamheten inte på ett betydande sätt bidrog till den skada som vållats unionsindustrin. Detta har följande orsaker. För det första minskade exportförsäljningens volym mycket mindre, både i absolut och relativt hänseende, än försäljningen på unionsmarknaden mellan 2013 och undersökningsperioden. Den sistnämnda försäljningen påverkades särskilt mycket av stora volymer lågprisimport och dumpad import från Fang Da under perioden i fråga. För det andra gav exportförsäljningen på grund av dess högre priser och således lägre förlustmarginaler unionsindustrin utrymme att minska sina totala förluster från försäljning av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(146)

Trots det faktum att exportförsäljningen gav upphov till viss förlust kom kommissionen ändå fram till att exportverksamheten inte på ett betydande sätt bidrog till den skada som vållats unionsindustrin. Detta har följande orsaker. För det första minskade exportförsäljningens volym mycket mindre, både i absolut och relativt hänseende, än försäljningen på unionsmarknaden mellan 2013 och undersökningsperioden. Den sistnämnda försäljningen påverkades särskilt mycket av stora volymer lågprisimport och dumpad import från Fang Da under perioden i fråga. För det andra gav exportförsäljningen på grund av dess högre priser och således lägre förlustmarginaler unionsindustrin utrymme att minska sina totala förluster från försäljning av den likadana produkten.

| (147) | Följaktligen bröt unionsindustrins exportförsäljning enligt kommissionens mening inte orsakssambandet mellan Fang Das dumpade import och den skada som vållades unionsindustrin på grund av denna import. |
| --- | --- |

(147)

Följaktligen bröt unionsindustrins exportförsäljning enligt kommissionens mening inte orsakssambandet mellan Fang Das dumpade import och den skada som vållades unionsindustrin på grund av denna import.

5.2.4   Förbrukning

Förbrukning

| (148) | Skadan kan inte vara ett resultat av en förändring av förbrukningsmönstret eftersom efterfrågan steg något mellan 2011 och undersökningsperioden. Under perioden mellan 2013 och undersökningsperioden då den skadliga påverkan från Fang Das dumpade import var särskilt stark, ökade förbrukningen även med 8 %, en utveckling som stöder ovannämnda slutsats. |
| --- | --- |

(148)

Skadan kan inte vara ett resultat av en förändring av förbrukningsmönstret eftersom efterfrågan steg något mellan 2011 och undersökningsperioden. Under perioden mellan 2013 och undersökningsperioden då den skadliga påverkan från Fang Das dumpade import var särskilt stark, ökade förbrukningen även med 8 %, en utveckling som stöder ovannämnda slutsats.

5.3   Slutsats om orsakssamband

Slutsats om orsakssamband

| (149) | Undersökningen visade att unionsindustrin led väsentlig skada under undersökningsperioden. Unionsindustrin har gått med förlust under hela skadeundersökningsperioden. Så snart unionsindustrin kunde tillverka enligt normala mönster efter olyckan som påverkade dess produktionslinjer har sedan 2013 dessutom skadeindikatorer för volym, som till exempel tillverkning, försäljning och marknadsandelar, visat tydliga tecken på försämring. |
| --- | --- |

(149)

Undersökningen visade att unionsindustrin led väsentlig skada under undersökningsperioden. Unionsindustrin har gått med förlust under hela skadeundersökningsperioden. Så snart unionsindustrin kunde tillverka enligt normala mönster efter olyckan som påverkade dess produktionslinjer har sedan 2013 dessutom skadeindikatorer för volym, som till exempel tillverkning, försäljning och marknadsandelar, visat tydliga tecken på försämring.

| (150) | Detta sammanföll med en markant ökning av Fang Das dumpade import till låga priser, vilken först lyckades tränga ut annan kinesisk import och sedan ta över unionsindustrins marknadsandel. Det finns således en klar koppling mellan den skada som vållats unionsindustrin och Fang Das dumpade import. |
| --- | --- |

(150)

Detta sammanföll med en markant ökning av Fang Das dumpade import till låga priser, vilken först lyckades tränga ut annan kinesisk import och sedan ta över unionsindustrins marknadsandel. Det finns således en klar koppling mellan den skada som vållats unionsindustrin och Fang Das dumpade import.

| (151) | Kommissionen har särskiljt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkan. Några andra faktorer som till exempel unionsindustrins exportresultat och den tekniska incidenten i fabriken bidrog till skadan. Dessa verkningar ansågs emellertid, även sammantagna, som obetydliga jämfört med den dumpade importens verkningar. Med tanke på den dumpade importens volym och prisnivåer konstaterades emellertid import från andra kinesiska exporterande tillverkare ha bidragit till skadan. |
| --- | --- |

(151)

Kommissionen har särskiljt och avgränsat verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkan. Några andra faktorer som till exempel unionsindustrins exportresultat och den tekniska incidenten i fabriken bidrog till skadan. Dessa verkningar ansågs emellertid, även sammantagna, som obetydliga jämfört med den dumpade importens verkningar. Med tanke på den dumpade importens volym och prisnivåer konstaterades emellertid import från andra kinesiska exporterande tillverkare ha bidragit till skadan.

| (152) | Kommissionen fastslog trots detta på grundval av ovannämnda att den väsentliga skadan vållats unionsindustrin av den dumpade importen från Fang Da och att de övriga faktorerna inte bröt orsakssambandet mellan Fang Das dumpade import och den skada som vållats unionsindustrin. Skadan består i huvudsak av förluster i tillverkning, försäljningsvolymer och marknadsandel, särskilt sedan 2013, samt ekonomiska förluster och dåliga resultat för alla de övriga finansiella indikatorerna, till exempel kassaflöde och räntabilitet. |
| --- | --- |

(152)

Kommissionen fastslog trots detta på grundval av ovannämnda att den väsentliga skadan vållats unionsindustrin av den dumpade importen från Fang Da och att de övriga faktorerna inte bröt orsakssambandet mellan Fang Das dumpade import och den skada som vållats unionsindustrin. Skadan består i huvudsak av förluster i tillverkning, försäljningsvolymer och marknadsandel, särskilt sedan 2013, samt ekonomiska förluster och dåliga resultat för alla de övriga finansiella indikatorerna, till exempel kassaflöde och räntabilitet.

| (153) | Enligt de kommentarer som mottagits från Fang Da efter underrättelsen var kommissionens analys om orsakssamband bristfällig, ofullständig och innehöll rena antaganden som inte grundade sig på fakta. I detta sammanhang påstod Fang Da särskilt att lågprisimporten från andra kinesiska tillverkare än Fang Da, och den självförvållade skadan från fabriksexplosionen, räckte mer än väl för att bryta orsakssambandet mellan importen från Fang Da och den skada som sådan import vållat unionsindustrin. |
| --- | --- |

(153)

Enligt de kommentarer som mottagits från Fang Da efter underrättelsen var kommissionens analys om orsakssamband bristfällig, ofullständig och innehöll rena antaganden som inte grundade sig på fakta. I detta sammanhang påstod Fang Da särskilt att lågprisimporten från andra kinesiska tillverkare än Fang Da, och den självförvållade skadan från fabriksexplosionen, räckte mer än väl för att bryta orsakssambandet mellan importen från Fang Da och den skada som sådan import vållat unionsindustrin.

| (154) | Detta påstående underbyggdes emellertid inte av någon bevisning som kunde visa att kommissionen inte hade gjort tillräckligt för att särskilja och separera verkningarna av alla kända faktorer på unionsindustrins situation från den skada som den dumpade importen orsakar. Kommissionen hade grundligt analyserat verkningarna av importen från andra exporterade tillverkare än Fang Da såsom förklaras i avsnitt 5.2.1. Dessutom har användningen av uppgifter från artikel 14.6-databasen i stället för de nya kinesiska exportuppgifter som lämnades in efter underrättelsen redan behandlats i skälen 63 och 70. Uppgifterna i artikel 14.6-databasen stöder inte Fang Das påstående om att ökningen av Fang Das export till unionen skulle ha mer än uppvägts genom nedgången för andra kinesiska exportörers försäljning. Därför tillbakavisades ovannämnda påståenden om verkningarna av import från andra exporterande tillverkare än Fang Da. |
| --- | --- |

(154)

Detta påstående underbyggdes emellertid inte av någon bevisning som kunde visa att kommissionen inte hade gjort tillräckligt för att särskilja och separera verkningarna av alla kända faktorer på unionsindustrins situation från den skada som den dumpade importen orsakar. Kommissionen hade grundligt analyserat verkningarna av importen från andra exporterade tillverkare än Fang Da såsom förklaras i avsnitt 5.2.1. Dessutom har användningen av uppgifter från artikel 14.6-databasen i stället för de nya kinesiska exportuppgifter som lämnades in efter underrättelsen redan behandlats i skälen 63 och 70. Uppgifterna i artikel 14.6-databasen stöder inte Fang Das påstående om att ökningen av Fang Das export till unionen skulle ha mer än uppvägts genom nedgången för andra kinesiska exportörers försäljning. Därför tillbakavisades ovannämnda påståenden om verkningarna av import från andra exporterande tillverkare än Fang Da.

| (155) | Kommissionen analyserade även grundligt effekterna av explosionen i unionsindustrins fabrik i avsnitt 5.2.2 ovan och kom fram till att den, även om den påverkade unionsindustrin 2011 och 2012, inte bröt orsakssambandet mellan den dumpade importen från Fang Da och den skada som vållats unionsindustrin. Av detta skäl avvisas argumentet. |
| --- | --- |

(155)

Kommissionen analyserade även grundligt effekterna av explosionen i unionsindustrins fabrik i avsnitt 5.2.2 ovan och kom fram till att den, även om den påverkade unionsindustrin 2011 och 2012, inte bröt orsakssambandet mellan den dumpade importen från Fang Da och den skada som vållats unionsindustrin. Av detta skäl avvisas argumentet.

| (156) | Fang Da påstod även att påverkan av andra supersötingsmedel, som till exempel acesulfamkalium och aspartam utgjorde en egen separat faktor som var det verkliga skälet till unionsmarknadens negativa utveckling för natriumcyklamat, och en mycket viktig bidragande faktor till all skada som vållats unionsindustrin, en faktor som kommissionen borde ha analyserat. Dessa påståenden stöddes inte av annan bevisning än hänvisningar till kommissionens resultat i förfarandena beträffande import av acesulfamkaluim och aspartam (16). |
| --- | --- |

(156)

Fang Da påstod även att påverkan av andra supersötingsmedel, som till exempel acesulfamkalium och aspartam utgjorde en egen separat faktor som var det verkliga skälet till unionsmarknadens negativa utveckling för natriumcyklamat, och en mycket viktig bidragande faktor till all skada som vållats unionsindustrin, en faktor som kommissionen borde ha analyserat. Dessa påståenden stöddes inte av annan bevisning än hänvisningar till kommissionens resultat i förfarandena beträffande import av acesulfamkaluim och aspartam (16).

16

| (157) | Det ska hållas i åtanke att den enda unionstillverkaren av natriumcyklamat varken tillverkar acesulfamkalium eller aspartam, vilket innebär att unionstillverkaren inte var en del av unionsindustrin enligt definitionen i de två antidumpningsförfarandena rörande andra sötningsmedel. I enlighet med detta har effekterna av undersökningsresultaten rörande verkningarna av dumpad import av acesulfamkalium och aspartam på situationen för unionens producenter av acesulfamkalium och aspartam ingen inverkan på unionsindustrins situation i detta förfarande. Under alla omständigheter borde det ostyrkta påståendet att acesulfamkalium är att föredra som konkurrerande produkt framför natriumcyklamat och en mycket viktig bidragande orsak till den eventuella skada som unionsindustrin lidit normalt sett visa sig i form av en nedgång i unionens förbrukning av natriumcyklamat. Såsom beskrivs i skälen 64 och 65 nådde förbrukningen av natriumcyklamat i unionen under skadeundersökningsperioden mer eller mindre samma nivå som under 2011, vilket inte hade varit fallet om acesulfamkalium, som det påstås, skulle ha ersatt natriumcyklamat som föredragen konkurrerande produkt. Följaktligen tillbakavisades Fang Das påstående i brist på väl underbyggd bevisning som motsäger kommissionens resultat, som beskrivs i skäl 148. |
| --- | --- |

(157)

Det ska hållas i åtanke att den enda unionstillverkaren av natriumcyklamat varken tillverkar acesulfamkalium eller aspartam, vilket innebär att unionstillverkaren inte var en del av unionsindustrin enligt definitionen i de två antidumpningsförfarandena rörande andra sötningsmedel. I enlighet med detta har effekterna av undersökningsresultaten rörande verkningarna av dumpad import av acesulfamkalium och aspartam på situationen för unionens producenter av acesulfamkalium och aspartam ingen inverkan på unionsindustrins situation i detta förfarande. Under alla omständigheter borde det ostyrkta påståendet att acesulfamkalium är att föredra som konkurrerande produkt framför natriumcyklamat och en mycket viktig bidragande orsak till den eventuella skada som unionsindustrin lidit normalt sett visa sig i form av en nedgång i unionens förbrukning av natriumcyklamat. Såsom beskrivs i skälen 64 och 65 nådde förbrukningen av natriumcyklamat i unionen under skadeundersökningsperioden mer eller mindre samma nivå som under 2011, vilket inte hade varit fallet om acesulfamkalium, som det påstås, skulle ha ersatt natriumcyklamat som föredragen konkurrerande produkt. Följaktligen tillbakavisades Fang Das påstående i brist på väl underbyggd bevisning som motsäger kommissionens resultat, som beskrivs i skäl 148.

6.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (158) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning hade fastställts. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas. |
| --- | --- |

(158)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning hade fastställts. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.

6.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (159) | Undersökningen visade att den dumpade importen från Fang Da har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Unionsindustrin kunde inte heller helt dra fördel av införandet av antidumpningstullar mot Indonesien och de andra kinesiska exportörerna, inklusive höjningen av antidumpningstullarna 2012. Fang Das aggressiva prissättningsbeteende och den vinst av marknadsandelar som härrör från detta under 2013 fick unionsindustrins försäljningsvolymer och marknadsandel att minska trots att antidumpningsåtgärder mot import från Folkrepubliken Kina och Indonesien var i kraft. |
| --- | --- |

(159)

Undersökningen visade att den dumpade importen från Fang Da har vållat unionsindustrin väsentlig skada. Unionsindustrin kunde inte heller helt dra fördel av införandet av antidumpningstullar mot Indonesien och de andra kinesiska exportörerna, inklusive höjningen av antidumpningstullarna 2012. Fang Das aggressiva prissättningsbeteende och den vinst av marknadsandelar som härrör från detta under 2013 fick unionsindustrins försäljningsvolymer och marknadsandel att minska trots att antidumpningsåtgärder mot import från Folkrepubliken Kina och Indonesien var i kraft.

| (160) | Införande av åtgärder mot dumpad import från Fang Da förväntas ge unionsindustrin möjlighet att konkurrera med importen på rättvisa marknadsvillkor. Detta skulle befria industrin från den hårda prispress som de betydande importvolymerna från Fang Da för tillfället utövar på unionsmarknaden. Endast under dessa förhållanden skulle unionsindustrin klara av att höja sina priser och öka sin tillverkning och försäljningsvolym. |
| --- | --- |

(160)

Införande av åtgärder mot dumpad import från Fang Da förväntas ge unionsindustrin möjlighet att konkurrera med importen på rättvisa marknadsvillkor. Detta skulle befria industrin från den hårda prispress som de betydande importvolymerna från Fang Da för tillfället utövar på unionsmarknaden. Endast under dessa förhållanden skulle unionsindustrin klara av att höja sina priser och öka sin tillverkning och försäljningsvolym.

| (161) | Om inga åtgärder sätts in förväntas prispressen från Fang Das dumpade import i väsentliga volymer fortsätta att leda till att unionsindustrins redan svåra situation ytterligare försämras. Detta skulle i slutändan tvinga unionsindustrin att helt upphöra med tillverkning av natriumcyklamat, med förlorade arbetstillfällen och alternativa försörjningskällor i unionen som följd. |
| --- | --- |

(161)

Om inga åtgärder sätts in förväntas prispressen från Fang Das dumpade import i väsentliga volymer fortsätta att leda till att unionsindustrins redan svåra situation ytterligare försämras. Detta skulle i slutändan tvinga unionsindustrin att helt upphöra med tillverkning av natriumcyklamat, med förlorade arbetstillfällen och alternativa försörjningskällor i unionen som följd.

| (162) | Kommissionen fastslog därför att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att införa antidumpningsåtgärder mot Fang Da. |
| --- | --- |

(162)

Kommissionen fastslog därför att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att införa antidumpningsåtgärder mot Fang Da.

6.2   Icke-närstående importörers intresse

Icke-närstående importörers intresse

| (163) | Kommissionen mottog ett svar på frågeformulären från två icke-närstående importörer som motsvarar endast en liten del av den totala importen från Fang Da under undersökningsperioden. En av dessa importörer är även en användare som använder en viss mängd av den importerade natriumcyklamaten för att tillverka sina egna sötningsmedel, som säljs vidare till företag som tillverkar mat och drycker. |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen mottog ett svar på frågeformulären från två icke-närstående importörer som motsvarar endast en liten del av den totala importen från Fang Da under undersökningsperioden. En av dessa importörer är även en användare som använder en viss mängd av den importerade natriumcyklamaten för att tillverka sina egna sötningsmedel, som säljs vidare till företag som tillverkar mat och drycker.

| (164) | När det gäller vidareförsäljningen av natriumcyklamat som importerats från Fang Da fastslog kommissionen att vinstmarginalerna för de två icke-närstående importörerna är låga. Man kan följaktligen förvänta sig att införandet av åtgärder skulle göra denna verksamhet olönsam och att importörerna sannolikt antingen kommer att byta leverantörer eller till och med avsluta sin verksamhet på området. Kommissionen konstaterade emellertid också att natriumcyklamat för båda företagen motsvarade en mycket liten del av den totala omsättningen. Ett införande av åtgärder skulle således inte påverka dessa företags hela verksamhet på ett betydande sätt. Ett av de samarbetsvilliga företagens blandningsverksamhet visade också väl tilltagna vinstmarginaler som skulle kunna lindra verkningarna av antidumpningstullar. |
| --- | --- |

(164)

När det gäller vidareförsäljningen av natriumcyklamat som importerats från Fang Da fastslog kommissionen att vinstmarginalerna för de två icke-närstående importörerna är låga. Man kan följaktligen förvänta sig att införandet av åtgärder skulle göra denna verksamhet olönsam och att importörerna sannolikt antingen kommer att byta leverantörer eller till och med avsluta sin verksamhet på området. Kommissionen konstaterade emellertid också att natriumcyklamat för båda företagen motsvarade en mycket liten del av den totala omsättningen. Ett införande av åtgärder skulle således inte påverka dessa företags hela verksamhet på ett betydande sätt. Ett av de samarbetsvilliga företagens blandningsverksamhet visade också väl tilltagna vinstmarginaler som skulle kunna lindra verkningarna av antidumpningstullar.

6.3   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (165) | Med undantag för den ovannämnda importören, som även är en användare av natriumcyklamat, mottog kommissionen inga besvarade frågeformulär från användarna. |
| --- | --- |

(165)

Med undantag för den ovannämnda importören, som även är en användare av natriumcyklamat, mottog kommissionen inga besvarade frågeformulär från användarna.

| (166) | De största slutanvändarna av den berörda produkten/likadana produkten i unionen återfinns i livsmedels-, dryckes- och läkemedelsbranschen. I den föregående undersökningen rörande import av natriumcyklamat från andra tillverkare än Fang Da fastställdes det att natriumcyklamat stod för en mycket liten del av deras tillverkningskostnader. Därför bedömdes antidumpningstullarnas införande inte ha haft något betydande inverkan. Det finns inga indikationer på att en betydande del natriumcyklamat som importerats från Fang Da skulle ha någon annan slutanvändning än natriumcyklamat som importerats från andra exporterande tillverkare. Eftersom representation för livsmedels- dryckes- och läkemedelsbranschen saknas i denna undersökning är det rimligt att sluta sig till att åtgärderna mot import från Fang Da inte på ett betydande sätt skulle ha påverkat dessa. |
| --- | --- |

(166)

De största slutanvändarna av den berörda produkten/likadana produkten i unionen återfinns i livsmedels-, dryckes- och läkemedelsbranschen. I den föregående undersökningen rörande import av natriumcyklamat från andra tillverkare än Fang Da fastställdes det att natriumcyklamat stod för en mycket liten del av deras tillverkningskostnader. Därför bedömdes antidumpningstullarnas införande inte ha haft något betydande inverkan. Det finns inga indikationer på att en betydande del natriumcyklamat som importerats från Fang Da skulle ha någon annan slutanvändning än natriumcyklamat som importerats från andra exporterande tillverkare. Eftersom representation för livsmedels- dryckes- och läkemedelsbranschen saknas i denna undersökning är det rimligt att sluta sig till att åtgärderna mot import från Fang Da inte på ett betydande sätt skulle ha påverkat dessa.

| (167) | Mot bakgrund av ovannämnda observation om att unionsindustrin i brist på åtgärder kan tvingas att sluta att tillverka natriumcyklamat, och med tanke på att det bara finns ett fåtal tillverkare av natriumcyklamat världen över, är det sannolikt att åtgärderna skulle gynna användarna så länge de bevarar tillverkningen av natriumcyklamat i unionen och står fast vid valet att hämta natriumcyklamat från olika konkurrerande tillverkare av natriumcyklamat. |
| --- | --- |

(167)

Mot bakgrund av ovannämnda observation om att unionsindustrin i brist på åtgärder kan tvingas att sluta att tillverka natriumcyklamat, och med tanke på att det bara finns ett fåtal tillverkare av natriumcyklamat världen över, är det sannolikt att åtgärderna skulle gynna användarna så länge de bevarar tillverkningen av natriumcyklamat i unionen och står fast vid valet att hämta natriumcyklamat från olika konkurrerande tillverkare av natriumcyklamat.

| (168) | Efter underrättelsen hävdade Fang Da att ett införande av de föreslagna slutgiltiga antidumpningsåtgärderna skulle ge den enda unionstillverkaren en dominerande ställning på marknaden, som den skulle vara fullt kapabel att dra fördel av. |
| --- | --- |

(168)

Efter underrättelsen hävdade Fang Da att ett införande av de föreslagna slutgiltiga antidumpningsåtgärderna skulle ge den enda unionstillverkaren en dominerande ställning på marknaden, som den skulle vara fullt kapabel att dra fördel av.

| (169) | Det ska understrykas i sammanhanget att inga kommentarer rörande konkurrensfrågor mottogs från de berörda intresserade parterna i enlighet med artikel 21 i grundförordningen, inom ramen för unionens intresse. Framför allt skickade inga användare i unionen några kommentarer om denna fråga. |
| --- | --- |

(169)

Det ska understrykas i sammanhanget att inga kommentarer rörande konkurrensfrågor mottogs från de berörda intresserade parterna i enlighet med artikel 21 i grundförordningen, inom ramen för unionens intresse. Framför allt skickade inga användare i unionen några kommentarer om denna fråga.

| (170) | Trots de gällande antidumpningsåtgärderna avseende import från andra kinesiska exporterande tillverkare än Fang Da har denna import dessutom fortsatt i betydande volymer, och dess marknadsandel är fortfarande väsentligt högre än unionsindustrins marknadsandel. Följaktligen är det osannolikt att unionsindustrin skulle ha kunnat uppnå eller dra fördel av en dominerande marknadsställning i unionen. Därför har ovannämnda påståenden från Fang Da tillbakavisats. |
| --- | --- |

(170)

Trots de gällande antidumpningsåtgärderna avseende import från andra kinesiska exporterande tillverkare än Fang Da har denna import dessutom fortsatt i betydande volymer, och dess marknadsandel är fortfarande väsentligt högre än unionsindustrins marknadsandel. Följaktligen är det osannolikt att unionsindustrin skulle ha kunnat uppnå eller dra fördel av en dominerande marknadsställning i unionen. Därför har ovannämnda påståenden från Fang Da tillbakavisats.

6.4   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (171) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl till att det inte låg i unionens intresse att införa åtgärder avseende import av den berörda produkten från Fang Da. |
| --- | --- |

(171)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl till att det inte låg i unionens intresse att införa åtgärder avseende import av den berörda produkten från Fang Da.

7.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (172) | På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör slutgiltiga åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(172)

På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör slutgiltiga åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.

7.1   Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)

Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)

| (173) | För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(173)

För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.

| (174) | Skadan skulle vara undanröjd om unionsindustrin kunde täcka sina tillverkningskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. vid avsaknad av dumpad import. |
| --- | --- |

(174)

Skadan skulle vara undanröjd om unionsindustrin kunde täcka sina tillverkningskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. vid avsaknad av dumpad import.

| (175) | Under hela skadeundersökningsperioden förekom inte ett enda år då sådana förhållanden rådde. I nästan ett decennium har unionsindustrin nämligen lidit tvåsiffriga förluster, och samma sak gäller för en period före skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(175)

Under hela skadeundersökningsperioden förekom inte ett enda år då sådana förhållanden rådde. I nästan ett decennium har unionsindustrin nämligen lidit tvåsiffriga förluster, och samma sak gäller för en period före skadeundersökningsperioden.

| (176) | Unionstillverkaren hade föreslagit ett vinstmål på 10 %. En sådan siffra kunde inte godtas som vinstmål på grund av de resultat som anges i skäl 175 ovan och på grund av att unionstillverkaren inte kunde visa att siffran skulle vara uppnåelig under normala konkurrensvillkor på marknaden för natriumcyklamat, vilket är en råvara vars marknad har mognat. |
| --- | --- |

(176)

Unionstillverkaren hade föreslagit ett vinstmål på 10 %. En sådan siffra kunde inte godtas som vinstmål på grund av de resultat som anges i skäl 175 ovan och på grund av att unionstillverkaren inte kunde visa att siffran skulle vara uppnåelig under normala konkurrensvillkor på marknaden för natriumcyklamat, vilket är en råvara vars marknad har mognat.

| (177) | Därför återgick kommissionen till vinstmål som använts i andra undersökningar rörande en industri av denna typ i sektorn. I en nyligen genomförd antidumpningsundersökning rörande ett annat sötningsmedel, aspartam, fastställde kommissionen i det preliminära skedet (17) att ett vinstmål på 5–10 % (av sekretesskäl angivet som intervall) motsvarar vad unionsindustrin kan uppnå under normala marknadsförhållanden och effektiv konkurrens. Därför konstaterar kommissionen att detta vinstmål skäligen kan användas även till nuvarande undersökning. |
| --- | --- |

(177)

Därför återgick kommissionen till vinstmål som använts i andra undersökningar rörande en industri av denna typ i sektorn. I en nyligen genomförd antidumpningsundersökning rörande ett annat sötningsmedel, aspartam, fastställde kommissionen i det preliminära skedet (17) att ett vinstmål på 5–10 % (av sekretesskäl angivet som intervall) motsvarar vad unionsindustrin kan uppnå under normala marknadsförhållanden och effektiv konkurrens. Därför konstaterar kommissionen att detta vinstmål skäligen kan användas även till nuvarande undersökning.

17

| (178) | På grundval av detta beräknade kommissionen ett icke-skadevållande pris för den likadana produkten för unionsindustrin genom att addera vinstmarginalmålet till unionstillverkarens tillverkningskostnader under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(178)

På grundval av detta beräknade kommissionen ett icke-skadevållande pris för den likadana produkten för unionsindustrin genom att addera vinstmarginalmålet till unionstillverkarens tillverkningskostnader under undersökningsperioden.

| (179) | Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, justerat för importkostnader och tullar, för de berörda exporterande tillverkarna, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkt som sålts på unionsmarknaden av unionstillverkaren under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. Således befanns skademarginalen för de exporterande tillverkarna vara 61,6 %. |
| --- | --- |

(179)

Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, justerat för importkostnader och tullar, för de berörda exporterande tillverkarna, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkt som sålts på unionsmarknaden av unionstillverkaren under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. Således befanns skademarginalen för de exporterande tillverkarna vara 61,6 %.

| (180) | Efter underrättelsen om detta hävdade den berörda exporterande tillverkaren att det vinstmål som använts i beräkningen av nivån för undanröjande av skada inte hade röjts. Kommissionen hade emellertid tydligt förklarat i sin underrättelse att vinstmålet, enligt beskrivningen i skäl 177, av sekretesskäl endast kunde ges som ett intervall och angav en hänvisning till den rättsakt där detta beskrivs mer i detalj. Vinstmålet visades som ett meningsfullt intervall, eftersom det skulle ha inneburit att man röjde sekretessbelagd information avseende den enda unionstillverkaren av aspartam om man hade uppgett det exakta vinstmålet. Av detta skäl avvisas Fang Das argument. |
| --- | --- |

(180)

Efter underrättelsen om detta hävdade den berörda exporterande tillverkaren att det vinstmål som använts i beräkningen av nivån för undanröjande av skada inte hade röjts. Kommissionen hade emellertid tydligt förklarat i sin underrättelse att vinstmålet, enligt beskrivningen i skäl 177, av sekretesskäl endast kunde ges som ett intervall och angav en hänvisning till den rättsakt där detta beskrivs mer i detalj. Vinstmålet visades som ett meningsfullt intervall, eftersom det skulle ha inneburit att man röjde sekretessbelagd information avseende den enda unionstillverkaren av aspartam om man hade uppgett det exakta vinstmålet. Av detta skäl avvisas Fang Das argument.

| (181) | Efter underrättelsen påstod Fang Da att det vinstmål eller den högsta vinstnivå som unionstillverkaren kunde vänta sig att uppnå i frånvaro av den påstått dumpade importen, eftersom unionsindustrin i nästan ett decennium hade lidit tvåsiffriga förluster, uppgick till – 10 %. Det ska noteras att – 10 % inte är en vinst utan en förlust, varför det skulle vara ologiskt och strida mot allt ekonomiskt tänkande att använda en förlust som vinstmål, eftersom det inte skulle undanröja eller avhjälpa skadan. Dessutom motiverar det faktum att unionsindustrin har dragits med förluster på grund av en utdragen period av dumpad import även från andra exporterande tillverkare än Fang Da att en nyligen identifierad vinstmarginal används i denna sektor, såsom förklaras i skäl 177. Kommissionen hade redan förklarat i skälen 174–177 varför den i föreliggande undersökning använde ett vinstmål som var lägre än både det vinstmål som föreslagits av unionstillverkaren och det vinstmål som använts i antidumpningsförfaranden rörande andra exporterande tillverkare av natriumcyklamat. Mot bakgrund av ovanstående har slutsatsen dragits att det inte finns några bevis för att kommissionens val av vinstmål var orimligt, och därför måste Fang Das påstående tillbakavisas. |
| --- | --- |

(181)

Efter underrättelsen påstod Fang Da att det vinstmål eller den högsta vinstnivå som unionstillverkaren kunde vänta sig att uppnå i frånvaro av den påstått dumpade importen, eftersom unionsindustrin i nästan ett decennium hade lidit tvåsiffriga förluster, uppgick till – 10 %. Det ska noteras att – 10 % inte är en vinst utan en förlust, varför det skulle vara ologiskt och strida mot allt ekonomiskt tänkande att använda en förlust som vinstmål, eftersom det inte skulle undanröja eller avhjälpa skadan. Dessutom motiverar det faktum att unionsindustrin har dragits med förluster på grund av en utdragen period av dumpad import även från andra exporterande tillverkare än Fang Da att en nyligen identifierad vinstmarginal används i denna sektor, såsom förklaras i skäl 177. Kommissionen hade redan förklarat i skälen 174–177 varför den i föreliggande undersökning använde ett vinstmål som var lägre än både det vinstmål som föreslagits av unionstillverkaren och det vinstmål som använts i antidumpningsförfaranden rörande andra exporterande tillverkare av natriumcyklamat. Mot bakgrund av ovanstående har slutsatsen dragits att det inte finns några bevis för att kommissionens val av vinstmål var orimligt, och därför måste Fang Das påstående tillbakavisas.

7.2   Slutgiltiga åtgärder

Slutgiltiga åtgärder

| (182) | Antidumpningsåtgärder bör införas beträffande import av natriumcyklamat som tillverkas och exporteras av Fang Da i enlighet med regeln om lägre tull i artikel 9.4 i grundförordningen. Kommissionen har jämfört skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå som motsvarar de lägre av dumpnings- och skademarginalerna. |
| --- | --- |

(182)

Antidumpningsåtgärder bör införas beträffande import av natriumcyklamat som tillverkas och exporteras av Fang Da i enlighet med regeln om lägre tull i artikel 9.4 i grundförordningen. Kommissionen har jämfört skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullbeloppet bör fastställas till en nivå som motsvarar de lägre av dumpnings- och skademarginalerna.

| (183) | Vad gäller åtgärdernas form anses det att antidumpningstullen bör vara av samma form som de tullar som infördes genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1160 (18) om import från andra exporterande tillverkare i Folkrepubliken Kina och Indonesien. För att garantera att åtgärderna blir effektiva och för att förhindra prismanipulering anses det lämpligt att utforma tullen som ett specifikt belopp per kilo. |
| --- | --- |

(183)

Vad gäller åtgärdernas form anses det att antidumpningstullen bör vara av samma form som de tullar som infördes genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1160 (18) om import från andra exporterande tillverkare i Folkrepubliken Kina och Indonesien. För att garantera att åtgärderna blir effektiva och för att förhindra prismanipulering anses det lämpligt att utforma tullen som ett specifikt belopp per kilo.

18

| (184) | På grundval av ovanstående bör antidumpningstullsatserna, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull, baseras på skademarginalen och ha följande värde:









  Företag | Dumpningsmarginal | Skademarginal | Slutgiltig antidumpningstull (tullsats) | Slutgiltig antidumpningstull (euro per kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Folkrepubliken Kina | 88,7 % | 61,6 % | 61,6 % | 1,17 euro |
| Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Folkrepubliken Kina | 88,7 % | 61,6 % | 61,6 % | 1,17 euro |

(184)

På grundval av ovanstående bör antidumpningstullsatserna, uttryckta i priset cif vid unionens gräns, före tull, baseras på skademarginalen och ha följande värde:

Företag

Dumpningsmarginal

Skademarginal

Slutgiltig antidumpningstull (tullsats)

Slutgiltig antidumpningstull (euro per kg)

Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Folkrepubliken Kina

88,7 %

61,6 %

61,6 %

1,17 euro

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Folkrepubliken Kina

88,7 %

61,6 %

61,6 %

1,17 euro

| (185) | Den individuella företagsspecifika antidumpningstullsats som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. Den avspeglar alltså den situation som konstaterades föreligga rörande detta företag enligt undersökningen. Denna tullsats är således endast tillämplig på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet och tillverkad av de angivna juridiska enheterna. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen anges i denna förordnings normativa del, samt närstående enheter till det uttryckligen angivna företaget, ska också fortsättningsvis omfattas av de tullsatser som finns förtecknade i artikel 1 i genomförandeförordning (EU) 2016/1160. |
| --- | --- |

(185)

Den individuella företagsspecifika antidumpningstullsats som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. Den avspeglar alltså den situation som konstaterades föreligga rörande detta företag enligt undersökningen. Denna tullsats är således endast tillämplig på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet och tillverkad av de angivna juridiska enheterna. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen anges i denna förordnings normativa del, samt närstående enheter till det uttryckligen angivna företaget, ska också fortsättningsvis omfattas av de tullsatser som finns förtecknade i artikel 1 i genomförandeförordning (EU) 2016/1160.

| (186) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EG) nr 1225/2009. |
| --- | --- |

(186)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EG) nr 1225/2009.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs på import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och tillverkat av Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited och Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2929 90 00 (Taric-nummer 2929900010).

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Slutgiltig antidumpningstull (euro per kg) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Folkrepubliken Kina | 1,17 euro | A471 |
| Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Folkrepubliken Kina | 1,17 euro | A472 |

Företag

Slutgiltig antidumpningstull (euro per kg)

Taric-tilläggsnummer

Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Folkrepubliken Kina

1,17 euro

A471

Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Folkrepubliken Kina

1,17 euro

A472

3.   I de fall då varor har skadats före övergången till fri omsättning och det pris som faktiskt betalas eller ska betalas därför fördelas vid fastställandet av tullvärdet i enlighet med artikel 131 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (19), ska antidumpningstullens belopp, beräknad på grundval av punkt 2 i denna artikel, minskas med en procentsats som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt betalas eller ska betalas.

4.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 juli 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 435/2004 av den 8 mars 2004 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien (EUT L 72, 11.3.2004, s. 1).

2

(3)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 492/2010 av den 3 juni 2010 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 140, 8.6.2010, s. 2).

3

(4)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 398/2012 av den 7 maj 2012 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 492/2010 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av natriumcyklamat med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina (EUT L 124, 11.5.2012, s. 1).

4

(5)  Rapport WT/DS295/AB/R av den 29 november 2005, AB-2005-6.

5

(6)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina, begränsat till två kinesiska exporterande tillverkare, Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited och Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, och om inledande av en översyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 50, 17.2.2011, s. 9).

6

(7)  Kommissionens beslut av den 4 april 2012 om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina, begränsat till två kinesiska exporterande tillverkare, Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited och Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (2012/185/EU) (EUT L 99, 5.4.2012, s. 33).

7

(8)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på natriumcyklamat med ursprung i Kina och Indonesien (EUT C 189, 6.6.2015, s. 2).

8

(9)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina, begränsat till Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited och Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (EUT C 264, 12.8.2015, p. 32).

9

(10)  Tribunalens dom av den 18 september 2012 i mål T-156/11, Since Hardware (Guangzhou) CO., Ltd mot Europeiska unionens råd, REU:T 2012, s. 431, punkt 84.

10

(11)  Se fotnot 4.

11

(12)  Se fotnot 4.

12

(13)  Se fotnot 3.

13

(14)  Artikel 14.6-databasen innehåller uppgifter om import av produkter som är föremål för antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder eller -undersökningar, både från de länder och exporterande tillverkare som berörs av förfarandet och från andra tredjeländer och andra exporterande tillverkare, på nivån för de tiosiffriga Taric-numren och Taric-tilläggsnumren.

14

(15)  Till skillnad från den försäljning som rapporteras i tabell 5 omfattar den totala försäljning som avses i detta skäl försäljning som gjorts både på unionens marknad och på exportmarknader av unionsindustrins egna natriumcyklamat och natriumcyklamat tillverkad av material som importerats 2011 och 2012.

15

(16)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1963 av den 30 oktober 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av acesulfamkalium med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 287, 31.10.2015, s. 52) och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/262 av den 25 februari 2016 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av aspartam med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 50, 26.2.2016, s. 4).

16

(17)  Genomförandeförordning (EU) 2016/262.

17

(18)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1160 av den 15 juli 2016 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 (se sidan 49 i detta nummer av EUT).

18

(19)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558).

19

---

| 16.7.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/49

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/1160

av den 15 juli 2016

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2,

och av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

| (1) | Efter en antidumpningsundersökning i enlighet med artikel 5 i grundförordningen, införde rådet genom förordning (EG) nr 435/2004 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien. De ursprungliga åtgärderna blev senare föremål för olika översyner (3). Till följd av detta är tullsatsen för en individuellt namngiven indonesisk tillverkare 0,24 euro/kg med en övrig tullsats på 0,27 euro/kg på import av den berörda produkten tillverkad av andra indonesiska tillverkare, medan tullsatsen för Folkrepubliken Kina ligger på mellan 0 och 0,23 euro/kg för individuellt namngivna kinesiska tillverkare med en övrig tullsats på 0,26 euro/kg på import av den berörda produkten när den är tillverkad av andra kinesiska tillverkare (nedan kallat gällande åtgärder). |
| --- | --- |

(1)

Efter en antidumpningsundersökning i enlighet med artikel 5 i grundförordningen, införde rådet genom förordning (EG) nr 435/2004 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien. De ursprungliga åtgärderna blev senare föremål för olika översyner (3). Till följd av detta är tullsatsen för en individuellt namngiven indonesisk tillverkare 0,24 euro/kg med en övrig tullsats på 0,27 euro/kg på import av den berörda produkten tillverkad av andra indonesiska tillverkare, medan tullsatsen för Folkrepubliken Kina ligger på mellan 0 och 0,23 euro/kg för individuellt namngivna kinesiska tillverkare med en övrig tullsats på 0,26 euro/kg på import av den berörda produkten när den är tillverkad av andra kinesiska tillverkare (nedan kallat gällande åtgärder).

2

3

gällande åtgärder

| (2) | De gällande åtgärderna gäller all import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien, med undantag för import av natriumcyklamat som tillverkats av de kinesiska exporterande tillverkarna Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited och Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Från början fastställdes en nolltullsats för dessa företag eftersom ingen dumpning hade kunnat konstateras (4). |
| --- | --- |

(2)

De gällande åtgärderna gäller all import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien, med undantag för import av natriumcyklamat som tillverkats av de kinesiska exporterande tillverkarna Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited och Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited. Från början fastställdes en nolltullsats för dessa företag eftersom ingen dumpning hade kunnat konstateras (4).

4

| (3) | I överensstämmelse med rapporten från WTO:s överprövningsorgan i ärendet Mexiko – Slutgiltiga antidumpningsåtgärder avseende nötkött och ris (nedan kallad rapporten från WTO:s överprövningsorgan) undersöktes inte de kinesiska exporterande tillverkarna Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited och Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited i de efterföljande översynerna av de åtgärder som hade införts genom förordning (EG) nr 435/2004, och de är inte föremål för gällande åtgärder. |
| --- | --- |

(3)

I överensstämmelse med rapporten från WTO:s överprövningsorgan i ärendet Mexiko – Slutgiltiga antidumpningsåtgärder avseende nötkött och ris (nedan kallad rapporten från WTO:s överprövningsorgan) undersöktes inte de kinesiska exporterande tillverkarna Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited och Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited i de efterföljande översynerna av de åtgärder som hade införts genom förordning (EG) nr 435/2004, och de är inte föremål för gällande åtgärder.

rapporten från WTO:s överprövningsorgan

1.2   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (4) | Efter offentliggörandet av tillkännagivandet om att giltighetstiden för de gällande antidumpningsåtgärderna snart skulle löpa ut (5) mottog kommissionen den 6 mars 2015 en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran lämnades in av Productos Aditivos S.A., den enda unionstillverkaren av natriumcyklamat som således representerar 100 % av unionstillverkningen. |
| --- | --- |

(4)

Efter offentliggörandet av tillkännagivandet om att giltighetstiden för de gällande antidumpningsåtgärderna snart skulle löpa ut (5) mottog kommissionen den 6 mars 2015 en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran lämnades in av Productos Aditivos S.A., den enda unionstillverkaren av natriumcyklamat som således representerar 100 % av unionstillverkningen.

5

| (5) | Begäran grundades på antagandet att dumpningen skulle fortsätta och återkomma och att skadan som vållats unionsindustrin skulle fortsätta och återkomma när de slutgiltiga antidumpningsåtgärdernas giltighetstid löpte ut. |
| --- | --- |

(5)

Begäran grundades på antagandet att dumpningen skulle fortsätta och återkomma och att skadan som vållats unionsindustrin skulle fortsätta och återkomma när de slutgiltiga antidumpningsåtgärdernas giltighetstid löpte ut.

| (6) | Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång och offentliggjorde den 6 juni 2015 i Europeiska unionens officiella tidning (6) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) inledandet av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång och offentliggjorde den 6 juni 2015 i Europeiska unionens officiella tidning (6) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) inledandet av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

Europeiska unionens officiella tidning

6

tillkännagivandet om inledande

| (7) | Den 12 augusti 2015 inledde kommissionen även en undersökning i enlighet med artikel 5 i grundförordningen rörande import av samma produkt som tillverkats och exporterats till unionen av Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited och Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited (båda företagen nedan kallade Fang Da) (nedan kallad den parallella undersökningen enligt artikel 5) (7). Import från Fang Da omfattas inte av denna översyn vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(7)

Den 12 augusti 2015 inledde kommissionen även en undersökning i enlighet med artikel 5 i grundförordningen rörande import av samma produkt som tillverkats och exporterats till unionen av Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited och Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited (båda företagen nedan kallade Fang Da) (nedan kallad den parallella undersökningen enligt artikel 5) (7). Import från Fang Da omfattas inte av denna översyn vid giltighetstidens utgång.

Fang Da

den parallella undersökningen enligt artikel 5

7

1.3   Berörda parter

Berörda parter

| (8) | I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att anmäla sig till att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen speciellt den klagande, kända exporterande tillverkare, de kinesiska och indonesiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer, användare och handlare som kommissionen visste var berörda om undersökningens inledande och inbjöd dem att delta. |
| --- | --- |

(8)

I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att anmäla sig till att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen speciellt den klagande, kända exporterande tillverkare, de kinesiska och indonesiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer, användare och handlare som kommissionen visste var berörda om undersökningens inledande och inbjöd dem att delta.

| (9) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(9)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

1.3.1   Tillverkare i det jämförbara landet

Tillverkare i det jämförbara landet

| (10) | I tillkännagivandet om inledande rörande import från Folkrepubliken Kina informerade kommissionen de berörda parterna om att den planerade att använda Indonesien som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(10)

I tillkännagivandet om inledande rörande import från Folkrepubliken Kina informerade kommissionen de berörda parterna om att den planerade att använda Indonesien som tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen.

jämförbart land

| (11) | Mot bakgrund av tillgängliga statistiska uppgifter (se skäl 32) informerade kommissionen emellertid även myndigheterna i Amerikas förenta stater (nedan kallade USA) om undersökningens inledande och uppmanade dem att tillhandahålla namn och identiteter på natriumcyklamattilverkare i USA, om några sådana fanns. Inga natriumcyklamattillverkare påträffades därefter i USA. Inget tyder på att natriumcyklamat tillverkas i andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(11)

Mot bakgrund av tillgängliga statistiska uppgifter (se skäl 32) informerade kommissionen emellertid även myndigheterna i Amerikas förenta stater (nedan kallade USA) om undersökningens inledande och uppmanade dem att tillhandahålla namn och identiteter på natriumcyklamattilverkare i USA, om några sådana fanns. Inga natriumcyklamattillverkare påträffades därefter i USA. Inget tyder på att natriumcyklamat tillverkas i andra tredjeländer.

USA

1.3.2   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (12) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta om att göra ett urval bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(12)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta om att göra ett urval bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

—   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (13) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att Productos Aditivos S.A. är den enda unionstillverkaren av natriumcyklamat i unionen, som följaktligen står för 100 % av unionens totala tillverkning. Följaktligen var ett stickprovsförfarande inte nödvändigt. |
| --- | --- |

(13)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att Productos Aditivos S.A. är den enda unionstillverkaren av natriumcyklamat i unionen, som följaktligen står för 100 % av unionens totala tillverkning. Följaktligen var ett stickprovsförfarande inte nödvändigt.

—   Stickprovsförfarande avseende importörer

| (14) | För att avgöra om ett urval var nödvändigt och i så fall göra ett stickprov, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(14)

För att avgöra om ett urval var nödvändigt och i så fall göra ett stickprov, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (15) | Eftersom bara en icke-närstående importör hörde av sig med den efterfrågade informationen var det inte nödvändigt att göra ett stickprovsurval på icke-relaterade importörer. |
| --- | --- |

(15)

Eftersom bara en icke-närstående importör hörde av sig med den efterfrågade informationen var det inte nödvändigt att göra ett stickprovsurval på icke-relaterade importörer.

—   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Folkrepubliken Kina och Indonesien

| (16) | På grund av det begränsade antalet kända exporterande tillverkare i de berörda länderna planerades inget urval av exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(16)

På grund av det begränsade antalet kända exporterande tillverkare i de berörda länderna planerades inget urval av exporterande tillverkare.

1.3.3   Svar på frågeformuläret och kontrollbesök

Svar på frågeformuläret och kontrollbesök

| (17) | Kommissionen sände frågeformulär till den enda unionstillverkaren, alla kända exporterande tillverkare i Folkrepubliken Kina och Indonesien, en icke-närstående importör och en användare inom unionen som uttryckt intresse för undersökningen. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen sände frågeformulär till den enda unionstillverkaren, alla kända exporterande tillverkare i Folkrepubliken Kina och Indonesien, en icke-närstående importör och en användare inom unionen som uttryckt intresse för undersökningen.

| (18) | Ett svar på frågeformuläret mottogs från den enda unionstillverkaren och ett partiellt svar från en användare inom unionen. Inga svar mottogs från icke-närstående tillverkare inom unionen eller från exporterande tillverkare i Folkrepubliken Kina och Indonesien. |
| --- | --- |

(18)

Ett svar på frågeformuläret mottogs från den enda unionstillverkaren och ett partiellt svar från en användare inom unionen. Inga svar mottogs från icke-närstående tillverkare inom unionen eller från exporterande tillverkare i Folkrepubliken Kina och Indonesien.

| (19) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler: | Unionstillverkare







  — | Productos Aditivos S.A., Barcelona, Spanien |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

Unionstillverkare

Unionstillverkare

—

Productos Aditivos S.A., Barcelona, Spanien

1.4   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (20) | Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 april 2014–31 mars 2015 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2011 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(20)

Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 april 2014–31 mars 2015 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2011 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

översynsperioden

skadeundersökningsperioden

1.5   Meddelande av uppgifter

Meddelande av uppgifter

| (21) | Berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att bibehålla de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna. Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter meddelandet av uppgifter. Ingen av parterna inkom med kommentarer efter meddelandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(21)

Berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att bibehålla de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna. Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter meddelandet av uppgifter. Ingen av parterna inkom med kommentarer efter meddelandet av uppgifter.

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (22) | Den berörda produkten är natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien (nedan kallade de berörda länderna) som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2929 90 00 (Taric-nummer 2929900010) (nedan kallad den berörda produkten). |
| --- | --- |

(22)

Den berörda produkten är natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien (nedan kallade de berörda länderna) som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2929 90 00 (Taric-nummer 2929900010) (nedan kallad den berörda produkten).

de berörda länderna

den berörda produkten

| (23) | Natriumcyklamat är en råvara som används som livsmedelstillsats och som i stor omfattning används som sötningsmedel av livsmedelsindustrin och av tillverkare av sötningsmedel med lågt kaloriinnehåll och dietetiska sötningsmedel för bordsbruk. Små mängder används dessutom av läkemedelsindustrin. |
| --- | --- |

(23)

Natriumcyklamat är en råvara som används som livsmedelstillsats och som i stor omfattning används som sötningsmedel av livsmedelsindustrin och av tillverkare av sötningsmedel med lågt kaloriinnehåll och dietetiska sötningsmedel för bordsbruk. Små mängder används dessutom av läkemedelsindustrin.

| (24) | Natriumcyklamat är ett kemiskt rent ämne. Som när det gäller alla rena kemikalier kan det dock innehålla en liten andel föroreningar som mäts i mg/kg av produkten. Halten föroreningar, som fastställs i unionens lagstiftning, avgör natriumcyklamatens kvalitet. Natriumcyklamat finns i två olika former: hydratiserad (HC), med en fukthalt på 15 %, och vattenfri (AC), med en fukthalt på upp till 1 %. Dessa två former av natriumcyklamat har samma huvudegenskaper och användningsområden, och skiljer sig endast åt i fråga om söthetsgraden, där den hydratiserade formen är mindre söt på grund av vatteninnehållet. Priserna varierar av samma skäl. Den vattenfria formen är dyrare än den hydratiserade formen. Båda formerna bör således inom ramen för detta förfarande betraktas som en och samma produkt. |
| --- | --- |

(24)

Natriumcyklamat är ett kemiskt rent ämne. Som när det gäller alla rena kemikalier kan det dock innehålla en liten andel föroreningar som mäts i mg/kg av produkten. Halten föroreningar, som fastställs i unionens lagstiftning, avgör natriumcyklamatens kvalitet. Natriumcyklamat finns i två olika former: hydratiserad (HC), med en fukthalt på 15 %, och vattenfri (AC), med en fukthalt på upp till 1 %. Dessa två former av natriumcyklamat har samma huvudegenskaper och användningsområden, och skiljer sig endast åt i fråga om söthetsgraden, där den hydratiserade formen är mindre söt på grund av vatteninnehållet. Priserna varierar av samma skäl. Den vattenfria formen är dyrare än den hydratiserade formen. Båda formerna bör således inom ramen för detta förfarande betraktas som en och samma produkt.

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (25) | Undersökningen visade att följande produkter har både samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  — | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(25)

Undersökningen visade att följande produkter har både samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

—

Den berörda produkten.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs av de exporterande tillverkarna på Folkrepubliken Kinas och Indonesiens hemmamarknader. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs av de exporterande tillverkarna på Folkrepubliken Kinas och Indonesiens hemmamarknader.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs av unionsindustrin inom unionen. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs av unionsindustrin inom unionen.

| (26) | Kommissionen beslutade därför att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen beslutade därför att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

3.1   Folkrepubliken Kina

Folkrepubliken Kina

3.1.1   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (27) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes om det förekom dumpning och huruvida de gällande åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma. |
| --- | --- |

(27)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes om det förekom dumpning och huruvida de gällande åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma.

| (28) | Även om det förekom en betydande import av den berörda produkten under översynsperioden samarbetade ingen av de kinesiska exporterande tillverkare som var föremål för åtgärder i denna undersökning. Därför baserades undersökningsresultaten avseende sannolikheten för att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma på statistiska uppgifter samt på uppgifter som fanns i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(28)

Även om det förekom en betydande import av den berörda produkten under översynsperioden samarbetade ingen av de kinesiska exporterande tillverkare som var föremål för åtgärder i denna undersökning. Därför baserades undersökningsresultaten avseende sannolikheten för att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma på statistiska uppgifter samt på uppgifter som fanns i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång.

3.1.2   Dumpning under översynsperioden

Dumpning under översynsperioden

3.1.2.1   Jämförbart land

| (29) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen vinnlade man sig om att identifiera ett tredjeland med marknadsekonomi för att fastställa priser eller ett konstruerat värde för att bestämma normalvärdet. |
| --- | --- |

(29)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen vinnlade man sig om att identifiera ett tredjeland med marknadsekonomi för att fastställa priser eller ett konstruerat värde för att bestämma normalvärdet.

| (30) | I tillkännagivandet om inledande underrättade kommissionen berörda parter om att den planerade att använda Indonesien som lämpligt jämförbart land och inbjöd berörda parter att komma med synpunkter. Inga synpunkter inkom. Kommissionen försökte få till stånd ett samarbete med tillverkare i Indonesien. Brev och tillhörande frågeformulär skickades till alla kända indonesiska exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(30)

I tillkännagivandet om inledande underrättade kommissionen berörda parter om att den planerade att använda Indonesien som lämpligt jämförbart land och inbjöd berörda parter att komma med synpunkter. Inga synpunkter inkom. Kommissionen försökte få till stånd ett samarbete med tillverkare i Indonesien. Brev och tillhörande frågeformulär skickades till alla kända indonesiska exporterande tillverkare.

| (31) | En indonesisk exporterande tillverkare hörde av sig och gav ett mycket ofullständigt svar på frågeformuläret. Kommissionen mottog inget svar på det följande brev i vilket företaget uppmanades att lämna ett fullständigt svar. De uppgifter som lämnades in var sammantaget så ofullständiga att de inte kunde användas för att bestämma normalvärdet. Till följd av detta kunde den indonesiska exporterande tillverkaren inte längre betraktas som samarbetsvillig. Följaktligen kunde kommissionen inte få till stånd något samarbete med Indonesien. |
| --- | --- |

(31)

En indonesisk exporterande tillverkare hörde av sig och gav ett mycket ofullständigt svar på frågeformuläret. Kommissionen mottog inget svar på det följande brev i vilket företaget uppmanades att lämna ett fullständigt svar. De uppgifter som lämnades in var sammantaget så ofullständiga att de inte kunde användas för att bestämma normalvärdet. Till följd av detta kunde den indonesiska exporterande tillverkaren inte längre betraktas som samarbetsvillig. Följaktligen kunde kommissionen inte få till stånd något samarbete med Indonesien.

| (32) | Enligt de uppgifter som kommissionen har tillgång till förekommer tillverkning av den undersökta produkten endast inom unionen och i de två berörda länderna. Emellertid visade statistik från Eurostat på en export i begränsade mängder av den berörda produkten från Amerikas förenta stater (nedan kallade USA) till unionen under skadeundersökningsperioden. Eftersom det är förbjudet att använda natriumcyklamat i USA rörde det sig förmodligen om att fall av felklassificering, men kommissionen kontaktade ändå myndigheterna i USA för att hitta möjliga tillverkare av den berörda produkten, om sådana fanns. Inga indikationer på att någon sådan tillverkare skulle finnas inkom därefter. |
| --- | --- |

(32)

Enligt de uppgifter som kommissionen har tillgång till förekommer tillverkning av den undersökta produkten endast inom unionen och i de två berörda länderna. Emellertid visade statistik från Eurostat på en export i begränsade mängder av den berörda produkten från Amerikas förenta stater (nedan kallade USA) till unionen under skadeundersökningsperioden. Eftersom det är förbjudet att använda natriumcyklamat i USA rörde det sig förmodligen om att fall av felklassificering, men kommissionen kontaktade ändå myndigheterna i USA för att hitta möjliga tillverkare av den berörda produkten, om sådana fanns. Inga indikationer på att någon sådan tillverkare skulle finnas inkom därefter.

USA

| (33) | Följaktligen kunde kommissionen inte få tillstånd något samarbete med någon av de potentiella tillverkarna i det jämförbara landet. |
| --- | --- |

(33)

Följaktligen kunde kommissionen inte få tillstånd något samarbete med någon av de potentiella tillverkarna i det jämförbara landet.

3.1.2.2   Normalvärde

| (34) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet bestämmas på grundval av priserna i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet) eller priset från ett sådant tredjeland till andra länder, inbegripet unionen, eller om detta inte är möjligt, på någon annan skälig grund, exempelvis det pris som faktiskt betalas eller ska betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal. |
| --- | --- |

(34)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet bestämmas på grundval av priserna i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet) eller priset från ett sådant tredjeland till andra länder, inbegripet unionen, eller om detta inte är möjligt, på någon annan skälig grund, exempelvis det pris som faktiskt betalas eller ska betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal.

det jämförbara landet

| (35) | Såsom påpekas i skälen 30–32 var ingen av tillverkarna i ett jämförbart land samarbetsvillig. Följaktligen måste normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen bestämmas på en skälig grund. Därför ansåg kommissionen det skäligt att basera normalvärdet på unionstillverkarens kontrollerade uppgifter om priser och kostnader. |
| --- | --- |

(35)

Såsom påpekas i skälen 30–32 var ingen av tillverkarna i ett jämförbart land samarbetsvillig. Följaktligen måste normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen bestämmas på en skälig grund. Därför ansåg kommissionen det skäligt att basera normalvärdet på unionstillverkarens kontrollerade uppgifter om priser och kostnader.

| (36) | Den likadana produkten såldes av unionsindustrin i representativa volymer. Unionsindustrins försäljning på den inhemska marknaden gick emellertid med förlust. Normalvärdet konstruerades därför på grundval av unionsindustrins produktionskostnader jämte ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en vinstmarginal. Försäljnings- och administrationskostnaderna baserades på de faktiska uppgifterna från unionstillverkaren. Den tillagda vinstnivån baserades på den uppskattade skäliga vinstmarginalen för en antidumpningsundersökning som genomförts nyligen rörande ett annat sötningsmedel, aspartam. I denna undersökning fastställde kommissionen på det preliminära stadiet (8) att en vinst på 5–10 % (av sekretesskäl angivet som intervall) motsvarar en skälig vinst. Därför konstaterar kommissionen att detta vinstmål skäligen kan användas även till den aktuella undersökningen vid konstruktionen av normalvärdet. Uppgifter om vägda genomsnittliga kostnader för de två produkttyper som tillverkas och säljs av unionstillverkaren användes eftersom ingen information på grund av bristande samarbetsvilja fanns tillgänglig om de produkttyper som såldes av de kinesiska exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(36)

Den likadana produkten såldes av unionsindustrin i representativa volymer. Unionsindustrins försäljning på den inhemska marknaden gick emellertid med förlust. Normalvärdet konstruerades därför på grundval av unionsindustrins produktionskostnader jämte ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en vinstmarginal. Försäljnings- och administrationskostnaderna baserades på de faktiska uppgifterna från unionstillverkaren. Den tillagda vinstnivån baserades på den uppskattade skäliga vinstmarginalen för en antidumpningsundersökning som genomförts nyligen rörande ett annat sötningsmedel, aspartam. I denna undersökning fastställde kommissionen på det preliminära stadiet (8) att en vinst på 5–10 % (av sekretesskäl angivet som intervall) motsvarar en skälig vinst. Därför konstaterar kommissionen att detta vinstmål skäligen kan användas även till den aktuella undersökningen vid konstruktionen av normalvärdet. Uppgifter om vägda genomsnittliga kostnader för de två produkttyper som tillverkas och säljs av unionstillverkaren användes eftersom ingen information på grund av bristande samarbetsvilja fanns tillgänglig om de produkttyper som såldes av de kinesiska exporterande tillverkarna.

8

3.1.2.3   Exportpris

| (37) | Eftersom det inte fanns något samarbete med någon av de kinesiska exporterande tillverkarna baserades exportpriset på den statistik som inhämtats i enlighet med artikel 14.6 (9) i grundförordningen (nedan kallad artikel 14.6-databasen) för all kinesisk export till unionen (förutom från Fang Da) av den berörda produkten under översynsperioden. Eftersom ingen information fanns tillgänglig rörande den form (produkttyp) som såldes togs ett enkelt medelvärde för att beräkna exportpriset. |
| --- | --- |

(37)

Eftersom det inte fanns något samarbete med någon av de kinesiska exporterande tillverkarna baserades exportpriset på den statistik som inhämtats i enlighet med artikel 14.6 (9) i grundförordningen (nedan kallad artikel 14.6-databasen) för all kinesisk export till unionen (förutom från Fang Da) av den berörda produkten under översynsperioden. Eftersom ingen information fanns tillgänglig rörande den form (produkttyp) som såldes togs ett enkelt medelvärde för att beräkna exportpriset.

9

artikel 14.6-databasen

3.1.2.4   Jämförelse

| (38) | Kommissionen jämförde det konstruerade normalvärdet och de kinesiska exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen jämförde det konstruerade normalvärdet och de kinesiska exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik.

| (39) | När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. |
| --- | --- |

(39)

När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten.

| (40) | Lämpliga justeringar för transport, försäkring, hantering, lastning och därtill sammanhängande kostnader samt bankavgifter gjordes i de fall där dessa konstaterades vara skäliga, korrekta och styrkta med kontrollerad bevisning. I brist på mer exakt information baserades dessa justeringar på faktiska uppgifter rörande Fang Da i den parallella undersökningen enligt artikel 5. |
| --- | --- |

(40)

Lämpliga justeringar för transport, försäkring, hantering, lastning och därtill sammanhängande kostnader samt bankavgifter gjordes i de fall där dessa konstaterades vara skäliga, korrekta och styrkta med kontrollerad bevisning. I brist på mer exakt information baserades dessa justeringar på faktiska uppgifter rörande Fang Da i den parallella undersökningen enligt artikel 5.

3.1.2.5   Dumpningsmarginal

| (41) | Dumpningsmarginalen beräknades som det belopp med vilket det genomsnittliga normalvärdet översteg det genomsnittliga exportpriset. Resultatet från denna beräkning pekar på en total dumpningsmarginal på mer än 100 %. Den konstaterade dumpningsmarginalen var väsentligt högre än den dumpningsmarginal som konstaterades vid den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(41)

Dumpningsmarginalen beräknades som det belopp med vilket det genomsnittliga normalvärdet översteg det genomsnittliga exportpriset. Resultatet från denna beräkning pekar på en total dumpningsmarginal på mer än 100 %. Den konstaterade dumpningsmarginalen var väsentligt högre än den dumpningsmarginal som konstaterades vid den ursprungliga undersökningen.

3.1.3   Utveckling av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

Utveckling av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

| (42) | Kommissionen undersökte om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Följande faktorer analyserades: produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Folkrepubliken Kina, exportpriser till andra destinationer samt absorptionskapaciteten på tredjeländers marknader. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen undersökte om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Följande faktorer analyserades: produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Folkrepubliken Kina, exportpriser till andra destinationer samt absorptionskapaciteten på tredjeländers marknader.

| (43) | Analysen grundades främst på information som tillhandahållits i begäran och på information som fanns allmänt tillgänglig och/eller som lämnats in inom ramen för denna undersökning. Andra informationskällor har också använts, såsom Eurostats importstatistik och exportstatistik från det berörda landet. |
| --- | --- |

(43)

Analysen grundades främst på information som tillhandahållits i begäran och på information som fanns allmänt tillgänglig och/eller som lämnats in inom ramen för denna undersökning. Andra informationskällor har också använts, såsom Eurostats importstatistik och exportstatistik från det berörda landet.

3.1.3.1   Outnyttjad kapacitet

| (44) | Eftersom det inte förekom något samarbete användes den information som lämnats in i begäran om översyn, artikel 14.6-databasen och kinesisk exportstatistik. Den kinesiska kapaciteten uppskattades försiktigt genom användning av allmänt tillgängliga uppgifter om kapacitet för endast en kinesisk exporterande tillverkare (10). Detta resulterade i en kapacitet på minst 40 000 ton, men information i akten visar att det finns åtminstone ytterligare två kinesiska tillverkare (Fang Da ej inräknade), och att denna försiktigt beräknade siffra därför är en underskattning av Folkrepubliken Kinas faktiska kapacitet. |
| --- | --- |

(44)

Eftersom det inte förekom något samarbete användes den information som lämnats in i begäran om översyn, artikel 14.6-databasen och kinesisk exportstatistik. Den kinesiska kapaciteten uppskattades försiktigt genom användning av allmänt tillgängliga uppgifter om kapacitet för endast en kinesisk exporterande tillverkare (10). Detta resulterade i en kapacitet på minst 40 000 ton, men information i akten visar att det finns åtminstone ytterligare två kinesiska tillverkare (Fang Da ej inräknade), och att denna försiktigt beräknade siffra därför är en underskattning av Folkrepubliken Kinas faktiska kapacitet.

10

| (45) | Vid användning av den kinesiska exportstatistiken och importstatistiken från artikel 14.6-databasen om import till unionen (Fang Da ej inräknade) av den berörda produkten pekar ovanstående uppskattning på en fri kapacitet på nästan 17 000 ton för den kinesiska marknaden och unionsmarknaden tillsammans, eller en outnyttjad kapacitet som är mer än tre gånger större än double digitstorleken på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(45)

Vid användning av den kinesiska exportstatistiken och importstatistiken från artikel 14.6-databasen om import till unionen (Fang Da ej inräknade) av den berörda produkten pekar ovanstående uppskattning på en fri kapacitet på nästan 17 000 ton för den kinesiska marknaden och unionsmarknaden tillsammans, eller en outnyttjad kapacitet som är mer än tre gånger större än double digitstorleken på unionsmarknaden.

3.1.3.2   Exportpriser till tredjeländer

| (46) | Enligt kinesisk exportstatistik ligger genomsnittliga kinesiska priser till deras viktigaste andra marknader (såsom Sydafrika, Brasilien, Argentina och Turkiet) på samma nivå eller ibland till och med lägre än deras försäljningspriser till unionen. |
| --- | --- |

(46)

Enligt kinesisk exportstatistik ligger genomsnittliga kinesiska priser till deras viktigaste andra marknader (såsom Sydafrika, Brasilien, Argentina och Turkiet) på samma nivå eller ibland till och med lägre än deras försäljningspriser till unionen.

| (47) | Av ovanstående framgår att den berörda produkten även dumpas på andra tredjelandsmarknader och att unionen skulle fortsätta att vara en attraktiv marknad för kinesiska exporterande tillverkare om åtgärderna upphävdes. |
| --- | --- |

(47)

Av ovanstående framgår att den berörda produkten även dumpas på andra tredjelandsmarknader och att unionen skulle fortsätta att vara en attraktiv marknad för kinesiska exporterande tillverkare om åtgärderna upphävdes.

3.1.3.3   Absorption av tredjelandsmarknader

| (48) | Det är förbjudet att använda natriumcyklamat i livsmedels-, dryckes- och läkemedelsprodukter på ett antal stora tredjelandsmarknader, däribland USA. Det fanns inga indikationer i akten på att andra tredjelandsmarknader för natriumcyklamat skulle växa och akten innehöll inte heller indikationer på den kinesiska inhemska marknadens storlek och på hur mycket den förväntades växa. |
| --- | --- |

(48)

Det är förbjudet att använda natriumcyklamat i livsmedels-, dryckes- och läkemedelsprodukter på ett antal stora tredjelandsmarknader, däribland USA. Det fanns inga indikationer i akten på att andra tredjelandsmarknader för natriumcyklamat skulle växa och akten innehöll inte heller indikationer på den kinesiska inhemska marknadens storlek och på hur mycket den förväntades växa.

| (49) | Därför uppskattas absorptionskapaciteten för andra marknader än unionsmarknaden vara rätt så låg och således skulle unionen vara en attraktiv marknad om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(49)

Därför uppskattas absorptionskapaciteten för andra marknader än unionsmarknaden vara rätt så låg och således skulle unionen vara en attraktiv marknad om åtgärderna upphörde att gälla.

3.1.4   Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning

Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning

| (50) | Utvärderingen av dessa faktorer visade att de exportörer som berörs av översynen har fortsatt att exportera den berörda produkten till unionen, i betydande mängder och till dumpade priser. Kinesisk export till andra tredjeländer sker också till dumpade priser. På grund av de kinesiska exportörernas stora, fritt tillgängliga kapacitet, bristen på andra betydande marknader som kan absorbera en sådan kapacitet samt det faktum att unionsmarknaden är attraktiv, finns det ett incitament för de kinesiska exporterande tillverkarna att leda om ännu större mängder till dumpade priser till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(50)

Utvärderingen av dessa faktorer visade att de exportörer som berörs av översynen har fortsatt att exportera den berörda produkten till unionen, i betydande mängder och till dumpade priser. Kinesisk export till andra tredjeländer sker också till dumpade priser. På grund av de kinesiska exportörernas stora, fritt tillgängliga kapacitet, bristen på andra betydande marknader som kan absorbera en sådan kapacitet samt det faktum att unionsmarknaden är attraktiv, finns det ett incitament för de kinesiska exporterande tillverkarna att leda om ännu större mängder till dumpade priser till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphävas.

| (51) | Mot bakgrund av ovanstående uppgifter dras slutsatsen att dumpningen från Folkrepubliken Kina sannolikt kommer att fortsätta om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(51)

Mot bakgrund av ovanstående uppgifter dras slutsatsen att dumpningen från Folkrepubliken Kina sannolikt kommer att fortsätta om åtgärderna tillåts upphöra att gälla.

3.2   Indonesien

Indonesien

3.2.1   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (52) | Efter inledandet hörde en indonesisk exporterande tillverkare av sig. Ett ofullständigt svar på frågeformuläret lämnades in varvid kommissionen uppmanade företaget att lämna in ett fullständigt svar på frågeformuläret som en del av bristförfarandet. Inget svar mottogs på denna uppmaning och därför kunde ingen av de indonesiska exporterande tillverkarna anses vara samarbetsvillig. |
| --- | --- |

(52)

Efter inledandet hörde en indonesisk exporterande tillverkare av sig. Ett ofullständigt svar på frågeformuläret lämnades in varvid kommissionen uppmanade företaget att lämna in ett fullständigt svar på frågeformuläret som en del av bristförfarandet. Inget svar mottogs på denna uppmaning och därför kunde ingen av de indonesiska exporterande tillverkarna anses vara samarbetsvillig.

| (53) | Mot bakgrund av ovanstående och enligt artikel 18 i grundförordningen har uppgifterna om inhemska priser, exportpriser till andra länder samt tillverkning och kapacitet i Indonesien för de icke-samarbetsvilliga indonesiska exporttillverkarna baserats på de fakta som stod till förfogande, däribland uppgifter i klagomålet och allmänt tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(53)

Mot bakgrund av ovanstående och enligt artikel 18 i grundförordningen har uppgifterna om inhemska priser, exportpriser till andra länder samt tillverkning och kapacitet i Indonesien för de icke-samarbetsvilliga indonesiska exporttillverkarna baserats på de fakta som stod till förfogande, däribland uppgifter i klagomålet och allmänt tillgängliga uppgifter.

3.2.2   Dumpning under översynsperioden

Dumpning under översynsperioden

3.2.2.1   Normalvärde

| (54) | I avsaknad av samarbete från Indonesien användes det indonesiska normalvärdet som det rapporterats i begäran eftersom det inte fanns någon annan tillgänglig information i ärendet. I begäran konstruerades det indonesiska normalvärdet genom att unionstillverkarens kostnadsstruktur användes och varje kostnadsfaktor justerades till indonesiska nivåer. Kostnadsfaktorerna var råmaterial, personal, energi och vatten, underhåll, avskrivning och fasta kostnader. De justeringar som gjorts i begäran befanns skäliga. I avsaknad av annan tillgänglig information ansågs därför informationen i begäran som en bästa uppskattning för det indonesiska normalvärdet. |
| --- | --- |

(54)

I avsaknad av samarbete från Indonesien användes det indonesiska normalvärdet som det rapporterats i begäran eftersom det inte fanns någon annan tillgänglig information i ärendet. I begäran konstruerades det indonesiska normalvärdet genom att unionstillverkarens kostnadsstruktur användes och varje kostnadsfaktor justerades till indonesiska nivåer. Kostnadsfaktorerna var råmaterial, personal, energi och vatten, underhåll, avskrivning och fasta kostnader. De justeringar som gjorts i begäran befanns skäliga. I avsaknad av annan tillgänglig information ansågs därför informationen i begäran som en bästa uppskattning för det indonesiska normalvärdet.

3.2.2.2   Exportpris

| (55) | Då samarbete inte har kunnat upprättas med någon indonesisk exporterande tillverkare måste annan tillgänglig information användas för att fastställa exportpriser. Under översynsperioden upphörde nästan importen från Indonesien till unionen. Den import som har kunnat konstateras under översynsperioden var försumbar (runt 19 ton) och därför kunde inte importstatistiken från artikel 14.6-databasen användas. I stället användes indonesisk exportstatistik för att fastställa exportpriserna. Tolv exportdestinationer påträffades. Det genomsnittliga exportpriset till alla tredjeländer användes som proxyvariabel för exportpriset till unionen om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(55)

Då samarbete inte har kunnat upprättas med någon indonesisk exporterande tillverkare måste annan tillgänglig information användas för att fastställa exportpriser. Under översynsperioden upphörde nästan importen från Indonesien till unionen. Den import som har kunnat konstateras under översynsperioden var försumbar (runt 19 ton) och därför kunde inte importstatistiken från artikel 14.6-databasen användas. I stället användes indonesisk exportstatistik för att fastställa exportpriserna. Tolv exportdestinationer påträffades. Det genomsnittliga exportpriset till alla tredjeländer användes som proxyvariabel för exportpriset till unionen om åtgärderna skulle upphävas.

3.2.2.3   Jämförelse

| (56) | Kommissionen jämförde det konstruerade normalvärdet och de indonesiska exportörernas exportpris på grundval av priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen jämförde det konstruerade normalvärdet och de indonesiska exportörernas exportpris på grundval av priset fritt fabrik.

| (57) | När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. |
| --- | --- |

(57)

När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten.

| (58) | Justeringar gjordes för att få exportpriserna fritt ombord på en nivå fritt fabrik. Eftersom mer exakt information saknades baserades dessa justeringar på faktiska uppgifter om Fang Da i den parallella undersökningen enligt artikel 5, vilka kommissionen anser utgöra ett lämpligt riktmärke för att beräkna justeringarna. Lämpliga justeringar för transport, försäkring, hantering, lastning och därtill sammanhängande kostnader samt bankavgifter gjordes i de fall där dessa konstaterades vara skäliga, korrekta och styrkta med kontrollerad bevisning. |
| --- | --- |

(58)

Justeringar gjordes för att få exportpriserna fritt ombord på en nivå fritt fabrik. Eftersom mer exakt information saknades baserades dessa justeringar på faktiska uppgifter om Fang Da i den parallella undersökningen enligt artikel 5, vilka kommissionen anser utgöra ett lämpligt riktmärke för att beräkna justeringarna. Lämpliga justeringar för transport, försäkring, hantering, lastning och därtill sammanhängande kostnader samt bankavgifter gjordes i de fall där dessa konstaterades vara skäliga, korrekta och styrkta med kontrollerad bevisning.

3.2.2.4   Dumpningsmarginal

| (59) | Dumpningsmarginalen beräknades som det belopp med vilket normalvärdet, beräknat såsom anges i skäl 54, översteg exportpriset, som fastställdes såsom anges i skäl 55. Detta resulterade i en dumpningsmarginal på 33,6 %, vilket är högre än den högsta dumpningsmarginal som fastställdes i den ursprungliga undersökningen (18,1 %). Detta visar att dumpningen till tredjeländer från indonesiska företag, även om exporten av den berörda produkten till unionen nästan har avstannat, har fortsatt på en nivå som är högre än den som fastställdes i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(59)

Dumpningsmarginalen beräknades som det belopp med vilket normalvärdet, beräknat såsom anges i skäl 54, översteg exportpriset, som fastställdes såsom anges i skäl 55. Detta resulterade i en dumpningsmarginal på 33,6 %, vilket är högre än den högsta dumpningsmarginal som fastställdes i den ursprungliga undersökningen (18,1 %). Detta visar att dumpningen till tredjeländer från indonesiska företag, även om exporten av den berörda produkten till unionen nästan har avstannat, har fortsatt på en nivå som är högre än den som fastställdes i den ursprungliga undersökningen.

3.2.3   Utveckling av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

Utveckling av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

| (60) | Kommissionen undersökte om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Följande faktorer analyserades: exportpriset till andra destinationer, produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Indonesien samt absorptionskapaciteten för andra tredjelandsmarknader. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen undersökte om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Följande faktorer analyserades: exportpriset till andra destinationer, produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Indonesien samt absorptionskapaciteten för andra tredjelandsmarknader.

3.2.3.1   Outnyttjad kapacitet

| (61) | Eftersom samarbete inte kunnat upprättas var kommissionen tvungen att använda sig av de uppgifter som fanns tillgängliga i begäran om översyn, Eurostat-databasen och indonesisk exportstatistik. På grundval av information som fanns tillgänglig för en indonesisk exporterande tillverkare uppskattades den indonesiska kapaciteten till minst 10 000 ton. Med hjälp av indonesisk exportstatistik kunde man fastställa att den indonesiska exporten till tredjeländer uppgick till 4 700 ton under översynsperioden. Utifrån detta kan Indonesiens fria kapacitet för sin inhemska marknad och unionsmarknaden försiktigt uppskattas till 5 300 ton. Det ska påpekas att den totala indonesiska kapaciteten vid den förra översynen vid giltighetstidens utgång (11) uppskattades till 18 000 ton för 2008. |
| --- | --- |

(61)

Eftersom samarbete inte kunnat upprättas var kommissionen tvungen att använda sig av de uppgifter som fanns tillgängliga i begäran om översyn, Eurostat-databasen och indonesisk exportstatistik. På grundval av information som fanns tillgänglig för en indonesisk exporterande tillverkare uppskattades den indonesiska kapaciteten till minst 10 000 ton. Med hjälp av indonesisk exportstatistik kunde man fastställa att den indonesiska exporten till tredjeländer uppgick till 4 700 ton under översynsperioden. Utifrån detta kan Indonesiens fria kapacitet för sin inhemska marknad och unionsmarknaden försiktigt uppskattas till 5 300 ton. Det ska påpekas att den totala indonesiska kapaciteten vid den förra översynen vid giltighetstidens utgång (11) uppskattades till 18 000 ton för 2008.

11

| (62) | Eftersom inga uppgifter om de två indonesiska tillverkarnas inhemska försäljning finns tillgängliga kan det endast göras en grov uppskattning av den fria (tillgängliga) kapacitet som skulle kunna ledas om till unionsmarknaden. Med uppgifterna från den förra översynen vid giltighetstidens utgång uppgick emellertid de två indonesiska företagens inhemska försäljning till 2 000 ton, vilket med nuvarande kapacitet fortfarande skulle lämna en fri kapacitet på 3 300 ton till unionsmarknaden. Detta skulle motsvara mer än 80 % av unionsmarknaden under översynsperioden. |
| --- | --- |

(62)

Eftersom inga uppgifter om de två indonesiska tillverkarnas inhemska försäljning finns tillgängliga kan det endast göras en grov uppskattning av den fria (tillgängliga) kapacitet som skulle kunna ledas om till unionsmarknaden. Med uppgifterna från den förra översynen vid giltighetstidens utgång uppgick emellertid de två indonesiska företagens inhemska försäljning till 2 000 ton, vilket med nuvarande kapacitet fortfarande skulle lämna en fri kapacitet på 3 300 ton till unionsmarknaden. Detta skulle motsvara mer än 80 % av unionsmarknaden under översynsperioden.

3.2.3.2   Exportpriser till tredjeländer

| (63) | Utifrån indonesisk statistik om exporten till andra länder under översynsperioden kan det konstateras att de genomsnittliga försäljningspriserna på två av de viktigaste exportmarknaderna, dvs. Pakistan och Filippinerna (vilka står för över 50 % av den indonesiska exportförsäljningen till tredjeländer) är väsentligt lägre än de genomsnittliga försäljningspriserna i unionen under översynsperioden. Såsom förklaras i skälen 55–59 kunde en dumpningsmarginal på 33,6 % konstateras när det indonesiska exportpriset baserades på alla exportförsäljningspriser till tredjeländer. Därför skulle unionsmarknaden vara attraktiv för indonesiska exporterande tillverkare om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(63)

Utifrån indonesisk statistik om exporten till andra länder under översynsperioden kan det konstateras att de genomsnittliga försäljningspriserna på två av de viktigaste exportmarknaderna, dvs. Pakistan och Filippinerna (vilka står för över 50 % av den indonesiska exportförsäljningen till tredjeländer) är väsentligt lägre än de genomsnittliga försäljningspriserna i unionen under översynsperioden. Såsom förklaras i skälen 55–59 kunde en dumpningsmarginal på 33,6 % konstateras när det indonesiska exportpriset baserades på alla exportförsäljningspriser till tredjeländer. Därför skulle unionsmarknaden vara attraktiv för indonesiska exporterande tillverkare om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

3.2.3.3   Absorption av tredjelandsmarknader

| (64) | Såsom förklaras i skälen 48 och 49 anses absorptionskapaciteten på andra marknader än unionsmarknaden vara låg. På grund av avsaknad av samarbete finns det ingen information i ärendet om den indonesiska inhemska förbrukningen av den berörda produkten, men med en uppskattat fri kapacitet på 5 300 ton för både den indonesiska marknaden och unionsmarknaden är det med tanke på andra marknaders låga absorptionskapacitet tydligt att Indonesien skulle ha stor fri kapacitet för att täcka unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(64)

Såsom förklaras i skälen 48 och 49 anses absorptionskapaciteten på andra marknader än unionsmarknaden vara låg. På grund av avsaknad av samarbete finns det ingen information i ärendet om den indonesiska inhemska förbrukningen av den berörda produkten, men med en uppskattat fri kapacitet på 5 300 ton för både den indonesiska marknaden och unionsmarknaden är det med tanke på andra marknaders låga absorptionskapacitet tydligt att Indonesien skulle ha stor fri kapacitet för att täcka unionsmarknaden.

| (65) | Följaktligen kan man inte förvänta sig att den indonesiska överskottskapaciteten skulle ledas om till andra marknader än unionens i någon större utsträckning. |
| --- | --- |

(65)

Följaktligen kan man inte förvänta sig att den indonesiska överskottskapaciteten skulle ledas om till andra marknader än unionens i någon större utsträckning.

3.2.4   Slutsats om sannolikheten för återkommande dumpning

Slutsats om sannolikheten för återkommande dumpning

| (66) | Bedömningen av ovannämnda faktorer visade att Indonesien har exporterat till andra marknader än unionsmarknaden till priser som ligger långt under det genomsnittliga priset i unionen. Med tanke på de indonesiska exportörernas stora fritt tillgängliga kapacitet och bristen på andra betydande marknader som kan absorbera en sådan kapacitet är det troligt att de indonesiska exporterande tillverkarna kommer att leda om stora volymer till dumpade priser till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(66)

Bedömningen av ovannämnda faktorer visade att Indonesien har exporterat till andra marknader än unionsmarknaden till priser som ligger långt under det genomsnittliga priset i unionen. Med tanke på de indonesiska exportörernas stora fritt tillgängliga kapacitet och bristen på andra betydande marknader som kan absorbera en sådan kapacitet är det troligt att de indonesiska exporterande tillverkarna kommer att leda om stora volymer till dumpade priser till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphävas.

| (67) | Mot bakgrund av ovanstående uppgifter dras slutsatsen att dumpningen från Indonesien sannolikt kommer att återkomma, om åtgärderna tillåts upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(67)

Mot bakgrund av ovanstående uppgifter dras slutsatsen att dumpningen från Indonesien sannolikt kommer att återkomma, om åtgärderna tillåts upphöra att gälla.

4.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SKADA

SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SKADA

4.1   Inledande anmärkning

Inledande anmärkning

| (68) | Eftersom unionsindustrin består av endast en tillverkare och dumpad import rör en begränsad grupp av kinesiska och indonesiska exporterande tillverkare behövde skadeindikatorer och uppgifter om import indexeras för att skydda känsliga affärsuppgifters konfidentialitet. |
| --- | --- |

(68)

Eftersom unionsindustrin består av endast en tillverkare och dumpad import rör en begränsad grupp av kinesiska och indonesiska exporterande tillverkare behövde skadeindikatorer och uppgifter om import indexeras för att skydda känsliga affärsuppgifters konfidentialitet.

4.2   Definition av unionsindustrin och unionens tillverkning

Definition av unionsindustrin och unionens tillverkning

| (69) | Den likadana produkten tillverkades under undersökningsperioden av endast en tillverkare i unionen, vilken således utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(69)

Den likadana produkten tillverkades under undersökningsperioden av endast en tillverkare i unionen, vilken således utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

unionsindustrin

4.3   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (70) | Natriumcyklamat tillverkas endast i unionen, Folkrepubliken Kina och Indonesien. Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden, plus volymen på importerad natriumcyklamat från Folkrepubliken Kina och Indonesien, som fastställts i enlighet med vad som förklaras i skäl 73. |
| --- | --- |

(70)

Natriumcyklamat tillverkas endast i unionen, Folkrepubliken Kina och Indonesien. Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden, plus volymen på importerad natriumcyklamat från Folkrepubliken Kina och Indonesien, som fastställts i enlighet med vad som förklaras i skäl 73.

| (71) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen












  Index (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen | 100 | 103 | 93 | 97 | 101 |
| Källa: Unionsindustrins uppgifter, artikel 14.6-databasen. |

(71)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 1

Tabell 1

Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Översynsperiod

Total förbrukning i unionen

100

103

93

97

101

Källa: Unionsindustrins uppgifter, artikel 14.6-databasen.

Källa:

| (72) | Förbrukningen av natriumcyklamat i unionen sjönk först med 7 % mellan 2011 och 2013, och steg sedan under följande period. Förbrukningen nådde under översynsperioden mer eller mindre samma nivå som 2011. |
| --- | --- |

(72)

Förbrukningen av natriumcyklamat i unionen sjönk först med 7 % mellan 2011 och 2013, och steg sedan under följande period. Förbrukningen nådde under översynsperioden mer eller mindre samma nivå som 2011.

4.4   Import från de berörda länderna

Import från de berörda länderna

| (73) | I denna undersökning avses med import från Folkrepubliken Kina den totala importen från Folkrepubliken Kina exklusive importen från Fang Da, som inte är föremål för denna översyn. Import från Fang Da beaktades endast för beräkningen av den totala förbrukningen inom unionen. Eftersom ingen av de kinesiska och indonesiska exporterande tillverkarna har samarbetat i denna undersökning använde kommissionen statistik som fanns tillgänglig i artikel 14.6-databasen för att fastställa importvolymen och importpriset från dessa två länder under skadeundersökningsperioden, eftersom den innehöll tillräckligt detaljerad information på nivån för de tiosiffriga Taric-numren och Taric-tilläggsnumren. |
| --- | --- |

(73)

I denna undersökning avses med import från Folkrepubliken Kina den totala importen från Folkrepubliken Kina exklusive importen från Fang Da, som inte är föremål för denna översyn. Import från Fang Da beaktades endast för beräkningen av den totala förbrukningen inom unionen. Eftersom ingen av de kinesiska och indonesiska exporterande tillverkarna har samarbetat i denna undersökning använde kommissionen statistik som fanns tillgänglig i artikel 14.6-databasen för att fastställa importvolymen och importpriset från dessa två länder under skadeundersökningsperioden, eftersom den innehöll tillräckligt detaljerad information på nivån för de tiosiffriga Taric-numren och Taric-tilläggsnumren.

import från Folkrepubliken Kina

| (74) | Eftersom importvolymen från Indonesien är försumbar i den mening som avses i artikel 3.4 i grundförordningen bedömdes import från de berörda länderna separat. |
| --- | --- |

(74)

Eftersom importvolymen från Indonesien är försumbar i den mening som avses i artikel 3.4 i grundförordningen bedömdes import från de berörda länderna separat.

4.4.1   Folkrepubliken Kina

Folkrepubliken Kina

4.4.1.1   Volym och marknadsandel

Tabell 2

Tabell 2

Importvolym och marknadsandel

Importvolym och marknadsandel

| Index (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym | 100 | 114 | 73 | 71 | 77 |
| Marknadsandel | 100 | 110 | 79 | 73 | 77 |
| Källa: Artikel 14.6-databasen. |

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Översynsperiod

Importvolym

100

114

73

71

77

Marknadsandel

100

110

79

73

77

Källa: Artikel 14.6-databasen.

Källa:

| (75) | Importvolymen från Folkrepubliken Kina minskade med 23 % under skadeundersökningsperioden. Först ökade den mellan 2011 och 2012, och sjönk därefter väsentligt, särskilt mellan 2012 och 2013 med en kraftig minskning på 41 indexpunkter. Ytterligare en liten minskning skedde mellan 2013 och 2014, som följdes av en ökning med 6 indexpunkter mellan 2014 och översynsperioden. |
| --- | --- |

(75)

Importvolymen från Folkrepubliken Kina minskade med 23 % under skadeundersökningsperioden. Först ökade den mellan 2011 och 2012, och sjönk därefter väsentligt, särskilt mellan 2012 och 2013 med en kraftig minskning på 41 indexpunkter. Ytterligare en liten minskning skedde mellan 2013 och 2014, som följdes av en ökning med 6 indexpunkter mellan 2014 och översynsperioden.

| (76) | Den motsvarande marknadsandelen under skadeundersökningsperioden följde en liknande trend, också den med en total minskning på 23 %. |
| --- | --- |

(76)

Den motsvarande marknadsandelen under skadeundersökningsperioden följde en liknande trend, också den med en total minskning på 23 %.

4.4.1.2   Priser på importprodukter

| (77) | Utvecklingstendenserna för de kinesiska importpriserna har fastställts och analyserats separat med och utan antidumpningstullar inkluderade. Det gjordes i detta enskilda fall eftersom nivån på tullsatserna ändrades 2012, såsom förklaras i skäl 1, samtidigt som det blev möjligt att åskådliggöra dessa ändringars inverkan genom att visa pristrenderna inklusive antidumpningstullar.

  Tabell 3


  Index importpriser (euro/kg)












  Index (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exklusive antidumpningstullar | 100 | 105 | 105 | 101 | 104 |
| Inklusive antidumpningstullar | 100 | 109 | 112 | 108 | 111 |
| Källa: Artikel 14.6-databasen. |

(77)

Utvecklingstendenserna för de kinesiska importpriserna har fastställts och analyserats separat med och utan antidumpningstullar inkluderade. Det gjordes i detta enskilda fall eftersom nivån på tullsatserna ändrades 2012, såsom förklaras i skäl 1, samtidigt som det blev möjligt att åskådliggöra dessa ändringars inverkan genom att visa pristrenderna inklusive antidumpningstullar.

Tabell 3

Tabell 3

Index importpriser (euro/kg)

Index importpriser (euro/kg)

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Översynsperiod

Exklusive antidumpningstullar

100

105

105

101

104

Inklusive antidumpningstullar

100

109

112

108

111

Källa: Artikel 14.6-databasen.

Källa:

| (78) | Under skadeundersökningsperioden ökade de genomsnittliga priserna cif vid unionens gräns (priser utan antidumpningstullar) på import från Folkrepubliken Kina från andra tillverkare än Fang Da med 4 %. |
| --- | --- |

(78)

Under skadeundersökningsperioden ökade de genomsnittliga priserna cif vid unionens gräns (priser utan antidumpningstullar) på import från Folkrepubliken Kina från andra tillverkare än Fang Da med 4 %.

| (79) | Om antidumpningstullarnas inverkan tas med i beräkningen ökade importpriserna med 11 % under skadeundersökningsperioden. Det ska hållas i åtanke att antidumpningstullarna i maj 2012 hade mer än fördubblats för de kinesiska exporterande tillverkare som tillhörde Rainbow Rich-gruppen, vilket återspeglas i höjningen av de genomsnittliga importpriserna (inbegripet antidumpningstullar) från 2011 till 2012. |
| --- | --- |

(79)

Om antidumpningstullarnas inverkan tas med i beräkningen ökade importpriserna med 11 % under skadeundersökningsperioden. Det ska hållas i åtanke att antidumpningstullarna i maj 2012 hade mer än fördubblats för de kinesiska exporterande tillverkare som tillhörde Rainbow Rich-gruppen, vilket återspeglas i höjningen av de genomsnittliga importpriserna (inbegripet antidumpningstullar) från 2011 till 2012.

4.4.1.3   Prisunderskridande

| (80) | Mot bakgrund av den bristande samarbetsviljan hos alla de kinesiska exporterande tillverkare som är föremål för denna översyn fastställde kommissionen prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionstillverkaren tog ut till oberoende kunder på unionsmarknaden, justerat till en nivå fritt fabrik med det genomsnittliga kinesiska importpriset baserat på artikel 14.6-databasen. Eftersom ingen information fanns tillgänglig rörande formen (produkttypen) för importen från Kina togs ett enkelt medelvärde för att beräkna det genomsnittliga kinesiska exportpriset. |
| --- | --- |

(80)

Mot bakgrund av den bristande samarbetsviljan hos alla de kinesiska exporterande tillverkare som är föremål för denna översyn fastställde kommissionen prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra det vägda genomsnittliga försäljningspris som unionstillverkaren tog ut till oberoende kunder på unionsmarknaden, justerat till en nivå fritt fabrik med det genomsnittliga kinesiska importpriset baserat på artikel 14.6-databasen. Eftersom ingen information fanns tillgänglig rörande formen (produkttypen) för importen från Kina togs ett enkelt medelvärde för att beräkna det genomsnittliga kinesiska exportpriset.

| (81) | Jämförelsen visade att den genomsnittliga prisunderskridandemarginalen uttryckt som en procentsats av unionsindustrins försäljningspriser under översynsperioden var 22,8 % när hänsyn togs till den inverkan som de antidumpningstullar som tillämpas på importen från Kina har. Om den antidumpningstull som gäller för den kinesiska exporterande tillverkare som är föremål för åtgärder dras av, skulle prisunderskridandemarginalen uppgå till 32,3 %. |
| --- | --- |

(81)

Jämförelsen visade att den genomsnittliga prisunderskridandemarginalen uttryckt som en procentsats av unionsindustrins försäljningspriser under översynsperioden var 22,8 % när hänsyn togs till den inverkan som de antidumpningstullar som tillämpas på importen från Kina har. Om den antidumpningstull som gäller för den kinesiska exporterande tillverkare som är föremål för åtgärder dras av, skulle prisunderskridandemarginalen uppgå till 32,3 %.

4.4.2   Indonesien

Indonesien

4.4.2.1   Volym och marknadsandel

Tabell 4

Tabell 4

Importvolym och marknadsandel

Importvolym och marknadsandel

| Index (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym | 100 | 225 | 31 | 18 | 9 |
| Marknadsandel | 100 | 218 | 34 | 19 | 9 |
| Källa: Artikel 14.6-databasen. |

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Översynsperiod

Importvolym

100

225

31

18

9

Marknadsandel

100

218

34

19

9

Källa: Artikel 14.6-databasen.

Källa:

| (82) | Under skadeundersökningsperioden minskade både volymen och marknadsandelarna för import av natriumcyklamat från Indonesien till unionen med 91 %. Det bör noteras att den absoluta volymen på importen från Indonesien var låg 2011 och 2012, mycket låg 2013 och försumbar under 2014 och översynsperioden. Även om importen från Indonesien fluktuerade mycket under skadeundersökningsperioden kan dess inverkan på unionsindustrin anses vara mycket begränsad från 2011 till 2012, och till och med obetydlig från 2013 fram till översynsperioden. |
| --- | --- |

(82)

Under skadeundersökningsperioden minskade både volymen och marknadsandelarna för import av natriumcyklamat från Indonesien till unionen med 91 %. Det bör noteras att den absoluta volymen på importen från Indonesien var låg 2011 och 2012, mycket låg 2013 och försumbar under 2014 och översynsperioden. Även om importen från Indonesien fluktuerade mycket under skadeundersökningsperioden kan dess inverkan på unionsindustrin anses vara mycket begränsad från 2011 till 2012, och till och med obetydlig från 2013 fram till översynsperioden.

4.4.2.2   Priser på importprodukter

Tabell 5

Tabell 5

Index importpriser (euro/kg)

Index importpriser (euro/kg)

| Index (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exklusive antidumpningstullar | 100 | 104 | 107 | 105 | 106 |
| Källa: Artikel 14.6-databasen. |

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Översynsperiod

Exklusive antidumpningstullar

100

104

107

105

106

Källa: Artikel 14.6-databasen.

Källa:

| (83) | Under skadeundersökningsperioden ökade de genomsnittliga indonesiska importpriserna cif vid unionens gräns med 6 %. |
| --- | --- |

(83)

Under skadeundersökningsperioden ökade de genomsnittliga indonesiska importpriserna cif vid unionens gräns med 6 %.

4.4.2.3   Prisunderskridande

| (84) | Mot bakgrund av den bristande samarbetsviljan från alla de indonesiska exporterande tillverkarna fastställde kommissionen prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra det vägda genomsnittliga försäljningspris unionstillverkaren tog ut till oberoende kunder på unionsmarknaden, justerat till en nivå fritt fabrik, med det genomsnittliga indonesiska importpriset baserat på artikel 14.6-databasen. Eftersom ingen information fanns tillgänglig rörande formen (produkttypen) för importen från Indonesien togs ett enkelt medelvärde för att beräkna det genomsnittliga indonesiska importpriset. |
| --- | --- |

(84)

Mot bakgrund av den bristande samarbetsviljan från alla de indonesiska exporterande tillverkarna fastställde kommissionen prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra det vägda genomsnittliga försäljningspris unionstillverkaren tog ut till oberoende kunder på unionsmarknaden, justerat till en nivå fritt fabrik, med det genomsnittliga indonesiska importpriset baserat på artikel 14.6-databasen. Eftersom ingen information fanns tillgänglig rörande formen (produkttypen) för importen från Indonesien togs ett enkelt medelvärde för att beräkna det genomsnittliga indonesiska importpriset.

| (85) | Jämförelsen visade att den vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalen, uttryckt i procent av unionsindustrins försäljningspriser, under översynsperioden uppgick till 24,1 %. Om de antidumpningstullar som gäller för de indonesiska exporterande tillverkare som är föremål för åtgärder dras av, skulle prisunderskridandemarginalen uppgå till 33,6 %. |
| --- | --- |

(85)

Jämförelsen visade att den vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalen, uttryckt i procent av unionsindustrins försäljningspriser, under översynsperioden uppgick till 24,1 %. Om de antidumpningstullar som gäller för de indonesiska exporterande tillverkare som är föremål för åtgärder dras av, skulle prisunderskridandemarginalen uppgå till 33,6 %.

4.5   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.5.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (86) | Tillverkning av natriumcyklamat består av två huvudsakliga tillverkningssteg: I det första steget, som kräver användning av reaktorer, omvandlas råvarorna till rå (orenad) natriumcyklamat. I det andra tillverkningssteget måste den råa natriumcyklamaten renas innan den i enlighet med lagstiftningen på området kan användas i en livsmedels-, dryckes- eller läkemedelsindustri i ett senare led av förädlingskedjan. |
| --- | --- |

(86)

Tillverkning av natriumcyklamat består av två huvudsakliga tillverkningssteg: I det första steget, som kräver användning av reaktorer, omvandlas råvarorna till rå (orenad) natriumcyklamat. I det andra tillverkningssteget måste den råa natriumcyklamaten renas innan den i enlighet med lagstiftningen på området kan användas i en livsmedels-, dryckes- eller läkemedelsindustri i ett senare led av förädlingskedjan.

| (87) | På grund av en teknisk olycka som skedde i juli 2011 (explosion i fabriken) kunde unionstillverkaren inte utföra det första tillverkningssteget – reaktionsprocessen – mellan augusti 2011 och maj 2012, utan var tvungen att tillfälligt förlita sig till importerad natriumcyklamat som unionstillverkaren renade ytterligare för att kunna upprätthålla sin kommersiella verksamhet. |
| --- | --- |

(87)

På grund av en teknisk olycka som skedde i juli 2011 (explosion i fabriken) kunde unionstillverkaren inte utföra det första tillverkningssteget – reaktionsprocessen – mellan augusti 2011 och maj 2012, utan var tvungen att tillfälligt förlita sig till importerad natriumcyklamat som unionstillverkaren renade ytterligare för att kunna upprätthålla sin kommersiella verksamhet.

| (88) | Eftersom unionstillverkaren inte hade något annat val än att tillfälligt förlita sig till import, och med tanke på importens begränsade varaktighet och volym under skadeundersökningsperioden, gör denna incident och dess följder inte ovannämnda slutsatser rörande definitionen av unionsindustrin ogiltiga. Den hade emellertid stor inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation för åren 2011–2012, det vill säga i början av skadeundersökningsperioden, i synnerhet i fråga om kapacitet, tillverknings- och försäljningsvolym samt lönsamhetsindikatorer. Den hade också en viss, men dock mindre, inverkan på importens utveckling. Dessa faktorer beaktas i analysen av skadeindikatorernas utveckling. |
| --- | --- |

(88)

Eftersom unionstillverkaren inte hade något annat val än att tillfälligt förlita sig till import, och med tanke på importens begränsade varaktighet och volym under skadeundersökningsperioden, gör denna incident och dess följder inte ovannämnda slutsatser rörande definitionen av unionsindustrin ogiltiga. Den hade emellertid stor inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation för åren 2011–2012, det vill säga i början av skadeundersökningsperioden, i synnerhet i fråga om kapacitet, tillverknings- och försäljningsvolym samt lönsamhetsindikatorer. Den hade också en viss, men dock mindre, inverkan på importens utveckling. Dessa faktorer beaktas i analysen av skadeindikatorernas utveckling.

| (89) | I samband med detta och i enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen inbegrep granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. För fastställande av skadan bedömde kommissionen de ekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter som rörde den enda unionstillverkaren, som utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(89)

I samband med detta och i enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen inbegrep granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. För fastställande av skadan bedömde kommissionen de ekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter som rörde den enda unionstillverkaren, som utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (90) | De ekonomiska indikatorerna för den enda unionstillverkaren, som bedömts av kommissionen, är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, arbetskraftskostnader, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning, genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(90)

De ekonomiska indikatorerna för den enda unionstillverkaren, som bedömts av kommissionen, är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, arbetskraftskostnader, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning, genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

4.5.2   Skadeindikatorer

Skadeindikatorer

4.5.2.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (91) | Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande












  Index (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym | 100 | 104 | 189 | 159 | 157 |
| Produktionskapacitet | 100 | 114 | 171 | 171 | 171 |
| Kapacitetsutnyttjande | 100 | 91 | 110 | 93 | 92 |
| Källa: Unionsindustrins uppgifter. |

(91)

Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Översynsperiod

Produktionsvolym

100

104

189

159

157

Produktionskapacitet

100

114

171

171

171

Kapacitetsutnyttjande

100

91

110

93

92

Källa: Unionsindustrins uppgifter.

Källa:

| (92) | Tillverkningen ökade totalt med 57 % under skadeundersökningsperioden. Såsom anges i skälen 87 och 93 var unionsindustrins tillverkning emellertid ovanligt låg 2011–2012. Mellan 2013 och översynsperioden minskade produktionsnivån drastiskt med 32 indexpunkter. |
| --- | --- |

(92)

Tillverkningen ökade totalt med 57 % under skadeundersökningsperioden. Såsom anges i skälen 87 och 93 var unionsindustrins tillverkning emellertid ovanligt låg 2011–2012. Mellan 2013 och översynsperioden minskade produktionsnivån drastiskt med 32 indexpunkter.

| (93) | Produktionskapaciteten ökade också betydligt under skadeundersökningsperioden (med 71 %), men denna tendens kan återigen förklaras med en ovanligt låg nivå 2011 och 2012, vilket berodde på den tekniska incidenten i tillverkningslokalerna. Kapaciteten beräknades på grundval av det antal månader då unionsindustrin kunde tillverka sin egen natriumcyklamat, det vill säga bara 7 månader 2011, 8 månader 2012 och 12 månader för de andra perioderna. Från 2013 höll sig produktionskapaciteten stabil fram till översynsperioden. |
| --- | --- |

(93)

Produktionskapaciteten ökade också betydligt under skadeundersökningsperioden (med 71 %), men denna tendens kan återigen förklaras med en ovanligt låg nivå 2011 och 2012, vilket berodde på den tekniska incidenten i tillverkningslokalerna. Kapaciteten beräknades på grundval av det antal månader då unionsindustrin kunde tillverka sin egen natriumcyklamat, det vill säga bara 7 månader 2011, 8 månader 2012 och 12 månader för de andra perioderna. Från 2013 höll sig produktionskapaciteten stabil fram till översynsperioden.

| (94) | Graden av kapacitetsutnyttjande minskade med 8 % mellan 2011 och översynsperioden, men följde en betydande nedåtgående utvecklingstendens från 2013 i överensstämmelse med minskningen av produktionsvolymen. |
| --- | --- |

(94)

Graden av kapacitetsutnyttjande minskade med 8 % mellan 2011 och översynsperioden, men följde en betydande nedåtgående utvecklingstendens från 2013 i överensstämmelse med minskningen av produktionsvolymen.

4.5.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (95) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Försäljningsvolym och marknadsandel












  Index (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym | 100 | 69 | 146 | 108 | 104 |
| Marknadsandel | 100 | 67 | 157 | 111 | 104 |
| Källa: Unionsindustrins uppgifter och artikel 14.6-databasen. |

(95)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Översynsperiod

Försäljningsvolym

100

69

146

108

104

Marknadsandel

100

67

157

111

104

Källa: Unionsindustrins uppgifter och artikel 14.6-databasen.

Källa:

| (96) | Försäljningsvolymen på unionsmarknaden och den motsvarande marknadsandelen följde samma utvecklingstendens under skadeundersökningsperioden. Totalt ökade de med 4 %. |
| --- | --- |

(96)

Försäljningsvolymen på unionsmarknaden och den motsvarande marknadsandelen följde samma utvecklingstendens under skadeundersökningsperioden. Totalt ökade de med 4 %.

| (97) | Eftersom båda siffrorna endast speglar försäljningen av unionsindustrins egentillverkade natriumcyklamat var nivåerna för 2011 och 2012 på grund av de orsaker som nämns i skälen 87 och 93 ovanligt låga. Från 2013, då unionsindustrins egen tillverkning av natriumcyklamat redan hade återställts permanent, föll unionsindustrins försäljning med 42 indexpunkter till följd av förlorade beställningar. |
| --- | --- |

(97)

Eftersom båda siffrorna endast speglar försäljningen av unionsindustrins egentillverkade natriumcyklamat var nivåerna för 2011 och 2012 på grund av de orsaker som nämns i skälen 87 och 93 ovanligt låga. Från 2013, då unionsindustrins egen tillverkning av natriumcyklamat redan hade återställts permanent, föll unionsindustrins försäljning med 42 indexpunkter till följd av förlorade beställningar.

| (98) | Marknadsandelen minskade också markant mellan 2013 och översynsperioden. Detta står i kontrast till unionsförbrukningens utveckling, som ökade med 8 indexpunkter. |
| --- | --- |

(98)

Marknadsandelen minskade också markant mellan 2013 och översynsperioden. Detta står i kontrast till unionsförbrukningens utveckling, som ökade med 8 indexpunkter.

4.5.2.3   Tillväxt

| (99) | Unionsindustrins situation förbättrades mellan 2011 och 2013 när unionsindustrin kunde öka sin tillverkning, produktionskapacitet, försäljning och marknadsandel. Denna ökning berodde på två faktorer, nämligen i) höjningen av antidumpningstullar för vissa exporterande tillverkade i Folkrepubliken Kina, vilka fördubblades i maj 2012, samt ii) det faktum att unionsindustrin 2013 återigen var i ett läge där den kunde tillverka sin egen natriumcyklamat under 12 månader, jämfört med bara 7 månader 2011 och 8 månader 2012. |
| --- | --- |

(99)

Unionsindustrins situation förbättrades mellan 2011 och 2013 när unionsindustrin kunde öka sin tillverkning, produktionskapacitet, försäljning och marknadsandel. Denna ökning berodde på två faktorer, nämligen i) höjningen av antidumpningstullar för vissa exporterande tillverkade i Folkrepubliken Kina, vilka fördubblades i maj 2012, samt ii) det faktum att unionsindustrin 2013 återigen var i ett läge där den kunde tillverka sin egen natriumcyklamat under 12 månader, jämfört med bara 7 månader 2011 och 8 månader 2012.

| (100) | Om explosionen inte hade inträffat i juli 2011 skulle siffrorna för tillverkning, kapacitetsutnyttjande, försäljning och marknadsandel ha varit mycket högre 2011 och 2012, eftersom unionsindustrin skulle ha kunnat leverera sin egen natriumcyklamat till sina kunder i stället för importerad natriumcyklamat som industrin bearbetade ytterligare (renade) mellan augusti 2011 och maj 2012. Till följd av detta skulle ökningen i tillverkning, försäljning och marknadsandelar mellan 2011 och 2013 ha varit mycket mindre, medan produktionskapaciteten skulle ha legat kvar på samma nivå som 2013 under hela undersökningsperioden. Från 2013 till översynsperioden kastades alla de ovannämnda volymrelaterade utvecklingstendenserna, med undantag för produktionskapaciteten, fullständigt om. Även om förbrukningen inom unionen följde en uppåtgående utvecklingstendens sedan 2013 gick unionsindustrin till och med in i en ekonomisk nedgångsfas. Samtidigt förblev unionsindustrins lönsamhet starkt negativ under hela skadeundersökningsperioden, vilket hindrade dess chanser till tillväxt. |
| --- | --- |

(100)

Om explosionen inte hade inträffat i juli 2011 skulle siffrorna för tillverkning, kapacitetsutnyttjande, försäljning och marknadsandel ha varit mycket högre 2011 och 2012, eftersom unionsindustrin skulle ha kunnat leverera sin egen natriumcyklamat till sina kunder i stället för importerad natriumcyklamat som industrin bearbetade ytterligare (renade) mellan augusti 2011 och maj 2012. Till följd av detta skulle ökningen i tillverkning, försäljning och marknadsandelar mellan 2011 och 2013 ha varit mycket mindre, medan produktionskapaciteten skulle ha legat kvar på samma nivå som 2013 under hela undersökningsperioden. Från 2013 till översynsperioden kastades alla de ovannämnda volymrelaterade utvecklingstendenserna, med undantag för produktionskapaciteten, fullständigt om. Även om förbrukningen inom unionen följde en uppåtgående utvecklingstendens sedan 2013 gick unionsindustrin till och med in i en ekonomisk nedgångsfas. Samtidigt förblev unionsindustrins lönsamhet starkt negativ under hela skadeundersökningsperioden, vilket hindrade dess chanser till tillväxt.

4.5.2.4   Sysselsättning och produktivitet

| (101) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Sysselsättning och produktivitet












  Index (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 100 | 100 | 105 | 105 | 105 |
| Produktivitet (produktionsvolym delat med ett antal anställda) | 100 | 104 | 180 | 151 | 150 |
| Källa: Unionsindustrins uppgifter. |

(101)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Översynsperiod

Antal anställda

100

100

105

105

105

Produktivitet (produktionsvolym delat med ett antal anställda)

100

104

180

151

150

Källa: Unionsindustrins uppgifter.

Källa:

| (102) | Trots att unionsindustrin inte kunde tillverka sin egen natriumcyklamat mellan augusti 2011 och maj 2012 beslutade den sig för att hålla antalet anställda konstant under perioden i fråga, eftersom neddragningar sågs som för kostsamma och onödiga. Även om en anställd friställdes 2012 förändrades inte anställningsnivån mellan 2011 och 2012 eftersom unionsindustrin samma år anställde en ny person. Antalet anställda ökade något 2013 och förblev sedan stabilt fram till slutet av översynsperioden. |
| --- | --- |

(102)

Trots att unionsindustrin inte kunde tillverka sin egen natriumcyklamat mellan augusti 2011 och maj 2012 beslutade den sig för att hålla antalet anställda konstant under perioden i fråga, eftersom neddragningar sågs som för kostsamma och onödiga. Även om en anställd friställdes 2012 förändrades inte anställningsnivån mellan 2011 och 2012 eftersom unionsindustrin samma år anställde en ny person. Antalet anställda ökade något 2013 och förblev sedan stabilt fram till slutet av översynsperioden.

| (103) | På grund av explosionen i fabriken påverkades unionsindustrins produktivitet på ett sätt som liknar hur de andra ekonomiska indikatorer som presenteras ovan påverkades. Liksom tillverkningen var produktiviteten exceptionellt låg 2011 och 2012, och ökade sedan drastiskt med nästan 80 indexpunkter 2013. Efter det föll den emellertid med nästan 30 indexpunkter 2014 på grund av förlorade beställningar och stannade kvar på denna nivå fram till undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(103)

På grund av explosionen i fabriken påverkades unionsindustrins produktivitet på ett sätt som liknar hur de andra ekonomiska indikatorer som presenteras ovan påverkades. Liksom tillverkningen var produktiviteten exceptionellt låg 2011 och 2012, och ökade sedan drastiskt med nästan 80 indexpunkter 2013. Efter det föll den emellertid med nästan 30 indexpunkter 2014 på grund av förlorade beställningar och stannade kvar på denna nivå fram till undersökningsperioden.

4.5.2.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (104) | Antidumpningsåtgärder har varit i kraft mot import från indonesiska exporterande tillverkare och alla kinesiska exporterande tillverkare förutom Fang Da sedan 2004. |
| --- | --- |

(104)

Antidumpningsåtgärder har varit i kraft mot import från indonesiska exporterande tillverkare och alla kinesiska exporterande tillverkare förutom Fang Da sedan 2004.

| (105) | Såsom fastställs ovan låg dumpningsmarginalerna för de indonesiska tillverkarna och alla kinesiska tillverkare utom Fang Da en bra bit över miniminivån. Inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation är väsentlig med tanke på den fortsatta importen av betydande volymer natriumcyklamat till dumpade priser från kinesiska tillverkare. |
| --- | --- |

(105)

Såsom fastställs ovan låg dumpningsmarginalerna för de indonesiska tillverkarna och alla kinesiska tillverkare utom Fang Da en bra bit över miniminivån. Inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation är väsentlig med tanke på den fortsatta importen av betydande volymer natriumcyklamat till dumpade priser från kinesiska tillverkare.

4.5.2.6   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (106) | Den enda unionstillverkarens genomsnittliga försäljningspriser per enhet till icke-närstående kunder inom unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Försäljningspriser i unionen












  Index (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet | 100 | 105 | 103 | 107 | 106 |
| Tillverkningskostnad per enhet | 100 | 107 | 97 | 95 | 96 |
| Källa: Unionsindustrins uppgifter. |

(106)

Den enda unionstillverkarens genomsnittliga försäljningspriser per enhet till icke-närstående kunder inom unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Försäljningspriser i unionen

Försäljningspriser i unionen

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Översynsperiod

Genomsnittligt försäljningspris per enhet

100

105

103

107

106

Tillverkningskostnad per enhet

100

107

97

95

96

Källa: Unionsindustrins uppgifter.

Källa:

| (107) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet ökade med 6 % under skadeundersökningsperioden. Det ökade först med 5 indexpunkter mellan 2011 och 2012, och förblev sedan stabilt fram till undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(107)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet ökade med 6 % under skadeundersökningsperioden. Det ökade först med 5 indexpunkter mellan 2011 och 2012, och förblev sedan stabilt fram till undersökningsperioden.

| (108) | Unionsindustrins genomsnittliga tillverkningskostnad per enhet ökade med 7 indexpunkter mellan 2011 och 2012, och minskade sen med 10 indexpunkter 2013 jämfört med 2011. Från 2013 höll den sig stabil fram till översynsperioden. Dessa förändringar var i huvudsak en följd av råvarukostnadernas fluktuationer. |
| --- | --- |

(108)

Unionsindustrins genomsnittliga tillverkningskostnad per enhet ökade med 7 indexpunkter mellan 2011 och 2012, och minskade sen med 10 indexpunkter 2013 jämfört med 2011. Från 2013 höll den sig stabil fram till översynsperioden. Dessa förändringar var i huvudsak en följd av råvarukostnadernas fluktuationer.

| (109) | I samband med det ovannämnda bör det nämnas att unionsindustrin inte på ett noggrant sätt kunde skilja reningskostnaderna från de totala tillverkningskostnaderna. Därför speglar index för 2011 och 2012, till skillnad från index för 2013, 2014 och översynsperioden, även kostnaderna för reningen av den natriumcyklamat som importerades av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(109)

I samband med det ovannämnda bör det nämnas att unionsindustrin inte på ett noggrant sätt kunde skilja reningskostnaderna från de totala tillverkningskostnaderna. Därför speglar index för 2011 och 2012, till skillnad från index för 2013, 2014 och översynsperioden, även kostnaderna för reningen av den natriumcyklamat som importerades av unionsindustrin.

| (110) | Med hänsyn till det ovannämnda ska utvecklingstendenserna mellan 2011–2012 och efterföljande perioder tolkas med försiktighet eftersom utvecklingen har påverkats – om än i liten grad – på grund av att index för 2011–2012 har baserats på andra uppsättningar av uppgifter. |
| --- | --- |

(110)

Med hänsyn till det ovannämnda ska utvecklingstendenserna mellan 2011–2012 och efterföljande perioder tolkas med försiktighet eftersom utvecklingen har påverkats – om än i liten grad – på grund av att index för 2011–2012 har baserats på andra uppsättningar av uppgifter.

| (111) | Under alla omständigheter låg det genomsnittliga försäljningspriset per enhet under hela skadeundersökningsperioden alltid under unionsindustrins genomsnittliga tillverkningskostnad per enhet, som rapporteras i ovanstående tabell. |
| --- | --- |

(111)

Under alla omständigheter låg det genomsnittliga försäljningspriset per enhet under hela skadeundersökningsperioden alltid under unionsindustrins genomsnittliga tillverkningskostnad per enhet, som rapporteras i ovanstående tabell.

4.5.2.7   Arbetskraftskostnader

| (112) | Den enda unionstillverkarens genomsnittliga arbetskraftskostnad utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd












  Index (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd | 100 | 127 | 115 | 102 | 95 |
| Källa: Unionsindustrins uppgifter. |

(112)

Den enda unionstillverkarens genomsnittliga arbetskraftskostnad utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Översynsperiod

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

100

127

115

102

95

Källa: Unionsindustrins uppgifter.

Källa:

| (113) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna minskade med 5 % under hela skadeundersökningsperioden. Först steg emellertid kostnaderna med 27 % 2012 – främst på grund av den ersättning som betalades ut till en anställd som hade avskedats – varefter de sjönk i jämn takt fram till översynsperioden, då de föll med 5 % under 2011 års nivå. |
| --- | --- |

(113)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna minskade med 5 % under hela skadeundersökningsperioden. Först steg emellertid kostnaderna med 27 % 2012 – främst på grund av den ersättning som betalades ut till en anställd som hade avskedats – varefter de sjönk i jämn takt fram till översynsperioden, då de föll med 5 % under 2011 års nivå.

4.5.2.8   Lagerhållning

| (114) | Den enda unionstillverkarens lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lager












  Index (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager | 100 | 258 | 339 | 406 | 708 |
| Utgående lager i procent av tillverkningen | 100 | 249 | 179 | 255 | 451 |
| Källa: Unionsindustrins uppgifter. |

(114)

Den enda unionstillverkarens lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Lager

Lager

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Översynsperiod

Utgående lager

100

258

339

406

708

Utgående lager i procent av tillverkningen

100

249

179

255

451

Källa: Unionsindustrins uppgifter.

Källa:

| (115) | Under skadeundersökningsperioden fluktuerade de utgående lagren i procent av tillverkningen betydligt. De ökade först mellan 2011 och 2012, och minskade följande år för att slutligen öka markant fram till översynsperioden. Totalt sett ökade de utgående lagren med 351 indexpunkter under skadeundersökningsperioden. Ökningen är delvis en följd av unionstillverkarens oförmåga att sälja sina produkter på grund av konkurrens med lågprisimport, men den är också resultatet av onormalt låga lagernivåer 2011 efter den tekniska incident som anges i skäl 87. |
| --- | --- |

(115)

Under skadeundersökningsperioden fluktuerade de utgående lagren i procent av tillverkningen betydligt. De ökade först mellan 2011 och 2012, och minskade följande år för att slutligen öka markant fram till översynsperioden. Totalt sett ökade de utgående lagren med 351 indexpunkter under skadeundersökningsperioden. Ökningen är delvis en följd av unionstillverkarens oförmåga att sälja sina produkter på grund av konkurrens med lågprisimport, men den är också resultatet av onormalt låga lagernivåer 2011 efter den tekniska incident som anges i skäl 87.

4.5.2.9   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (116) | Unionstillverkarens lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet












  Index (2011 = 100) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet | – 100 | – 111 | – 82 | – 61 | – 69 |
| Kassaflöde | 100 | – 500 | – 1 107 | – 559 | – 766 |
| Investeringar | 100 | 203 | 15 | 0 | 0 |
| Räntabilitet | – 100 | – 42 | – 104 | – 79 | – 77 |
| Källa: Unionsindustrins uppgifter. |

(116)

Unionstillverkarens lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Index (2011 = 100)

Index (2011 = 100)

2011

2012

2013

2014

Översynsperiod

Lönsamhet

– 100

– 111

– 82

– 61

– 69

Kassaflöde

100

– 500

– 1 107

– 559

– 766

Investeringar

100

203

15

0

0

Räntabilitet

– 100

– 42

– 104

– 79

– 77

Källa: Unionsindustrins uppgifter.

Källa:

| (117) | Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av natriumcyklamat till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Såsom anges i skäl 109 kunde den tillverkningskostnad som användes för att fastställa nivån på vinst/förlust för 2011–2012 endast fastställas totalt sett, det vill säga även inbegripet kostnader som rör importerad natriumcyklamat. Utifrån detta visade analysen av lönsamhetssiffror att unionsindustrin genererade en betydande förlust under hela skadeundersökningsperioden. Den var särskilt hög 2011–2012, men från 2013 och framåt förbättrades situationen. |
| --- | --- |

(117)

Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av natriumcyklamat till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Såsom anges i skäl 109 kunde den tillverkningskostnad som användes för att fastställa nivån på vinst/förlust för 2011–2012 endast fastställas totalt sett, det vill säga även inbegripet kostnader som rör importerad natriumcyklamat. Utifrån detta visade analysen av lönsamhetssiffror att unionsindustrin genererade en betydande förlust under hela skadeundersökningsperioden. Den var särskilt hög 2011–2012, men från 2013 och framåt förbättrades situationen.

| (118) | Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet. Nettokassaflödets utvecklingstendens, som fastställs i relation till den totala försäljningen (12) av natriumcyklamat, gick från att vara positiv 2011 till starkt negativ mellan 2012 och översynsperioden. |
| --- | --- |

(118)

Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att själv finansiera sin verksamhet. Nettokassaflödets utvecklingstendens, som fastställs i relation till den totala försäljningen (12) av natriumcyklamat, gick från att vara positiv 2011 till starkt negativ mellan 2012 och översynsperioden.

12

| (119) | De enda betydande investeringarna gjordes 2011–2013, och dessa rör uteslutande omflyttning av tillverkningsverktyg som påverkats av explosionen 2011. Dessa investeringar omfattades helt av försäkringen. |
| --- | --- |

(119)

De enda betydande investeringarna gjordes 2011–2013, och dessa rör uteslutande omflyttning av tillverkningsverktyg som påverkats av explosionen 2011. Dessa investeringar omfattades helt av försäkringen.

| (120) | Räntabiliteten utgörs av vinsten uttryckt i procent av det bokförda värdet av anläggningstillgångarna. Den var påtagligt negativ under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(120)

Räntabiliteten utgörs av vinsten uttryckt i procent av det bokförda värdet av anläggningstillgångarna. Den var påtagligt negativ under hela skadeundersökningsperioden.

| (121) | På grund av nivån på de förluster som unionsindustrin drabbades av påverkades dess kapitalanskaffningsförmåga allvarligt. |
| --- | --- |

(121)

På grund av nivån på de förluster som unionsindustrin drabbades av påverkades dess kapitalanskaffningsförmåga allvarligt.

4.5.3   Slutsats beträffande skada

Slutsats beträffande skada

| (122) | Trots att vissa ekonomiska indikatorer som rör unionsindustrins situation såsom tillverkning, produktionskapacitet, försäljning, marknadsandel och produktivitet förbättrades mellan 2011–2012 och 2013, var dessa utvecklingstendenser bara delvis påverkade av den verkliga marknadsutvecklingen, som var ett resultat av införandet av högre antidumpningstullar för vissa kinesiska exporterande tillverkare i maj 2012. |
| --- | --- |

(122)

Trots att vissa ekonomiska indikatorer som rör unionsindustrins situation såsom tillverkning, produktionskapacitet, försäljning, marknadsandel och produktivitet förbättrades mellan 2011–2012 och 2013, var dessa utvecklingstendenser bara delvis påverkade av den verkliga marknadsutvecklingen, som var ett resultat av införandet av högre antidumpningstullar för vissa kinesiska exporterande tillverkare i maj 2012.

| (123) | Såsom nämndes i skäl 99 kan dessa förbättringar i betydande utsträckning i själva verket också förklaras av i) explosionen i fabriken i juli 2011, ii) det faktum att unionsindustrin inte kunde tillverka sin egen natriumcyklamat mellan augusti 2011 och maj 2012 till följd av explosionen, och iii) att unionsindustrin gick tillbaka till en hel tillverkningsprocess på 12 månader 2013 efter att de förstörda produktionslinjerna hade bytts ut. Det är tydligt att ökningen för dessa indikatorer 2013 skulle ha varit avsevärt mindre om explosionen aldrig hade ägt rum. |
| --- | --- |

(123)

Såsom nämndes i skäl 99 kan dessa förbättringar i betydande utsträckning i själva verket också förklaras av i) explosionen i fabriken i juli 2011, ii) det faktum att unionsindustrin inte kunde tillverka sin egen natriumcyklamat mellan augusti 2011 och maj 2012 till följd av explosionen, och iii) att unionsindustrin gick tillbaka till en hel tillverkningsprocess på 12 månader 2013 efter att de förstörda produktionslinjerna hade bytts ut. Det är tydligt att ökningen för dessa indikatorer 2013 skulle ha varit avsevärt mindre om explosionen aldrig hade ägt rum.

| (124) | Ovannämnda utvecklingstendensers positiva utveckling förändrades påtagligt från 2013, då unionsindustrins tillverkning, försäljning, produktivitet och marknadsandel markant försämrades. |
| --- | --- |

(124)

Ovannämnda utvecklingstendensers positiva utveckling förändrades påtagligt från 2013, då unionsindustrins tillverkning, försäljning, produktivitet och marknadsandel markant försämrades.

| (125) | Dessutom förblev unionsindustrins ekonomiska situation under hela skadeundersökningsperioden fortsatt osäker. Av unionsindustrins indikatorer visade särskilt lönsamheten, kassaflödet och räntabiliteten totalt sett mycket dåliga resultat. |
| --- | --- |

(125)

Dessutom förblev unionsindustrins ekonomiska situation under hela skadeundersökningsperioden fortsatt osäker. Av unionsindustrins indikatorer visade särskilt lönsamheten, kassaflödet och räntabiliteten totalt sett mycket dåliga resultat.

| (126) | Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(126)

Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen under översynsperioden.

4.6   Sannolikhet för fortsatt skada

Sannolikhet för fortsatt skada

4.6.1   Inledande anmärkning

Inledande anmärkning

| (127) | Såsom framgår av skälen 122–126 led unionsindustrin väsentlig skada under översynsperioden. Medan den importen från Kina fortsatte ligga på en betydande nivå var importen från Indonesien praktiskt taget obefintlig under översynsperioden. |
| --- | --- |

(127)

Såsom framgår av skälen 122–126 led unionsindustrin väsentlig skada under översynsperioden. Medan den importen från Kina fortsatte ligga på en betydande nivå var importen från Indonesien praktiskt taget obefintlig under översynsperioden.

| (128) | För att bedöma sannolikheten för fortsatt skada om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla analyserades den faktiska och den potentiella inverkan på unionsindustrin av importen från Kina å ena sidan och importen från Indonesien å andra sidan, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Importens potentiella inverkan på unionsindustrins situation fastställdes på grundval av i) exportörernas tillgängliga outnyttjade kapacitet, ii) den dumpade importens sannolika utveckling och iii) prisnivån på importen från Kina och Indonesien. |
| --- | --- |

(128)

För att bedöma sannolikheten för fortsatt skada om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla analyserades den faktiska och den potentiella inverkan på unionsindustrin av importen från Kina å ena sidan och importen från Indonesien å andra sidan, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Importens potentiella inverkan på unionsindustrins situation fastställdes på grundval av i) exportörernas tillgängliga outnyttjade kapacitet, ii) den dumpade importens sannolika utveckling och iii) prisnivån på importen från Kina och Indonesien.

4.6.2   Folkrepubliken Kina

Folkrepubliken Kina

| (129) | Även om importen från Folkrepubliken Kina minskade under skadeundersökningsperioden (se tabell 2) blev den kvar på en betydande nivå, med en marknadsandel på mellan 40 % och 60 %. Såsom anges i skäl 81 underskred de motsvarande priserna unionspriserna på ett betydande sätt, dvs. med 23 % när de gällande antidumpningsåtgärdernas inverkan togs med i beräkningen. Det råder ingen tvekan om att den dumpade importen från Kina, med en sådan importvolym på den prisnivån, har en prispressande inverkan på unionsmarknaden och därigenom bidrar till den skada som vållas unionsindustrin. |
| --- | --- |

(129)

Även om importen från Folkrepubliken Kina minskade under skadeundersökningsperioden (se tabell 2) blev den kvar på en betydande nivå, med en marknadsandel på mellan 40 % och 60 %. Såsom anges i skäl 81 underskred de motsvarande priserna unionspriserna på ett betydande sätt, dvs. med 23 % när de gällande antidumpningsåtgärdernas inverkan togs med i beräkningen. Det råder ingen tvekan om att den dumpade importen från Kina, med en sådan importvolym på den prisnivån, har en prispressande inverkan på unionsmarknaden och därigenom bidrar till den skada som vållas unionsindustrin.

| (130) | När det gäller den potentiella inverkan av importen från Kina i det fall åtgärderna skulle upphävas ska det först påpekas att ovanstående analys av tillgänglig kapacitet i Folkrepubliken Kina (se skäl 45) har visat att de av översynen berörda företagens fritt tillgängliga produktionskapacitet i Folkrepubliken Kina är minst tre gånger så stor som unionsmarknaden. Det fastslogs även att unionen fortfarande är en attraktiv marknad för kinesiska exportörer – något som även bekräftas av den nuvarande importnivån – och att åtminstone en del av den ytterligare överflödiga kapaciteten skulle exporteras till unionen om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(130)

När det gäller den potentiella inverkan av importen från Kina i det fall åtgärderna skulle upphävas ska det först påpekas att ovanstående analys av tillgänglig kapacitet i Folkrepubliken Kina (se skäl 45) har visat att de av översynen berörda företagens fritt tillgängliga produktionskapacitet i Folkrepubliken Kina är minst tre gånger så stor som unionsmarknaden. Det fastslogs även att unionen fortfarande är en attraktiv marknad för kinesiska exportörer – något som även bekräftas av den nuvarande importnivån – och att åtminstone en del av den ytterligare överflödiga kapaciteten skulle exporteras till unionen om åtgärderna skulle upphävas.

| (131) | Med tanke på dumpningens och prisunderskridandets betydande nivåer – särskilt när de gällande antidumpningstullarnas inverkan räknas bort – skulle de ytterligare exportvolymer till unionen som anges ovan säljas för dumpade priser och vara väsentligt lägre än unionstillverkarens priser och kostnader. |
| --- | --- |

(131)

Med tanke på dumpningens och prisunderskridandets betydande nivåer – särskilt när de gällande antidumpningstullarnas inverkan räknas bort – skulle de ytterligare exportvolymer till unionen som anges ovan säljas för dumpade priser och vara väsentligt lägre än unionstillverkarens priser och kostnader.

| (132) | Den sammantagna effekten av sådana volymer och priser skulle sannolikt fortsätta att vålla skada och till och med öka skadan för unionsindustrin, som redan befinner sig i ett svårt läge. |
| --- | --- |

(132)

Den sammantagna effekten av sådana volymer och priser skulle sannolikt fortsätta att vålla skada och till och med öka skadan för unionsindustrin, som redan befinner sig i ett svårt läge.

4.6.3   Indonesien

Indonesien

| (133) | Importen från Indonesien var näst intill obefintlig på unionsmarknaden under översynen, och därför kommer nedanstående analys att fokusera på importens sannolika utveckling om åtgärderna skulle upphävas. |
| --- | --- |

(133)

Importen från Indonesien var näst intill obefintlig på unionsmarknaden under översynen, och därför kommer nedanstående analys att fokusera på importens sannolika utveckling om åtgärderna skulle upphävas.

| (134) | Ovanstående analys har visat att Indonesien skulle ha en outnyttjad kapacitet som motsvarar nästan hela unionsmarknaden för natriumcyklamat. Baserat på indonesiska exportpriser till tredjeländer och med tanke på det faktum att natriumcyklamat är förbjudet för användning i livsmedel, dryck och läkemedelsprodukter på ett antal stora tredjelandsmarknader är det mycket sannolikt att Indonesien skulle återuppta sin export till unionsmarknaden om åtgärderna upphävdes. |
| --- | --- |

(134)

Ovanstående analys har visat att Indonesien skulle ha en outnyttjad kapacitet som motsvarar nästan hela unionsmarknaden för natriumcyklamat. Baserat på indonesiska exportpriser till tredjeländer och med tanke på det faktum att natriumcyklamat är förbjudet för användning i livsmedel, dryck och läkemedelsprodukter på ett antal stora tredjelandsmarknader är det mycket sannolikt att Indonesien skulle återuppta sin export till unionsmarknaden om åtgärderna upphävdes.

| (135) | När det gäller priser har undersökningen visat att indonesiska exportpriser till andra tredjeländer dumpades under översynsperioden och att dessa priser var låga i allmänhet, och mycket lägre än unionstillverkarens priser och kostnader. |
| --- | --- |

(135)

När det gäller priser har undersökningen visat att indonesiska exportpriser till andra tredjeländer dumpades under översynsperioden och att dessa priser var låga i allmänhet, och mycket lägre än unionstillverkarens priser och kostnader.

| (136) | På grundval av ovanstående kan man dra slutsatsen att är det mycket sannolikt att Indonesien, om åtgärderna upphävdes, skulle återuppta exporten av betydande mängder natriumcyklamat till unionen till dumpade och låga priser, som skulle underskrida unionsindustrins priser. Detta skulle med största sannolikhet göra att den väsentliga skada som unionsindustrin lider skulle fortsätta och även försämra unionsindustrins situation. |
| --- | --- |

(136)

På grundval av ovanstående kan man dra slutsatsen att är det mycket sannolikt att Indonesien, om åtgärderna upphävdes, skulle återuppta exporten av betydande mängder natriumcyklamat till unionen till dumpade och låga priser, som skulle underskrida unionsindustrins priser. Detta skulle med största sannolikhet göra att den väsentliga skada som unionsindustrin lider skulle fortsätta och även försämra unionsindustrins situation.

4.7   Slutsats

Slutsats

| (137) | Mot bakgrund av ovanstående fastslås att det finns en sannolikhet för fortsatt skada om åtgärderna upphävs. |
| --- | --- |

(137)

Mot bakgrund av ovanstående fastslås att det finns en sannolikhet för fortsatt skada om åtgärderna upphävs.

5.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (138) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna på import från Folkrepubliken Kina och Indonesien skulle strida mot unionens intressen som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas/handlarnas och användarnas. |
| --- | --- |

(138)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna på import från Folkrepubliken Kina och Indonesien skulle strida mot unionens intressen som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas/handlarnas och användarnas.

| (139) | Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(139)

Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen.

| (140) | På grundval av detta undersökte kommissionen huruvida det trots de ovanstående slutsatserna fanns övertygande skäl som skulle leda till slutsatsen att det inte låg i unionens intresse att bibehålla de gällande åtgärderna. |
| --- | --- |

(140)

På grundval av detta undersökte kommissionen huruvida det trots de ovanstående slutsatserna fanns övertygande skäl som skulle leda till slutsatsen att det inte låg i unionens intresse att bibehålla de gällande åtgärderna.

5.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (141) | Undersökningen fastställde att unionsindustrin under hela skadeundersökningsperioden, trots de gällande åtgärderna mot Indonesien och Folkrepubliken Kina (med undantag för Fang Da), fortsatte att gå med förlust och förlorade tillverkning, försäljningsvolym och marknadsandelar på unionsmarknaden. Under samma period var importen från Folkrepubliken Kina fortsatt betydande och underskred unionsindustrins priser. Såsom förklarats ovan är det högst sannolikt att annan import från Kina än den från Fang Da skulle öka ytterligare och att import från Indonesien skulle komma tillbaka till dumpade och låga priser om åtgärderna upphävdes. Ovan fastställdes att ett upphävande av gällande åtgärder sannolikt skulle leda till att unionsindustrins redan svåra situation försämrades, samtidigt som det i slutändan skulle kunna tvinga tillverkningen av natriumcyklamat att upphöra helt, med en förlust av arbetstillfällen och alternativa inköpskällor i unionen som följd. |
| --- | --- |

(141)

Undersökningen fastställde att unionsindustrin under hela skadeundersökningsperioden, trots de gällande åtgärderna mot Indonesien och Folkrepubliken Kina (med undantag för Fang Da), fortsatte att gå med förlust och förlorade tillverkning, försäljningsvolym och marknadsandelar på unionsmarknaden. Under samma period var importen från Folkrepubliken Kina fortsatt betydande och underskred unionsindustrins priser. Såsom förklarats ovan är det högst sannolikt att annan import från Kina än den från Fang Da skulle öka ytterligare och att import från Indonesien skulle komma tillbaka till dumpade och låga priser om åtgärderna upphävdes. Ovan fastställdes att ett upphävande av gällande åtgärder sannolikt skulle leda till att unionsindustrins redan svåra situation försämrades, samtidigt som det i slutändan skulle kunna tvinga tillverkningen av natriumcyklamat att upphöra helt, med en förlust av arbetstillfällen och alternativa inköpskällor i unionen som följd.

| (142) | Om åtgärderna fortsätter att vara i kraft förväntas unionsindustrin kunna höja sina priser och öka sin tillverkning och sina volymer, och gradvis återigen bli vinstbringande. |
| --- | --- |

(142)

Om åtgärderna fortsätter att vara i kraft förväntas unionsindustrin kunna höja sina priser och öka sin tillverkning och sina volymer, och gradvis återigen bli vinstbringande.

| (143) | Kommissionen drog därför slutsatsen att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att bibehålla de gällande åtgärderna mot Folkrepubliken Kina och Indonesien. |
| --- | --- |

(143)

Kommissionen drog därför slutsatsen att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att bibehålla de gällande åtgärderna mot Folkrepubliken Kina och Indonesien.

5.2   Importörernas och handlarnas intresse

Importörernas och handlarnas intresse

| (144) | Det har inte förekommit något samarbete med importörer/handlare. Mot bakgrund av denna brist på samarbetsvilja är det rimligt att anta att den berörda produkten inte representerar någon stor del av importörernas/handlarnas omsättning och att det inte finns några faktorer som tyder på att importörer/handlare skulle påverkas oproportionerligt om åtgärderna bibehölls. |
| --- | --- |

(144)

Det har inte förekommit något samarbete med importörer/handlare. Mot bakgrund av denna brist på samarbetsvilja är det rimligt att anta att den berörda produkten inte representerar någon stor del av importörernas/handlarnas omsättning och att det inte finns några faktorer som tyder på att importörer/handlare skulle påverkas oproportionerligt om åtgärderna bibehölls.

5.3   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (145) | Det förekom endast ett partiellt samarbete med en användare i denna undersökning. |
| --- | --- |

(145)

Det förekom endast ett partiellt samarbete med en användare i denna undersökning.

| (146) | De största slutanvändarna av den berörda produkten inom unionen återfinns i livsmedels-, dryckes- och läkemedelsbranschen. I tidigare undersökningar rörande import av natriumcyklamat fastställdes att natriumcyklamat stod för en så pass låg del av tillverkningskostnaderna att effekten av ett införande av antidumpningstullar var obetydlig. Detta bekräftades i det partiella svar på frågeformuläret som kommissionen mottog från ovannämnda användare. I avsaknad av annan representation från livsmedels- dryckes- och läkemedelsbranschen i denna undersökning är det rimligt att anta att användarna inte skulle påverkas på ett betydande sätt om åtgärderna skulle förlängas. |
| --- | --- |

(146)

De största slutanvändarna av den berörda produkten inom unionen återfinns i livsmedels-, dryckes- och läkemedelsbranschen. I tidigare undersökningar rörande import av natriumcyklamat fastställdes att natriumcyklamat stod för en så pass låg del av tillverkningskostnaderna att effekten av ett införande av antidumpningstullar var obetydlig. Detta bekräftades i det partiella svar på frågeformuläret som kommissionen mottog från ovannämnda användare. I avsaknad av annan representation från livsmedels- dryckes- och läkemedelsbranschen i denna undersökning är det rimligt att anta att användarna inte skulle påverkas på ett betydande sätt om åtgärderna skulle förlängas.

| (147) | Mot bakgrund av ovannämnda observation om att unionsindustrin i brist på åtgärder kan tvingas att sluta att tillverka natriumcyklamat och med tanke på att det bara finns ett fåtal tillverkare av natriumcyklamat världen över, är det sannolikt att åtgärderna skulle gynna användarna så länge de bevarar tillverkningen av natriumcyklamat i unionen och står fast vid valet att hämta natriumcyklamat från olika konkurrerande tillverkare av natriumcyklamat. |
| --- | --- |

(147)

Mot bakgrund av ovannämnda observation om att unionsindustrin i brist på åtgärder kan tvingas att sluta att tillverka natriumcyklamat och med tanke på att det bara finns ett fåtal tillverkare av natriumcyklamat världen över, är det sannolikt att åtgärderna skulle gynna användarna så länge de bevarar tillverkningen av natriumcyklamat i unionen och står fast vid valet att hämta natriumcyklamat från olika konkurrerande tillverkare av natriumcyklamat.

5.4   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (148) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att förlänga de gällande antidumpningsåtgärderna på import från Folkrepubliken Kina och Indonesien. |
| --- | --- |

(148)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att förlänga de gällande antidumpningsåtgärderna på import från Folkrepubliken Kina och Indonesien.

6.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (149) | Av ovanstående överväganden följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien som infördes genom rådets förordning (EU) nr 492/2010, senast ändrad genom förordning (EU) nr 398/2012, bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited och Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited ska undantas från dessa åtgärder eftersom ingen dumpning fastställdes för dessa exportörer i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(149)

Av ovanstående överväganden följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien som infördes genom rådets förordning (EU) nr 492/2010, senast ändrad genom förordning (EU) nr 398/2012, bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited och Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited ska undantas från dessa åtgärder eftersom ingen dumpning fastställdes för dessa exportörer i den ursprungliga undersökningen.

| (150) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EG) nr 1225/2009. |
| --- | --- |

(150)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EG) nr 1225/2009.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av natriumcyklamat, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2929 90 00 (Taric-nummer 2929900010), med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Land | Företag | Antidumpningstullsats (euro per kilogram) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Folkrepubliken Kina | Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Folkrepubliken Kina; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd, No 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Folkrepubliken Kina | 0,23 | A473 |
| Folkrepubliken Kina | Alla övriga företag (förutom Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited – Taric-tilläggsnummer A471 och Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited – Taric-tilläggsnummer A472 ) | 0,26 | A999 |
| Indonesien | PT. Golden Sari (Chemical industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonesien | 0,24 | A502 |
| Indonesien | Alla övriga företag | 0,27 | A999 |

Land

Företag

Antidumpningstullsats (euro per kilogram)

Taric-tilläggsnummer

Folkrepubliken Kina

Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Folkrepubliken Kina; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd, No 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Folkrepubliken Kina

0,23

A473

Folkrepubliken Kina

Alla övriga företag (förutom Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited – Taric-tilläggsnummer A471 och Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited – Taric-tilläggsnummer A472 )

0,26

A999

Indonesien

PT. Golden Sari (Chemical industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonesien

0,24

A502

Indonesien

Alla övriga företag

0,27

A999

3.   De individuella tullsatser som anges för de företag som anges i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid det företag som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes/dennas namn och befattning, med följande lydelse: ”Jag intygar härmed att den [volym] natriumcyklamat som sålts på export till Europeiska unionen och som avses i denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i [det berörda landet]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” Om ingen sådan faktura uppvisas ska den tullsats som gäller för ”alla övriga företag” tillämpas.

4.   I de fall då varor har skadats före övergången till fri omsättning och det pris som faktiskt betalas eller ska betalas därför fördelas vid fastställandet av tullvärdet i enlighet med artikel 131 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (13), ska antidumpningstullens belopp, beräknad på grundval av punkt 2 i denna artikel, minskas med en procentsats som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt betalas eller ska betalas.

5.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 juli 2016.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 435/2004 av den 8 mars 2004 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien (EUT L 72, 11.3.2004, s. 1).

2

(3)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 492/2010 av den 3 juni 2010 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 140, 8.6.2010, s. 2), rådets genomförandeförordning (EU) nr 398/2012 av den 7 maj 2012 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 492/2010 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av natriumcyklamat med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina (EUT L 124, 11.5.2012, s. 1).

3

(4)  Se fotnot 2.

4

(5)  
  EUT C 374, 22.10.2014, s. 4.

5

(6)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina och Indonesien (EUT C 189, 6.6.2015, s. 2).

6

(7)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av natriumcyklamat med ursprung i Folkrepubliken Kina, begränsat till Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited och Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (EUT C 264, 12.8.2015, s. 32).

7

(8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/262 av den 25 februari 2016 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av aspartam med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 50, 26.2.2016, s. 4).

8

(9)  Artikel 14.6-databasen innehåller uppgifter om import av produkter som är föremål för antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder eller -undersökningar, både från de länder och exporterande tillverkare som berörs av förfarandet och från andra tredjeländer och andra exporterande tillverkare, på nivån för de tiosiffriga Taric-numren och Taric-tilläggsnumren.

9

(10)  http://www.rainbowrich.com/factory/index.html

10

(11)  Se fotnot 3.

11

(12)  Till skillnad från den försäljning som rapporteras i tabell 7 omfattar den totala försäljning som avses i detta skäl försäljning som gjorts både på unionens marknad och på exportmarknader av unionsindustrins egna natriumcyklamat och natriumcyklamat tillverkad av material som importerats 2011 och 2012.

12

(13)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558).

13

---

| 16.7.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/71 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/71

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2016/1161

av den 15 juli 2016

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 juli 2016.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MA | 166,2 |
| ZZ | 166,2 |
| 0709 93 10 | TR | 136,9 |
| ZZ | 136,9 |
| 0805 50 10 | AR | 144,6 |
| BO | 217,8 |
| CL | 120,9 |
| UY | 200,2 |
| ZA | 176,3 |
| ZZ | 172,0 |
| 0808 10 80 | AR | 193,6 |
| BR | 92,6 |
| CL | 130,5 |
| CN | 102,6 |
| NZ | 147,2 |
| US | 117,0 |
| ZA | 111,6 |
| ZZ | 127,9 |
| 0808 30 90 | AR | 182,6 |
| CL | 112,1 |
| NZ | 156,3 |
| ZA | 137,7 |
| ZZ | 147,2 |
| 0809 10 00 | TR | 191,2 |
| ZZ | 191,2 |
| 0809 29 00 | TR | 281,0 |
| ZZ | 281,0 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MA

166,2

ZZ

166,2

0709 93 10

TR

136,9

ZZ

136,9

0805 50 10

AR

144,6

BO

217,8

CL

120,9

UY

200,2

ZA

176,3

ZZ

172,0

0808 10 80

AR

193,6

BR

92,6

CL

130,5

CN

102,6

NZ

147,2

US

117,0

ZA

111,6

ZZ

127,9

0808 30 90

AR

182,6

CL

112,1

NZ

156,3

ZA

137,7

ZZ

147,2

0809 10 00

TR

191,2

ZZ

191,2

0809 29 00

TR

281,0

ZZ

281,0

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 16.7.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/73

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS BESLUT (EU) 2016/1162

av den 30 juni 2016

om utlämnande av förtrolig information i samband med brottsutredningar (ECB/2016/19)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 12.3,

med beaktande av beslut ECB/2004/2 av den 19 februari 2004 om antagande av arbetsordningen för ECB (1), särskilt artikel 23 och 23a, och

av följande skäl:

| (1) | I och med upprättandet av den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM) kan såväl Europeiska centralbanken (ECB) som nationella behöriga myndigheter få förfrågningar från nationella brottsutredande myndigheter om utlämnande av förtrolig information som upprättats eller mottagits i samband med att de har utfört sina tillsynsuppgifter och tillsynsskyldigheter. |
| --- | --- |

(1)

I och med upprättandet av den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM) kan såväl Europeiska centralbanken (ECB) som nationella behöriga myndigheter få förfrågningar från nationella brottsutredande myndigheter om utlämnande av förtrolig information som upprättats eller mottagits i samband med att de har utfört sina tillsynsuppgifter och tillsynsskyldigheter.

| (2) | Enligt artikel 136 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 468/2014 (ECB/2014/17) (2) ska ECB, om det i samband med utförandet av dess uppgifter enligt rådets förordning (EU) nr 1024/2013 (3) finns skäl att misstänka att ett brott kan ha begåtts, begära att den berörda nationella behöriga myndigheten ska hänskjuta ärendet till lämpliga myndigheter för utredning och eventuell lagföring, i enlighet med nationell rätt. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 136 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 468/2014 (ECB/2014/17) (2) ska ECB, om det i samband med utförandet av dess uppgifter enligt rådets förordning (EU) nr 1024/2013 (3) finns skäl att misstänka att ett brott kan ha begåtts, begära att den berörda nationella behöriga myndigheten ska hänskjuta ärendet till lämpliga myndigheter för utredning och eventuell lagföring, i enlighet med nationell rätt.

| (3) | Det förekommer sedan länge ett samarbete mellan nationella behöriga myndigheter och nationella brottsutredande myndigheter när det gäller tillgången till förtrolig information om enheter eller grupper som står under tillsyn, i den mening som avses i artikel 2.20 respektive artikel 2.21 i förordning (EU) nr 468/2014 (ECB/2014/17), i enlighet med nationell rätt. Villkoren för detta samarbete samt utlämnandet av förtrolig information till nationella brottsutredande myndigheter regleras till stor del genom nationell rätt. Unionsrätten har emellertid vissa implikationer när det gäller villkoren för att inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanismen lämna ut förtrolig information som innehas av behöriga myndigheter, däribland ECB, till nationella brottsutredande myndigheter på deras begäran. I dessa unionsrättsliga bestämmelser fastställs bland annat principen om lojalt samarbete, skyldigheten att utbyta information inom den gemensamma tillsynsmekanismen, skyldigheten att skydda personuppgifter samt att iaktta tystnadsplikt. |
| --- | --- |

(3)

Det förekommer sedan länge ett samarbete mellan nationella behöriga myndigheter och nationella brottsutredande myndigheter när det gäller tillgången till förtrolig information om enheter eller grupper som står under tillsyn, i den mening som avses i artikel 2.20 respektive artikel 2.21 i förordning (EU) nr 468/2014 (ECB/2014/17), i enlighet med nationell rätt. Villkoren för detta samarbete samt utlämnandet av förtrolig information till nationella brottsutredande myndigheter regleras till stor del genom nationell rätt. Unionsrätten har emellertid vissa implikationer när det gäller villkoren för att inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanismen lämna ut förtrolig information som innehas av behöriga myndigheter, däribland ECB, till nationella brottsutredande myndigheter på deras begäran. I dessa unionsrättsliga bestämmelser fastställs bland annat principen om lojalt samarbete, skyldigheten att utbyta information inom den gemensamma tillsynsmekanismen, skyldigheten att skydda personuppgifter samt att iaktta tystnadsplikt.

| (4) | Dessa villkor gäller utlämnande av förtrolig information som rör de uppgifter som ECB tilldelas genom förordning (EU) nr 1024/2013, däribland information som innehas av en nationell behörig myndighet som bistår ECB med utövandet av ECB:s uppgifter i enlighet med den förordningen, men villkoren kan i princip även tillämpas på utlämnande av förtrolig information som avser penningpolitik eller andra uppgifter som rör ECBS/Eurosystemet. |
| --- | --- |

(4)

Dessa villkor gäller utlämnande av förtrolig information som rör de uppgifter som ECB tilldelas genom förordning (EU) nr 1024/2013, däribland information som innehas av en nationell behörig myndighet som bistår ECB med utövandet av ECB:s uppgifter i enlighet med den förordningen, men villkoren kan i princip även tillämpas på utlämnande av förtrolig information som avser penningpolitik eller andra uppgifter som rör ECBS/Eurosystemet.

| (5) | ECB ska iaktta sin tystnadsplikt samt skyldigheten att säkerställa ECB:s funktion och oberoende. Utöver detta ska ECB även fortsättningsvis respektera allmänintresset och vissa privata intressen, vilket bland annat innebär att avstå från att lämna ut vissa handlingar eller viss information i de fall då detta skulle undergräva dessa intressen. Dessa skyldigheter ska emellertid inte medföra något absolut förbud för ECB att lämna ut förtrolig information som omfattas av tystnadsplikt till nationella brottsutredande myndigheter. |
| --- | --- |

(5)

ECB ska iaktta sin tystnadsplikt samt skyldigheten att säkerställa ECB:s funktion och oberoende. Utöver detta ska ECB även fortsättningsvis respektera allmänintresset och vissa privata intressen, vilket bland annat innebär att avstå från att lämna ut vissa handlingar eller viss information i de fall då detta skulle undergräva dessa intressen. Dessa skyldigheter ska emellertid inte medföra något absolut förbud för ECB att lämna ut förtrolig information som omfattas av tystnadsplikt till nationella brottsutredande myndigheter.

| (6) | Enligt unionsrätten ska viss information eller vissa handlingar, inbegripet personuppgifter, omfattas av ett konfidentialitetsskydd och det är med vissa undantag förbjudet att lämna ut förtrolig information eller förtroliga handlingar till tredje part. Enligt bestämmelserna om tystnadsplikt i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (4) gäller framför allt att förtrolig information som erhålls i tjänsten av personer som arbetar eller som har arbetat för behöriga myndigheter samt revisorer och experter som är verksamma för behöriga myndigheters räkning endast får röjas i sammandrag eller i sammanställning som omöjliggör identifikation av enskilda kreditinstitut, dock med förbehåll för fall som omfattas av straffrättslig lagstiftning. |
| --- | --- |

(6)

Enligt unionsrätten ska viss information eller vissa handlingar, inbegripet personuppgifter, omfattas av ett konfidentialitetsskydd och det är med vissa undantag förbjudet att lämna ut förtrolig information eller förtroliga handlingar till tredje part. Enligt bestämmelserna om tystnadsplikt i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU (4) gäller framför allt att förtrolig information som erhålls i tjänsten av personer som arbetar eller som har arbetat för behöriga myndigheter samt revisorer och experter som är verksamma för behöriga myndigheters räkning endast får röjas i sammandrag eller i sammanställning som omöjliggör identifikation av enskilda kreditinstitut, dock med förbehåll för fall som omfattas av straffrättslig lagstiftning.

| (7) | Enligt artikel 37.2 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken ska dessa föreskrifter gälla för personer som har tillgång till uppgifter som enligt unionsföreskrifter omfattas av tystnadsplikt. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 37.2 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken ska dessa föreskrifter gälla för personer som har tillgång till uppgifter som enligt unionsföreskrifter omfattas av tystnadsplikt.

| (8) | Inom unionsrätten har det ännu inte föreskrivits något förfarande för att hantera förfrågningar som inkommer till ECB, de nationella behöriga myndigheterna eller de nationella centralbankerna från nationella brottsutredande myndigheter om förtrolig information som rör de uppgifter som ECB har tilldelas genom förordning (EU) nr 1024/2013, däribland information som innehas av en nationell behörig myndighet eller en nationell centralbank som bistår ECB med utövandet av ECB:s uppgifter i enlighet med förordning (EU) nr 1024/2013, eller information som avser penningpolitik eller andra uppgifter som rör ECBS/Eurosystemet. Nationella förfaranderegler för sådana förfrågningar ska emellertid följa allmänna unionsrättsliga principer, framför allt principen om lojalt samarbete och skyldigheten att utbyta information enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1024/2013. I detta hänseende skulle ECB välkomna att rådfrågas eller underrättas om förfrågningar om förtrolig information som rör de uppgifter som ECB tilldelas genom förordning (EU) nr 1024/2013, däribland information som innehas av en nationell behörig myndighet eller en nationell centralbank som bistår ECB med utövandet av ECB:s uppgifter i enlighet med förordning (EU) nr 1024/2013, eller information som avser penningpolitik eller andra uppgifter som rör ECBS/Eurosystemet. |
| --- | --- |

(8)

Inom unionsrätten har det ännu inte föreskrivits något förfarande för att hantera förfrågningar som inkommer till ECB, de nationella behöriga myndigheterna eller de nationella centralbankerna från nationella brottsutredande myndigheter om förtrolig information som rör de uppgifter som ECB har tilldelas genom förordning (EU) nr 1024/2013, däribland information som innehas av en nationell behörig myndighet eller en nationell centralbank som bistår ECB med utövandet av ECB:s uppgifter i enlighet med förordning (EU) nr 1024/2013, eller information som avser penningpolitik eller andra uppgifter som rör ECBS/Eurosystemet. Nationella förfaranderegler för sådana förfrågningar ska emellertid följa allmänna unionsrättsliga principer, framför allt principen om lojalt samarbete och skyldigheten att utbyta information enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1024/2013. I detta hänseende skulle ECB välkomna att rådfrågas eller underrättas om förfrågningar om förtrolig information som rör de uppgifter som ECB tilldelas genom förordning (EU) nr 1024/2013, däribland information som innehas av en nationell behörig myndighet eller en nationell centralbank som bistår ECB med utövandet av ECB:s uppgifter i enlighet med förordning (EU) nr 1024/2013, eller information som avser penningpolitik eller andra uppgifter som rör ECBS/Eurosystemet.

| (9) | Detta beslut ska inte vara tillämpligt på förfrågningar om tillgång till information rörande personer som har ett anställningsförhållande till ECB eller ett direkt eller indirekt avtalsförhållande med ECB som avser utförande av byggentreprenad, leverans av varor eller tillhandahållande av tjänster. |
| --- | --- |

(9)

Detta beslut ska inte vara tillämpligt på förfrågningar om tillgång till information rörande personer som har ett anställningsförhållande till ECB eller ett direkt eller indirekt avtalsförhållande med ECB som avser utförande av byggentreprenad, leverans av varor eller tillhandahållande av tjänster.

| (10) | I detta beslut fastställs därför de villkor som ECB ska tillämpa när de nationella behöriga myndigheterna eller de nationella centralbankerna till en nationell brottsutredande myndighet lämnar ut förtrolig information som rör de uppgifter som ECB tilldelas genom förordning (EU) nr 1024/2013 eller penningpolitik och andra uppgifter som rör ECBS/Eurosystemet, samt vilket förfarande som ska tillämpas i samband med detta. |
| --- | --- |

(10)

I detta beslut fastställs därför de villkor som ECB ska tillämpa när de nationella behöriga myndigheterna eller de nationella centralbankerna till en nationell brottsutredande myndighet lämnar ut förtrolig information som rör de uppgifter som ECB tilldelas genom förordning (EU) nr 1024/2013 eller penningpolitik och andra uppgifter som rör ECBS/Eurosystemet, samt vilket förfarande som ska tillämpas i samband med detta.

| (11) | Inom ECB ska ECB:s compliance-enhet (Compliance and Governance Office) fungera som samordnare för förfrågningar om tillgång till handlingar som omfattas av detta beslut. |
| --- | --- |

(11)

Inom ECB ska ECB:s compliance-enhet (Compliance and Governance Office) fungera som samordnare för förfrågningar om tillgång till handlingar som omfattas av detta beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I detta beslut avses med

a)   
  förtrolig information
  : all förtrolig information, inbegripet information som omfattas av dataskyddsbestämmelser, av tystnadsplikt, av tystnadspliktsbestämmelserna i direktiv 2013/36/EU eller handlingar klassificerade som ”ECB-CONFIDENTIAL” eller ”ECB-SECRET” enligt ECB:s föreskrifter om insynsskydd, dock ej information rörande personer som har ett anställningsförhållande till ECB eller ett direkt eller indirekt avtalsförhållande med ECB som avser utförande av byggentreprenad, leverans av varor eller tillhandahållande av tjänster.

förtrolig information

b)   
  nationell brottsutredande myndighet
  : varje nationell myndighet med behörighet i straffrättsliga frågor.

nationell brottsutredande myndighet

c)   
  nationell behörig myndighet
  : samma innebörd som enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 1024/2013. Denna betydelse ska inte påverka arrangemang enligt nationell lagstiftning där vissa tillsynsuppgifter tilldelas en nationell centralbank som inte utsetts till nationell behörig myndighet. Vad gäller ett sådant arrangemang ska en hänvisning till en nationell behörig myndighet i detta beslut även avse den nationella centralbanken vad gäller tillsynsuppgifter som denna tilldelats enligt nationell lagstiftning.

nationell behörig myndighet

Artikel 2

Förfrågningar som inkommer till ECB från nationella brottsutredande myndigheter

1.   Om det inkommer en förfrågan från en nationell brottsutredande myndighet får ECB lämna ut förtrolig information som den innehar om den rör de uppgifter som ECB tilldelas genom förordning (EU) nr 1024/2013 eller ECB:s penningpolitik eller andra uppgifter som rör ECBS/Eurosystemet till en nationell behörig myndighet eller en nationell centralbank för överlämnande till den nationella brottsutredande myndigheten i fråga under följande förutsättningar:

| a) | Den berörda nationella behöriga myndigheten eller nationella centralbanken förbinder sig att agera på ECB:s vägnar när en sådan förfrågan besvaras. |
| --- | --- |

a)

Den berörda nationella behöriga myndigheten eller nationella centralbanken förbinder sig att agera på ECB:s vägnar när en sådan förfrågan besvaras.

| b) | Det föreligger antingen i) en uttrycklig skyldighet att lämna ut denna typ av information till en nationell brottsutredande myndighet enligt unionsrätt eller nationell rätt, eller ii) det är tillåtet att lämna ut sådan förtrolig information enligt tillämpligt regelverk, och det finns inga tungt vägande skäl att neka att informationen lämnas ut med avseende på behovet att skydda unionens intressen eller förhindra att ECB:s funktion eller oberoende påverkas, särskilt med anledning av att detta skulle äventyra fullgörandet av dess uppgifter. |
| --- | --- |

b)

Det föreligger antingen i) en uttrycklig skyldighet att lämna ut denna typ av information till en nationell brottsutredande myndighet enligt unionsrätt eller nationell rätt, eller ii) det är tillåtet att lämna ut sådan förtrolig information enligt tillämpligt regelverk, och det finns inga tungt vägande skäl att neka att informationen lämnas ut med avseende på behovet att skydda unionens intressen eller förhindra att ECB:s funktion eller oberoende påverkas, särskilt med anledning av att detta skulle äventyra fullgörandet av dess uppgifter.

| c) | Berörd nationell behörig myndighet eller nationell centralbank förbinder sig att anmoda den begärande nationella brottsutredande myndigheten om att garantera att den utlämnade förtroliga informationen ska skyddas mot offentliggörande. |
| --- | --- |

c)

Berörd nationell behörig myndighet eller nationell centralbank förbinder sig att anmoda den begärande nationella brottsutredande myndigheten om att garantera att den utlämnade förtroliga informationen ska skyddas mot offentliggörande.

2.   Punkt 1 ska inte påverka specifika bestämmelser enligt unionsrätten eller nationell lagstiftning avseende offentliggörandet av sådan sekretessbelagd information.

Artikel 3

Förfrågningar som inkommer till nationella behöriga myndigheter eller nationella centralbanker från nationella brottsutredande myndigheter

1.   ECB ska kräva att de nationella behöriga myndigheterna och de nationella centralbankerna godtar att, när det inkommer en förfrågan från en nationell brottsutredande myndighet om utlämnande av förtrolig information som rör de uppgifter som ECB tilldelas genom förordning (EU) nr 1024/2013 eller som avser penningpolitiken och andra uppgifter som rör ECBS/Eurosystemet, de om möjligt konsulterar ECB om hur förfrågan ska besvaras, oavsett huruvida ECB, de nationella behöriga myndigheterna och de nationella centralbankerna innehar informationen. ECB ska rekommendera huruvida informationen får lämnas ut och, i förekommande fall, huruvida det finns tungt vägande skäl avseende behovet att skydda unionens intressen eller att undvika all form av inblandning i ECB:s funktion och oberoende för att vägra att lämna ut den berörda informationen. ECB ska rådgöra med den nationella behöriga myndigheten eller den nationella centralbanken, förutsatt att ECB rådfrågas inom rimlig tid innan den nationella behöriga myndigheten eller den nationella centralbanken fattar ett slutligt beslut och lämnar ett slutligt svar på förfrågan.

2.   ECB ska begära att en nationell behörig myndighet accepterar att underrätta ECB i rimlig tid, och i vart fall innan den lämnar ett slutligt svar på förfrågningar om förtrolig information från nationella brottsutredande myndigheter som gäller mindre betydande kreditinstitut som står direkt under den berörda nationella behöriga myndighetens tillsyn när den utövar sitt tillsynsansvar enligt förordning (EU) nr 1024/2013, om den nationella behöriga myndigheten bedömer den begärda informationen som väsentlig eller anser att ett utlämnande skulle kunna inverka negativt på förtroendet för den gemensamma tillsynsmekanismen. ECB ska i möjligaste mån lämna sina synpunkter inom den tidsfrist som fastställts av den nationella behöriga myndigheten, förutsatt att denna är rimlig och objektivt motiverad, och löper ut innan den nationella behöriga myndigheten fattar ett slutligt beslut och lämnar ett slutligt svar till den nationella brottsutredande myndigheten.

3.   ECB ska begära att de nationella behöriga myndigheterna och nationella centralbankerna regelbundet underrättar ECB om alla förfrågningar från nationella brottsutredande myndigheter där ECB inte rådfrågas i enlighet med punkt 1 eller underrättas i enlighet med punkt 2, av skäl som ligger utom deras kontroll och om möjligt om all information som lämnats ut med anledning av sådana förfrågningar.

Artikel 4

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdat i Frankfurt am Main den 30 juni 2016.

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  
  EUT L 80, 18.3.2004, s. 33.

1

(2)  Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 468/2014 av den 16 april 2014 om upprättande av ramen för samarbete inom den gemensamma tillsynsmekanismen mellan Europeiska centralbanken och nationella behöriga myndigheter samt med nationella utsedda myndigheter (ramförordning om den gemensamma tillsynsmekanismen [SSM]) (ECB/2014/17) (EUT L 141, 14.5.2014, s. 1).

2

(3)  Rådets förordning (EU) nr 1024/2013 av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (EUT L 287, 29.10.2013, s. 63).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

4

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 16.7.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 192/77 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 192/77

---

BESLUT nr 3/2016 AV AVS–EU-AMBASSADÖRSKOMMITTÉN

av den 12 juli 2016

beträffande översynen av bilaga III till AVS–EU-partnerskapsavtalet [2016/1163]

AVS–EU-AMBASSADÖRSKOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (1) (nedan kallat AVS–EU-partnerskapsavtalet), särskilt artikel 100, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 100 i AVS–EU-partnerskapsavtalet anges det att bilagorna Ia, Ib, II, III, IV och VI till avtalet får ses över, omarbetas och/eller ändras av AVS–EU-ministerrådet på grundval av en rekommendation från AVS–EU-kommittén för utvecklingsfinansieringssamarbete. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 100 i AVS–EU-partnerskapsavtalet anges det att bilagorna Ia, Ib, II, III, IV och VI till avtalet får ses över, omarbetas och/eller ändras av AVS–EU-ministerrådet på grundval av en rekommendation från AVS–EU-kommittén för utvecklingsfinansieringssamarbete.

| (2) | I artikel 15.4 i AVS-EU-partnerskapsavtalet anges det att AVS–EU-ministerrådet får delegera befogenheter till AVS–EU-ambassadörskommittén. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 15.4 i AVS-EU-partnerskapsavtalet anges det att AVS–EU-ministerrådet får delegera befogenheter till AVS–EU-ambassadörskommittén.

| (3) | Artikel 2 i bilaga III till AVS–EU-partnerskapsavtalet avser centrumet för företagsutveckling (nedan kallat centrumet). Enligt artikel 2.6 a i bilaga III anges att AVS-EU-ambassadörskommittén utses till tillsynsmyndighet för centrumet med ansvar för att bland annat fastställa centrumets stadgar, vilka antogs genom beslut nr 8/2005 av AVS-EG-ambassadörskommittén (2) (nedan kallade centrumets stadgar). Enligt artikel 2.7 a i bilaga III ska centrumets styrelse ha ansvar för att bland annat anta centrumets budgetförordning och tjänsteföreskrifter. |
| --- | --- |

(3)

Artikel 2 i bilaga III till AVS–EU-partnerskapsavtalet avser centrumet för företagsutveckling (nedan kallat centrumet). Enligt artikel 2.6 a i bilaga III anges att AVS-EU-ambassadörskommittén utses till tillsynsmyndighet för centrumet med ansvar för att bland annat fastställa centrumets stadgar, vilka antogs genom beslut nr 8/2005 av AVS-EG-ambassadörskommittén (2) (nedan kallade centrumets stadgar). Enligt artikel 2.7 a i bilaga III ska centrumets styrelse ha ansvar för att bland annat anta centrumets budgetförordning och tjänsteföreskrifter.

| (4) | I artikel 1 i centrumets stadgar definieras principen att centrumet ska ha juridisk personlighet. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 1 i centrumets stadgar definieras principen att centrumet ska ha juridisk personlighet.

| (5) | I artiklarna 9 och 10 i centrumets stadgar fastställs vilket mandat och vilken sammansättning centrumets styrelse ska ha. |
| --- | --- |

(5)

I artiklarna 9 och 10 i centrumets stadgar fastställs vilket mandat och vilken sammansättning centrumets styrelse ska ha.

| (6) | Vid sitt 39:e möte i Nairobi, Kenya, den 19 och 20 juni 2014 enades AVS–EU-ministerrådet, i ett gemensamt uttalande, om en ordnad avveckling av centrumet och om en ändring av bilaga III till AVS–EU-partnerskapsavtalet samt, i detta syfte, om att delegera befogenhet till AVS–EU-ambassadörskommittén att föra ärendet vidare, så att nödvändiga beslut kan antas, bland annat den relevanta ändringen av bilaga III. |
| --- | --- |

(6)

Vid sitt 39:e möte i Nairobi, Kenya, den 19 och 20 juni 2014 enades AVS–EU-ministerrådet, i ett gemensamt uttalande, om en ordnad avveckling av centrumet och om en ändring av bilaga III till AVS–EU-partnerskapsavtalet samt, i detta syfte, om att delegera befogenhet till AVS–EU-ambassadörskommittén att föra ärendet vidare, så att nödvändiga beslut kan antas, bland annat den relevanta ändringen av bilaga III.

| (7) | Genom det ovannämnda gemensamma uttalandet från AVS–EU-ministerrådet inrättades gemensamma AVS–EU-arbetsgruppen, vilken ska säkerställa att centrumet avvecklas på bästa möjliga sätt. |
| --- | --- |

(7)

Genom det ovannämnda gemensamma uttalandet från AVS–EU-ministerrådet inrättades gemensamma AVS–EU-arbetsgruppen, vilken ska säkerställa att centrumet avvecklas på bästa möjliga sätt.

| (8) | I beslut nr 4/2014 (3) av AVS–EU-ambassadörskommittén gavs centrumets styrelse rätt att vidta alla lämpliga åtgärder för att stänga centrumet. Centrumets styrelse undertecknade därefter ett kontrakt med en förvaltare som gäller till den 31 december 2016. |
| --- | --- |

(8)

I beslut nr 4/2014 (3) av AVS–EU-ambassadörskommittén gavs centrumets styrelse rätt att vidta alla lämpliga åtgärder för att stänga centrumet. Centrumets styrelse undertecknade därefter ett kontrakt med en förvaltare som gäller till den 31 december 2016.

| (9) | I enlighet med artikel 2.3 i beslut nr 4/2014 ska centrumets avveckling enligt stängningsplanen vara slutförd senast den 31 december 2016 (nedan kallad stängningsfasen). I och med att centrumets styrelse godkände den slutgiltiga stängningsplanen den 29 och 30 juni 2015 gick centrumet in i sin stängningsfas. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med artikel 2.3 i beslut nr 4/2014 ska centrumets avveckling enligt stängningsplanen vara slutförd senast den 31 december 2016 (nedan kallad stängningsfasen). I och med att centrumets styrelse godkände den slutgiltiga stängningsplanen den 29 och 30 juni 2015 gick centrumet in i sin stängningsfas.

| (10) | Stängningsfasen bör följas av en ”passiv fas” då centrumet endast kommer att existera för att likvidationen ska kunna genomföras. Den passiva fasen kommer att handhas av en förvaltare och kan omfatta administrativa uppgifter, bl.a. att ansvara för centrumets arkiv, administrativa formaliteter och eventuella ännu pågående rättstvister som inte hunnit avslutas under stängningsfasen. Den passiva fasen bör börja dagen efter det att stängningsfasen avslutats, dvs. den 1 januari 2017. Den passiva fasen bör pågå under en period av fyra år eller till dess att centrumet reglerat alla sina skulder och realiserat alla sina tillgångar, beroende på vilket som inträffar först. |
| --- | --- |

(10)

Stängningsfasen bör följas av en ”passiv fas” då centrumet endast kommer att existera för att likvidationen ska kunna genomföras. Den passiva fasen kommer att handhas av en förvaltare och kan omfatta administrativa uppgifter, bl.a. att ansvara för centrumets arkiv, administrativa formaliteter och eventuella ännu pågående rättstvister som inte hunnit avslutas under stängningsfasen. Den passiva fasen bör börja dagen efter det att stängningsfasen avslutats, dvs. den 1 januari 2017. Den passiva fasen bör pågå under en period av fyra år eller till dess att centrumet reglerat alla sina skulder och realiserat alla sina tillgångar, beroende på vilket som inträffar först.

| (11) | Enligt artikel 26.1 i centrumets budgetförordning, som antogs genom beslut nr 5/2004 av AVS–EU-ambassadörskommittén (4), bör centrumets räkenskaper avslutas vid utgången av budgetåret för att centrumets bokslut ska kunna upprättas. Detta innebär att den lagstadgade revisionen för 2016 avseende stängningsfasen bör vara slutförd senast den 30 juni 2017. |
| --- | --- |

(11)

Enligt artikel 26.1 i centrumets budgetförordning, som antogs genom beslut nr 5/2004 av AVS–EU-ambassadörskommittén (4), bör centrumets räkenskaper avslutas vid utgången av budgetåret för att centrumets bokslut ska kunna upprättas. Detta innebär att den lagstadgade revisionen för 2016 avseende stängningsfasen bör vara slutförd senast den 30 juni 2017.

| (12) | Ändringarna av bilaga III till AVS–EU-partnerskapsavtalet avser en strykning av hänvisningarna till centrumet. Detta beslut utgör den nya rättsliga ramen för centrumet från och med det att den passiva fasen inleds, närmare bestämt den 1 januari 2017. |
| --- | --- |

(12)

Ändringarna av bilaga III till AVS–EU-partnerskapsavtalet avser en strykning av hänvisningarna till centrumet. Detta beslut utgör den nya rättsliga ramen för centrumet från och med det att den passiva fasen inleds, närmare bestämt den 1 januari 2017.

| (13) | I enlighet med artikel 95.1 i AVS–EU-partnerskapsavtalet kommer avtalet att löpa ut 2020. Den styrningsstruktur som ska gälla för centrumet under den passiva fasen bör därför fastställas även för perioden efter den 29 februari 2020. |
| --- | --- |

(13)

I enlighet med artikel 95.1 i AVS–EU-partnerskapsavtalet kommer avtalet att löpa ut 2020. Den styrningsstruktur som ska gälla för centrumet under den passiva fasen bör därför fastställas även för perioden efter den 29 februari 2020.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För att återspegla att centrumets verksamhet ska upphöra senast den 31 december 2016 ska bilaga III till AVS–EU-partnerskapsavtalet ändras på följande sätt:

| 1. | Rubriken på bilaga III ska ersättas med följande:


  ”INSTITUTIONELLT STÖD” |
| --- | --- |

1.

Rubriken på bilaga III ska ersättas med följande:

”INSTITUTIONELLT STÖD”

| 2. | Artikel 1 ska ersättas med följande:
  ”Samarbetet ska stödja den institutionella mekanism som främjar jordbrukets och landsbygdens utveckling. I detta sammanhang ska samarbetet bidra till att stärka och förbättra den roll som Teknikcentrum för jordbruks- och landsbygdssamarbete spelar när det gäller institutionell kapacitetsuppbyggnad i AVS-staterna, särskilt med avseende på informationsförvaltning, i syfte att förbättra tillgången till teknik med vars hjälp produktiviteten inom jordbruket, marknadsföring, livsmedelstrygghet och landsbygdsutveckling kan förbättras.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 1 ska ersättas med följande:

”Samarbetet ska stödja den institutionella mekanism som främjar jordbrukets och landsbygdens utveckling. I detta sammanhang ska samarbetet bidra till att stärka och förbättra den roll som Teknikcentrum för jordbruks- och landsbygdssamarbete spelar när det gäller institutionell kapacitetsuppbyggnad i AVS-staterna, särskilt med avseende på informationsförvaltning, i syfte att förbättra tillgången till teknik med vars hjälp produktiviteten inom jordbruket, marknadsföring, livsmedelstrygghet och landsbygdsutveckling kan förbättras.”

| 3. | Artikel 2 ska utgå. |
| --- | --- |

3.

Artikel 2 ska utgå.

| 4. | Artikel 3 ska numreras om till artikel 2. |
| --- | --- |

4.

Artikel 3 ska numreras om till artikel 2.

Artikel 2

1.   Före stängningsfasens utgång, den 31 december 2016, ska Europeiska kommissionen skriva kontrakt med en förvaltare som ska säkerställa genomförandet av den passiva fasen från och med den 1 januari 2017 och under en period på fyra år eller till dess att centrumet reglerat alla sina skulder och realiserat alla sina tillgångar, beroende på vilket som inträffar först.

2.   Förvaltaren ska ansvara för genomförandet av den passiva fasen. Förvaltaren ska lämna årsrapporter till AVS–EU-ambassadörskommittén om framstegen när det gäller att genomföra den passiva fasen.

Artikel 3

1.   Centrumets stadgar, centrumets budgetförordning och centrumets tjänsteföreskrifter ska förbli i kraft till utgången av stängningsfasen.

Detta beslut utgör den nya rättsliga ramen för centrumet från och med den 1 januari 2017.

2.   Från och med den 1 januari 2017 ska centrumets status som juridisk person, enligt definitionen i artikel 1 i centrumets stadgar, bibehållas endast i syfte att möjliggöra genomförandet av centrumets likvidation.

3.   Under den passiva fasen kommer centrumets styrelse, i enlighet med artiklarna 9 och 10 i centrumets stadgar, fortsätta att finnas kvar fram till dagen för AVS-EU-ambassadörskommitténs beslut om förslag om ansvarsfrihet i enlighet med artikel 4 i beslut nr 4/2014.

Från och med inledandet av den passiva fasen ska centrumets styrelse endast ha till uppgift att godkänna stängningsrapporten, fastställa räkenskaperna avseende stängningsfasen och överlämna ett förslag om ansvarsfrihet till AVS–EU-ambassadörskommittén för beslut. Från och med den 1 januari 2017 ska den hålla högst ett sammanträde per år. Detta utesluter inte möjligheten att styrelsen fattar beslut genom skriftligt förfarande.

Om inte annat beslutas av AVS–EU-ambassadörskommittén, ska ansvarsfrihet anses ha beviljats tre månader efter dagen för överlämnandet av förslaget om ansvarsfrihet eller senast den 31 december 2017, beroende på vilket som inträffar först.

4.   Kostnaderna för den passiva fasen ska finansieras inom ramen för elfte Europeiska utvecklingsfonden.

5.   Centrumets fordringar på tredje man och tredje mans fordringar på centrumet ska preskriberas efter tre år, räknat från den 1 januari 2017.

Artikel 4

Gemensamma AVS–EU-arbetsgruppens uppdrag vad gäller stängningen av centrumet, som fastställs i det gemensamma uttalandet från AVS–EU-ministerrådet av den 19 och 20 juni 2014, ska upphöra i och med AVS–EU-ambassadörskommitténs beslut om förslaget om ansvarsfrihet i enlighet med artikel 4 i beslut nr 4/2014.

Artikel 5

Detta beslut träder i kraft när det antas, med undantag av artikel 1 som ska träda i kraft den 1 januari 2017.

Utfärdat i Bryssel den 12 juli 2016.

På AVS–EU-ambassadörskommitténs vägnar

R.J. MENGA

Ordförande

---

(1)  Avtalet som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 (EGT L 317, 15.12.2000, s. 3), ändrat genom det avtal som undertecknades i Luxemburg den 25 juni 2005 (EUT L 209, 11.8.2005, s. 27) och det avtal som undertecknades i Ouagadougou den 22 juni 2010 (EUT L 287, 4.11.2010, s. 3).

1

(2)  Beslut nr 8/2005 av AVS–EG-ambassadörskommittén av den 20 juli 2005 om stadgar och arbetsordning för Centrum för företagsutveckling (EUT L 66, 8.3.2006, s. 16).

2

(3)  AVS–EU-ambassadörskommitténs beslut nr 4/2014 av den 23 oktober 2014 vad gäller det mandat som ska ges styrelsen för Centrumet för företagsutveckling (EUT L 330, 15.11.2014, s. 61).

3

(4)  AVS–EG-ambassadörskommitténs beslut nr 5/2004 av den 17 december 2004 om budgetförordning för Centrum för företagsutveckling (EUT L 70, 9.3.2006, s. 52).

4

---