# Europeiska unionens L 203/2016

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 203 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 59 årgången28 juli 2016 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 203

Svensk utgåva

Lagstiftning

59 årgången28 juli 2016

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2016/1208 av den 23 december 2015 om det statliga stöd som Italien har genomfört till förmån för banken Tercas (ärende SA.39451 (2015/C) (f.d. 2015/NN))
  [delgivet med nr C(2015) 9526]

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1209 av den 12 juli 2016 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2013/115/EU om antagande av Sirenehandboken och övriga genomförandeåtgärder avseende andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II)
  [delgivet med nr C(2016) 4283] | 35 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

*

Kommissionens beslut (EU) 2016/1208 av den 23 december 2015 om det statliga stöd som Italien har genomfört till förmån för banken Tercas (ärende SA.39451 (2015/C) (f.d. 2015/NN))
  [delgivet med nr C(2015) 9526]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2015) 9526]

1

1

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1209 av den 12 juli 2016 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2013/115/EU om antagande av Sirenehandboken och övriga genomförandeåtgärder avseende andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II)
  [delgivet med nr C(2016) 4283]

[delgivet med nr C(2016) 4283]

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

BESLUT

| 28.7.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 203/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 203/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2016/1208

av den 23 december 2015

om det statliga stöd som Italien har genomfört till förmån för banken Tercas (ärende SA.39451 (2015/C) (f.d. 2015/NN))

[delgivet med nr C(2015) 9526]

(Endast den italienska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

| (1) | Kommissionen fick via rapporter i medierna och från webbplatserna för banken Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA och det italienska insättningsgarantisystemet Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi (nedan kallat FITD eller fonden) information om att FITD hade vidtagit åtgärder för att ge banken stöd. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen fick via rapporter i medierna och från webbplatserna för banken Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA och det italienska insättningsgarantisystemet Fondo Interbancario di Tutela dei Depositi (nedan kallat FITD eller fonden) information om att FITD hade vidtagit åtgärder för att ge banken stöd.

FITD

fonden

| (2) | Den 8 augusti och den 10 oktober 2014 begärde kommissionen upplysningar från Italien, och Italien svarade den 16 september och den 14 november 2014. |
| --- | --- |

(2)

Den 8 augusti och den 10 oktober 2014 begärde kommissionen upplysningar från Italien, och Italien svarade den 16 september och den 14 november 2014.

| (3) | Genom en skrivelse av den 27 februari 2015 (nedan kallad beslutet om att inleda förfarandet) underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) avseende detta stöd. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 27 februari 2015 (nedan kallad beslutet om att inleda förfarandet) underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) avseende detta stöd.

beslutet om att inleda förfarandet

EUF-fördraget

| (4) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 24 april 2015 (2). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 24 april 2015 (2). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet.

Europeiska unionens officiella tidning

2

| (5) | Kommissionen tog emot synpunkter från Italien den 2 april 2015. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen tog emot synpunkter från Italien den 2 april 2015.

| (6) | Den 22 maj 2015 tog kommissionen emot synpunkter från två berörda parter: Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA och Banca Popolare di Bari SCpA (nedan kallad BPB). |
| --- | --- |

(6)

Den 22 maj 2015 tog kommissionen emot synpunkter från två berörda parter: Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA och Banca Popolare di Bari SCpA (nedan kallad BPB).

BPB

| (7) | Samma dag tog kommissionen också emot synpunkter från FITD och från Italiens centralbank, Banca d'Italia. |
| --- | --- |

(7)

Samma dag tog kommissionen också emot synpunkter från FITD och från Italiens centralbank, Banca d'Italia.

| (8) | Kommissionen vidarebefordrade dessa synpunkter till de italienska myndigheterna den 9 juni 2015 och gav dem möjlighet att svara. Italien meddelade kommissionen att de inte hade några kommentarer till synpunkterna. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen vidarebefordrade dessa synpunkter till de italienska myndigheterna den 9 juni 2015 och gav dem möjlighet att svara. Italien meddelade kommissionen att de inte hade några kommentarer till synpunkterna.

| (9) | Den 13 augusti och den 17 september 2015 hölls två möten med Italien och de berörda parterna. Vid dessa möten utvecklade Italien sitt resonemang från sina tidigare officiella skrivelser. |
| --- | --- |

(9)

Den 13 augusti och den 17 september 2015 hölls två möten med Italien och de berörda parterna. Vid dessa möten utvecklade Italien sitt resonemang från sina tidigare officiella skrivelser.

2.   BAKGRUND

BAKGRUND

2.1   Tercas

Tercas

| (10) | Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA är holdingbolag för en bankkoncern (nedan kallad Tercas) som huvudsakligen är verksam i regionen Abruzzerna. Vid utgången av 2011 var Fondazione Tercas den största aktieägaren i holdingbolaget, med en ägarandel på 65 %. |
| --- | --- |

(10)

Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA är holdingbolag för en bankkoncern (nedan kallad Tercas) som huvudsakligen är verksam i regionen Abruzzerna. Vid utgången av 2011 var Fondazione Tercas den största aktieägaren i holdingbolaget, med en ägarandel på 65 %.

Tercas

| (11) | Tercas omfattade vid utgången av 2011 Tercas Banca Caripe SpA (nedan kallad Caripe), en regional bank med huvudsaklig verksamhet i regionen Abruzzerna som förvärvades av Tercas i slutet 2010, med en ägarandel på 90 %, och som ingick i Tercas konsoliderade redovisning. Tercas hade ett kapital på 50 miljoner euro och reserver på 311 miljoner euro. |
| --- | --- |

(11)

Tercas omfattade vid utgången av 2011 Tercas Banca Caripe SpA (nedan kallad Caripe), en regional bank med huvudsaklig verksamhet i regionen Abruzzerna som förvärvades av Tercas i slutet 2010, med en ägarandel på 90 %, och som ingick i Tercas konsoliderade redovisning. Tercas hade ett kapital på 50 miljoner euro och reserver på 311 miljoner euro.

Caripe

| (12) | Vid utgången av 2011 hade Tercas en konsoliderad balansomslutning på 5,3 miljarder euro, 4,5 miljarder euro netto i lån till kunder, 2,7 miljarder euro i insättningar från kunder, 165 filialer och 1 225 anställda. |
| --- | --- |

(12)

Vid utgången av 2011 hade Tercas en konsoliderad balansomslutning på 5,3 miljarder euro, 4,5 miljarder euro netto i lån till kunder, 2,7 miljarder euro i insättningar från kunder, 165 filialer och 1 225 anställda.

| (13) | Den 17 april 2012 rekommenderade Banca d'Italia efter en inspektion av Tercas (3) att den italienska ekonomi- och finansministern skulle ställa Tercas under särskild förvaltning i enlighet med artikel 70 i den italienska banklagen (Testo Unico Bancario). |
| --- | --- |

(13)

Den 17 april 2012 rekommenderade Banca d'Italia efter en inspektion av Tercas (3) att den italienska ekonomi- och finansministern skulle ställa Tercas under särskild förvaltning i enlighet med artikel 70 i den italienska banklagen (Testo Unico Bancario).

3

Testo Unico Bancario

| (14) | Den 30 april 2012 utfärdade ekonomi- och finansministern en order om att ställa Tercas under särskild förvaltning (4). Banca d'Italia utsåg en särskild förvaltare (commissario straordinario) för att bedöma läget, korrigera oriktigheter och arbeta för lösningar i insättarnas intresse. |
| --- | --- |

(14)

Den 30 april 2012 utfärdade ekonomi- och finansministern en order om att ställa Tercas under särskild förvaltning (4). Banca d'Italia utsåg en särskild förvaltare (commissario straordinario) för att bedöma läget, korrigera oriktigheter och arbeta för lösningar i insättarnas intresse.

4

commissario straordinario

| (15) | I arbetet med att ta fram en lösning på Tercas svårigheter bedömde den särskilda förvaltaren olika möjligheter. Till en början övervägde förvaltaren två alternativ där Tercas skulle rekapitaliseras av Fondazione Tercas (Tercas största ägare) eller av Credito Valtellinese (ägare av 7,8 % i Tercas), men dessa alternativ avfärdades. |
| --- | --- |

(15)

I arbetet med att ta fram en lösning på Tercas svårigheter bedömde den särskilda förvaltaren olika möjligheter. Till en början övervägde förvaltaren två alternativ där Tercas skulle rekapitaliseras av Fondazione Tercas (Tercas största ägare) eller av Credito Valtellinese (ägare av 7,8 % i Tercas), men dessa alternativ avfärdades.

| (16) | I oktober 2013 tog den särskilda förvaltaren med Banca d'Italias godkännande kontakt med BPB, som visade intresse för att skjuta till kapital till Tercas, förutsatt att det gjordes en besiktning av Tercas och Caripes tillgångar och på villkor att Tercas underskott av kapital täcktes fullt ut av FITD. |
| --- | --- |

(16)

I oktober 2013 tog den särskilda förvaltaren med Banca d'Italias godkännande kontakt med BPB, som visade intresse för att skjuta till kapital till Tercas, förutsatt att det gjordes en besiktning av Tercas och Caripes tillgångar och på villkor att Tercas underskott av kapital täcktes fullt ut av FITD.

| (17) | Den 25 oktober 2013 begärde den särskilda förvaltaren på grundval av artikel 29 i FITD:s stadga (Statuto) att FITD skulle ge stöd till ett värde av upp till 280 miljoner euro i form av en rekapitalisering för att täcka Tercas underskott av kapital per den 30 september 2013 och att FITD skulle åta sig att förvärva värdeminskade tillgångar. |
| --- | --- |

(17)

Den 25 oktober 2013 begärde den särskilda förvaltaren på grundval av artikel 29 i FITD:s stadga (Statuto) att FITD skulle ge stöd till ett värde av upp till 280 miljoner euro i form av en rekapitalisering för att täcka Tercas underskott av kapital per den 30 september 2013 och att FITD skulle åta sig att förvärva värdeminskade tillgångar.

Statuto

| (18) | Vid ett sammanträde den 28 oktober 2013 beslutade FITD:s verkställande råd (Comitato di gestione) att stödja Tercas i enlighet med artikel 96-ter punkt 1 led d i den italienska banklagen, med upp till 280 miljoner euro. Beslutet om att ingripa ratificerades av FITD:s styrelse (Consiglio) den 29 oktober 2013. |
| --- | --- |

(18)

Vid ett sammanträde den 28 oktober 2013 beslutade FITD:s verkställande råd (Comitato di gestione) att stödja Tercas i enlighet med artikel 96-ter punkt 1 led d i den italienska banklagen, med upp till 280 miljoner euro. Beslutet om att ingripa ratificerades av FITD:s styrelse (Consiglio) den 29 oktober 2013.

Comitato di gestione

ter

Consiglio

| (19) | Den 30 oktober 2013 ansökte FITD om tillstånd från Banca d'Italia för stödåtgärden: Banca d'Italia beviljade tillståndet den 4 november 2013. I slutändan genomförde FITD emellertid inte åtgärden. |
| --- | --- |

(19)

Den 30 oktober 2013 ansökte FITD om tillstånd från Banca d'Italia för stödåtgärden: Banca d'Italia beviljade tillståndet den 4 november 2013. I slutändan genomförde FITD emellertid inte åtgärden.

| (20) | En besiktning av Tercas tillgångar avslutades den 18 mars 2014 med oenighet mellan FITD:s experter och experterna från den bankkoncern (nedan kallad BPB) som kontrollerades av holdingbolaget Banca Popolare di Bari SCpA. Frågan avgjordes efter det att parterna gått med på medling med hjälp av en medlare som utsågs av Banca d'Italia. Besiktningen visade att det fanns ytterligare värdeminskade tillgångar. |
| --- | --- |

(20)

En besiktning av Tercas tillgångar avslutades den 18 mars 2014 med oenighet mellan FITD:s experter och experterna från den bankkoncern (nedan kallad BPB) som kontrollerades av holdingbolaget Banca Popolare di Bari SCpA. Frågan avgjordes efter det att parterna gått med på medling med hjälp av en medlare som utsågs av Banca d'Italia. Besiktningen visade att det fanns ytterligare värdeminskade tillgångar.

BPB

| (21) | Den 1 juli 2014 ansökte FITD på nytt om tillstånd från Banca d'Italia för att ge stöd till Tercas, men på ändrade villkor. |
| --- | --- |

(21)

Den 1 juli 2014 ansökte FITD på nytt om tillstånd från Banca d'Italia för att ge stöd till Tercas, men på ändrade villkor.

| (22) | Banca d'Italia godkände stödet på de ändrade villkoren (5) den 7 juli 2014. |
| --- | --- |

(22)

Banca d'Italia godkände stödet på de ändrade villkoren (5) den 7 juli 2014.

5

| (23) | Banca d'Italia gav Tercas särskilda förvaltare tillstånd att kalla till en extraordinarie bolagsstämma den 27 juli 2014 för att besluta om åtgärder för att täcka de förluster som hade uppstått under den särskilda förvaltningen och samtidigt besluta om en kapitalökning med 230 miljoner euro, som skulle tecknas av BPB. |
| --- | --- |

(23)

Banca d'Italia gav Tercas särskilda förvaltare tillstånd att kalla till en extraordinarie bolagsstämma den 27 juli 2014 för att besluta om åtgärder för att täcka de förluster som hade uppstått under den särskilda förvaltningen och samtidigt besluta om en kapitalökning med 230 miljoner euro, som skulle tecknas av BPB.

| (24) | Tercas förluster uppgick till 603 miljoner euro under perioden 1 januari 2012–31 mars 2014. Efter en fullständig nedskrivning av det återstående kapitalet på 337 miljoner euro var Tercas eget kapital netto den 31 mars 2014 därför negativt och uppgick till – 266 miljoner euro (6). |
| --- | --- |

(24)

Tercas förluster uppgick till 603 miljoner euro under perioden 1 januari 2012–31 mars 2014. Efter en fullständig nedskrivning av det återstående kapitalet på 337 miljoner euro var Tercas eget kapital netto den 31 mars 2014 därför negativt och uppgick till – 266 miljoner euro (6).

6

| (25) | Den 27 juli 2014 beslutade Tercas bolagsstämma (7)







  1. | att delvis täcka förlusterna, bl.a. genom att sänka kapitalet till noll och annullera alla ordinarie aktier i cirkulation, |
| --- | --- | --- |

(25)

Den 27 juli 2014 beslutade Tercas bolagsstämma (7)

7

1.

att delvis täcka förlusterna, bl.a. genom att sänka kapitalet till noll och annullera alla ordinarie aktier i cirkulation,

| 2. | att öka kapitalet till 230 miljoner euro genom en nyemission av ordinarie aktier som uteslutande skulle erbjudas BPB. Denna kapitalökning genomfördes den 27 juli 2014 och betalades delvis genom avräkning mot ett lån på 480 miljoner euro som BPB beviljade Tercas den 5 november 2013. |
| --- | --- |

2.

att öka kapitalet till 230 miljoner euro genom en nyemission av ordinarie aktier som uteslutande skulle erbjudas BPB. Denna kapitalökning genomfördes den 27 juli 2014 och betalades delvis genom avräkning mot ett lån på 480 miljoner euro som BPB beviljade Tercas den 5 november 2013.

| (26) | I september 2014 rekapitaliserade Tercas sitt dotterföretag Caripe genom ett kapitaltillskott på 75 miljoner euro. |
| --- | --- |

(26)

I september 2014 rekapitaliserade Tercas sitt dotterföretag Caripe genom ett kapitaltillskott på 75 miljoner euro.

| (27) | Den 1 oktober 2014 lämnade Tercas den särskilda förvaltningen och en ny ledning utsågs av BPB. |
| --- | --- |

(27)

Den 1 oktober 2014 lämnade Tercas den särskilda förvaltningen och en ny ledning utsågs av BPB.

| (28) | Den 30 september 2014, när den särskilda förvaltningen upphörde, hade Tercas samlade tillgångar på 2 994 miljoner euro, insättningar från kunder på 2 198 miljoner euro, icke nödlidande lån netto på 1 766 miljoner euro, avsättningar för nödlidande lån på 716 miljoner euro, och ett sammanlagt primärkapital på 182 miljoner euro (8). |
| --- | --- |

(28)

Den 30 september 2014, när den särskilda förvaltningen upphörde, hade Tercas samlade tillgångar på 2 994 miljoner euro, insättningar från kunder på 2 198 miljoner euro, icke nödlidande lån netto på 1 766 miljoner euro, avsättningar för nödlidande lån på 716 miljoner euro, och ett sammanlagt primärkapital på 182 miljoner euro (8).

8

| (29) | I mars 2015 tecknade BPB sig för en ny kapitalökning i Tercas till ett belopp på 135,4 miljoner euro (inklusive 40,4 miljoner euro för dotterföretaget Caripe) för att hantera ytterligare förluster under fjärde kvartalet 2014, täcka omstruktureringskostnader 2015 och 2016, samt för att förbättra Tercas kapitaltäckningskvoter. |
| --- | --- |

(29)

I mars 2015 tecknade BPB sig för en ny kapitalökning i Tercas till ett belopp på 135,4 miljoner euro (inklusive 40,4 miljoner euro för dotterföretaget Caripe) för att hantera ytterligare förluster under fjärde kvartalet 2014, täcka omstruktureringskostnader 2015 och 2016, samt för att förbättra Tercas kapitaltäckningskvoter.

2.2   BPB

BPB

| (30) | Banca Popolare di Bari SCpA är holdingbolag för bankkoncernen BPB. BPB bedriver huvudsakligen verksamhet i södra Italien. Vid utgången av 2013 hade BPB en balansomslutning på 10,3 miljarder euro, lån till kunder på 6,9 miljarder euro, insättningar från kunder på 6,6 miljarder euro, 247 filialer och 2 206 anställda, en primärkapitalkvot på 8,1 % och en sammanlagd kapitaltäckningskvot på 11 %. |
| --- | --- |

(30)

Banca Popolare di Bari SCpA är holdingbolag för bankkoncernen BPB. BPB bedriver huvudsakligen verksamhet i södra Italien. Vid utgången av 2013 hade BPB en balansomslutning på 10,3 miljarder euro, lån till kunder på 6,9 miljarder euro, insättningar från kunder på 6,6 miljarder euro, 247 filialer och 2 206 anställda, en primärkapitalkvot på 8,1 % och en sammanlagd kapitaltäckningskvot på 11 %.

| (31) | I december 2014 genomförde BPB en kapitalökning på 500 miljoner euro i form av en nyemission av aktier på upp till 300 miljoner euro och ett förlagslån som supplementärkapital på upp till 200 miljoner euro. Syftet med kapitalökningen var att förbättra BPB:s kapitaltäckningskvoter, som hade påverkats av förvärvet av Tercas. |
| --- | --- |

(31)

I december 2014 genomförde BPB en kapitalökning på 500 miljoner euro i form av en nyemission av aktier på upp till 300 miljoner euro och ett förlagslån som supplementärkapital på upp till 200 miljoner euro. Syftet med kapitalökningen var att förbättra BPB:s kapitaltäckningskvoter, som hade påverkats av förvärvet av Tercas.

2.3   Det italienska insättningsgarantisystemet och FITD

Det italienska insättningsgarantisystemet och FITD

| (32) | Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 94/19/EG (9), som var tillämpligt när FITD gjorde sitt ingripande i fråga om Tercas, får inget kreditinstitut ta emot insättningar om det inte är anslutet till ett officiellt erkänt system för garanti av insättningar (10). Enligt artikel 96 i den italienska banklagen ska italienska banker vara anslutna till ett insättningsgarantisystem som är etablerat och erkänt i Italien. Kooperativa banker (banche di credito cooperativo) ska vara anslutna till det insättningsgarantisystem som har etablerats i deras nätverk (11)
  . |
| --- | --- |

(32)

Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 94/19/EG (9), som var tillämpligt när FITD gjorde sitt ingripande i fråga om Tercas, får inget kreditinstitut ta emot insättningar om det inte är anslutet till ett officiellt erkänt system för garanti av insättningar (10). Enligt artikel 96 i den italienska banklagen ska italienska banker vara anslutna till ett insättningsgarantisystem som är etablerat och erkänt i Italien. Kooperativa banker (banche di credito cooperativo) ska vara anslutna till det insättningsgarantisystem som har etablerats i deras nätverk (11)
  .

9

10

banche di credito cooperativo

11

.

| (33) | För närvarande finns det två etablerade insättningsgarantisystem i Italien:






  1. | FITD, som erkändes som insättningsgarantisystem den 10 december 1996, är ett obligatoriskt konsortium (12) som har bildats enligt civilrättslig lag. Hittills är detta det enda etablerade och erkända italienska insättningsgarantisystem som är öppet för anslutning av banker som inte är kooperativa banker (13). I artikel 2 i FITD:s stadga, som är godkänd av Banca d'Italia, anges att italienska banker ska vara anslutna till fonden, med undantag för kooperativa banker. |
| --- | --- | --- |

(33)

För närvarande finns det två etablerade insättningsgarantisystem i Italien:

1.

FITD, som erkändes som insättningsgarantisystem den 10 december 1996, är ett obligatoriskt konsortium (12) som har bildats enligt civilrättslig lag. Hittills är detta det enda etablerade och erkända italienska insättningsgarantisystem som är öppet för anslutning av banker som inte är kooperativa banker (13). I artikel 2 i FITD:s stadga, som är godkänd av Banca d'Italia, anges att italienska banker ska vara anslutna till fonden, med undantag för kooperativa banker.

12

13

| 2. | Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo är ett lagstadgat insättningsgarantisystem som endast kooperativa banker får ansluta sig till, och anslutningen är obligatorisk. |
| --- | --- |

2.

Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo är ett lagstadgat insättningsgarantisystem som endast kooperativa banker får ansluta sig till, och anslutningen är obligatorisk.

| (34) | Enligt artikel 96-bis i banklagen och artikel 29 i FITD:s stadga får FITD på vissa villkor vidta åtgärder för att stödja anslutna kreditinstitut som omfattas av särskild förvaltning. |
| --- | --- |

(34)

Enligt artikel 96-bis i banklagen och artikel 29 i FITD:s stadga får FITD på vissa villkor vidta åtgärder för att stödja anslutna kreditinstitut som omfattas av särskild förvaltning.

bis

| (35) | Sådana åtgärder finansieras i efterhand genom obligatoriska bidrag från medlemsbankerna. Storleken på det enskilda bidraget avgörs enligt gällande bestämmelser i FITD:s stadga (14) i proportion till de garanterade insättningar som varje bank har. Bidragen bokförs inte direkt i FITD:s balansräkning utan redovisas separat för den specifika stödåtgärden. |
| --- | --- |

(35)

Sådana åtgärder finansieras i efterhand genom obligatoriska bidrag från medlemsbankerna. Storleken på det enskilda bidraget avgörs enligt gällande bestämmelser i FITD:s stadga (14) i proportion till de garanterade insättningar som varje bank har. Bidragen bokförs inte direkt i FITD:s balansräkning utan redovisas separat för den specifika stödåtgärden.

14

| (36) | Det är FITD:s två ledningsorgan som beslutar om stödåtgärder:






  1. | Först är det styrelsen (15), som beslutar med absolut majoritet bland de medlemmar som är närvarande vid det möte då beslutet fattas. Styrelsens ordförande utses av styrelsemedlemmarna. De ordinarie medlemmarna väljs i proportion till de garanterade insättningar som varje bank har, vilket främjar större bidragsgivare, men säkerställer att även de mindre bankerna representeras (16). Styrelsens ordinarie medlemmar – för närvarande 23 – utgörs främst av representanter för de största medlemsbankerna (17). I dagsläget har Unicredit, Intesa Sanpaolo och Monte dei Paschi di Siena två representanter vardera. Ordföranden för Associazione Bancaria Italiana (ABI) är också medlem i styrelsen. |
| --- | --- | --- |

(36)

Det är FITD:s två ledningsorgan som beslutar om stödåtgärder:

1.

Först är det styrelsen (15), som beslutar med absolut majoritet bland de medlemmar som är närvarande vid det möte då beslutet fattas. Styrelsens ordförande utses av styrelsemedlemmarna. De ordinarie medlemmarna väljs i proportion till de garanterade insättningar som varje bank har, vilket främjar större bidragsgivare, men säkerställer att även de mindre bankerna representeras (16). Styrelsens ordinarie medlemmar – för närvarande 23 – utgörs främst av representanter för de största medlemsbankerna (17). I dagsläget har Unicredit, Intesa Sanpaolo och Monte dei Paschi di Siena två representanter vardera. Ordföranden för Associazione Bancaria Italiana (ABI) är också medlem i styrelsen.

15

16

17

| 2. | Det andra ledningsorganet är det verkställande rådet (18), som beslutar med enkel majoritet bland de medlemmar som är närvarande vid det möte då beslutet fattas. Det verkställande rådets medlemmar utgörs av styrelsens ordförande, styrelsens vice ordförande, som även fungerar som rådets vice ordförande, och ytterligare sex styrelsemedlemmar. |
| --- | --- |

2.

Det andra ledningsorganet är det verkställande rådet (18), som beslutar med enkel majoritet bland de medlemmar som är närvarande vid det möte då beslutet fattas. Det verkställande rådets medlemmar utgörs av styrelsens ordförande, styrelsens vice ordförande, som även fungerar som rådets vice ordförande, och ytterligare sex styrelsemedlemmar.

18

| (37) | Stödåtgärder i form av finansiering och garantier beslutas av det verkställande rådet (19), medan förvärv av eget kapital och annat tekniskt stöd måste beslutas av styrelsen på förslag från verkställande rådet (20). |
| --- | --- |

(37)

Stödåtgärder i form av finansiering och garantier beslutas av det verkställande rådet (19), medan förvärv av eget kapital och annat tekniskt stöd måste beslutas av styrelsen på förslag från verkställande rådet (20).

19

20

3.   ÅTGÄRDERNA

ÅTGÄRDERNA

| (38) | Det stöd från FITD som Banca d'Italia gav tillstånd för den 7 juli 2014 består av följande åtgärder:
  1.   
  Åtgärd 1
  : Ett icke-återbetalningspliktigt bidrag på 265 miljoner euro för att täcka Tercas underskott av kapital.
  2.   
  Åtgärd 2
  : En treårig garanti på 35 miljoner euro- för att täcka kreditrisken i samband med vissa av Tercas exponeringar gentemot [...] (21). Dessa exponeringar (två bulletlån med förfallodag den 31 mars 2015) återbetalades i sin helhet av gäldenärerna på förfallodagen, varför garantin löpte ut utan att ha aktiverats.
  3.   
  Åtgärd 3
  : Upp till 30 miljoner euro som en garanti för att täcka ytterligare kostnader som kan uppstå till följd av betalning av skatt på åtgärd 1. En sådan skattebetalning skulle krävas om åtgärd 1 inte skulle betraktas som skattebefriad enligt italiensk lag (*1). Enligt gällande lagstiftning måste skattebefrielse för stödåtgärder som vidtas av FITD godkännas av Europeiska kommissionen. I det här fallet betalade FITD ut hela beloppet på 30 miljoner euro till Tercas innan kommissionen hade fattat något beslut om skattebefrielsen. |
| --- | --- |

(38)

Det stöd från FITD som Banca d'Italia gav tillstånd för den 7 juli 2014 består av följande åtgärder:

1.   
  Åtgärd 1
  : Ett icke-återbetalningspliktigt bidrag på 265 miljoner euro för att täcka Tercas underskott av kapital.

Åtgärd 1

2.   
  Åtgärd 2
  : En treårig garanti på 35 miljoner euro- för att täcka kreditrisken i samband med vissa av Tercas exponeringar gentemot [...] (21). Dessa exponeringar (två bulletlån med förfallodag den 31 mars 2015) återbetalades i sin helhet av gäldenärerna på förfallodagen, varför garantin löpte ut utan att ha aktiverats.

Åtgärd 2

21

3.   
  Åtgärd 3
  : Upp till 30 miljoner euro som en garanti för att täcka ytterligare kostnader som kan uppstå till följd av betalning av skatt på åtgärd 1. En sådan skattebetalning skulle krävas om åtgärd 1 inte skulle betraktas som skattebefriad enligt italiensk lag (*1). Enligt gällande lagstiftning måste skattebefrielse för stödåtgärder som vidtas av FITD godkännas av Europeiska kommissionen. I det här fallet betalade FITD ut hela beloppet på 30 miljoner euro till Tercas innan kommissionen hade fattat något beslut om skattebefrielsen.

Åtgärd 3

*1

4.   SKÄLEN TILL ATT FÖRFARANDET INLEDDES

SKÄLEN TILL ATT FÖRFARANDET INLEDDES

| (39) | I beslutet om att inleda förfarandet drog kommissionen preliminärt slutsatsen att åtgärderna, som inte hade anmälts, kunde innehålla stöd i den mening som avses i artikel 107 i fördraget och att det rådde tvivel rörande förenligheten med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(39)

I beslutet om att inleda förfarandet drog kommissionen preliminärt slutsatsen att åtgärderna, som inte hade anmälts, kunde innehålla stöd i den mening som avses i artikel 107 i fördraget och att det rådde tvivel rörande förenligheten med den inre marknaden.

| (40) | Kommissionens preliminära slutsats var att de stödåtgärder som FITD skulle vidta kunde tillskrivas den italienska staten och att FITD:s medel stod under offentlig kontroll. FITD agerade enligt ett offentligt mandat från staten: grunden för att erkänna FITD som ett obligatoriskt insättningsgarantisystem var banklagen. Enligt artikel 96-bis i banklagen fick FITD ingripa på andra sätt än genom att ersätta insättare vid en likvidation och FITD:s stadga hade godkänts av Banca d'Italia. Dessutom måste FITD alltid ha tillstånd av den italienska staten via Banca d'Italia när fonden ingrep i andra fall än likvidationer eller med andra metoder. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionens preliminära slutsats var att de stödåtgärder som FITD skulle vidta kunde tillskrivas den italienska staten och att FITD:s medel stod under offentlig kontroll. FITD agerade enligt ett offentligt mandat från staten: grunden för att erkänna FITD som ett obligatoriskt insättningsgarantisystem var banklagen. Enligt artikel 96-bis i banklagen fick FITD ingripa på andra sätt än genom att ersätta insättare vid en likvidation och FITD:s stadga hade godkänts av Banca d'Italia. Dessutom måste FITD alltid ha tillstånd av den italienska staten via Banca d'Italia när fonden ingrep i andra fall än likvidationer eller med andra metoder.

bis

| (41) | När det gällde frågan om det förekom någon selektiv fördel konstaterade kommissionen att FITD inte agerade i egenskap av aktör i en marknadsekonomi, eftersom den beviljade ett icke-återbetalningspliktigt bidrag för att täcka underskottet av kapital och inte tog ut någon avgift för de garantier som utfärdades till förmån för Tercas. Genom åtgärderna kunde Tercas undvika att lämna marknaden, vilket banken sannolikt hade tvingats göra utan ett sådant stöd. |
| --- | --- |

(41)

När det gällde frågan om det förekom någon selektiv fördel konstaterade kommissionen att FITD inte agerade i egenskap av aktör i en marknadsekonomi, eftersom den beviljade ett icke-återbetalningspliktigt bidrag för att täcka underskottet av kapital och inte tog ut någon avgift för de garantier som utfärdades till förmån för Tercas. Genom åtgärderna kunde Tercas undvika att lämna marknaden, vilket banken sannolikt hade tvingats göra utan ett sådant stöd.

| (42) | Kommissionen drog preliminärt slutsatsen att åtgärderna var selektiva eftersom de enbart gällde Tercas och att de ledde till snedvriden konkurrens eftersom Tercas förhindrades att bli insolvent och lämna marknaden. Tercas konkurrerade dessutom med utländska företag, varför handeln mellan medlemsstaterna påverkades. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen drog preliminärt slutsatsen att åtgärderna var selektiva eftersom de enbart gällde Tercas och att de ledde till snedvriden konkurrens eftersom Tercas förhindrades att bli insolvent och lämna marknaden. Tercas konkurrerade dessutom med utländska företag, varför handeln mellan medlemsstaterna påverkades.

| (43) | Kommissionen ansåg att om åtgärderna 1, 2 och 3 var stöd, hade de beviljats i strid med de skyldigheter som fastställs i artikel 108.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen ansåg att om åtgärderna 1, 2 och 3 var stöd, hade de beviljats i strid med de skyldigheter som fastställs i artikel 108.3 i fördraget.

5.   SYNPUNKTER FRÅN ITALIEN OCH BERÖRDA PARTER

SYNPUNKTER FRÅN ITALIEN OCH BERÖRDA PARTER

5.1   Statliga medel och statens ansvar

Statliga medel och statens ansvar

5.1.1   Kommentarer från Italien (22)

Kommentarer från Italien

22

| (44) | Italien menar att de berörda stödåtgärderna inte är obligatoriska, eftersom tiden, omfattningen och valet av åtgärder får fastställas helt fritt av FITD. Åtgärderna är inte heller direkt jämförbara med de obligatoriska uppdrag som fastställs i banklagen. I stället är de direkt avsedda att uppnå ett annat ändamål, eller under alla omständigheter ytterligare ett ändamål, nämligen att rädda banker i svårighet. Om ändamålen sammanfaller med varandra när det gäller skyddet för insättarna är detta enbart en slump. I detta sammanhang är kommissionens hänvisning till domen i målet om den österrikiska lagen om grön elektricitet (23) missriktad. Det målet gällde en regel om att införa en skattebefrielse, vilket per definition var en offentlig åtgärd. Antagandet att den åtgärden kunde tillskrivas staten var därmed berättigat. |
| --- | --- |

(44)

Italien menar att de berörda stödåtgärderna inte är obligatoriska, eftersom tiden, omfattningen och valet av åtgärder får fastställas helt fritt av FITD. Åtgärderna är inte heller direkt jämförbara med de obligatoriska uppdrag som fastställs i banklagen. I stället är de direkt avsedda att uppnå ett annat ändamål, eller under alla omständigheter ytterligare ett ändamål, nämligen att rädda banker i svårighet. Om ändamålen sammanfaller med varandra när det gäller skyddet för insättarna är detta enbart en slump. I detta sammanhang är kommissionens hänvisning till domen i målet om den österrikiska lagen om grön elektricitet (23) missriktad. Det målet gällde en regel om att införa en skattebefrielse, vilket per definition var en offentlig åtgärd. Antagandet att den åtgärden kunde tillskrivas staten var därmed berättigat.

23

| (45) | Dessutom hävdar Italien att kommissionens tolkning, som bygger på ett slags antagande om att alla typer av ingripanden av ett insättningsgarantisystem innehåller statligt stöd, saknar grund i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/49/EU (24) (som inte hade införlivats av Italien och för vilket tidsfristen för införlivande ännu inte hade löpt ut när åtgärderna antogs). Inte heller finns det någon grund för kommissionens tolkning i 2013 års bankmeddelande (25). Enligt punkt 63 i det meddelandet måste det göras en särskild bedömning från fall till fall för att avgöra om ett visst beslut om att använda insättningsgarantimedel ska tillskrivas staten, medan artikel 11 i direktiv 2014/49/EU inte innebär någon allmän skyldighet att förhandsanmäla alla åtgärder som vidtas av en garantifond. Det är bara nödvändigt med en förhandsanmälan till kommissionen om det har fastställts att en stödåtgärd utgör stöd efter en granskning av det specifika fallet. |
| --- | --- |

(45)

Dessutom hävdar Italien att kommissionens tolkning, som bygger på ett slags antagande om att alla typer av ingripanden av ett insättningsgarantisystem innehåller statligt stöd, saknar grund i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/49/EU (24) (som inte hade införlivats av Italien och för vilket tidsfristen för införlivande ännu inte hade löpt ut när åtgärderna antogs). Inte heller finns det någon grund för kommissionens tolkning i 2013 års bankmeddelande (25). Enligt punkt 63 i det meddelandet måste det göras en särskild bedömning från fall till fall för att avgöra om ett visst beslut om att använda insättningsgarantimedel ska tillskrivas staten, medan artikel 11 i direktiv 2014/49/EU inte innebär någon allmän skyldighet att förhandsanmäla alla åtgärder som vidtas av en garantifond. Det är bara nödvändigt med en förhandsanmälan till kommissionen om det har fastställts att en stödåtgärd utgör stöd efter en granskning av det specifika fallet.

24

25

| (46) | När det gäller frågan om FITD-åtgärderna kan tillskrivas den italienska staten, bygger Italien sin analys på den prövning av huruvida en åtgärd kan tillskrivas staten som gjordes i målet om Stardust Marine (26) och hävdar att den inte kan det i det här fallet, av följande skäl: För det första är FITD en privaträttslig enhet och fattar alla sina beslut via bolagsstämman och i ledningsorganen. Medlemmarna består uteslutande av representanter för medlemsbankerna och de agerar helt självständigt. Beslutsprocessen för stödåtgärder är helt och hållet oberoende och det finns inga bestämmelser om att Banca d'Italia eller något annat offentligt organ ska delta aktivt. Att en företrädare för Banca d'Italia deltar i mötena i FITD:s ledningsorgan kan inte anses vara en indikation på att Banca d'Italia deltar aktivt i beslutsprocessen, eftersom företrädaren enbart är en passiv observatör. |
| --- | --- |

(46)

När det gäller frågan om FITD-åtgärderna kan tillskrivas den italienska staten, bygger Italien sin analys på den prövning av huruvida en åtgärd kan tillskrivas staten som gjordes i målet om Stardust Marine (26) och hävdar att den inte kan det i det här fallet, av följande skäl: För det första är FITD en privaträttslig enhet och fattar alla sina beslut via bolagsstämman och i ledningsorganen. Medlemmarna består uteslutande av representanter för medlemsbankerna och de agerar helt självständigt. Beslutsprocessen för stödåtgärder är helt och hållet oberoende och det finns inga bestämmelser om att Banca d'Italia eller något annat offentligt organ ska delta aktivt. Att en företrädare för Banca d'Italia deltar i mötena i FITD:s ledningsorgan kan inte anses vara en indikation på att Banca d'Italia deltar aktivt i beslutsprocessen, eftersom företrädaren enbart är en passiv observatör.

26

| (47) | Vidare anser Italien att Banca d'Italias befogenhet att godkänna FITD:s stadga och ändringar av stadgan, liksom att godkänna de enskilda åtgärder som vidtas, inte påverkar FITD:s självständiga beslutsfattande eftersom Banca d'Italias godkännande enbart görs i efterhand, inom ramen för Banca d'Italias funktion som tillsynsmyndighet och den myndighet som styr hanteringen av kriser i enlighet med banklagen. Banca d'Italias beslut är en ratificering som begränsas till en formell kontroll i efterhand av lagligheten i ett privaträttsligt beslut som redan är fullbordat i alla avseenden. Denna analys bekräftas av sakförhållandena och framför allt av Banca d'Italias order om godkännande av FITD:s åtgärd, där Banca d'Italia erkänner att den inte har gjort någon bedömning av FITD:s val. För att understryka detta argument hävdar Italien att det föreliggande fallet har tydliga likheter med målet om Sicilcassa (27), där kommissionen konstaterade att åtgärden inte var statligt stöd eftersom de privata enheterna hade ett avgörande inflytande. |
| --- | --- |

(47)

Vidare anser Italien att Banca d'Italias befogenhet att godkänna FITD:s stadga och ändringar av stadgan, liksom att godkänna de enskilda åtgärder som vidtas, inte påverkar FITD:s självständiga beslutsfattande eftersom Banca d'Italias godkännande enbart görs i efterhand, inom ramen för Banca d'Italias funktion som tillsynsmyndighet och den myndighet som styr hanteringen av kriser i enlighet med banklagen. Banca d'Italias beslut är en ratificering som begränsas till en formell kontroll i efterhand av lagligheten i ett privaträttsligt beslut som redan är fullbordat i alla avseenden. Denna analys bekräftas av sakförhållandena och framför allt av Banca d'Italias order om godkännande av FITD:s åtgärd, där Banca d'Italia erkänner att den inte har gjort någon bedömning av FITD:s val. För att understryka detta argument hävdar Italien att det föreliggande fallet har tydliga likheter med målet om Sicilcassa (27), där kommissionen konstaterade att åtgärden inte var statligt stöd eftersom de privata enheterna hade ett avgörande inflytande.

27

| (48) | Italien hävdar att de bevis som kommissionen hänvisar till i beslutet om att inleda förfarandet inte visar att Banca d'Italia har ingripit i FITD:s beslutsprocess. För det första har en särskild förvaltare, även om denne utses av Banca d'Italia, inga befogenheter att direkt påverka FITD:s beslut om att bevilja finansiering till en bank i svårigheter. I stället fungerar den särskilda förvaltaren som ledare och juridisk företrädare för den bank som är satt under särskild förvaltning och agerar inte för Banca d'Italias räkning. Han eller hon tar med andra ord över alla de privaträttsliga befogenheterna från de upplösta ledningsorganen. För det andra förnekar Italien att det finns några bevis på att Banca d'Italia har ingripit. Det stycke i en skrivelse från FITD:s generaldirektör av den 28 maj 2014, där det anges att Banca d'Italias företrädare ”uppmanade fonden att sträva efter en balanserad överenskommelse med BPB för att täcka underskottet av kapital”, måste tolkas som ett uttryck för en förhoppning, inte alls som en order. Slutligen noterar Italien att inga av protokollen över de beslut som FITD:s ledningsorgan fattat i fråga om insatsen för att hjälpa Tercas innehåller några synpunkter från Banca d'Italia som kan tyda på att centralbanken utövade inflytande över fonden. |
| --- | --- |

(48)

Italien hävdar att de bevis som kommissionen hänvisar till i beslutet om att inleda förfarandet inte visar att Banca d'Italia har ingripit i FITD:s beslutsprocess. För det första har en särskild förvaltare, även om denne utses av Banca d'Italia, inga befogenheter att direkt påverka FITD:s beslut om att bevilja finansiering till en bank i svårigheter. I stället fungerar den särskilda förvaltaren som ledare och juridisk företrädare för den bank som är satt under särskild förvaltning och agerar inte för Banca d'Italias räkning. Han eller hon tar med andra ord över alla de privaträttsliga befogenheterna från de upplösta ledningsorganen. För det andra förnekar Italien att det finns några bevis på att Banca d'Italia har ingripit. Det stycke i en skrivelse från FITD:s generaldirektör av den 28 maj 2014, där det anges att Banca d'Italias företrädare ”uppmanade fonden att sträva efter en balanserad överenskommelse med BPB för att täcka underskottet av kapital”, måste tolkas som ett uttryck för en förhoppning, inte alls som en order. Slutligen noterar Italien att inga av protokollen över de beslut som FITD:s ledningsorgan fattat i fråga om insatsen för att hjälpa Tercas innehåller några synpunkter från Banca d'Italia som kan tyda på att centralbanken utövade inflytande över fonden.

5.1.2   Synpunkter från Banca d'Italia (28)

Synpunkter från Banca d'Italia

28

| (49) | I sina kommentarer till beslutet om att inleda förfarandet förnekar Banca d'Italia att FITD:s stödåtgärder kan tillskrivas staten av följande skäl:






  1. | FITD:s stöd till kreditinstitut ges inte till följd av ett offentligrättsligt mandat. |
| --- | --- | --- |

(49)

I sina kommentarer till beslutet om att inleda förfarandet förnekar Banca d'Italia att FITD:s stödåtgärder kan tillskrivas staten av följande skäl:

1.

FITD:s stöd till kreditinstitut ges inte till följd av ett offentligrättsligt mandat.

| 2. | Banca d'Italia beslutar inte gemensamt med FITD om att ingripa till stöd för ett visst företag, vare sig generellt eller i det berörda fallet, och gör inga kontroller av att FITD agerar i enlighet med ett eventuellt offentligrättsligt mandat. |
| --- | --- |

2.

Banca d'Italia beslutar inte gemensamt med FITD om att ingripa till stöd för ett visst företag, vare sig generellt eller i det berörda fallet, och gör inga kontroller av att FITD agerar i enlighet med ett eventuellt offentligrättsligt mandat.

| 3. | Det berörda fallet skiljer sig avsevärt från de statliga stödåtgärder som har vidtagits av Danmark, Spanien och Polen och som anges i fotnot 28 till beslutet om att inleda förfarandet, där kommissionen konstaterade att de medel som använts i åtgärder som avser insättningsgarantisystem stod till de offentliga myndigheternas förfogande och att åtgärderna därför kunde tillskrivas staten. |
| --- | --- |

3.

Det berörda fallet skiljer sig avsevärt från de statliga stödåtgärder som har vidtagits av Danmark, Spanien och Polen och som anges i fotnot 28 till beslutet om att inleda förfarandet, där kommissionen konstaterade att de medel som använts i åtgärder som avser insättningsgarantisystem stod till de offentliga myndigheternas förfogande och att åtgärderna därför kunde tillskrivas staten.

| (50) | När det gäller den första punkten hävdar Banca d'Italia att insättningsgarantisystemens enda offentliga uppdrag är att ge ersättning till insättare: den sista meningen i artikel 96-bis punkt 1 i banklagen, enligt vilken FITD kan ingripa på andra sätt än genom att direkt betala ut ersättning till insättare som omfattas av skyddet vid en likvidation, kan varken tolkas som bevis på att staten kan tillskrivas andra åtgärder som vidtas av FITD än ersättning till insättare, eller som att FITD åläggs ett offentligt uppdrag. Bestämmelsen innebär endast att FITD får göra andra former av ingripanden. |
| --- | --- |

(50)

När det gäller den första punkten hävdar Banca d'Italia att insättningsgarantisystemens enda offentliga uppdrag är att ge ersättning till insättare: den sista meningen i artikel 96-bis punkt 1 i banklagen, enligt vilken FITD kan ingripa på andra sätt än genom att direkt betala ut ersättning till insättare som omfattas av skyddet vid en likvidation, kan varken tolkas som bevis på att staten kan tillskrivas andra åtgärder som vidtas av FITD än ersättning till insättare, eller som att FITD åläggs ett offentligt uppdrag. Bestämmelsen innebär endast att FITD får göra andra former av ingripanden.

bis

| (51) | Hänvisningen i direktiv 2014/49/EU till kreditinstitutfallissemang visar endast att åtgärdernas funktion i allmänhet är att begränsa insättningsgarantisystemens kostnader för ingripanden genom att undvika kostnaderna för ersättning till insättare och på så sätt förhindra bankfallissemang. I direktiv 2014/49/EU införs inte något krav på att insättningsgarantisystems stödåtgärder ska anmälas till kommissionen. Detta innebär att diskretionära beslut om sådana åtgärder inte i sig visar att insättningsgarantisystemet har ålagts ett offentligt mandat. |
| --- | --- |

(51)

Hänvisningen i direktiv 2014/49/EU till kreditinstitutfallissemang visar endast att åtgärdernas funktion i allmänhet är att begränsa insättningsgarantisystemens kostnader för ingripanden genom att undvika kostnaderna för ersättning till insättare och på så sätt förhindra bankfallissemang. I direktiv 2014/49/EU införs inte något krav på att insättningsgarantisystems stödåtgärder ska anmälas till kommissionen. Detta innebär att diskretionära beslut om sådana åtgärder inte i sig visar att insättningsgarantisystemet har ålagts ett offentligt mandat.

| (52) | Banca d'Italia hävdar också att artikel 29 i FITD:s stadga, enligt vilken FITD endast får ingripa till stöd för en bank som är ställd under särskild förvaltning om det finns rimliga möjligheter till återhämtning och om kostnaderna kan antas bli lägre än vad som skulle bli fallet vid en likvidation, pekar på något helt annat än kommissionens påstående i beslutet om att inleda förfarandet om att Italien hade valt att låta sitt insättningsgarantisystem ingripa ”för att förhindra att en kreditinstitution går i konkurs”. |
| --- | --- |

(52)

Banca d'Italia hävdar också att artikel 29 i FITD:s stadga, enligt vilken FITD endast får ingripa till stöd för en bank som är ställd under särskild förvaltning om det finns rimliga möjligheter till återhämtning och om kostnaderna kan antas bli lägre än vad som skulle bli fallet vid en likvidation, pekar på något helt annat än kommissionens påstående i beslutet om att inleda förfarandet om att Italien hade valt att låta sitt insättningsgarantisystem ingripa ”för att förhindra att en kreditinstitution går i konkurs”.

| (53) | Att Banca d'Italia måste godkänna FITD:s stödåtgärder visar slutligen inte att FITD agerar utifrån ett mål i allmänhetens intresse. Ett annat synsätt skulle innebära att all bankverksamhet som omfattas av Europeiska centralbankens (ECB) eller Banca d'Italias tillsyn var offentligrättslig verksamhet. Dessutom måste Banca d'Italia agera oberoende av staten enligt artikel 19 i rådets förordning (EU) nr 1024/2013 (29). |
| --- | --- |

(53)

Att Banca d'Italia måste godkänna FITD:s stödåtgärder visar slutligen inte att FITD agerar utifrån ett mål i allmänhetens intresse. Ett annat synsätt skulle innebära att all bankverksamhet som omfattas av Europeiska centralbankens (ECB) eller Banca d'Italias tillsyn var offentligrättslig verksamhet. Dessutom måste Banca d'Italia agera oberoende av staten enligt artikel 19 i rådets förordning (EU) nr 1024/2013 (29).

29

| (54) | I fråga om den andra punkten utövar Banca d'Italia endast tillsynsbefogenheter när det gäller målen som avser insättarskydd, banksystemets stabilitet och sund och ansvarsfull förvaltning av banker (artikel 5 i banklagen). Enligt artikel 96-ter punkt 1 led b i banklagen ska Banca d'Italia samordna insättningsgarantisystemets verksamhet genom att fastställa regler för bankkriser och genom tillsynsverksamhet. Detta innebär att Banca d'Italia endast ges en övergripande befogenhet för att säkerställa att insynsgarantisystemens verksamhet är förenlig med utövandet av Banca d'Italias egen tillsynsbefogenhet. Den befogenheten utövas endast i form av ett godkännande av de åtgärder som vidtagits. |
| --- | --- |

(54)

I fråga om den andra punkten utövar Banca d'Italia endast tillsynsbefogenheter när det gäller målen som avser insättarskydd, banksystemets stabilitet och sund och ansvarsfull förvaltning av banker (artikel 5 i banklagen). Enligt artikel 96-ter punkt 1 led b i banklagen ska Banca d'Italia samordna insättningsgarantisystemets verksamhet genom att fastställa regler för bankkriser och genom tillsynsverksamhet. Detta innebär att Banca d'Italia endast ges en övergripande befogenhet för att säkerställa att insynsgarantisystemens verksamhet är förenlig med utövandet av Banca d'Italias egen tillsynsbefogenhet. Den befogenheten utövas endast i form av ett godkännande av de åtgärder som vidtagits.

ter

| (55) | Eftersom Banca d'Italia måste agera oberoende av staten kan utövandet av dess befogenheter gentemot FITD när FITD vidtar åtgärder för att stödja en bank inte betraktas som statlig kontroll över användningen av medel eller anses vara knutet till ett offentligt mandat. Det berörda ärendet har därför tydliga likheter med domstolens dom i målet Doux Élevage (30). |
| --- | --- |

(55)

Eftersom Banca d'Italia måste agera oberoende av staten kan utövandet av dess befogenheter gentemot FITD när FITD vidtar åtgärder för att stödja en bank inte betraktas som statlig kontroll över användningen av medel eller anses vara knutet till ett offentligt mandat. Det berörda ärendet har därför tydliga likheter med domstolens dom i målet Doux Élevage (30).

30

| (56) | Dessutom hävdar Banca d'Italia att den varken har bidragit till utformningen eller genomförandet av FITD:s stödåtgärder och att eventuella kontakter mellan Banca d'Italia och FITD innan den formella inlämningen av FITD:s ansökan om godkännande av Banca d'Italia inte kan betraktas som ett bidrag till de åtgärderna. Banca d'Italia gav enbart inledande vägledning som helt och hållet var grundad på de rättsliga parametrar som skulle styra det efterföljande godkännandeförfarandet. |
| --- | --- |

(56)

Dessutom hävdar Banca d'Italia att den varken har bidragit till utformningen eller genomförandet av FITD:s stödåtgärder och att eventuella kontakter mellan Banca d'Italia och FITD innan den formella inlämningen av FITD:s ansökan om godkännande av Banca d'Italia inte kan betraktas som ett bidrag till de åtgärderna. Banca d'Italia gav enbart inledande vägledning som helt och hållet var grundad på de rättsliga parametrar som skulle styra det efterföljande godkännandeförfarandet.

| (57) | Det faktum att Banca d'Italia utsåg och övervakade den särskilda förvaltaren var inte relevant i det aktuella fallet eftersom en särskild förvaltares uppdrag och mål inte skilde sig i någon större grad från de uppdrag och mål som en ”vanlig” direktör för ett privat företag skulle ha i ett krisläge. Detta innebar att den särskilda förvaltaren inte agerade på Banca d'Italias vägnar. |
| --- | --- |

(57)

Det faktum att Banca d'Italia utsåg och övervakade den särskilda förvaltaren var inte relevant i det aktuella fallet eftersom en särskild förvaltares uppdrag och mål inte skilde sig i någon större grad från de uppdrag och mål som en ”vanlig” direktör för ett privat företag skulle ha i ett krisläge. Detta innebar att den särskilda förvaltaren inte agerade på Banca d'Italias vägnar.

| (58) | Den företrädare för Banca d'Italia som deltog vid mötena i FITD:s styrelse och verkställande råd satt endast med som observatör och hade ingen rösträtt. Det är inte relevant att en tvist mellan FITD och BPB om storleken på Tercas underskott av kapital avgjordes av en medlare som hade utsetts av Banca d'Italia, eftersom det var parterna som, helt oberoende och genom en ömsesidig överenskommelse, bad Banca d'Italia att föreslå en person som de sedan utsåg till medlare. BPB skulle inte ha bett Banca d'Italia att föreslå en medlare om Banca d'Italia hade spelat en ledande och strategisk roll i FITD. |
| --- | --- |

(58)

Den företrädare för Banca d'Italia som deltog vid mötena i FITD:s styrelse och verkställande råd satt endast med som observatör och hade ingen rösträtt. Det är inte relevant att en tvist mellan FITD och BPB om storleken på Tercas underskott av kapital avgjordes av en medlare som hade utsetts av Banca d'Italia, eftersom det var parterna som, helt oberoende och genom en ömsesidig överenskommelse, bad Banca d'Italia att föreslå en person som de sedan utsåg till medlare. BPB skulle inte ha bett Banca d'Italia att föreslå en medlare om Banca d'Italia hade spelat en ledande och strategisk roll i FITD.

| (59) | När det gäller den tredje punkten skiljer sig det aktuella fallet från vad som anges i skäl 44 i beslutet om att inleda förfarandet, där kommissionen konstaterade att ett insättningsgarantisystems ingripande i omstruktureringen och likvidationen av banker var statligt stöd. |
| --- | --- |

(59)

När det gäller den tredje punkten skiljer sig det aktuella fallet från vad som anges i skäl 44 i beslutet om att inleda förfarandet, där kommissionen konstaterade att ett insättningsgarantisystems ingripande i omstruktureringen och likvidationen av banker var statligt stöd.

| (60) | När det gäller den danska avvecklingsordningen (31) 1) reglerade den nationella lagstiftningen villkoren i detalj för stödåtgärder, 2) utnämndes den kommitté som ansvarade för bedömningen av kostnaderna för de olika alternativen av ekonomi- och finansministeriet, 3) skulle samma kommitté bedöma huruvida köparen skulle kunna driva banken i svårigheter och huruvida lösningen var kommersiellt hållbar, 4) baserades insättningsgarantisystemets beslut på kommitténs bedömning och rekommendation, 5) utsågs insättningsgarantisystemets styrelse av ekonomi- och finansministeriet och 6) skulle avtalet mellan den köpande banken och insättningsgarantisystemet godkännas av ministeriet. |
| --- | --- |

(60)

När det gäller den danska avvecklingsordningen (31) 1) reglerade den nationella lagstiftningen villkoren i detalj för stödåtgärder, 2) utnämndes den kommitté som ansvarade för bedömningen av kostnaderna för de olika alternativen av ekonomi- och finansministeriet, 3) skulle samma kommitté bedöma huruvida köparen skulle kunna driva banken i svårigheter och huruvida lösningen var kommersiellt hållbar, 4) baserades insättningsgarantisystemets beslut på kommitténs bedömning och rekommendation, 5) utsågs insättningsgarantisystemets styrelse av ekonomi- och finansministeriet och 6) skulle avtalet mellan den köpande banken och insättningsgarantisystemet godkännas av ministeriet.

31

| (61) | När det gällde den polska likvidationsordningen för kreditföreningar (32) var de incitament som insättningsgarantisystemet erbjöd en integrerad del av en likvidationsordning för kreditföreningar som de polska myndigheterna hade utformat och anmält till kommissionen som statligt stöd. Insättningsgarantisystemet kontrollerades av staten genom rösträtter i fondens styrelse och finansministeriet hade rätt att ingripa i ett antal fall och fatta direkta beslut som påverkade fondens funktion. Dessutom hade ordföranden i fondens styrelse, som utsågs av finansministeriet, utslagsrösten vid lika röstetal. |
| --- | --- |

(61)

När det gällde den polska likvidationsordningen för kreditföreningar (32) var de incitament som insättningsgarantisystemet erbjöd en integrerad del av en likvidationsordning för kreditföreningar som de polska myndigheterna hade utformat och anmält till kommissionen som statligt stöd. Insättningsgarantisystemet kontrollerades av staten genom rösträtter i fondens styrelse och finansministeriet hade rätt att ingripa i ett antal fall och fatta direkta beslut som påverkade fondens funktion. Dessutom hade ordföranden i fondens styrelse, som utsågs av finansministeriet, utslagsrösten vid lika röstetal.

32

| (62) | När det gäller beslutet om omstruktureringen av CAM och Banco CAM i Spanien (33), använde de spanska myndigheterna finansiellt bistånd från fonden för ordnad omstrukturering av banker (34), som var avsedd för likvidationsstöd och som kontrollerades av staten och den spanska insättningsgarantifonden. Fondens beslut om att ingripa var inte ett oberoende beslut av fonden utan ingick i en större omstrukturerings- och räddningsinsats som de spanska myndigheterna beslutade om och genomförde. |
| --- | --- |

(62)

När det gäller beslutet om omstruktureringen av CAM och Banco CAM i Spanien (33), använde de spanska myndigheterna finansiellt bistånd från fonden för ordnad omstrukturering av banker (34), som var avsedd för likvidationsstöd och som kontrollerades av staten och den spanska insättningsgarantifonden. Fondens beslut om att ingripa var inte ett oberoende beslut av fonden utan ingick i en större omstrukturerings- och räddningsinsats som de spanska myndigheterna beslutade om och genomförde.

33

34

5.1.3   Synpunkter från andra berörda parter

Synpunkter från andra berörda parter

| (63) | För det första framför de andra berörda parterna, dvs. FITD, BPB och Tercas, rent generellt att medlens offentliga karaktär och huruvida de kan tillskrivas staten är två separata villkor och att båda dessa måste vara uppfyllda. Medel med privaträttsligt ursprung kan alltså inte anses vara offentliga på grund av att användningen av dessa medel bedöms kunna tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(63)

För det första framför de andra berörda parterna, dvs. FITD, BPB och Tercas, rent generellt att medlens offentliga karaktär och huruvida de kan tillskrivas staten är två separata villkor och att båda dessa måste vara uppfyllda. Medel med privaträttsligt ursprung kan alltså inte anses vara offentliga på grund av att användningen av dessa medel bedöms kunna tillskrivas staten.

| (64) | De tre berörda parterna hävdar att kommissionen har fel i sitt påstående att insättningsgarantisystem ytterst sannolikt lämnar statligt stöd eftersom de agerar enligt ett offentligt mandat och står under offentliga myndigheters kontroll. Parterna påpekar att det inte anges i 2013 års bankmeddelande att insättningsgarantiordningar är statligt stöd, att det inte står något i direktiv 94/19/EG om förenligheten med reglerna för statligt stöd när åtgärder vidtas som ett alternativ till ersättning till insättare, och att direktiv 2014/49/EU är neutralt när det gäller sådana åtgärders förenlighet med reglerna för statligt stöd. |
| --- | --- |

(64)

De tre berörda parterna hävdar att kommissionen har fel i sitt påstående att insättningsgarantisystem ytterst sannolikt lämnar statligt stöd eftersom de agerar enligt ett offentligt mandat och står under offentliga myndigheters kontroll. Parterna påpekar att det inte anges i 2013 års bankmeddelande att insättningsgarantiordningar är statligt stöd, att det inte står något i direktiv 94/19/EG om förenligheten med reglerna för statligt stöd när åtgärder vidtas som ett alternativ till ersättning till insättare, och att direktiv 2014/49/EU är neutralt när det gäller sådana åtgärders förenlighet med reglerna för statligt stöd.

| (65) | Dessa berörda parter anser att kommissionen drog den preliminära slutsatsen att FITD:s åtgärder kunde tillskrivas staten enbart på grund av att dessa åtgärder krävdes enligt lag. I sina domar i målen PreussenElektra (35) och Doux Élevage (36) fastställde domstolen emellertid uttryckligen att det faktum att en åtgärd krävdes enligt nationell lag inte i sig innebar att åtgärden var statligt stöd. I målet om den österrikiska lagen om grön elektricitet (37) tog tribunalen hänsyn till många andra faktorer som visade statens genomgripande inflytande och kontroll över ÖMAG, det aktiebolag som ansvarade för kontrollen av den berörda åtgärden. |
| --- | --- |

(65)

Dessa berörda parter anser att kommissionen drog den preliminära slutsatsen att FITD:s åtgärder kunde tillskrivas staten enbart på grund av att dessa åtgärder krävdes enligt lag. I sina domar i målen PreussenElektra (35) och Doux Élevage (36) fastställde domstolen emellertid uttryckligen att det faktum att en åtgärd krävdes enligt nationell lag inte i sig innebar att åtgärden var statligt stöd. I målet om den österrikiska lagen om grön elektricitet (37) tog tribunalen hänsyn till många andra faktorer som visade statens genomgripande inflytande och kontroll över ÖMAG, det aktiebolag som ansvarade för kontrollen av den berörda åtgärden.

35

36

37

| (66) | Dessa berörda parter anser att en korrekt läsning av den italienska lagstiftningen och av FITD:s beslutsförfaranden för stödåtgärder som syftar till att avvärja oåterkalleliga bankkriser visar att de bevis kommissionen hänvisar till som stöd för sin preliminära slutsats att FITD:s åtgärder har vidtagits inom ramen för ett offentligt mandat saknar grund. De bygger sin argumentation på att det i artikel 96-bis i banklagen endast anges att garantisystem får använda andra typer och former av ingripanden (38). Åtgärderna är inte obligatoriska, vilket innebär att det inte finns någon koppling mellan FITD:s åtgärd och det uppdrag som fastställs i dess stadga. |
| --- | --- |

(66)

Dessa berörda parter anser att en korrekt läsning av den italienska lagstiftningen och av FITD:s beslutsförfaranden för stödåtgärder som syftar till att avvärja oåterkalleliga bankkriser visar att de bevis kommissionen hänvisar till som stöd för sin preliminära slutsats att FITD:s åtgärder har vidtagits inom ramen för ett offentligt mandat saknar grund. De bygger sin argumentation på att det i artikel 96-bis i banklagen endast anges att garantisystem får använda andra typer och former av ingripanden (38). Åtgärderna är inte obligatoriska, vilket innebär att det inte finns någon koppling mellan FITD:s åtgärd och det uppdrag som fastställs i dess stadga.

bis

får

38

| (67) | De tre berörda parterna påpekar att det har varit möjligt att vidta andra typer av åtgärder än ersättning till insättare sedan FITD inrättades 1987, innan artikel 96-bis i banklagen trädde kraft. |
| --- | --- |

(67)

De tre berörda parterna påpekar att det har varit möjligt att vidta andra typer av åtgärder än ersättning till insättare sedan FITD inrättades 1987, innan artikel 96-bis i banklagen trädde kraft.

bis

| (68) | FITD hävdar att fonden är en privaträttslig enhet som kontrolleras och leds av sina medlemsbanker och att den fungerar som kanal för åtgärder som direkt kan hänföras till medlemsbankerna, med medel som fortfarande tillhör medlemsbankerna. Dessutom fattades beslutet om att stödja Tercas av FITD:s ledningsorgan som helt och hållet består av representanter för medlemsbankerna. Dokumentationen visar att FITD:s ledningsorgan gjorde en noggrann bedömning av de möjliga alternativen och tillämpade kravet på lägsta kostnader för att skydda medlemsbankernas intressen genom att minska kostnaderna för och riskerna med ingripandet. |
| --- | --- |

(68)

FITD hävdar att fonden är en privaträttslig enhet som kontrolleras och leds av sina medlemsbanker och att den fungerar som kanal för åtgärder som direkt kan hänföras till medlemsbankerna, med medel som fortfarande tillhör medlemsbankerna. Dessutom fattades beslutet om att stödja Tercas av FITD:s ledningsorgan som helt och hållet består av representanter för medlemsbankerna. Dokumentationen visar att FITD:s ledningsorgan gjorde en noggrann bedömning av de möjliga alternativen och tillämpade kravet på lägsta kostnader för att skydda medlemsbankernas intressen genom att minska kostnaderna för och riskerna med ingripandet.

| (69) | FITD hävdar att dess ledningsorgan självständigt beslutade om huruvida, när och hur stödåtgärder skulle vidtas. Det enda kravet var att åtgärden skulle kosta mindre än att ge ersättning till insättare. När FITD vidtar stödåtgärder agerar den inte under något offentligt mandat. FITD:s stadga är helt och hållet förenlig med lagstiftningen för sektorn, även i de delar där det inte föreskrivs någon alternativ åtgärd eller där sådana åtgärder är uttryckligen förbjudna. Inget offentligt organ kan ålägga FITD att ingripa. Syftet med Banca d'Italias godkännande i efterhand är endast att verifiera att den åtgärd som har vidtagits för mottagarbanken är lämplig ur tillsynshänseende och att den är förenlig med behovet att skydda insättare och banksystemets stabilitet. |
| --- | --- |

(69)

FITD hävdar att dess ledningsorgan självständigt beslutade om huruvida, när och hur stödåtgärder skulle vidtas. Det enda kravet var att åtgärden skulle kosta mindre än att ge ersättning till insättare. När FITD vidtar stödåtgärder agerar den inte under något offentligt mandat. FITD:s stadga är helt och hållet förenlig med lagstiftningen för sektorn, även i de delar där det inte föreskrivs någon alternativ åtgärd eller där sådana åtgärder är uttryckligen förbjudna. Inget offentligt organ kan ålägga FITD att ingripa. Syftet med Banca d'Italias godkännande i efterhand är endast att verifiera att den åtgärd som har vidtagits för mottagarbanken är lämplig ur tillsynshänseende och att den är förenlig med behovet att skydda insättare och banksystemets stabilitet.

självständigt

agerar den inte under något offentligt mandat.

förbjudna

| (70) | Dessutom påpekar de tre berörda parterna att medlemskapet i FITD inte är obligatoriskt enligt fondens stadga och att bankerna kan välja att inrätta ett alternativt insättningsgarantisystem att ansluta sig till. De påpekar att det finns ett insättningsgarantisystem, Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo, som är särskilt avsett för kooperativa banker (39), som inte är medlemmar i FITD. |
| --- | --- |

(70)

Dessutom påpekar de tre berörda parterna att medlemskapet i FITD inte är obligatoriskt enligt fondens stadga och att bankerna kan välja att inrätta ett alternativt insättningsgarantisystem att ansluta sig till. De påpekar att det finns ett insättningsgarantisystem, Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo, som är särskilt avsett för kooperativa banker (39), som inte är medlemmar i FITD.

Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo

39

| (71) | De berörda parterna hävdar att staten varken ingriper i utnämningen av medlemmarna i FITD:s ledningsorgan eller i dess beslutsfattande (Banca d'Italia deltar som observatör utan rösträtt, vilket inte påverkar FITD:s oberoende beslutsfattande). De menar att kommissionen i sitt beslut om räddningen av den danska Roskildebanken (40) konstaterade att ett organ som hade utfärdat en garanti fattade oberoende beslut och sedan konstaterade att det inte ingick några statliga medel när en garanti beviljades en bank i kris av en sammanslutning som inrättats av inhemska banker och uteslutande finansierades av dem i syfte att stödja finansiella institut. De tre berörda parterna hänvisar till domstolens dom i mål EARL Salvat père et fils (41) och menar att det bara kan vara fråga om statligt stöd om staten deltar i organisationens beslutsfattande organ och kan genomdriva sina egna beslut där. |
| --- | --- |

(71)

De berörda parterna hävdar att staten varken ingriper i utnämningen av medlemmarna i FITD:s ledningsorgan eller i dess beslutsfattande (Banca d'Italia deltar som observatör utan rösträtt, vilket inte påverkar FITD:s oberoende beslutsfattande). De menar att kommissionen i sitt beslut om räddningen av den danska Roskildebanken (40) konstaterade att ett organ som hade utfärdat en garanti fattade oberoende beslut och sedan konstaterade att det inte ingick några statliga medel när en garanti beviljades en bank i kris av en sammanslutning som inrättats av inhemska banker och uteslutande finansierades av dem i syfte att stödja finansiella institut. De tre berörda parterna hänvisar till domstolens dom i mål EARL Salvat père et fils (41) och menar att det bara kan vara fråga om statligt stöd om staten deltar i organisationens beslutsfattande organ och kan genomdriva sina egna beslut där.

40

41

| (72) | De tre berörda parterna anser att FITD är ett organ som representerar medlemsbankernas intressen och att de befogenheter som Banca d'Italia har fått i fråga om FITD:s åtgärder endast tillåter att Banca d'Italia uppfyller sina allmänna tillsynsmål, närmare bestämt att övervaka den sunda och ansvarsfulla förvaltningen av de enheter som den utövar tillsyn över och skydda insättarnas intressen. Banca d'Italias uppdrag att samordna insättningsgarantisystemens verksamhet genom reglerna för bankkriser och sin egen tillsynsverksamhet är av generell karaktär och kan inte användas som bevis på att FITD:s medel står under ständig statlig kontroll. |
| --- | --- |

(72)

De tre berörda parterna anser att FITD är ett organ som representerar medlemsbankernas intressen och att de befogenheter som Banca d'Italia har fått i fråga om FITD:s åtgärder endast tillåter att Banca d'Italia uppfyller sina allmänna tillsynsmål, närmare bestämt att övervaka den sunda och ansvarsfulla förvaltningen av de enheter som den utövar tillsyn över och skydda insättarnas intressen. Banca d'Italias uppdrag att samordna insättningsgarantisystemens verksamhet genom reglerna för bankkriser och sin egen tillsynsverksamhet är av generell karaktär och kan inte användas som bevis på att FITD:s medel står under ständig statlig kontroll.

| (73) | Att Banca d'Italia utser en särskild förvaltare för en bank i kris visar inte att det finns en koppling till den offentliga sfären, eftersom den rättsliga grunden för den befogenheten (artikel 70 och följande i banklagen) i princip är teknisk till sin natur och motiveringen och grunden till den ligger i sektorns särskilda egenskaper. Enbart indikationer på att en åtgärd omfattar mål av allmänt intresse räcker dessutom inte för att visa att åtgärden är statligt stöd (42). |
| --- | --- |

(73)

Att Banca d'Italia utser en särskild förvaltare för en bank i kris visar inte att det finns en koppling till den offentliga sfären, eftersom den rättsliga grunden för den befogenheten (artikel 70 och följande i banklagen) i princip är teknisk till sin natur och motiveringen och grunden till den ligger i sektorns särskilda egenskaper. Enbart indikationer på att en åtgärd omfattar mål av allmänt intresse räcker dessutom inte för att visa att åtgärden är statligt stöd (42).

42

| (74) | Banca d'Italias befogenhet att godkänna enskilda åtgärder enligt artikel 96-ter punkt 1 led d i banklagen- och artikel 3.2 i FITD:s stadga fråntar inte FITD dess möjlighet att göra oberoende bedömningar av huruvida alternativa åtgärder ska vidtas eller, om så är fallet, tidpunkten för och beloppet och formen av dem. Banca d'Italias godkännande av FITD:s åtgärder är enbart en efterhandskontroll av beslut som har fattats självständigt av FITD och som genomförs för att säkerställa skyddet av det allmänna intresset, som Banca d'Italia ansvarar för. |
| --- | --- |

(74)

Banca d'Italias befogenhet att godkänna enskilda åtgärder enligt artikel 96-ter punkt 1 led d i banklagen- och artikel 3.2 i FITD:s stadga fråntar inte FITD dess möjlighet att göra oberoende bedömningar av huruvida alternativa åtgärder ska vidtas eller, om så är fallet, tidpunkten för och beloppet och formen av dem. Banca d'Italias godkännande av FITD:s åtgärder är enbart en efterhandskontroll av beslut som har fattats självständigt av FITD och som genomförs för att säkerställa skyddet av det allmänna intresset, som Banca d'Italia ansvarar för.

ter

godkännande

| (75) | De tre berörda parterna hänvisar också till kommissionens beslut om stödet till Banco di Sicilia och Sicilcassa (43), där kommissionen konstaterade att FITD:s ingripande till stöd för dessa banker inte var statligt stöd och inte tog upp Banca d'Italias roll i fråga om FITD:s verksamhet. |
| --- | --- |

(75)

De tre berörda parterna hänvisar också till kommissionens beslut om stödet till Banco di Sicilia och Sicilcassa (43), där kommissionen konstaterade att FITD:s ingripande till stöd för dessa banker inte var statligt stöd och inte tog upp Banca d'Italias roll i fråga om FITD:s verksamhet.

43

| (76) | De tre berörda parterna hävdar att precis som i målet Doux Élevage omfattar den offentliga tillsynen av FITD inte mer än en formell verifiering av giltigheten och lagligheten i FITD:s beteende. Tillsynen omfattar inte kontroll av åtgärders politiska lämplighet eller överensstämmelse med den politik som drivs av de offentliga myndigheterna. Precis som i målet Doux Élevage bestämmer FITD själva hur de ska använda sina medel. På liknande sätt bekräftade de nederländska myndigheterna i målet Pearle (44) att de stadgar som antagits av organ som exempelvis HBA, som införde de avgifter som målet gällde, måste godkännas av de offentliga myndigheterna. |
| --- | --- |

(76)

De tre berörda parterna hävdar att precis som i målet Doux Élevage omfattar den offentliga tillsynen av FITD inte mer än en formell verifiering av giltigheten och lagligheten i FITD:s beteende. Tillsynen omfattar inte kontroll av åtgärders politiska lämplighet eller överensstämmelse med den politik som drivs av de offentliga myndigheterna. Precis som i målet Doux Élevage bestämmer FITD själva hur de ska använda sina medel. På liknande sätt bekräftade de nederländska myndigheterna i målet Pearle (44) att de stadgar som antagits av organ som exempelvis HBA, som införde de avgifter som målet gällde, måste godkännas av de offentliga myndigheterna.

44

| (77) | FITD påpekar att den särskilda förvaltaren visserligen är utsedd av Banca d'Italia, men inte företräder tillsynsmyndigheten. Den särskilda förvaltaren har stor handlingsfrihet och agerar på eget initiativ. Han eller hon kan endast begära att FITD vidtar åtgärder, men FITD är inte bunden av någon sådan begäran utan får vidta alternativa åtgärder i medlemsbankernas intresse. I det föreliggande fallet ersatte den särskilda förvaltaren inte bankens bolagsstämma, som var det enda organet med befogenhet att godkänna extraordinära åtgärder. Vidare utfärdas Banca d'Italias godkännande först efter det att FITD har fattat sitt eget oberoende beslut om att ingripa. Godkännandet ingår i Banca d'Italias normala tillsyn. Den företrädare för Banca d'Italia som deltar vid mötena i FITD:s styrelse och verkställande råd sitter endast med som observatör och har ingen rösträtt. |
| --- | --- |

(77)

FITD påpekar att den särskilda förvaltaren visserligen är utsedd av Banca d'Italia, men inte företräder tillsynsmyndigheten. Den särskilda förvaltaren har stor handlingsfrihet och agerar på eget initiativ. Han eller hon kan endast begära att FITD vidtar åtgärder, men FITD är inte bunden av någon sådan begäran utan får vidta alternativa åtgärder i medlemsbankernas intresse. I det föreliggande fallet ersatte den särskilda förvaltaren inte bankens bolagsstämma, som var det enda organet med befogenhet att godkänna extraordinära åtgärder. Vidare utfärdas Banca d'Italias godkännande först efter det att FITD har fattat sitt eget oberoende beslut om att ingripa. Godkännandet ingår i Banca d'Italias normala tillsyn. Den företrädare för Banca d'Italia som deltar vid mötena i FITD:s styrelse och verkställande råd sitter endast med som observatör och har ingen rösträtt.

| (78) | Medlaren i tvisten mellan FITD och BPB om beloppet för Tercas underskott av kapital utsågs inte av Banca d'Italia utan av parterna själva (FITD och BPB) på Banca d'Italias rekommendation. Syftet med att utse en medlare var dessutom att lösa den berörda tvisten. Eventuella beslut om åtgärdernas kostnadseffektivitet ur medlemsbankernas perspektiv var fortfarande helt och hållet en fråga för FITD. |
| --- | --- |

(78)

Medlaren i tvisten mellan FITD och BPB om beloppet för Tercas underskott av kapital utsågs inte av Banca d'Italia utan av parterna själva (FITD och BPB) på Banca d'Italias rekommendation. Syftet med att utse en medlare var dessutom att lösa den berörda tvisten. Eventuella beslut om åtgärdernas kostnadseffektivitet ur medlemsbankernas perspektiv var fortfarande helt och hållet en fråga för FITD.

| (79) | De ärenden som kommissionen hänvisar till i fråga om insättningsgarantisystem går inte att jämföra med det föreliggande fallet. De tre berörda parterna för fram samma argument som Italien i det avseendet och tillägger att fallen med den danska avvecklingsordningen och den polska ordningen för likvidation av kreditföreningar gällde åtgärder som vidtagits av garantisystem i samband med likvidation av banker, inte åtgärder som vidtagits i förebyggande syfte för att bidra till bankernas långsiktiga återhämtning. |
| --- | --- |

(79)

De ärenden som kommissionen hänvisar till i fråga om insättningsgarantisystem går inte att jämföra med det föreliggande fallet. De tre berörda parterna för fram samma argument som Italien i det avseendet och tillägger att fallen med den danska avvecklingsordningen och den polska ordningen för likvidation av kreditföreningar gällde åtgärder som vidtagits av garantisystem i samband med likvidation av banker, inte åtgärder som vidtagits i förebyggande syfte för att bidra till bankernas långsiktiga återhämtning.

5.2   Fördel

Fördel

5.2.1   Kommentarer från Italien

Kommentarer från Italien

| (80) | Italien anser att kommissionen tillämpar den princip om en marknadsekonomisk aktör som har utvecklats i de senaste bankomstruktureringsfallen (prövningen av bördefördelning) och inte tar hänsyn till att en prövning av bördefördelningen inte är relevant vid en bedömning av huruvida en privat enhet beter sig rationellt, eftersom syftet med prövningen främst är att skydda det allmännas (skattebetalarnas) intressen och inte de särskilda intressena hos dem som är direkt exponerade för den fallerande banken (t.ex. FITD). Dessutom hade FITD följt principen om lägsta kostnader. I sitt beslut om att ingripa för att stödja Tercas eftersträvade FITD den lösning som var minst betungande finansiellt för medlemsbankerna med utgångspunkt i ett yttrande från en välrenommerad konsultbyrå och långa diskussioner i styrelsen och det verkställande rådet. |
| --- | --- |

(80)

Italien anser att kommissionen tillämpar den princip om en marknadsekonomisk aktör som har utvecklats i de senaste bankomstruktureringsfallen (prövningen av bördefördelning) och inte tar hänsyn till att en prövning av bördefördelningen inte är relevant vid en bedömning av huruvida en privat enhet beter sig rationellt, eftersom syftet med prövningen främst är att skydda det allmännas (skattebetalarnas) intressen och inte de särskilda intressena hos dem som är direkt exponerade för den fallerande banken (t.ex. FITD). Dessutom hade FITD följt principen om lägsta kostnader. I sitt beslut om att ingripa för att stödja Tercas eftersträvade FITD den lösning som var minst betungande finansiellt för medlemsbankerna med utgångspunkt i ett yttrande från en välrenommerad konsultbyrå och långa diskussioner i styrelsen och det verkställande rådet.

| (81) | Italien hävdar att kommissionen inte hänvisade till rätt siffror när den jämförde omorganisationen av Tercas med det alternativa scenariot med en likvidation. Jämförelsen mellan återhämtningsåtgärden och likvidationsscenariot borde göras efter avdrag av positionen [...], vars risk inte hade värderats vid beräkningen av likvidationskostnaderna. Det avdraget ger ett åtagande som inte är högre än 295 miljoner euro för räddningsåtgärden, medan den beräknade kostnaden för likvidationsscenariot var 333 miljoner euro. Italien konstaterar att den faktiska skillnaden mellan de båda scenarierna var nästan 40 miljoner euro och inte 3 miljoner euro, såsom angavs i kommissionens preliminära bedömning i beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(81)

Italien hävdar att kommissionen inte hänvisade till rätt siffror när den jämförde omorganisationen av Tercas med det alternativa scenariot med en likvidation. Jämförelsen mellan återhämtningsåtgärden och likvidationsscenariot borde göras efter avdrag av positionen [...], vars risk inte hade värderats vid beräkningen av likvidationskostnaderna. Det avdraget ger ett åtagande som inte är högre än 295 miljoner euro för räddningsåtgärden, medan den beräknade kostnaden för likvidationsscenariot var 333 miljoner euro. Italien konstaterar att den faktiska skillnaden mellan de båda scenarierna var nästan 40 miljoner euro och inte 3 miljoner euro, såsom angavs i kommissionens preliminära bedömning i beslutet om att inleda förfarandet.

| (82) | Italien anser att FITD:s åtgärd under alla omständigheter var förenlig med principen om en marknadsekonomisk aktör. För det första hade FITD inte kunnat ålägga Tercas att kräva bördefördelning bland efterställda borgenärer utöver vad som anges i de enskilda låneavtalen, där det fastställs att lån endast ska skrivas av vid en likvidation. För det andra skulle en bördefördelning bland efterställda borgenärer inte på något sätt ha lett till minskade kostnader för FITD:s medlemsbanker. Kommissionen hade fel i sin synpunkt att kostnaderna för medlemsbankerna och därmed för FITD skulle ha minimerats om efterställda borgenärer hade tvingats bära några av förlusterna vid en obligatorisk administrativ avveckling (liquidazione coatta amministrativa) av Tercas. Italien stöder sig på bevisen i protokollen från mötena i FITD:s styrelse och verkställande råd och hävdar att de åtgärder som FITD i slutändan vidtog innebar att risken avvärjdes för eventuella rättsliga processer till följd av de efterställda borgenärernas förluster. Italien påpekar att FITD:s åtgärd också avvärjde de negativa följder för banksystemets anseende som skulle ha uppstått om de efterställda lånen inte betalades tillbaka vid en obligatorisk administrativ avveckling av Tercas. |
| --- | --- |

(82)

Italien anser att FITD:s åtgärd under alla omständigheter var förenlig med principen om en marknadsekonomisk aktör. För det första hade FITD inte kunnat ålägga Tercas att kräva bördefördelning bland efterställda borgenärer utöver vad som anges i de enskilda låneavtalen, där det fastställs att lån endast ska skrivas av vid en likvidation. För det andra skulle en bördefördelning bland efterställda borgenärer inte på något sätt ha lett till minskade kostnader för FITD:s medlemsbanker. Kommissionen hade fel i sin synpunkt att kostnaderna för medlemsbankerna och därmed för FITD skulle ha minimerats om efterställda borgenärer hade tvingats bära några av förlusterna vid en obligatorisk administrativ avveckling (liquidazione coatta amministrativa) av Tercas. Italien stöder sig på bevisen i protokollen från mötena i FITD:s styrelse och verkställande råd och hävdar att de åtgärder som FITD i slutändan vidtog innebar att risken avvärjdes för eventuella rättsliga processer till följd av de efterställda borgenärernas förluster. Italien påpekar att FITD:s åtgärd också avvärjde de negativa följder för banksystemets anseende som skulle ha uppstått om de efterställda lånen inte betalades tillbaka vid en obligatorisk administrativ avveckling av Tercas.

liquidazione coatta amministrativa

| (83) | Därför menar Italien att FITD:s beslut om att inte involvera efterställda obligationsinnehavare var rimligt, var förenligt med principen om en marknadsekonomisk aktör och hindrade FITD och dess medlemsbanker från att utsättas för ytterligare kostnader. |
| --- | --- |

(83)

Därför menar Italien att FITD:s beslut om att inte involvera efterställda obligationsinnehavare var rimligt, var förenligt med principen om en marknadsekonomisk aktör och hindrade FITD och dess medlemsbanker från att utsättas för ytterligare kostnader.

5.2.2   Synpunkter från Banca d'Italia

Synpunkter från Banca d'Italia

| (84) | Kommissionen har inte tagit emot några synpunkter från Banca d'Italia om den selektiva fördelen med de vidtagna åtgärderna. |
| --- | --- |

(84)

Kommissionen har inte tagit emot några synpunkter från Banca d'Italia om den selektiva fördelen med de vidtagna åtgärderna.

5.2.3   Synpunkter från andra berörda parter

Synpunkter från andra berörda parter

| (85) | När det gäller frågan om huruvida åtgärderna är sunda ekonomiskt i enlighet med principen om en marknadsekonomisk aktör anser de tre övriga berörda parterna att åtgärden var ett rationellt och sunt val för privata företag som FITD och dess medlemsbanker. Enligt dessa parter har det föreliggande fallet uppenbara likheter med ärendet Sicilcassa, där kommissionen konstaterade att de berörda åtgärderna inte var statligt stöd med tanke på de privata enheternas avgörande deltagande. Precis som i fallet med Sicilcassa agerade FITD i det här fallet som garant för att insättarna skulle få ersättning i enlighet med lagen om insättningsgarantisystem. Besluten om FITD:s åtgärder fattades av samma ledningsorgan på grundval av samma kriterier och Banca d'Italia fullgjorde samma funktioner. Parterna påpekar att det inte längre finns några banker under offentlig kontroll i Italien, varför alla medlemmar i FITD är privatägda banker. Därför kan FITD endast agera som privat enhet. |
| --- | --- |

(85)

När det gäller frågan om huruvida åtgärderna är sunda ekonomiskt i enlighet med principen om en marknadsekonomisk aktör anser de tre övriga berörda parterna att åtgärden var ett rationellt och sunt val för privata företag som FITD och dess medlemsbanker. Enligt dessa parter har det föreliggande fallet uppenbara likheter med ärendet Sicilcassa, där kommissionen konstaterade att de berörda åtgärderna inte var statligt stöd med tanke på de privata enheternas avgörande deltagande. Precis som i fallet med Sicilcassa agerade FITD i det här fallet som garant för att insättarna skulle få ersättning i enlighet med lagen om insättningsgarantisystem. Besluten om FITD:s åtgärder fattades av samma ledningsorgan på grundval av samma kriterier och Banca d'Italia fullgjorde samma funktioner. Parterna påpekar att det inte längre finns några banker under offentlig kontroll i Italien, varför alla medlemmar i FITD är privatägda banker. Därför kan FITD endast agera som privat enhet.

| (86) | De tre berörda parterna har granskat tidigare alternativa åtgärder som har vidtagits av FITD (45) och hur den ekonomiska motiveringen har sett ut i de fallen. Här ingår även fall under den period då det var helt och hållet frivilligt att delta i ett insättningsgarantisystem. Privata företag valde att ansluta sig till insättningsgarantisystemet även när de inte var tvingade att göra detta enligt lag. De berörda parterna avvisar hypotesen att en marknadsekonomisk aktör inte skulle vara exponerad för kostnaderna för att ersätta insättare och inte skulle ge icke-återbetalningspliktiga bidrag eller ställa ut garantier som inte omfattades av en premie, vilket kommissionen hävdade i beslutet om att inleda förfarandet. |
| --- | --- |

(86)

De tre berörda parterna har granskat tidigare alternativa åtgärder som har vidtagits av FITD (45) och hur den ekonomiska motiveringen har sett ut i de fallen. Här ingår även fall under den period då det var helt och hållet frivilligt att delta i ett insättningsgarantisystem. Privata företag valde att ansluta sig till insättningsgarantisystemet även när de inte var tvingade att göra detta enligt lag. De berörda parterna avvisar hypotesen att en marknadsekonomisk aktör inte skulle vara exponerad för kostnaderna för att ersätta insättare och inte skulle ge icke-återbetalningspliktiga bidrag eller ställa ut garantier som inte omfattades av en premie, vilket kommissionen hävdade i beslutet om att inleda förfarandet.

45

inte skulle vara exponerad för kostnaderna för att ersätta insättare

icke-återbetalningspliktiga

,

| (87) | Vidare betonar de tre berörda parterna att FITD:s och dess medlemsbankers beteende inte bör bedömas i abstrakta termer, med hänvisning till ett hypotetiskt oreglerat scenario, utan i stället bör bedömas utifrån det regelverk som de agerar inom ramen för. Om skyldigheten enligt regelverket att återbetala insättningar upp till ett visst tröskelvärde innebär att den minst kostsamma åtgärden för medlemsbankerna är att täcka underskottet av kapital, vilket är fallet här, skulle valet att täcka underskottet av kapital vara det mest rationella även sett ur en privat marknadsekonomisk aktörs perspektiv. |
| --- | --- |

(87)

Vidare betonar de tre berörda parterna att FITD:s och dess medlemsbankers beteende inte bör bedömas i abstrakta termer, med hänvisning till ett hypotetiskt oreglerat scenario, utan i stället bör bedömas utifrån det regelverk som de agerar inom ramen för. Om skyldigheten enligt regelverket att återbetala insättningar upp till ett visst tröskelvärde innebär att den minst kostsamma åtgärden för medlemsbankerna är att täcka underskottet av kapital, vilket är fallet här, skulle valet att täcka underskottet av kapital vara det mest rationella även sett ur en privat marknadsekonomisk aktörs perspektiv.

| (88) | De tre berörda parterna ifrågasätter kommissionens argument om att kostnaderna för att ge ersättning till insättarna vid en obligatorisk administrativ avveckling av Tercas inte ska beaktas vid tillämpningen av principen om en marknadsekonomisk aktör, eftersom kostnaderna uppstår till följd av de skyldigheter som FITD har som insättningsgarantisystem och som krävs för att skydda insättare i det allmännas intresse. De hävdar att kommissionen ansåg att kostnaderna för ersättning till insättare vid en likvidation skulle beaktas vid tillämpningen av principen om en marknadsekonomisk aktör när det gällde avvecklingen av Banco Espírito Santo i Portugal (46). Dessutom kunde kommissionen inte jämföra det föreliggande fallet med domstolens dom i målet Land Burgenland (47), eftersom domstolen i det fallet gjorde åtskillnad mellan åtgärder som kunde tillskrivas staten i dess egenskap som aktieägare och de åtgärder där staten agerade som offentlig myndighet. |
| --- | --- |

(88)

De tre berörda parterna ifrågasätter kommissionens argument om att kostnaderna för att ge ersättning till insättarna vid en obligatorisk administrativ avveckling av Tercas inte ska beaktas vid tillämpningen av principen om en marknadsekonomisk aktör, eftersom kostnaderna uppstår till följd av de skyldigheter som FITD har som insättningsgarantisystem och som krävs för att skydda insättare i det allmännas intresse. De hävdar att kommissionen ansåg att kostnaderna för ersättning till insättare vid en likvidation skulle beaktas vid tillämpningen av principen om en marknadsekonomisk aktör när det gällde avvecklingen av Banco Espírito Santo i Portugal (46). Dessutom kunde kommissionen inte jämföra det föreliggande fallet med domstolens dom i målet Land Burgenland (47), eftersom domstolen i det fallet gjorde åtskillnad mellan åtgärder som kunde tillskrivas staten i dess egenskap som aktieägare och de åtgärder där staten agerade som offentlig myndighet.

46

47

| (89) | De tre berörda parterna påpekar att åtgärderna utformades utifrån kravet på att minimera kostnaderna och att en ansedd revisions- och konsultbyrå hade anlitats för att hjälpa till med att identifiera den lösning som ledde till lägst kostnader och minst risk för medlemsbankerna. FITD utgick från detta och utformade en uppsättning åtgärder som gjorde det möjligt att minska medlemsbankernas kostnader avsevärt, undvika risken för en likvidation och förhindra eventuella negativa externaliteter som skulle uppstå vid en obligatorisk administrativ avveckling av Tercas. |
| --- | --- |

(89)

De tre berörda parterna påpekar att åtgärderna utformades utifrån kravet på att minimera kostnaderna och att en ansedd revisions- och konsultbyrå hade anlitats för att hjälpa till med att identifiera den lösning som ledde till lägst kostnader och minst risk för medlemsbankerna. FITD utgick från detta och utformade en uppsättning åtgärder som gjorde det möjligt att minska medlemsbankernas kostnader avsevärt, undvika risken för en likvidation och förhindra eventuella negativa externaliteter som skulle uppstå vid en obligatorisk administrativ avveckling av Tercas.

| (90) | När det gäller bedömningen av huruvida FITD:s sammanlagda kostnader för stödåtgärderna var lägre än vid en likvidation av Tercas, ansåg de tre berörda parterna att kostnaderna för garantin för att täcka kreditrisken för bulletlånen på [...] inte borde ha räknats med i kommissionens kostnadsbedömning av stödåtgärderna. De ingick inte i beräkningen av de kostnader som FITD skulle behöva täcka vid en likvidation av Tercas. Kommissionens beräkning att de kostnadsbesparingar som åtgärden ledde till endast uppgick till 3 miljoner euro är därför felaktig. I rapporten [...], där den lösning som innebar lägst kostnader och minst risk för FITD och dess medlemsbanker identifierades, omfattade de beräknade kostnaderna för en obligatorisk administrativ avveckling inte riskerna i samband med lånen [...], som uppgick till ungefär 35 miljoner euro. För att göra en korrekt jämförelse av alternativen ersättning till insättare eller alternativa åtgärder, borde jämförelsen mellan återhämtningsåtgärden och likvidationsscenariot göras efter avdrag av positionen [...], vars risk inte hade värderats vid beräkningen av likvidationskostnaderna (48). I sådana fall ska jämförelsen gälla ett åtagande på högst 295 miljoner euro för räddningsåtgärden och en beräknad kostnad på 333 miljoner euro vid en likvidation (49). Därför hävdar de tre berörda parterna att den verkliga skillnaden mellan de båda scenarierna är minst 38 miljoner euro. De anser att denna ståndpunkt bekräftas av att de lån som täcktes av FITD:s garanti faktiskt återbetalades till Tercas (50). FITD gjorde ingen utbetalning från garantin på 35 miljoner euro, vilken kommissionen felaktigt tog med i sin beräkning av kostnaden för ingripandet. |
| --- | --- |

(90)

När det gäller bedömningen av huruvida FITD:s sammanlagda kostnader för stödåtgärderna var lägre än vid en likvidation av Tercas, ansåg de tre berörda parterna att kostnaderna för garantin för att täcka kreditrisken för bulletlånen på [...] inte borde ha räknats med i kommissionens kostnadsbedömning av stödåtgärderna. De ingick inte i beräkningen av de kostnader som FITD skulle behöva täcka vid en likvidation av Tercas. Kommissionens beräkning att de kostnadsbesparingar som åtgärden ledde till endast uppgick till 3 miljoner euro är därför felaktig. I rapporten [...], där den lösning som innebar lägst kostnader och minst risk för FITD och dess medlemsbanker identifierades, omfattade de beräknade kostnaderna för en obligatorisk administrativ avveckling inte riskerna i samband med lånen [...], som uppgick till ungefär 35 miljoner euro. För att göra en korrekt jämförelse av alternativen ersättning till insättare eller alternativa åtgärder, borde jämförelsen mellan återhämtningsåtgärden och likvidationsscenariot göras efter avdrag av positionen [...], vars risk inte hade värderats vid beräkningen av likvidationskostnaderna (48). I sådana fall ska jämförelsen gälla ett åtagande på högst 295 miljoner euro för räddningsåtgärden och en beräknad kostnad på 333 miljoner euro vid en likvidation (49). Därför hävdar de tre berörda parterna att den verkliga skillnaden mellan de båda scenarierna är minst 38 miljoner euro. De anser att denna ståndpunkt bekräftas av att de lån som täcktes av FITD:s garanti faktiskt återbetalades till Tercas (50). FITD gjorde ingen utbetalning från garantin på 35 miljoner euro, vilken kommissionen felaktigt tog med i sin beräkning av kostnaden för ingripandet.

48

49

50

| (91) | Vid bedömningen av de lägsta kostnaderna bör det belopp på 30 miljoner euro som tillkommer från skattebefrielsen inte räknas med i sin helhet bland kostnaderna. Den kostnaden skulle enbart uppstå för FITD om skatteåtgärden inte godkändes av kommissionen. |
| --- | --- |

(91)

Vid bedömningen av de lägsta kostnaderna bör det belopp på 30 miljoner euro som tillkommer från skattebefrielsen inte räknas med i sin helhet bland kostnaderna. Den kostnaden skulle enbart uppstå för FITD om skatteåtgärden inte godkändes av kommissionen.

| (92) | De tre berörda parterna hänvisar till beräknade utgifter på 1,9 miljarder euro vid en likvidation, varav endast en del hade kunnat återvinnas (beräknades till 1,5 miljarder euro i rapporten [...]). Parterna hävdar att de insättningar på 1,9 miljarder euro som inte skulle ha täckts av insättningsåterbetalningssystemet vid en likvidation skulle ha lett till en risk för spridning till medlemsbankerna och banksystemet i stort. En sådan risk kunde ha medfört ”potentiellt enorma” konsekvenser såväl rättsligt som i fråga om anseende. De hävdar också att om Tercas hade försatts i obligatorisk avveckling skulle möjligheterna att återvinna en del av den ursprungliga kostnaden, som beräknades till 1,9 miljarder euro, ytterligare ha äventyrats genom krav på ersättning från efterställda borgenärer. |
| --- | --- |

(92)

De tre berörda parterna hänvisar till beräknade utgifter på 1,9 miljarder euro vid en likvidation, varav endast en del hade kunnat återvinnas (beräknades till 1,5 miljarder euro i rapporten [...]). Parterna hävdar att de insättningar på 1,9 miljarder euro som inte skulle ha täckts av insättningsåterbetalningssystemet vid en likvidation skulle ha lett till en risk för spridning till medlemsbankerna och banksystemet i stort. En sådan risk kunde ha medfört ”potentiellt enorma” konsekvenser såväl rättsligt som i fråga om anseende. De hävdar också att om Tercas hade försatts i obligatorisk avveckling skulle möjligheterna att återvinna en del av den ursprungliga kostnaden, som beräknades till 1,9 miljarder euro, ytterligare ha äventyrats genom krav på ersättning från efterställda borgenärer.

| (93) | Rapporten [...] som FITD utgick från vid sin beräkning av den lägsta kostnaden baserades på redovisningen per den 31 december 2013. De tre berörda parterna säger emellertid att BPB lade fram en uppdaterad bedömning av hur likvidationsscenariot skulle påverka FITD den 31 juli 2014, dvs. den dag då den extraordinarie bolagsstämman för att rekapitalisera Tercas hölls, vilket också är den dag då stödåtgärderna fastställdes formellt. Den beräknade kostnaden enligt den uppdaterade bedömningen är [350–750] miljoner euro. Skillnaden jämfört med beräkningen i den rapport som baserades på läget den 31 december 2013 beror på omklassificeringen av poster som redovisats som ”icke nödlidande” den 31 december 2013 och som ”nödlidande” den 31 juli 2014, och på den ökade volym insättningar som FITD skulle ha tvingats återbetala. |
| --- | --- |

(93)

Rapporten [...] som FITD utgick från vid sin beräkning av den lägsta kostnaden baserades på redovisningen per den 31 december 2013. De tre berörda parterna säger emellertid att BPB lade fram en uppdaterad bedömning av hur likvidationsscenariot skulle påverka FITD den 31 juli 2014, dvs. den dag då den extraordinarie bolagsstämman för att rekapitalisera Tercas hölls, vilket också är den dag då stödåtgärderna fastställdes formellt. Den beräknade kostnaden enligt den uppdaterade bedömningen är [350–750] miljoner euro. Skillnaden jämfört med beräkningen i den rapport som baserades på läget den 31 december 2013 beror på omklassificeringen av poster som redovisats som ”icke nödlidande” den 31 december 2013 och som ”nödlidande” den 31 juli 2014, och på den ökade volym insättningar som FITD skulle ha tvingats återbetala.

| (94) | Dessa övriga berörda parter avvisar kommissionens argument att FITD:s påstådda kostnad för stödåtgärderna hade kunnat sänkas ytterligare genom en avskrivning av efterställda skulder. Vid den tidpunkt då FITD beslutade sig för att ingripa var det inte lagligt möjligt att låta efterställda skulder medverka i bördefördelningen. Enligt den italienska lagstiftningen kunde skulder endast skrivas ned vid en obligatorisk administrativ avveckling. Hade FITD försökt sig på en sådan bördefördelning skulle medlemmarna ha fått enorma kostnader direkt, utan att vara säkra på möjligheten till återvinning. Tvister med efterställda borgenärer skulle ha ökat kostnaderna för likvidationsförfarandet och kostnaderna för FITD:s medlemmar på grund av värdeminskningen på de tillgångar som likviderades. Den efterföljande spridningseffekten skulle ha inverkat negativt på kundernas förtroende och på anseendet och stabiliteten hos banksystemet i sig. Dessutom hävdar de tre berörda parterna att majoriteten av Tercas efterställda borgenärer bestod av enskilda sparare och insättare och att den särskilda förvaltaren redan hade vidtagit den enda möjliga åtgärden för bördefördelning bland efterställda borgenärer, dvs. en senareläggning av kupongbetalningar för de obligationer som innehades av Banco Popolare Sc. |
| --- | --- |

(94)

Dessa övriga berörda parter avvisar kommissionens argument att FITD:s påstådda kostnad för stödåtgärderna hade kunnat sänkas ytterligare genom en avskrivning av efterställda skulder. Vid den tidpunkt då FITD beslutade sig för att ingripa var det inte lagligt möjligt att låta efterställda skulder medverka i bördefördelningen. Enligt den italienska lagstiftningen kunde skulder endast skrivas ned vid en obligatorisk administrativ avveckling. Hade FITD försökt sig på en sådan bördefördelning skulle medlemmarna ha fått enorma kostnader direkt, utan att vara säkra på möjligheten till återvinning. Tvister med efterställda borgenärer skulle ha ökat kostnaderna för likvidationsförfarandet och kostnaderna för FITD:s medlemmar på grund av värdeminskningen på de tillgångar som likviderades. Den efterföljande spridningseffekten skulle ha inverkat negativt på kundernas förtroende och på anseendet och stabiliteten hos banksystemet i sig. Dessutom hävdar de tre berörda parterna att majoriteten av Tercas efterställda borgenärer bestod av enskilda sparare och insättare och att den särskilda förvaltaren redan hade vidtagit den enda möjliga åtgärden för bördefördelning bland efterställda borgenärer, dvs. en senareläggning av kupongbetalningar för de obligationer som innehades av Banco Popolare Sc.

| (95) | Slutligen hävdar dessa övriga berörda parter att rapporten [...] i sin analys av den minsta kostnaden inte utgick från det mest pessimistiska värderingsscenariot. Den beräknade likvidationskostnaden byggde på a) möjligheten att hitta en part som var villig att köpa några av filialerna även vid en likvidation, och b) uppsägningen av personal som inte överfördes till andra filialer, med ett avgångsvederlag på tolv månadslöner till varje anställd. Rapporten [...], som FITD använde som grund för sitt beslut att ingripa, baserades på ett medelscenario, men scenarier som utgick från det värsta fallet hade också beaktats. |
| --- | --- |

(95)

Slutligen hävdar dessa övriga berörda parter att rapporten [...] i sin analys av den minsta kostnaden inte utgick från det mest pessimistiska värderingsscenariot. Den beräknade likvidationskostnaden byggde på a) möjligheten att hitta en part som var villig att köpa några av filialerna även vid en likvidation, och b) uppsägningen av personal som inte överfördes till andra filialer, med ett avgångsvederlag på tolv månadslöner till varje anställd. Rapporten [...], som FITD använde som grund för sitt beslut att ingripa, baserades på ett medelscenario, men scenarier som utgick från det värsta fallet hade också beaktats.

| (96) | Dessutom borde det förutsättas att FITD:s ingripande inte gav Tercas någon fördel, eftersom det gjordes parallellt med BPB:s kapitaltillskott till Tercas, vilket skedde samtidigt och var avsevärt och jämförbart med FITD:s åtgärd. |
| --- | --- |

(96)

Dessutom borde det förutsättas att FITD:s ingripande inte gav Tercas någon fördel, eftersom det gjordes parallellt med BPB:s kapitaltillskott till Tercas, vilket skedde samtidigt och var avsevärt och jämförbart med FITD:s åtgärd.

| (97) | Därför bör den vidtagna åtgärden betraktas som den lösning som ledde till de lägsta kostnaderna och den minsta risken för FITD:s medlemsbanker. |
| --- | --- |

(97)

Därför bör den vidtagna åtgärden betraktas som den lösning som ledde till de lägsta kostnaderna och den minsta risken för FITD:s medlemsbanker.

5.3   Förenlighet

Förenlighet

5.3.1   Kommentarer från Italien

Kommentarer från Italien

| (98) | Kommissionen har inte tagit emot några kommentarer från Italien om åtgärdernas förenlighet. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen har inte tagit emot några kommentarer från Italien om åtgärdernas förenlighet.

5.3.2   Synpunkter från Banca d'Italia

Synpunkter från Banca d'Italia

| (99) | Kommissionen har inte tagit emot några synpunkter från Banca d'Italia om åtgärdernas förenlighet. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen har inte tagit emot några synpunkter från Banca d'Italia om åtgärdernas förenlighet.

5.3.3   Synpunkter från andra berörda parter

Synpunkter från andra berörda parter

| (100) | De tre övriga berörda parterna hävdar att även om åtgärderna var statligt stöd skulle de vara förenliga med den inre marknaden. De menar att Tercas omstruktureringsplan kommer att göra det möjligt för banken att återställa den långsiktiga lönsamheten, att FITD:s agerande är begränsat till vad som är absolut nödvändigt och att åtgärderna begränsar all eventuell inverkan på marknadens konkurrensstruktur. |
| --- | --- |

(100)

De tre övriga berörda parterna hävdar att även om åtgärderna var statligt stöd skulle de vara förenliga med den inre marknaden. De menar att Tercas omstruktureringsplan kommer att göra det möjligt för banken att återställa den långsiktiga lönsamheten, att FITD:s agerande är begränsat till vad som är absolut nödvändigt och att åtgärderna begränsar all eventuell inverkan på marknadens konkurrensstruktur.

| (101) | När det gäller återställandet av den långsiktiga lönsamheten anser de tre berörda parterna att den särskilda förvaltaren vidtog åtgärder för att avhjälpa brister i Tercas organisation och interna kontrollsystem. Han inriktade sig på brister i ledningen (kredit, investeringar i eget kapital, tvister) och på en korrekt värdering av åtföljande risker (osäkra resultat, nedskrivningar, avsättningar). Han genomförde en gradvis minskning av skuldsättningsgraden för att uppväga den stora minskningen i finansieringen till följd av den minskade kundbasen. Han rationaliserade strukturer (översyn av affärsmodellen, med stängning av vissa filialer, en plan för att minska personalen, förenkling av organisationsstrukturer, minskning av administrativa kostnader) för att uppnå en betydande strukturell kostnadssänkning. FITD:s och BPB:s rekapitalisering av Tercas var det bästa sättet att snabbt avhjälpa likviditetsbristen. BPB tog på sig affärsrisken i samband med Tercas återhämtning och tillförde betydande finansiella och andra medel för att se till att affärsplanen skulle lyckas. |
| --- | --- |

(101)

När det gäller återställandet av den långsiktiga lönsamheten anser de tre berörda parterna att den särskilda förvaltaren vidtog åtgärder för att avhjälpa brister i Tercas organisation och interna kontrollsystem. Han inriktade sig på brister i ledningen (kredit, investeringar i eget kapital, tvister) och på en korrekt värdering av åtföljande risker (osäkra resultat, nedskrivningar, avsättningar). Han genomförde en gradvis minskning av skuldsättningsgraden för att uppväga den stora minskningen i finansieringen till följd av den minskade kundbasen. Han rationaliserade strukturer (översyn av affärsmodellen, med stängning av vissa filialer, en plan för att minska personalen, förenkling av organisationsstrukturer, minskning av administrativa kostnader) för att uppnå en betydande strukturell kostnadssänkning. FITD:s och BPB:s rekapitalisering av Tercas var det bästa sättet att snabbt avhjälpa likviditetsbristen. BPB tog på sig affärsrisken i samband med Tercas återhämtning och tillförde betydande finansiella och andra medel för att se till att affärsplanen skulle lyckas.

| (102) | BPB hävdar också att de utvecklade en strategi för ingripandet med utgångspunkt i förbättringar i utlånings- och inlåningsmarginalerna (51), kostnadsrationalisering (52), utveckling av gruppsynergier, noggrann övervakning av kreditkvalitet, optimering av förvaltningen av osäkra fordringar genom försäljning av nödlidande lån, förstärkning av likviditetsprofiler (53) och användning av ledningsresurser. De strukturella delarna i återhämtningsplanen utformades inom ramen för BPB:s affärsplan för 2015–2019. Dessa delar visar en konsekvent följd av åtgärder för att återställa Tercas lönsamhet. Avsaknaden av en detaljerad omstruktureringsplan bör inte hindra kommissionen från att göra en positiv bedömning av ”allmänna program” som följer en ”enhetlig inriktning” (54). |
| --- | --- |

(102)

BPB hävdar också att de utvecklade en strategi för ingripandet med utgångspunkt i förbättringar i utlånings- och inlåningsmarginalerna (51), kostnadsrationalisering (52), utveckling av gruppsynergier, noggrann övervakning av kreditkvalitet, optimering av förvaltningen av osäkra fordringar genom försäljning av nödlidande lån, förstärkning av likviditetsprofiler (53) och användning av ledningsresurser. De strukturella delarna i återhämtningsplanen utformades inom ramen för BPB:s affärsplan för 2015–2019. Dessa delar visar en konsekvent följd av åtgärder för att återställa Tercas lönsamhet. Avsaknaden av en detaljerad omstruktureringsplan bör inte hindra kommissionen från att göra en positiv bedömning av ”allmänna program” som följer en ”enhetlig inriktning” (54).

51

52

nödlidande lån

53

54

| (103) | Ingripandet var begränsat till det som var absolut nödvändigt 1) mot bakgrund av det som anges i skälen 90–93, 2) eftersom det var det enda genomförbara alternativet, och 3) eftersom FITD endast delvis bidrog till att täcka underskottet av kapital och återställa den lägsta kapitaltäckningskvot som krävdes. De tre berörda parterna hävdar att med tanke på Tercas förluster fanns det inga mindre kostsamma alternativ till BPB:s övertagande av Tercas, trots den särskilda förvaltarens ansträngningar för att hitta andra köpare (55). Att det gjordes ansträngningar för att hålla kostnaderna så låga som möjligt bekräftas också av att parterna använde sig av medling för att nå en överenskommelse om det faktiska beloppet för Tercas underskott av kapital och att medlingen ledde till att det totala belopp som BPB krävde sänktes från [300–800] miljoner euro till 265 miljoner euro. |
| --- | --- |

(103)

Ingripandet var begränsat till det som var absolut nödvändigt 1) mot bakgrund av det som anges i skälen 90–93, 2) eftersom det var det enda genomförbara alternativet, och 3) eftersom FITD endast delvis bidrog till att täcka underskottet av kapital och återställa den lägsta kapitaltäckningskvot som krävdes. De tre berörda parterna hävdar att med tanke på Tercas förluster fanns det inga mindre kostsamma alternativ till BPB:s övertagande av Tercas, trots den särskilda förvaltarens ansträngningar för att hitta andra köpare (55). Att det gjordes ansträngningar för att hålla kostnaderna så låga som möjligt bekräftas också av att parterna använde sig av medling för att nå en överenskommelse om det faktiska beloppet för Tercas underskott av kapital och att medlingen ledde till att det totala belopp som BPB krävde sänktes från [300–800] miljoner euro till 265 miljoner euro.

55

| (104) | Kostnaderna för ingripandet begränsades ytterligare genom åtgärder för bördefördelning. Aktiekapitalet sänktes till noll, vilket ledde till att aktieägarna förlorade hela sin investering. Dessutom avbröts utbetalningen av kuponger på efterställda obligationer när detta var möjligt. Dessa övriga berörda parter hävdar att det inte var juridiskt möjligt att tvinga de efterställda borgenärerna till andra former av uppoffringar eftersom de enligt den gällande lagstiftningen endast kunde tvingas att dela förluster vid en obligatorisk administrativ avveckling. Men det faktum att de efterställda borgenärerna inte kunde åläggas några ytterligare bördor ledde inte till högre kostnader för de offentliga finanserna eftersom medlen för ingripandet helt och hållet kom från privata parter. Att offra de efterställda borgenärerna skulle dessutom ha kunnat leda till merkostnader och betydande risker för FITD:s medlemsbanker. Dessa nackdelar skulle ha uppstått till följd av en upplösning av Tercas, riskerna för rättsliga åtgärder av Tercas kunder och den negativa inverkan på Tercas anseende och den övergripande stabiliteten i banksystemet. Slutligen medförde avsaknaden av ytterligare bördor för de efterställda borgenärerna inte någon moralisk risk eftersom kostnaderna för att täcka underskottet av kapital helt och hållet absorberades av banksystemet utan några merkostnader för skattebetalarna. |
| --- | --- |

(104)

Kostnaderna för ingripandet begränsades ytterligare genom åtgärder för bördefördelning. Aktiekapitalet sänktes till noll, vilket ledde till att aktieägarna förlorade hela sin investering. Dessutom avbröts utbetalningen av kuponger på efterställda obligationer när detta var möjligt. Dessa övriga berörda parter hävdar att det inte var juridiskt möjligt att tvinga de efterställda borgenärerna till andra former av uppoffringar eftersom de enligt den gällande lagstiftningen endast kunde tvingas att dela förluster vid en obligatorisk administrativ avveckling. Men det faktum att de efterställda borgenärerna inte kunde åläggas några ytterligare bördor ledde inte till högre kostnader för de offentliga finanserna eftersom medlen för ingripandet helt och hållet kom från privata parter. Att offra de efterställda borgenärerna skulle dessutom ha kunnat leda till merkostnader och betydande risker för FITD:s medlemsbanker. Dessa nackdelar skulle ha uppstått till följd av en upplösning av Tercas, riskerna för rättsliga åtgärder av Tercas kunder och den negativa inverkan på Tercas anseende och den övergripande stabiliteten i banksystemet. Slutligen medförde avsaknaden av ytterligare bördor för de efterställda borgenärerna inte någon moralisk risk eftersom kostnaderna för att täcka underskottet av kapital helt och hållet absorberades av banksystemet utan några merkostnader för skattebetalarna.

| (105) | De tre berörda parterna hävdar att avsaknaden av en omvandling eller nedskrivning av efterställda skulder var förenlig med punkt 42 i bankmeddelandet, där det tydligt anges att bidrag från insättare inte är ett obligatoriskt inslag i bördefördelningen. Detta var också förenligt med punkt 45 i meddelandet, som medger ett undantag från principen om omvandling eller nedskrivning av efterställda skulder ”om genomförandet av dessa åtgärder skulle äventyra den finansiella stabiliteten eller leda till orimliga resultat”. |
| --- | --- |

(105)

De tre berörda parterna hävdar att avsaknaden av en omvandling eller nedskrivning av efterställda skulder var förenlig med punkt 42 i bankmeddelandet, där det tydligt anges att bidrag från insättare inte är ett obligatoriskt inslag i bördefördelningen. Detta var också förenligt med punkt 45 i meddelandet, som medger ett undantag från principen om omvandling eller nedskrivning av efterställda skulder ”om genomförandet av dessa åtgärder skulle äventyra den finansiella stabiliteten eller leda till orimliga resultat”.

| (106) | Vidare anser de tre berörda parterna att avsaknad av eller otillräcklig avkastning är acceptabelt om detta, som i det föreliggande fallet, uppvägs av en djupgående och bred omstrukturering och är motiverat av strävan efter att hitta en köpare av banken i kris. |
| --- | --- |

(106)

Vidare anser de tre berörda parterna att avsaknad av eller otillräcklig avkastning är acceptabelt om detta, som i det föreliggande fallet, uppvägs av en djupgående och bred omstrukturering och är motiverat av strävan efter att hitta en köpare av banken i kris.

| (107) | Dessutom snedvrider ingripandet inte den inre marknaden av följande skäl:






  1. | Tercas verksamhet var liten och begränsad till sin geografiska räckvidd. |
| --- | --- | --- |

(107)

Dessutom snedvrider ingripandet inte den inre marknaden av följande skäl:

1.

Tercas verksamhet var liten och begränsad till sin geografiska räckvidd.

| 2. | BPB var den enda aktören som uttryckte ett verkligt intresse för att skjuta till kapital till Tercas, och kommissionen har angett att försäljningen av en bank i fallissemang, vars verksamhet är mottagare av det påstådda stödet, till en privat marknadsaktör inom ramen för en öppen försäljningsprocess är en form av begränsning av en eventuell snedvridning av konkurrensen (56). |
| --- | --- |

2.

BPB var den enda aktören som uttryckte ett verkligt intresse för att skjuta till kapital till Tercas, och kommissionen har angett att försäljningen av en bank i fallissemang, vars verksamhet är mottagare av det påstådda stödet, till en privat marknadsaktör inom ramen för en öppen försäljningsprocess är en form av begränsning av en eventuell snedvridning av konkurrensen (56).

56

| 3. | Tercas omstruktureringsplan var tillräckligt långtgående och innebar att Tercas skulle integreras i BPB. |
| --- | --- |

3.

Tercas omstruktureringsplan var tillräckligt långtgående och innebar att Tercas skulle integreras i BPB.

| (108) | Överföringen av Tercas till BPB var det enda genomförbara alternativet för att avhjälpa de problem som den italienska tillsynsmyndigheten tog upp och förhindra en eventuell snedvridning av konkurrensen. Dessutom krävde omstruktureringen en fullständig rekapitalisering av Tercas och en avsevärd ökning i BPB:s kapital. |
| --- | --- |

(108)

Överföringen av Tercas till BPB var det enda genomförbara alternativet för att avhjälpa de problem som den italienska tillsynsmyndigheten tog upp och förhindra en eventuell snedvridning av konkurrensen. Dessutom krävde omstruktureringen en fullständig rekapitalisering av Tercas och en avsevärd ökning i BPB:s kapital.

| (109) | Slutligen hävdar dessa övriga berörda parter med hänvisning till kommissionens tidigare beslut (57) att rekapitaliseringen av Tercas och dess införlivande i BPB efter det att FITD utan ersättning hade täckt dess kapitalunderskott kan anses vara motiverat eftersom dessa åtgärder var nödvändiga för att säkerställa överföringen av företagets tillgångar och genomföra en djupgående och omfattande omstrukturering av banken. I det aktuella fallet fanns det inget alternativ som hade kunna lösa Tercas djupa kris och samtidigt garantera avkastning. Om FITD hade begärt avkastning skulle Tercas kapitalsituation ha förvärrats, vilket i sin tur skulle ha ökat kostnaden för den köpande banken. |
| --- | --- |

(109)

Slutligen hävdar dessa övriga berörda parter med hänvisning till kommissionens tidigare beslut (57) att rekapitaliseringen av Tercas och dess införlivande i BPB efter det att FITD utan ersättning hade täckt dess kapitalunderskott kan anses vara motiverat eftersom dessa åtgärder var nödvändiga för att säkerställa överföringen av företagets tillgångar och genomföra en djupgående och omfattande omstrukturering av banken. I det aktuella fallet fanns det inget alternativ som hade kunna lösa Tercas djupa kris och samtidigt garantera avkastning. Om FITD hade begärt avkastning skulle Tercas kapitalsituation ha förvärrats, vilket i sin tur skulle ha ökat kostnaden för den köpande banken.

57

6.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA

BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA

6.1   Förekomst av statligt stöd

Förekomst av statligt stöd

| (110) | Enligt artikel 107.1 i fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. Samtliga dessa villkor måste vara uppfyllda. I det följande kommer kommissionen att bedöma om de är uppfyllda i fråga om de åtgärder som vidtagits av FITD. |
| --- | --- |

(110)

Enligt artikel 107.1 i fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. Samtliga dessa villkor måste vara uppfyllda. I det följande kommer kommissionen att bedöma om de är uppfyllda i fråga om de åtgärder som vidtagits av FITD.

| (111) | Den skattebefrielse som avses i skäl 4 i beslutet om att inleda förfarandet anmäldes inte av Italien. Enligt de uppgifter som kommissionen har tillgång till i dagsläget tillämpades skattebefrielsen inte i det föreliggande fallet. Därför omfattas skattebefrielsen inte av det här beslutet. |
| --- | --- |

(111)

Den skattebefrielse som avses i skäl 4 i beslutet om att inleda förfarandet anmäldes inte av Italien. Enligt de uppgifter som kommissionen har tillgång till i dagsläget tillämpades skattebefrielsen inte i det föreliggande fallet. Därför omfattas skattebefrielsen inte av det här beslutet.

6.1.1   Statliga medel och statens ansvar

Statliga medel och statens ansvar

| (112) | Domstolen har vid upprepade tillfällen bekräftat att alla finansiella medel med vilka de offentliga myndigheterna faktiskt kan stödja företag omfattas av reglerna om statligt stöd, oavsett om dessa medel är permanenta tillgångar i den offentlig sektorn eller ej. Obligatoriska bidrag som införs, förvaltas och fördelas i enlighet med lag eller andra offentligrättsliga regler innebär att det förekommer statliga medel, även om de inte förvaltas av de offentliga myndigheterna (58). Enbart det faktum att medel finansieras med privata bidrag hindrar inte att de kan vara offentliga. Den avgörande faktorn är inte medlens direkta ursprung, utan i vilken grad den offentliga myndigheten ingriper i utformningen av åtgärderna och deras finansieringsmetod (59). |
| --- | --- |

(112)

Domstolen har vid upprepade tillfällen bekräftat att alla finansiella medel med vilka de offentliga myndigheterna faktiskt kan stödja företag omfattas av reglerna om statligt stöd, oavsett om dessa medel är permanenta tillgångar i den offentlig sektorn eller ej. Obligatoriska bidrag som införs, förvaltas och fördelas i enlighet med lag eller andra offentligrättsliga regler innebär att det förekommer statliga medel, även om de inte förvaltas av de offentliga myndigheterna (58). Enbart det faktum att medel finansieras med privata bidrag hindrar inte att de kan vara offentliga. Den avgörande faktorn är inte medlens direkta ursprung, utan i vilken grad den offentliga myndigheten ingriper i utformningen av åtgärderna och deras finansieringsmetod (59).

58

59

| (113) | Precis som domstolen påpekade i målen Ladbroke (60), Stardust Marine och Doux Élevage, är medel som kvarstår under offentlig kontroll och därför är tillgängliga för de offentliga myndigheterna statliga medel. |
| --- | --- |

(113)

Precis som domstolen påpekade i målen Ladbroke (60), Stardust Marine och Doux Élevage, är medel som kvarstår under offentlig kontroll och därför är tillgängliga för de offentliga myndigheterna statliga medel.

60

| (114) | I målet Doux Élevage finansierades verksamheten i ett branschövergripande organ med avgifter som staten hade fastställt skulle vara obligatoriska. Domstolen ansåg att det inte gick att konstatera att organisationens verksamhet kunde tillskrivas staten. Domstolen påpekade att de mål som dessa medel skulle bidra till helt och hållet hade fastställts av organisationen och att de obligatoriska avgifterna i detta fall inte var ”beroende av att konkreta politiska mål, som fastställts och definierats av myndigheterna, uppfylls”. Staten kontrollerade endast giltighet och överensstämmelse med lagen för de branschövergripande organ som tog ut avgifter, dvs. handläggningsreglerna, och hade inget inflytande över förvaltningen av medlen. |
| --- | --- |

(114)

I målet Doux Élevage finansierades verksamheten i ett branschövergripande organ med avgifter som staten hade fastställt skulle vara obligatoriska. Domstolen ansåg att det inte gick att konstatera att organisationens verksamhet kunde tillskrivas staten. Domstolen påpekade att de mål som dessa medel skulle bidra till helt och hållet hade fastställts av organisationen och att de obligatoriska avgifterna i detta fall inte var ”beroende av att konkreta politiska mål, som fastställts och definierats av myndigheterna, uppfylls”. Staten kontrollerade endast giltighet och överensstämmelse med lagen för de branschövergripande organ som tog ut avgifter, dvs. handläggningsreglerna, och hade inget inflytande över förvaltningen av medlen.

| (115) | Enligt unionsdomstolarnas rättspraxis kan en åtgärd alltså tillskrivas staten och anses finansieras med statliga medel om en uppsättning indikatorer visar att staten enligt den nationella lagstiftningen utövar kontroll och inflytande för att se till att ett privaträttsligt organs användning av medlen uppfyller ett offentligt politiskt mål som det organet har fått i uppdrag att uppfylla. |
| --- | --- |

(115)

Enligt unionsdomstolarnas rättspraxis kan en åtgärd alltså tillskrivas staten och anses finansieras med statliga medel om en uppsättning indikatorer visar att staten enligt den nationella lagstiftningen utövar kontroll och inflytande för att se till att ett privaträttsligt organs användning av medlen uppfyller ett offentligt politiskt mål som det organet har fått i uppdrag att uppfylla.

| (116) | I målet med Stardust Marine ansåg domstolen också att det gick att härleda ur en uppsättning indikatorer för omständigheterna kring fallet att en stödåtgärd som vidtagits av ett organ som till synes var oberoende och inte i sig ingick i staten ändå kunde tillskrivas staten. En sådan indikator vore att det berörda organet inte kunde fatta det beslut som påstås omfatta statligt stöd utan att ta hänsyn till instruktioner eller direktiv från de offentliga myndigheterna. Andra indikatorer kan under vissa omständigheter vara relevanta för att fastställa att en stödåtgärd som vidtas av ett företag kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(116)

I målet med Stardust Marine ansåg domstolen också att det gick att härleda ur en uppsättning indikatorer för omständigheterna kring fallet att en stödåtgärd som vidtagits av ett organ som till synes var oberoende och inte i sig ingick i staten ändå kunde tillskrivas staten. En sådan indikator vore att det berörda organet inte kunde fatta det beslut som påstås omfatta statligt stöd utan att ta hänsyn till instruktioner eller direktiv från de offentliga myndigheterna. Andra indikatorer kan under vissa omständigheter vara relevanta för att fastställa att en stödåtgärd som vidtas av ett företag kan tillskrivas staten.

| (117) | När det gäller de åtgärder för vilka kommissionen inledde det formella granskningsförfarandet i det här fallet, bör det påpekas att unionslagstiftaren genom direktiv 94/19/EG införde insättningsgarantisystem med det politiska målet att upprätthålla och göra banksystemet mer stabilt (61) och gav dem mandat att skydda insättarna (62). Enligt direktiv 94/19/EG är medlemsstaterna skyldiga att inrätta minst ett insättningsgarantisystem som ska ge ersättning till insättarna i den händelse ett kreditinstitut inte kan infria sina förpliktelser. Direktiv 94/19/EG säger inget om möjligheten att göra andra former av ingripanden, vilket innebär att medlemsstaterna är fria att bestämma om insättningsgarantisystem ska omfatta mer än en ren ersättningsfunktion och få använda de tillgängliga finansiella medlen på andra sätt. |
| --- | --- |

(117)

När det gäller de åtgärder för vilka kommissionen inledde det formella granskningsförfarandet i det här fallet, bör det påpekas att unionslagstiftaren genom direktiv 94/19/EG införde insättningsgarantisystem med det politiska målet att upprätthålla och göra banksystemet mer stabilt (61) och gav dem mandat att skydda insättarna (62). Enligt direktiv 94/19/EG är medlemsstaterna skyldiga att inrätta minst ett insättningsgarantisystem som ska ge ersättning till insättarna i den händelse ett kreditinstitut inte kan infria sina förpliktelser. Direktiv 94/19/EG säger inget om möjligheten att göra andra former av ingripanden, vilket innebär att medlemsstaterna är fria att bestämma om insättningsgarantisystem ska omfatta mer än en ren ersättningsfunktion och få använda de tillgängliga finansiella medlen på andra sätt.

61

62

| (118) | Läget är oförändrat i direktiv 2014/49/EU, som emellertid är tydligare när det gäller egenskaperna för sådana alternativa åtgärder. Syftet med åtgärderna måste vara att förhindra kreditinstitutfallissemang, inte bara för att undvika ”kostnaderna för ersättning till insättare” utan även ”samhällets kostnader för ett fallerat kreditinstitut” och ”andra negativa effekter”, såsom de ”negativa effekterna på den finansiella stabiliteten och insättarnas förtroende” (63). |
| --- | --- |

(118)

Läget är oförändrat i direktiv 2014/49/EU, som emellertid är tydligare när det gäller egenskaperna för sådana alternativa åtgärder. Syftet med åtgärderna måste vara att förhindra kreditinstitutfallissemang, inte bara för att undvika ”kostnaderna för ersättning till insättare” utan även ”samhällets kostnader för ett fallerat kreditinstitut” och ”andra negativa effekter”, såsom de ”negativa effekterna på den finansiella stabiliteten och insättarnas förtroende” (63).

63

| (119) | Enligt direktiv 2014/49/EU får medlemsstaterna tillåta att insättningsgarantisystem används för att bevara insättares tillgång till garanterade insättningar, både i en inledande fas med fortsatt drift och i samband med nationella insolvensförfaranden (64). Kommissionen vill påpeka att i motsats till de vad de övriga berörda parterna hävdar i skäl 79, kan alternativa åtgärder som vidtas av ett insättningsgarantisystem utgöra stöd oavsett om de syftar till att förhindra fallissemang hos ett kreditinstitut eller om de vidtas i samband med en likvidation. |
| --- | --- |

(119)

Enligt direktiv 2014/49/EU får medlemsstaterna tillåta att insättningsgarantisystem används för att bevara insättares tillgång till garanterade insättningar, både i en inledande fas med fortsatt drift och i samband med nationella insolvensförfaranden (64). Kommissionen vill påpeka att i motsats till de vad de övriga berörda parterna hävdar i skäl 79, kan alternativa åtgärder som vidtas av ett insättningsgarantisystem utgöra stöd oavsett om de syftar till att förhindra fallissemang hos ett kreditinstitut eller om de vidtas i samband med en likvidation.

64

| (120) | Skyddet av besparingar och insättare har en särskild ställning i italiensk nationell lagstiftning: enligt artikel 47 i den italienska konstitutionen ska republiken skydda besparingar i alla former (65). Banca d'Italia är ett offentligrättsligt organ, vilket i sig räcker för att dess beteende ska kunna tillskrivas medlemsstaten, och kan inte anses ligga utanför räckvidden för artikel 107 i fördraget på grund av att banken konstitutionellt sett är oberoende (66). Den har i uppdrag att skydda stabiliteten i det italienska banksystemet (67) och att skydda insättarna (68). |
| --- | --- |

(120)

Skyddet av besparingar och insättare har en särskild ställning i italiensk nationell lagstiftning: enligt artikel 47 i den italienska konstitutionen ska republiken skydda besparingar i alla former (65). Banca d'Italia är ett offentligrättsligt organ, vilket i sig räcker för att dess beteende ska kunna tillskrivas medlemsstaten, och kan inte anses ligga utanför räckvidden för artikel 107 i fördraget på grund av att banken konstitutionellt sett är oberoende (66). Den har i uppdrag att skydda stabiliteten i det italienska banksystemet (67) och att skydda insättarna (68).

65

66

67

68

| (121) | Därför måste artikel 96-bis i banklagen tolkas som en specifik definition av det offentligrättsliga mandatet att skydda insättare, som är tillämpligt på erkända insättningsgarantisystem i Italien. Genom att ta med den sista meningen i artikel 96-bis punkt 1, där det anges att insättningsgarantisystem får göra andra typer och former av ingripanden utöver ersättning till insättare, har de italienska myndigheterna valt att låta sina erkända insättningsgarantisystem använda medel som har samlats in från medlemsbankerna för olika typer av åtgärder. Artikel 96-bis i banklagen är alltså grunden för erkännandet av FITD som ett obligatoriskt insättningsgarantisystem i Italien och ger samtidigt FITD befogenheter att vidta stödåtgärder. |
| --- | --- |

(121)

Därför måste artikel 96-bis i banklagen tolkas som en specifik definition av det offentligrättsliga mandatet att skydda insättare, som är tillämpligt på erkända insättningsgarantisystem i Italien. Genom att ta med den sista meningen i artikel 96-bis punkt 1, där det anges att insättningsgarantisystem får göra andra typer och former av ingripanden utöver ersättning till insättare, har de italienska myndigheterna valt att låta sina erkända insättningsgarantisystem använda medel som har samlats in från medlemsbankerna för olika typer av åtgärder. Artikel 96-bis i banklagen är alltså grunden för erkännandet av FITD som ett obligatoriskt insättningsgarantisystem i Italien och ger samtidigt FITD befogenheter att vidta stödåtgärder.

bis

bis

bis

| (122) | Ur det perspektivet är det inte relevant att FITD är organiserat som ett privaträttsligt konsortium (69), eftersom det faktum att ett organ är inrättat enligt civilrättslig lag inte i sig kan anses vara tillräckligt för att utesluta möjligheten att en stödåtgärd som vidtas av ett sådant organ kan tillskrivas staten, vilket domstolen konstaterade i målet Stardust Marine. FITD:s mål – att skydda medlemmarnas gemensamma intressen genom att stärka säkerheten för insättningar och skydda banksystemets anseende – sammanfaller uppenbart med det allmänna intresset. Men detta innebär inte nödvändigtvis att företaget hade kunnat fatta sitt beslut utan hänsyn till de offentliga myndigheternas krav. Dessutom är det inte nödvändigt att det statliga inflytandet är ett resultat av en rättsligt bindande akt från en offentlig myndighet. Den självständighet som företaget har i princip förhindrar inte att staten är involverad i praktiken. |
| --- | --- |

(122)

Ur det perspektivet är det inte relevant att FITD är organiserat som ett privaträttsligt konsortium (69), eftersom det faktum att ett organ är inrättat enligt civilrättslig lag inte i sig kan anses vara tillräckligt för att utesluta möjligheten att en stödåtgärd som vidtas av ett sådant organ kan tillskrivas staten, vilket domstolen konstaterade i målet Stardust Marine. FITD:s mål – att skydda medlemmarnas gemensamma intressen genom att stärka säkerheten för insättningar och skydda banksystemets anseende – sammanfaller uppenbart med det allmänna intresset. Men detta innebär inte nödvändigtvis att företaget hade kunnat fatta sitt beslut utan hänsyn till de offentliga myndigheternas krav. Dessutom är det inte nödvändigt att det statliga inflytandet är ett resultat av en rättsligt bindande akt från en offentlig myndighet. Den självständighet som företaget har i princip förhindrar inte att staten är involverad i praktiken.

69

| (123) | Under alla omständigheter ger EU-lagstiftningen och den italienska lagstiftningen Banca d'Italia befogenheter och medel för att se till att alla åtgärder som FITD vidtar i egenskap av erkänt insättningsgarantisystem enligt banklagen uppfyller detta offentligrättsliga uppdrag och bidrar till insättarskyddet. Detta klargörs i den inledande meningen i artikel 96-ter punkt 1 i banklagen, där förteckningen över samtliga befogenheter som Banca d'Italia har med avseende på italienska insättningsgarantisystem föregås av en förklaring om att dessa befogenheter ska utövas med beaktande av skyddet för insättare och banksystemets stabilitet. |
| --- | --- |

(123)

Under alla omständigheter ger EU-lagstiftningen och den italienska lagstiftningen Banca d'Italia befogenheter och medel för att se till att alla åtgärder som FITD vidtar i egenskap av erkänt insättningsgarantisystem enligt banklagen uppfyller detta offentligrättsliga uppdrag och bidrar till insättarskyddet. Detta klargörs i den inledande meningen i artikel 96-ter punkt 1 i banklagen, där förteckningen över samtliga befogenheter som Banca d'Italia har med avseende på italienska insättningsgarantisystem föregås av en förklaring om att dessa befogenheter ska utövas med beaktande av skyddet för insättare och banksystemets stabilitet.

ter

| (124) | Därför, och i motsats till målet Doux Élevage, där syftet med de offentliga myndigheternas efterhandsgodkännande enbart gällde handläggningen, måste Banca d'Italia godkänna samtliga ingripanden av FITD utifrån deras egenskaper och bedöma om de är förenliga med FITD:s offentliga mandat enligt banklagen. |
| --- | --- |

(124)

Därför, och i motsats till målet Doux Élevage, där syftet med de offentliga myndigheternas efterhandsgodkännande enbart gällde handläggningen, måste Banca d'Italia godkänna samtliga ingripanden av FITD utifrån deras egenskaper och bedöma om de är förenliga med FITD:s offentliga mandat enligt banklagen.

| (125) | Italien har hävdat att om detta resonemang skulle följas, måste banktillsyn betraktas som utövande av offentlig kontroll, och att bankernas medel i så fall måste betraktas som offentliga medel (skäl 53). Detta är uppenbart oväsentligt. Kommissionen nöjer sig med att påpeka att Banca d'Italias tillsyn över bankerna inte är avsedd att kontrollera efterlevnaden av ett offentligrättsligt mandat som bankerna under tillsyn har ålagts. |
| --- | --- |

(125)

Italien har hävdat att om detta resonemang skulle följas, måste banktillsyn betraktas som utövande av offentlig kontroll, och att bankernas medel i så fall måste betraktas som offentliga medel (skäl 53). Detta är uppenbart oväsentligt. Kommissionen nöjer sig med att påpeka att Banca d'Italias tillsyn över bankerna inte är avsedd att kontrollera efterlevnaden av ett offentligrättsligt mandat som bankerna under tillsyn har ålagts.

| (126) | Företrädet för det offentligrättsliga mandatet och åtföljande offentliga kontroller erkänns i FITD:s stadga (70), där det anges att alla stödåtgärder måste uppfylla villkoren att det finns en rimlig möjlighet till återvinning och att kostnaderna för fonden kan antas vara lägre än vad som skulle ha varit fallet vid åtgärder som vidtas vid en likvidation (principen om att minimera kostnaderna). Dessa villkor innebär att ett beslut om att vidta stödåtgärder endast kan tillåtas om det ger FITD möjlighet att uppfylla sitt offentligrättsliga mandat att skydda insättare. Detta företräde bekräftas av kravet på godkännande av Banca d'Italia i enlighet med banklagen. |
| --- | --- |

(126)

Företrädet för det offentligrättsliga mandatet och åtföljande offentliga kontroller erkänns i FITD:s stadga (70), där det anges att alla stödåtgärder måste uppfylla villkoren att det finns en rimlig möjlighet till återvinning och att kostnaderna för fonden kan antas vara lägre än vad som skulle ha varit fallet vid åtgärder som vidtas vid en likvidation (principen om att minimera kostnaderna). Dessa villkor innebär att ett beslut om att vidta stödåtgärder endast kan tillåtas om det ger FITD möjlighet att uppfylla sitt offentligrättsliga mandat att skydda insättare. Detta företräde bekräftas av kravet på godkännande av Banca d'Italia i enlighet med banklagen.

70

| (127) | Banklagen ger dessutom Banca d'Italia omfattande befogenheter över insättningsgarantisystemen:






  1. | Enligt artikel 96-ter punkt 1 led d i banklagen måste Banca d'Italia godkänna garantisystemens ingripanden. |
| --- | --- | --- |

(127)

Banklagen ger dessutom Banca d'Italia omfattande befogenheter över insättningsgarantisystemen:

1.

Enligt artikel 96-ter punkt 1 led d i banklagen måste Banca d'Italia godkänna garantisystemens ingripanden.

ter

| 2. | I artikel 96-ter punkt 1 led b i banklagen anges att Banca d'Italia ska samordna garantisystemens verksamhet med reglerna för bankkriser och med sin egen tillsynsverksamhet (71). |
| --- | --- |

2.

I artikel 96-ter punkt 1 led b i banklagen anges att Banca d'Italia ska samordna garantisystemens verksamhet med reglerna för bankkriser och med sin egen tillsynsverksamhet (71).

ter

71

| 3. | Enligt 96-ter punkt 1 led a i banklagen ska Banca d'Italia erkänna garantisystem och godkänna deras stadgar, förutsatt att systemen inte har egenskaper som skulle kunna leda till en obalanserad fördelning av insolvensrisker i banksystemet (72). |
| --- | --- |

3.

Enligt 96-ter punkt 1 led a i banklagen ska Banca d'Italia erkänna garantisystem och godkänna deras stadgar, förutsatt att systemen inte har egenskaper som skulle kunna leda till en obalanserad fördelning av insolvensrisker i banksystemet (72).

ter

72

| 4. | I artikel 96-ter punkt 1 led h i banklagen anges att Banca d'Italia får fastställa regler för genomförandet av de bestämmelser som anges i avsnitt IV i banklagen om insättningsgarantisystem (73). |
| --- | --- |

4.

I artikel 96-ter punkt 1 led h i banklagen anges att Banca d'Italia får fastställa regler för genomförandet av de bestämmelser som anges i avsnitt IV i banklagen om insättningsgarantisystem (73).

ter

73

| (128) | Utöver de befogenheter över FITD som Banca d'Italia alltså får genom banklagen, är det endast banker som står under särskild förvaltning som kan bli föremål för stödåtgärder från FITD (74). En bank ställs under särskild förvaltning genom en order som utfärdas av finansministeriet på förslag från Banca d'Italia. I det skedet ska fonden enligt FITD:s stadga ingripa när medlemsbanker som är auktoriserade att bedriva verksamhet i Italien är satta under särskild förvaltning (75). Endast den särskilda förvaltaren av banken kan skicka en ansökan om ingripande till FITD och ansökan måste sedan godkännas i bankens bolagsstämma. Den särskilda förvaltaren är en offentlig tjänsteman som företräder det allmännas intresse och som utses och övervakas av Banca d'Italia. Banca d'Italia har också befogenhet att kalla tillbaka eller ersätta den särskilda förvaltaren (76) och även att utfärda instruktioner om att införa särskilda skyddsmekanismer och begränsningar för bankens förvaltning (77). FITD:s ingripande initieras alltså av en offentlig tjänsteman som står under Banca d'Italias kontroll. |
| --- | --- |

(128)

Utöver de befogenheter över FITD som Banca d'Italia alltså får genom banklagen, är det endast banker som står under särskild förvaltning som kan bli föremål för stödåtgärder från FITD (74). En bank ställs under särskild förvaltning genom en order som utfärdas av finansministeriet på förslag från Banca d'Italia. I det skedet ska fonden enligt FITD:s stadga ingripa när medlemsbanker som är auktoriserade att bedriva verksamhet i Italien är satta under särskild förvaltning (75). Endast den särskilda förvaltaren av banken kan skicka en ansökan om ingripande till FITD och ansökan måste sedan godkännas i bankens bolagsstämma. Den särskilda förvaltaren är en offentlig tjänsteman som företräder det allmännas intresse och som utses och övervakas av Banca d'Italia. Banca d'Italia har också befogenhet att kalla tillbaka eller ersätta den särskilda förvaltaren (76) och även att utfärda instruktioner om att införa särskilda skyddsmekanismer och begränsningar för bankens förvaltning (77). FITD:s ingripande initieras alltså av en offentlig tjänsteman som står under Banca d'Italias kontroll.

74

75

76

77

| (129) | När det gäller befogenheten att godkänna insättningsgarantisystemets åtgärder konstaterar kommissionen att begreppet godkännande innebär att det utfärdas en administrativ akt, vilket måste ske innan den åtgärd som ska godkännas träder i kraft. Annars skulle utövandet av Banca d'Italias befogenheter med avseende på FITD:s åtgärder för att säkerställa stabiliteten i det finansiella systemet och skyddet för insättarna inte vara effektivt. I praktiken måste godkännandet göras i ett skede där FITD fortfarande kan göra nya överväganden och ändra den föreslagna åtgärden om Banca d'Italia har invändningar mot den. Godkännandet kan inte anses komma efter FITD:s beslut om att ingripa (vilket Italien, FITD, Tercas och BPB vill göra gällande (78)). Att Banca d'Italia deltar som observatör i alla möten med FITD:s styrelse och verkställande råd (79) är väsentligt i detta sammanhang (i motsats till vad Italien, FITD, Tercas och BPB hävdar (80)), eftersom man kan anta att detta ger Banca d'Italia möjlighet att framföra eventuella farhågor om planerade ingripanden på ett tidigt stadium. |
| --- | --- |

(129)

När det gäller befogenheten att godkänna insättningsgarantisystemets åtgärder konstaterar kommissionen att begreppet godkännande innebär att det utfärdas en administrativ akt, vilket måste ske innan den åtgärd som ska godkännas träder i kraft. Annars skulle utövandet av Banca d'Italias befogenheter med avseende på FITD:s åtgärder för att säkerställa stabiliteten i det finansiella systemet och skyddet för insättarna inte vara effektivt. I praktiken måste godkännandet göras i ett skede där FITD fortfarande kan göra nya överväganden och ändra den föreslagna åtgärden om Banca d'Italia har invändningar mot den. Godkännandet kan inte anses komma efter FITD:s beslut om att ingripa (vilket Italien, FITD, Tercas och BPB vill göra gällande (78)). Att Banca d'Italia deltar som observatör i alla möten med FITD:s styrelse och verkställande råd (79) är väsentligt i detta sammanhang (i motsats till vad Italien, FITD, Tercas och BPB hävdar (80)), eftersom man kan anta att detta ger Banca d'Italia möjlighet att framföra eventuella farhågor om planerade ingripanden på ett tidigt stadium.

78

79

80

| (130) | Sammanfattningsvis har de offentliga myndigheterna befogenhet att initiera åtgärder på begäran. Genom deras befogenhet att godkänna åtgärdens innehåll kan de påverka åtgärden innan beslutet har fattats. Deras inflytande är ytterligare inbäddat i förfarandet eftersom de är närvarande vid alla beslutsfattande möten, där de kan ge uttryck för eventuella farhågor. Kommissionen vill ändå påpeka att även om Banca d'Italias godkännande i princip måste anses ha utfärdats på förhand snarare än i efterhand (81), kan även efterhandskontroller beaktas i den uppsättning av indikatorer på åtgärder som kan tillskrivas staten som avses i målet Stardust Marine. |
| --- | --- |

(130)

Sammanfattningsvis har de offentliga myndigheterna befogenhet att initiera åtgärder på begäran. Genom deras befogenhet att godkänna åtgärdens innehåll kan de påverka åtgärden innan beslutet har fattats. Deras inflytande är ytterligare inbäddat i förfarandet eftersom de är närvarande vid alla beslutsfattande möten, där de kan ge uttryck för eventuella farhågor. Kommissionen vill ändå påpeka att även om Banca d'Italias godkännande i princip måste anses ha utfärdats på förhand snarare än i efterhand (81), kan även efterhandskontroller beaktas i den uppsättning av indikatorer på åtgärder som kan tillskrivas staten som avses i målet Stardust Marine.

81

| (131) | De offentliga myndigheternas befogenheter utövades i själva verket i samband med antagandet av de berörda stödåtgärderna:






  1. | De handlingar som Italien översände till kommissionen visar att Banca d'Italia godkände de särskilda åtgärderna för Tercas med beaktande av insättarnas och kundernas intressen i den mening som avses i artikel 96-ter punkt 1 led d i banklagen (82). Därmed godkände Banca d'Italia de särskilda FITD-åtgärderna mot bakgrund av särskilda bestämmelser i nationell offentlig rätt. |
| --- | --- | --- |

(131)

De offentliga myndigheternas befogenheter utövades i själva verket i samband med antagandet av de berörda stödåtgärderna:

1.

De handlingar som Italien översände till kommissionen visar att Banca d'Italia godkände de särskilda åtgärderna för Tercas med beaktande av insättarnas och kundernas intressen i den mening som avses i artikel 96-ter punkt 1 led d i banklagen (82). Därmed godkände Banca d'Italia de särskilda FITD-åtgärderna mot bakgrund av särskilda bestämmelser i nationell offentlig rätt.

ter

82

| 2. | Förhandlingarna mellan BPB och Tercas särskilda förvaltare genomfördes i samordning med den italienska centralbanken (83). |
| --- | --- |

2.

Förhandlingarna mellan BPB och Tercas särskilda förvaltare genomfördes i samordning med den italienska centralbanken (83).

83

| 3. | Banca d'Italia uppmanade FITD att eftersträva ett balanserat avtal med BPB för att täcka Tercas underskott av kapital, med beaktande av eventuella negativa effekter av en likvidation av Tercas och dess dotterföretag Caripe (84). |
| --- | --- |

3.

Banca d'Italia uppmanade FITD att eftersträva ett balanserat avtal med BPB för att täcka Tercas underskott av kapital, med beaktande av eventuella negativa effekter av en likvidation av Tercas och dess dotterföretag Caripe (84).

84

| (132) | Kommissionen konstaterar att i motsats till situationen i målet Doux Élevage, där domstolen fann att syftet med och målet för ingripandet helt och hållet fastställdes av organisationen, har syftet med och målet för ingripandet i det här fallet verkligen inte fastställts helt och hållet av FITD. Ingripandets syfte och mål anges i detalj i FITD:s offentligrättsliga mandat enligt banklagen och åtgärdernas innehåll kontrolleras av de offentliga myndigheterna. FITD får visserligen besluta att inte ingripa, men detta påverkar inte kommissionens slutsats om den åtgärd som FITD faktiskt vidtog. |
| --- | --- |

(132)

Kommissionen konstaterar att i motsats till situationen i målet Doux Élevage, där domstolen fann att syftet med och målet för ingripandet helt och hållet fastställdes av organisationen, har syftet med och målet för ingripandet i det här fallet verkligen inte fastställts helt och hållet av FITD. Ingripandets syfte och mål anges i detalj i FITD:s offentligrättsliga mandat enligt banklagen och åtgärdernas innehåll kontrolleras av de offentliga myndigheterna. FITD får visserligen besluta att inte ingripa, men detta påverkar inte kommissionens slutsats om den åtgärd som FITD faktiskt vidtog.

| (133) | Utöver den avsevärda offentliga kontroll som påvisas ovan måste kommissionen framhålla att de bidrag till FITD:s medel som använts i ingripandet var obligatoriska till sin utformning. |
| --- | --- |

(133)

Utöver den avsevärda offentliga kontroll som påvisas ovan måste kommissionen framhålla att de bidrag till FITD:s medel som använts i ingripandet var obligatoriska till sin utformning.

| (134) | Som beskrivs i avsnitt 2.3 är medlemskapet i FITD obligatoriskt för italienska banker (85). I det avseendet är hänvisningen till Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo (se skäl 70), som är avsedd att styrka att medlemskapet i FITD är frivilligt, i själva verket felaktig, eftersom italienska kooperativa banker enligt banklagen (86) är skyldiga att inrätta ett särskilt insättningsgarantisystem inom sitt eget nätverk och alltså inte kan vara medlemmar i FITD. På motsvarande sätt kan icke-kooperativa banker inte vara medlemmar i Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo, utan måste vara medlemmar i FITD. Bestämmelsen i FITD:s stadga (87) om att medlemsbanker får avsluta sitt medlemskap, som de berörda parterna har framhållit i sina synpunkter (se skäl 70), är därför bara en teoretisk möjlighet som inte kan tillämpas i praktiken, eftersom dessa banker inte kan ansluta sig till något annat erkänt insättningsgarantisystem. |
| --- | --- |

(134)

Som beskrivs i avsnitt 2.3 är medlemskapet i FITD obligatoriskt för italienska banker (85). I det avseendet är hänvisningen till Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo (se skäl 70), som är avsedd att styrka att medlemskapet i FITD är frivilligt, i själva verket felaktig, eftersom italienska kooperativa banker enligt banklagen (86) är skyldiga att inrätta ett särskilt insättningsgarantisystem inom sitt eget nätverk och alltså inte kan vara medlemmar i FITD. På motsvarande sätt kan icke-kooperativa banker inte vara medlemmar i Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo, utan måste vara medlemmar i FITD. Bestämmelsen i FITD:s stadga (87) om att medlemsbanker får avsluta sitt medlemskap, som de berörda parterna har framhållit i sina synpunkter (se skäl 70), är därför bara en teoretisk möjlighet som inte kan tillämpas i praktiken, eftersom dessa banker inte kan ansluta sig till något annat erkänt insättningsgarantisystem.

85

86

87

| (135) | Dessutom är det FITD:s ledningsorgan som beslutar om stödåtgärder: Oavsett deras individuella intressen kan bankerna vare sig lägga in veto mot ett sådant beslut eller välja att inte delta i åtgärderna (88), och de måste bidra till finansieringen av den beslutade åtgärden. Att sådana medel inte redovisas i FITD:s balansräkning utan i separata räkenskaper är bara en formalitet eftersom medlen förvaltas direkt av FITD. |
| --- | --- |

(135)

Dessutom är det FITD:s ledningsorgan som beslutar om stödåtgärder: Oavsett deras individuella intressen kan bankerna vare sig lägga in veto mot ett sådant beslut eller välja att inte delta i åtgärderna (88), och de måste bidra till finansieringen av den beslutade åtgärden. Att sådana medel inte redovisas i FITD:s balansräkning utan i separata räkenskaper är bara en formalitet eftersom medlen förvaltas direkt av FITD.

88

| (136) | Därför drar kommissionen slutsatsen att ingripandet kan tillskrivas FITD och inte dess medlemmar och att de medel som används för att vidta åtgärder är FITD:s medel och inte medlemsbankernas egna. |
| --- | --- |

(136)

Därför drar kommissionen slutsatsen att ingripandet kan tillskrivas FITD och inte dess medlemmar och att de medel som används för att vidta åtgärder är FITD:s medel och inte medlemsbankernas egna.

| (137) | Eftersom både medlemskapet i FITD och bidragen till de stödåtgärder som beslutas av FITD är obligatoriska konstaterar kommissionen därför att det är obligatoriskt enligt italiensk lag att bidra till kostnaderna för FITD:s stödåtgärder för att bedriva verksamhet som icke-kooperativ bank i Italien. De medel som används för att finansiera sådana stödåtgärder krävs, förvaltas och fördelas uppenbart enligt lagstiftningen och andra offentligrättsliga regler och är alltså av offentlig karaktär. |
| --- | --- |

(137)

Eftersom både medlemskapet i FITD och bidragen till de stödåtgärder som beslutas av FITD är obligatoriska konstaterar kommissionen därför att det är obligatoriskt enligt italiensk lag att bidra till kostnaderna för FITD:s stödåtgärder för att bedriva verksamhet som icke-kooperativ bank i Italien. De medel som används för att finansiera sådana stödåtgärder krävs, förvaltas och fördelas uppenbart enligt lagstiftningen och andra offentligrättsliga regler och är alltså av offentlig karaktär.

| (138) | Därför konstaterar kommissionen att de italienska myndigheterna i det föreliggande fallet både i teorin och i praktiken utövar en ständig kontroll över att användningen av FITD:s medel är förenlig med offentliga mål och att myndigheterna påverkar FITD:s användning av dessa medel. |
| --- | --- |

(138)

Därför konstaterar kommissionen att de italienska myndigheterna i det föreliggande fallet både i teorin och i praktiken utövar en ständig kontroll över att användningen av FITD:s medel är förenlig med offentliga mål och att myndigheterna påverkar FITD:s användning av dessa medel.

| (139) | Framför allt konstaterar kommissionen, med hänsyn till att de offentliga myndigheterna har formella befogenheter att begära ett ingripande och att godkänna innehållet i den åtgärd som vidtas med avseende på överensstämmelse med det offentliga mandatet (skäl 126), att Banca d'Italias roll inte kan anses vara begränsad till att enbart gälla information eller en formell kontroll av giltighet och laglighet (89). |
| --- | --- |

(139)

Framför allt konstaterar kommissionen, med hänsyn till att de offentliga myndigheterna har formella befogenheter att begära ett ingripande och att godkänna innehållet i den åtgärd som vidtas med avseende på överensstämmelse med det offentliga mandatet (skäl 126), att Banca d'Italias roll inte kan anses vara begränsad till att enbart gälla information eller en formell kontroll av giltighet och laglighet (89).

89

| (140) | Framför allt påpekade domstolen i målet Doux Élevage att det faktum att avgifterna var obligatoriska i det fallet inte berodde på ”konkreta politiska mål, som fastställts och definierats av myndigheterna”. Men FITD:s åtgärder är faktiskt beroende och styrs av konkreta politiska mål, som fastställts och definierats av myndigheterna, och myndigheterna kontrollerar också att målen uppfylls, framför allt det politiska målet att skydda insättare. |
| --- | --- |

(140)

Framför allt påpekade domstolen i målet Doux Élevage att det faktum att avgifterna var obligatoriska i det fallet inte berodde på ”konkreta politiska mål, som fastställts och definierats av myndigheterna”. Men FITD:s åtgärder är faktiskt beroende och styrs av konkreta politiska mål, som fastställts och definierats av myndigheterna, och myndigheterna kontrollerar också att målen uppfylls, framför allt det politiska målet att skydda insättare.

| (141) | De berörda åtgärderna omfattas av Banca d'Italias tillsyn och övervakas alltså bl.a. mot bakgrund av Banca d'Italias mål, däribland att bevara stabiliteten i det finansiella systemet. Här måste vi påminna om följande:






  1. | Vikten av Banca d'Italias roll för att säkerställa stabiliteten i det italienska banksystemet och för att skydda insättarna. |
| --- | --- | --- |

(141)

De berörda åtgärderna omfattas av Banca d'Italias tillsyn och övervakas alltså bl.a. mot bakgrund av Banca d'Italias mål, däribland att bevara stabiliteten i det finansiella systemet. Här måste vi påminna om följande:

1.

Vikten av Banca d'Italias roll för att säkerställa stabiliteten i det italienska banksystemet och för att skydda insättarna.

| 2. | De omfattande befogenheter som Banca d'Italia kan utöva för att se till att FITD tar hänsyn till de kraven. |
| --- | --- |

2.

De omfattande befogenheter som Banca d'Italia kan utöva för att se till att FITD tar hänsyn till de kraven.

| (142) | De faktorer som anges i skälen 127–131 (lagstiftning som innebär att organisationen står under sträng kontroll och faktisk samordning av Banca d'Italia för att säkerställa att FITD bidrar till att viktiga offentliga mål uppnås) visar att FITD har en mycket speciell rättslig ställning jämfört med vanliga privata konsortier enligt italiensk lagstiftning, och att dess syfte, vilket framgår av dess offentliga mandat, helt klart går utöver vad som t.ex. gäller för CIDEF (90), som bedömdes i målet Doux Élevage. Denna speciella ställning är en giltig indikator för vad som kan tillskrivas staten enligt det test som används i målet Stardust Marine. |
| --- | --- |

(142)

De faktorer som anges i skälen 127–131 (lagstiftning som innebär att organisationen står under sträng kontroll och faktisk samordning av Banca d'Italia för att säkerställa att FITD bidrar till att viktiga offentliga mål uppnås) visar att FITD har en mycket speciell rättslig ställning jämfört med vanliga privata konsortier enligt italiensk lagstiftning, och att dess syfte, vilket framgår av dess offentliga mandat, helt klart går utöver vad som t.ex. gäller för CIDEF (90), som bedömdes i målet Doux Élevage. Denna speciella ställning är en giltig indikator för vad som kan tillskrivas staten enligt det test som används i målet Stardust Marine.

90

| (143) | Med hänsyn till de faktorer som anges ovan visar åtgärdernas innehåll, riktning och syfte hur osannolikt det är att de offentliga myndigheterna inte skulle ha varit delaktiga i beslutet om dem. Åtgärderna gav inte bara en konkurrensfördel för ett företag, utan hindrade företaget från ett fullständigt fallissemang, genom offentligt stöd som tillhandahölls via åtgärderna 1, 2 och 3, beskrivna i skäl 38, för att skydda insättarna och stabiliteten i det italienska banksystemet. |
| --- | --- |

(143)

Med hänsyn till de faktorer som anges ovan visar åtgärdernas innehåll, riktning och syfte hur osannolikt det är att de offentliga myndigheterna inte skulle ha varit delaktiga i beslutet om dem. Åtgärderna gav inte bara en konkurrensfördel för ett företag, utan hindrade företaget från ett fullständigt fallissemang, genom offentligt stöd som tillhandahölls via åtgärderna 1, 2 och 3, beskrivna i skäl 38, för att skydda insättarna och stabiliteten i det italienska banksystemet.

| (144) | Därför anser kommissionen att det finns tillräckliga bevis för att åtgärden kan tillskrivas staten och att den finansieras med offentliga medel. |
| --- | --- |

(144)

Därför anser kommissionen att det finns tillräckliga bevis för att åtgärden kan tillskrivas staten och att den finansieras med offentliga medel.

| (145) | Även om vissa av de faktorer som kommissionen har lagt vikt vid var och en för sig inte är tillräckliga för att motivera slutsatsen att åtgärderna kunde tillskrivas staten, framgår det tydligt av skälen 118–144 att bevisningen sammantaget bekräftar att de åtgärder som har bedömts av kommissionen visar att FITD:s åtgärd kan tillskrivas staten. |
| --- | --- |

(145)

Även om vissa av de faktorer som kommissionen har lagt vikt vid var och en för sig inte är tillräckliga för att motivera slutsatsen att åtgärderna kunde tillskrivas staten, framgår det tydligt av skälen 118–144 att bevisningen sammantaget bekräftar att de åtgärder som har bedömts av kommissionen visar att FITD:s åtgärd kan tillskrivas staten.

| (146) | När det gäller synpunkterna från Italien och de berörda parterna med avseende på kommissionens beslut om stödet till Banco di Sicilia och Sicilcassa, bör det för det första påpekas att förekomsten av statligt stöd är ett objektivt begrepp och inte kan fastställas på grundval av en praxis som kommissionen påstås ha infört i sina beslut, även om det skulle gå att påvisa en sådan praxis. Dessutom påpekar kommissionen att den när stödåtgärderna för Tercas godkändes, till skillnad från 1999, redan hade utvecklat och mycket detaljerat hade offentliggjort på vilka villkor stöd från ett insättningsgarantisystem är statligt stöd. |
| --- | --- |

(146)

När det gäller synpunkterna från Italien och de berörda parterna med avseende på kommissionens beslut om stödet till Banco di Sicilia och Sicilcassa, bör det för det första påpekas att förekomsten av statligt stöd är ett objektivt begrepp och inte kan fastställas på grundval av en praxis som kommissionen påstås ha infört i sina beslut, även om det skulle gå att påvisa en sådan praxis. Dessutom påpekar kommissionen att den när stödåtgärderna för Tercas godkändes, till skillnad från 1999, redan hade utvecklat och mycket detaljerat hade offentliggjort på vilka villkor stöd från ett insättningsgarantisystem är statligt stöd.

| (147) | När beslutet om Sicilcassa fattades hade kommissionen dessutom inte anpassat sin egen bedömning av vad som kunde tillskrivas staten efter EU-domstolarnas domar i målet Stardust Marine och efterföljande domar. |
| --- | --- |

(147)

När beslutet om Sicilcassa fattades hade kommissionen dessutom inte anpassat sin egen bedömning av vad som kunde tillskrivas staten efter EU-domstolarnas domar i målet Stardust Marine och efterföljande domar.

| (148) | I motsats till vad Italien och de berörda parterna har framfört, ger kommissionens praxis i sina beslut om ingripanden av insättningsgarantisystem (91) gott om indikationer på att FITD:s åtgärd är statligt stöd. Beslutet i ärendet Sicilcassa ger alltså ingen grund för att Italien och de berörda parterna ska kunna åberopa berättigade förväntningar. |
| --- | --- |

(148)

I motsats till vad Italien och de berörda parterna har framfört, ger kommissionens praxis i sina beslut om ingripanden av insättningsgarantisystem (91) gott om indikationer på att FITD:s åtgärd är statligt stöd. Beslutet i ärendet Sicilcassa ger alltså ingen grund för att Italien och de berörda parterna ska kunna åberopa berättigade förväntningar.

91

6.1.2   Selektiv fördel som snedvrider konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

Selektiv fördel som snedvrider konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (149) | De stödåtgärder som FITD vidtog gav Tercas en selektiv fördel och FITD agerade inte som en marknadsekonomisk aktör. Åtgärderna 1, 2 och 3, för vilka det inte finns någon förväntan om eller möjlighet till avkastning, är inte åtgärder som skulle vidtas av en marknadsekonomisk aktör. De visar att FITD inte agerade som en marknadsekonomisk aktör utan som ett organ som uppfyllde ett offentligt mandat (92). Alla de tre åtgärderna är bidrag som ges utan avgift, ersättning eller åtföljande avkastning, vars sammanlagda effekt blev att Tercas inte lämnade marknaden som banken sannolikt skulle ha gjort utan ett sådant stöd, vilket alltså gav Tercas en selektiv fördel. |
| --- | --- |

(149)

De stödåtgärder som FITD vidtog gav Tercas en selektiv fördel och FITD agerade inte som en marknadsekonomisk aktör. Åtgärderna 1, 2 och 3, för vilka det inte finns någon förväntan om eller möjlighet till avkastning, är inte åtgärder som skulle vidtas av en marknadsekonomisk aktör. De visar att FITD inte agerade som en marknadsekonomisk aktör utan som ett organ som uppfyllde ett offentligt mandat (92). Alla de tre åtgärderna är bidrag som ges utan avgift, ersättning eller åtföljande avkastning, vars sammanlagda effekt blev att Tercas inte lämnade marknaden som banken sannolikt skulle ha gjort utan ett sådant stöd, vilket alltså gav Tercas en selektiv fördel.

92

| (150) | Även om man skulle godta att åtgärderna borde bedömas mot bakgrund av beteendet hos en marknadsekonomisk aktör i en jämförbar situation skulle det ändå vara den berörda medlemsstatens ansvar att ge kommissionen objektiva och verifierbara bevis på att beslutet baserades på en ekonomisk förhandsbedömning som var jämförbar med den bedömning som en rationell privat aktör i en liknande situation skulle kunna göra för att fastställa åtgärdens framtida lönsamhet. I det här fallet har det inte lämnats in några bevis till kommissionen på att FITD begärde någon affärsplan eller beräkning av avkastning på investerat kapital, vilket är grundläggande krav i alla investeringsbeslut som fattas av en privat aktör. |
| --- | --- |

(150)

Även om man skulle godta att åtgärderna borde bedömas mot bakgrund av beteendet hos en marknadsekonomisk aktör i en jämförbar situation skulle det ändå vara den berörda medlemsstatens ansvar att ge kommissionen objektiva och verifierbara bevis på att beslutet baserades på en ekonomisk förhandsbedömning som var jämförbar med den bedömning som en rationell privat aktör i en liknande situation skulle kunna göra för att fastställa åtgärdens framtida lönsamhet. I det här fallet har det inte lämnats in några bevis till kommissionen på att FITD begärde någon affärsplan eller beräkning av avkastning på investerat kapital, vilket är grundläggande krav i alla investeringsbeslut som fattas av en privat aktör.

| (151) | Italien och de berörda parterna hävdar att åtgärderna i själva verket var förenliga med principen om en marknadsekonomisk aktör (93), framför allt för att åtgärden innebar att FITD kunde begränsa kostnaderna till det som fonden annars skulle ha exponerats för, dvs. FITD:s kostnader för att ge ersättning till insättarna vid en obligatorisk administrativ avveckling av Tercas. |
| --- | --- |

(151)

Italien och de berörda parterna hävdar att åtgärderna i själva verket var förenliga med principen om en marknadsekonomisk aktör (93), framför allt för att åtgärden innebar att FITD kunde begränsa kostnaderna till det som fonden annars skulle ha exponerats för, dvs. FITD:s kostnader för att ge ersättning till insättarna vid en obligatorisk administrativ avveckling av Tercas.

93

| (152) | Vidare hävdar de berörda parterna att FITD:s åtgärder ligger inom ramen för medlemsbankernas privaträttsliga självbestämmande. |
| --- | --- |

(152)

Vidare hävdar de berörda parterna att FITD:s åtgärder ligger inom ramen för medlemsbankernas privaträttsliga självbestämmande.

| (153) | Kommissionen anser att åtgärderna uppenbart kan tillskrivas FITD, som kontrolleras av de offentliga myndigheterna (se bedömningen i skälen 133–135), och inte medlemsbankerna. Alla jämförelser med åtgärder som FITD vidtagit innan medlemsbankerna var juridiskt skyldiga att ansluta sig till fonden är irrelevanta, eftersom medlemsbankerna numera inte har någon möjlighet att välja att inte delta i vissa åtgärder, vilket förklaras i skälen 134 och 135. Detta förvärras av den metod som FITD använder för att besluta om sådana åtgärder och som beskrivs i skäl 36. Den främjar stora banker (94) på ett sätt som innebär att beslut om att ingripa kan fattas mot majoriteten av medlemsbankernas vilja. |
| --- | --- |

(153)

Kommissionen anser att åtgärderna uppenbart kan tillskrivas FITD, som kontrolleras av de offentliga myndigheterna (se bedömningen i skälen 133–135), och inte medlemsbankerna. Alla jämförelser med åtgärder som FITD vidtagit innan medlemsbankerna var juridiskt skyldiga att ansluta sig till fonden är irrelevanta, eftersom medlemsbankerna numera inte har någon möjlighet att välja att inte delta i vissa åtgärder, vilket förklaras i skälen 134 och 135. Detta förvärras av den metod som FITD använder för att besluta om sådana åtgärder och som beskrivs i skäl 36. Den främjar stora banker (94) på ett sätt som innebär att beslut om att ingripa kan fattas mot majoriteten av medlemsbankernas vilja.

94

| (154) | De berörda kostnaderna uppstår alltså till följd av skyldigheter som åläggs FITD i dess egenskap av insättningsgarantisystem som agerar enligt ett offentligt mandat att skydda insättare. Ingen marknadsekonomisk aktör skulle behöva uppfylla skyldigheter som följer av ett offentligt mandat, såsom skyldigheten att ge ersättning till insättare vid en likvidation av Tercas. Enligt etablerad rättspraxis kan skyldigheter som uppstår till följd av ett offentligt mandat inte beaktas vid tillämpningen av principen om en marknadsekonomisk aktör (95). |
| --- | --- |

(154)

De berörda kostnaderna uppstår alltså till följd av skyldigheter som åläggs FITD i dess egenskap av insättningsgarantisystem som agerar enligt ett offentligt mandat att skydda insättare. Ingen marknadsekonomisk aktör skulle behöva uppfylla skyldigheter som följer av ett offentligt mandat, såsom skyldigheten att ge ersättning till insättare vid en likvidation av Tercas. Enligt etablerad rättspraxis kan skyldigheter som uppstår till följd av ett offentligt mandat inte beaktas vid tillämpningen av principen om en marknadsekonomisk aktör (95).

95

| (155) | Kommissionen bortser därför från de skyldigheter som följer av FITD:s offentliga mandat och konstaterar att inga av de tre åtgärderna skulle ha vidtagits av en marknadsekonomisk aktör. Avsaknaden av en affärsplan och alla utsikter till avkastning på investeringen över huvud taget är grundläggande för den bedömningen, och måste bekräfta den slutsatsen. |
| --- | --- |

(155)

Kommissionen bortser därför från de skyldigheter som följer av FITD:s offentliga mandat och konstaterar att inga av de tre åtgärderna skulle ha vidtagits av en marknadsekonomisk aktör. Avsaknaden av en affärsplan och alla utsikter till avkastning på investeringen över huvud taget är grundläggande för den bedömningen, och måste bekräfta den slutsatsen.

| (156) | Slutligen hävdar BPB och Tercas att FITD:s åtgärder kan anses ha skett samtidigt med BPB:s bidrag som privat aktör. Kommissionen påpekar att samtidiga investeringar av det här slaget måste ske på fullständigt likvärdiga villkor för de privata och offentliga medinvesterarna. Det är uppenbart att detta villkor inte är uppfyllt här. BPB blev helägare av Tercas, medan FITD inte fick någon avkastning på sin investering. |
| --- | --- |

(156)

Slutligen hävdar BPB och Tercas att FITD:s åtgärder kan anses ha skett samtidigt med BPB:s bidrag som privat aktör. Kommissionen påpekar att samtidiga investeringar av det här slaget måste ske på fullständigt likvärdiga villkor för de privata och offentliga medinvesterarna. Det är uppenbart att detta villkor inte är uppfyllt här. BPB blev helägare av Tercas, medan FITD inte fick någon avkastning på sin investering.

| (157) | Av de skäl som beskrivs i skälen 149–156 gav de åtgärder som FITD vidtog till stöd för Tercas en fördel för Tercas, dvs. ett icke-återbetalningspliktigt bidrag för att täcka företagets underskott av kapital, en garanti utan ersättning för vissa kreditexponeringar gentemot [...] samt ett villkorat icke-återbetalningspliktigt bidrag vid behov för att skydda Tercas mot delar av dess skatteskulder enligt de då tillämpliga inkomstskattereglerna. Sammantaget förhindrade dessa åtgärder att Tercas tvingades lämna marknaden. Tercas skulle inte ha kommit i fråga för dessa åtgärder på normala marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(157)

Av de skäl som beskrivs i skälen 149–156 gav de åtgärder som FITD vidtog till stöd för Tercas en fördel för Tercas, dvs. ett icke-återbetalningspliktigt bidrag för att täcka företagets underskott av kapital, en garanti utan ersättning för vissa kreditexponeringar gentemot [...] samt ett villkorat icke-återbetalningspliktigt bidrag vid behov för att skydda Tercas mot delar av dess skatteskulder enligt de då tillämpliga inkomstskattereglerna. Sammantaget förhindrade dessa åtgärder att Tercas tvingades lämna marknaden. Tercas skulle inte ha kommit i fråga för dessa åtgärder på normala marknadsvillkor.

| (158) | Kommissionen anser att åtgärderna i det här fallet är selektiva eftersom de enbart avser Tercas. Sådana åtgärder är endast tillgängliga för banker under särskild förvaltning och endast från fall till fall. Kommissionen anser därför att de åtgärder som bedöms i detta beslut var riktade specifikt och uteslutande till Tercas för att förhindra att banken lämnade marknaden och att åtgärderna därmed var selektiva. |
| --- | --- |

(158)

Kommissionen anser att åtgärderna i det här fallet är selektiva eftersom de enbart avser Tercas. Sådana åtgärder är endast tillgängliga för banker under särskild förvaltning och endast från fall till fall. Kommissionen anser därför att de åtgärder som bedöms i detta beslut var riktade specifikt och uteslutande till Tercas för att förhindra att banken lämnade marknaden och att åtgärderna därmed var selektiva.

| (159) | De förmåner som FITD:s åtgärder har gett Tercas snedvrider slutligen konkurrensen genom att förhindra att Tercas fallerar och lämnar marknaden. Tercas konkurrerar med utländska företag, och därmed påverkas handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(159)

De förmåner som FITD:s åtgärder har gett Tercas snedvrider slutligen konkurrensen genom att förhindra att Tercas fallerar och lämnar marknaden. Tercas konkurrerar med utländska företag, och därmed påverkas handeln mellan medlemsstaterna.

| (160) | När det gäller åtgärd 1, var bidraget på 265 miljoner euro juridiskt utformat som ett icke-återbetalningspliktigt bidrag för att täcka Tercas underskott av kapital, utan något inslag av ersättning. Kommissionen anser att hela beloppet på 265 miljoner euro utgör stöd. |
| --- | --- |

(160)

När det gäller åtgärd 1, var bidraget på 265 miljoner euro juridiskt utformat som ett icke-återbetalningspliktigt bidrag för att täcka Tercas underskott av kapital, utan något inslag av ersättning. Kommissionen anser att hela beloppet på 265 miljoner euro utgör stöd.

| (161) | När det gäller åtgärd 2, gavs garantin på 35 miljoner euro för upp till tre år i syfte att täcka kreditrisken i samband med vissa av Tercas exponeringar gentemot [...]. Enligt kommissionens tillkännagivande om garantier (96) ska stödinslaget beräknas som bidragsekvivalenten brutto av skillnaden mellan den premie som stödmottagaren skulle ha behövt betala till en aktör på marknaden för en sådan garanti och den premie som stödmottagaren faktiskt betalade under den period som garantin gällde. |
| --- | --- |

(161)

När det gäller åtgärd 2, gavs garantin på 35 miljoner euro för upp till tre år i syfte att täcka kreditrisken i samband med vissa av Tercas exponeringar gentemot [...]. Enligt kommissionens tillkännagivande om garantier (96) ska stödinslaget beräknas som bidragsekvivalenten brutto av skillnaden mellan den premie som stödmottagaren skulle ha behövt betala till en aktör på marknaden för en sådan garanti och den premie som stödmottagaren faktiskt betalade under den period som garantin gällde.

96

| (162) | Kommissionen har ingen information om den avgift som en aktör på marknaden skulle ha tagit ut för att försäkra kreditexponeringen gentemot [...] eller kreditkvaliteten hos [...]. Med tanke på att exponeringen inte var nödlidande vid den tidpunkten och att lånet i slutändan betalades tillbaka i tid, och med hänsyn till de betydligt större mängder stöd som gavs genom åtgärderna 1 och 3, anser kommissionen att det räcker med att fastställa en nedre gräns för en skattning av det stödbelopp som det handlar om här. |
| --- | --- |

(162)

Kommissionen har ingen information om den avgift som en aktör på marknaden skulle ha tagit ut för att försäkra kreditexponeringen gentemot [...] eller kreditkvaliteten hos [...]. Med tanke på att exponeringen inte var nödlidande vid den tidpunkten och att lånet i slutändan betalades tillbaka i tid, och med hänsyn till de betydligt större mängder stöd som gavs genom åtgärderna 1 och 3, anser kommissionen att det räcker med att fastställa en nedre gräns för en skattning av det stödbelopp som det handlar om här.

| (163) | Denna nedre gräns kan fastställas genom ett riktmärke som baseras på det genomsnittliga värdet på treåriga kreditswappar (97) under den period som stödet beviljades för de största italienska icke-finansiella företag som handlade aktivt med kreditswappar. Det genomsnittet uppgår till 53 punkter (98). Eftersom garantin omfattade exponeringar på 35 miljoner euro och gällde under endast nio månader, är kontantvärdet på garantipremien 0,14 miljoner euro. I avtalen föreskrevs ingen premie till FITD som kan dras av från det beloppet, varför kommissionen anser att stödbeloppet är 0,14 miljoner euro. |
| --- | --- |

(163)

Denna nedre gräns kan fastställas genom ett riktmärke som baseras på det genomsnittliga värdet på treåriga kreditswappar (97) under den period som stödet beviljades för de största italienska icke-finansiella företag som handlade aktivt med kreditswappar. Det genomsnittet uppgår till 53 punkter (98). Eftersom garantin omfattade exponeringar på 35 miljoner euro och gällde under endast nio månader, är kontantvärdet på garantipremien 0,14 miljoner euro. I avtalen föreskrevs ingen premie till FITD som kan dras av från det beloppet, varför kommissionen anser att stödbeloppet är 0,14 miljoner euro.

97

98

| (164) | När det gäller åtgärd 3 konstaterar kommissionen att skattebefrielsen enligt italiensk lag måste anmälas till och godkännas av kommissionen. Kommissionen hade inte fattat något beslut om åtgärd 3 när stödet beviljades eller därefter, varför garantin måste anses ha fallit ut. Skattebefrielsen hade inte anmälts formellt till kommissionen, vilket innebär att den inte kunde tillämpas. Därför kan kommissionen inte betrakta åtgärden som en garanti utan snarare som ytterligare ett icke-återbetalningspliktigt bidrag utan ersättning. Kommissionen anser att hela beloppet på 30 miljoner euro utgör stöd. |
| --- | --- |

(164)

När det gäller åtgärd 3 konstaterar kommissionen att skattebefrielsen enligt italiensk lag måste anmälas till och godkännas av kommissionen. Kommissionen hade inte fattat något beslut om åtgärd 3 när stödet beviljades eller därefter, varför garantin måste anses ha fallit ut. Skattebefrielsen hade inte anmälts formellt till kommissionen, vilket innebär att den inte kunde tillämpas. Därför kan kommissionen inte betrakta åtgärden som en garanti utan snarare som ytterligare ett icke-återbetalningspliktigt bidrag utan ersättning. Kommissionen anser att hela beloppet på 30 miljoner euro utgör stöd.

6.1.3   Slutsats rörande förekomsten av stöd

Slutsats rörande förekomsten av stöd

| (165) | Mot bakgrund av det som anges i skälen 149–164 konstaterar kommissionen att åtgärd 1 (ett icke-återbetalningspliktigt bidrag på 265 miljoner euro), åtgärd 2 (en garanti på 35 miljoner euro för kreditexponeringar gentemot [...] med ett stödinslag på 0,14 miljoner euro) och åtgärd 3 (ytterligare ett icke-återbetalningspliktigt bidrag på 30 miljoner euro), vilka åtgärder sammanlagt motsvarar 295,14 miljoner euro i statligt stöd från FITD, gav Tercas en selektiv fördel som ledde till snedvridning av konkurrensen och som påverkade handeln mellan medlemsstaterna. Denna selektiva fördel beviljades genom statliga medel via FITD:s åtgärder, vilka kan tillskrivas staten av de skäl som beskrivs i skälen 112–148. Stödet beviljades den 7 juli 2014. |
| --- | --- |

(165)

Mot bakgrund av det som anges i skälen 149–164 konstaterar kommissionen att åtgärd 1 (ett icke-återbetalningspliktigt bidrag på 265 miljoner euro), åtgärd 2 (en garanti på 35 miljoner euro för kreditexponeringar gentemot [...] med ett stödinslag på 0,14 miljoner euro) och åtgärd 3 (ytterligare ett icke-återbetalningspliktigt bidrag på 30 miljoner euro), vilka åtgärder sammanlagt motsvarar 295,14 miljoner euro i statligt stöd från FITD, gav Tercas en selektiv fördel som ledde till snedvridning av konkurrensen och som påverkade handeln mellan medlemsstaterna. Denna selektiva fördel beviljades genom statliga medel via FITD:s åtgärder, vilka kan tillskrivas staten av de skäl som beskrivs i skälen 112–148. Stödet beviljades den 7 juli 2014.

6.2   Stödmottagare

Stödmottagare

| (166) | Kommissionen påminner om sin bedömning att alla de tre berörda åtgärderna ger Tercas en fördel. Därför anser kommissionen att åtgärderna har gynnat Tercas ekonomiska verksamhet genom att förhindra att banken lämnade marknaden och möjliggöra fortsatt ekonomisk verksamhet i det uppköpande företaget BPB. |
| --- | --- |

(166)

Kommissionen påminner om sin bedömning att alla de tre berörda åtgärderna ger Tercas en fördel. Därför anser kommissionen att åtgärderna har gynnat Tercas ekonomiska verksamhet genom att förhindra att banken lämnade marknaden och möjliggöra fortsatt ekonomisk verksamhet i det uppköpande företaget BPB.

| (167) | För att avgöra om försäljningen av bankens verksamhet innebär statligt stöd till köparen i enlighet med punkterna 79, 80 och 81 i 2013 års bankmeddelande och punkt 20 i omstruktureringsmeddelandet (99) måste kommissionen bedöma om vissa krav är uppfyllda. Framför allt måste kommissionen undersöka om i) försäljningen var öppen, ovillkorad och icke-diskriminerande, ii) försäljningen genomfördes på marknadsmässiga villkor och iii) kreditinstitutet eller staten tog ut högsta möjliga försäljningspris för de berörda tillgångarna och skulderna. |
| --- | --- |

(167)

För att avgöra om försäljningen av bankens verksamhet innebär statligt stöd till köparen i enlighet med punkterna 79, 80 och 81 i 2013 års bankmeddelande och punkt 20 i omstruktureringsmeddelandet (99) måste kommissionen bedöma om vissa krav är uppfyllda. Framför allt måste kommissionen undersöka om i) försäljningen var öppen, ovillkorad och icke-diskriminerande, ii) försäljningen genomfördes på marknadsmässiga villkor och iii) kreditinstitutet eller staten tog ut högsta möjliga försäljningspris för de berörda tillgångarna och skulderna.

99

| (168) | Som den påpekade i beslutet om att inleda förfarandet har kommissionen inga bevis som gör det möjligt för den att konstatera i) att försäljningen inte var öppen, ovillkorad och icke-diskriminerande, ii) att försäljningen inte genomfördes på marknadsmässiga villkor, eller iii) att de italienska myndigheterna inte tog ut högsta möjliga försäljningspris för Tercas. |
| --- | --- |

(168)

Som den påpekade i beslutet om att inleda förfarandet har kommissionen inga bevis som gör det möjligt för den att konstatera i) att försäljningen inte var öppen, ovillkorad och icke-diskriminerande, ii) att försäljningen inte genomfördes på marknadsmässiga villkor, eller iii) att de italienska myndigheterna inte tog ut högsta möjliga försäljningspris för Tercas.

| (169) | Kommissionen konstaterar att Tercas är ensam mottagare av stödåtgärden och att köparen BPB inte har fått något stöd. |
| --- | --- |

(169)

Kommissionen konstaterar att Tercas är ensam mottagare av stödåtgärden och att köparen BPB inte har fått något stöd.

7.   STÖDETS LAGLIGHET

STÖDETS LAGLIGHET

| (170) | Kommissionen konstaterar därför att de identifierade åtgärderna omfattar statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget och har beviljats i strid med kraven på anmälan och genomförandeförbudet enligt artikel 108.3 i fördraget. Därför anser kommissionen att de åtgärder som har beviljats Tercas är olagligt statligt stöd. |
| --- | --- |

(170)

Kommissionen konstaterar därför att de identifierade åtgärderna omfattar statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget och har beviljats i strid med kraven på anmälan och genomförandeförbudet enligt artikel 108.3 i fördraget. Därför anser kommissionen att de åtgärder som har beviljats Tercas är olagligt statligt stöd.

8.   STÖDETS FÖRENLIGHET MED BESTÄMMELSERNA

STÖDETS FÖRENLIGHET MED BESTÄMMELSERNA

8.1   Rättslig grund för bedömningen

Rättslig grund för bedömningen

| (171) | Italien har inte hävdat att åtgärderna är förenliga med den inre marknaden. Inga av bestämmelserna i artikel 107.2 i fördraget är tillämpliga. Artikel 107.3 a och d är uppenbart inte heller tillämpliga, medan kraven i artikel 107.3 c är mer restriktiva än dem som kommissionen för närvarande tillämpar på finansiella institut i svårigheter i enlighet med artikel 107.3 b. Kommissionen kommer därför enbart att granska FITD:s ingripandes förenlighet med bestämmelserna på grundval av den sistnämnda bestämmelsen. |
| --- | --- |

(171)

Italien har inte hävdat att åtgärderna är förenliga med den inre marknaden. Inga av bestämmelserna i artikel 107.2 i fördraget är tillämpliga. Artikel 107.3 a och d är uppenbart inte heller tillämpliga, medan kraven i artikel 107.3 c är mer restriktiva än dem som kommissionen för närvarande tillämpar på finansiella institut i svårigheter i enlighet med artikel 107.3 b. Kommissionen kommer därför enbart att granska FITD:s ingripandes förenlighet med bestämmelserna på grundval av den sistnämnda bestämmelsen.

| (172) | Enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget får kommissionen betrakta stöd som förenligt med den inre marknaden om det är avsett att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi. Kommissionen har erkänt att den globala finansiella krisen kan leda till en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi och att det kan vara lämpligt att vidta åtgärder för att stödja banker för att avhjälpa den störningen. Denna ståndpunkt har därefter beskrivits närmare och utvecklats i kommissionens sju krismeddelanden (100) och bekräftades på nytt i 2013 års bankmeddelande, där kommissionen beskriver skälen till att den anser att kraven för tillämpning av artikel 107.3 b fortfarande är uppfyllda. |
| --- | --- |

(172)

Enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget får kommissionen betrakta stöd som förenligt med den inre marknaden om det är avsett att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi. Kommissionen har erkänt att den globala finansiella krisen kan leda till en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi och att det kan vara lämpligt att vidta åtgärder för att stödja banker för att avhjälpa den störningen. Denna ståndpunkt har därefter beskrivits närmare och utvecklats i kommissionens sju krismeddelanden (100) och bekräftades på nytt i 2013 års bankmeddelande, där kommissionen beskriver skälen till att den anser att kraven för tillämpning av artikel 107.3 b fortfarande är uppfyllda.

100

| (173) | För att en stödåtgärd ska vara förenlig med artikel 107.3 b i fördraget måste den uppfylla de allmänna principer för förenlighet som anges i artikel 107 3, med beaktande av de allmänna målen för fördraget. I tidigare beslut (101) har kommissionen därför ansett att alla stödåtgärder eller stödordningar måste klara tre tester: i) lämplighet, ii) nödvändighet och iii) proportionalitet. |
| --- | --- |

(173)

För att en stödåtgärd ska vara förenlig med artikel 107.3 b i fördraget måste den uppfylla de allmänna principer för förenlighet som anges i artikel 107 3, med beaktande av de allmänna målen för fördraget. I tidigare beslut (101) har kommissionen därför ansett att alla stödåtgärder eller stödordningar måste klara tre tester: i) lämplighet, ii) nödvändighet och iii) proportionalitet.

101

| (174) | Bankmeddelandet från 2013 ska tillämpas på statligt stöd som har beviljats från och med den 1 augusti 2013. FITD:s stödåtgärd godkändes av Banca d'Italia den 7 juli 2014. |
| --- | --- |

(174)

Bankmeddelandet från 2013 ska tillämpas på statligt stöd som har beviljats från och med den 1 augusti 2013. FITD:s stödåtgärd godkändes av Banca d'Italia den 7 juli 2014.

| (175) | För att fastställa om åtgärderna är förenliga med de gällande krismeddelandena kommer kommissionen att bedöma det stöd som har beviljats genom de tre åtgärderna enligt följande:
  1.   
  Åtgärd 1
  : Det icke-återbetalningspliktiga bidraget på 265 miljoner euro kommer att behandlas som en rekapitalisering och granskas enligt 2013 års bankmeddelande och omstruktureringsmeddelandet, trots att åtgärden skiljer sig från en vanlig rekapitalisering i så måtto att den beviljande myndigheten inte förvärvade några rättigheter och det inte betalades någon ersättning.
  2.   
  Åtgärd 2
  : Garantin på 35 miljoner euro för att täcka kreditrisken i samband med vissa av Tercas exponeringar gentemot [...], som omfattar ett stödinslag på 0,14 miljoner euro, kan bedömas enligt meddelandet om värdeminskade tillgångar (102) och även enligt 2013 års bankmeddelande och omstruktureringsmeddelandet som stöd till Tercas omstrukturering.
  3.   
  Åtgärd 3
  : Eftersom kommissionen inte hade fattat något beslut kommer garantin på 30 miljoner euro att bedömas som ytterligare stöd genom ett icke-återbetalningspliktigt bidrag. Det innebär att bidraget måste behandlas som en rekapitalisering och ska granskas på samma sätt som åtgärd 1. |
| --- | --- |

(175)

För att fastställa om åtgärderna är förenliga med de gällande krismeddelandena kommer kommissionen att bedöma det stöd som har beviljats genom de tre åtgärderna enligt följande:

1.   
  Åtgärd 1
  : Det icke-återbetalningspliktiga bidraget på 265 miljoner euro kommer att behandlas som en rekapitalisering och granskas enligt 2013 års bankmeddelande och omstruktureringsmeddelandet, trots att åtgärden skiljer sig från en vanlig rekapitalisering i så måtto att den beviljande myndigheten inte förvärvade några rättigheter och det inte betalades någon ersättning.

Åtgärd 1

2.   
  Åtgärd 2
  : Garantin på 35 miljoner euro för att täcka kreditrisken i samband med vissa av Tercas exponeringar gentemot [...], som omfattar ett stödinslag på 0,14 miljoner euro, kan bedömas enligt meddelandet om värdeminskade tillgångar (102) och även enligt 2013 års bankmeddelande och omstruktureringsmeddelandet som stöd till Tercas omstrukturering.

Åtgärd 2

102

3.   
  Åtgärd 3
  : Eftersom kommissionen inte hade fattat något beslut kommer garantin på 30 miljoner euro att bedömas som ytterligare stöd genom ett icke-återbetalningspliktigt bidrag. Det innebär att bidraget måste behandlas som en rekapitalisering och ska granskas på samma sätt som åtgärd 1.

Åtgärd 3

| (176) | Kommissionen kommer först att bedöma huruvida åtgärd 2 är förenlig med den inre marknaden med beaktande av meddelandet om värdeminskade tillgångar och sedan göra en sammanlagd bedömning av samtliga tre åtgärder enligt 2013 års bankmeddelande och omstruktureringsmeddelandet. |
| --- | --- |

(176)

Kommissionen kommer först att bedöma huruvida åtgärd 2 är förenlig med den inre marknaden med beaktande av meddelandet om värdeminskade tillgångar och sedan göra en sammanlagd bedömning av samtliga tre åtgärder enligt 2013 års bankmeddelande och omstruktureringsmeddelandet.

8.2   Åtgärd 2:s förenlighet med meddelandet om värdeminskade tillgångar

Åtgärd 2:s förenlighet med meddelandet om värdeminskade tillgångar

| (177) | Åtgärd 2 måste bedömas enligt de kriterier för förenlighet som anges i meddelandet om värdeminskade tillgångar, eftersom syftet med åtgärden är att den ”befriar den mottagande banken från (eller kompenserar den för) skyldigheten att registrera en förlust eller en reserv för en eventuell förlust på grund av dess värdeminskade tillgångar”. Kriterierna är i) tillgångar som kan omfattas av räddningsåtgärder, ii) insyn och krav på redovisning av värdeminskningar, iii) förvaltning av tillgångarna, iv) korrekt och konsekvent metod för värdering av tillgångar, och v) lämplig ersättning och bördefördelning. |
| --- | --- |

(177)

Åtgärd 2 måste bedömas enligt de kriterier för förenlighet som anges i meddelandet om värdeminskade tillgångar, eftersom syftet med åtgärden är att den ”befriar den mottagande banken från (eller kompenserar den för) skyldigheten att registrera en förlust eller en reserv för en eventuell förlust på grund av dess värdeminskade tillgångar”. Kriterierna är i) tillgångar som kan omfattas av räddningsåtgärder, ii) insyn och krav på redovisning av värdeminskningar, iii) förvaltning av tillgångarna, iv) korrekt och konsekvent metod för värdering av tillgångar, och v) lämplig ersättning och bördefördelning.

8.2.1   Huruvida tillgångarna kan omfattas av räddningsåtgärder

Huruvida tillgångarna kan omfattas av räddningsåtgärder

| (178) | När det gäller frågan om tillgångarna kan omfattas av räddningsåtgärder anges i avsnitt 5.4 i meddelandet om värdeminskade tillgångar att räddningsåtgärder kräver en tydlig kartläggning av värdeminskade tillgångar och att vissa begränsningar gäller för stödberättigande. |
| --- | --- |

(178)

När det gäller frågan om tillgångarna kan omfattas av räddningsåtgärder anges i avsnitt 5.4 i meddelandet om värdeminskade tillgångar att räddningsåtgärder kräver en tydlig kartläggning av värdeminskade tillgångar och att vissa begränsningar gäller för stödberättigande.

| (179) | Enligt meddelandet om värdeminskade tillgångar kan sådana tillgångar som har utlöst finanskrisen omfattas av räddningsåtgärder, men medlemsstaterna får också ”utan kvantitativa begränsningar utsträcka stödberättigandet till väl avgränsade kategorier av tillgångar som är relevanta med tanke på det systemiska hotet”. I punkt 35 i meddelandet om värdeminskade tillgångar anges att ”[t]illgångar som för närvarande inte kan anses ha minskat i värde bör däremot inte omfattas av ett räddningsprogram”. |
| --- | --- |

(179)

Enligt meddelandet om värdeminskade tillgångar kan sådana tillgångar som har utlöst finanskrisen omfattas av räddningsåtgärder, men medlemsstaterna får också ”utan kvantitativa begränsningar utsträcka stödberättigandet till väl avgränsade kategorier av tillgångar som är relevanta med tanke på det systemiska hotet”. I punkt 35 i meddelandet om värdeminskade tillgångar anges att ”[t]illgångar som för närvarande inte kan anses ha minskat i värde bör däremot inte omfattas av ett räddningsprogram”.

| (180) | I det föreliggande fallet konstateras det i en FITD-rapport från juli 2014 att de exponeringar som aves i åtgärd 2 gäller icke nödlidande, men problematiska, lån. Enligt de kriterier som anges i avsnitt 5.4 i meddelandet om värdeminskade tillgångar är icke nödlidande lån inte stödberättigande. Därför konstaterar kommissionen att åtgärd 2 inte uppfyller de kriterier för stödberättigande för tillgångar som fastställs i meddelandet om värdeminskade tillgångar. |
| --- | --- |

(180)

I det föreliggande fallet konstateras det i en FITD-rapport från juli 2014 att de exponeringar som aves i åtgärd 2 gäller icke nödlidande, men problematiska, lån. Enligt de kriterier som anges i avsnitt 5.4 i meddelandet om värdeminskade tillgångar är icke nödlidande lån inte stödberättigande. Därför konstaterar kommissionen att åtgärd 2 inte uppfyller de kriterier för stödberättigande för tillgångar som fastställs i meddelandet om värdeminskade tillgångar.

8.2.2   Insyn och redovisning, förvaltning och värdering

Insyn och redovisning, förvaltning och värdering

| (181) | Enligt avsnitt 5.1 i meddelandet om värdeminskade tillgångar kräver kommissionen full förhandsinsyn och redovisning av värdeminskningar hos tillgångar som ska omfattas av räddningsåtgärder. Kommissionen har emellertid inte tagit emot någon information om de berörda exponeringarna eller om det underliggande företaget. |
| --- | --- |

(181)

Enligt avsnitt 5.1 i meddelandet om värdeminskade tillgångar kräver kommissionen full förhandsinsyn och redovisning av värdeminskningar hos tillgångar som ska omfattas av räddningsåtgärder. Kommissionen har emellertid inte tagit emot någon information om de berörda exponeringarna eller om det underliggande företaget.

| (182) | Dessutom har varken den berörda medlemsstaten eller någon annan berörd part lämnat någon värdering av de värdeminskade tillgångarna, vilket krävs enligt avsnitt 5.5 i meddelandet om värdeminskade tillgångar. Inte heller finns det någon information som gör att kommissionen kan konstatera att tillgångarna har skilts åt vare sig funktionellt eller organisatoriskt, vilket krävs enligt avsnitt 5.6 i meddelandet. |
| --- | --- |

(182)

Dessutom har varken den berörda medlemsstaten eller någon annan berörd part lämnat någon värdering av de värdeminskade tillgångarna, vilket krävs enligt avsnitt 5.5 i meddelandet om värdeminskade tillgångar. Inte heller finns det någon information som gör att kommissionen kan konstatera att tillgångarna har skilts åt vare sig funktionellt eller organisatoriskt, vilket krävs enligt avsnitt 5.6 i meddelandet.

| (183) | Kommissionen konstaterar att kriteriet om insyn och redovisning inte har uppfyllts och att det inte finns några bevis som tillåter kommissionen att konstatera att kriterierna om förvaltning och värdering är uppfyllda. |
| --- | --- |

(183)

Kommissionen konstaterar att kriteriet om insyn och redovisning inte har uppfyllts och att det inte finns några bevis som tillåter kommissionen att konstatera att kriterierna om förvaltning och värdering är uppfyllda.

8.2.3   Bördefördelning och ersättning

Bördefördelning och ersättning

| (184) | När det gäller ersättning innehåller avsnitt 5.2 i meddelandet om värdeminskade tillgångar den allmänna principen om att bankerna i största möjliga utsträckning ska bära de förluster som hänför sig till värdeminskade tillgångar och att en korrekt ersättning ska tas ut för att säkerställa att aktieägarna tar en motsvarande del av ansvaret och bördan. |
| --- | --- |

(184)

När det gäller ersättning innehåller avsnitt 5.2 i meddelandet om värdeminskade tillgångar den allmänna principen om att bankerna i största möjliga utsträckning ska bära de förluster som hänför sig till värdeminskade tillgångar och att en korrekt ersättning ska tas ut för att säkerställa att aktieägarna tar en motsvarande del av ansvaret och bördan.

| (185) | Som beskrivs i skälen 195–212 har det inte vidtagits tillräckliga åtgärder för att fördela bördan. Dessutom konstaterar kommissionen att det inte föreskrevs någon ersättning för garantin för exponeringen gentemot [...]. |
| --- | --- |

(185)

Som beskrivs i skälen 195–212 har det inte vidtagits tillräckliga åtgärder för att fördela bördan. Dessutom konstaterar kommissionen att det inte föreskrevs någon ersättning för garantin för exponeringen gentemot [...].

| (186) | Därför drar kommissionen slutsatsen att åtgärd 2 inte uppfyller något av de kumulativa krav som anges i meddelandet om värdeminskade tillgångar. Alltså kan åtgärd 2 inte anses vara förenlig med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(186)

Därför drar kommissionen slutsatsen att åtgärd 2 inte uppfyller något av de kumulativa krav som anges i meddelandet om värdeminskade tillgångar. Alltså kan åtgärd 2 inte anses vara förenlig med den inre marknaden.

8.3   Huruvida åtgärderna 1, 2 och 3 är förenliga med 2013 års bankmeddelande och omstruktureringsmeddelandet

Huruvida åtgärderna 1, 2 och 3 är förenliga med 2013 års bankmeddelande och omstruktureringsmeddelandet

| (187) | När det gäller åtgärderna 1 och 3 är de juridiskt utformade som ett icke-återbetalningspliktigt bidrag, dvs. ett kontant bidrag utan kompensation (i form av äganderätt eller ersättning). De förenlighetskriterier som anges i 2013 års bankmeddelande behandlar inte sådana bidrag. |
| --- | --- |

(187)

När det gäller åtgärderna 1 och 3 är de juridiskt utformade som ett icke-återbetalningspliktigt bidrag, dvs. ett kontant bidrag utan kompensation (i form av äganderätt eller ersättning). De förenlighetskriterier som anges i 2013 års bankmeddelande behandlar inte sådana bidrag.

| (188) | Den enda form av stöd som liknar ett bidrag i 2013 års bankmeddelande är stöd till rekapitalisering. För rekapitalisering krävs emellertid att ett antal kriterier för förenlighet uppfylls. Det måste finnas i) en kapitalanskaffningsplan med en beskrivning av alla möjligheter för den berörda banken att anskaffa kapital från privata källor, ii) en omstruktureringsplan som leder till att det finansiella institutets lönsamhet återställs, iii) ett tillräckligt stort bidrag från stödmottagaren själv, där kapitalägare och innehavare av efterställda skuldinstrument bidrar så mycket som möjligt (bördefördelning), och iv) tillräckliga åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen. Tercas särskilda förvaltare kan ha genomfört en kapitalanskaffningsplan (se skäl 15), men kommissionen har inte fått några bevis på att de kriterier för förenlighet som beskrivs ovan har uppfyllts. |
| --- | --- |

(188)

Den enda form av stöd som liknar ett bidrag i 2013 års bankmeddelande är stöd till rekapitalisering. För rekapitalisering krävs emellertid att ett antal kriterier för förenlighet uppfylls. Det måste finnas i) en kapitalanskaffningsplan med en beskrivning av alla möjligheter för den berörda banken att anskaffa kapital från privata källor, ii) en omstruktureringsplan som leder till att det finansiella institutets lönsamhet återställs, iii) ett tillräckligt stort bidrag från stödmottagaren själv, där kapitalägare och innehavare av efterställda skuldinstrument bidrar så mycket som möjligt (bördefördelning), och iv) tillräckliga åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen. Tercas särskilda förvaltare kan ha genomfört en kapitalanskaffningsplan (se skäl 15), men kommissionen har inte fått några bevis på att de kriterier för förenlighet som beskrivs ovan har uppfyllts.

| (189) | I princip gavs de icke-återbetalningspliktiga bidragen i åtgärderna 1 och 3 för att få Tercas underskott av kapital till noll innan verksamheten togs över av BPB. Kommissionen har tidigare konstaterat att liknande transaktioner varit förenliga med den inre marknaden, men bara som stöd för att underlätta resolution eller stödja en ordnad avveckling av en bank (103). Eftersom Italien har angett att åtgärderna för att stödja Tercas inte gällde resolution eller likvidation kan kommissionen inte tillämpa samma resonemang i fråga om Tercas. Därför måste den bedöma åtgärderna som rekapitaliseringsstöd. |
| --- | --- |

(189)

I princip gavs de icke-återbetalningspliktiga bidragen i åtgärderna 1 och 3 för att få Tercas underskott av kapital till noll innan verksamheten togs över av BPB. Kommissionen har tidigare konstaterat att liknande transaktioner varit förenliga med den inre marknaden, men bara som stöd för att underlätta resolution eller stödja en ordnad avveckling av en bank (103). Eftersom Italien har angett att åtgärderna för att stödja Tercas inte gällde resolution eller likvidation kan kommissionen inte tillämpa samma resonemang i fråga om Tercas. Därför måste den bedöma åtgärderna som rekapitaliseringsstöd.

103

| (190) | Syftet med åtgärd 2 var att skydda Tercas från eventuella förluster till följd av dess exponering gentemot [...]. Den är alltså likvärdig med rekapitaliseringsstöd för omstruktureringen av Tercas. Oavsett om åtgärd 2 är förenlig med meddelandet om värdeminskade tillgångar måste den, för att anses vara förenlig med den inre marknaden, också vara förenlig med 2013 års bankmeddelande och omstruktureringsmeddelandet. Dessutom går det inte att bedöma åtgärderna 1 och 3 enligt dessa meddelanden utan att samtidigt beakta åtgärd 2. |
| --- | --- |

(190)

Syftet med åtgärd 2 var att skydda Tercas från eventuella förluster till följd av dess exponering gentemot [...]. Den är alltså likvärdig med rekapitaliseringsstöd för omstruktureringen av Tercas. Oavsett om åtgärd 2 är förenlig med meddelandet om värdeminskade tillgångar måste den, för att anses vara förenlig med den inre marknaden, också vara förenlig med 2013 års bankmeddelande och omstruktureringsmeddelandet. Dessutom går det inte att bedöma åtgärderna 1 och 3 enligt dessa meddelanden utan att samtidigt beakta åtgärd 2.

8.3.1   Återställande av den långfristiga lönsamheten

Återställande av den långfristiga lönsamheten

| (191) | Enligt 2013 års bankmeddelande krävs det både en kapitalanskaffningsplan för att säkerställa att alla möjliga källor till privat kapital har utnyttjats innan man begär statligt stöd, och en omstruktureringsplan för att visa hur den långsiktiga lönsamheten ska återställas. Långsiktig lönsamhet uppnås när en bank kan konkurrera på marknaden för kapital på egna meriter i enlighet med gällande lagstadgade krav. För att en bank ska kunna göra detta måste den kunna täcka alla sina kostnader och ge en lämplig avkastning på kapital, med hänsyn till bankens riskprofil. Enligt punkt 17 i omstruktureringsmeddelandet kan lönsamhet också uppnås genom en försäljning av banken. |
| --- | --- |

(191)

Enligt 2013 års bankmeddelande krävs det både en kapitalanskaffningsplan för att säkerställa att alla möjliga källor till privat kapital har utnyttjats innan man begär statligt stöd, och en omstruktureringsplan för att visa hur den långsiktiga lönsamheten ska återställas. Långsiktig lönsamhet uppnås när en bank kan konkurrera på marknaden för kapital på egna meriter i enlighet med gällande lagstadgade krav. För att en bank ska kunna göra detta måste den kunna täcka alla sina kostnader och ge en lämplig avkastning på kapital, med hänsyn till bankens riskprofil. Enligt punkt 17 i omstruktureringsmeddelandet kan lönsamhet också uppnås genom en försäljning av banken.

| (192) | De berörda parterna hävdar att den särskilda förvaltaren vidtog åtgärder för att avhjälpa brister i Tercas organisation och interna kontrollsystem. BPB hävdar också att de strukturella delarna i återhämtningsplanen utvecklades inom ramen för BPB:s affärsplan för 2015–2019. |
| --- | --- |

(192)

De berörda parterna hävdar att den särskilda förvaltaren vidtog åtgärder för att avhjälpa brister i Tercas organisation och interna kontrollsystem. BPB hävdar också att de strukturella delarna i återhämtningsplanen utvecklades inom ramen för BPB:s affärsplan för 2015–2019.

| (193) | Kommissionen påpekar att den inte har tagit emot någon omstrukturerings- eller återhämtningsplan som visar en återställd långsiktig lönsamhet, trots att den har överlämnat en formell begäran om en sådan plan till Italien. |
| --- | --- |

(193)

Kommissionen påpekar att den inte har tagit emot någon omstrukturerings- eller återhämtningsplan som visar en återställd långsiktig lönsamhet, trots att den har överlämnat en formell begäran om en sådan plan till Italien.

| (194) | Kommissionen är medveten om att den får granska en omstruktureringsplan som lämnas in efter genomförandet av en rekapitaliseringsåtgärd. Enligt 2013 års bankmeddelande är detta framför allt möjligt när stödet har anmälts och genomförts som räddningsstöd på stränga villkor. Eftersom ingen räddningsåtgärd har anmälts och med hänsyn till den tillgängliga informationen, framför allt avsaknaden av en omstruktureringsplan, kan kommissionen emellertid inte anse att kravet på att återställandet av den långsiktiga lönsamheten ska visas genom en detaljerad omstruktureringsplan har uppfyllts. |
| --- | --- |

(194)

Kommissionen är medveten om att den får granska en omstruktureringsplan som lämnas in efter genomförandet av en rekapitaliseringsåtgärd. Enligt 2013 års bankmeddelande är detta framför allt möjligt när stödet har anmälts och genomförts som räddningsstöd på stränga villkor. Eftersom ingen räddningsåtgärd har anmälts och med hänsyn till den tillgängliga informationen, framför allt avsaknaden av en omstruktureringsplan, kan kommissionen emellertid inte anse att kravet på att återställandet av den långsiktiga lönsamheten ska visas genom en detaljerad omstruktureringsplan har uppfyllts.

8.3.2   Stödets begränsning till vad som är absolut nödvändigt och bördefördelning

Stödets begränsning till vad som är absolut nödvändigt och bördefördelning

| (195) | Enligt omstruktureringsmeddelandet, kompletterat med 2013 års bankmeddelande, krävs det ett lämpligt bidrag från stödmottagaren för att begränsa stödet till vad som är absolut nödvändigt, motverka snedvridning av konkurrensen och förhindra moralisk risk. Därför anges att i) såväl omstruktureringskostnaderna som stödbeloppet bör begränsas och att ii) ansvars- och kostnadsbördan i så stor utsträckning som möjligt bör fördelas bland befintliga aktieägare och efterställda borgenärer. |
| --- | --- |

(195)

Enligt omstruktureringsmeddelandet, kompletterat med 2013 års bankmeddelande, krävs det ett lämpligt bidrag från stödmottagaren för att begränsa stödet till vad som är absolut nödvändigt, motverka snedvridning av konkurrensen och förhindra moralisk risk. Därför anges att i) såväl omstruktureringskostnaderna som stödbeloppet bör begränsas och att ii) ansvars- och kostnadsbördan i så stor utsträckning som möjligt bör fördelas bland befintliga aktieägare och efterställda borgenärer.

| (196) | Enligt punkt 29 i bankmeddelandet kan kommissionen endast tillåta stödåtgärder om den berörda medlemsstaten kan visa att allt har gjorts för att begränsa ett sådant stöd till ett minimum. Därför uppmanas medlemsstaterna att lämna in en kapitalanskaffningsplan innan eller som en del av omstruktureringsplanen. |
| --- | --- |

(196)

Enligt punkt 29 i bankmeddelandet kan kommissionen endast tillåta stödåtgärder om den berörda medlemsstaten kan visa att allt har gjorts för att begränsa ett sådant stöd till ett minimum. Därför uppmanas medlemsstaterna att lämna in en kapitalanskaffningsplan innan eller som en del av omstruktureringsplanen.

| (197) | Enligt punkt 44 i bankmeddelandet ”ska efterställda skulder omvandlas eller skrivas ned, i princip innan statligt stöd beviljas. Statligt stöd får inte beviljas innan eget kapital, hybridkapital och efterställda skulder i full utsträckning har bidragit till att uppväga eventuella förluster.” |
| --- | --- |

(197)

Enligt punkt 44 i bankmeddelandet ”ska efterställda skulder omvandlas eller skrivas ned, i princip innan statligt stöd beviljas. Statligt stöd får inte beviljas innan eget kapital, hybridkapital och efterställda skulder i full utsträckning har bidragit till att uppväga eventuella förluster.”

| (198) | Enligt punkt 47 i bankmeddelandet måste utflöde av medel förhindras i ett så tidigt skede som möjligt för att begränsa stödet till vad som är absolut nödvändigt. |
| --- | --- |

(198)

Enligt punkt 47 i bankmeddelandet måste utflöde av medel förhindras i ett så tidigt skede som möjligt för att begränsa stödet till vad som är absolut nödvändigt.

| (199) | Enligt punkt 52 i bankmeddelandet ska kommissionen endast tillåta undsättningsstöd i form av rekapitaliseringsåtgärder (och gå med på att en omstruktureringsplan lämnas in efter genomförandet av åtgärden) om undsättningsstödet inte hindrar efterlevnaden av de krav på bördefördelning som ställs i meddelandet. |
| --- | --- |

(199)

Enligt punkt 52 i bankmeddelandet ska kommissionen endast tillåta undsättningsstöd i form av rekapitaliseringsåtgärder (och gå med på att en omstruktureringsplan lämnas in efter genomförandet av åtgärden) om undsättningsstödet inte hindrar efterlevnaden av de krav på bördefördelning som ställs i meddelandet.

| (200) | Kommissionen konstaterar att aktiekapitalet skrevs ned fullständigt i Tercas. |
| --- | --- |

(200)

Kommissionen konstaterar att aktiekapitalet skrevs ned fullständigt i Tercas.

| (201) | I linje med kraven i 2013 års bankmeddelande borde emellertid 189 miljoner euro (per den 31 mars 2014) av Tercas efterställda skuld på konsoliderad bas (inklusive Tercas dotterföretag Caripe) ha omvandlats eller skrivits ned för att minska underskottet av kapital och minimera stödbeloppet. Ingen sådan omvandling eller nedskrivning genomfördes och enligt de upplysningar som Tercas har lämnat förföll efterställda skulder som utfärdats av holdingbolaget på 36 miljoner euro och återbetalades i december 2014. Kommissionen har ingen information om huruvida någon efterställd skuld som utfärdats av Caripe har förfallit och återbetalats. |
| --- | --- |

(201)

I linje med kraven i 2013 års bankmeddelande borde emellertid 189 miljoner euro (per den 31 mars 2014) av Tercas efterställda skuld på konsoliderad bas (inklusive Tercas dotterföretag Caripe) ha omvandlats eller skrivits ned för att minska underskottet av kapital och minimera stödbeloppet. Ingen sådan omvandling eller nedskrivning genomfördes och enligt de upplysningar som Tercas har lämnat förföll efterställda skulder som utfärdats av holdingbolaget på 36 miljoner euro och återbetalades i december 2014. Kommissionen har ingen information om huruvida någon efterställd skuld som utfärdats av Caripe har förfallit och återbetalats.

| (202) | Kommissionen anser att utflödet av medel som kan hänföras till att denna efterställda skuld löpte ut och den efterföljande utbetalningen i princip strider mot villkoren för att rekapitaliseringsstöd ska kunna anses vara förenliga med bestämmelserna enligt 2013 års bankmeddelande. |
| --- | --- |

(202)

Kommissionen anser att utflödet av medel som kan hänföras till att denna efterställda skuld löpte ut och den efterföljande utbetalningen i princip strider mot villkoren för att rekapitaliseringsstöd ska kunna anses vara förenliga med bestämmelserna enligt 2013 års bankmeddelande.

| (203) | De berörda parterna hävdar att alternativet att låta efterställda skulder medverka i bördefördelningen inte var juridiskt genomförbart enligt den gällande italienska lagstiftningen och att skulder endast kan skrivas ned vid en obligatorisk administrativ avveckling. I 2013 års bankmeddelande beskrivs de faktorer som kommissionen ska beakta för att fastställa om en statlig stödåtgärd är förenlig med den inre marknaden, däribland kravet på medverkan i bördefördelningen (s.k. bail-in). En sådan bördefördelning är möjlig vid en likvidation, vilket framgår av beslutet i ärendet Banca Romagna (104), där stöd som beviljats av Italien godkändes och kraven på efterställda skulders medverkan i bördefördelningen uppfylldes. |
| --- | --- |

(203)

De berörda parterna hävdar att alternativet att låta efterställda skulder medverka i bördefördelningen inte var juridiskt genomförbart enligt den gällande italienska lagstiftningen och att skulder endast kan skrivas ned vid en obligatorisk administrativ avveckling. I 2013 års bankmeddelande beskrivs de faktorer som kommissionen ska beakta för att fastställa om en statlig stödåtgärd är förenlig med den inre marknaden, däribland kravet på medverkan i bördefördelningen (s.k. bail-in). En sådan bördefördelning är möjlig vid en likvidation, vilket framgår av beslutet i ärendet Banca Romagna (104), där stöd som beviljats av Italien godkändes och kraven på efterställda skulders medverkan i bördefördelningen uppfylldes.

104

| (204) | De berörda parterna hänvisar till punkt 42 i 2013 års bankmeddelande, men kommissionen påpekar att punkt 42 handlar om innehavare av prioriterade skulder, inte efterställda skulder. |
| --- | --- |

(204)

De berörda parterna hänvisar till punkt 42 i 2013 års bankmeddelande, men kommissionen påpekar att punkt 42 handlar om innehavare av prioriterade skulder, inte efterställda skulder.

| (205) | De berörda parterna hänvisar också till punkt 45 i meddelandet, som medger ett undantag från principen om omvandling eller nedskrivning av efterställda skulder om ”genomförandet av dessa åtgärder skulle äventyra den finansiella stabiliteten eller leda till orimliga resultat”. |
| --- | --- |

(205)

De berörda parterna hänvisar också till punkt 45 i meddelandet, som medger ett undantag från principen om omvandling eller nedskrivning av efterställda skulder om ”genomförandet av dessa åtgärder skulle äventyra den finansiella stabiliteten eller leda till orimliga resultat”.

| (206) | Kommissionen konstaterar att i enlighet med 2013 års bankmeddelande tillämpades bördefördelning bland efterställda borgenärer på en stor andel av hela banksystemet i Slovenien (105) och på Portugals tredje största bank (106). Bördefördelning användes också för en stor andel av banksystemet i Spanien innan 2013 års bankmeddelande antogs, utan att detta äventyrade den finansiella stabiliteten eller ledde till oproportionerliga resultat. Med tanke på att Tercas är en liten bank kan kommissionen inte godta att det fanns en sådan risk i det här fallet. De enda fall där kommissionen har accepterat en avvikelse från den vanliga bördefördelningen på grund av oproportionerliga resultat är inte relevanta här (107). |
| --- | --- |

(206)

Kommissionen konstaterar att i enlighet med 2013 års bankmeddelande tillämpades bördefördelning bland efterställda borgenärer på en stor andel av hela banksystemet i Slovenien (105) och på Portugals tredje största bank (106). Bördefördelning användes också för en stor andel av banksystemet i Spanien innan 2013 års bankmeddelande antogs, utan att detta äventyrade den finansiella stabiliteten eller ledde till oproportionerliga resultat. Med tanke på att Tercas är en liten bank kan kommissionen inte godta att det fanns en sådan risk i det här fallet. De enda fall där kommissionen har accepterat en avvikelse från den vanliga bördefördelningen på grund av oproportionerliga resultat är inte relevanta här (107).

105

106

107

| (207) | Kommissionen konstaterar att innehavarna av efterställda skuldinstrument inte bidrog i så stor utsträckning som möjligt, och att FITD:s åtgärd inte är förenlig med en grundläggande aspekt av 2013 års bankmeddelande. |
| --- | --- |

(207)

Kommissionen konstaterar att innehavarna av efterställda skuldinstrument inte bidrog i så stor utsträckning som möjligt, och att FITD:s åtgärd inte är förenlig med en grundläggande aspekt av 2013 års bankmeddelande.

| (208) | I sina synpunkter hävdar FITD att omstruktureringen omfattade en fullständig rekapitalisering av Tercas i form av att BPB ingrep och bidrog till kapitalökningen genom att anskaffa kapital på marknaden. Å andra sidan anges i punkt 34 i 2013 års bankmeddelande att medlemsstaten, efter det att anskaffningsplanen har lämnats in, måste fastställa det återstående kapitalunderskott som måste täckas med statligt stöd. Precis som anges i BPB:s och Tercas skrivelser gjorde BPB emellertid rekapitaliseringen på villkor att FITD först täckte underskottet av kapital. |
| --- | --- |

(208)

I sina synpunkter hävdar FITD att omstruktureringen omfattade en fullständig rekapitalisering av Tercas i form av att BPB ingrep och bidrog till kapitalökningen genom att anskaffa kapital på marknaden. Å andra sidan anges i punkt 34 i 2013 års bankmeddelande att medlemsstaten, efter det att anskaffningsplanen har lämnats in, måste fastställa det återstående kapitalunderskott som måste täckas med statligt stöd. Precis som anges i BPB:s och Tercas skrivelser gjorde BPB emellertid rekapitaliseringen på villkor att FITD först täckte underskottet av kapital.

| (209) | Vidare hävdar BPB och Tercas att åtgärderna var begränsade till det som var absolut nödvändigt för att uppnå målet, dvs. Tercas långsiktiga lönsamhet. De anger följande skäl: 1) FITD:s bidrag uppfyller kravet på ”lägsta kostnader” i FITD:s stadga. 2) Det var det enda genomförbara alternativet med tanke på Tercas fall och behovet av att hitta en köpare. 3) FITD bidrog endast delvis till att täcka underskottet av kapital och återställa de lägsta kapitaltäckningskvoter som krävdes: FITD bidrog närmare bestämt med 265 miljoner euro, jämfört med de 495 miljoner euro som krävdes. |
| --- | --- |

(209)

Vidare hävdar BPB och Tercas att åtgärderna var begränsade till det som var absolut nödvändigt för att uppnå målet, dvs. Tercas långsiktiga lönsamhet. De anger följande skäl: 1) FITD:s bidrag uppfyller kravet på ”lägsta kostnader” i FITD:s stadga. 2) Det var det enda genomförbara alternativet med tanke på Tercas fall och behovet av att hitta en köpare. 3) FITD bidrog endast delvis till att täcka underskottet av kapital och återställa de lägsta kapitaltäckningskvoter som krävdes: FITD bidrog närmare bestämt med 265 miljoner euro, jämfört med de 495 miljoner euro som krävdes.

| (210) | I det avseendet påpekar kommissionen att kravet på lägsta kostnader i FITD:s stadga inte är relevant för bedömningen av åtgärdernas förenlighet. Den enda analys som är relevant för förenligheten är huruvida det statliga stöd som beviljats är tillräckligt för att återställa den långsiktiga lönsamheten hos det berörda finansiella institutet, huruvida det är begränsat till vad som är absolut nödvändigt och huruvida snedvridningen av konkurrensen begränsas i tillräcklig utsträckning. Påståendet om att det stöd som beviljades var lägre än det belopp som krävdes för att uppfylla kapitalkraven bevisar inte att stödet var begränsat till det som var absolut nödvändigt. |
| --- | --- |

(210)

I det avseendet påpekar kommissionen att kravet på lägsta kostnader i FITD:s stadga inte är relevant för bedömningen av åtgärdernas förenlighet. Den enda analys som är relevant för förenligheten är huruvida det statliga stöd som beviljats är tillräckligt för att återställa den långsiktiga lönsamheten hos det berörda finansiella institutet, huruvida det är begränsat till vad som är absolut nödvändigt och huruvida snedvridningen av konkurrensen begränsas i tillräcklig utsträckning. Påståendet om att det stöd som beviljades var lägre än det belopp som krävdes för att uppfylla kapitalkraven bevisar inte att stödet var begränsat till det som var absolut nödvändigt.

| (211) | Som påpekas i skäl 194 kan kommissionen inte avgöra om stödet var tillräckligt för att återställa lönsamheten utifrån den information som har lämnats. Dessutom var stödet uppenbart inte begränsat till vad som var absolut nödvändigt eftersom de efterställda skulderna inte medverkade i bördefördelningen. |
| --- | --- |

(211)

Som påpekas i skäl 194 kan kommissionen inte avgöra om stödet var tillräckligt för att återställa lönsamheten utifrån den information som har lämnats. Dessutom var stödet uppenbart inte begränsat till vad som var absolut nödvändigt eftersom de efterställda skulderna inte medverkade i bördefördelningen.

| (212) | Det bör tilläggas att om FITD hade agerat i enlighet med den strategi som beskrivs i 2013 års bankmeddelande kunde FITD:s kostnader ha minskats ytterligare genom en fullständig nedskrivning av de efterställda skulderna på 169 miljoner euro (88 miljoner euro för Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA och 81 miljoner euro för Caripe), vilket skulle ha minskat bördan för medlemsstaten avsevärt. En sådan nedskrivning hade varit juridiskt möjlig vid en likvidation (108). |
| --- | --- |

(212)

Det bör tilläggas att om FITD hade agerat i enlighet med den strategi som beskrivs i 2013 års bankmeddelande kunde FITD:s kostnader ha minskats ytterligare genom en fullständig nedskrivning av de efterställda skulderna på 169 miljoner euro (88 miljoner euro för Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA och 81 miljoner euro för Caripe), vilket skulle ha minskat bördan för medlemsstaten avsevärt. En sådan nedskrivning hade varit juridiskt möjlig vid en likvidation (108).

108

8.3.3   Åtgärder för att begränsa snedvridning av konkurrensen

Åtgärder för att begränsa snedvridning av konkurrensen

| (213) | Slutligen krävs enligt avsnitt 4 i omstruktureringsmeddelandet att omstruktureringen av ett finansiellt institut bör omfatta åtgärder för att begränsa snedvridning av konkurrensen. Sådana åtgärder bör vara särskilt anpassade för att ta itu med de snedvridningar som identifierats på de marknader där den stödmottagande banken är verksam efter omstruktureringen. |
| --- | --- |

(213)

Slutligen krävs enligt avsnitt 4 i omstruktureringsmeddelandet att omstruktureringen av ett finansiellt institut bör omfatta åtgärder för att begränsa snedvridning av konkurrensen. Sådana åtgärder bör vara särskilt anpassade för att ta itu med de snedvridningar som identifierats på de marknader där den stödmottagande banken är verksam efter omstruktureringen.

| (214) | Enligt punkt 34 i omstruktureringsmeddelandet är en lämplig ersättning för offentligt kapital generellt ett av de bästa sätten att begränsa snedvridningar av konkurrensen, eftersom det begränsar storleken på stödbeloppet. |
| --- | --- |

(214)

Enligt punkt 34 i omstruktureringsmeddelandet är en lämplig ersättning för offentligt kapital generellt ett av de bästa sätten att begränsa snedvridningar av konkurrensen, eftersom det begränsar storleken på stödbeloppet.

| (215) | Alla de tre åtgärderna saknar alla former av ersättning för FITD:s bidrag eller någon premie för garanten eller något förvärv av rättigheter (dvs. ordinarie aktier) eller deltagande i eventuella framtida intäkter. Inte heller finns det någon claw back-mekanism som gör det möjligt att återvinna delar av stödet från Tercas när lönsamheten har återställts. |
| --- | --- |

(215)

Alla de tre åtgärderna saknar alla former av ersättning för FITD:s bidrag eller någon premie för garanten eller något förvärv av rättigheter (dvs. ordinarie aktier) eller deltagande i eventuella framtida intäkter. Inte heller finns det någon claw back-mekanism som gör det möjligt att återvinna delar av stödet från Tercas när lönsamheten har återställts.

| (216) | FITD hävdar att när det vidtas åtgärder för att täcka underskott av kapital för att ge ett företag i fallissemang möjlighet att köpas upp av andra parter är det helt normalt att det inte blir någon avkastning. Kommissionen konstaterar att åtgärderna var bidrag vars direkta effekt var att Tercas inte lämnade marknaden, vilket banken skulle ha gjort utan sådant stöd. De måste alltså betraktas som en stor snedvridning av konkurrensen. Därför anser kommissionen, precis som anges i skäl 189, att sådana åtgärder endast är förenliga med den inre marknaden om stödet beviljas för att underlätta resolution eller stödja en ordnad avveckling. |
| --- | --- |

(216)

FITD hävdar att när det vidtas åtgärder för att täcka underskott av kapital för att ge ett företag i fallissemang möjlighet att köpas upp av andra parter är det helt normalt att det inte blir någon avkastning. Kommissionen konstaterar att åtgärderna var bidrag vars direkta effekt var att Tercas inte lämnade marknaden, vilket banken skulle ha gjort utan sådant stöd. De måste alltså betraktas som en stor snedvridning av konkurrensen. Därför anser kommissionen, precis som anges i skäl 189, att sådana åtgärder endast är förenliga med den inre marknaden om stödet beviljas för att underlätta resolution eller stödja en ordnad avveckling.

| (217) | FITD hävdar att kommissionen tidigare har godtagit en låg ersättningsnivå, eller till och med ingen ersättning alls, t.ex. i fallen med Banco de Valencia (BVA) (109), Banco Português de Negócios (BNP) (110) och Banco CAM (111). |
| --- | --- |

(217)

FITD hävdar att kommissionen tidigare har godtagit en låg ersättningsnivå, eller till och med ingen ersättning alls, t.ex. i fallen med Banco de Valencia (BVA) (109), Banco Português de Negócios (BNP) (110) och Banco CAM (111).

109

110

111

| (218) | Kommissionen påpekar att samtliga dessa beslut – i den utsträckning det godkända stödet inte var stöd för att underlätta resolution eller stödja en ordnad avveckling (skäl 189) – fattades innan 2013 års bankmeddelande blev tillämpligt. |
| --- | --- |

(218)

Kommissionen påpekar att samtliga dessa beslut – i den utsträckning det godkända stödet inte var stöd för att underlätta resolution eller stödja en ordnad avveckling (skäl 189) – fattades innan 2013 års bankmeddelande blev tillämpligt.

| (219) | När det gäller åtgärdernas innehåll konstaterar kommissionen att i samtliga de tre ärenden som de berörda parterna hänvisar till genomfördes särskilt långtgående omstruktureringsåtgärder i linje med kraven i omstruktureringsmeddelandet. I samtliga tre fall ledde detta till att banken och dess varumärke försvann från marknaden. Dessutom var neddragningen av verksamhetens omfattning särskilt betydande i vart och ett av dessa fall (i CAM minskades antalet filialer med cirka 50 % och antalet anställda minskades med ungefär 35 %, i BVA minskades antalet filialer med ungefär 90 % och antalet anställda minskades med cirka 50 % och i BPN minskades balansräkningen med 65 % och alla verksamhetsområden utom privata banktjänster lades ned). |
| --- | --- |

(219)

När det gäller åtgärdernas innehåll konstaterar kommissionen att i samtliga de tre ärenden som de berörda parterna hänvisar till genomfördes särskilt långtgående omstruktureringsåtgärder i linje med kraven i omstruktureringsmeddelandet. I samtliga tre fall ledde detta till att banken och dess varumärke försvann från marknaden. Dessutom var neddragningen av verksamhetens omfattning särskilt betydande i vart och ett av dessa fall (i CAM minskades antalet filialer med cirka 50 % och antalet anställda minskades med ungefär 35 %, i BVA minskades antalet filialer med ungefär 90 % och antalet anställda minskades med cirka 50 % och i BPN minskades balansräkningen med 65 % och alla verksamhetsområden utom privata banktjänster lades ned).

| (220) | Kommissionen påpekar att i Tercas fall kommer filialer och personal att minskas med ungefär [...] % vardera, samtidigt som verksamheten kommer att fortsätta inom alla affärsområden. Tercas varumärke finns kvar och företaget fortsätter att bedriva verksamhet i sitt gamla område. |
| --- | --- |

(220)

Kommissionen påpekar att i Tercas fall kommer filialer och personal att minskas med ungefär [...] % vardera, samtidigt som verksamheten kommer att fortsätta inom alla affärsområden. Tercas varumärke finns kvar och företaget fortsätter att bedriva verksamhet i sitt gamla område.

| (221) | Därför konstaterar kommissionen att i motsats till vad FITD, BPB och Tercas hävdar kommer den omorganisation som Tercas ska genomföra inte att vara lika långtgående som de exempel som nämns, och att den inte motiverar en total avsaknad av ersättning för åtgärderna. |
| --- | --- |

(221)

Därför konstaterar kommissionen att i motsats till vad FITD, BPB och Tercas hävdar kommer den omorganisation som Tercas ska genomföra inte att vara lika långtgående som de exempel som nämns, och att den inte motiverar en total avsaknad av ersättning för åtgärderna.

| (222) | Dessutom hävdar FITD att insatsens inverkan på marknaden i sig är begränsad på grund av den begränsade storleken på och geografiska omfattningen av Tercas verksamhet, som främst bedrivs i regionen Abruzzerna. |
| --- | --- |

(222)

Dessutom hävdar FITD att insatsens inverkan på marknaden i sig är begränsad på grund av den begränsade storleken på och geografiska omfattningen av Tercas verksamhet, som främst bedrivs i regionen Abruzzerna.

| (223) | Enligt tillgänglig statistik från Banca d'Italia i slutet av 2014 finns det tolv aktiva banker i regionen Abruzzerna, varav minst ett stort europeiskt finansiellt institut. Eftersom Tercas bedriver verksamhet i den finansiella sektorn, med 163 filialer i regionen Abruzzerna 2011, och konkurrerar med ett antal andra europeiska finansiella institut med filialer i samma område, skulle alla fördelar för banken kunna snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(223)

Enligt tillgänglig statistik från Banca d'Italia i slutet av 2014 finns det tolv aktiva banker i regionen Abruzzerna, varav minst ett stort europeiskt finansiellt institut. Eftersom Tercas bedriver verksamhet i den finansiella sektorn, med 163 filialer i regionen Abruzzerna 2011, och konkurrerar med ett antal andra europeiska finansiella institut med filialer i samma område, skulle alla fördelar för banken kunna snedvrida konkurrensen.

| (224) | Med tanke på avsaknaden av ersättning för FITD:s åtgärder och den förhållandevis blygsamma neddragningen av Tercas verksamhet, tillsammans med att Tercas varumärke fortfarande används, anser kommissionen att åtgärderna för att begränsa en eventuell snedvridning av konkurrensen är otillräckliga. |
| --- | --- |

(224)

Med tanke på avsaknaden av ersättning för FITD:s åtgärder och den förhållandevis blygsamma neddragningen av Tercas verksamhet, tillsammans med att Tercas varumärke fortfarande används, anser kommissionen att åtgärderna för att begränsa en eventuell snedvridning av konkurrensen är otillräckliga.

8.4   Slutsats om förenligheten med den inre marknaden

Slutsats om förenligheten med den inre marknaden

| (225) | Sammanfattningsvis kan kommissionen inte upptäcka någon grund för att konstatera att de tre åtgärderna är förenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(225)

Sammanfattningsvis kan kommissionen inte upptäcka någon grund för att konstatera att de tre åtgärderna är förenliga med den inre marknaden.

| (226) | Framför allt visar de handlingar som har lämnats in att åtgärderna inte innehåller några bestämmelser om fördelning av bördor enligt vad som eftersträvas i 2013 års bankmeddelande och inte uppfyller de sammanlagda kraven i omstruktureringsmeddelandet på omstruktureringsstöds förenlighet med bestämmelserna, dvs. att det ska återställa den långsiktiga lönsamheten, att stödet ska begränsas till det minimum som är nödvändigt och att det ska vidtas åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen. |
| --- | --- |

(226)

Framför allt visar de handlingar som har lämnats in att åtgärderna inte innehåller några bestämmelser om fördelning av bördor enligt vad som eftersträvas i 2013 års bankmeddelande och inte uppfyller de sammanlagda kraven i omstruktureringsmeddelandet på omstruktureringsstöds förenlighet med bestämmelserna, dvs. att det ska återställa den långsiktiga lönsamheten, att stödet ska begränsas till det minimum som är nödvändigt och att det ska vidtas åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen.

9.   ÅTERKRAV

ÅTERKRAV

| (227) | Enligt fördraget och EU-domstolens fasta rättspraxis har kommissionen befogenhet att besluta att den berörda medlemsstaten måste upphäva eller ändra stöd när kommissionen har konstaterat att det inte är förenligt med den inre marknaden (112). Domstolen har också konsekvent framhållit att syftet med att ålägga den berörda staten att upphäva stöd som kommissionen har betraktat som oförenligt med den inre marknaden är att återställa den situation som rådde innan stödet beviljades (113). |
| --- | --- |

(227)

Enligt fördraget och EU-domstolens fasta rättspraxis har kommissionen befogenhet att besluta att den berörda medlemsstaten måste upphäva eller ändra stöd när kommissionen har konstaterat att det inte är förenligt med den inre marknaden (112). Domstolen har också konsekvent framhållit att syftet med att ålägga den berörda staten att upphäva stöd som kommissionen har betraktat som oförenligt med den inre marknaden är att återställa den situation som rådde innan stödet beviljades (113).

112

113

| (228) | Domstolen har fastställt att målet har uppnåtts så snart stödmottagaren har återbetalat de belopp som har beviljats genom olagligt stöd, varigenom stödmottagaren förlorar de fördelar denne åtnjöt på marknaden i förhållande till sina konkurrenter och den situation som förelåg före utbetalningen av stödet är återställd (114). |
| --- | --- |

(228)

Domstolen har fastställt att målet har uppnåtts så snart stödmottagaren har återbetalat de belopp som har beviljats genom olagligt stöd, varigenom stödmottagaren förlorar de fördelar denne åtnjöt på marknaden i förhållande till sina konkurrenter och den situation som förelåg före utbetalningen av stödet är återställd (114).

114

| (229) | Enligt rättspraxis anges följande i artikel 16.1 i rådets förordning (EU) 2015/1589 (115): ”Vid negativa beslut i fall av olagligt stöd ska kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren ... Kommissionen ska inte återkräva stödet om detta skulle stå i strid med en allmän princip i unionsrätten.” |
| --- | --- |

(229)

Enligt rättspraxis anges följande i artikel 16.1 i rådets förordning (EU) 2015/1589 (115): ”Vid negativa beslut i fall av olagligt stöd ska kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att återkräva stödet från mottagaren ... Kommissionen ska inte återkräva stödet om detta skulle stå i strid med en allmän princip i unionsrätten.”

115

| (230) | Varken Italien eller någon av de tredje parterna har gjort en formell begäran om att återkrav inte ska göras på grund av att det skulle stå i strid med en allmän princip i unionsrätten. Med hänsyn till den skriftväxling som kommission har haft med Italien och de tredje parterna anser kommissionen emellertid att det vore lämpligt att bedöma om ett återkrav i det föreliggande fallet skulle stå i strid med en allmän princip i unionsrätten. |
| --- | --- |

(230)

Varken Italien eller någon av de tredje parterna har gjort en formell begäran om att återkrav inte ska göras på grund av att det skulle stå i strid med en allmän princip i unionsrätten. Med hänsyn till den skriftväxling som kommission har haft med Italien och de tredje parterna anser kommissionen emellertid att det vore lämpligt att bedöma om ett återkrav i det föreliggande fallet skulle stå i strid med en allmän princip i unionsrätten.

| (231) | Mot bakgrund av hänvisningen till åtgärder som vidtas av insättningsgarantisystem i punkt 63 i 2013 års bankmeddelande och kommissionens praxis i tidigare beslut (116), skulle ingen bank eller medlemsstat i juni 2014 ha kunnat förvänta sig att åtgärder som vidtas av garantisystem inte skulle kunna betraktas som statligt stöd. Dessutom kan en mottagare av olagligt stöd inte ha någon berättigad förväntan på att stödet skulle vara lagligt innan kommissionen har fattat ett slutligt beslut i enlighet med artikel 108.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(231)

Mot bakgrund av hänvisningen till åtgärder som vidtas av insättningsgarantisystem i punkt 63 i 2013 års bankmeddelande och kommissionens praxis i tidigare beslut (116), skulle ingen bank eller medlemsstat i juni 2014 ha kunnat förvänta sig att åtgärder som vidtas av garantisystem inte skulle kunna betraktas som statligt stöd. Dessutom kan en mottagare av olagligt stöd inte ha någon berättigad förväntan på att stödet skulle vara lagligt innan kommissionen har fattat ett slutligt beslut i enlighet med artikel 108.3 i fördraget.

116

| (232) | I princip bedömer kommissionen förenligheten hos en stödåtgärd på grundval av de kriterier som är tillämpliga den dag då kommissionen fattar sitt beslut. De förenlighetskriterier som anges i 2013 års bankmeddelande skulle tillämpas från och med den 1 augusti 2013 och var alltså tillämpliga mer än elva månader innan åtgärderna vidtogs. Det kunde inte finnas något problem med rättslig säkerhet på grund av att 2013 års bankmeddelande var nytt. |
| --- | --- |

(232)

I princip bedömer kommissionen förenligheten hos en stödåtgärd på grundval av de kriterier som är tillämpliga den dag då kommissionen fattar sitt beslut. De förenlighetskriterier som anges i 2013 års bankmeddelande skulle tillämpas från och med den 1 augusti 2013 och var alltså tillämpliga mer än elva månader innan åtgärderna vidtogs. Det kunde inte finnas något problem med rättslig säkerhet på grund av att 2013 års bankmeddelande var nytt.

| (233) | Återkrav är en normal konsekvens av ett negativt beslut i fråga om olagligt stöd och kan som sådan inte anses vara ett oproportionerligt resultat. |
| --- | --- |

(233)

Återkrav är en normal konsekvens av ett negativt beslut i fråga om olagligt stöd och kan som sådan inte anses vara ett oproportionerligt resultat.

| (234) | EU-domstolarnas rättspraxis har strikt begränsat omfattningen av de fall i vilka det är absolut omöjligt för en medlemsstat att uppfylla ett återkrav. Framför allt innebär de finansiella svårigheter som en stödmottagare skulle få om stödet krävs tillbaka inte att det är omöjligt med ett återkrav. Kommissionen konstaterar att det i föreliggande fall inte går att hävda att det är absolut omöjligt att återkräva stödet. |
| --- | --- |

(234)

EU-domstolarnas rättspraxis har strikt begränsat omfattningen av de fall i vilka det är absolut omöjligt för en medlemsstat att uppfylla ett återkrav. Framför allt innebär de finansiella svårigheter som en stödmottagare skulle få om stödet krävs tillbaka inte att det är omöjligt med ett återkrav. Kommissionen konstaterar att det i föreliggande fall inte går att hävda att det är absolut omöjligt att återkräva stödet.

| (235) | Eftersom åtgärderna genomfördes i strid med artikel 108.3 i fördraget och ska betraktas som olagligt och oförenligt stöd och ett återkrav inte skulle stå i strid med en allmän princip i unionsrätten, måste stödet alltså återkrävas för att återupprätta den situation som rådde på marknaden innan åtgärderna genomfördes. Den period för vilken stödet ska återkrävas är perioden från och med det datum då stödmottagaren först fick fördelen, dvs. när stödet ställdes till stödmottagarens förfogande och till och med det datum då stödet har återbetalats. Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta till den dag det har återbetalats. I det här fallet ställdes stödet till företagets förfogande på dagen för utbetalningen av bidraget för åtgärd 1 och på dagen för utfärdandet av garantin för åtgärderna 2 och 3. |
| --- | --- |

(235)

Eftersom åtgärderna genomfördes i strid med artikel 108.3 i fördraget och ska betraktas som olagligt och oförenligt stöd och ett återkrav inte skulle stå i strid med en allmän princip i unionsrätten, måste stödet alltså återkrävas för att återupprätta den situation som rådde på marknaden innan åtgärderna genomfördes. Den period för vilken stödet ska återkrävas är perioden från och med det datum då stödmottagaren först fick fördelen, dvs. när stödet ställdes till stödmottagarens förfogande och till och med det datum då stödet har återbetalats. Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta till den dag det har återbetalats. I det här fallet ställdes stödet till företagets förfogande på dagen för utbetalningen av bidraget för åtgärd 1 och på dagen för utfärdandet av garantin för åtgärderna 2 och 3.

10.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (236) | Kommissionen konstaterar att Italien olagligen har genomfört åtgärd 1, som är ett icke-återbetalningspliktigt bidrag på 265 miljoner euro, åtgärd 2, som är en garanti på 35 miljoner euro för kreditexponeringar gentemot [...] med ett stödinslag på 0,14 miljoner euro och åtgärd 3, som är ytterligare ett icke-återbetalningspliktigt bidrag på 30 miljoner euro, vilka åtgärder sammanlagt motsvarar 295,14 miljoner euro i statligt stöd som beviljades den 7 juli 2014 i strid med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Det olagliga och oförenliga stödet bör därför återkrävas med ränta från stödmottagaren Tercas. |
| --- | --- |

(236)

Kommissionen konstaterar att Italien olagligen har genomfört åtgärd 1, som är ett icke-återbetalningspliktigt bidrag på 265 miljoner euro, åtgärd 2, som är en garanti på 35 miljoner euro för kreditexponeringar gentemot [...] med ett stödinslag på 0,14 miljoner euro och åtgärd 3, som är ytterligare ett icke-återbetalningspliktigt bidrag på 30 miljoner euro, vilka åtgärder sammanlagt motsvarar 295,14 miljoner euro i statligt stöd som beviljades den 7 juli 2014 i strid med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Det olagliga och oförenliga stödet bör därför återkrävas med ränta från stödmottagaren Tercas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som har genomförts genom åtgärd 1, som är ett icke-återbetalningspliktigt bidrag på 265 miljoner euro, åtgärd 2, som är en garanti på 35 miljoner euro för kreditexponeringar gentemot [...] med ett stödinslag på 0,14 miljoner euro och åtgärd 3, som är ytterligare ett icke-återbetalningspliktigt bidrag på 30 miljoner euro, vilka åtgärder sammanlagt motsvarar 295,14 miljoner euro i stöd som Italien olagligen beviljade Tercas den 7 juli 2014 i strid med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, är oförenligt med den inre marknaden.

Artikel 2

1.   Italien ska återkräva det stöd som avses i artikel 1 från stödmottagaren.

2.   Det stöd som ska återkrävas ska innefatta ränta från och med den dag då stödet ställdes till stödmottagarens förfogande till och med den dag det har återbetalats.

3.   Räntan ska beräknas som sammansatt ränta enligt kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (117) och kommissionens förordning (EG) nr 271/2008 (118) om ändring av förordning (EG) nr 794/2004.

Artikel 3

1.   Återkravet av det stöd som avses i artikel 1 ska genomföras omedelbart och effektivt.

2.   Italien ska säkerställa att detta beslut genomförs inom fyra månader efter den dag då detta beslut har delgivits.

Artikel 4

1.   Inom två månader från dagen för delgivningen av detta beslut ska Italien lämna följande uppgifter till kommissionen:

| a) | Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från stödmottagaren. |
| --- | --- |

a)

Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från stödmottagaren.

| b) | En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut. |
| --- | --- |

b)

En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut.

| c) | Dokument som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet. |
| --- | --- |

c)

Dokument som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet.

2.   Italien ska hålla kommissionen underrättad om utvecklingen vad gäller de nationella åtgärder som har vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att återkravet av det stöd som avses i artikel 1 har slutförts. Italien ska på kommissionens begäran omgående lämna uppgifter om de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att rätta sig efter detta beslut. Italien ska också lämna detaljerade uppgifter om de stödbelopp och räntebelopp som redan har återkrävts från stödmottagaren.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Republiken Italien.

Utfärdat i Bryssel den 23 december 2015.

På kommissionens vägnar

Margrethe VESTAGER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT C 136, 24.4.2015, s. 17.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  Banca d'Italia inspekterade Tercas under perioden 5 december 2011–23 mars 2012. Vid inspektionen upptäcktes en mängd oriktigheter och avvikelser i fråga om 1) bankens ledning och styrning, 2) internrevisionsfunktionen, 3) kreditprocessen och 4) informationen till ledningsorganen och tillsynsorganet.

3

(4)  På grund av allvarliga administrativa oriktigheter och allvarliga lagöverträdelser.

4

(5)  Se skäl 38.

5

(6)  De siffror som anges i detta skäl avser endast Tercas – Cassa di Risparmio della Provincia di Teramo SpA och inte Tercaskoncernen i sin helhet.

6

(7)  Protokoll från bolagsstämman, repertorio n. 125.149, raccolta n. 28.024 del 29 luglio 2014
  , notarie Vicenzo Galeota.

7

repertorio n. 125.149, raccolta n. 28.024 del 29 luglio 2014

(8)  Se fotnot 6.

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 94/19/EG av den 30 maj 1994 om system för garanti av insättningar (EGT L 135, 31.5.1994, s. 5).

9

(10)  Artikel 3.1 i direktivet.

10

(11)  
  ”Le banche italiane aderiscono a uno dei sistemi di garanzia dei depositanti istituiti e riconosciuti in Italia. Le banche di credito cooperative aderiscono al sistema di garanzia dei depositanti costituito nel loro ambito.”

11

(12)  FITD beskriver sig som ett obligatoriskt konsortium (consorzio obbligatorio) på sin webbplats.

12

consorzio obbligatorio

(13)  Kooperativa banker kan inte ansluta sig till FITD. De måste vara anslutna till Fondo di Garanzia dei Depositanti del Credito Cooperativo, det insättningsgarantisystem som har etablerats inom det kooperativa banknätverket.

13

(14)  Se artikel 25 i FITD:s stadga och artiklarna 9–14 i bilagan till stadgan.

14

(15)  Artiklarna 3–15 i FITD:s stadga.

15

(16)  
  Consiglio: Se artikel 12.3 i FITD:s stadga.

16

Consiglio:

(17)  Se artikel 13.10 i FITD:s stadga. Unicredit, Intesa Sanpaolo och Monte dei Paschi di Siena företräds av två medlemmar vardera. Följande banker företräds för närvarande av en medlem vardera: Credem, Credito Valtellinese, BNL, Deutsche Bank, Cariparma, Veneto Banca, CheBanca, BPM, Banco Desio e della Brianza, UBI, Banca di Credito Popolare Torre del Greco, Cassa di Risparmio di Rimini, Banca Popolare Pugliese, Unipol Banca, Banco Popolare, Banca Popolare dell'Emilia Romagna och Banca del Piemonte.

17

(18)  
  Comitato di gestione: se artiklarna 16–18 i FITD:s stadga.

18

Comitato di gestione:

(19)  Artikel 17.1 a i FITD:s stadga.

19

(20)  Artikel 14.1 e i FITD:s stadga.

20

(21)  I artikel 1.627 och 1.628 i 2014 års stabilitetslag (lag 147/2013) anges följande: 627. Vid ekonomisk och finansiell omorganisation av banker under särskild förvaltning ska stödåtgärder som vidtas av FITD inte ingå i dessa bankers intäkter. 628. Punkt 627 ska enbart träda i kraft efter godkännande av Europeiska kommissionen. (”627. Ai fini del riassetto economico e finanziario dei soggetti in amministrazione straordinaria, gli interventi di sostegno disposti dal Fondo interbancario di tutela dei depositi non concorrono alla formazione del reddito dei medesimi soggetti. 628. L'efficacia delle disposizioni del comma 627 è subordinata all'autorizzazione della Commissione europea.”)

21

(*1)  Sekretessbelagd information.

*1

(22)  Italiens ekonomi- och finansministerium är den italienska offentliga myndighet som har lämnat in kommentarer till kommissionen.

22

(23)  Tribunalens dom av den 11 december 2014, Österrike/kommissionen, T-251/11, ECLI:EU:T:2014:1060.

23

(24)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/49/EU av den 16 april 2014 om insättningsgarantisystem (EUT L 173, 12.6.2014, s. 149).

24

(25)  Meddelande från kommissionen om tillämpning, från och med den 1 augusti 2013, av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker i samband med finanskrisen (nedan kallat bankmeddelandet) (EUT C 216, 30.7.2013, s. 1).

25

bankmeddelandet

(26)  Domstolens dom av den 16 maj 2002, Frankrike/kommissionen, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294.

26

(27)  Kommissionens beslut 2000/600/EG av den 10 november 1999 om villkorat godkännande av det stöd som Italien har beviljat de offentligägda sicilianska bankerna Banco di Sicilia och Sicilcassa (EGT L 256, 10.10.2000, s. 21).

27

(28)  Banca d'Italia lämnade in sina synpunkter som tredje part, varför de inte presenteras tillsammans med Italiens synpunkter i detta avsnitt. Eftersom Banca d'Italia är en offentlig institution och dess beteende därför också är medlemsstatens beteende, och alltså inte ligger utanför räckvidden för artikel 107 i fördraget med hänvisning till att den är ett konstitutionellt oberoende organ, innefattar hänvisningar till Italien i avsnittet ”Bedömning av åtgärderna” i detta beslut emellertid också Banca d'Italia.

28

(29)  Rådets förordning (EU) nr 1024/2013 av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (EUT L 287, 29.10.2013, s. 63).

29

(30)  Domstolens dom av den 30 maj 2013, Doux Élevage SNC och Coopérative agricole GBP-ARREE/Ministère de l'Agriculture, de l'Alimentation, de la Pêche, de la Ruralité et de l'Aménagement du territoire och Comité interprofessionnel de la dinde française (CIDEF), C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, särskilt punkt 41.

30

(31)  Kommissionens beslut av den 1 augusti 2011 i ärende SA.33001 (2011/N) – Danmark – del B – ändring av den danska avvecklingsordningen för kreditinstitut (EUT C 271, 14.9.2011, s. 1).

31

(32)  Kommissionens beslut av den 18 februari 2014 i ärende SA.37425 (2013/N) – Polen – ordning för ordnad likvidation av kreditföreningar (EUT C 210, 4.7.2014, s. 1).

32

(33)  Kommissionens beslut av den 30 maj 2012 i ärende SA.34255 (12/N) – Spanien – omstrukturering av CAM och Banco CAM (EUT C 173, 19.6.2013, s. 1).

33

(34)  Fondo de Restructuración Ordenada Bancaria

34

(35)  Domstolens dom av den 13 mars 2001, PreussenElektra AG/Schleswag AG, C-379/98, ECLI:EU:C:2001:160, särskilt punkt 61 och framåt.

35

(36)  Se fotnot 30.

36

(37)  Se fotnot 23.

37

(38)  Vår kursivering.

38

(39)  
  Banche di credito cooperativo.

39

Banche di credito cooperativo

(40)  Kommissionens beslut av den 31 juli 2008 i ärende NN 36/2008 – Danmark – Roskilde bank A/S (EUT C 238, 17.9.2008, s. 5).

40

(41)  Förstainstansrättens dom av den 20 september 2007, EARL Salvat père & fils/kommissionen, T-136/05, ECLI:EU:T:2007:295, punkt 154.

41

(42)  Generaladvokat Wathelets förslag till avgörande i målet Doux Élevage.

42

(43)  Se fotnot 27.

43

(44)  Domstolens dom av den 15 juli 2004, Pearle BV m.fl./Hoofdbedrijfschap Ambachten, C-345/02, ECLI:EU:C:2004:448.

44

(45)  
  Banca di Girgenti, Banca di Credito di Trieste SpA – Kreditna Banka (BCT) och Cassa di Risparmi e Depositi di Prato.

45

Banca di Girgenti, Banca di Credito di Trieste SpA – Kreditna Banka (BCT)

Cassa di Risparmi e Depositi di Prato

(46)  Kommissionens beslut av den 3 augusti 2014 i ärende SA.39250 (2014/N) – Portugal – resolution av Banco Espírito Santo SA (EUT C 393, 7.11.2014, s. 1), skälen 75–77.

46

(47)  Domstolens dom av den 24 oktober 2013, Land Burgenland m.fl./kommissionen, förenade målen C-214/12 P, C-215/12 P och C-223/12 P, ECLI:EU:C:2013:682, punkt 60.

47

(48)  Protokoll från möte i FITD:s verkställande råd den 30 maj 2014, s. 4. Rapport från FITD:s generaldirektör av den 28 maj 2014, dokument nr 7/2014, s. 5.

48

(49)  Se rapport från FITD:s generaldirektör av den 28 maj 2014, dokument nr 7/2014, s. 5.

49

(50)  Se meddelande från Tercas till FITD den 1 april 2015.

50

(51)  [...].

51

(52)  [...].

52

(53)  [...]

53

(54)  BPB hänvisar till kommissionens ståndpunkt i förstainstansrättens dom av den 15 september 1998, BP Chemicals mot kommissionen, T-11/95, ECLI:EU:T:1998:199, nämligen att ”genomförandet av en omstruktureringsplan inte är en statisk åtgärd” (punkt 105 i domen). Likaledes hävdar BPB att några av kommissionens beslut på senare tid bekräftar att underlåtenhet att omedelbart lämna in en omstruktureringsplan inte hindrar ett beslut där det konstateras att en viss åtgärd är förenlig med den inre marknaden. Se kommissionens beslut av den 13 februari 2014 i ärende SA.36663 (2014/NN) – Spanien – stödåtgärd för SGR (EUT C 120, 23.4.2014, s.1) och kommissionens beslut (EU) 2015/1092 av den 23 juli 2014 om det statliga stöd SA.34824 (2012/C), SA.36007 (2013/NN) SA.36658 (2014/NN), SA.37156 (2014/NN), SA.34534 (2012/NN) som Grekland har genomfört till förmån för National Bank of Greece-koncernen i samband med rekapitalisering och omstrukturering av National Bank of Greece SA,avveckling av First Business Bank SA genom ett överföringsuppdrag till National Bank of Greece SA,avveckling av Probank SA genom ett överföringsuppdrag till National Bank of Greece SA,avveckling av föreningsbanken i Lesvos-Limnos, föreningsbanken i Achaia och föreningsbanken i Lamia (EUT L 183, 10.7.2015, s. 29).

54

(55)  Se den särskilda förvaltarens ansökan om ett ingripande från FITD:s sida av den 25 oktober 2013, s. 3. Avsaknaden av alternativa lösningar till den transaktion som BPB föreslog bekräftades också i protokollet från mötet i FITD:s verkställande råd den 28 oktober 2013, s. 4.

55

(56)  Se fotnot 31.

56

(57)  Kommissionens beslut av den 27 mars 2012 i ärende SA.26909 (2011/C) – Portugal – Banco Português de Negócios (BPN), punkterna 247 och 248, kommissionens beslut av den 18 februari 2014 – Polen – ordning för ordnad likvidation av kreditföreningar, se hänvisning ovan, punkt 65, kommissionens beslut av den 30 maj 2012
  – Spanien – omstrukturering av CAM och Banco CAM, se hänvisning ovan, punkt 113, se även punkterna 119 och 120.

57

Banco Português de Negócios (BPN),

Polen – ordning för ordnad likvidation av kreditföreningar,

– Spanien – omstrukturering av CAM och Banco CAM,

(58)  Domstolens dom av den 2 juli 1974, Italien/kommissionen, 173/73, ECLI:EU:C:1974:71, punkt 16, domstolens dom av den 11 mars 1992, Compagnie Commerciale de l'Ouest/Receveur principal des douanes de La Pallice-Port, förenade målen C-78/90–C-83/90, ECLI:EU:C:1992:118, punkt 35, domstolens dom av den 17 juli 2008, Essent Netwerk Noord m.fl., C-206/06, ECLI:EU:C:2008:413, punkterna 58–74, tribunalens dom av den 10 november 2011, Elliniki Nafpigokataskevastiki m.fl./kommissionen, T-384/08 ECLI:EU:T:2011:650, punkt 87.

58

,

,

,

(59)  Tribunalens dom av den 27 september 2012, Frankrike/kommissionen, T-139/09, ECLI:EU:T:2012:496, punkterna 63 och 64.

59

,

(60)  Domstolens dom av den 16 maj 2000, Frankrike/Ladbroke Racing och kommissionen, C-83/98 P, ECLI:EU:C:2000:248, punkt 50: ”även om de belopp som motsvarar åtgärden ... inte permanent disponeras av staten är det förhållandet att de fortlöpande kontrolleras av staten och således kan disponeras av de behöriga myndigheterna tillräckligt för att de skall kunna anses utgöra statliga medel”.

60

(61)  Se bl.a. skälen 1 och 16 i direktiv 94/19/EG.

61

(62)  Se artikel 3 och skälen 1, 2, 3, 11, 12, 15, 16, 20, 21, 24 och 25 i direktiv 94/19/EG.

62

(63)  Se bl.a. skälen 3, 4 och 16 i direktiv 2014/49/EG.

63

(64)  Se artikel 11.3 och 11.6 i direktiv 2014/49/EG.

64

(65)  
  ”La Repubblica ... tutela il risparmio in tutte le sue forme.”

65

(66)  Se förstainstansrättens dom av den 12 december 1996, Air France/kommissionen, T-358/94, ECLI:EU:T:1996:194, punkterna 59–62, där rätten ansåg att beteendet hos den franska Caisse des Dépôts et Consignations med nödvändighet måste tillskrivas staten, eftersom den var ett organ som tillhör den offentliga sektorn. Rätten tillade att den slutsatsen inte motsades av argumenten avseende den självständiga ställning som organet hade i förhållande till de andra statliga myndigheterna.

66

,

(67)  Enligt Banca d'Italias webbplats har Banca d'Italia enligt lag ansvar för att skydda stabiliteten i det nationella finansiella systemet (”L'ordinamento giuridico affida alla Banca d'Italia la responsabilità per la salvaguardia della stabilità del sistema finanziario nazionale”) https://www.bancaditalia.it/compiti/stabilita-finanziaria/. Banca d'Italia är medlem i Europeiska systemrisknämnden, rådet för finansiell stabilitet och Eurosystemets och Europeiska centralbankssystemets kommitté för finansiell stabilitet.

67

(68)  Enligt Banca d'Italias webbplats (avsnittet ”Vigilanza sul sistema bancario e finanziario” (tillsyn av banksystemet och det finansiella systemet)) är Italiens centralbank också ansvarig för att skydda bankers och finansiella intermediärers kunder, vilket är en grundläggande del i banktillsynen och den finansiella tillsynen som löper parallellt och tillsammans med centralbankens övriga tillsynsuppgifter (”Alla Banca d'Italia sono affidati rilevanti compiti in materia di tutela dei clienti degli intermediari bancari e finanziari che rappresenta un elemento costitutivo della supervisione bancaria e finanziaria, affiancandosi ed integrandosi con gli altri obiettivi dell'azione di vigilanza”).

68

(69)  Artikel 1 i FITD:s stadga.

69

(70)  Artikel 29.1.

70

(71)  Banca d'Italia ska, med beaktande av skyddet för insättare och banksystemets stabilitet ... samordna garantisystemens verksamhet med reglerna för bankkriser och sin egen tillsynsverksamhet (”La Banca d'Italia, avendo riguardo alla tutela dei risparmiatori e alla stabilità del Sistema bancario ... coordina l'attività dei sistemi di garanzia con la disciplina delle crisi bancarie e con l'attività di vigilanza”).

71

(72)  Banca d'Italia ska, med beaktande av skyddet för insättare och banksystemets stabilitet... erkänna garantisystemen, godkänna deras stadgar, förutsatt att systemen inte har egenskaper som skulle kunna leda till en obalanserad fördelning av insolvensrisker i banksystemet. (”La Banca d'Italia, avendo riguardo alla tutela dei risparmiatori e alla stabilità del Sistema bancario ... riconosce i sistemi di garanzia, approvandone gli statuti, a condizione che i sistemi stessi non presentino caratteristiche tali da comportare una ripartizione squilibrata dei rischi di insolvenza sul sistema bancario.”)

72

(73)  Banca d'Italia ska, med beaktande av skyddet för insättare och banksystemets stabilitet ... fastställa regler för genomförandet av de bestämmelser som anges i det här avsnittet. (”La Banca d'Italia, avendo riguardo alla tutela dei risparmiatori e alla stabilità del Sistema bancario ... emana disposizioni attuative delle norme contenute nella presente sezione.”)

73

(74)  Artikel 29.1 i FITD:s stadga.

74

(75)  Artikel 4 i FITD:s stadga.

75

(76)  Banklagen, artikel 71.3.

76

(77)  I banklagen, artikel 72.4 anges följande: Banca d'Italia får genom instruktioner till de särskilda förvaltarna och medlemmarna i tillsynskommittén införa särskilda skyddsmekanismer och begränsningar för bankens förvaltning. De särskilda förvaltarna och medlemmarna i tillsynskommittén ska hållas personligen ansvariga för underlåtelse att följa Banca d'Italias instruktioner. (”La Banca d'Italia, con istruzioni impartite ai commissari e ai membri del comitato di sorveglianza, può stabilire speciali cautele e limitazioni nella gestione della banca. I componenti gli organi straordinari sono personalmente responsabili dell'inosservanza delle prescrizioni della Banca d'Italia.”)

77

(78)  Se skälen 46, 56 och 68.

78

(79)  Artikel 13.6 och artikel 16.1 d i FITD:s stadga.

79

(80)  Se skälen 46, 58 och 70.

80

(81)  Se t.ex. Irene Mecattis kommentar till artiklarna 96–96-quater i banklagen i M. Porzio, V. Santoro, F. Belli, G. Losappio och M. Rispoli Farina, Testo unico bancario, Commentario, Giuffrè Editore, 2010: alla ingripanden från ett insättningsgarantisystem måste godkännas i förväg av Banca d'Italia (artikel 96-ter punkt 1 led d) (”ogni intervento dei spd deve essere preventivamente autorizzato della BI (art. 96-ter, co. 1, lett. d)”), författarens kursivering.

81

quater

Testo unico bancario, Commentario,

i förväg

ter

preventivamente

(82)  Se skrivelserna från Banca d'Italia av den 4 november 2013 och den 7 juli 2014 där FITD får tillstånd att bevilja de berörda stödåtgärderna (bilagorna 8 och 9 till Italiens svar av den 14 november 2014 på kommissionens begäran om upplysningar av den 10 oktober 2014).

82

(83)  I den rapport som bifogades protokollet från FITD:s styrelsemöte den 30 maj 2014, s. 1 (bilaga 3.9 till Italiens svar av den 14 november 2014 på kommissionens begäran om upplysningar av den 10 oktober 2014) anges följande: Utvecklingen av dessa faktorer har lett till detaljerade förhandlingar med BPB och med den särskilda förvaltaren i samordning med Banca d'Italia. Syftet är att identifiera mekanismer för fondens ingripande som ger största möjliga effekt av stödåtgärderna som ett led i en större plan för att återställa den långsiktiga lönsamheten i Tercas på grundval av en rekapitalisering från BPB. (”L'evolversi di tali fattori ha portato ad un articolato negoziato con la BPB e con il Commissario straordinario, in coordinamento con la Banca d'Italia, per l'individuazione di modalità attuative dell'intervento del Fondo volte a massimizzare l'efficacia dell'azione di sostegno nel quadro del più ampio piano di risanamento della Tercas, imperniato su un'operazione di ricapitalizzazione da parte della BPB.”)

83

(84)  I rapporten som bifogades protokollet från mötet i FITD:s verkställande råd den 30 maj 2014, s. 4 (bilaga 3.9 till Italiens svar av den 14 november 2014 på kommissionens begäran om upplysningar av den 10 oktober 2014) anges att: Banca d'Italia ... uppmanade fonden att eftersträva ett balanserat avtal med BPB för att täcka underskottet av kapital. (”La Banca d'Italia ... ha invitato il Fondo a ricercare un'intesa equilibrata con BPB per la copertura del deficit patrimoniale.”)

84

(85)  Även om det är juridiskt möjligt att lämna FITD är bankerna skyldiga enligt lag att vara medlemmar i ett insättningsgarantisystem. Dessutom är medlemskap i FITD, såsom nämns i skäl 33, obligatoriskt för italienska icke-kooperativa banker av följande skäl: 1) Det finns inget annat insättningsgarantisystem tillgängligt för affärsbanker i Italien, varför medlemskap i FITD är obligatoriskt i praktiken. 2) Enligt FITD:s stadga ska alla italienska icke-kooperativa banker vara medlemmar.

85

(86)  Banklagen, artikel 96.

86

(87)  Artikel 8 i FITD:s stadga.

87

(88)  Beslut om att ingripa fattas av styrelsen eller av det verkställande rådet, med de majoriteter som anges i skäl 36.

88

(89)  Se punkt 38 i domen i målet Doux Élevage.

89

(90)  Comité interprofessionnel de la dinde française.

90

(91)  Se beslut i ärende SA.33001 (2011/N) – Danmark – del B – ändring av den danska avvecklingsordningen för kreditinstitut, skälen 43–49, beslut i ärende SA.34255 (2012/N) – Spanien – omstrukturering av CAM och Banco CAM, skälen 76–87, beslut i ärende SA.37425 (2013/N) – Polen – ordning för ordnad likvidation av kreditföreningar, skälen 44–53, beslut i ärende NN 36/2008 – Danmark – Roskilde bank A/S, skälen 28–31, ochs beslut i ärende NN 61/2009 – Spanien – räddning och omstrukturering av Caja Castilla-La Mancha, skälen 97–106.

91

(92)  Domstolens dom av den 5 juni 2012, kommissionen/EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, punkterna 80 och 81.

92

(93)  Se skälen 80–97.

93

(94)  Tillsammans behöver de fyra stora bankerna – som garanteras representation i styrelsen och har två röster vardera – endast ytterligare fem representanter för att få majoritet (13 röster).

94

(95)  Se domstolens dom av den 24 oktober 2013, Land Burgenland m.fl./kommissionen, förenade målen C-214/12 P, C-215/12 P och C-223/12 P, ECLI:EU:C:2013:682, punkt 52.

95

(96)  Kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (EUT C 155, 20.6.2008, s. 10).

96

(97)  En kreditswapp är en särskild typ av swapp som är utformad för att överföra kreditexponeringen i finansiella produkter mellan två eller flera parter. Den som köper kreditswappen gör en rad betalningar till säljaren och får i utbyte en avkastning om den underliggande gäldenären ställer in betalningarna.

97

(98)  De genomsnittliga värdena på treåriga kreditswappar från ENI, ENEL, Telecom Italia och Atlantia fastställdes den 1 juli 2014.

98

(99)  Kommissionens meddelande om återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd (nedan kallat omstruktureringsmeddelandet).

99

omstruktureringsmeddelandet

(100)  Meddelande om rekapitalisering av finansinstitut under den rådande finanskrisen: begränsning av stödet till minsta möjliga och garantier mot otillbörlig snedvridning av konkurrensen (nedan kallat rekapitaliseringsmeddelandet) (EUT C 10, 15.1.2009, s. 2), omstruktureringsmeddelandet, meddelande från kommissionen om tillämpning, från och med den 1 januari 2012, av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker i samband med finanskrisen (nedan kallat 2011 års förlängningsmeddelande) (EUT C 356, 6.12.2011, s. 7) och 2013 års bankmeddelande.

100

rekapitaliseringsmeddelandet

2011 års förlängningsmeddelande

(101)  Se kommissionens beslut av den 6 september 2013 i statligt stödärende SA.37314 – räddningsstöd till Probanka (EUT C 314, 29.10.2013, s. 1) och kommissionens beslut av den 6 september 2013 i statligt stödärende SA.37315 – räddningsstöd till Factor Banka (EUT C 314, 29.10.2013, s. 2).

101

(102)  Meddelande från kommissionen om behandlingen av värdeminskade tillgångar inom gemenskapens banksektor (EUT C 72, 26.3.2009, s. 1).

102

(103)  Beslut i ärende SA.39250 (2014/N) – Portugal – resolution av Banco Espírito Santo, SA, kommissionens beslut i ärende SA.41503 (2015/N) – Grekland – resolution av Panellinia Bank genom en överföringsorder till Piraeus bank (EUT C 325, 2.10.2015, s. 1) och kommissionens beslut av den 2 juli 2015 i ärende SA.41924 (2015/N) – Italien – resolution (genom likvidation) av Banca Romagna Cooperativa (EUT C 369, 6.11.2015, s. 1).

103

(104)  Se fotnot 103.

104

(105)  Kommissionens beslut av den 18 december 2013 i ärende SA.35709 (2013/N) – Slovenien – omstrukturering av Nova Kreditna Banka Maribor dd (NKBM) (EUT C 120, 23.4.2014, s. 1), kommissionens beslut 2014/535/EU av den 18 december 2013 om statligt stöd SA.33229 (2012/C) – (f.d. 2011/N) – omstrukturering av NLB – Slovenien – som Slovenien planerar att genomföra till förmån för Nova Ljubljanska banka d.d. (EUT L 246, 21.8.2014, s. 28), kommissionens beslut av den 18 december 2013 i ärende SA.37690 (13/N) – Slovenien – räddningsstöd till förmån för Abanka dd, (EUT C 37, 7.2.2014, s. 1), kommissionens beslut av den 18 december 2013 i ärende SA.37642 (2013/N) – Slovenien – ordnad avveckling av Probanka d.d. (EUT C 69, 7.3.2014, s. 1) och kommissionens beslut av den 18 december 2013 i ärende SA.37643 (2013/N) – Slovenien – ordnad avveckling av Factor Banka (EUT C 69, 7.3.2014, s. 1).

105

(106)  Beslut i ärende SA.39250 (2014/N) – Portugal – resolution av Banco Espírito Santo SA.

106

(107)  Situationen i fallet med Tercas kan inte jämföras med beslutet om Eurobank, där kommissionen accepterade att vissa resultat skulle bli oproportionerliga i ett ärende där staten helt och hållet garanterade en rekapitaliseringsåtgärd utan att i slutändan behöva tillföra något kapital, eftersom allt nytt kapital tecknades av privata källor. Kommissionens beslut 2014/885/EU av den 29 april 2014 om det statliga stöd SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) som Grekland har genomfört till förmån för Eurobank Group: rekapitalisering och omstrukturering av Eurobank Ergasias SA., rekapitaliseringsstöd till Proton Bank genom skapande och kapitalisering av Nea Proton och ytterligare rekapitalisering av New Proton Bank genom HFSF, resolution av Hellenic Postbank genom skapande av en brobank (EUT L 357, 12.12.2014, s. 112).

107

(108)  Se fotnot 103.

108

(109)  Kommissionens beslut av den 28 november 2012 i ärende SA.34053 (12/N) – Spanien – rekapitalisering och omstrukturering av Banco de Valencia SA (EUT C 75, 14.3.2013, s. 1).

109

(110)  Kommissionens beslut 2012/660/EU av den 27 mars 2012 om de åtgärder SA. 26909 (2011/C) som Portugal har genomfört till förmån för omstruktureringen av Banco Português de Negócios (BPN) (EUT L 301, 30.10.2012, s. 1).

110

(111)  Kommissionens beslut av den 29 juni 2010 i ärende NN 61/09 – Spanien – räddning och omstrukturering av Caja Castilla-La Mancha (EUT C 289, 26.10.2010, s. 1).

111

(112)  Domstolens dom av den 12 juli 1973, kommissionen/Tyskland, 70/72, ECLI:EU:C:1973:87, punkt 13.

112

(113)  Domstolens dom av den 24 oktober 2013, Spanien/kommissionen, förenade målen C-278/92, C-279/92 och C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, punkt 75.

113

,

(114)  Domstolens dom av den 17 juni 1999, Belgien/kommissionen, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, punkterna 64 och 65.

114

(115)  Rådets förordning (EU) 2015/1589 av den 13 juli 2015 om genomförandebestämmelser för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 248, 24.9.2015, s. 9).

115

(116)  Se beslut i ärende SA.33001 (2011/N) – Danmark – del B – ändring av den danska avvecklingsordningen för kreditinstitut, skälen 43–49, beslut i ärende SA.34255 (2012/N) – Spanien – omstrukturering av CAM och Banco CAM, skälen 76–87, och beslut i ärende SA.37425 (2013/N) – Polen – ordning för ordnad avveckling av kreditföreningar, skälen 44–53.

116

(117)  Kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EU) 2015/1589 om tillämpningsföreskrifter för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1).

117

(118)  Kommissionens förordning (EG) nr 271/2008 av den 30 januari 2008 om ändring av förordning (EG) nr 794/2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (EUT L 82, 25.3.2008, s. 1).

118

---

| 28.7.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 203/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 203/35

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2016/1209

av den 12 juli 2016

om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2013/115/EU om antagande av Sirenehandboken och övriga genomförandeåtgärder avseende andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II)

[delgivet med nr C(2016) 4283]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA GENOMFÖRANDEBESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 av den 20 december 2006 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (1), särskilt artikel 8.4, artikel 9.1, artikel 20.3, artikel 22 a, artikel 36.4 och artikel 37.7,

med beaktande av rådets beslut 2007/533/RIF av den 12 juni 2007 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (2), särskilt artiklarna 8.4, 9.1, 20.4, 22 a, 51.4 och 52.7, och

av följande skäl:

| (1) | Den andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) togs i drift den 9 april 2013. Systemet innehåller tillräcklig information för att identifiera en person eller ett föremål och för att vidta nödvändiga åtgärder. För att SIS II ska kunna fungera effektivt utbyter medlemsstaterna kompletterande uppgifter om registreringarna. Utbytet av uppgifter genomförs av Sirenekontoren. |
| --- | --- |

(1)

Den andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) togs i drift den 9 april 2013. Systemet innehåller tillräcklig information för att identifiera en person eller ett föremål och för att vidta nödvändiga åtgärder. För att SIS II ska kunna fungera effektivt utbyter medlemsstaterna kompletterande uppgifter om registreringarna. Utbytet av uppgifter genomförs av Sirenekontoren.

| (2) | För att underlätta arbetet för Sirenekontoren och för de SIS II-användare som deltar i Sireneåtgärder i sitt dagliga arbete, antogs en Sirenehandbok år 2008 genom ett rättsligt instrument som tidigare omfattades av den första pelaren, kommissionens beslut 2008/333/EG (3), samt ett instrument som tidigare omfattades av den tredje pelaren, kommissionens beslut 2008/334/RIF (4). Dessa beslut ersattes av kommissionens genomförandebeslut 2013/115/EU (5) för att ta bättre hänsyn till de operativa behoven hos användare och personal som deltar i Sireneoperationer, se till att arbetsrutinerna blir mer enhetliga och att de tekniska reglerna motsvarar den aktuella tekniska nivån. |
| --- | --- |

(2)

För att underlätta arbetet för Sirenekontoren och för de SIS II-användare som deltar i Sireneåtgärder i sitt dagliga arbete, antogs en Sirenehandbok år 2008 genom ett rättsligt instrument som tidigare omfattades av den första pelaren, kommissionens beslut 2008/333/EG (3), samt ett instrument som tidigare omfattades av den tredje pelaren, kommissionens beslut 2008/334/RIF (4). Dessa beslut ersattes av kommissionens genomförandebeslut 2013/115/EU (5) för att ta bättre hänsyn till de operativa behoven hos användare och personal som deltar i Sireneoperationer, se till att arbetsrutinerna blir mer enhetliga och att de tekniska reglerna motsvarar den aktuella tekniska nivån.

| (3) | En övergripande översyn och uppdatering av Sirenehandboken gjordes i början av år 2015 genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/219 (6). Vissa åtgärder i genomförandebeslut (EU) 2015/219 var avsedda att påskynda informationsutbytet om personer som är föremål för diskreta eller särskilda kontroller med avseende på terrorism och grov brottslighet. Eftersom sådana åtgärder trängande måste antas med tanke på det ökade terrorhotet, i synnerhet efter attacken i Paris den 7 januari 2015, blev det nödvändigt att anta genomförandebeslut (EU) 2015/219 innan det fanns en komplett kroatisk språkversion. Denna brist bör avhjälpas genom att bestämmelserna i genomförandebeslut (EU) 2015/219 ånyo antas på alla unionens officiella språk. |
| --- | --- |

(3)

En övergripande översyn och uppdatering av Sirenehandboken gjordes i början av år 2015 genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/219 (6). Vissa åtgärder i genomförandebeslut (EU) 2015/219 var avsedda att påskynda informationsutbytet om personer som är föremål för diskreta eller särskilda kontroller med avseende på terrorism och grov brottslighet. Eftersom sådana åtgärder trängande måste antas med tanke på det ökade terrorhotet, i synnerhet efter attacken i Paris den 7 januari 2015, blev det nödvändigt att anta genomförandebeslut (EU) 2015/219 innan det fanns en komplett kroatisk språkversion. Denna brist bör avhjälpas genom att bestämmelserna i genomförandebeslut (EU) 2015/219 ånyo antas på alla unionens officiella språk.

| (4) | För att underlätta informationsutbyte om misstänkta terrorister och personer som är inblandade i grov brottslighet bör undantag få göras från bestämmelserna om överensstämmelse vid registrering om diskreta eller särskilda kontroller, utan att det hindrar tillämpningen av bestämmelserna om prioritering av registreringar. Medlemsstaterna bör se till att slutanvändarna utför de åtgärder som gäller prioriterade registreringar. |
| --- | --- |

(4)

För att underlätta informationsutbyte om misstänkta terrorister och personer som är inblandade i grov brottslighet bör undantag få göras från bestämmelserna om överensstämmelse vid registrering om diskreta eller särskilda kontroller, utan att det hindrar tillämpningen av bestämmelserna om prioritering av registreringar. Medlemsstaterna bör se till att slutanvändarna utför de åtgärder som gäller prioriterade registreringar.

| (5) | Eftersom förordning (EG) nr 1987/2006 bygger på Schengenregelverket har Danmark i enlighet med artikel 5 i protokollet om Danmarks ställning som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, genom en skrivelse av den 15 juni 2007 meddelat att landet har införlivat förordningen i sin nationella lagstiftning. Danmark deltar i beslut 2007/533/RIF. Danmark är därför skyldigt att genomföra detta beslut. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom förordning (EG) nr 1987/2006 bygger på Schengenregelverket har Danmark i enlighet med artikel 5 i protokollet om Danmarks ställning som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, genom en skrivelse av den 15 juni 2007 meddelat att landet har införlivat förordningen i sin nationella lagstiftning. Danmark deltar i beslut 2007/533/RIF. Danmark är därför skyldigt att genomföra detta beslut.

| (6) | Förenade kungariket deltar i detta beslut, i den utsträckning som det inte avser utbyte av kompletterande uppgifter enligt artikel 24 och 25 i förordning (EG) nr 1987/2006, i enlighet med artikel 5.1 i protokoll nr 19 om Schengenregelverket införlivat i Europeiska unionens ramar, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och i enlighet med artikel 8.2 i rådets beslut 2000/365/EG (7). |
| --- | --- |

(6)

Förenade kungariket deltar i detta beslut, i den utsträckning som det inte avser utbyte av kompletterande uppgifter enligt artikel 24 och 25 i förordning (EG) nr 1987/2006, i enlighet med artikel 5.1 i protokoll nr 19 om Schengenregelverket införlivat i Europeiska unionens ramar, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och i enlighet med artikel 8.2 i rådets beslut 2000/365/EG (7).

| (7) | Irland deltar i detta beslut, i den utsträckning som det inte avser utbyte av kompletterande uppgifter enligt artikel 24 och 25 i förordning (EG) nr 1987/2006, i enlighet med artikel 5.1 i protokoll nr 19 om Schengenregelverket införlivat i Europeiska unionens ramar, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och i enlighet med artikel 6.2 i rådets beslut 2002/192/EG (8). |
| --- | --- |

(7)

Irland deltar i detta beslut, i den utsträckning som det inte avser utbyte av kompletterande uppgifter enligt artikel 24 och 25 i förordning (EG) nr 1987/2006, i enlighet med artikel 5.1 i protokoll nr 19 om Schengenregelverket införlivat i Europeiska unionens ramar, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och i enlighet med artikel 6.2 i rådets beslut 2002/192/EG (8).

| (8) | Detta beslut utgör en akt som utvecklar Schengenregelverket eller som på annat sätt har samband med detta i den mening som avses i artikel 3.2 i 2003 års anslutningsakt, artikel 4.2 i 2005 års anslutningsakt och artikel 4.2 i 2011 års anslutningsakt. |
| --- | --- |

(8)

Detta beslut utgör en akt som utvecklar Schengenregelverket eller som på annat sätt har samband med detta i den mening som avses i artikel 3.2 i 2003 års anslutningsakt, artikel 4.2 i 2005 års anslutningsakt och artikel 4.2 i 2011 års anslutningsakt.

| (9) | Vad gäller Island och Norge utgör detta beslut, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket (9) som omfattas av det område som avses i artikel 1 G i rådets beslut 1999/437/EG (10). |
| --- | --- |

(9)

Vad gäller Island och Norge utgör detta beslut, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket (9) som omfattas av det område som avses i artikel 1 G i rådets beslut 1999/437/EG (10).

| (10) | När det gäller Schweiz utgör detta beslut, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket (11) som omfattas av det område som avses i artikel 1 G i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/146/EG (12) och artikel 3 i rådets beslut 2008/149/RIF (13). |
| --- | --- |

(10)

När det gäller Schweiz utgör detta beslut, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket (11) som omfattas av det område som avses i artikel 1 G i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/146/EG (12) och artikel 3 i rådets beslut 2008/149/RIF (13).

| (11) | När det gäller Liechtenstein utgör detta beslut, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (14), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av artikel 1 G i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2011/349/EU (15) och artikel 3 i rådets beslut 2011/350/EU (16). |
| --- | --- |

(11)

När det gäller Liechtenstein utgör detta beslut, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (14), en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket som omfattas av artikel 1 G i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2011/349/EU (15) och artikel 3 i rådets beslut 2011/350/EU (16).

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 51 i förordning (EG) nr 1987/2006 och artikel 67 i beslut 2007/533/RIF. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 51 i förordning (EG) nr 1987/2006 och artikel 67 i beslut 2007/533/RIF.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandebeslut 2013/115/EU ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 12 juli 2016.

På kommissionens vägnar

Dimitris AVRAMOPOULOS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 381, 28.12.2006, s. 4.

1

(2)  
  EUT L 205, 7.8.2007, s. 63.

2

(3)  Kommissionens beslut 2008/333/EG av den 4 mars 2008 om antagande av Sirenehandboken och övriga genomförandeåtgärder avseende andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EUT L 123, 8.5.2008, s. 1).

3

(4)  Kommissionens beslut 2008/334/RIF av den 4 mars 2008 om antagande av Sirenehandboken och andra genomförandeåtgärder avseende andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EUT L 123, 8.5.2008, s. 39).

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut 2013/115/EU av den 26 februari 2013 om antagande av Sirenehandboken och övriga genomförandeåtgärder avseende andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EUT L 71, 14.3.2013, s. 1).

5

(6)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/219 av den 29 januari 2015 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2013/115/EU om antagande av Sirenehandboken och övriga genomförandeåtgärder avseende andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EUT L 44, 18.2.2015, s. 75).

6

(7)  Rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 131, 1.6.2000, s. 43).

7

(8)  Rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 64, 7.3.2002, s. 20).

8

(9)  
  EGT L 176, 10.7.1999, s. 36.

9

(10)  Rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtal som har ingåtts mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (EGT L 176, 10.7.1999, s. 31).

10

(11)  
  EUT L 53, 27.2.2008, s. 52.

11

(12)  Rådets beslut 2008/146/EG av den 28 januari 2008 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (EUT L 53, 27.2.2008, s. 1).

12

(13)  Rådets beslut 2008/149/RIF av den 28 januari 2008 om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (EUT L 53, 27.2.2008, s. 50).

13

(14)  
  EUT L 160, 18.6.2011, s. 21.

14

(15)  Rådets beslut 2011/349/EU av den 7 mars 2011 om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, särskilt om polissamarbete och straffrättsligt samarbete (EUT L 160, 18.6.2011, s. 1)

15

(16)  Rådets beslut 2011/350/EU av den 7 mars 2011 om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, om avskaffande av kontroller vid de inre gränserna och om personers rörlighet (EUT L 160, 18.6.2011, s. 19).

16

---

BILAGA

”BILAGA

Sirenehandboken och övriga genomförandeåtgärder avseende andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| INLEDNING | 42 |
| --- | --- |

| 1. | SIRENEKONTOREN OCH TILLÄGGSINFORMATION | 44 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Sirenekontoret | 44 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Sirenehandboken | 45 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | Bilagor till denna Sirenehandbok | 45 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 1.4 | Katalog över rekommendationer för en korrekt tillämpning av Schengenregelverket och bästa metoder (Schengens informationssystem) | 45 |
| --- | --- | --- |

1.4

| 1.5 | Sirenekontorens roll i polissamarbetet inom Europeiska unionen | 45 |
| --- | --- | --- |

1.5

| 1.5.1 | Överföring av SIS II-uppgifter och tilläggsinformation till tredjeland eller internationella organisationer | 45 |
| --- | --- | --- |

1.5.1

| 1.6 | Förbindelserna mellan Sirenekontoren och Europol | 46 |
| --- | --- | --- |

1.6

| 1.7 | Förbindelserna mellan Sirenekontoren och Eurojust | 46 |
| --- | --- | --- |

1.7

| 1.8 | Förbindelserna mellan Sirenekontoren och Interpol | 46 |
| --- | --- | --- |

1.8

| 1.8.1 | SIS Il-registreringarnas företräde framför Interpol-registreringar | 46 |
| --- | --- | --- |

1.8.1

| 1.8.2 | Val av kommunikationskanal | 46 |
| --- | --- | --- |

1.8.2

| 1.8.3 | Användning och spridning av Interpol-registreringar i Schengenstaterna | 46 |
| --- | --- | --- |

1.8.3

| 1.8.4 | Träff på och radering av en registrering | 47 |
| --- | --- | --- |

1.8.4

| 1.8.5 | Förbättrat samarbete mellan Sirenekontoren och Interpols nationella centralbyråer | 47 |
| --- | --- | --- |

1.8.5

| 1.9 | Standardmaterial | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9

| 1.9.1 | Tillgänglighet | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9.1

| 1.9.2 | Kontinuitet | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9.2

| 1.9.3 | Sekretess | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9.3

| 1.9.4 | Tillgång till information | 47 |
| --- | --- | --- |

1.9.4

| 1.10 | Kommunikation | 47 |
| --- | --- | --- |

1.10

| 1.10.1 | Kommunikationsspråk | 47 |
| --- | --- | --- |

1.10.1

| 1.10.2 | Utbyte av uppgifter mellan Sirenekontor | 47 |
| --- | --- | --- |

1.10.2

| 1.10.3 | Nätverk, meddelanden och brevlådor | 48 |
| --- | --- | --- |

1.10.3

| 1.10.4 | Kommunikation i undantagsfall | 48 |
| --- | --- | --- |

1.10.4

| 1.11 | Adressboken för Sirenekontoren | 48 |
| --- | --- | --- |

1.11

| 1.12 | Sirenes arbetsflöde | 49 |
| --- | --- | --- |

1.12

| 1.13 | Svarsfrister | 49 |
| --- | --- | --- |

1.13

| 1.13.1 | Påpekande om brådskande ärende i Sireneformulär, inklusive brådskande rapportering av en träff | 49 |
| --- | --- | --- |

1.13.1

| 1.14 | Regler för translitterering och transkribering | 49 |
| --- | --- | --- |

1.14

| 1.15 | Uppgifternas kvalitet | 49 |
| --- | --- | --- |

1.15

| 1.16 | Arkivering | 50 |
| --- | --- | --- |

1.16

| 1.17 | Personal | 50 |
| --- | --- | --- |

1.17

| 1.17.1 | Sirenekontorens chefer | 50 |
| --- | --- | --- |

1.17.1

| 1.17.2 | Sirene-kontaktpersoner | 50 |
| --- | --- | --- |

1.17.2

| 1.17.3 | Kunskaper | 51 |
| --- | --- | --- |

1.17.3

| 1.17.4 | Utbildning | 51 |
| --- | --- | --- |

1.17.4

| 1.17.5 | Personalutbyte | 52 |
| --- | --- | --- |

1.17.5

| 2. | ALLMÄNNA FÖRFARANDEN | 52 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Definitioner | 52 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Flera registreringar (artikel 34.6 i SIS II-förordningen och artikel 49.6 i SIS II-beslutet) | 52 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Överensstämmelse mellan registreringar | 53 |
| --- | --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Prioriteringsordning för registreringar | 54 |
| --- | --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Undersökning av oförenliga registreringar och inläggning av flera registreringar | 55 |
| --- | --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Förenade kungarikets och Irlands ställning | 56 |
| --- | --- | --- |

2.2.4

| 2.3 | Utbyte av information efter en träff | 57 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.4 | Situationer då det är omöjligt att följa det förfarande som ska till- lämpas efter en träff (artikel 48 i SIS II-beslutet och artikel 33 i SIS II-förordningen) | 57 |
| --- | --- | --- |

2.4

| 2.5 | Behandling av uppgifter för andra ändamål än de för vilka de lades in i SIS II (artikel 46.5 i SIS II-beslutet) | 58 |
| --- | --- | --- |

2.5

| 2.6 | Flaggning | 58 |
| --- | --- | --- |

2.6

| 2.6.1 | Inledning | 58 |
| --- | --- | --- |

2.6.1

| 2.6.2 | Samråd mellan medlemsstaterna inför flaggning | 59 |
| --- | --- | --- |

2.6.2

| 2.6.3 | Begäran om radering av en flagga | 59 |
| --- | --- | --- |

2.6.3

| 2.7 | Uppgifter som är felaktiga ur rättslig eller saklig synpunkt (artikel 34 i SIS II-förordningen och artikel 49 i SIS II-beslutet) | 59 |
| --- | --- | --- |

2.7

| 2.8 | Rätt att få åtkomst till och rättelse av uppgifter (artiklarna 41 i SIS II-förordningen och 58 i SIS II-beslutet) | 60 |
| --- | --- | --- |

2.8

| 2.8.1 | Ansökningar om åtkomst till eller rättelse av uppgifter | 60 |
| --- | --- | --- |

2.8.1

| 2.8.2 | Utbyte av information om ansökningar om åtkomst till registreringar som lagts in av andra medlemsstater | 60 |
| --- | --- | --- |

2.8.2

| 2.8.3 | Utbyte av information om ansökningar om rättelse eller radering av uppgifter som lagts in av andra medlemsstater | 60 |
| --- | --- | --- |

2.8.3

| 2.9 | Radering när villkoren för att behålla registreringen inte längre är uppfyllda | 60 |
| --- | --- | --- |

2.9

| 2.10 | Registrering av egennamn | 61 |
| --- | --- | --- |

2.10

| 2.11 | Olika kategorier av identitet | 61 |
| --- | --- | --- |

2.11

| 2.11.1 | Missbruk av identitet (artikel 36 i SIS II-förordningen och artikel 51 i SIS II-beslutet) | 61 |
| --- | --- | --- |

2.11.1

| 2.11.2 | Införing av alias | 62 |
| --- | --- | --- |

2.11.2

| 2.11.3 | Ytterligare uppgifter för att fastställa en persons identitet | 62 |
| --- | --- | --- |

2.11.3

| 2.12 | Informationsutbyte vid inbördes länkade registreringar | 63 |
| --- | --- | --- |

2.12

| 2.12.1 | Operationella bestämmelser | 63 |
| --- | --- | --- |

2.12.1

| 2.13 | De biometriska uppgifternas format och kvalitet i SIS II | 63 |
| --- | --- | --- |

2.13

| 2.13.1 | Vidare användning av utbytta uppgifter, inklusive arkivering | 63 |
| --- | --- | --- |

2.13.1

| 2.13.2 | Utbyte av fingeravtryck och foton | 64 |
| --- | --- | --- |

2.13.2

| 2.13.3 | Tekniska krav | 64 |
| --- | --- | --- |

2.13.3

| 2.13.4 | De biometriska uppgifternas format och kvalitet | 64 |
| --- | --- | --- |

2.13.4

| 2.14 | Särskilda typer av sökningar | 64 |
| --- | --- | --- |

2.14

| 2.14.1 | Geografiskt målinriktade sökningar | 64 |
| --- | --- | --- |

2.14.1

| 2.14.2 | Sökningar med deltagande av särskilda polisenheter för målinriktade sökningar (Fast-enheter) | 65 |
| --- | --- | --- |

2.14.2

| 3. | REGISTRERINGAR OM PERSONER SOM ÄR EFTERLYSTA FÖR ATT GRIPAS OCH ÖVERLÄMNAS ELLER UTLÄMNAS (ARTIKEL 26 I SIS II-BESLUTET) | 65 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Införande av en registrering | 65 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Flera registreringar | 65 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Missbruk av identitet | 66 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.4 | Införing av alias | 66 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 3.5 | Tilläggsinformation för översändande till medlemsstaterna | 66 |
| --- | --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Tilläggsinformation som ska översändas beträffande provisoriskt anhållande | 66 |
| --- | --- | --- |

3.5.1

| 3.6 | Flaggning | 67 |
| --- | --- | --- |

3.6

| 3.6.1 | Begäran om systematisk flaggning för registreringar om personer som är efterlysta för att gripas och utlämnas i fall där beslut 2002/584/RIF (1) inte är tillämpligt | 67 |
| --- | --- | --- |

3.6.1

| 3.7 | Sirenekontorens åtgärder vid mottagande av en registrering om gripande | 67 |
| --- | --- | --- |

3.7

| 3.8 | Utbyte av information efter en träff | 68 |
| --- | --- | --- |

3.8

| 3.9 | Utbyte av tilläggsinformation i samband med överlämnande eller utlämning | 68 |
| --- | --- | --- |

3.9

| 3.10 | Utbyte av tilläggsinformation i samband med transitering genom en annan medlemsstat | 68 |
| --- | --- | --- |

3.10

| 3.11 | Radering av registreringar vid överlämnande eller utlämning | 68 |
| --- | --- | --- |

3.11

| 4. | REGISTRERINGAR OM NEKAD INRESA ELLER VISTELSE (ARTIKEL 24 I SIS II-FÖRORDNINGEN) | 69 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Införande av en registrering | 69 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | Flera registreringar | 70 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.3 | Missbruk av identitet | 70 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.4 | Införing av alias | 70 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 4.5 | Informationsutbyte i samband med utfärdande av uppehållstillstånd eller viseringar | 70 |
| --- | --- | --- |

4.5

| 4.5.1 | Särskilda förfaranden enligt artikel 25 i tillämpningskonventionen | 70 |
| --- | --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Särskilda förfaranden enligt artikel 5.4 a och c i kodexen om Schengengränserna | 71 |
| --- | --- | --- |

4.5.2

| 4.6 | Gemensamma bestämmelser om de förfaranden som avses i avsnitt 4.5 | 72 |
| --- | --- | --- |

4.6

| 4.7 | Informationsutbyte efter en träff och vid nekad inresa eller utvisning från Schengenområdet | 72 |
| --- | --- | --- |

4.7

| 4.8 | Informationsutbyte efter en träff på en tredjelandsmedborgare som omfattas av rätten till fri rörlighet | 73 |
| --- | --- | --- |

4.8

| 4.9 | Utbyte av information för det fall att en medlemsstat, utan att ha fått en träff, upptäcker att det finns en registrering om nekad inresa för en tredjelandsmedborgare som omfattas av rätten till fri rörlighet | 74 |
| --- | --- | --- |

4.9

| 4.10 | Radering av registreringar om nekad inresa eller vistelse | 74 |
| --- | --- | --- |

4.10

| 5. | REGISTRERINGAR OM FÖRSVUNNA PERSONER (ARTIKEL 32 I SIS II-BESLUTET) | 75 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Flera registreringar | 75 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | Missbruk av identitet | 75 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.3 | Införing av alias | 75 |
| --- | --- | --- |

5.3

| 5.4 | Flaggning | 75 |
| --- | --- | --- |

5.4

| 5.5 | Tillhandahållande av ingående beskrivningar av försvunna minderåriga och andra personer som bedöms vara utsatta för risk | 75 |
| --- | --- | --- |

5.5

| 5.6 | Utbyte av information efter en träff | 76 |
| --- | --- | --- |

5.6

| 5.7 | Radering av registreringar om försvunna personer | 76 |
| --- | --- | --- |

5.7

| 5.7.1 | Minderåriga | 77 |
| --- | --- | --- |

5.7.1

| 5.7.2 | Vuxna – ingen begäran om skyddsåtgärder | 77 |
| --- | --- | --- |

5.7.2

| 5.7.3 | Vuxna – skyddsåtgärder begärda | 77 |
| --- | --- | --- |

5.7.3

| 6. | REGISTRERINGAR OM PERSONER SOM SÖKS FÖR RÄTTSLIGA FÖRFARANDEN (ARTIKEL 34 I SIS II-BESLUTET) | 77 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | Flera registreringar | 77 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.2 | Missbruk av identitet | 77 |
| --- | --- | --- |

6.2

| 6.3 | Införing av alias | 77 |
| --- | --- | --- |

6.3

| 6.4 | Utbyte av information efter en träff | 77 |
| --- | --- | --- |

6.4

| 6.5 | Radering av registreringar om personer som söks för rättsliga förfaranden | 78 |
| --- | --- | --- |

6.5

| 7. | REGISTRERINGAR OM DISKRETA KONTROLLER ELLER SÄRSKILDA KONTROLLER (ARTIKEL 36 I SIS II-BESLUTET) | 78 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1 | Flera registreringar | 78 |
| --- | --- | --- |

7.1

| 7.2 | Missbruk av identitet | 78 |
| --- | --- | --- |

7.2

| 7.3 | Införing av alias | 78 |
| --- | --- | --- |

7.3

| 7.4 | Information till övriga medlemsstater vid registrering | 78 |
| --- | --- | --- |

7.4

| 7.5 | Flaggning | 79 |
| --- | --- | --- |

7.5

| 7.6 | Utbyte av information efter en träff | 79 |
| --- | --- | --- |

7.6

| 7.7 | Radering av registreringar om diskreta eller särskilda kontroller | 79 |
| --- | --- | --- |

7.7

| 7.8 | Automatisk nummerplåtsavläsning (ANPR) | 79 |
| --- | --- | --- |

7.8

| 8. | REGISTRERINGAR OM FÖREMÅL SOM SKA BESLAGTAS ELLER ANVÄNDAS SOM BEVISMATERIAL I BROTTMÅL (ARTIKEL 38 I SIS II-BESLUTET) | 79 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1 | Flera registreringar | 79 |
| --- | --- | --- |

8.1

| 8.2 | Fordonsregistreringar | 80 |
| --- | --- | --- |

8.2

| 8.2.1 | Kontroll av förekomsten av flera registreringar avseende ett fordon | 80 |
| --- | --- | --- |

8.2.1

| 8.2.2 | Fordon med samma identifieringsnummer (”VIN twins”) | 80 |
| --- | --- | --- |

8.2.2

| 8.3 | Utbyte av information efter en träff | 81 |
| --- | --- | --- |

8.3

| 8.4 | Radering av registreringar om föremål som ska beslagtas eller användas som bevismaterial vid rättegång i brottmål | 81 |
| --- | --- | --- |

8.4

| 9. | AUTOMATISK NUMMERPLÅTSAVLÄSNING (ANPR) | 82 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | STATISTIK | 83 |
| --- | --- | --- |

10.

INLEDNING

Schengenområdet

I det lilla luxemburgska samhället Schengen undertecknade den 14 juni 1985 fem länder, nämligen Belgien, Tyskland, Frankrike, Luxemburg och Nederländerna, ett avtal för att säkerställa fritt passerande av de inre gränserna för alla medborgare i medlemsstaterna och fri rörlighet för varor och tjänster.

De fem grundarländerna undertecknade konventionen om tillämpning av Schengenavtalet (2) den 19 juni 1990. Senare anslöt sig Italien den 27 november 1990, Spanien och Portugal den 25 juni 1991, Grekland den 6 november 1992, Österrike den 28 april 1995 och Danmark, Sverige och Finland den 19 december 1996.

Den 26 mars 1995 tillämpades följaktligen Schengenregelverket till fullo i Belgien, Tyskland, Frankrike, Luxemburg, Nederländerna, Spanien och Portugal (3). Från och med den 31 mars 1998 tillämpades det i Österrike och Italien (4). Från och med den 26 mars 2000 anslöt sig Grekland (5) och den 25 mars 2001 var Schengenregelverket slutligen tillämpligt fullt ut i Norge, Island, Sverige, Danmark och Finland (6).

Förenade kungariket och Irland deltar i enlighet med beslut 2000/365/EG respektive beslut 2002/192/EG endast i vissa av Schengenregelverkets bestämmelser.

De bestämmelser som Förenade kungariket önskade delta i (med undantag för SIS) är tillämpliga från och med den 1 januari 2005
   (7).

Schengenregelverket införlivades 1999 med Europeiska unionens rättsliga ram genom ett protokoll som fogades till Amsterdamfördraget (8). Den 12 maj 1999 antog rådet ett beslut om fastställande av en rättslig grund för samtliga bestämmelser och beslut som utgör Schengenregelverket, i enlighet med relevanta bestämmelser i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och fördraget om Europeiska unionen.

Från och med den 1 maj 2004 är Schengenregelverket bindande för Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Ungern, Republiken Malta, Republiken Polen, Republiken Slovenien och Republiken Slovakien, såsom det införlivats i Europeiska unionens regelverk genom det protokoll som fogats till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska gemenskapen (nedan kallat Schengenprotokollet), och de rättsakter som bygger på eller på annat sätt har samband med det. Dessa medlemsstater blev fullvärdiga medlemmar av Schengenområdet den 21 december 2007.

Cypern har undertecknat konventionen om tillämpning av Schengenavtalet, men omfattas av ett undantag enligt sin anslutningsakt från 2003.

Bulgarien och Rumänien anslöt sig till Europeiska unionen den 1 januari 2007. Från detta datum är Schengenregelverket och de rättsakter som bygger på eller på annat sätt har samband med det bindande för dessa medlemsstater, med det undantag som anges i deras anslutningsakt från 2005.

Kroatien anslöt sig till Europeiska unionen den 1 juli 2013. Landet tillämpar Schengenregelverket, med det undantag som anges i anslutningsakten från 2011.

Vissa av Schengenregelverkets bestämmelser blir tillämpliga i samband med att nya stater ansluter sig till EU. Andra bestämmelser ska endast tillämpas i dessa medlemsstater i enlighet med ett rådsbeslut om detta. Slutligen ska rådet fatta beslut om avskaffande av gränskontrollerna, efter att ha konstaterat att de nödvändiga villkoren för tillämpning av alla relevanta delar av Schengenregelverket har uppfyllts i den berörda medlemsstaten, i enlighet med tillämpliga utvärderingsförfaranden och efter samråd med Europaparlamentet.

Vissa andra europeiska länder har anslutit sig till Schengenområdet. Konungariket Norge och Republiken Island slöt ett samarbetsavtal med medlemsstaterna den 18 maj 1999
   (9), i syfte att delta i Schengenkonventionen.

Under 2004 undertecknade Schweiz ett avtal med Europeiska unionen och Europeiska gemenskapen om Schweiz associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (10), varigenom landet anslöt sig till Schengenområdet den 12 december 2008.

Den 19 december 2011 blev Furstendömet Liechtenstein medlem i Schengenområdet i enlighet med det protokoll som undertecknades 2008 mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (11).

Andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II)

Andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II), som inrättades enligt förordning (EG) nr 1987/2006 (nedan kallad SIS II-förordningen) och beslut 2007/533/RIF (nedan kallat SIS II-beslutet) om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (gemensamt kallade SIS II-rättsakterna) samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1986/2006 (12) utgör ett gemensamt informationssystem som gör det möjligt för medlemsstaternas behöriga myndigheter att utbyta information och är ett viktigt verktyg för tillämpningen av Schengenregelverkets bestämmelser som införlivats med Europeiska unionens regelverk. Genom tillämpning av dessa instrument den 9 april 2013 upphävdes avdelning IV i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet. SIS II ersätter första generationen av Schengens informationssystem som togs i drift 1995 och utvidgades 2005 och 2007.

Syftet med SIS II är i enlighet med artikel 1 i rättsakterna om SIS II att ”[...] på medlemsstaternas territorier, med hjälp av information som överförs via detta system inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen, garantera hög säkerhetsnivå, inbegripet bevarandet av allmän säkerhet och allmän ordning och skyddet av säkerhet, samt att tillämpa bestämmelserna i avdelning IV i tredje delen i EG-fördraget avseende rörlighet för personer i de territorierna”.

I enlighet med SIS II-rättsakterna ska SIS II genom ett automatiskt sökningsförfarande ge tillgång till upplysningar om personer och föremål för följande myndigheter:

| a) | Myndigheter med ansvar för gränskontroller, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 (13). |
| --- | --- |

a)

Myndigheter med ansvar för gränskontroller, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 (13).

| b) | Myndigheter som genomför och samordnar andra polis- och tullundersökningar inom landet. |
| --- | --- |

b)

Myndigheter som genomför och samordnar andra polis- och tullundersökningar inom landet.

| c) | Nationella rättsliga myndigheter och myndigheter som samordnar deras verksamhet. |
| --- | --- |

c)

Nationella rättsliga myndigheter och myndigheter som samordnar deras verksamhet.

| d) | Myndigheter med ansvar för att utfärda viseringar, de centrala myndigheter som ansvarar för att pröva viseringsansökningar, myndigheter med ansvar för utfärdande av uppehållstillstånd och för förvaltning av lagstiftning som rör tredjelandsmedborgare i samband med tillämpningen av unionsrätten när det gäller den fria rörligheten för personer. |
| --- | --- |

d)

Myndigheter med ansvar för att utfärda viseringar, de centrala myndigheter som ansvarar för att pröva viseringsansökningar, myndigheter med ansvar för utfärdande av uppehållstillstånd och för förvaltning av lagstiftning som rör tredjelandsmedborgare i samband med tillämpningen av unionsrätten när det gäller den fria rörligheten för personer.

| e) | Myndigheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon (i enlighet med förordning (EG) nr 1986/2006). |
| --- | --- |

e)

Myndigheter som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon (i enlighet med förordning (EG) nr 1986/2006).

I enlighet med SIS II-beslutet har även Europol och Eurojust tillgång till vissa kategorier av registeruppgifter.

SIS II omfattar följande komponenter:

| 1. | Ett centralt system (nedan kallat centrala SIS II) bestående av






  a) | en teknisk stödfunktion (CS-SIS) som innehåller en databas (SIS II-databasen), |
| --- | --- | --- |

1.

Ett centralt system (nedan kallat centrala SIS II) bestående av

a)

en teknisk stödfunktion (CS-SIS) som innehåller en databas (SIS II-databasen),

| b) | ett enhetligt nationellt gränssnitt (NI-SIS), |
| --- | --- |

b)

ett enhetligt nationellt gränssnitt (NI-SIS),

| 2. | En nationell del (N.SIS II) i var och en av medlemsstaterna, bestående av de nationella datasystem som kommunicerar med det centrala SIS II. Ett N.SIS II kan innehålla en datafil (nedan kallad nationell kopia) med en kopia av hela databasen för SIS II eller delar av den. |
| --- | --- |

2.

En nationell del (N.SIS II) i var och en av medlemsstaterna, bestående av de nationella datasystem som kommunicerar med det centrala SIS II. Ett N.SIS II kan innehålla en datafil (nedan kallad nationell kopia) med en kopia av hela databasen för SIS II eller delar av den.

| 3. | En kommunikationsinfrastruktur mellan CS-SIS och NI-SIS som tillhandahåller ett krypterat virtuellt nätverk för SIS II-uppgifter och utbytet av uppgifter mellan Sirenekontoren i enlighet med vad som anges nedan. |
| --- | --- |

3.

En kommunikationsinfrastruktur mellan CS-SIS och NI-SIS som tillhandahåller ett krypterat virtuellt nätverk för SIS II-uppgifter och utbytet av uppgifter mellan Sirenekontoren i enlighet med vad som anges nedan.

1.   SIRENEKONTOREN OCH TILLÄGGSINFORMATION

1.1   Sirenekontoret

SIS II innehåller endast information (t.ex. uppgifter om registreringar) som krävs för att identifiera en person eller ett föremål och för att vidta nödvändiga åtgärder. Dessutom ska medlemsstaterna i enlighet med SIS II-rättsakterna utbyta tilläggsinformation rörande registreringar som är nödvändiga för att genomföra vissa bestämmelser i SIS II-rättsakterna och för att SIS II ska kunna fungera på rätt sätt. Detta utbyte kan vara bilateralt eller multilateralt.

Den struktur som skapats för att möjliggöra utbytet av kompletterande uppgifter har givits namnet Sirene, en förkortning av den engelska definitionen på begäran om kompletterande uppgifter vid den nationella gränsövergången, dvs.: Supplementary Information Request at the National Entries.

Varje medlemsstat ska inrätta ett nationellt Sirenekontor i enlighet med artikel 7.2 i SIS II-rättsakterna. Kontoret ska fungera som en samlad kontaktpunkt för medlemsstaterna som ska vara tillgänglig dygnet runt sju dagar i veckan året runt för utbyte av tilläggsinformation i samband med registreringar, för att lämpliga åtgärder ska kunna vidtas i de fall där personer och föremål omfattas av registreringar i SIS II och påträffas vid sökningar i detta system. Sirenekontorens viktigaste uppgifter (14) är att se till att utbytet av alla kompletterande uppgifter följer kraven i Sirenehandboken, på det sätt som anges i artikel 8 i SIS II-rättsakterna i följande fall:

| a) | För att medlemsstaterna ska kunna rådfråga eller underrätta varandra i samband med att de lägger in en registrering (till exempel om gripande). |
| --- | --- |

a)

För att medlemsstaterna ska kunna rådfråga eller underrätta varandra i samband med att de lägger in en registrering (till exempel om gripande).

| b) | För att lämpliga åtgärder ska kunna vidtas när en sökning har givit träff (till exempel matchning med andra registreringar). |
| --- | --- |

b)

För att lämpliga åtgärder ska kunna vidtas när en sökning har givit träff (till exempel matchning med andra registreringar).

| c) | När den begärda åtgärden inte kan vidtas (till exempel flaggning). |
| --- | --- |

c)

När den begärda åtgärden inte kan vidtas (till exempel flaggning).

| d) | När kvaliteten på SIS II-uppgifterna kontrolleras (till exempel om uppgifter har förts in på otillåtet sätt eller är felaktiga i sak), utgående registreringar valideras eller ingående registreringar kontrolleras om detta krävs enligt nationell lag. |
| --- | --- |

d)

När kvaliteten på SIS II-uppgifterna kontrolleras (till exempel om uppgifter har förts in på otillåtet sätt eller är felaktiga i sak), utgående registreringar valideras eller ingående registreringar kontrolleras om detta krävs enligt nationell lag.

| e) | När registreringarnas överensstämmelse och prioritering kontrolleras (till exempel kontroll av om flera registreringar gjorts om samma person). |
| --- | --- |

e)

När registreringarnas överensstämmelse och prioritering kontrolleras (till exempel kontroll av om flera registreringar gjorts om samma person).

| f) | För att skydda de registrerades rättigheter, särskilt rätten till tillgång till uppgifter. |
| --- | --- |

f)

För att skydda de registrerades rättigheter, särskilt rätten till tillgång till uppgifter.

Medlemsstaterna uppmanas att organisera alla nationella organ, däribland Sirenekontoren, med ansvar för internationellt polissamarbete på ett strukturerat sätt i syfte att förhindra behörighetskonflikter och dubbelarbete.

1.2   Sirenehandboken

Sirenehandboken består av en samling anvisningar och innehåller en detaljerad beskrivning av reglerna och förfarandena för bilateralt eller multilateralt utbyte av tilläggsinformation.

1.3   Bilagor till denna Sirenehandbok

Eftersom vissa bestämmelser av teknisk natur direkt påverkar användarnas arbete i medlemsstaterna, däribland Sirenekontoren, inkluderas sådana bestämmelser lämpligen i Sirenehandboken. I tilläggen till denna handbok fastställs därför bland annat translittereringsregler, kodtabeller, formulär för meddelanden om tilläggsinformation och andra tekniska genomförandeåtgärder för databehandling.

1.4   Katalog över rekommendationer för en korrekt tillämpning av Schengenregelverket och bästa metoder (Schengens informationssystem)

Katalogen innehåller rättsligt icke-bindande rekommendationer och bästa praxis för medlemsstaterna mot bakgrund av erfarenheten. Den fungerar även som ett referensverktyg för bedömningar av den korrekta tillämpningen av SIS II-rättsakterna. Katalogen bör följaktligen följas i möjligaste mån.

1.5   Sirenekontorens roll i polissamarbetet inom Europeiska unionen

Utbytet av tilläggsinformation ska inte påverka de uppgifter som anförtrotts Sirenekontoren på området internationellt polissamarbete i enlighet med nationell lagstiftning som införlivar andra EU-rättsakter.

Ytterligare arbetsuppgifter får anförtros Sirenekontoren, särskilt genom tillämpning av den nationella lagstiftning som införlivar rambeslut 2006/960/RIF, artiklarna 39 och 46 i Schengenkonventionen – i den utsträckning de inte ersatts av rambeslut 2006/960/RIF – artiklarna 40 eller 41 i Schengenkonventionen eller om informationen omfattas av tillämpningsområdet för ömsesidig rättslig hjälp.

Om ett Sirenekontor mottar en begäran från ett annat Sirenekontor som faller utanför dess behörighet enligt den nationella lagstiftningen ska det omgående vidarebefordra denna begäran till den behöriga myndigheten och underrätta det begärande Sirenekontoret om detta. Om så är nödvändigt ska den ge det begärande Sirenekontoret stöd för att underlätta kommunikationen.

1.5.1   Överföring av SIS II-uppgifter och tilläggsinformation till tredjeland eller internationella organisationer

Enligt artikel 39 i SIS II-förordningen och artikel 54 i SIS II-beslutet ska uppgifter som behandlas i SIS II med tillämpning av dessa rättakter inte överföras eller göras tillgängliga för tredjeländer eller internationella organisationer. Förbudet ska gälla överföring av tilläggsinformation till tredjeland eller internationella organisationer. I artikel 55 i SIS II-beslutet föreskrivs ett undantag från denna generella regel. Det gäller utbyte med Interpol av uppgifter om stulna bortförda, borttappade eller ogiltigförklarade pass, på de villkor som anges i artikeln.

1.6   Förbindelserna mellan Sirenekontoren och Europol

I enlighet med artiklarna 26, 36 och 38 i SIS II-beslutet har Europol rätt att få åtkomst till och söka direkt bland sådana uppgifter som har förts in i SIS II. Europol får begära ytterligare information från berörda medlemsstater i enlighet med bestämmelserna i Europolbeslutet (15). I enlighet med nationell lagstiftning rekommenderas starkt att samarbete med den nationella Europolenheten inleds för att säkerställa att Sirenekontoret underrättas om eventuellt utbyte av tilläggsinformation rörande SIS II-registreringar mellan Europol och den nationella Europolenheten. Om kommunikationen på nationell nivå rörande SIS II-registreringar i undantagsfall sköts av den nationella Europolenheten bör alla som deltar i utbytet, i synnerhet Sirenekontoret, uppmärksammas på detta för att undvika förvirring.

1.7   Förbindelserna mellan Sirenekontoren och Eurojust

I enlighet med artiklarna 26, 32, 34 och 38 i SIS II-beslutet har de nationella medlemmarna i Eurojust och deras biträdande medlemmar rätt att få åtkomst till och söka direkt bland sådana uppgifter som har förts in i SIS II. I enlighet med nationell lagstiftning ska det inledas ett samarbete dem emellan för att säkerställa ett smidigt informationsutbyte vid en eventuell träff. Sirenekontoret ska särskilt fungera som en kontaktpunkt för de nationella medlemmarna i Eurojust och deras biträdande medlemmar när det gäller tilläggsinformation om registreringar i SIS II.

1.8   Förbindelserna mellan Sirenekontoren och Interpol (16)

SIS II har inte till uppgift att ersätta eller kopiera Internationella kriminalpolisorganisationens (Interpol) uppgifter. Även om vissa uppgifter kan överlappa varandra skiljer sig principerna för verksamheten och för samarbetet mellan Schengenmedlemsstaterna avsevärt från de principer som styr Interpol. Det är därför nödvändigt att fastställa regler för samarbetet mellan medlemsstaternas Sirenekontor och nationella centralbyråer (NCB).

Följande principer gäller:

1.8.1   SIS Il-registreringarnas företräde framför Interpol-registreringar

När det gäller medlemsstaternas registreringar ska registreringarna i SIS II och det informationsutbyte som berör dem alltid ha företräde framför registreringarna och informationsutbytet via Interpol. Detta gäller särskilt när registreringar står i strid med varandra.

1.8.2   Val av kommunikationskanal

Principen om att Schengen-registreringar har företräde framför Interpol-registreringar som gjorts av medlemsstater ska iakttas och det ska säkerställas att den iakttas även av de nationella centralbyråerna. Så snart en SIS II-registrering skapats ska Sirenekontoren tillhandahålla all kommunikation rörande registreringen och skälen bakom den samt rörande eventuella åtgärder som vidtas. Om en medlemsstat önskar ändra kommunikationskanal måste den först samråda med de övriga medlemsstaterna. En sådan ändring är möjlig endast i särskilda fall.

1.8.3   Användning och spridning av Interpol-registreringar i Schengenstaterna

Eftersom SIS II-registreringar har företräde framför Interpol-registreringar ska de sistnämnda användas endast i undantagsfall (dvs. när det varken enligt rättsakterna om SIS II eller tekniskt finns någon grund för att göra registreringen i SIS II eller när det inte finns tillräckliga uppgifter för att skapa en SIS II-registrering). Parallella registreringar i SIS II och via Interpol bör undvikas inom Schengenområdet. Registreringar som skickas ut via Interpol och som även omfattar Schengenområdet eller delar av detta ska innehålla följande text: ”med undantag av Schengenstaterna”.

1.8.4   Träff på och radering av en registrering

För att säkerställa Sirenekontorets roll som samordnare av kontrollen av kvaliteten på uppgifter som läggs in i SIS II, ska medlemsstaterna se till att Sirenekontoren och de nationella centralbyråerna underrättar varandra om träffar på och raderingar av registreringar.

1.8.5   Förbättrat samarbete mellan Sirenekontoren och Interpols nationella centralbyråer

Varje medlemsstat ska, i enlighet med nationell lagstiftning, vidta lämpliga åtgärder för att skapa ett välfungerande informationsutbyte på nationell nivå mellan Sirenekontoret och den nationella centralbyrån.

1.9   Standardmaterial

Nedanstående standarder ska ligga till grund för samarbetet via Sirenekontoren.

1.9.1   Tillgänglighet

Varje nationellt Sirenekontor ska vara helt i drift dygnet runt, alla dagar i veckan för att kunna reagera inom den tidsfrist som anges i avsnitt 1.13. Även tekniska och rättsliga analyser, stöd och lösningar måste vara tillgängliga dygnet runt, alla dagar i veckan.

1.9.2   Kontinuitet

Varje Sirenekontor ska skaffa sig en intern struktur som säkerställer kontinuitet i förvaltningen och i frågor rörande personal och teknisk infrastruktur.

1.9.3   Sekretess

Enligt artikel 11 i SIS II-rättsakterna ska relevanta nationella bestämmelser om tystnadsplikt eller motsvarande sekretesskrav gälla för all Sirenepersonal. Dessa skyldigheter kvarstår även efter det att de berörda personerna har lämnat sin befattning eller anställning.

1.9.4   Tillgång till information

För att Sirenekontorets personal ska kunna fullgöra skyldigheten att tillhandahålla kompletterande uppgifter måste den ha direkt eller indirekt tillträde till alla relevanta nationella uppgifter och expertråd.

1.10   Kommunikation

1.10.1   Kommunikationsspråk

För att den bilaterala kommunikationen mellan Sirenekontorens personal ska bli så effektiv som möjligt ska ett språk som behärskas av båda parter användas.

1.10.2   Utbyte av uppgifter mellan Sirenekontor

De tekniska specifikationerna för informationsutbytet mellan Sirenekontor fastställs i handlingen Utbyte av uppgifter mellan Sirenekontoren (DEBS). Dessa instruktioner ska följas.

1.10.3   Nätverk, meddelanden och brevlådor

Sirenekontoren ska använda ett krypterat virtuellt nätverk som är förbehållet SIS II-uppgifter och utbyte av tilläggsinformation mellan Sirenekontoren enligt vad som avses i artiklarna 4.1 c och 8.1 i SIS II-rättsakterna. Endast om denna kanal inte är tillgänglig får ett annat lämpligt kommunikationssätt användas, förutsatt att det är tillräckligt säkert. Möjligheten att välja kommunikationssätt innebär att det ska fastställas från fall till fall beroende på de tekniska möjligheterna och de säkerhets- och kvalitetskrav som kommunikationen ska uppfylla.

Skriftliga meddelanden delas in i två kategorier: fritext och standardformulär. I tillägg 3 beskrivs de formulär som utbyts mellan Sirenekontoren samt riktlinjer för det förväntade innehållet i fälten och om de är obligatoriska eller ej.

Inom nätverket ska det finnas fyra olika brevlådor för fritextmeddelanden och Sireneformulär.

| Brevlåda | E-postadress | Syfte |
| --- | --- | --- |
| Operativt | oper@xx.sirenemail2.eu | Används för utbyte av formulär och bilagor mellan Sirenekontoren |
| Tekniskt | tech@xx.sirenemail2.eu | Används för utbyte av e-postmeddelanden mellan Sirenekontorens tekniska stödpersonal |
| Sirenekontorets chef | director@xx.sirenemail2.eu | Används för utbyte av e-postmeddelanden mellan Sirenekontorens chefer |
| E-postadress | message@xx.sirenemail2.eu | Används för utbyte av fritextmeddelanden mellan Sirenekontoren |

Brevlåda

E-postadress

Syfte

Operativt

oper@xx.sirenemail2.eu

Används för utbyte av formulär och bilagor mellan Sirenekontoren

Tekniskt

tech@xx.sirenemail2.eu

Används för utbyte av e-postmeddelanden mellan Sirenekontorens tekniska stödpersonal

Sirenekontorets chef

director@xx.sirenemail2.eu

Används för utbyte av e-postmeddelanden mellan Sirenekontorens chefer

E-postadress

message@xx.sirenemail2.eu

Används för utbyte av fritextmeddelanden mellan Sirenekontoren

För testningsändamål finns det en andra domän (17) (testxx.sirenemail2.eu) inom vilken alla e-postadresser i tabellen ovan kan kopieras för testning utan att orsaka problem i det faktiska meddelandeutbytet och arbetsflödesmiljön.

De detaljerade regler för Sirene-brevlådorna och överföringen av Sireneformulär som beskrivs i dokumentet ”Utbyte av uppgifter mellan Sirenekontor” ska gälla.

Sirenes arbetsflödessystem (se avsnitt 1.12) ska övervaka den operativa brevlådan, e-postbrevlådan (”oper” och ”message”) i syfte att ta hand om inkommande formulär, relaterade e-postmeddelanden och bilagor. Brådskande meddelanden ska endast skickas till den operativa brevlådan.

1.10.4   Kommunikation i undantagsfall

När de normala kommunikationskanalerna inte är tillgängliga och det är nödvändigt att till exempel skicka standardformulär via fax ska det förfarande som anges i dokumentet ”Utbyte av uppgifter mellan Sirenekontor” tillämpas.

1.11   Adressboken för Sirenekontoren

I adressboken för Sirenekontoren insamlas och redovisas kontaktuppgifter för de olika kontoren samt de uppgifter som är nödvändiga för att dessa ska kunna kommunicera och samarbeta med varandra. Kommissionen ska uppdatera adressboken för Sirenekontoren. Den uppdaterade adressboken ska utfärdas av kommissionen minst två gånger om året. Varje Sirenekontor ska se till att

| a) | Varje Sirenekontor ska se till att |
| --- | --- |

a)

Varje Sirenekontor ska se till att

| b) | personalen på Sirenekontoret känner till och använder adressboken, och att |
| --- | --- |

b)

personalen på Sirenekontoret känner till och använder adressboken, och att

| c) | alla uppdateringar av informationen i adressboken utan dröjsmål förmedlas till kommissionen. |
| --- | --- |

c)

alla uppdateringar av informationen i adressboken utan dröjsmål förmedlas till kommissionen.

1.12   Sirenes arbetsflöde

En effektiv förvaltning av Sirenekontorens arbetsbörda uppnås bäst genom att varje Sirenekontor har ett datoriserat förvaltningssystem (arbetsflödessystem) som möjliggör en hög grad av automatisering av det dagliga arbetsflödet.

Sirenekontoret bör ha en reservdator och ett reservdatabassystem för sitt arbetsflöde på en annan plats som kan användas i allvarliga nödsituationer vid Sirenekontoret. Detta ska omfatta tillräcklig reservkraft och kommunikationsutrustning.

Sirenearbetsflödet ska backas upp av lämpligt it-stöd för att säkerställa hög tillgänglighet.

1.13   Svarsfrister

Sirenekontoret ska snarast möjligt svara på de framställningar om registreringar och förfaranden vid träffar som de andra medlemsstaterna gör via sina Sirenekontor. Svaret måste under alla omständigheter ges inom tolv timmar. Svaret måste hur som helst ges inom tolv timmar. Se även avsnitt 1.13.1 om påpekande i Sireneformulär om brådska.

I det löpande arbetet ska prioriteringarna grunda sig på vilken kategori av registrering det rör sig om och hur viktigt ärendet är.

1.13.1   Påpekande om brådskande ärende i Sireneformulär, inklusive brådskande rapportering av en träff

Sireneformulär som ska behandlas med högsta prioritet av det anmodade Sirenekontoret kan förses med påskriften ”URGENT” i fält 311 (”Important Notice”), vilken ska åtföljas av en förklaring till skälet för denna prioriteringsgrad. Skälet till prioriteringsgraden ska anges i lämpligt fält i Sireneformulären. Kommunikation per telefon kan också användas när ett snabbt svar krävs.

Om omständigheterna kring en träff på en registrering kräver det, exempelvis en verklig nödsituation eller i mycket viktiga ärenden, ska Sirenekontoret i den medlemsstat där träffen har noterats i lämpliga fall underrätta Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten om träffen per telefon efter det att formulär G har översänts.

1.14   Regler för translitterering och transkribering

Beskrivningar och regler för translitterering och transkribering anges i tillägg 1. De ska följas vid kommunikationen mellan Sirenekontoren (se även avsnitt 2.10 om registrering av egennamn).

1.15   Uppgifternas kvalitet

Enligt artikel 7.2 i SIS II-rättsakterna ska Sirenekontoren samordna kontrollen av kvaliteten på de uppgifter som läggs in i SIS II. Därför bör Sirenekontoren ha den nationella behörighet som är nödvändig för att genomföra denna uppgift. Därför ska det finnas en lämplig form av nationell granskning av datakvalitet som bland annat omfattar genomgång av antalet registreringar/träffar och uppgifternas innehåll.

För att Sirenekontoret ska kunna fullgöra sin uppgift som samordnare av kontrollen av uppgifternas kvalitet bör det ha tillgång till nödvändigt IT-stöd och för ändamålet avpassade rättigheter i systemet.

Det bör i samarbete med de nationella Sirenekontoren fastställas nationella normer för utbildningen av användare när det gäller principerna och praxis rörande uppgiftskvalitet. Medlemsstaterna får begära att Sirenekontorens personal ska delta i utbildning av alla myndigheter som lägger in registreringar, med tonvikt på uppgiftskvalitet och maximering av användningen av SIS II.

1.16   Arkivering

| a) | Varje medlemsstat ska fastställa villkoren för lagring av uppgifter. |
| --- | --- |

a)

Varje medlemsstat ska fastställa villkoren för lagring av uppgifter.

| b) | Den registrerande medlemsstatens Sirenekontor ska lagra alla uppgifter om sina egna registreringar och hålla dem tillgängliga för de övriga medlemsstaterna, inklusive en hänvisning till det beslut som gav upphov till registreringen. |
| --- | --- |

b)

Den registrerande medlemsstatens Sirenekontor ska lagra alla uppgifter om sina egna registreringar och hålla dem tillgängliga för de övriga medlemsstaterna, inklusive en hänvisning till det beslut som gav upphov till registreringen.

| c) | Alla Sirenekontorens arkiv ska organiseras på ett sådant sätt att man snabbt kan få tillgång till relevanta uppgifter så att mycket korta tidsfrister för överföringen av uppgifter kan hållas. |
| --- | --- |

c)

Alla Sirenekontorens arkiv ska organiseras på ett sådant sätt att man snabbt kan få tillgång till relevanta uppgifter så att mycket korta tidsfrister för överföringen av uppgifter kan hållas.

| d) | I enlighet med artikel 12.4 i SIS II-rättsakterna ska sådana personuppgifter som registrerats hos Sirenekontoret till följd av informationsutbyten endast lagras under så lång tid som behövs för att uppnå det syfte för vilket de tillhandahölls. I princip ska dessa uppgifter raderas så snart registreringen i fråga har raderats ur SIS II, och under alla omständigheter senast ett år efter detta. Uppgifter om en särskild registrering som en medlemsstat har lagt in eller om en registrering i samband med vilken en åtgärd har vidtagits på dess territorium får emellertid lagras under längre tid om det finns stöd för detta i nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

d)

I enlighet med artikel 12.4 i SIS II-rättsakterna ska sådana personuppgifter som registrerats hos Sirenekontoret till följd av informationsutbyten endast lagras under så lång tid som behövs för att uppnå det syfte för vilket de tillhandahölls. I princip ska dessa uppgifter raderas så snart registreringen i fråga har raderats ur SIS II, och under alla omständigheter senast ett år efter detta. Uppgifter om en särskild registrering som en medlemsstat har lagt in eller om en registrering i samband med vilken en åtgärd har vidtagits på dess territorium får emellertid lagras under längre tid om det finns stöd för detta i nationell lagstiftning.

| e) | Tilläggsinformation som översänts av andra medlemsstater ska lagras i enlighet med nationell lagstiftning om skydd av uppgifter och privatlivet i det mottagande landet. Likaledes tillämpliga är artikel 12 i SIS II-rättsakterna, Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (18) och rådets rambeslut 2008/977/RIF (19). |
| --- | --- |

e)

Tilläggsinformation som översänts av andra medlemsstater ska lagras i enlighet med nationell lagstiftning om skydd av uppgifter och privatlivet i det mottagande landet. Likaledes tillämpliga är artikel 12 i SIS II-rättsakterna, Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (18) och rådets rambeslut 2008/977/RIF (19).

| f) | Uppgifter om missbruk av identitet ska raderas så snart registreringen i fråga har raderats. |
| --- | --- |

f)

Uppgifter om missbruk av identitet ska raderas så snart registreringen i fråga har raderats.

| g) | Tillgången till arkiven ska registreras, kontrolleras och begränsas till särskilt utvald personal. |
| --- | --- |

g)

Tillgången till arkiven ska registreras, kontrolleras och begränsas till särskilt utvald personal.

1.17   Personal

Personal med lång erfarenhet kan ta egna initiativ och därmed fungera mer effektivt. Det är därför önskvärt med en låg personalomsättning. Detta förutsätter att ledningen odelat stöder decentraliserade strukturer i arbetsorganisationen. Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att undvika att personalförändringar leder till kompetens- och erfarenhetsförluster.

1.17.1   Sirenekontorens chefer

Sirenekontorens chefer ska mötas minst två gånger om året för att utvärdera hur samarbetet mellan deras kontor har fungerat, diskutera nödvändiga tekniska och organisatoriska åtgärder för att hantera eventuella problem och vid behov förtydliga sina förfaranden. Sirenekontorens chefsmöten anordnas av den medlemsstat som innehar ordförandeskapet i Europeiska unionens råd.

1.17.2   Sirene-kontaktpersoner

I fall där standardförfarandena inte är tillräckliga kan Sirenes kontaktperson hantera akter som är komplexa, problematiska eller känsliga och som kan kräva viss kvalitetsgranskning och/eller långsiktigare kontakter med ett annat Sirenekontor för att lösa frågan. Sirene-kontaktpersonen är inte avsedd för brådskande fall när de mottagningstjänster som är tillgängliga dygnet runt sju dagar i veckan året runt i princip ska användas.

Sirene-kontaktpersonen kan formulera förslag för att förbättra kvaliteten och ange alternativ för att lösa problem på längre sikt.

Generellt kan Sirene-kontaktpersonerna endast kontaktas av en annan Sirene-kontaktperson under kontorstid.

En årlig utvärdering ska göras inom ramen för den årliga statistiska avrapportering som sker enligt tillägg 5 och ska använda följande indikatorer:

| a) | Antal insatser från Sirenes kontaktperson per medlemsstat. |
| --- | --- |

a)

Antal insatser från Sirenes kontaktperson per medlemsstat.

| b) | Skäl till kontakt. |
| --- | --- |

b)

Skäl till kontakt.

| c) | Resultat av ingripanden på grundval av tillgängliga uppgifter under rapporteringsperioden: |
| --- | --- |

c)

Resultat av ingripanden på grundval av tillgängliga uppgifter under rapporteringsperioden:

1.17.3   Kunskaper

Sirenekontorets personal måste ha språkkunskaper som täcker så många språk som möjligt och tjänstgörande personal ska kunna kommunicera med samtliga Sirenekontor.

De ska ha goda kunskaper om

| — | nationella, europeiska och internationella rättsliga frågor, |
| --- | --- |

—

nationella, europeiska och internationella rättsliga frågor,

| — | det egna landets nationella brottsbekämpande myndigheter, och |
| --- | --- |

—

det egna landets nationella brottsbekämpande myndigheter, och

| — | de nationella och europeiska rättssystemen och invandringsreglerna. |
| --- | --- |

—

de nationella och europeiska rättssystemen och invandringsreglerna.

De ska ha befogenhet att oberoende handlägga alla inkommande ärenden.

Operatörer som tjänstgör utanför kontorstid ska ha samma kompetens, kunskaper och befogenheter. De ska dessutom ha möjlighet att vända sig till jourhavande experter.

Juridiskt sakkunniga bör finnas tillgängliga vid Sirenekontoret för handläggning av såväl rutinärenden som undantagsfall. Denna sakkunskap kan, beroende på typen av fall, tillhandahållas av all slags personal som har den nödvändiga bakgrunden eller av sakkunniga från rättsliga myndigheter.

1.17.4   Utbildning

Nationell nivå

På nationell nivå ska tillräcklig utbildning säkerställa att personalen uppfyller kraven i denna handbok. Personal vid de myndigheter som har tillgång till SIS II ska, innan de tillåts behandla uppgifter som lagras i SIS II, särskilt utbildas på lämpligt sätt i uppgiftssäkerhets- och uppgiftsskyddsregler, och de ska informeras om alla relevanta brott och påföljder.

Europeisk nivå

I syfte att förbättra samarbetet mellan Sirenekontoren ska det minst en gång om året anordnas gemensam utbildning då personalen från de olika Sirenekontoren kan träffas för att utbyta erfarenheter om nationella arbetsmetoder och skapa en enhetlig och jämn kunskapsnivå. Detta kommer att göra personalen mer medveten om hur viktigt deras arbete är och om att medlemsstaternas gemensamma säkerhet kräver att de agerar solidariskt.

Utbildningen ska utformas enligt Sirenes utbildningshandbok.

Enligt artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1077/2011 (20) ska Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (nedan kallad byrån) utföra uppgifter avseende utbildning i den tekniska användningen av SIS II, särskilt för Sirenepersonal.

1.17.5   Personalutbyte

Sirenekontoren ska i möjligaste mån även organisera personalutbyten med andra Sirenekontor minst en gång om året. Avsikten med dessa utbyten är att förbättra personalens kunskaper om arbetsmetoderna, att visa hur andra Sirenekontor är organiserade och att knyta personliga kontakter mellan kollegor i olika medlemsstater.

2.   ALLMÄNNA FÖRFARANDEN

De nedan beskrivna förfarandena är tillämpliga på alla typer av registreringar. De förfaranden som gäller för respektive kategori av registrering återfinns i de relevanta delarna av denna handbok.

2.1   Definitioner

registrerande medlemsstat
  : den medlemsstat som lade in registreringen i SIS II.

verkställande medlemsstat
  : den medlemsstat som verkställer eventuella åtgärder efter en träff.

tillhandahållande Sirenekontor
  : Sirenekontoret i den medlemsstat som innehar fingeravtrycken eller fotografierna när det gäller en person som är föremål för en annan medlemsstats registrering.

Träff
  : en träff i SIS II föreligger om

| a) | en användare gör en sökning, |
| --- | --- |

a)

en användare gör en sökning,

| b) | sökningen visar en utländsk registrering i SIS II, |
| --- | --- |

b)

sökningen visar en utländsk registrering i SIS II,

| c) | uppgifterna om registreringen i SIS II motsvarar de angivna uppgifterna, och |
| --- | --- |

c)

uppgifterna om registreringen i SIS II motsvarar de angivna uppgifterna, och

| d) | ytterligare åtgärder begärs på grund av träffen. |
| --- | --- |

d)

ytterligare åtgärder begärs på grund av träffen.

Flagga
  : en markering som kan fogas till registreringar om gripande, försvunna personer och registreringar om kontroller, om en medlemsstat anser att ett vidtagande av åtgärder på grundval av en registrering är oförenlig med dess nationella lagstiftning, internationella förpliktelser eller viktiga nationella intressen; om en registrering försetts med flaggning ska den åtgärd som begärts på grundval av registreringen inte vidtas på denna medlemsstats territorium.

2.2   Flera registreringar (artikel 34.6 i SIS II-förordningen och artikel 49.6 i SIS II-beslutet)

Endast en registrering per medlemsstat får göras i SIS II om en enskild person eller ett enskilt föremål.

När det är möjligt och nödvändigt ska därför den andra och alla därpå följande registreringar om samma person hållas tillgängliga på nationell nivå så att de kan läggas in när den första registreringen om denna person upphör att gälla eller raderas.

Samma person eller föremål får registreras av flera olika medlemsstater. Detta får inte leda till en otydlig situation för användarna, utan dessa måste ha korrekt information om vilka åtgärder som ska vidtas när de gör en registrering och vilket förfarande som ska följas vid en träff. Det bör därför upprättas både förfaranden som gör det möjligt att upptäcka om det finns flera registreringar och en prioriteringsmekanism för inläggningen av dessa i SIS II.

Detta kräver

| — | kontroller innan en registrering görs för att upptäcka om samma person eller föremål inte redan är registrerad i SIS II, och |
| --- | --- |

—

kontroller innan en registrering görs för att upptäcka om samma person eller föremål inte redan är registrerad i SIS II, och

| — | samråd med de andra medlemsstaterna om inläggning av en registrering leder till att det finns flera registreringar som sinsemellan är oförenliga. |
| --- | --- |

—

samråd med de andra medlemsstaterna om inläggning av en registrering leder till att det finns flera registreringar som sinsemellan är oförenliga.

2.2.1   Överensstämmelse mellan registreringar

Flera medlemsstater får lägga in en registrering om samma person eller föremål om registreringarna överensstämmer.

Medlemsstaterna får göra undantag från bestämmelserna om överensstämmelse när de utfärdar en registrering om diskreta eller särskilda kontroller, i synnerhet när det gäller registreringar som utfärdas för att skydda den nationella säkerheten. Undantaget hindrar inte tillämpningen av prioriteringsordningen mellan registreringar och det samrådsförfarande som avses i avsnitt 2.2.2.

Överensstämmelsetabell för registreringar om personer

| Prioritering | Registrering om gripande | Registrering om nekad inresa | Registrering om försvunna personer (beskydd) | Registrering om särskilda kontroller – omedelbar åtgärd | Registrering om särskilda kontroller | Registrering om diskret kontroll – omedelbar åtgärd | Registrering om diskret kontroll | Registrering om försvunna personer (uppehållsort) | Registrering om rättsliga förfaranden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Registrering om gripande | Ja | Ja | Ja | Nej | Nej | Nej | Nej | Ja | Ja |
| Registrering om nekad inresa | Ja | Ja | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej |
| Registrering om försvunna personer (beskydd) | Ja | Nej | Ja | Nej | Nej | Nej | Nej | Ja | Ja |
| Registrering om särskilda kontroller – omedelbar åtgärd | Nej | Nej | Nej | Ja | Ja | Nej | Nej | Nej | Nej |
| Registrering om särskilda kontroller | Nej | Nej | Nej | Ja | Ja | Nej | Nej | Nej | Nej |
| Registrering om diskret kontroll – omedelbar åtgärd | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Ja | Ja | Nej | Nej |
| Registrering om diskret kontroll | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Ja | Ja | Nej | Nej |
| Registrering om försvunna personer (uppehållsort) | Ja | Nej | Ja | Nej | Nej | Nej | Nej | Ja | Ja |
| Registrering om rättsliga förfaranden | Ja | Nej | Ja | Nej | Nej | Nej | Nej | Ja | Ja |

Prioritering

Registrering om gripande

Registrering om nekad inresa

Registrering om försvunna personer (beskydd)

Registrering om särskilda kontroller – omedelbar åtgärd

Registrering om särskilda kontroller

Registrering om diskret kontroll – omedelbar åtgärd

Registrering om diskret kontroll

Registrering om försvunna personer (uppehållsort)

Registrering om rättsliga förfaranden

Registrering om gripande

Ja

Ja

Ja

Nej

Nej

Nej

Nej

Ja

Ja

Registrering om nekad inresa

Ja

Ja

Nej

Nej

Nej

Nej

Nej

Nej

Nej

Registrering om försvunna personer (beskydd)

Ja

Nej

Ja

Nej

Nej

Nej

Nej

Ja

Ja

Registrering om särskilda kontroller – omedelbar åtgärd

Nej

Nej

Nej

Ja

Ja

Nej

Nej

Nej

Nej

Registrering om särskilda kontroller

Nej

Nej

Nej

Ja

Ja

Nej

Nej

Nej

Nej

Registrering om diskret kontroll – omedelbar åtgärd

Nej

Nej

Nej

Nej

Nej

Ja

Ja

Nej

Nej

Registrering om diskret kontroll

Nej

Nej

Nej

Nej

Nej

Ja

Ja

Nej

Nej

Registrering om försvunna personer (uppehållsort)

Ja

Nej

Ja

Nej

Nej

Nej

Nej

Ja

Ja

Registrering om rättsliga förfaranden

Ja

Nej

Ja

Nej

Nej

Nej

Nej

Ja

Ja

Överensstämmelsetabell för registreringar om föremål

| Prioritering | Registrering om användning som bevismaterial | Handlingen ogiltigförklarad för resor av den utfärdande myndigheten | Registrering om beslag | Registrering om särskilda kontroller – omedelbar åtgärd | Registrering om särskilda kontroller | Registrering om diskret kontroll – omedelbar åtgärd | Registrering om diskret kontroll |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Registrering om användning som bevismaterial | Ja | Ja | Ja | Nej | Nej | Nej | Nej |
| Handlingen ogiltigförklarad för resor av den utfärdande myndigheten | Ja | Ja | Ja | Nej | Nej | Nej | Nej |
| Registrering om beslag | Ja | Ja | Ja | Nej | Nej | Nej | Nej |
| Registrering om särskilda kontroller – omedelbar åtgärd | Nej | Nej | Nej | Ja | Ja | Nej | Nej |
| Registrering om särskilda kontroller | Nej | Nej | Nej | Ja | Ja | Nej | Nej |
| Registrering om diskret kontroll – omedelbar åtgärd | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Ja | Ja |
| Registrering om diskret kontroll | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Ja | Ja |

Prioritering

Registrering om användning som bevismaterial

Handlingen ogiltigförklarad för resor av den utfärdande myndigheten

Registrering om beslag

Registrering om särskilda kontroller – omedelbar åtgärd

Registrering om särskilda kontroller

Registrering om diskret kontroll – omedelbar åtgärd

Registrering om diskret kontroll

Registrering om användning som bevismaterial

Ja

Ja

Ja

Nej

Nej

Nej

Nej

Handlingen ogiltigförklarad för resor av den utfärdande myndigheten

Ja

Ja

Ja

Nej

Nej

Nej

Nej

Registrering om beslag

Ja

Ja

Ja

Nej

Nej

Nej

Nej

Registrering om särskilda kontroller – omedelbar åtgärd

Nej

Nej

Nej

Ja

Ja

Nej

Nej

Registrering om särskilda kontroller

Nej

Nej

Nej

Ja

Ja

Nej

Nej

Registrering om diskret kontroll – omedelbar åtgärd

Nej

Nej

Nej

Nej

Nej

Ja

Ja

Registrering om diskret kontroll

Nej

Nej

Nej

Nej

Nej

Ja

Ja

2.2.2   Prioriteringsordning för registreringar

Vid oförenliga registreringar ska följande prioritetsordning gälla för registreringar om personer:

| — | Gripande för överlämnande eller utlämning (artikel 26 i beslutet). |
| --- | --- |

—

Gripande för överlämnande eller utlämning (artikel 26 i beslutet).

| — | Nekad inresa till eller vistelse inom Schengenterritoriet (artikel 24 i förordningen). |
| --- | --- |

—

Nekad inresa till eller vistelse inom Schengenterritoriet (artikel 24 i förordningen).

| — | Ställande under beskydd (artikel 32 i beslutet). |
| --- | --- |

—

Ställande under beskydd (artikel 32 i beslutet).

| — | Särskild kontroll – omedelbar åtgärd (artikel 36 i beslutet). |
| --- | --- |

—

Särskild kontroll – omedelbar åtgärd (artikel 36 i beslutet).

| — | Särskild kontroll (artikel 36 i beslutet). |
| --- | --- |

—

Särskild kontroll (artikel 36 i beslutet).

| — | Diskret kontroll – omedelbar åtgärd (artikel 36 i beslutet). |
| --- | --- |

—

Diskret kontroll – omedelbar åtgärd (artikel 36 i beslutet).

| — | Diskret kontroll (artikel 36 i beslutet). |
| --- | --- |

—

Diskret kontroll (artikel 36 i beslutet).

| — | Meddelande om vistelseort (artiklarna 32 och 34 i SIS II-beslutet). |
| --- | --- |

—

Meddelande om vistelseort (artiklarna 32 och 34 i SIS II-beslutet).

Följande prioriteringsordning ska gälla för registreringar om föremål:

| — | Användning som bevis (artikel 38 i beslutet). |
| --- | --- |

—

Användning som bevis (artikel 38 i beslutet).

| — | Beslag av handlingar som ogiltigförklarats för resor av den utfärdande myndigheten (artikel 38 i beslutet) |
| --- | --- |

—

Beslag av handlingar som ogiltigförklarats för resor av den utfärdande myndigheten (artikel 38 i beslutet)

| — | Beslag (artikel 38 i beslutet). |
| --- | --- |

—

Beslag (artikel 38 i beslutet).

| — | Särskild kontroll – omedelbar åtgärd (artikel 36 i beslutet). |
| --- | --- |

—

Särskild kontroll – omedelbar åtgärd (artikel 36 i beslutet).

| — | Särskild kontroll (artikel 36 i beslutet). |
| --- | --- |

—

Särskild kontroll (artikel 36 i beslutet).

| — | Diskret kontroll – omedelbar åtgärd (artikel 36 i beslutet). |
| --- | --- |

—

Diskret kontroll – omedelbar åtgärd (artikel 36 i beslutet).

| — | Diskret kontroll (artikel 36 i beslutet). |
| --- | --- |

—

Diskret kontroll (artikel 36 i beslutet).

Ovannämnda prioriteringsordning kan i undantagsfall frångås efter samråd mellan medlemsstaterna om viktiga nationella intressen kräver det.

2.2.3   Undersökning av oförenliga registreringar och inläggning av flera registreringar

För att undvika att det görs flera oförenliga registreringar måste det göras en klar och tydlig åtskillnad mellan olika personer eller föremål som har gemensamma kännetecken. Detta förutsätter samråd och samarbete mellan Sirenekontoren, och varje medlemsstat ska införa lämpliga tekniska förfaranden för att upptäcka denna typ av fall innan en registrering införs.

Om en begäran om registrering är oförenlig med en registrering som förts in av samma medlemsstat ska det nationella Sirenekontoret i enlighet med det nationella förfarandet se till att det endast finns en registrering i SIS II.

Följande förfarande ska tillämpas för att kontrollera om flera registreringar finns om samma person eller föremål:

| a) | Obligatoriska identitetskriterier ska jämföras för att fastställa huruvida det förekommer flera registreringar av följande:






  i) | För personer:






  — | efternamn, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Obligatoriska identitetskriterier ska jämföras för att fastställa huruvida det förekommer flera registreringar av följande:

i)

För personer:

—

efternamn,

| — | förnamn, |
| --- | --- |

—

förnamn,

| — | födelsedatum, |
| --- | --- |

—

födelsedatum,

| — | kön. |
| --- | --- |

—

kön.

| ii) | För fordon:






  — | tillverkningsnummer (VIN-nummer), |
| --- | --- | --- |

ii)

För fordon:

—

tillverkningsnummer (VIN-nummer),

| — | registreringsnummer och registreringsland, |
| --- | --- |

—

registreringsnummer och registreringsland,

| — | märke, |
| --- | --- |

—

märke,

| — | modell. |
| --- | --- |

—

modell.

| iii) | För luftfartyg:






  — | typ av luftfartyg, |
| --- | --- | --- |

iii)

För luftfartyg:

—

typ av luftfartyg,

| — | Icao-registreringsnummer. |
| --- | --- |

—

Icao-registreringsnummer.

| iv) | För fartyg:






  — | fartygskategori, |
| --- | --- | --- |

iv)

För fartyg:

—

fartygskategori,

| — | antal skrov, |
| --- | --- |

—

antal skrov,

| — | fartygets externa identifieringsnummer (ej obligatoriskt, men kan användas). |
| --- | --- |

—

fartygets externa identifieringsnummer (ej obligatoriskt, men kan användas).

| v) | För containers:






  — | BIC-nummer (21). |
| --- | --- | --- |

v)

För containers:

—

BIC-nummer (21).

| b) | När en ny registrering om ett fordon eller ett annat föremål med ett VIN- eller registreringsnummer förs in tillämpas förfarandena i avsnitt 8.2.1. |
| --- | --- |

b)

När en ny registrering om ett fordon eller ett annat föremål med ett VIN- eller registreringsnummer förs in tillämpas förfarandena i avsnitt 8.2.1.

| c) | När det gäller andra föremål lämpar sig de obligatoriska fälten bäst för kontroll av om det föreligger flera registreringar. Alla dessa fält ska användas för automatisk jämförelse inom systemet. |
| --- | --- |

c)

När det gäller andra föremål lämpar sig de obligatoriska fälten bäst för kontroll av om det föreligger flera registreringar. Alla dessa fält ska användas för automatisk jämförelse inom systemet.

De förfaranden som beskrivs i avsnitt 8.2.1 (kontroll av om det förekommer flera registreringar om ett fordon) ska användas för att skilja mellan andra kategorier av föremål i SIS II när det visar sig att två liknande föremål har samma serienummer.

Om kontrollen visar att det rör sig om två olika personer ska Sirenekontoret godkänna begäran om införande av den nya registreringen (22).

Om kontrollen av om det förekommer flera registreringar visar att uppgifterna är identiska och rör samma person eller föremål ska Sirenekontoret i den medlemsstat som avser att göra en ny registrering samråda med Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten om registreringarna är oförenliga.

Följande förfarande ska tillämpas för att kontrollera om registreringar är förenliga:

| a) | Innan en registrering förs in är det obligatoriskt att utföra en kontroll för att säkerställa att det inte förekommer några oförenliga registreringar. |
| --- | --- |

a)

Innan en registrering förs in är det obligatoriskt att utföra en kontroll för att säkerställa att det inte förekommer några oförenliga registreringar.

| b) | Om registreringarna är förenliga krävs inget samråd mellan Sirenekontoren. Sirenekontoret ska emellertid om så krävs kontakta Sirenekontoret i den utfärdande medlemsstaten för att klargöra om en registrering rör samma person med hjälp av formulär L. |
| --- | --- |

b)

Om registreringarna är förenliga krävs inget samråd mellan Sirenekontoren. Sirenekontoret ska emellertid om så krävs kontakta Sirenekontoret i den utfärdande medlemsstaten för att klargöra om en registrering rör samma person med hjälp av formulär L.

| c) | Om registreringarna är oförenliga med varandra ska Sirenekontoren samråda med varandra med hjälp av formulär E, så att endast en registrering förs in i slutändan. |
| --- | --- |

c)

Om registreringarna är oförenliga med varandra ska Sirenekontoren samråda med varandra med hjälp av formulär E, så att endast en registrering förs in i slutändan.

| d) | Registreringar om gripande ska införas omedelbart, utan att invänta resultaten av eventuella samråd med andra medlemsstater. |
| --- | --- |

d)

Registreringar om gripande ska införas omedelbart, utan att invänta resultaten av eventuella samråd med andra medlemsstater.

| e) | Om en registrering, som är oförenlig med redan befintliga registreringar, har prioriterats som ett resultat av samråd ska de medlemsstater som har infört övriga registreringar radera dessa när den nya registreringen införs. Eventuell oenighet mellan medlemsstaterna ska lösas genom förhandlingar mellan Sirenekontoren. |
| --- | --- |

e)

Om en registrering, som är oförenlig med redan befintliga registreringar, har prioriterats som ett resultat av samråd ska de medlemsstater som har infört övriga registreringar radera dessa när den nya registreringen införs. Eventuell oenighet mellan medlemsstaterna ska lösas genom förhandlingar mellan Sirenekontoren.

| f) | Medlemsstater som inte kunnat göra en registrering kan anmäla att de vill bli underrättade via CS-CIS om raderingen av registreringen. |
| --- | --- |

f)

Medlemsstater som inte kunnat göra en registrering kan anmäla att de vill bli underrättade via CS-CIS om raderingen av registreringen.

| g) | Sirenekontoret i den medlemsstat som inte kunde göra registreringen kan begära att Sirenekontoret i den medlemsstat som gjorde registreringen meddelar eventuella träffar på registreringen i fråga. |
| --- | --- |

g)

Sirenekontoret i den medlemsstat som inte kunde göra registreringen kan begära att Sirenekontoret i den medlemsstat som gjorde registreringen meddelar eventuella träffar på registreringen i fråga.

2.2.4   Förenade kungarikets och Irlands ställning

Förenade kungariket och Irland deltar inte i SIS II-förordningen och kan därför inte få tillgång till registreringar om nekad inresa eller vistelse (artiklarna 24 och 26 i SIS II-förordningen). De ska dock omfattas av bestämmelserna om överensstämmelse mellan registreringar i enlighet med avsnitt 2.2 och i synnerhet ska de tillämpa det förfarande som avses i avsnitt 2.2.3.

Följande förfarande ska tillämpas:

| a) | Om Förenade kungariket eller Irland skulle föra in en registrering som kan strida mot en befintlig registrering om nekad inresa eller vistelse enligt avsnitt 2.2.1 ska det centrala SIS II-systemet underrätta de båda medlemsstaterna om den eventuella oförenligheten genom att endast överlämna Schengen ID-nummer för den befintliga registreringen. |
| --- | --- |

a)

Om Förenade kungariket eller Irland skulle föra in en registrering som kan strida mot en befintlig registrering om nekad inresa eller vistelse enligt avsnitt 2.2.1 ska det centrala SIS II-systemet underrätta de båda medlemsstaterna om den eventuella oförenligheten genom att endast överlämna Schengen ID-nummer för den befintliga registreringen.

| b) | Om en registrering som förts in av Förenade kungariket eller Irland skulle leda till en underrättelse om oförenlighet med en annan registrering om nekad inresa eller vistelse som förts in av en annan medlemsstat ska Sirenekontoret i Förenade kungariket eller Irland höra den utfärdande medlemsstaten genom ett fritextmeddelande och samtidigt radera den eventuellt oförenliga registreringen. |
| --- | --- |

b)

Om en registrering som förts in av Förenade kungariket eller Irland skulle leda till en underrättelse om oförenlighet med en annan registrering om nekad inresa eller vistelse som förts in av en annan medlemsstat ska Sirenekontoret i Förenade kungariket eller Irland höra den utfärdande medlemsstaten genom ett fritextmeddelande och samtidigt radera den eventuellt oförenliga registreringen.

| c) | Beroende på resultatet av kontakten kan Förenade kungariket eller Irland återinföra en registrering om det visat sig att den är förenlig med övriga. |
| --- | --- |

c)

Beroende på resultatet av kontakten kan Förenade kungariket eller Irland återinföra en registrering om det visat sig att den är förenlig med övriga.

2.3   Utbyte av information efter en träff

Om användaren behöver tilläggsinformation efter en träff ska Sirenekontoret så snabbt som möjligt kontakta Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten och begära fram dessa uppgifter. Sirenekontoren ska fungera som länk mellan de nationella myndigheterna och tillhandahålla och utbyta tilläggsinformation av relevans för registreringen i fråga.

Om inget annat anges ska den registrerande medlemsstaten informeras om träffen och dess resultat (se även avsnitt 1.13.1 om påpekande om brådska).

Följande förfarande ska tillämpas:

| a) | Med förbehåll för vad som anges i avsnitt 2.4 i denna handbok ska en träff på en person eller ett föremål som omfattas av en registrering i princip meddelas Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten med hjälp av formulär G. |
| --- | --- |

a)

Med förbehåll för vad som anges i avsnitt 2.4 i denna handbok ska en träff på en person eller ett föremål som omfattas av en registrering i princip meddelas Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten med hjälp av formulär G.

| b) | När den registrerande medlemsstaten underrättas om en träff bör den tillämpliga artikeln i SIS П-rättsakterna anges under fält 090 i formulär G, med angivande av ytterligare uppgifter om detta är nödvändigt (t.ex. MINOR – minderårig).

  Formulär G ska innehålla så mycket information som möjligt om träffen, inbegripet om vidtagna åtgärder i fält 088. Begäran om tilläggsinformation från den registrerande medlemsstaten kan anges i fält 089. |
| --- | --- |

b)

När den registrerande medlemsstaten underrättas om en träff bör den tillämpliga artikeln i SIS П-rättsakterna anges under fält 090 i formulär G, med angivande av ytterligare uppgifter om detta är nödvändigt (t.ex. MINOR – minderårig).

Formulär G ska innehålla så mycket information som möjligt om träffen, inbegripet om vidtagna åtgärder i fält 088. Begäran om tilläggsinformation från den registrerande medlemsstaten kan anges i fält 089.

| c) | Om Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten önskar lämna kompletterande information efter det att formulär G har lämnats ska det använda sig av formulär M. |
| --- | --- |

c)

Om Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten önskar lämna kompletterande information efter det att formulär G har lämnats ska det använda sig av formulär M.

| d) | Den registrerande medlemsstatens Sirenekontor ska, i förekommande fall, översända alla relevanta och särskilda uppgifter samt ange eventuella särskilda åtgärder som ska vidtas av Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten. |
| --- | --- |

d)

Den registrerande medlemsstatens Sirenekontor ska, i förekommande fall, översända alla relevanta och särskilda uppgifter samt ange eventuella särskilda åtgärder som ska vidtas av Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten.

För rapporteringsförfarandet för träffar via systemet för automatisk nummerplåtsavläsning (ANPR), se avsnitt 9.

2.4   Situationer då det är omöjligt att följa det förfarande som ska till- lämpas efter en träff (artikel 48 i SIS II-beslutet och artikel 33 i SIS II-förordningen)

Enligt artikel 48 i SIS II-beslutet och artikel 33 i SIS II-förordningen ska följande förfarande tillämpas:

| a) | Den medlemsstat som enligt alla tillgängliga uppgifter uppenbarligen inte är i stånd att följa förfarandet ska via sitt Sirenekontor underrätta den registrerande medlemsstaten om att den inte kan utföra den begärda åtgärden och ange skälen för detta i fält 083 i formulär H. |
| --- | --- |

a)

Den medlemsstat som enligt alla tillgängliga uppgifter uppenbarligen inte är i stånd att följa förfarandet ska via sitt Sirenekontor underrätta den registrerande medlemsstaten om att den inte kan utföra den begärda åtgärden och ange skälen för detta i fält 083 i formulär H.

| b) | De berörda medlemsstaterna kan därefter avtala om vilka åtgärder som ska vidtas i enlighet med deras nationella lagstiftning och bestämmelserna i SIS II-rättsakterna. |
| --- | --- |

b)

De berörda medlemsstaterna kan därefter avtala om vilka åtgärder som ska vidtas i enlighet med deras nationella lagstiftning och bestämmelserna i SIS II-rättsakterna.

2.5   Behandling av uppgifter för andra ändamål än de för vilka de lades in i SIS II (artikel 46.5 i SIS II-beslutet)

Uppgifterna i SIS II får endast behandlas för de ändamål som anges för respektive kategori av registrering.

Om den registrerande medlemsstaten har lämnat föregående tillstånd är det dock möjligt att behandla uppgifterna för ett annat ändamål, nämligen i syfte att avvärja ett omedelbart och allvarligt hot mot den allmänna ordningen och säkerheten, en omfattande risk för den inre säkerheten eller ett grovt brott.

Om en medlemsstat vill behandla uppgifter i SIS II för andra ändamål än för vilka de registrerades, ska informationsutbytet ske i enlighet med följande regler:

| a) | För att få använda uppgifter för ett annat ändamål ska medlemsstaten via sitt Sirenekontor förklara för den registrerande medlemsstaten vilka skäl den åberopar för detta med hjälp av formulär I. |
| --- | --- |

a)

För att få använda uppgifter för ett annat ändamål ska medlemsstaten via sitt Sirenekontor förklara för den registrerande medlemsstaten vilka skäl den åberopar för detta med hjälp av formulär I.

| b) | Den registrerande medlemsstaten ska så snart som möjligt undersöka om den kan tillmötesgå begäran och via sitt Sirenekontor meddela den andra medlemsstaten sitt beslut på formulär M. |
| --- | --- |

b)

Den registrerande medlemsstaten ska så snart som möjligt undersöka om den kan tillmötesgå begäran och via sitt Sirenekontor meddela den andra medlemsstaten sitt beslut på formulär M.

| c) | Den registrerande medlemsstaten kan vid behov förena sitt tillstånd med vissa villkor för hur uppgifterna får användas. Tillståndet ska lämnas på formulär M. |
| --- | --- |

c)

Den registrerande medlemsstaten kan vid behov förena sitt tillstånd med vissa villkor för hur uppgifterna får användas. Tillståndet ska lämnas på formulär M.

Efter att ha träffat en överenskommelse med den registrerande medlemsstaten ska den andra medlemsstaten använda uppgifterna enbart för det ändamål som har godkänts. Den ska ta hänsyn till eventuella villkor som har ställts av den registrerande medlemsstaten.

2.6   Flaggning

2.6.1   Inledning

| a) | Enligt artikel 24 i SIS II-beslutet kan en medlemsstat begära flaggning i följande fall:






  i) | Om en medlemsstat anser att verkställandet av en registrering som lagts in i enlighet med artiklarna 26, 32 eller 36 i SIS II- beslutet är oförenlig med dess nationella lagstiftning, internationella förpliktelser eller viktiga nationella intressen, kan den därefter kräva att registreringen förses med en flagga, vilket innebär att den åtgärd som ska vidtas på grund av registreringen inte kommer att vidtas på dess territorium. En flagga ska läggas till av Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten. |
| --- | --- | --- |

a)

Enligt artikel 24 i SIS II-beslutet kan en medlemsstat begära flaggning i följande fall:

i)

Om en medlemsstat anser att verkställandet av en registrering som lagts in i enlighet med artiklarna 26, 32 eller 36 i SIS II- beslutet är oförenlig med dess nationella lagstiftning, internationella förpliktelser eller viktiga nationella intressen, kan den därefter kräva att registreringen förses med en flagga, vilket innebär att den åtgärd som ska vidtas på grund av registreringen inte kommer att vidtas på dess territorium. En flagga ska läggas till av Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten.

| ii) | För att medlemsstaterna ska kunna begära flaggning av registreringar som lagts in i enlighet med artikel 26 måste alla medlemsstater, genom utbyte av tilläggsinformation, automatiskt underrättas om att en ny registrering av denna kategori har lagts in. |
| --- | --- |

ii)

För att medlemsstaterna ska kunna begära flaggning av registreringar som lagts in i enlighet med artikel 26 måste alla medlemsstater, genom utbyte av tilläggsinformation, automatiskt underrättas om att en ny registrering av denna kategori har lagts in.

| iii) | Om den registrerande medlemsstaten i särskilt brådskande eller allvarliga ärenden begär att åtgärder ska vidtas omgående, ska den verkställande medlemsstaten pröva om den flaggning som lagts till på dess begäran kan raderas. Om den verkställande medlemsstaten medger att flaggningen raderas ska den se till att åtgärderna vidtas utan dröjsmål. |
| --- | --- |

iii)

Om den registrerande medlemsstaten i särskilt brådskande eller allvarliga ärenden begär att åtgärder ska vidtas omgående, ska den verkställande medlemsstaten pröva om den flaggning som lagts till på dess begäran kan raderas. Om den verkställande medlemsstaten medger att flaggningen raderas ska den se till att åtgärderna vidtas utan dröjsmål.

| b) | Ett alternativt förfarande finns endast för registreringar om gripanden (se avsnitt 3.6). |
| --- | --- |

b)

Ett alternativt förfarande finns endast för registreringar om gripanden (se avsnitt 3.6).

| c) | När en flagga fogas till en registrering om försvunna personer och om diskreta eller särskilda kontroller syns inte registreringen på skärmen när användaren söker i systemet. |
| --- | --- |

c)

När en flagga fogas till en registrering om försvunna personer och om diskreta eller särskilda kontroller syns inte registreringen på skärmen när användaren söker i systemet.

| d) | Utan att det hindrar tillämpningen av avsnitt 3.6.1 a ska en medlemsstat inte begära flaggning enbart med därför att en viss medlemsstat är registrerande medlemsstat. Flaggning ska bara begäras från fall till fall. |
| --- | --- |

d)

Utan att det hindrar tillämpningen av avsnitt 3.6.1 a ska en medlemsstat inte begära flaggning enbart med därför att en viss medlemsstat är registrerande medlemsstat. Flaggning ska bara begäras från fall till fall.

2.6.2   Samråd mellan medlemsstaterna inför flaggning

En flagga ska endast läggas till på begäran av eller efter samtycke från en annan medlemsstat.

Följande förfarande ska tillämpas:

| a) | Om en medlemsstat begär att en registrering ska märkas med flagga ska den med hjälp av formulär F rikta en sådan begäran till den registrerande medlemsstaten med angivande av skälen för detta. Fält 071 ska användas för detta syfte, och orsaken till flaggan ska förklaras i fält 080. Fält 083 ska användas för annan tilläggsinformation om registreringen. |
| --- | --- |

a)

Om en medlemsstat begär att en registrering ska märkas med flagga ska den med hjälp av formulär F rikta en sådan begäran till den registrerande medlemsstaten med angivande av skälen för detta. Fält 071 ska användas för detta syfte, och orsaken till flaggan ska förklaras i fält 080. Fält 083 ska användas för annan tilläggsinformation om registreringen.

| b) | Den registrerande medlemsstaten ska omedelbart märka registreringen med begärd flagga. |
| --- | --- |

b)

Den registrerande medlemsstaten ska omedelbart märka registreringen med begärd flagga.

| c) | Efter utbytet av uppgifter på grundval av den information som tillhandahållits under samrådsförfarandet av den medlemsstat som begärde flaggningen kan det bli nödvändigt att ändra eller radera registreringen. Alternativet är att begäran om flaggning dras tillbaka och registreringen lämnas oförändrad. |
| --- | --- |

c)

Efter utbytet av uppgifter på grundval av den information som tillhandahållits under samrådsförfarandet av den medlemsstat som begärde flaggningen kan det bli nödvändigt att ändra eller radera registreringen. Alternativet är att begäran om flaggning dras tillbaka och registreringen lämnas oförändrad.

2.6.3   Begäran om radering av en flagga

Så fort det inte längre finns något giltigt skäl för en tidigare begärd flagga ska medlemsstaterna begära att flaggan raderas. Detta gäller framför allt i fall där den nationella lagstiftningen har ändrats eller då det framkommit av ett ytterligare informationsutbyte i ärendet att de omständigheter som anges i artiklarna 24.1 och 25 i SIS II-beslutet inte längre föreligger.

Följande förfarande ska tillämpas:

| a) | Det Sirenekontor som begärt märkning med flagga ska med hjälp av formulär F rikta en begäran till den registrerande medlemsstatens Sirenekontor om att detta raderar flaggan. Rubrik 075 ska användas för detta ändamål (23). För närmare uppgifter om den nationella lagstiftningen ska fält 080 användas och, om lämpligt, för att föra in tilläggsinformation om skälen bakom raderingen av flaggan och annan tilläggsinformation om registreringen ska fält 083 användas. |
| --- | --- |

a)

Det Sirenekontor som begärt märkning med flagga ska med hjälp av formulär F rikta en begäran till den registrerande medlemsstatens Sirenekontor om att detta raderar flaggan. Rubrik 075 ska användas för detta ändamål (23). För närmare uppgifter om den nationella lagstiftningen ska fält 080 användas och, om lämpligt, för att föra in tilläggsinformation om skälen bakom raderingen av flaggan och annan tilläggsinformation om registreringen ska fält 083 användas.

| b) | Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten ska omedelbart radera flaggan. |
| --- | --- |

b)

Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten ska omedelbart radera flaggan.

2.7   Uppgifter som är felaktiga ur rättslig eller saklig synpunkt (artikel 34 i SIS II-förordningen och artikel 49 i SIS II-beslutet)

Om det konstateras att uppgifter är felaktiga i sak eller har lagrats på olagligt sätt i SIS II ska utbytet av tilläggsinformation ske i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 34.2 i SIS II-förordningen och artikel 49.2 i SIS II-beslutet, där det anges att endast den registrerande medlemsstaten får ändra, komplettera, korrigera, uppdatera eller radera uppgifter.

En medlemsstat som finner att en uppgift är felaktig eller har lagrats olagligt ska informera den medlemsstat som har gjort registreringen så snart som möjligt, dock senast tio dagar efter det att den fått kännedom om dessa omständigheter. Informationsutbytet bör ske med hjälp av formulär J.

| a) | Efter samrådet kan den registrerande medlemsstaten bli tvungen att radera eller rätta uppgifterna i enlighet med sina egna nationella förfaranden. |
| --- | --- |

a)

Efter samrådet kan den registrerande medlemsstaten bli tvungen att radera eller rätta uppgifterna i enlighet med sina egna nationella förfaranden.

| b) | Om enighet inte kan nås inom två månader ska Sirenekontoret i den medlemsstat som uppdagade felet eller upptäckte att uppgifterna hade lagrats på otillåtet sätt uppmana det egna landets behöriga myndighet att överlämna saken till den europeiska datatillsynsmannen, som tillsammans med de berörda nationella tillsynsmyndigheterna ska agera som medlare. |
| --- | --- |

b)

Om enighet inte kan nås inom två månader ska Sirenekontoret i den medlemsstat som uppdagade felet eller upptäckte att uppgifterna hade lagrats på otillåtet sätt uppmana det egna landets behöriga myndighet att överlämna saken till den europeiska datatillsynsmannen, som tillsammans med de berörda nationella tillsynsmyndigheterna ska agera som medlare.

2.8   Rätt att få åtkomst till och rättelse av uppgifter (artiklarna 41 i SIS II-förordningen och 58 i SIS II-beslutet)

2.8.1   Ansökningar om åtkomst till eller rättelse av uppgifter

När de nationella myndigheterna bör underrättas om en ansökan om åtkomst till eller rättelse av uppgifter ska informationsutbytet, med förbehåll för vad som föreskrivs enligt nationell lagstiftning, ske i enlighet med följande regler:

| a) | Varje Sirenekontor ska tillämpa sin nationella lagstiftning på rätten att få åtkomst till personuppgifter. Beroende på omständigheterna i det enskilda fallet ska Sirenekontoren, i enlighet med tillämplig lagstiftning, antingen vidarebefordra eventuella ansökningar om åtkomst till eller ändring av uppgifter till de behöriga nationella myndigheterna, eller själva fatta beslut om ansökningarna inom ramen för sin behörighet. |
| --- | --- |

a)

Varje Sirenekontor ska tillämpa sin nationella lagstiftning på rätten att få åtkomst till personuppgifter. Beroende på omständigheterna i det enskilda fallet ska Sirenekontoren, i enlighet med tillämplig lagstiftning, antingen vidarebefordra eventuella ansökningar om åtkomst till eller ändring av uppgifter till de behöriga nationella myndigheterna, eller själva fatta beslut om ansökningarna inom ramen för sin behörighet.

| b) | På begäran från de behöriga nationella myndigheterna ska Sirenekontoren i de berörda medlemsstaterna, i enlighet med sin nationella lagstiftning, vidarebefordra dem information om utövandet av denna åtkomsträtt. |
| --- | --- |

b)

På begäran från de behöriga nationella myndigheterna ska Sirenekontoren i de berörda medlemsstaterna, i enlighet med sin nationella lagstiftning, vidarebefordra dem information om utövandet av denna åtkomsträtt.

2.8.2   Utbyte av information om ansökningar om åtkomst till registreringar som lagts in av andra medlemsstater

Upplysningar om registreringar som en annan medlemsstat har lagt in i SIS II ska utbytas via de nationella Sirenekontoren med hjälp av formulär K för personer och formulär M för föremål.

Följande förfarande ska tillämpas:

| a) | Begäran om åtkomst ska vidarebefordras till Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten så snart som möjligt så att detta kan ta ställning. |
| --- | --- |

a)

Begäran om åtkomst ska vidarebefordras till Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten så snart som möjligt så att detta kan ta ställning.

| b) | Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten ska meddela sin ståndpunkt till Sirenekontoret i den medlemsstat som tog emot ansökan om åtkomst. |
| --- | --- |

b)

Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten ska meddela sin ståndpunkt till Sirenekontoret i den medlemsstat som tog emot ansökan om åtkomst.

| c) | I sitt svar ska Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten ta hänsyn till eventuella handläggningsfrister som fastställts av Sirenekontoret i den medlemsstat som tog emot ansökan om åtkomst. |
| --- | --- |

c)

I sitt svar ska Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten ta hänsyn till eventuella handläggningsfrister som fastställts av Sirenekontoret i den medlemsstat som tog emot ansökan om åtkomst.

| d) | Sirenekontoret i den medlemsstat som mottar en ansökan från en enskild person om åtkomst, korrigering eller radering ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att ett svar ska kunna ges så snabbt som möjligt. |
| --- | --- |

d)

Sirenekontoret i den medlemsstat som mottar en ansökan från en enskild person om åtkomst, korrigering eller radering ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att ett svar ska kunna ges så snabbt som möjligt.

Om Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten meddelar sin ståndpunkt till Sirenekontoret i den medlemsstat som tog emot ansökan om åtkomst ska detta Sirenekontor, i enlighet med nationell lagstiftning och inom ramen för sin behörighet, antingen fatta beslut om ansökan eller se till att ståndpunkten så snart som möjligt vidarebefordras till den myndighet som ansvarar för att fatta beslut om ansökan.

2.8.3   Utbyte av information om ansökningar om rättelse eller radering av uppgifter som lagts in av andra medlemsstater

När en person ansöker om att få sina uppgifter rättade eller raderade är det endast den registrerande medlemsstaten som kan åstadkomma detta. Om en person vänder sig till en annan medlemsstat än den som lagt in uppgifterna ska Sirenekontoret i den medlemsstat som tar emot ansökan underrätta Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten med hjälp av formulär K. Det förfarande som beskrivs i avsnitt 2.8.2 ska tillämpas.

2.9   Radering när villkoren för att behålla registreringen inte längre är uppfyllda

Registreringar i SIS II ska bibehållas endast under den tid som krävs för att tillgodose ändamålet bakom uppgifternas införande.

När villkoren för att behålla en registrering inte längre är uppfyllda ska den registrerande medlemsstaten radera registreringen utan dröjsmål. När registreringen har ett slutdatum sker raderingen automatiskt i CS-SIS. Vid träff ska förfarandena i avsnitten 3.11, 4.10, 5.7, 6.5, 7.7 och 8.4 tillämpas.

Meddelandet från CS-SIS om radering ska behandlas automatiskt av N.SIS II.

Medlemsstaterna kan anmäla att de vill bli underrättade om eventuella raderingar av registreringar.

2.10   Registrering av egennamn

Inom ramen för de begränsningar som de nationella systemen fastställer för registrering av uppgifter och tillgängligheten till dessa ska egennamn (förnamn och efternamn) registreras i SIS II i det format (typ av bokstäver samt stavning) som används i officiella resedokument i enlighet med Icao-standarderna för resedokument, som också används i translittererings- och transkriberingsfunktionerna i det centrala SIS II. Vid utbytet av tilläggsinformation ska Sirenekontoren använda egennamnen så som de har förts in i SIS II. Både användarna och Sirenekontoren i de registrerande medlemsstaterna ska generellt använda latinska bokstäver för uppgifter som registreras i SIS II, utan att det påverkar de translittererings- och transkriberingsregler som fastställs i tillägg 1.

Om det är nödvändigt att utbyta tilläggsinformation om en person som inte är registrerad på spärrlista, men som kan vara relaterad till den (t.ex. en person som kanske åtföljer en saknad minderårig) ska utformningen och stavningen av namnet följa de regler som anges i tillägg 1 och göras med latinska bokstäver och i originalformat, om den medlemsstat som lämnar upplysningarna har möjlighet att även använda eventuella specialbokstäver i originalformatet.

2.11   Olika kategorier av identitet

Bekräftad identitet

Med bekräftad identitet avses att identiteten har bekräftats på grundval av äkta identitetshandlingar, ett pass eller ett intyg från behöriga myndigheter.

Ej bekräftad identitet

Med ej bekräftad identitet menas att det saknas tillräckliga bevis för den berörda personens identitet.

Missbruk av identitet

Missbruk av identitet (efternamn, förnamn, födelsedatum) föreligger när en person som registrerats i SIS II använder en annan verklig persons identitet. Detta kan till exempel inträffa när ett dokument används på ett sätt som skadar den verkliga innehavaren.

Alias

Med alias avses en fiktiv identitet som används av en person som är känd under andra identiteter.

2.11.1   Missbruk av identitet (artikel 36 i SIS II-förordningen och artikel 51 i SIS II-beslutet)

Fall av missbrukad identitet utgör komplexa ärenden och därför ska den registrerande medlemsstaten, när den blivit uppmärksam på att en person som är registrerad i SIS missbrukar någon annans identitet, kontrollera om det är nödvändigt att bibehålla den missbrukade identiteten i SIS II-registreringen.

Så snart som det står klart att en persons identitet har missbrukats ska kompletterande uppgifter läggas till registreringen i SIS II för att undvika de negativa konsekvenserna av felidentifiering, förutsatt att den berörda personen uttryckligen samtycker till detta. Den person vars identitet har missbrukats kan, i enlighet med tillämpliga nationella förfaranden, förse den behöriga myndigheten med de upplysningar som anges i artikel 36.3 i SIS II-förordningen och artikel 51.3 i SIS II-beslutet. Var och en vars identitet har missbrukats har rätt att återkalla sitt samtycke till att uppgifterna behandlas.

Den registrerande medlemsstaten är ansvarig för att infoga anmärkningen ”missbrukad identitet” i registreringen och föra in kompletterande uppgifter om den person vars identitet har missbrukats, såsom fotografier, fingeravtryck och information om eventuella giltiga identitetshandlingar.

Om en medlemsstat upptäcker att en annan medlemsstats registrering rör en person som berörs av identitetsmissbruk, och det har fastställts att personens identitet har missbrukats, ska den underrätta den registrerande medlemsstatens Sirenekontor med hjälp av formulär Q, så att SIS II-registreringen kan kompletteras med en upplysning om missbruk av identitet.

Registreringen bör kompletteras med fotografier av och fingeravtryck från den person som utsatts för identitetsmissbruk om sådana finns tillgängliga, med beaktande av syftet med att lägga in uppgifter av sådan natur. En missbrukad identitet föreligger om en oskyldig persons uppgifter motsvarar en befintlig identitet i en registrering. Formulär Q måste innehålla uppgifter om identiteten, inbegripet aliasnummer, från registreringen så att den registrerande medlemsstaten kan fastställa vilken identitet i registreringen som formuläret avser. De obligatoriska fält i formulär Q som ska fyllas i när det gäller dessa ärenden anges i tillägg 3.

Uppgifterna om den person vars identitet har missbrukats ska endast göras tillgängliga i syfte att fastställa identiteten på den person som är föremål för kontroll och får under inga omständigheter användas för något annat ändamål. Uppgifter om identitetsmissbruk, inbegripet eventuella fingeravtryck och fotografier, ska raderas samtidigt med registreringen eller tidigare, om den berörda personen begär detta.

2.11.2   Införing av alias

I syfte att undvika alla typer av oförenliga registreringar på grund av införandet av ett alias, och för att undvika problem för oskyldiga offer och säkerställa en tillräcklig uppgiftskvalitet, ska medlemsstaterna i möjligaste mån underrätta varandra om alias och utbyta alla relevanta uppgifter om den eftersökta personens verkliga identitet.

Den medlemsstat som har lagt in registreringen ansvarar för att uppgifter om eventuella alias läggs in. Om en annan medlemsstat upptäcker ett alias ska den underrätta den registrerande medlemsstaten om detta med hjälp av formulär M.

2.11.3   Ytterligare uppgifter för att fastställa en persons identitet

Den registrerande medlemsstatens Sirenekontor kan även, om uppgifterna i SIS II är otillräckliga, lämna ytterligare uppgifter efter samråd, på eget initiativ eller på begäran av en annan medlemsstat, för att hjälpa till vid klargörandet av en persons identitet. För detta ändamål ska formulär L (och bilagor) användas. Denna information ska särskilt omfatta följande:

| — | Platsen där den eftersökta personens pass eller identitetshandling har utfärdats. |
| --- | --- |

—

Platsen där den eftersökta personens pass eller identitetshandling har utfärdats.

| — | Passets eller identitetshandlingens nummer, datum och plats för utfärdande, utfärdande myndighet samt sista giltighetsdatum. |
| --- | --- |

—

Passets eller identitetshandlingens nummer, datum och plats för utfärdande, utfärdande myndighet samt sista giltighetsdatum.

| — | En beskrivning av den eftersökta personen. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av den eftersökta personen.

| — | För- och efternamn på den eftersökta personens mor och far. |
| --- | --- |

—

För- och efternamn på den eftersökta personens mor och far.

| — | Andra möjliga stavningar av den eftersökta personens för- och efternamn. |
| --- | --- |

—

Andra möjliga stavningar av den eftersökta personens för- och efternamn.

| — | Eventuella tillgängliga fotografier och fingeravtryck. |
| --- | --- |

—

Eventuella tillgängliga fotografier och fingeravtryck.

| — | Senast kända adress. |
| --- | --- |

—

Senast kända adress.

Dessa uppgifter ska i största möjliga utsträckning finnas tillgängliga på Sirenekontoren, eller vara omedelbart och ständigt tillgängliga där för snabbt översändande.

Det gemensamma målet ska vara att minimera risken för att man på felaktiga grunder stoppar en person vars identitetsuppgifter liknar uppgifterna om en registrerad person.

2.12   Informationsutbyte vid inbördes länkade registreringar

Varje länk gör det möjligt att skapa en förbindelse mellan minst två registreringar.

En medlemsstat kan skapa en länk mellan de registreringar som den för in i SIS II. Endast denna medlemsstat får ändra eller radera länken. Länkar ska endast vara synliga för användare som har korrekta användarrättigheter som gör att minst två registreringar i länken är synliga för dem. Medlemsstaterna ska se till att länkarna inte kan nås utan behörighet.

2.12.1   Operationella bestämmelser

När det gäller länkar mellan registreringar krävs inga särskilda förfaranden för utbyte av tilläggsinformation. Men nedanstående principer ska iakttas.

Vid en träff på två eller flera inbördes länkade registreringar ska Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten översända formulär G för var och en av dem, med en angivelse i fält 086 om att andra formulär G om de länkade registreringarna kommer att vidarebefordras.

Det ska inte översändas några formulär i samband med registreringar som, även om de var länkade till en registrering som givit träff, inte själva givit träff vid sökning. Om en länkad registrering om överlämnande/utlämning eller om en försvunnen person (med hänsyn till deras egen säkerhet eller för att undvika hot) dock föreligger ska meddelandet om denna upptäckt om lämpligt skickas med hjälp av formulär M och om uppgifter finns tillgängliga.

2.13   De biometriska uppgifternas format och kvalitet i SIS II

I enlighet med artikel 23.2 i SIS II-beslutet ska den berörda personens fotografier och fingeravtryck fogas till registreringen i förekommande fall.

Sirenekontoren ska kunna utbyta fingeravtryck och fotografier för att komplettera en registrering och/eller för att underlätta verkställandet av de begärda åtgärderna. Om en medlemsstat har en bild eller fingeravtryck av en person som omfattas av en registrering som införts av en annan medlemsstat, kan den förstnämnda översända fotografierna och fingeravtrycken i bilaga för att göra det möjligt för den registrerande medlemsstaten att komplettera registreringen.

Detta utbyte ska inte påverka det utbyte som äger rum inom ramen för polissamarbetet enligt rådets rambeslut 2006/960/RIF.

2.13.1   Vidare användning av utbytta uppgifter, inklusive arkivering

Alla begränsningar i fråga om användningen av de uppgifter som lämnats för registreringar i SIS II finns angivna i SIS II-rättsakterna. Eventuell vidare användning av fotografier och fingeravtryck som utbyts, inklusive arkivering, ska ske i överensstämmelse med relevanta bestämmelser i SIS II-rättsakterna, tillämpliga nationella dataskyddsbestämmelser, i enlighet med direktiv 95/46/EG, och rambeslut 2008/977/RIF.

Varje gång fingeravtryck sparas nationellt ska detta ske på ett sätt som är fullt förenligt med de bestämmelser om skydd av personuppgifter som gäller för SIS II. Medlemsstaterna ska förvara uppgifter om fingeravtryck som laddats ner från CS-SIS skilt från nationella databaser med fingeravtryck och de förstnämnda uppgifterna ska raderas på samma gång som motsvarande registreringar och tilläggsinformation.

2.13.2   Utbyte av fingeravtryck och foton

Följande förfarande ska tillämpas:

| a) | Det tillhandahållande Sirenekontoret ska översända formulär L på sedvanlig elektronisk väg och i fält 083 i formulär L uppge att fingeravtryck och fotografier översänds för att komplettera en registrering i SIS II. |
| --- | --- |

a)

Det tillhandahållande Sirenekontoret ska översända formulär L på sedvanlig elektronisk väg och i fält 083 i formulär L uppge att fingeravtryck och fotografier översänds för att komplettera en registrering i SIS II.

| b) | Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten ska foga fingeravtrycken och fotografierna till registreringen i SIS II eller sända dem till den behörig myndighet för komplettering av registreringen. |
| --- | --- |

b)

Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten ska foga fingeravtrycken och fotografierna till registreringen i SIS II eller sända dem till den behörig myndighet för komplettering av registreringen.

2.13.3   Tekniska krav

Fingeravtryck och fotografier ska samlas in och översändas i enlighet med de normer som kommer att fastställas i tillämpningsföreskrifterna för registrering av biometriska data i SIS II.

Varje Sirenekontor ska uppfylla de tekniska kraven.

2.13.4   De biometriska uppgifternas format och kvalitet

Alla biometriska data som registreras i systemet ska ha genomgått en särskild kvalitetskontroll för att garantera en minimikvalitet som är gemensam för alla SIS II-användare.

Innan någon registrering sker ska kontroller utföras på nationell nivå för att säkerställa följande:

| a) | Fingeravtrycksdata ska överensstämma med det specificerade formatet ANSI/NIST – ITL 1-2000, som har införts för Interpols räkning och anpassats till SIS II. |
| --- | --- |

a)

Fingeravtrycksdata ska överensstämma med det specificerade formatet ANSI/NIST – ITL 1-2000, som har införts för Interpols räkning och anpassats till SIS II.

| b) | Fotografier, som endast får användas för att fastställa identiteten hos en person som påträffats efter en alfanumerisk sökning i SIS II, ska uppfylla följande krav: Frontalbild av ansiktet, om möjligt med sidförhållandet 3:4 eller 4:5. En upplösning på minst 480 × 600 pixel, med ett färgdjup på 24 bit, ska användas när det är möjligt. Om bilden skannas, bör dess storlek inte överstiga 200 kilobit. |
| --- | --- |

b)

Fotografier, som endast får användas för att fastställa identiteten hos en person som påträffats efter en alfanumerisk sökning i SIS II, ska uppfylla följande krav: Frontalbild av ansiktet, om möjligt med sidförhållandet 3:4 eller 4:5. En upplösning på minst 480 × 600 pixel, med ett färgdjup på 24 bit, ska användas när det är möjligt. Om bilden skannas, bör dess storlek inte överstiga 200 kilobit.

2.14   Särskilda typer av sökningar

2.14.1   Geografiskt målinriktade sökningar

Med en geografiskt målinriktad sökning avses en sökning som genomförs för ett begränsat geografiskt område när en medlemsstat har konkreta bevis på var en person eller ett föremål som omfattas av en registrering befinner sig.

Geografiskt målinriktade sökningar i Schengenområdet ska vara grundade på en registrering i SIS II. Under omständigheter där man vet var en person eller ett föremål befinner sig kan fält 311 (viktigt meddelande) fyllas i. En geografisk sökning ska anges och de aktuella länderna ska väljas. Om det är känt var en person eller ett föremål som efterspanas befinner sig när registreringen om gripande görs ska uppgifter om detta dessutom föras in i fält 061 i formulär A. I alla övriga fall, inklusive vid kommunikation om var föremål befinner sig, ska formulär M (fält 083) användas. Uppgifter om efterspanade personer ska registreras i SIS II för att se till att en framställan om åtgärder är omedelbart verkställbar (artikel 9.3 i rambeslut 2002/584/RIF).

Om föremålet för en geografisk sökning finns på en annan plats än den plats som angavs i den geografiska sökningen ska Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten med hjälp av formulär M underrätta den eller de medlemsstater som deltar i den geografiska sökningen så att eventuellt relaterat arbete stoppas.

2.14.2   Sökningar med deltagande av särskilda polisenheter för målinriktade sökningar (Fast-enheter)

Sirenekontoret i den anmodade medlemsstaten kan i lämpliga fall använda sig av de särskilda enheter som genomför målinriktade sökningar (Fugitive Active Search Teams, så kallade Fast-enheter). Registreringen i SIS II bör inte ersättas av dessa polisenheters internationella samarbete. Det får inte finnas någon överlappning mellan detta samarbete och Sirenekontorets uppgift som samlad punkt för sökningar med hjälp av SIS II.

Detta samarbete ska i lämpliga fall inrättas för att se till att Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten underrättas av sin nationella Fast-enhet om eventuella pågående åtgärder som har anknytning till en registrering i SIS II. Om så är lämpligt ska det berörda Sirenekontoret sprida denna information till andra Sirenekontor. Alla samordnade insatser via Enfast (European Network of Fugitive Active Search Teams) som kräver samarbete från Sirenekontoret ska rapporteras förhand till Sirenekontoret.

Sirenekontoren ska se till att kompletterande uppgifter, inbegripet information om en träff, snabbt når de nationella Fast-enheterna i de fall dessa deltar i en sökning.

3.   REGISTRERINGAR OM PERSONER SOM ÄR EFTERLYSTA FÖR ATT GRIPAS OCH ÖVERLÄMNAS ELLER UTLÄMNAS (ARTIKEL 26 I SIS II-BESLUTET)

3.1   Införande av en registrering

De flesta registreringar om gripande åtföljs av en europeisk arresteringsorder. Vid en registrering om gripande finns dock även möjlighet till provisoriskt anhållande för tiden fram till dess att en framställning om utlämning inkommer enligt artikel 16 i Europeiska utlämningskonventionen.

Den europeiska arresteringsordern eller framställningen om utlämning ska komma från en behörig rättslig myndighet i den registrerande medlemsstaten.

Vid registrering om gripande för överlämnande ska en kopia av den ursprungliga europeiska arresteringsordern läggas in i SIS II. En översättning av arresteringsordern till ett eller flera av unionens officiella språk kan också läggas in.

Dessutom ska personens fotografier och fingeravtryck fogas till registreringen i förekommande fall.

De relevanta uppgifterna, inklusive den europeiska arresteringsordern eller beslutet om provisoriskt anhållande för överlämnande eller utlämning, ska vara tillgängliga för Sirenekontoret efter registreringen. Det ska kontrolleras att uppgifterna är fullständiga och korrekt presenterade.

Medlemsstaterna ska ha möjlighet att lägga in mer än en europeisk arresteringsorder per registrering om gripande. Det åligger den registrerande medlemsstaten att radera en europeisk arresteringsorder som inte längre är giltig. Den ska dessutom kontrollera om det finns några ytterligare europeiska arresteringsorder som har lagts till registreringen och, om så behövs, utvidga registreringen.

Medlemsstaterna ska kunna bifoga översättningar av europeiska arresteringsorder som de fogar till en registrering om gripande, om nödvändigt i separata binära filer.

När det gäller skannade pdf-dokument som ska bifogas registreringar ska en upplösning på 150 dpi användas i möjligaste mån.

3.2   Flera registreringar

Beträffande allmänna förfaranden, se avsnitt 2.2.

Dessutom gäller följande:

Flera medlemsstater kan göra en registrering om gripande som avser samma person. Om två eller flera medlemsstater har gjort en registrering för samma person ska beslutet om vilken arresteringsorder som ska verkställas vid ett eventuellt gripande fattas av den verkställande rättsliga myndigheten i den medlemsstat där gripandet äger rum. Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten ska skicka formulär G till varje berörd medlemsstat.

3.3   Missbruk av identitet

Se det allmänna förfarandet i avsnitt 2.11.1.

3.4   Införing av alias

Se det allmänna förfarandet i avsnitt 2.11.2.

Vid registreringar för gripande ska Sirenekontoret använda fält 011 i formulär A
   (24) (vid den tidpunkt då registreringen görs) eller därefter formulär M för att underrätta andra medlemsstater om alias för en registrering för gripande under förutsättning att Sirenekontoret i fråga har tillgång till dessa uppgifter.

3.5   Tilläggsinformation för översändande till medlemsstaterna

I samband med att en registrering sker ska tilläggsinformation om registreringen översändas till alla medlemsstater.

Uppgifterna i avsnitt 3.5.1 ska översändas till övriga Sirenekontor med hjälp av formulär A samtidigt som registreringen görs. Ytterligare uppgifter som behövs för att fastställa identiteten ska översändas efter samråd med och/eller på begäran av en annan medlemsstat.

Om det finns flera europeiska arresteringsorder eller beslut om provisoriskt anhållande avseende samma person, ska separata formulär A fyllas i för var och en av dessa.

Den europeiska arresteringsordern eller det provisoriska anhållandet samt formulär A måste innehålla tillräckligt detaljerade uppgifter (särskilt led e i den europeiska arresteringsordern: ”beskrivning av omständigheterna kring brottet, däribland tidpunkt och plats”, fält 042, 043, 044 och 045: ”beskrivning av omständigheterna”) för att göra det möjligt för andra Sirenekontor att kontrollera registreringen. De upplysningar som krävs och deras förhållande till fälten i den europeiska arresteringsordern anges i tillägg 3.

När en europeisk arresteringsorder ersätts eller återkallas ska detta anges genom att följande text förs in i fält 267 på formulär A (artikel 26 i SIS II-beslutet) eller i fält 044 på formulär A (framställning om utlämning/överföring): ”
  Detta formulär ersätter formulär (nr) avseende europeisk arresteringsorder (nr) som utfärdades den [...]
  ”.

3.5.1   Tilläggsinformation som ska översändas beträffande provisoriskt anhållande

3.5.1.1   Vid inläggning av en registrering som grundar sig på både en europeisk arresteringsorder och en framställning om utlämning

Vid en registrering om gripande för utlämning ska tilläggsinformation översändas till alla medlemsstater med hjälp av formulär A. Om de registeruppgifter och den tilläggsinformation om en europeisk arresteringsorder som översänds till medlemsstaterna inte är tillräckliga för utlämning ska kompletterande uppgifter tillhandahållas.

I fält 239 ska det anges att formuläret gäller både en europeisk arresteringsorder och en framställning om utlämning.

3.5.1.2   Vid registrering enbart på grundval av en framställning om utlämning

Vid en registrering om gripande för utlämning ska tilläggsinformation översändas till alla medlemsstater med hjälp av formulär A.

I fält 239 ska det anges att formuläret gäller en framställning om utlämning.

3.6   Flaggning

För allmänna bestämmelser, se avsnitt 2.6.

Om minst en av de europeiska arresteringsorder som fogats till registreringen är verkställbar ska registreringen inte märkas med flagga.

Om en europeisk arresteringsorder avser mer än ett brott ska registreringen inte flaggas om överlämnande kan ske för åtminstone ett av brotten.

Såsom anges i avsnitt 2.6 ska en registrering som märkts med flagga enligt artikel 26 i SIS II-beslutet, under den tid flaggningen varar, anses ha förts in i syfte att informera om var den person som registreringen gäller befinner sig.

3.6.1   Begäran om systematisk flaggning för registreringar om personer som är efterlysta för att gripas och utlämnas i fall där beslut 2002/584/RIF inte är tillämpligt

Följande förfarande ska tillämpas:

| a) | I de fall beslut 2002/584/RIF inte är tillämpligt vid en registrering om personer som har efterlysts för att gripas och utlämnas kan ett Sirenekontor begära att andra Sirenekontor systematiskt ska flagga de registreringar enligt artikel 26 i SIS II-beslutet som görs för deras medborgare. |
| --- | --- |

a)

I de fall beslut 2002/584/RIF inte är tillämpligt vid en registrering om personer som har efterlysts för att gripas och utlämnas kan ett Sirenekontor begära att andra Sirenekontor systematiskt ska flagga de registreringar enligt artikel 26 i SIS II-beslutet som görs för deras medborgare.

| b) | Varje Sirenekontor som vill göra en sådan begäran ska sända denna i skriftlig form till de andra Sirenekontoren. |
| --- | --- |

b)

Varje Sirenekontor som vill göra en sådan begäran ska sända denna i skriftlig form till de andra Sirenekontoren.

| c) | Varje Sirenekontor som tar emot en sådan begäran ska lägga till en flagga för den berörda medlemsstaten så snart registreringen har förts in. |
| --- | --- |

c)

Varje Sirenekontor som tar emot en sådan begäran ska lägga till en flagga för den berörda medlemsstaten så snart registreringen har förts in.

| d) | Flaggningen ska kvarstå till dess att det begärande Sirenekontoret ber om att den ska avlägsnas. |
| --- | --- |

d)

Flaggningen ska kvarstå till dess att det begärande Sirenekontoret ber om att den ska avlägsnas.

3.7   Sirenekontorens åtgärder vid mottagande av en registrering om gripande

Ett Sirenekontor som tar emot formulär A ska utan dröjsmål göra en sökning bland alla tillgängliga källor för att försöka få fram var personen befinner sig. Om de uppgifter som lämnas av den registrerande medlemsstaten inte är tillräckliga för att godtas av den mottagande medlemsstaten är detta inte skäl nog för att avstå från att genomföra sökningen. De mottagande medlemsstaterna ska göra sökningar i den utsträckning det är tillåtet enligt nationell lagstiftning.

Om registreringen om gripande bekräftas och personen lokaliseras eller grips i en medlemsstat kan uppgifterna i formulär A vidarebefordras av det mottagande Sirenekontoret till den behöriga myndigheten i den medlemsstat som ska verkställa arresteringsordern eller framställningen om utlämning. Om den europeiska arresteringsordern eller framställningen om utlämning begärs i original kan den utfärdande rättsliga myndigheten sända dessa direkt till den verkställande rättsliga myndigheten (om inte andra arrangemang har anordnats av den utfärdande och/eller den verkställande medlemsstaten).

3.8   Utbyte av information efter en träff

Se de allmänna förfarandena i avsnitt 2.3.

Dessutom ska följande förfarande tillämpas:

| a) | En träff vid sökning efter en person som är föremål för en registrering om gripande ska alltid meddelas omedelbart till den registrerande medlemsstatens Sirenekontor. Efter det att formulär G har översänts ska dessutom Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten i lämpliga fall underrätta Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten om träffen per telefon. |
| --- | --- |

a)

En träff vid sökning efter en person som är föremål för en registrering om gripande ska alltid meddelas omedelbart till den registrerande medlemsstatens Sirenekontor. Efter det att formulär G har översänts ska dessutom Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten i lämpliga fall underrätta Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten om träffen per telefon.

| b) | Den registrerande medlemsstatens Sirenekontor ska därefter översända eventuella relevanta och specifika uppgifter om vilka särskilda åtgärder som ska vidtas av Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten. |
| --- | --- |

b)

Den registrerande medlemsstatens Sirenekontor ska därefter översända eventuella relevanta och specifika uppgifter om vilka särskilda åtgärder som ska vidtas av Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten.

| c) | Följande uppgifter ska anges i fält 091 i formulär G: den myndighet som är behörig myndighet för mottagandet av den europeiska arresteringsordern eller framställningen om utlämning, fullständiga kontaktuppgifter för denna myndighet (postadress, telefonnummer och, om dessa är tillgängliga, faxnummer och e-postadress), namn på behörig person (om denna uppgift finns tillgänglig), begärt språk samt tidsfrist och form för översändandet. |
| --- | --- |

c)

Följande uppgifter ska anges i fält 091 i formulär G: den myndighet som är behörig myndighet för mottagandet av den europeiska arresteringsordern eller framställningen om utlämning, fullständiga kontaktuppgifter för denna myndighet (postadress, telefonnummer och, om dessa är tillgängliga, faxnummer och e-postadress), namn på behörig person (om denna uppgift finns tillgänglig), begärt språk samt tidsfrist och form för översändandet.

| d) | När en tydlig koppling till särskilda medlemsstater har fastställts via gärningsbeskrivningen och ytterligare efterforskningar har inletts ska Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten dessutom underrätta andra Sirenekontor om träffen med hjälp av formulär M. |
| --- | --- |

d)

När en tydlig koppling till särskilda medlemsstater har fastställts via gärningsbeskrivningen och ytterligare efterforskningar har inletts ska Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten dessutom underrätta andra Sirenekontor om träffen med hjälp av formulär M.

| e) | Ytterligare information om registreringar enligt artikel 26 i SIS II-beslutet kan förmedlas genom Sirenekontoren, som agerar på de rättsliga myndigheternas vägnar, om denna information faller under ömsesidig rättslig hjälp. |
| --- | --- |

e)

Ytterligare information om registreringar enligt artikel 26 i SIS II-beslutet kan förmedlas genom Sirenekontoren, som agerar på de rättsliga myndigheternas vägnar, om denna information faller under ömsesidig rättslig hjälp.

3.9   Utbyte av tilläggsinformation i samband med överlämnande eller utlämning

När den behöriga rättsliga myndigheten ska underrätta Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten om huruvida det är möjligt med ett överlämnande eller en utlämning av en person som är föremål för en registrering om gripande ska denna information omedelbart lämnas till Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten med hjälp av formulär M, varvid antingen ordet ”SURRENDER” eller ordet ”EXTRADITION” ska anges under fält 083 (25). Sirenekontoren ska så snabbt som möjligt meddela de närmare villkoren för överlämnandet eller utlämningen.

3.10   Utbyte av tilläggsinformation i samband med transitering genom en annan medlemsstat

Om det är nödvändigt med en transitering av en person ska Sirenekontoret i den medlemsstat genom vilken personen ska transiteras lämna nödvändig information och hjälp efter det att den mottagit en begäran om detta antingen från Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten eller från den behöriga rättsliga myndigheten i den registrerande medlemsstaten, vilken översänts av Sirenekontoret på formulär M, varvid ordet ”TRANSIT” anges längst upp under fält 083.

3.11   Radering av registreringar vid överlämnande eller utlämning

Raderingar av registreringar om överlämnande eller utlämning ska ske när personen har överlämnats eller utlämnats till de behöriga myndigheterna i den registrerande medlemsstaten, men kan också ske om det rättsliga beslut som registreringen grundades på har återkallats av den behöriga rättsliga myndigheten enligt nationell lagstiftning.

4.   REGISTRERINGAR OM NEKAD INRESA ELLER VISTELSE (ARTIKEL 24 I SIS II-FÖRORDNINGEN)

Inledning

Utbyte av uppgifter om tredjelandsmedborgare som registrerats på spärrlista enligt artikel 24 i SIS II-förordningen gör det möjligt för medlemsstaterna att fatta beslut när det gäller inresa eller viseringsansökningar. Om personen redan befinner sig på den berörda medlemsstatens territorium gör informationsutbytet det möjligt för medlemsstaternas myndigheter att vidta de åtgärder som krävs för utfärdande av uppehållstillstånd, visering för längre vistelse eller beslut om utvisning. I detta avsnitt avser hänvisningar till viseringar visering för längre vistelse om inte annat tydligt anges (exempelvis visering för förnyad inresa).

Det åligger de myndigheter som ansvarar för gränskontroll och för utfärdande av uppehållstillstånd eller viseringar att genomföra det informationsförfarande som föreskrivs i artikel 5.4 i kodexen om Schengengränserna och det samrådsförfarande som föreskrivs i artikel 25 i Schengenkonventionen. Sirenekontoren ska i princip endast medverka i förfarandena när det är fråga överföring av tilläggsinformation som har ett direkt samband med registreringarna (till exempel meddelande om träff, närmare angivelse av identitet) eller radering av dessa.

Sirenekontoren kan emellertid också vara involverade i översändande av sådan tilläggsinformation som behövs för utvisning eller avvisning av en tredjelandsmedborgare, eller i översändande av eventuell kompletterande information med anledning av dessa åtgärder.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG (26) är inte tillämpligt i Schweiz. Vid en träff på en tredjelandsmedborgare som omfattas av rätten till fri rörlighet ska därför normala samrådsförfaranden genomföras mellan Schweiz, den registrerande medlemsstaten och eventuellt andra medlemsstater som har relevanta upplysningar om tredjelandsmedborgarens rätt till fri rörlighet.

4.1   Införande av en registrering

Enligt artikel 25 i SIS II-förordningen gäller särskilda regler för tredjelandsmedborgare som omfattas av rätten till fri rörlighet i den mening som avses i direktiv 2004/38/EG. Sirenekontoret ska i möjligaste mån ge tillgång till sådana upplysningar som använts för att bedöma huruvida en registrering om nekad inresa eller vistelse har lagts in för en person som omfattas av rätt till fri rörlighet (27). I det exceptionella fall en registrering läggs in avseende en tredjelandsmedborgare som omfattas av rätten till fri rörlighet ska Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten, på grundval av den information som tillhandahållits av den registrerande myndigheten, översända formulär M till alla övriga medlemsstater (se avsnitten 4.6 och 4.7).

Dessutom föreskrivs i artikel 26 i SIS II-förordningen att registreringar om tredjelandsmedborgare som är föremål för en restriktiv åtgärd avsedd att förhindra inresa till eller transitering genom medlemsstaternas territorium och vidtagen i enlighet med artikel 29 i fördraget om Europeiska unionen (28) också ska registreras i SIS II, förutsatt att vissa villkor är uppfyllda. Registreringarna ska föras in och uppdateras av den behöriga myndigheten i den medlemsstat som innehar ordförandeskapet för Europeiska unionens råd vid den tidpunkt då åtgärden antas. Om den medlemsstaten inte har tillgång till SIS II eller registreringar enligt artikel 24 i SIS II-förordningen ska ansvaret övergå till den medlemsstat som står på tur att inneha ordförandeskapet och som har tillgång till SIS II, däribland registreringar enligt artikel 24 i SIS II-förordningen.

Medlemsstaterna ska inrätta de förfaranden som krävs för att införa, uppdatera och radera dessa registreringar.

4.2   Flera registreringar

Se de allmänna förfarandena i avsnitt 2.2.

4.3   Missbruk av identitet

Se det allmänna förfarandet i avsnitt 2.11.1.

Problem kan uppstå om en tredjelandsmedborgare som registrerats för nekad inresa eller vistelse olagligt använder en medlemsstats medborgares identitet vid sin inresa. Om en sådan situation upptäcks kan de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna göras medvetna om den korrekta användningen av funktionen för missbrukade identiteter inom SIS II. Registreringar om nekad inresa ska inte utfärdas i huvudidentiteten för en EU-medborgare

4.4   Införing av alias

De allmänna bestämmelserna beskrivs i avsnitt 2.11.2.

4.5   Informationsutbyte i samband med utfärdande av uppehållstillstånd eller viseringar

Följande förfarande ska tillämpas:

| a) | Utan att det påverkar det särskilda förfarande för informationsutbyte som följer av artikel 25 i Schengenkonventionen, och med förbehåll för avsnitt 4.8, som rör informationsutbytet efter en träff på en tredjelandsmedborgare som omfattas av rätt till fri rörlighet (i vilket fall det är obligatoriskt att samråda med Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten), Den verkställande medlemsstaten kan meddela den registrerande medlemsstaten att en registrering om nekad inresa har givit en träff under förfarandet för utfärdande av ett uppehållstillstånd eller en visering. Den registrerande medlemsstaten kan därefter informera övriga medlemsstater med hjälp av formulär M, om det visar sig lämpligt. |
| --- | --- |

a)

Utan att det påverkar det särskilda förfarande för informationsutbyte som följer av artikel 25 i Schengenkonventionen, och med förbehåll för avsnitt 4.8, som rör informationsutbytet efter en träff på en tredjelandsmedborgare som omfattas av rätt till fri rörlighet (i vilket fall det är obligatoriskt att samråda med Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten), Den verkställande medlemsstaten kan meddela den registrerande medlemsstaten att en registrering om nekad inresa har givit en träff under förfarandet för utfärdande av ett uppehållstillstånd eller en visering. Den registrerande medlemsstaten kan därefter informera övriga medlemsstater med hjälp av formulär M, om det visar sig lämpligt.

| b) | På begäran kan de berörda medlemsstaternas Sirenekontor i enlighet med nationell lagstiftning bistå med att överföra nödvändig information till de myndigheter som ansvarar för utfärdandet av uppehållstillstånd och viseringar. |
| --- | --- |

b)

På begäran kan de berörda medlemsstaternas Sirenekontor i enlighet med nationell lagstiftning bistå med att överföra nödvändig information till de myndigheter som ansvarar för utfärdandet av uppehållstillstånd och viseringar.

4.5.1   Särskilda förfaranden enligt artikel 25 i tillämpningskonventionen

Förfarandet enligt artikel 25.1 i Schengenkonventionen

Om en medlemsstat som överväger att bevilja ett uppehållstillstånd eller en visering upptäcker att sökanden i fråga har registrerats på spärrlista av en annan medlemsstat ska den samråda med den registrerande medlemsstaten via Sirenekontoren. Den medlemsstat som överväger att bevilja ett uppehållstillstånd eller en visering ska använda formulär N för att informera den registrerande medlemsstaten om sitt beslut att bevilja uppehållstillståndet eller viseringen. Registreringen ska raderas om den berörda medlemsstaten beslutar att utfärda uppehållstillståndet eller viseringen. Den berörda personen kan dock ändå föras upp på den registrerande medlemsstatens nationella förteckning över registreringar om nekad inresa.

Förfarandet enligt artikel 25.2 i Schengenkonventionen

Om en medlemsstat som lagt in en registrering om nekad inresa eller vistelse upptäcker att den person som registreringen gäller har beviljats uppehållstillstånd eller visering ska den via Sirenekontoren kontakta den medlemsstat som utfärdade uppehållstillståndet eller viseringen. Den medlemsstat som beviljade uppehållstillståndet eller viseringen ska använda formulär O för att informera den registrerande medlemsstaten om den beslutar att återkalla uppehållstillståndet eller viseringen eller inte. Registreringen ska raderas om den berörda medlemsstaten beslutar att bibehålla uppehållstillståndet eller viseringen. Den berörda personen kan dock ändå föras upp på en medlemsstats nationella förteckning över registreringar om nekad inresa.

Ett samråd via Sirenekontoren med hjälp av formulär O ska också äga rum om den medlemsstat som utfärdade uppehållstillståndet eller viseringen senare upptäcker att det finns en registrering om nekad inresa eller vistelse avseende den berörda personen i SIS II (29).

Om en tredje medlemsstat (det vill säga utöver den som beviljade uppehållstillståndet/viseringen och den som lade in registreringen) upptäcker att det finns en registrering avseende en tredjelandsmedborgare som har beviljats uppehållstillstånd eller visering i någon av medlemsstaterna ska den, via sitt Sirenekontor och med hjälp av formulär H, meddela såväl den medlemsstat som beviljade uppehållstillståndet/viseringen som den registrerande medlemsstaten.

Om förfarandet enligt artikel 25 i Schengenkonventionen medför att en registrering om nekad inresa eller vistelse raderas ska Sirenekontoren, i enlighet med sin nationella lagstiftning, bistå med stöd om så begärs.

4.5.2   Särskilda förfaranden enligt artikel 5.4 a och c i kodexen om Schengengränserna

Förfarande i sådana fall som omfattas av artikel 5.4 a

Enligt artikel 5.4 a i kodexen om Schengengränserna ska tredjelandsmedborgare som omfattas av en registrering om nekad inresa eller vistelse, men som innehar uppehållstillstånd, visering för längre vistelse eller visering för förnyad inresa som utfärdats av någon av medlemsstaterna, tillåtas inresa för transiteringsändamål till den medlemsstat som utfärdade uppehållstillståndet, viseringen för längre vistelse eller viseringen för förnyad inresa när de passerar gränsen i en annan medlemsstat. Inresa kan nekas om denna medlemsstat har lagt in en nationell registrering om nekad inresa. I båda fallen ska Sirenekontoret i den medlemsstat som personen vill resa in i, på begäran av behörig myndighet, översända ett meddelande till Sirenekontoren i de båda andra medlemsstaterna (formulär H vid beviljad transitering/formulär G vid nekad inresa) för att upplysa dem om denna inkonsekvens och begära att de samråder med varandra i syfte att antingen radera registreringen i SIS II eller återkalla uppehållstillståndet/viseringen. Den kan också begära att bli underrättad om resultatet av eventuella samråd.

Om den berörda tredjelandsmedborgaren försöker resa in i den medlemsstat som har lagt in registreringen i SIS II kan denna medlemsstat neka personen inresa. Sirenekontoret i den medlemsstaten ska dock, på begäran av behörig myndighet, samråda med Sirenekontoret i den medlemsstat som utfärdade uppehållstillståndet eller viseringen, i syfte att ge den behöriga myndigheten möjlighet att fastställa om det finns tillräckliga skäl att återkalla uppehållstillståndet/viseringen. Den medlemsstat som beviljade uppehållstillståndet eller viseringen ska använda formulär O för att informera den registrerande medlemsstaten om den beslutar att återkalla uppehållstillståndet eller viseringen eller inte. Registreringen ska raderas om den berörda medlemsstaten beslutar att bibehålla uppehållstillståndet eller viseringen. Den berörda personen kan dock ändå föras upp på en medlemsstats nationella förteckning över registreringar om nekad inresa.

Om denna person försöker resa in i den medlemsstat som utfärdade uppehållstillståndet eller viseringen ska han eller hon tillåtas resa in på territoriet, men Sirenekontoret i den medlemsstaten ska, på begäran av den behöriga myndigheten, samråda med Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten, så att de behöriga myndigheterna i fråga kan besluta om att återkalla uppehållstillståndet eller viseringen eller radera registreringen. Den medlemsstat som beviljade uppehållstillståndet eller viseringen ska använda formulär O för att informera den registrerande medlemsstaten om den beslutar att återkalla uppehållstillståndet eller viseringen eller inte. Registreringen ska raderas om den berörda medlemsstaten beslutar att uppehållstillståndet eller viseringen ska fortsätta att gälla. Den berörda personen kan dock ändå föras upp på en medlemsstats nationella förteckning över registreringar om nekad inresa.

Förfarande i sådana fall som omfattas av artikel 5.4 c

Enligt artikel 5.4 c kan en medlemsstat, med hänvisning till humanitära skäl, det nationella intresset eller internationella förpliktelser, avvika från principen om att en person som är föremål för en registrering om nekad inresa inte ska tillåtas resa in i landet. På begäran av behörig myndighet ska Sirenekontoret i den medlemsstat som beviljade inresan underrätta Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten om detta med hjälp av formulär H.

4.6   Gemensamma bestämmelser om de förfaranden som avses i avsnitt 4.5

| a) | Endast ett formulär N eller formulär O ska sändas per samrådsförfarande av Sirenekontoret i den medlemsstat som har beviljat eller har för avsikt att bevilja eller innehålla ett uppehållstillstånd eller långtidsvisering för att informera den medlemsstat som har utfärdat eller har för avsikt att utfärda en registrering om nekad inresa om det slutliga beslutet om beviljande innehållande eller återkallande av uppehållstillståndet eller viseringen. |
| --- | --- |

a)

Endast ett formulär N eller formulär O ska sändas per samrådsförfarande av Sirenekontoret i den medlemsstat som har beviljat eller har för avsikt att bevilja eller innehålla ett uppehållstillstånd eller långtidsvisering för att informera den medlemsstat som har utfärdat eller har för avsikt att utfärda en registrering om nekad inresa om det slutliga beslutet om beviljande innehållande eller återkallande av uppehållstillståndet eller viseringen.

| b) | Samrådsförfarande ska antingen ske enligt förfarandet i artikel 25.1 i Schengenkonventionen eller enligt förfarandet i artikel 25.2 i Schengenkonventionen. |
| --- | --- |

b)

Samrådsförfarande ska antingen ske enligt förfarandet i artikel 25.1 i Schengenkonventionen eller enligt förfarandet i artikel 25.2 i Schengenkonventionen.

| c) | När formulär M, G eller H översänds i samband med ett samråds- förfarande får det märkas med nyckelordet ”samrådsförfarande”. (formulär M: fält 083, (formulär G: fält 086, formulär H: fält 083). |
| --- | --- |

c)

När formulär M, G eller H översänds i samband med ett samråds- förfarande får det märkas med nyckelordet ”samrådsförfarande”. (formulär M: fält 083, (formulär G: fält 086, formulär H: fält 083).

4.7   Informationsutbyte efter en träff och vid nekad inresa eller utvisning från Schengenområdet

Utan att det påverkar de särskilda förfaranden för informationsutbyte som följer av artikel 5.4 a och c i kodexen om Schengengränserna, och utan att det påverkar tillämpningen av avsnitt 4.8, som rör informationsutbytet efter en träff på en tredjelandsmedborgare som omfattas av rätt till fri rörlighet i gemenskapen (i vilket fall det är obligatoriskt att vända sig till Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten), kan en medlemsstat anmoda om att bli underrättad om eventuella träffar på registreringar om nekad inresa eller vistelse som den har lagt in.

Sirenekontoren i registrerande medlemsstater som har lagt in registreringar om nekad inresa behöver inte systematiskt underrättas om eventuella träffar. Det är tillräckligt om detta sker i undantagsfall. Om det till exempel krävs tilläggsinformation kan under alla omständigheter formulär G eller formulär H översändas, beroende på vilken åtgärd som vidtas. Formulär G ska alltid översändas om det föreligger en träff avseende en person som omfattas av rätten till fri rörlighet.

Utan hinder av bestämmelserna i ovanstående punkt ska alla Sirenekontor enligt vad som anges i avsnitt 10 tillhandahålla statistik över alla träffar på utländska registreringar på deras territorier.

Följande förfarande ska tillämpas:

| a) | En medlemsstat kan begära att bli informerad om eventuella träffar på uppgifter om nekad inresa eller vistelse som den har registrerat. En medlemsstat som vill utnyttja denna möjlighet ska lämna en skriftlig begäran till de andra medlemsstaterna. |
| --- | --- |

a)

En medlemsstat kan begära att bli informerad om eventuella träffar på uppgifter om nekad inresa eller vistelse som den har registrerat. En medlemsstat som vill utnyttja denna möjlighet ska lämna en skriftlig begäran till de andra medlemsstaterna.

| b) | Den verkställande medlemsstaten kan själv ta initiativ och informera den registrerande medlemsstaten om att en registrering har givit träff och att tredjelandsmedborgaren i fråga har nekats inresa eller avlägsnats från Schengenterritoriet. |
| --- | --- |

b)

Den verkställande medlemsstaten kan själv ta initiativ och informera den registrerande medlemsstaten om att en registrering har givit träff och att tredjelandsmedborgaren i fråga har nekats inresa eller avlägsnats från Schengenterritoriet.

| c) | När en åtgärd vidtagits med anledning av en träff ska Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten informera den registrerande medlemsstatens Sirenekontor med hjälp av formulär G. Formulär G ska också översändas vid träff om mer information krävs för att kunna vidta åtgärden. |
| --- | --- |

c)

När en åtgärd vidtagits med anledning av en träff ska Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten informera den registrerande medlemsstatens Sirenekontor med hjälp av formulär G. Formulär G ska också översändas vid träff om mer information krävs för att kunna vidta åtgärden.

| d) | När de uppgifter som avses i led c inkommit från den registrerande medlemsstaten gäller följande:






  i) | Om åtgärden genomförts ska den verkställande medlemsstaten meddela Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten med hjälp av formulär M (inte ännu ett formulär G för samma registrering). |
| --- | --- | --- |

d)

När de uppgifter som avses i led c inkommit från den registrerande medlemsstaten gäller följande:

i)

Om åtgärden genomförts ska den verkställande medlemsstaten meddela Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten med hjälp av formulär M (inte ännu ett formulär G för samma registrering).

| ii) | Om åtgärden inte genomförs ska den verkställande medlemsstaten meddela Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten med hjälp av formulär H. |
| --- | --- |

ii)

Om åtgärden inte genomförs ska den verkställande medlemsstaten meddela Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten med hjälp av formulär H.

| iii) | När ytterligare samråd behövs ska detta ske med hjälp av formulär M. |
| --- | --- |

iii)

När ytterligare samråd behövs ska detta ske med hjälp av formulär M.

| iv) | Utbytet vid samråd ska avslutas med formulär N eller formulär O. |
| --- | --- |

iv)

Utbytet vid samråd ska avslutas med formulär N eller formulär O.

| e) | Om en medlemsstat upptäcker en tredjelandsmedborgare som är föremål för en registrering på sitt territorium ska Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten översända den information som krävs för att den berörda tredjelandsmedborgaren ska kunna återsändas. Med hänsyn till den verkställande medlemsstatens behov ska informationen lämnas i formulär M och omfatta






  — | typ av beslut och grunderna för beslutet, |
| --- | --- | --- |

e)

Om en medlemsstat upptäcker en tredjelandsmedborgare som är föremål för en registrering på sitt territorium ska Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten översända den information som krävs för att den berörda tredjelandsmedborgaren ska kunna återsändas. Med hänsyn till den verkställande medlemsstatens behov ska informationen lämnas i formulär M och omfatta

—

typ av beslut och grunderna för beslutet,

| — | beslutsfattande myndighet, |
| --- | --- |

—

beslutsfattande myndighet,

| — | datum för beslutet, |
| --- | --- |

—

datum för beslutet,

| — | delgivningsdatum (dag då beslutet delgavs), |
| --- | --- |

—

delgivningsdatum (dag då beslutet delgavs),

| — | verkställighetsdatum, |
| --- | --- |

—

verkställighetsdatum,

| — | datum när beslutet upphör att gälla eller beslutets giltighetstid, |
| --- | --- |

—

datum när beslutet upphör att gälla eller beslutets giltighetstid,

| — | uppgifter om personen dömts för brott och vilket straff som utdömts. |
| --- | --- |

—

uppgifter om personen dömts för brott och vilket straff som utdömts.

Om en registrerad person upptäcks vid gränsen ska de förfaranden som fastställs i kodexen om Schengengränserna och av den registrerande medlemsstaten följas.

Ett brådskande utbyte av tilläggsinformation mellan Sirenekontoren kan också vara nödvändigt i särskilda fall för att en person ska kunna identifieras på ett tillförlitligt sätt.

4.8   Informationsutbyte efter en träff på en tredjelandsmedborgare som omfattas av rätten till fri rörlighet

Särskilda bestämmelser gäller för tredjelandsmedborgare som omfattas av rätten till fri rörlighet i den mening som avses i direktiv 2004/38/EG (30).

Särskilda bestämmelser gäller om en sökning ger träff på en tredjelandsmedborgare som omfattas av rätten till fri rörlighet i den mening som avses i direktiv 2004/38/EG (men se inledningen till avsnitt 4 när det gäller Schweiz ställning). Följande förfarande ska tillämpas:

| a) | Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten ska, på begäran av behörig myndighet, omedelbart kontakta Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten med hjälp av formulär G, i syfte att erhålla de upplysningar som krävs för att utan dröjsmål besluta om vilka åtgärder som ska vidtas. |
| --- | --- |

a)

Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten ska, på begäran av behörig myndighet, omedelbart kontakta Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten med hjälp av formulär G, i syfte att erhålla de upplysningar som krävs för att utan dröjsmål besluta om vilka åtgärder som ska vidtas.

| b) | Omedelbart i samband med mottagandet av begäran om upplysningar ska Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten börja samla in den begärda informationen och så snabbt som möjligt översända den till Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten. |
| --- | --- |

b)

Omedelbart i samband med mottagandet av begäran om upplysningar ska Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten börja samla in den begärda informationen och så snabbt som möjligt översända den till Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten.

| c) | Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten ska kontrollera med den behöriga myndigheten huruvida registreringen kan bevaras i enlighet med direktiv 2004/38/EG, såvida inte denna information redan är tillgänglig. Om den behöriga myndigheten beslutar sig för att bevara registreringen ska den registrerande medlemsstatens Sirenekontor underrätta alla övriga Sirenekontor om detta med hjälp av formulär M. |
| --- | --- |

c)

Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten ska kontrollera med den behöriga myndigheten huruvida registreringen kan bevaras i enlighet med direktiv 2004/38/EG, såvida inte denna information redan är tillgänglig. Om den behöriga myndigheten beslutar sig för att bevara registreringen ska den registrerande medlemsstatens Sirenekontor underrätta alla övriga Sirenekontor om detta med hjälp av formulär M.

| d) | Den verkställande medlemsstaten ska via sitt Sirenekontor meddela Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten om huruvida den begärda åtgärden utfördes (formulär M) eller inte (formulär H) (31). |
| --- | --- |

d)

Den verkställande medlemsstaten ska via sitt Sirenekontor meddela Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten om huruvida den begärda åtgärden utfördes (formulär M) eller inte (formulär H) (31).

4.9   Utbyte av information för det fall att en medlemsstat, utan att ha fått en träff, upptäcker att det finns en registrering om nekad inresa för en tredjelandsmedborgare som omfattas av rätten till fri rörlighet

Om en medlemsstat, utan att ha fått en träff, upptäcker att det finns en registrering om nekad inresa för en tredjelandsmedborgare som omfattas av rätten till fri rörlighet, ska Sirenekontoret i den medlemsstaten, på begäran av den behöriga myndigheten, översända ett formulär M till Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten och informera den om detta.

Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten ska kontrollera med den behöriga myndigheten huruvida registreringen kan bevaras i enlighet med direktiv 2004/38/EG, såvida inte denna information redan är tillgänglig. Om den behöriga myndigheten beslutar sig för att bevara registreringen ska den registrerande medlemsstatens Sirenekontor underrätta alla övriga Sirenekontor om detta med hjälp av formulär M.

4.10   Radering av registreringar om nekad inresa eller vistelse

Utan att det påverkar de särskilda förfaranden som följer av artikel 25 i Schengenkonventionen och artikel 5.4 a och c i kodexen om Schengengränserna ska registreringar om nekad inresa eller vistelse avseende tredjelandsmedborgare raderas med stöd av följande:

| a) | Registreringstiden har löpt ut. |
| --- | --- |

a)

Registreringstiden har löpt ut.

| b) | Radering har beslutats av behörig myndighet i den registrerande medlemsstaten. |
| --- | --- |

b)

Radering har beslutats av behörig myndighet i den registrerande medlemsstaten.

| c) | Tidsfristen för att vägra inresa har löpt ut, om den behöriga myndigheten i den registrerande medlemsstaten använder slutdatum för sina beslut. eller |
| --- | --- |

c)

Tidsfristen för att vägra inresa har löpt ut, om den behöriga myndigheten i den registrerande medlemsstaten använder slutdatum för sina beslut. eller

| d) | Medborgarskap har förvärvats i någon av medlemsstaterna. Om förvärvet av medborgarskap uppmärksammas av Sirenekontoret i en annan medlemsstat än den registrerande ska den förstnämnda konsultera Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten och, vid behov, översända formulär J, i enlighet med förfarandet för rättelse och radering av rättsligt eller sakligt felaktiga uppgifter (se avsnitt 2.7). |
| --- | --- |

d)

Medborgarskap har förvärvats i någon av medlemsstaterna. Om förvärvet av medborgarskap uppmärksammas av Sirenekontoret i en annan medlemsstat än den registrerande ska den förstnämnda konsultera Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten och, vid behov, översända formulär J, i enlighet med förfarandet för rättelse och radering av rättsligt eller sakligt felaktiga uppgifter (se avsnitt 2.7).

5.   REGISTRERINGAR OM FÖRSVUNNA PERSONER (ARTIKEL 32 I SIS II-BESLUTET)

5.1   Flera registreringar

Se de allmänna förfarandena i avsnitt 2.2.

5.2   Missbruk av identitet

Se det allmänna förfarandet i avsnitt 2.11.1.

5.3   Införing av alias

Se det allmänna förfarandet i avsnitt 2.11.2.

5.4   Flaggning

Det kan förekomma att en träff på en registrering om en försvunnen person föreligger och de behöriga myndigheterna i den verkställande medlemsstaten beslutar att den begärda åtgärden inte ska vidtas och/eller att inga ytterligare åtgärder kommer att vidtas med avseende på registreringen. Detta beslut kan fattas även om den registrerande medlemsstatens behöriga myndigheter beslutar sig för att bevara registreringen i SIS II. Under sådana omständigheter kan den verkställande myndigheten begära flaggning efter det att träffen har gjorts. I samband med detta ska det allmänna förfarandet i avsnitt 2.6 följas.

Det finns inga alternativa åtgärder som kan vidtas i samband med registreringar om försvunna personer.

5.5   Tillhandahållande av ingående beskrivningar av försvunna minderåriga och andra personer som bedöms vara utsatta för risk

Sirenekontoren ska ha tillgång till all relevant kompletterande information på nationell nivå rörande registreringar om försvunna personer, så att de kan utnyttja sin fulla potential när det gäller att lösa ärenden, underlätta identifiering av de berörda personerna och snabbt lämna kompletterande information om saker med anknytning till ärendet i fråga. Relevant tilläggsinformation kan särskilt utgöras av nationella beslut om vårdnaden om ett barn eller ansvaret för en sårbar person, eller av framställningar om användning av särskilda varningsmekanismer i situationer där barn är inblandade.

Givetvis kommer inte alla sårbara försvunna personer att passera nationella gränser och därför ska beslut om tillhandahållande av tilläggsinformation (närmare beskrivning) och om vilka som ska ta emot denna information fattas från fall till fall, med hänsyn till samtliga omständigheter av relevans i sammanhanget. Efter ett beslut på nationell nivå om och i vilken omfattning sådan tilläggsinformation behöver vidarebefordras ska Sirenekontoret, om det är lämpligt, vidta någon av följande åtgärder:

| a) | Bevara informationen för att kunna vidarebefordra tilläggsinformation på begäran av en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

a)

Bevara informationen för att kunna vidarebefordra tilläggsinformation på begäran av en annan medlemsstat.

| b) | Vidarebefordra formulär M till behörigt Sirenekontor, om undersökningar indikerar en trolig vistelseort för den försvunna personen. |
| --- | --- |

b)

Vidarebefordra formulär M till behörigt Sirenekontor, om undersökningar indikerar en trolig vistelseort för den försvunna personen.

| c) | Med hänsyn till omständigheterna kring försvinnandet vidarebefordra formulär M till alla behöriga Sirenekontor, i syfte att snabbt tillhandahålla alla tillgängliga uppgifter om den försvunna personen. |
| --- | --- |

c)

Med hänsyn till omständigheterna kring försvinnandet vidarebefordra formulär M till alla behöriga Sirenekontor, i syfte att snabbt tillhandahålla alla tillgängliga uppgifter om den försvunna personen.

När det gäller försvunna personer som är förknippade med hög risk ska texten i fält 311 i formulär M inledas med ordet ”URGENT” och en förklaring av skälet till att ärendet är brådskande. (När den saknade minderåriga är ensam (32) ska den förklarande termen ”ensamkommande minderårig” anges). Brådskan kan understrykas ytterligare genom ett telefonsamtal för att klargöra betydelsen av formulär M och vikten av att snabbt vidta åtgärder.

En gemensam metod för hur man för in strukturerad tilläggsinformation i en överenskommen ordningsföljd om försvunna personer som är förknippade med hög risk ska användas (33). Denna information ska föras in under fält 083 i formulär M.

När informationen har mottagits av ett Sirenekontor ska den, för att skapa bästa möjliga förutsättningar att lokalisera personen på ett målinriktat och rationellt sätt, förmedlas i lämplig utsträckning till

| a) | berörda gränsövergångar, |
| --- | --- |

a)

berörda gränsövergångar,

| b) | de administrativa myndigheter och polismyndigheter på platsen som ansvarar för skyddet av personer, och |
| --- | --- |

b)

de administrativa myndigheter och polismyndigheter på platsen som ansvarar för skyddet av personer, och

| c) | de berörda konsulära myndigheterna i den medlemsstat som har gjort registreringen, förutsatt att en träff konstaterats i SIS II. |
| --- | --- |

c)

de berörda konsulära myndigheterna i den medlemsstat som har gjort registreringen, förutsatt att en träff konstaterats i SIS II.

5.6   Utbyte av information efter en träff

Se de allmänna förfarandena i avsnitt 2.3.

Dessutom gäller följande:

| a) | Sirenekontoren ska, i det mån det är möjligt, översända nödvändig medicinsk information om de berörda försvunna personerna, om åtgärder måste vidtas för att skydda dem.
  Den översända informationen ska bevaras endast så länge som det är absolut nödvändigt och användas enbart i samband med medicinsk behandling av den berörda personen. |
| --- | --- |

a)

Sirenekontoren ska, i det mån det är möjligt, översända nödvändig medicinsk information om de berörda försvunna personerna, om åtgärder måste vidtas för att skydda dem.

Den översända informationen ska bevaras endast så länge som det är absolut nödvändigt och användas enbart i samband med medicinsk behandling av den berörda personen.

| b) | Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten ska alltid meddela en berörd persons vistelseort till den registrerande medlemsstatens Sirenekontor. |
| --- | --- |

b)

Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten ska alltid meddela en berörd persons vistelseort till den registrerande medlemsstatens Sirenekontor.

| c) | Enligt artikel 33.2 i SIS II-beslutet får uppgifter om var en försvunnen person, som är myndig, befinner sig vidarebefordras till den person som rapporterade försvinnandet endast om den försvunne har samtyckt till detta (34). Samtycket ska vara skriftligt eller, om detta inte är möjligt, framgå av ett skriftligt protokoll. Om samtycke vägras ska detta bekräftas skriftligen av den berörda personen eller protokollföras formellt. De behöriga myndigheterna får emellertid upplysa den som anmälde personen försvunnen om att registreringen har blivit raderad efter en träff. |
| --- | --- |

c)

Enligt artikel 33.2 i SIS II-beslutet får uppgifter om var en försvunnen person, som är myndig, befinner sig vidarebefordras till den person som rapporterade försvinnandet endast om den försvunne har samtyckt till detta (34). Samtycket ska vara skriftligt eller, om detta inte är möjligt, framgå av ett skriftligt protokoll. Om samtycke vägras ska detta bekräftas skriftligen av den berörda personen eller protokollföras formellt. De behöriga myndigheterna får emellertid upplysa den som anmälde personen försvunnen om att registreringen har blivit raderad efter en träff.

5.7   Radering av registreringar om försvunna personer

Om den registrerande medlemsstaten behöver längre tid för att radera registreringen ska detta meddelas till Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten så att registreringen kan flaggas på det sätt som anges i avsnitt 5.4 i Sirenehandboken.

5.7.1   Minderåriga

En registrering ska raderas med stöd av följande:

| a) | Ärendet har avslutats (dvs. den minderåriga har återförts till hemlandet eller de behöriga myndigheterna i den verkställande medlemsstaten har fattat beslut om vårdnaden av barnet). |
| --- | --- |

a)

Ärendet har avslutats (dvs. den minderåriga har återförts till hemlandet eller de behöriga myndigheterna i den verkställande medlemsstaten har fattat beslut om vårdnaden av barnet).

| b) | Registreringstiden har löpt ut. eller |
| --- | --- |

b)

Registreringstiden har löpt ut. eller

| c) | Radering har beslutats av behörig myndighet i den registrerande medlemsstaten. |
| --- | --- |

c)

Radering har beslutats av behörig myndighet i den registrerande medlemsstaten.

5.7.2   Vuxna - ingen begäran om skyddsåtgärder

En registrering ska raderas med stöd av följande:

| a) | Den berörda åtgärden har genomförts (den genomförande medlemsstaten har fastställt vistelseorten). |
| --- | --- |

a)

Den berörda åtgärden har genomförts (den genomförande medlemsstaten har fastställt vistelseorten).

| b) | registreringstiden har löpt ut, eller |
| --- | --- |

b)

registreringstiden har löpt ut, eller

| c) | Radering har beslutats av behörig myndighet i den registrerande medlemsstaten. |
| --- | --- |

c)

Radering har beslutats av behörig myndighet i den registrerande medlemsstaten.

5.7.3   Vuxna - skyddsåtgärder begärda

En registrering ska raderas med stöd av följande:

| a) | Den berörda åtgärden pågår (personen har fått skydd). |
| --- | --- |

a)

Den berörda åtgärden pågår (personen har fått skydd).

| b) | registreringstiden har löpt ut, eller |
| --- | --- |

b)

registreringstiden har löpt ut, eller

| c) | Radering har beslutats av behörig myndighet i den registrerande medlemsstaten. |
| --- | --- |

c)

Radering har beslutats av behörig myndighet i den registrerande medlemsstaten.

Beroende på nationell rätt får registreringen behållas till dess att personer som ställts under skyddsförvar har återförts till hemlandet.

6.   REGISTRERINGAR OM PERSONER SOM SÖKS FÖR RÄTTSLIGA FÖRFARANDEN (ARTIKEL 34 I SIS II-BESLUTET)

6.1   Flera registreringar

Se de allmänna förfarandena i avsnitt 2.2.

6.2   Missbruk av identitet

Se det allmänna förfarandet i avsnitt 2.11.1.

6.3   Införing av alias

Se det allmänna förfarandet i avsnitt 2.11.2.

6.4   Utbyte av information efter en träff

Se de allmänna förfarandena i avsnitt 2.3.

Dessutom gäller följande:

| a) | Uppgifter om den verkliga vistelseorten eller hemvisten ska inhämtas med användning av alla medel som står till buds enligt lagstiftningen i den medlemsstat där personen påträffats. |
| --- | --- |

a)

Uppgifter om den verkliga vistelseorten eller hemvisten ska inhämtas med användning av alla medel som står till buds enligt lagstiftningen i den medlemsstat där personen påträffats.

| b) | Det ska finnas nationella förfaranden som säkerställer att registreringar i SIS II endast bevaras så länge som krävs för de angivna ändamålen. |
| --- | --- |

b)

Det ska finnas nationella förfaranden som säkerställer att registreringar i SIS II endast bevaras så länge som krävs för de angivna ändamålen.

Ytterligare information om registreringar enligt artikel 34 i SIS II-beslutet kan förmedlas genom Sirenekontoren, som agerar på de rättsliga myndigheternas vägnar, om denna information faller under ömsesidig rättslig hjälp.

6.5   Radering av registreringar om personer som söks för rättsliga förfaranden

En registrering ska raderas med stöd av följande:

| a) | Den behöriga myndigheten i den registrerande medlemsstaten har fått besked om personens vistelseort. Om ingen åtgärd kan vidtas med hjälp av de lämnade upplysningarna (t.ex. om adressen är felaktig eller fast adress saknas) ska Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten kontakta Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten för att lösa problemet. |
| --- | --- |

a)

Den behöriga myndigheten i den registrerande medlemsstaten har fått besked om personens vistelseort. Om ingen åtgärd kan vidtas med hjälp av de lämnade upplysningarna (t.ex. om adressen är felaktig eller fast adress saknas) ska Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten kontakta Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten för att lösa problemet.

| b) | Registreringstiden har löpt ut. eller |
| --- | --- |

b)

Registreringstiden har löpt ut. eller

| c) | Radering har beslutats av behörig myndighet i den registrerande medlemsstaten. |
| --- | --- |

c)

Radering har beslutats av behörig myndighet i den registrerande medlemsstaten.

Om en träff uppkommit i någon av medlemsstaterna och adressuppgifterna överlämnats till den registrerande medlemsstaten och en senare träff i den medlemsstaten ger samma adressuppgifter ska den verkställande medlemsstaten notera träffen utan att återsända adressuppgifterna eller formulär G till den registrerande medlemsstaten. I dessa fall ska den verkställande medlemsstaten upplysa den registrerande medlemsstaten om att flera träffar uppkommit och den registrerande medlemsstaten ska överväga behovet av att behålla registreringen.

7.   REGISTRERINGAR OM DISKRETA KONTROLLER ELLER SÄRSKILDA KONTROLLER (ARTIKEL 36 I SIS II-BESLUTET)

7.1   Flera registreringar

Se de allmänna förfarandena i avsnitt 2.2.

7.2   Missbruk av identitet

Se det allmänna förfarandet i avsnitt 2.11.1.

7.3   Införing av alias

Se det allmänna förfarandet i avsnitt 2.11.2.

7.4   Information till övriga medlemsstater vid registrering

Vid inläggning av en registrering ska Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten underrätta alla övriga Sirenekontor om detta med hjälp av formulär M i följande fall:

| a) | En registrering om diskreta eller särskilda kontroller har förts in med begäran om att träffar snarast ska meddelas till det registrerande Sirenekontoret. På formulär Mska det stå ”ARTIKEL 36.2 i SIS II-beslutet – omedelbar åtgärd” eller ”ARTIKEL 36.3 i SIS II-beslutet – omedelbar åtgärd”. Motiveringen för omedelbar åtgärd ska lämnas i fält 083 på formulär M. |
| --- | --- |

a)

En registrering om diskreta eller särskilda kontroller har förts in med begäran om att träffar snarast ska meddelas till det registrerande Sirenekontoret. På formulär Mska det stå ”ARTIKEL 36.2 i SIS II-beslutet – omedelbar åtgärd” eller ”ARTIKEL 36.3 i SIS II-beslutet – omedelbar åtgärd”. Motiveringen för omedelbar åtgärd ska lämnas i fält 083 på formulär M.

| b) | Nationella myndigheter som ansvarar för statens säkerhet begär att en registrering ska föras in i enlighet med artikel 36.3 i SIS II-beslutet. På formulär M ska det stå ”ARTIKEL 36.3 i SIS II-beslutet”. |
| --- | --- |

b)

Nationella myndigheter som ansvarar för statens säkerhet begär att en registrering ska föras in i enlighet med artikel 36.3 i SIS II-beslutet. På formulär M ska det stå ”ARTIKEL 36.3 i SIS II-beslutet”.

När en registrering förs in enligt artikel 36.3 i SIS II-beslutet ska formulär M i fält 080 innehålla namnet på den myndighet som begär att registreringen ska föras in, först på den registrerande medlemsstatens språk och därefter även på engelska. Myndighetens kontaktuppgifter ska anges i fält 081 i ett format som inte behöver översättas.

Vissa känsliga uppgifter ska omfattas av sekretesskydd i enlighet med nationell lagstiftning och kontakten mellan Sirenekontoren ska hållas åtskild från all kontakt mellan de myndigheter som ansvarar för den nationella säkerheten.

7.5   Flaggning

Se de allmänna förfarandena i avsnitt 2.6.

Det finns inga alternativa åtgärder som kan vidtas i samband med registreringar om diskreta eller särskilda kontroller.

Om den myndighet som ansvarar för statens säkerhet i den verkställande medlemsstaten dessutom beslutar att registreringen kräver en flaggning ska den kontakta sitt nationella Sirenekontor och underrätta det om att den begärda åtgärden inte kan genomföras. Sirenekontoret ska därefter begära en flaggning genom att översända formulär F till Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten. Precis som för andra ansökningar om flaggning ska ett allmänt skäl anges. Uppgifter av känslig karaktär behöver emellertid inte lämnas ut (se även avsnitt 7.6 b).

7.6   Utbyte av information efter en träff

Se de allmänna förfarandena i avsnitt 2.3.

Dessutom gäller följande:

| a) | Vid träff på en registrering som införts i enlighet med artikel 36.3 i SIS II-beslutet, ska Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten underrätta Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten om resultaten (diskreta kontroller eller särskilda kontroller) med hjälp av formulär G. Samtidigt ska Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten underrätta den egna nationella myndighet som är ansvarig för nationell säkerhet. |
| --- | --- |

a)

Vid träff på en registrering som införts i enlighet med artikel 36.3 i SIS II-beslutet, ska Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten underrätta Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten om resultaten (diskreta kontroller eller särskilda kontroller) med hjälp av formulär G. Samtidigt ska Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten underrätta den egna nationella myndighet som är ansvarig för nationell säkerhet.

| b) | Det fordras ett särskilt förfarande för att säkerställa sekretessen för uppgifter. Kontakterna mellan de myndigheter som har ansvaret för statens säkerhet ska hållas åtskilda från kontakterna mellan Sirenekontoren. De exakta skälen för att begära en flaggning ska därför diskuteras direkt mellan myndigheterna med ansvar för statens säkerhet och inte mellan Sirenekontoren. |
| --- | --- |

b)

Det fordras ett särskilt förfarande för att säkerställa sekretessen för uppgifter. Kontakterna mellan de myndigheter som har ansvaret för statens säkerhet ska hållas åtskilda från kontakterna mellan Sirenekontoren. De exakta skälen för att begära en flaggning ska därför diskuteras direkt mellan myndigheterna med ansvar för statens säkerhet och inte mellan Sirenekontoren.

| c) | Vid en träff på en registrering som innehåller en begäran om omedelbar rapportering av träffen ska formulär G utan dröjsmål översändas till Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten. |
| --- | --- |

c)

Vid en träff på en registrering som innehåller en begäran om omedelbar rapportering av träffen ska formulär G utan dröjsmål översändas till Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten.

7.7   Radering av registreringar om diskreta eller särskilda kontroller

En registrering ska raderas med stöd av att

| a) | registreringstiden har löpt ut, eller |
| --- | --- |

a)

registreringstiden har löpt ut, eller

| b) | radering har beslutats av behörig myndighet i den registrerande medlemsstaten. |
| --- | --- |

b)

radering har beslutats av behörig myndighet i den registrerande medlemsstaten.

7.8   Automatisk nummerplåtsavläsning (ANPR)

Se avsnitt 9.

8.   REGISTRERINGAR OM FÖREMÅL SOM SKA BESLAGTAS ELLER ANVÄNDAS SOM BEVISMATERIAL I BROTTMÅL (ARTIKEL 38 I SIS II-BESLUTET)

8.1   Flera registreringar

Se de allmänna förfarandena i avsnitt 2.2.

8.2   Fordonsregistreringar

8.2.1   Kontroll av förekomsten av flera registreringar avseende ett fordon

De obligatoriska kriterierna för kontroll av flera registreringar avseende ett fordon är

| a) | registreringsnumret, och/eller |
| --- | --- |

a)

registreringsnumret, och/eller

| b) | fordonets identifieringsnummer (VIN). |
| --- | --- |

b)

fordonets identifieringsnummer (VIN).

Båda dessa nummer kan förekomma i SIS II.

Om det visar sig när en ny registrering läggs in att samma VIN- och/eller nummerplåtsnummer redan finns i SIS II kan man förmoda att en ny registrering kommer att leda till att det finns flera registreringar om samma fordon. Denna kontroll fungerar dock endast om samma identitetskriterier används. En jämförelse är således inte alltid möjlig.

Sirenekontoret ska uppmärksamma de nationella användarna på vilka problem som kan uppstå när jämförelsen omfattar endast ett av dessa två olika nummer, samma identifieringsnummer (”VIN twins”) och återanvändning av nummerplåtar. Ett positivt svar innebär inte automatiskt att det föreligger en träff, och följaktligen ska ett negativt svar inte nödvändigtvis tolkas som att det saknas uppgifter om fordonet i fråga.

De identitetskriterier som används för att fastställa om två fordonsregistreringar är identiska anges i avsnitt 2.2.3.

De samrådsförfaranden som ska tillämpas av Sirenekontoren för att kontrollera flera registreringar och oförenliga registreringar ska vara desamma som för personer. Beträffande allmänna förfaranden, se avsnitt 2.2.

Den registrerande medlemsstatens Sirenekontor ska bevara de framställningar om registrering som har avslagits efter samråd enligt ovannämnda bestämmelser, till dess att den godkända registreringen har raderats.

8.2.2   Fordon med samma identifieringsnummer (”VIN twins”)

”VIN twin” syftar på fordon av samma typ och med samma identifieringsnummer (VIN) som ett originaltillverkat fordon som är registrerat i SIS II (t.ex. en traktor och en motorcykel med samma VIN faller således utanför denna kategori). Följande särskilda förfarande ska tillämpas för att undvika de negativa verkningarna av upprepade beslag av lagligt registrerade originaltillverkade fordon med samma VIN.

| a) | Om det vid en träff konstateras att det kan vara fråga om en ”VIN twin” ska Sirenekontoret i förekommande fall






  i) | kontrollera att det inte finns något fel i SIS II-registreringen och att registreringsuppgifterna är så fullständiga som möjligt, |
| --- | --- | --- |

a)

Om det vid en träff konstateras att det kan vara fråga om en ”VIN twin” ska Sirenekontoret i förekommande fall

i)

kontrollera att det inte finns något fel i SIS II-registreringen och att registreringsuppgifterna är så fullständiga som möjligt,

| ii) | kontrollera omständigheterna i det ärende som givit upphov till registreringen i SIS II, |
| --- | --- |

ii)

kontrollera omständigheterna i det ärende som givit upphov till registreringen i SIS II,

| iii) | undersöka de båda fordonens historia från tillverkningstillfället, och |
| --- | --- |

iii)

undersöka de båda fordonens historia från tillverkningstillfället, och

| iv) | begära en noggrann kontroll av det beslagtagna fordonet, särskilt av dess VIN, för att kontrollera om det rör sig om det originaltillverkade fordonet. |
| --- | --- |

iv)

begära en noggrann kontroll av det beslagtagna fordonet, särskilt av dess VIN, för att kontrollera om det rör sig om det originaltillverkade fordonet.

De berörda Sirenekontoren ska ha ett nära samarbete vid genomförandet av sådana åtgärder.

| b) | Om förekomsten av en ”VIN twin” bekräftas ska den registrerande medlemsstaten överväga om det är nödvändigt att behålla registreringen i SIS II. Om medlemsstaten beslutar sig för att behålla registreringen i SIS II ska den registrerande medlemsstaten






  i) | lägga till den fordonsrelaterade anmärkningen ”Suspicion of clone” (35) i registreringen, |
| --- | --- | --- |

b)

Om förekomsten av en ”VIN twin” bekräftas ska den registrerande medlemsstaten överväga om det är nödvändigt att behålla registreringen i SIS II. Om medlemsstaten beslutar sig för att behålla registreringen i SIS II ska den registrerande medlemsstaten

i)

lägga till den fordonsrelaterade anmärkningen ”Suspicion of clone” (35) i registreringen,

| ii) | uppmana ägaren av det originaltillverkade fordonet att, med dennes uttryckliga samtycke och enligt nationell lagstiftning, lämna alla relevanta upplysningar till Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten i syfte att undvika de negativa verkningarna av en felaktig identifiering, |
| --- | --- |

ii)

uppmana ägaren av det originaltillverkade fordonet att, med dennes uttryckliga samtycke och enligt nationell lagstiftning, lämna alla relevanta upplysningar till Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten i syfte att undvika de negativa verkningarna av en felaktig identifiering,

| iii) | skicka formulär M via sitt Sirenekontor till alla andra Sirenekontor, om så är lämpligt, med angivelse av de märken eller egenskaper som kännetecknar det originaltillverkade fordonet och som gör att det skiljer sig från det fordon som registrerats i SIS II. Orden ”ORIGINAL MANUFACTURED VEHICLE” ska anges på en framträdande plats i fält 083 på formulär M. |
| --- | --- |

iii)

skicka formulär M via sitt Sirenekontor till alla andra Sirenekontor, om så är lämpligt, med angivelse av de märken eller egenskaper som kännetecknar det originaltillverkade fordonet och som gör att det skiljer sig från det fordon som registrerats i SIS II. Orden ”ORIGINAL MANUFACTURED VEHICLE” ska anges på en framträdande plats i fält 083 på formulär M.

| c) | Om den fordonsrelaterade anmärkningen ”Suspicion of clone” påträffas vid en sökning i SIS II ska den användare som utför kontrollen kontakta det nationella Sirenekontoret och inhämta kompletterande information för att kunna klargöra om det kontrollerade fordonet är det fordon som eftersöks eller det originaltillverkade fordonet. |
| --- | --- |

c)

Om den fordonsrelaterade anmärkningen ”Suspicion of clone” påträffas vid en sökning i SIS II ska den användare som utför kontrollen kontakta det nationella Sirenekontoret och inhämta kompletterande information för att kunna klargöra om det kontrollerade fordonet är det fordon som eftersöks eller det originaltillverkade fordonet.

| d) | Om det vid kontrollen fastställs att informationen i formulär M inte längre är aktuell ska Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten kontakta Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten för att klargöra fordonets befintliga lagliga ägarskap. Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten ska skicka ett nytt formulär M i enlighet med detta, och ska ange orden ”ORIGINAL MANUFACTURED VEHICLE” på en framträdande plats i fält 083. |
| --- | --- |

d)

Om det vid kontrollen fastställs att informationen i formulär M inte längre är aktuell ska Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten kontakta Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten för att klargöra fordonets befintliga lagliga ägarskap. Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten ska skicka ett nytt formulär M i enlighet med detta, och ska ange orden ”ORIGINAL MANUFACTURED VEHICLE” på en framträdande plats i fält 083.

8.3   Utbyte av information efter en träff

Ytterligare information om registreringar enligt artikel 38 i SIS II-beslutet kan förmedlas genom Sirenekontoren, som agerar på de rättsliga myndigheternas vägnar, om denna information faller under ömsesidig rättslig hjälp.

Sirenekontoren ska på begäran och så snabbt som möjligt översända tilläggsinformation på formulär P, om det begärs i fält 089 i formulär G, vid träff på en registrering om ett fordon, ett luftfartyg, ett fartyg, industriutrustning eller en container som ska beslagtas eller användas som bevismaterial i enlighet med artikel 38 i SIS II-beslutet.

Eftersom det rör sig om en brådskande begäran och det är omöjligt att samla in alla uppgifter omedelbart, är det inte nödvändigt att fylla i alla fälten i formulär P. Följande fält bör dock om möjligt fyllas i: 041, 042, 043, 162, 164, 165, 166, 167 och 169.

Om en identifierbar komponent av ett föremål leder till en träff ska Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten underrätta Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten om omständigheterna på formulär G och i fält 090 (tilläggsinformation) ange att beslaget inte avser hela föremålet utan endast en eller flera komponenter. Om flera komponenter upphittas samtidigt och avser en enda registrering ska endast ett formulär G sändas. Eventuella därpåföljande träffar på registreringen ska meddelas till Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten på formulär G. Registreringen ska inte raderas om inte förutsättningarna i avsnitt 8.4 är uppfyllda.

8.4   Radering av registreringar om föremål som ska beslagtas eller användas som bevismaterial vid rättegång i brottmål

En registrering ska raderas med stöd av att

| a) | föremålet har tagits i beslag eller en likvärdig åtgärd har vidtagits och det därav följande utbytet av tilläggsinformation har ägt rum mellan Sirenekontoren, eller föremålet omfattas av ett annat rättsligt eller administrativt förfarande (till exempel prövning av köp i god tro, tvist om äganderätten eller ömsesidigt rättsligt bistånd för bevisupptagning), |
| --- | --- |

a)

föremålet har tagits i beslag eller en likvärdig åtgärd har vidtagits och det därav följande utbytet av tilläggsinformation har ägt rum mellan Sirenekontoren, eller föremålet omfattas av ett annat rättsligt eller administrativt förfarande (till exempel prövning av köp i god tro, tvist om äganderätten eller ömsesidigt rättsligt bistånd för bevisupptagning),

| b) | registreringstiden har löpt ut, eller |
| --- | --- |

b)

registreringstiden har löpt ut, eller

| c) | radering har beslutats av behörig myndighet i den registrerande medlemsstaten. |
| --- | --- |

c)

radering har beslutats av behörig myndighet i den registrerande medlemsstaten.

9.   AUTOMATISK NUMMERPLÅTSAVLÄSNING (ANPR)

Dessa system är relevanta för registreringar enligt artiklarna 36 och 38 i SIS II-beslutet. Till följd av den utbredda användningen av ANPR-system för brottsbekämpande ändamål finns det teknisk kapacitet att få flera träffar på ett fordon eller en nummerplåt under en kort tidsperiod.

Med tanke på att vissa ANPR-system är bemannade finns det möjlighet att upptäcka fordonet i fråga och vidta den åtgärd som begärts. I sådana fall ska användarna av ANPR-systemet innan åtgärder vidtas kontrollera om den träff som gjorts via ANPR rör en registrering enligt artikel 36 eller 38 i SIS II-beslutet.

Många fasta ANPR-system är emellertid inte bemannade dygnet runt. Detta innebär att den begärda åtgärden kanske inte vidtas trots att tekniken registrerar att fordonet har passerat och träffen noteras.

För registreringar enligt både artikel 36 och 38 ska följande allmänna förfarande tillämpas om den begärda åtgärden inte kan vidtas:

Formulär H ska skickas för den första träffen. Om mer information krävs om fordonets rörelse ska Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten kontakta Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten för att bilateralt diskutera informationsbehoven.

För registreringar enligt artikel 36 ska följande förfarande tillämpas:

| a) | Sirenekontoret i den medlemsstat som har noterat träffen ska informera det registrerande Sirenekontoret om omständigheterna kring träffen med hjälp av formulär G. Ordet ”ANPR” ska anges i fält 086. Om mer information krävs om fordonets rörelse ska Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten kontakta Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten. |
| --- | --- |

a)

Sirenekontoret i den medlemsstat som har noterat träffen ska informera det registrerande Sirenekontoret om omständigheterna kring träffen med hjälp av formulär G. Ordet ”ANPR” ska anges i fält 086. Om mer information krävs om fordonets rörelse ska Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten kontakta Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten.

| b) | Sirenekontoret i den medlemsstat som har noterat en träff på en registrering om särskild kontroll, varigenom den begärda åtgärden inte kunde vidtas, ska informera det registrerande Sirenekontoret om omständigheterna kring träffen med hjälp av formulär H. I fält 083 ska ordet ”ANPR” samt följande meddelande anges: ”Denna träff har noterats med hjälp av ANPR. Informera oss om ditt land vill bli informerat om fler träffar som noteras via ANPR för detta fordon eller denna nummerplåt i det fall den begärda åtgärden inte kunde vidtas”. |
| --- | --- |

b)

Sirenekontoret i den medlemsstat som har noterat en träff på en registrering om särskild kontroll, varigenom den begärda åtgärden inte kunde vidtas, ska informera det registrerande Sirenekontoret om omständigheterna kring träffen med hjälp av formulär H. I fält 083 ska ordet ”ANPR” samt följande meddelande anges: ”Denna träff har noterats med hjälp av ANPR. Informera oss om ditt land vill bli informerat om fler träffar som noteras via ANPR för detta fordon eller denna nummerplåt i det fall den begärda åtgärden inte kunde vidtas”.

| c) | Den registrerande medlemsstaten ska besluta om huruvida träffen har uppnått sitt syfte, om den ska raderas eller ej och om bilaterala diskussioner om informationsbehov bör föras. |
| --- | --- |

c)

Den registrerande medlemsstaten ska besluta om huruvida träffen har uppnått sitt syfte, om den ska raderas eller ej och om bilaterala diskussioner om informationsbehov bör föras.

För registreringar enligt artikel 38 ska följande förfarande tillämpas:

| a) | Vid omständigheter där en träff föreligger och den begärda åtgärden har vidtagits ska Sirenekontoret i den medlemsstat som har noterat träffen informera det registrerande Sirenekontoret om träffen med hjälp av formulär G. |
| --- | --- |

a)

Vid omständigheter där en träff föreligger och den begärda åtgärden har vidtagits ska Sirenekontoret i den medlemsstat som har noterat träffen informera det registrerande Sirenekontoret om träffen med hjälp av formulär G.

| b) | Vid omständigheter där en träff föreligger och den begärda åtgärden inte har vidtagits ska Sirenekontoret i den medlemsstat som har noterat träffen informera Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten om omständigheterna kring träffen med hjälp av formulär H. I fält 083 ska ordet ”ANPR” samt följande meddelande anges: ”Denna träff har noterats med hjälp av ANPR. Informera oss om ditt land vill bli informerat om fler träffar som noteras via ANPR för detta fordon eller denna nummerplåt i det fall den begärda åtgärden inte kunde vidtas”. |
| --- | --- |

b)

Vid omständigheter där en träff föreligger och den begärda åtgärden inte har vidtagits ska Sirenekontoret i den medlemsstat som har noterat träffen informera Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten om omständigheterna kring träffen med hjälp av formulär H. I fält 083 ska ordet ”ANPR” samt följande meddelande anges: ”Denna träff har noterats med hjälp av ANPR. Informera oss om ditt land vill bli informerat om fler träffar som noteras via ANPR för detta fordon eller denna nummerplåt i det fall den begärda åtgärden inte kunde vidtas”.

| c) | När Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten tar emot ett sådant formulär H ska den samråda med de behöriga myndigheterna, som ska ha ansvaret för att besluta om huruvida det är nödvändigt att ta emot fler formulär H eller om informationen ska förmedlas bilateralt från Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten. |
| --- | --- |

c)

När Sirenekontoret i den registrerande medlemsstaten tar emot ett sådant formulär H ska den samråda med de behöriga myndigheterna, som ska ha ansvaret för att besluta om huruvida det är nödvändigt att ta emot fler formulär H eller om informationen ska förmedlas bilateralt från Sirenekontoret i den verkställande medlemsstaten.

10.   STATISTIK

En gång per år ska Sirenekontoren översända statistik till förvaltningsmyndigheten (dvs. byrån) och kommissionen. Statistiken ska också på begäran skickas till Europeiska datatillsynsmannen och till de nationella tillsynsmyndigheterna på området för uppgiftsskydd. Statistiken ska omfatta antalet formulär av varje typ som sänts till var och en av medlemsstaterna. Den ska i synnerhet visa antalet träffar och flaggningar. Det ska göras åtskillnad på träffar på registreringar som införts av en annan medlemsstat och på träffar på den berörda medlemsstatens egna registreringar.

Förfarandena och formaten för översändande av statistik enligt detta avsnitt anges i tillägg 5.”

---

(1)  Rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna - Uttalanden från vissa medlemsstater vid antagandet av rambeslutet (EGT L 190, 18.7.2002, s. 1).

1

(2)  
  EUT L 239, 22.9.2000, s. 19

2

(3)  Verkställande kommitténs beslut av den 22 december 1994 om ikraftsättande av konventionen om tillämpning av Schengen (SCH/com-ex (94) 29 rev. 2) (EUT L 239, 22.9.2000, s. 130).

3

(4)  Verkställande kommitténs beslut av den 7 oktober 1997 (SCH/com-ex 97(27) rev. 4) för Italien och (SCH/com-ex 97(28) rev. 4) för Österrike.

4

(5)  Rådets beslut 1999/848/EG av den 13 december 1999 om fullt ikraftträdande av Schengenregelverket i Grekland (EGT L 327, 21.12.1999, s. 58).

5

(6)  Rådets beslut 2000/777/EG av den 1 december 2000 om tillämpningen av Schengenregelverket i Danmark, Finland och Sverige samt i Island och Norge (EGT L 309, 9.12.2000, s. 24).

6

(7)  Rådets beslut 2004/926/EG av den 22 december 2004 om att vissa bestämmelser i Schengenregelverket skall börja tillämpas på Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland (EUT L 395, 31.12.2004, s. 70).

7

(8)  
  EGT C 340, 10.11.1997, s. 92

8

(9)  Avtal mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (EGT L 176, 10.7.1999, s. 36).

9

(10)  
  EUT L 370, 17.12.2004, s. 78.

10

(11)  
  EUT L 160, 18.6.2011, s. 3.

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1986/2006 av den 20 december 2006 om tillträde till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) för de enheter i medlemsstaterna som ansvarar för att utfärda registreringsbevis för fordon (EUT L 381, 28.12.2006, s. 1).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 av den 15 mars 2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodexen om Schengengränserna) (EUT L 105, 13.4.2006, s. 1).

13

(14)  Detta påverkar inte andra uppgifter som lagts på Sirenekontoren på grundval av respektive medlemsstats lagstiftning på området för polissamarbete, till exempel vid tillämpningen av rådets rambeslut 2006/960/RIF av den 18 december 2006 om förenklat informations- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater (EUT L 386, 29.12.2006, s. 89).

14

(15)  Rådets beslut 2009/371/RIF av den 6 april 2009 om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol) (EUT L 121, 15.5.2009, s. 37).

15

(16)  Se även Schengenkatalogen, rekommendationer och bästa metoder.

16

(17)  Denna andra domän finns i den tekniska förproduktionsmiljön.

17

(18)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31).

18

(19)  Rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (EUT L 350, 30.12.2008, s. 60).

19

(20)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1077/2011 av den 25 oktober 2011 om inrättande av en Europeisk byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (EUT L 286, 1.11.2011, s. 1).

20

(21)  Vissa transportföretag använder andra referensnummer. SIS II innehåller en bestämmelse om införande av andra serienummer än BIC-numret.

21

(22)  Serienummer för föremål är inte standardiserade, och därför är det till exempel möjligt att två olika skjutvapen av olika märken har samma serienummer. Ett föremål kan likaså ha samma serienummer som ett helt annorlunda föremål, exempelvis ett utfärdat dokument och industriutrustning. När det står klart att serienumren är identiska men föremålen helt klart inte är desamma krävs inte samråd mellan Sirenekontoren. Användarna bör uppmärksammas om att denna situation kan uppstå. Dessutom är det möjligt att ett föremål, exempelvis ett pass eller en bil, har stulits och rapporterats i ett land och därefter rapporteras i ursprungslandet. Detta kan leda till att det förekommer två registreringar om samma föremål. Om sådana frågor uppstår kan de lösas av det berörda Sirenekontoret.

22

(23)  För det tekniska genomförandet hänvisas det till det dokument som anges i punkt 1.10.2 ”Utbyte av uppgifter mellan Sirenekontor”.

23

(24)  Se fotnot 23.

24

(25)  Se även punkt1.13.1 om påpekande i Sireneformulär om brådska.

25

(26)  Rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (EUT L 158, 30.4.2004, s. 77).

26

(27)  Av artikel 30 i direktiv 2004/38/EG följer att en person som nekats inresa ska delges beslutet skriftligen och erhålla fullständig information om grunderna för beslutet, såvida detta inte strider mot den berörda statens säkerhetsintressen.

27

(28)  I artikel 26 i SIS II-förordningen hänvisas till artikel 15 i fördraget om Europeiska unionen. Efter Lissabonfördragets ikraftträdande blev denna artikel 15 emellertid artikel 29 i den konsoliderade versionen av fördraget om Europeiska unionen.

28

(29)  I fråga om registreringar om nekad inresa avseende familjemedlemmar till EU-medborgare bör det påpekas att det inte är möjligt att rutinmässigt göra sökningar i SIS II innan ett uppehållstillstånd utfärdas till en sådan person. I artikel 10 i direktiv 2004/38/EG anges vilka villkor som ska vara uppfyllda för att unionsmedborgares familjemedlemmar som inte är tredjelandsmedborgare ska ha rätt att vistas i en mottagande medlemsstat. Enligt denna uppräkning, som är uttömmande, medges inte rutinmässig sökning i SIS inför utfärdandet av uppehållstillstånd. Av artikel 27.3 i detta direktiv följer att medlemsstaterna, om de bedömer det som absolut nödvändigt, får anmoda andra medlemsstater att lämna upplysningar endast om huruvida den berörda personen tidigare har förekommit i polisens register (dvs. inte alla SIS II-uppgifter). Sådana förfrågningar får inte göras rutinmässigt.

29

(30)  Enligt direktiv 2004/38/EG kan en person som omfattas av rätten till fri rörlighet nekas inresa endast om hänsynen till allmän ordning och säkerhet motiverar det på grund av att vederbörandes personliga beteende utgör ett verkligt, faktiskt och tillräckligt allvarligt hot mot ett grundläggande samhällsintresse, och om övriga kriterier i artikel 27.2 i det direktivet uppfylls. I artikel 27.2 anges följande: Åtgärder som vidtas med hänsyn till allmän ordning eller säkerhet ska överensstämma med proportionalitetsprincipen och uteslutande vara grundade på vederbörandes personliga beteende. Tidigare straffdomar ska inte i sig utgöra skäl för sådana åtgärder. Den berörda personens personliga beteende måste utgöra ett verkligt, faktiskt och tillräckligt allvarligt hot mot ett grundläggande samhällsintresse. Motiveringar som inte beaktar omständigheterna i det enskilda fallet eller som tar allmänpreventiva hänsyn ska inte accepteras. Dessutom finns det ytterligare begränsningar när det gäller personer som har permanent uppehållsrätt på den mottagande medlemsstatens territorium. Denna kategori kan nekas rätt till inresa och vistelse först om det föreligger ett sådant allvarligt hot mot allmän ordning eller säkerhet som avses i artikel 28.2 i direktiv 2004/38/EG.

30

(31)  I enlighet med direktiv 2004/38/EG får den verkställande medlemsstaten inte begränsa den fria rörligheten för tredjelandsmedborgare som omfattas av rätten till fri rörlighet endast på grund av att den registrerande medlemsstaten bevarar registreringen, såvida inte de villkor som avses i fotnot 29 uppfylls.

31

(32)  Ensamkommande minderåriga är barn, enligt definitionen i artikel 1 i konventionen om barnets rättigheter av den 20 november 1989, som har skilts från båda föräldrarna och övriga släktingar och inte åtföljs av en vuxen som enligt lag eller sedvänja är ansvarig för barnet.

32

(33)  Uppgifter om försvinnandet:

33

| a) | Plats, datum och tid för försvinnandet. |
| --- | --- |

a)

Plats, datum och tid för försvinnandet.

| b) | Omständigheter kring försvinnandet. |
| --- | --- |

b)

Omständigheter kring försvinnandet.

Uppgifter om den försvunna personen:

| c) | Synbar ålder. |
| --- | --- |

c)

Synbar ålder.

| d) | Längd. |
| --- | --- |

d)

Längd.

| e) | Hudfärg. |
| --- | --- |

e)

Hudfärg.

| f) | Hårfärg och hårtyp. |
| --- | --- |

f)

Hårfärg och hårtyp.

| g) | Ögonfärg. |
| --- | --- |

g)

Ögonfärg.

| h) | Andra fysiska kännetecken (t.ex. piercingar, missbildningar, amputationer, tatueringar, märken, ärr, etc.). |
| --- | --- |

h)

Andra fysiska kännetecken (t.ex. piercingar, missbildningar, amputationer, tatueringar, märken, ärr, etc.).

| i) | Psykologiska särdrag: självmordsrisk, mentalsjukdom, aggressiva tendenser, etc. |
| --- | --- |

i)

Psykologiska särdrag: självmordsrisk, mentalsjukdom, aggressiva tendenser, etc.

| j) | Övriga uppgifter: nödvändig medicinsk behandling, etc. |
| --- | --- |

j)

Övriga uppgifter: nödvändig medicinsk behandling, etc.

| k) | Kläder som bars vid försvinnandet. |
| --- | --- |

k)

Kläder som bars vid försvinnandet.

| l) | Foto: tillgängligt eller inte. |
| --- | --- |

l)

Foto: tillgängligt eller inte.

| m) | Ante mortem-formulär: tillgängligt eller inte. |
| --- | --- |

m)

Ante mortem-formulär: tillgängligt eller inte.

Övriga upplysningar:

| n) | Person(er) som eventuellt medföljer personen (och deras Schengen-ID, om tillgängligt). |
| --- | --- |

n)

Person(er) som eventuellt medföljer personen (och deras Schengen-ID, om tillgängligt).

| o) | Fordon med anknytning till ärendet (och Schengen ID, om tillgängligt). |
| --- | --- |

o)

Fordon med anknytning till ärendet (och Schengen ID, om tillgängligt).

| p) | Om möjligt: mobiltelefonnummer/senaste ’inloggning’, kontakt via sociala nätverk på internet. |
| --- | --- |

p)

Om möjligt: mobiltelefonnummer/senaste ’inloggning’, kontakt via sociala nätverk på internet.

De olika underfältens rubriker ska inte inkluderas som en del av fält 083, endast referensbokstaven ska tas med. Om uppgifterna redan finns tillgängliga i något fält ska de föras in i registreringen, även fingeravtryck och fotografier.

(34)  För att få klarhet i frågor som rör skydd av individer med avseende på behandlingen av personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter, se artikel 2 h i direktiv 95/46/EG.

34

(35)  
  ”Suspicion of clone” avser ärenden där registreringshandlingarna för ett fordon till exempel har stulits och använts för att omregistrera att annat fordon av samma märke, modell och färg, som också har stulits.

35

---