# Euroopan unionin L 221/2016

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 221 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 59. vuosikerta16. elokuu 2016 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 221

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

59. vuosikerta16. elokuu 2016

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1375, annettu 29 päivänä heinäkuuta 2016, Iraniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 267/2012 muuttamisesta | 1 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1375, annettu 29 päivänä heinäkuuta 2016, Iraniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 267/2012 muuttamisesta

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 16.8.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 221/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.8.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 221/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/1375,

annettu 29 päivänä heinäkuuta 2016,

Iraniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 267/2012 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EU) N:o 267/2012 (1) ja erityisesti sen 45 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksella (EU) N:o 267/2012 pannaan täytäntöön Iraniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä ja yhteisen kannan 2007/140/YUTP (2) kumoamisesta 26 päivänä heinäkuuta 2010 annetussa päätöksessä 2010/413/YUTP säädetyt toimenpiteet. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksella (EU) N:o 267/2012 pannaan täytäntöön Iraniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä ja yhteisen kannan 2007/140/YUTP (2) kumoamisesta 26 päivänä heinäkuuta 2010 annetussa päätöksessä 2010/413/YUTP säädetyt toimenpiteet.

| (2) | Neuvosto antoi 18 päivänä lokakuuta 2015 neuvoston asetuksen (EU) 2015/1861 (3) asetuksen (EU) N:o 267/2012 muuttamisesta. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 18 päivänä lokakuuta 2015 neuvoston asetuksen (EU) 2015/1861 (3) asetuksen (EU) N:o 267/2012 muuttamisesta.

| (3) | Asetuksella (EU) 2015/1861 muun muassa lisättiin liitteet I ja III sekä muutettiin liitettä VIIB. Liite I käsittää ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) luetteloon sisältyvät tavarat, mukaan lukien tuotteet, teknologia ja ohjelmistot. Liitteessä III luetellaan ohjusteknologian valvontajärjestelyn (MTCR) luetteloon sisältyvät tavarat, mukaan lukien tuotteet ja teknologia. Liitteessä VIIB on luettelo grafiitista ja raakametalleista ja puolivalmisteista. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksella (EU) 2015/1861 muun muassa lisättiin liitteet I ja III sekä muutettiin liitettä VIIB. Liite I käsittää ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) luetteloon sisältyvät tavarat, mukaan lukien tuotteet, teknologia ja ohjelmistot. Liitteessä III luetellaan ohjusteknologian valvontajärjestelyn (MTCR) luetteloon sisältyvät tavarat, mukaan lukien tuotteet ja teknologia. Liitteessä VIIB on luettelo grafiitista ja raakametalleista ja puolivalmisteista.

| (4) | Asetuksen (EU) N:o 267/2012 45 artiklassa komissio valtuutetaan muuttamaan liitteitä I, III ja VIIB. Tämän artiklan nojalla ja täytäntöönpanon helpottamiseksi liitteitä I ja III olisi täydennettävä tiedoilla, jotka mahdollistavat liitteissä mainittujen tavaroiden paremman tunnistamisen viittaamalla olemassa oleviin tunnistuskoodeihin sellaisina, kuin niitä sovelletaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 428/2009 (4) liitteen I mukaisesti. Lisäksi liitteeseen VIIB olisi tehtävä tiettyjä teknisiä muutoksia. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EU) N:o 267/2012 45 artiklassa komissio valtuutetaan muuttamaan liitteitä I, III ja VIIB. Tämän artiklan nojalla ja täytäntöönpanon helpottamiseksi liitteitä I ja III olisi täydennettävä tiedoilla, jotka mahdollistavat liitteissä mainittujen tavaroiden paremman tunnistamisen viittaamalla olemassa oleviin tunnistuskoodeihin sellaisina, kuin niitä sovelletaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 428/2009 (4) liitteen I mukaisesti. Lisäksi liitteeseen VIIB olisi tehtävä tiettyjä teknisiä muutoksia.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EU) N:o 267/2012 seuraavasti:

| 1) | Korvataan liite I tämän asetuksen liitteellä I. |
| --- | --- |

1)

Korvataan liite I tämän asetuksen liitteellä I.

| 2) | Korvataan liite III tämän asetuksen liitteellä II. |
| --- | --- |

2)

Korvataan liite III tämän asetuksen liitteellä II.

| 3) | Korvataan liite VIIB tämän asetuksen liitteellä III. |
| --- | --- |

3)

Korvataan liite VIIB tämän asetuksen liitteellä III.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä heinäkuuta 2016.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Ulkopolitiikan välineiden hallinnon päällikkö

---

(1)  Neuvoston asetus (EU) N:o 267/2012, annettu 23 päivänä maaliskuuta 2012, Iraniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä ja asetuksen (EU) N:o 961/2010 kumoamisesta (EUVL L 88, 24.3.2012, s. 1).

1

(2)  
  EUVL L 195, 27.7.2010, s. 39.

2

(3)  Neuvoston asetus (EU) 2015/1861, annettu 18 päivänä lokakuuta 2015, Iraniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 267/2012 muuttamisesta (EUVL L 274, 18.10.2015, s. 1).

3

(4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 428/2009, annettu 5 päivänä toukokuuta 2009, kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta (EUVL L 134, 29.5.2009, s. 1).

4

---

LIITE I

”LIITE I

RYHMÄ 0 – YDINAINEET, LAITTEISTOT JA LAITTEET

0A   Järjestelmät, laitteet ja komponentit

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.12/Part 1 (1) |
| --- | --- |
| 0A001 | ”Ydinreaktorit” ja niitä varten erityisesti suunnitellut ja valmistetut komponentit seuraavasti: | TLB1.1 | Täydelliset ydinreaktorit |
| 0A001.a | ”Ydinreaktorit”; | TLB1.1 | Ydinreaktorit, jotka voivat ylläpitää säädettävää jatkuvaa ydinten halkeamisketjureaktiota.
  SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS ”Ydinreaktoriin” kuuluvat pääasiassa reaktoriastiassa olevat tai siihen suoraan liitetyt osat, sydämen tehotasoa säätävät laitteet ja komponentit, joissa on tavallisesti reaktorisydämen primaarijäähdyte tai jotka joutuvat suoraan kosketukseen primaarijäähdytteen kanssa tai jotka säätävät sitä. VIENTI Tärkeimpien osien vienti kaikkinensa voi tapahtua yksinomaan yleisohjeissa esitettyjen menettelyjen mukaisesti. Yleisohjeissa esitettyjen menettelyjen mukaisesti vientiin tarkoitetut toiminnallisin perustein määriteltyjen rajojen mukaiset yksittäiset tuotteet on lueteltu 1.2–1.11 kohdassa. Hallitus varaa itselleen oikeuden soveltaa yleisohjeiden mukaisia menettelyjä muihin tuotteisiin toiminnallisin perustein määritellyissä rajoissa. |
| 0A001.b | Sellaiset metalliset astiat tai niiden merkittävät rakenne-elementit, mukaan lukien reaktoripaineastian kansi, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu sisältämään ”ydinreaktorin” sydän; | TLB1.2 | Ydinreaktoriastiat

  Metalliastiat tai niiden merkittävät tehdasvalmisteiset osat, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu sisältämään edellä 1.1 kohdassa määritellyn ydinreaktorin sydämen sekä jäljempänä 1.8 kohdassa määritellyt asiaankuuluvat ydinreaktorin sisäosat.
  SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS 1.2 kohta kattaa ydinreaktoriastiat riippumatta paineluokituksesta, ja siihen sisältyvät myös reaktorin paineastiat ja kuumennuskammiot. 1.2 kohta kattaa reaktoriastian kannen, joka on tärkeä tehdasvalmisteinen reaktoriastian osa. |
| 0A001.c | Käsittelylaitteet, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu polttoaineen viemiseksi ”ydinreaktoriin” tai polttoaineen poistamiseksi sieltä; | TLB1.3 | Ydinreaktorin polttoaineen lataus- ja poistolaitteet

  Käsittelylaitteet, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu polttoaineen syöttämistä edellä 1.1 kohdassa määriteltyyn ydinreaktoriin tai sen reaktorista poistamista varten.
  SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Edellä mainitut laitteet pystyvät toimintaan reaktorin ollessa käynnissä tai käyttämään teknisesti kehittyneitä asettamis- ja sijoittamislaitteita monimutkaisia polttoainetoimintoja varten reaktorin ollessa pysähdyksissä, esimerkiksi sellaisia toimenpiteitä, joissa polttoainetta ei tavallisesti voida havainnoida tai käsitellä suoraan. |
| 0A001.d | Säätösauvat, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu halkeamisprosessin säätämiseksi ”ydinreaktorissa”, sauvojen tuki- ja ripustusrakenteet, säätösauvojen käyttökoneistot ja ohjausputket; | TLB1.4 | Ydinreaktorin säätösauvat ja -laitteet

  Erityisesti suunnitellut tai valmistetut sauvat, niiden tuki- tai jousirakenteet, sauvojen voimansiirtomekanismit tai niiden ohjainputket, joilla edellä kohdassa 1.1 määritellyn ydinreaktorin fissioprosessia hallitaan. |
| 0A001.e | Paineputket, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu sisältämään ”ydinreaktorin” polttoaine-elementtejä ja primäärijäähdytettä; | TLB1.5 | Ydinreaktorin paineputket

  Putket, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu sisältämään sekä polttoaine-elementtejä että primaarijäähdytettä edellä 1.1 kohdassa määritellyssä reaktorissa.
  SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Paineputket ovat polttoainekanavien osia, jotka on suunniteltu toimimaan yli 5 MPa:n paineessa. |
| 0A001.f | Putket tai putkisarjat, jotka on valmistettu zirkoniummetallista tai -seoksesta ja jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäväksi polttoaineen suojakuorena ”ydinreaktorissa” yli 10 kg:n määrinä;








  Huom. | Zirkoniumpaineputket, ks. 0A001.e, ja kuumennuskammion putket, ks. 0A001.h. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.12/Part 1 (1)

0A001

”Ydinreaktorit” ja niitä varten erityisesti suunnitellut ja valmistetut komponentit seuraavasti:

TLB1.1

Täydelliset ydinreaktorit

0A001.a

”Ydinreaktorit”;

TLB1.1

Ydinreaktorit, jotka voivat ylläpitää säädettävää jatkuvaa ydinten halkeamisketjureaktiota.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS ”Ydinreaktoriin” kuuluvat pääasiassa reaktoriastiassa olevat tai siihen suoraan liitetyt osat, sydämen tehotasoa säätävät laitteet ja komponentit, joissa on tavallisesti reaktorisydämen primaarijäähdyte tai jotka joutuvat suoraan kosketukseen primaarijäähdytteen kanssa tai jotka säätävät sitä. VIENTI Tärkeimpien osien vienti kaikkinensa voi tapahtua yksinomaan yleisohjeissa esitettyjen menettelyjen mukaisesti. Yleisohjeissa esitettyjen menettelyjen mukaisesti vientiin tarkoitetut toiminnallisin perustein määriteltyjen rajojen mukaiset yksittäiset tuotteet on lueteltu 1.2–1.11 kohdassa. Hallitus varaa itselleen oikeuden soveltaa yleisohjeiden mukaisia menettelyjä muihin tuotteisiin toiminnallisin perustein määritellyissä rajoissa.

0A001.b

Sellaiset metalliset astiat tai niiden merkittävät rakenne-elementit, mukaan lukien reaktoripaineastian kansi, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu sisältämään ”ydinreaktorin” sydän;

TLB1.2

Ydinreaktoriastiat

Metalliastiat tai niiden merkittävät tehdasvalmisteiset osat, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu sisältämään edellä 1.1 kohdassa määritellyn ydinreaktorin sydämen sekä jäljempänä 1.8 kohdassa määritellyt asiaankuuluvat ydinreaktorin sisäosat.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS 1.2 kohta kattaa ydinreaktoriastiat riippumatta paineluokituksesta, ja siihen sisältyvät myös reaktorin paineastiat ja kuumennuskammiot. 1.2 kohta kattaa reaktoriastian kannen, joka on tärkeä tehdasvalmisteinen reaktoriastian osa.

0A001.c

Käsittelylaitteet, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu polttoaineen viemiseksi ”ydinreaktoriin” tai polttoaineen poistamiseksi sieltä;

TLB1.3

Ydinreaktorin polttoaineen lataus- ja poistolaitteet

Käsittelylaitteet, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu polttoaineen syöttämistä edellä 1.1 kohdassa määriteltyyn ydinreaktoriin tai sen reaktorista poistamista varten.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Edellä mainitut laitteet pystyvät toimintaan reaktorin ollessa käynnissä tai käyttämään teknisesti kehittyneitä asettamis- ja sijoittamislaitteita monimutkaisia polttoainetoimintoja varten reaktorin ollessa pysähdyksissä, esimerkiksi sellaisia toimenpiteitä, joissa polttoainetta ei tavallisesti voida havainnoida tai käsitellä suoraan.

0A001.d

Säätösauvat, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu halkeamisprosessin säätämiseksi ”ydinreaktorissa”, sauvojen tuki- ja ripustusrakenteet, säätösauvojen käyttökoneistot ja ohjausputket;

TLB1.4

Ydinreaktorin säätösauvat ja -laitteet

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut sauvat, niiden tuki- tai jousirakenteet, sauvojen voimansiirtomekanismit tai niiden ohjainputket, joilla edellä kohdassa 1.1 määritellyn ydinreaktorin fissioprosessia hallitaan.

0A001.e

Paineputket, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu sisältämään ”ydinreaktorin” polttoaine-elementtejä ja primäärijäähdytettä;

TLB1.5

Ydinreaktorin paineputket

Putket, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu sisältämään sekä polttoaine-elementtejä että primaarijäähdytettä edellä 1.1 kohdassa määritellyssä reaktorissa.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Paineputket ovat polttoainekanavien osia, jotka on suunniteltu toimimaan yli 5 MPa:n paineessa.

0A001.f

Putket tai putkisarjat, jotka on valmistettu zirkoniummetallista tai -seoksesta ja jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäväksi polttoaineen suojakuorena ”ydinreaktorissa” yli 10 kg:n määrinä;

Huom.

TLB1.6

Ydinpolttoaineen suojakuori

Putket tai putkisarjat, jotka on valmistettu zirkoniummetallista tai -seoksesta ja jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäväksi polttoaineen suojakuorena ’reaktorissa’ 1.1 kohdan mukaisesti ja yli 10 kg:n määrinä.

| Huom. | Zirkoniumpaineputket, ks. 1.5 kohta. Kuumennuskammion putket, ks. 1.8 kohta. |
| --- | --- |

Huom.

Zirkoniumpaineputket, ks. 1.5 kohta. Kuumennuskammion putket, ks. 1.8 kohta.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Ydinreaktorissa käytettäviksi tarkoitetut zirkoniummetallista tai -seoksesta valmistetut putket, joissa hafniumin painosuhde zirkoniumiin on tavallisesti pienempi kuin 1:500.

0A001.g

Jäähdytepumput, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu ”ydinreaktorin” primäärijäähdytteen kierrättämiseksi;

TLB1.7

Primaarijäähdytepumput tai -kierrättimet

Pumput tai kierrättimet, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu primaarijäähdytteen kiertoa varten edellä 1.1 kohdassa määritellyissä ydinreaktoreissa.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS: Erityisesti suunniteltuihin tai valmistettuihin pumppuihin tai kierrättimiin kuuluvat vesijäähdytteisiin reaktoreihin tarkoitetut pumput, kaasujäähdytteisiin reaktoreihin tarkoitetut kierrättimet sekä sulametallijäähdytteisiin reaktoreihin tarkoitetut sähkömagneettiset ja mekaaniset pumput. Näin laitteisiin voi kuulua monimutkaiset yksinkertaisesti tai moninkertaisesti tiivistetyt järjestelmät primaarijäähdytevuotojen ehkäisemiseksi, eristetyt pumput ja inertiaalimassajärjestelmäpumput. Tämä määritelmä sisältää Yhdysvaltojen koneenrakennusinsinöörien järjestön (American Society of Mechanical Engineers, ASME) säännöstön (Section III, Division I, Subsection NB) (I luokan komponentit) tai vastaavien standardien mukaiset pumput.

0A001.h

’Ydinreaktorin sisäosat’, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäviksi ”ydinreaktorissa”, mukaan lukien sydämen tukirakenteet, polttoainekanavat, kuumennuskammion putket, termiset suojat, verholevyt, sydänritilät ja diffuuserilevyt;

Tekn. huom.:

0A001.h kohdassa ’ydinreaktorin sisäosat’ tarkoittaa mitä tahansa reaktoriastiassa olevaa merkittävää rakennetta, jolla on yksi tai useampi seuraavanlaisista tehtävistä: sydämen tukeminen, polttoaineen paikallaan pitäminen, primäärijäähdytteen virtauksen ohjaus, toimiminen reaktoriastian säteilysuojana ja sydämessä olevien instrumentointilaitteiden ohjaaminen.

TLB1.8

Ydinreaktorin sisäosat

”Ydinreaktorin sisäosat”, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäviksi edellä 1.1 kohdassa määritellyssä ydinreaktorissa. Niihin kuuluvat esimerkiksi sydämen tukirakenteet, polttoainekanavat, kuumennuskammion putket, termiset suojat, suuntauslevyt, sydänritilät ja diffuuserilevyt;

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS ”Ydinreaktorin sisäosat” ovat keskeisiä rakenteita, jolla on yksi tai useampi seuraavanlaisista tehtävistä: sydämen tukeminen, polttoaineen paikallaan pitäminen, primäärijäähdytteen virtauksen ohjaus, toimiminen reaktoriastian säteilysuojana ja sydämessä olevien instrumentointilaitteiden ohjaaminen.

0A001.i

Lämmönvaihtimet seuraavasti:

| 1. | Höyrystimet, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu ”ydinreaktorin” primääri- tai välijäähdytyspiiriä varten; |
| --- | --- |

1.

Höyrystimet, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu ”ydinreaktorin” primääri- tai välijäähdytyspiiriä varten;

| 2. | Muut lämmönvaihtimet, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäviksi ”ydinreaktorin” primäärijäähdytyspiirissä; |
| --- | --- |

2.

Muut lämmönvaihtimet, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäviksi ”ydinreaktorin” primäärijäähdytyspiirissä;

| Huom.: | 0A001.i kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi lämmönvaihtimia reaktorin tukijärjestelmiä varten, esim. hätäjäähdytysjärjestelmää tai jälkilämmön jäähdytysjärjestelmää. |
| --- | --- |

Huom.:

TLB1.9

Lämmönvaihtimet

(a) Höyrystimet, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu edellä 1.1 kohdassa määritellyn ydinreaktorin primääri- tai välijäähdytyspiiriä varten. (b) Muut lämmönvaihtimet, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu 1.1 kohdassa määritellyn ydinreaktorin primaarijäähdytteen kiertoa varten.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Höyrystimet on erityisesti suunniteltu tai valmistettu siirtämään reaktorissa syntynyt lämpö syöttöveteen höyryntuotantoa varten. Nopeissa reaktoreissa, joissa on myös välijäähdytyskierto, höyrystin on sijoitettu välijäähdytyspiiriin. Kaasujäähdytteisissä reaktoreissa lämmönvaihdinta voidaan käyttää lämmön siirtämiseen toissijaiseen kaasukiertoon, joka pitää kaasuturbiinia käynnissä. Tämän kohdan valvonnan piiriin eivät kuulu lämmönvaihtimet reaktorin tukijärjestelmiä varten, esimerkiksi hätäjäähdytysjärjestelmä tai jälkilämmön jäähdytysjärjestelmä.

0A001.j

Neutroninilmaisimet, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu ”ydinreaktorin” sydämessä vallitsevan neutronivuon määrittämiseen.

TLB1.10

Neutroninilmaisimet

Neutroni-ilmaisimet, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu määrittämään neutronivuototasot edellä 1.1 kohdassa määritellyn reaktorin sydämessä.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Tämän kohdan soveltamisala kattaa reaktorin sydämessä tai sen ulkopuolella olevat ilmaisimet, jotka mittaavat vuototasoja laajalla alalla, joka on tavallisesti välillä: 104 neutronia/cm2/s ja 1 010 neutronia/cm2/s tai enemmän. Reaktorin ulkopuolisella viitataan reaktorin ulkopuolella oleviin 1.1 kohdassa määriteltyihin laitteisiin, jotka sijaitsevat kuitenkin biologisen suojauksen sisäpuolella.

0A001.k

’Ulkoiset termiset suojat’, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäväksi ”ydinreaktorissa” lämpöhäviön vähentämiseksi ja myös reaktorin suojarakennuksen suojaamiseksi.

Tekn. huom.:

0A001.k kohdassa ’ulkoiset termiset suojat’ tarkoittavat reaktoriastian päälle sijoitettuja suuria rakenteita, jotka vähentävät lämpöhäviötä reaktorista ja alentavat lämpötilaa reaktorin suojarakennuksessa.

TLB1.11

Ulkoiset termiset suojat

”Ulkoiset termiset suojat”, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäviksi 1.1 kohdassa määritellyssä ydinreaktorissa lämpöhäviön vähentämiseksi ja myös reaktorin suojarakennuksen suojaamiseksi.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS ”Ulkoiset termiset suojat” ovat reaktoriastian päälle sijoitettuja suuria rakenteita, jotka vähentävät lämpöhäviötä reaktorista ja alentavat lämpötilaa reaktorin suojarakennuksessa.

0B001

Laitokset ”luonnonuraanin”, ”köyhdytetyn uraanin” tai ”erityisten halkeamiskelpoisten aineiden” isotooppien erotusta varten ja niitä varten erityisesti suunnitellut tai valmistetut laitteet ja komponentit seuraavasti:

TLB5

Luonnonuraanin, köyhdytetyn uraanin tai erityisen halkeamiskelpoisen aineen isotooppien erottamiseen tarkoitetut laitokset ja erityisesti niitä varten suunnitellut tai valmistetut laitteet, lukuun ottamatta analyyttisia laitteita

0B001.a

Laitokset, jotka on erityisesti suunniteltu ”luonnonuraanin”, ”köyhdytetyn uraanin” ja ”erityisten halkeamiskelpoisten aineiden” isotooppien erotusta varten, seuraavasti:

| 1. | Kaasusentrifugierotuslaitos |
| --- | --- |

1.

Kaasusentrifugierotuslaitos

| 2. | Kaasudiffuusioerotuslaitos |
| --- | --- |

2.

Kaasudiffuusioerotuslaitos

| 3. | Aerodynaaminen erotuslaitos |
| --- | --- |

3.

Aerodynaaminen erotuslaitos

| 4. | Kemialliseen vaihtoon perustuva erotuslaitos |
| --- | --- |

4.

Kemialliseen vaihtoon perustuva erotuslaitos

| 5. | Ionivaihtoon perustuva erotuslaitos |
| --- | --- |

5.

Ionivaihtoon perustuva erotuslaitos

| 6. | Atomihöyryn ”laser”viritykseen perustuva isotooppierotuslaitos |
| --- | --- |

6.

Atomihöyryn ”laser”viritykseen perustuva isotooppierotuslaitos

| 7. | Molekyylien ”laser”viritykseen perustuva isotooppierotuslaitos |
| --- | --- |

7.

Molekyylien ”laser”viritykseen perustuva isotooppierotuslaitos

| 8. | Plasmaerotuslaitos |
| --- | --- |

8.

Plasmaerotuslaitos

| 9. | Sähkömagneettinen erotuslaitos |
| --- | --- |

9.

Sähkömagneettinen erotuslaitos

TLB5

0B001.b

Kaasusentrifugit sekä rakenteet ja komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäviksi kaasusentrifugierotusprosessissa, seuraavasti:

Tekn. huom.:

0B001.b kohdassa ’korkean lujuus/tiheys-suhteen aineella’ tarkoitetaan jotakin seuraavista:

| 1. | Maraging-teräs, jonka murtovetolujuus on vähintään 1,95 GPa; |
| --- | --- |

1.

Maraging-teräs, jonka murtovetolujuus on vähintään 1,95 GPa;

| 2. | Alumiiniseokset, joiden murtovetolujuus on vähintään 0,46 GPa; tai |
| --- | --- |

2.

Alumiiniseokset, joiden murtovetolujuus on vähintään 0,46 GPa; tai

| 3. | ”Kuitu- tai säiemateriaalit”, joiden ”ominaiskimmokerroin” on suurempi kuin 3,18 × 106 m ja ”ominaisvetolujuus” suurempi kuin 7,62 × 104 m; |
| --- | --- |

3.

”Kuitu- tai säiemateriaalit”, joiden ”ominaiskimmokerroin” on suurempi kuin 3,18 × 106 m ja ”ominaisvetolujuus” suurempi kuin 7,62 × 104 m;

| 1. | Kaasusentrifugit; |
| --- | --- |

1.

Kaasusentrifugit;

TLB5.1

5.1.   Kaasusentrifugit ja kokoonpanot sekä komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäviksi kaasusentrifugeissa

ALKUHUOMAUTUS

Kaasusentrifugissa on tavallisesti yksi tai useampi ohutseinäinen lieriö, jonka halkaisija on 75–650 mm, joka on sijoitettu tyhjökammioon ja jota pyöritetään noin 300 m/s:n perifeerisellä kierrosnopeudella vertikaalisen keskusakselinsa ympärillä. Korkean kierrosnopeuden saavuttamiseksi pyörivät komponentit on valmistettava materiaalista, jolla on korkea lujuus-tiheyssuhde, ja roottorikokoonpanon sekä sen yksittäisten komponenttien valmistuksessa on käytettävä hyvin tiukkoja toleranssirajoja epätasapainon minimoimiseksi. Uraanin rikastamiseen käytettävät kaasusentrifugit eroavat muista sentrifugeista siten, että niiden roottorikammiossa on yksi tai useampi pyörivä levynmuotoinen suuntauslevy ja liikkumaton putkijärjestelmä UF6-kaasun syöttämiseksi ja uuttamiseksi sekä vähintään kolme erillistä kanavaa, joista kaksi on yhdistetty roottorin akselista roottorikammion ulkoseinään ulottuviin kauhakerääjiin. Tyhjökammiossa on myös useita kriittisiä osia, jotka eivät pyöri ja ovat helppoja valmistaa eivätkä vaadi erikoisia materiaaleja, vaikka ne on erityisesti tähän tarkoitukseen suunniteltuja. Sentrifugilaitokseen tarvitaan kuitenkin paljon tällaisia komponentteja, joten määrät voivat antaa tärkeän vihjeen aiotusta loppukäytöstä.

0B001.b

TLB5.1.1

Roottorin pyörivät komponentit

0B001.b.

| 2. | Täydelliset roottorikokoonpanot; |
| --- | --- |

2.

Täydelliset roottorikokoonpanot;

TLB5.1.1a

| a) | Täydelliset roottorikokoonpanot
  Ohutseinäiset lieriöt tai useita toisiinsa liitettyjä ohutseinäisiä lieriöitä, jotka on valmistettu yhdestä tai useammasta tämän jakson SELVENTÄVÄSSÄ HUOMAUTUKSESSA mainitusta korkean lujuus-tiheyssuhteen omaavasta aineesta. Jos lieriöt on liitetty toisiinsa, se tehdään jäljempänä kohdassa 5.1.1 c kuvatuilla joustavilla renkailla tai palkeilla. Valmiiksi kootun roottorin sisällä on jäljempänä kohdissa 5.1.1 d ja e kuvatut suuntauslevy(t) ja päätylaipat. Täydellinen kokoonpano voidaan kuitenkin toimittaa vain osaksi koottuna. |
| --- | --- |

a)

Täydelliset roottorikokoonpanot

Ohutseinäiset lieriöt tai useita toisiinsa liitettyjä ohutseinäisiä lieriöitä, jotka on valmistettu yhdestä tai useammasta tämän jakson SELVENTÄVÄSSÄ HUOMAUTUKSESSA mainitusta korkean lujuus-tiheyssuhteen omaavasta aineesta. Jos lieriöt on liitetty toisiinsa, se tehdään jäljempänä kohdassa 5.1.1 c kuvatuilla joustavilla renkailla tai palkeilla. Valmiiksi kootun roottorin sisällä on jäljempänä kohdissa 5.1.1 d ja e kuvatut suuntauslevy(t) ja päätylaipat. Täydellinen kokoonpano voidaan kuitenkin toimittaa vain osaksi koottuna.

0B001.b.

| 3. | Roottoriputkisylinterit, joiden seinien paksuus on 12 mm tai pienempi ja halkaisija 75 mm:n ja 650 mm:n välillä ja jotka on valmistettu ’korkean lujuus/tiheys-suhteen aineista’; |
| --- | --- |

3.

Roottoriputkisylinterit, joiden seinien paksuus on 12 mm tai pienempi ja halkaisija 75 mm:n ja 650 mm:n välillä ja jotka on valmistettu ’korkean lujuus/tiheys-suhteen aineista’;

TLB5.1.1b

| b) | Roottoriputket
  Erityisesti suunnitellut tai valmistetut ohutseinäiset lieriöt, joiden paksuus on enintään 12 mm ja halkaisija 75–650 mm ja jotka on valmistettu yhdestä tai useammasta tämän jakson SELVENTÄVÄSSÄ HUOMAUTUKSESSA mainitusta korkean lujuus-tiheyssuhteen omaavasta aineesta. |
| --- | --- |

b)

Roottoriputket

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut ohutseinäiset lieriöt, joiden paksuus on enintään 12 mm ja halkaisija 75–650 mm ja jotka on valmistettu yhdestä tai useammasta tämän jakson SELVENTÄVÄSSÄ HUOMAUTUKSESSA mainitusta korkean lujuus-tiheyssuhteen omaavasta aineesta.

0B001.b.

| 4. | Renkaat tai palkeet, joiden seinämän paksuus on 3 mm tai pienempi sekä halkaisija 75 mm:n ja 650 mm:n välillä ja jotka on suunniteltu tukemaan paikallisesti roottoriputkea tai liittämään useita putkia yhteen ja jotka on valmistettu ’korkean lujuus/tiheys-suhteen aineista’; |
| --- | --- |

4.

Renkaat tai palkeet, joiden seinämän paksuus on 3 mm tai pienempi sekä halkaisija 75 mm:n ja 650 mm:n välillä ja jotka on suunniteltu tukemaan paikallisesti roottoriputkea tai liittämään useita putkia yhteen ja jotka on valmistettu ’korkean lujuus/tiheys-suhteen aineista’;

TLB5.1.1c

| c) | Renkaat tai palkeet
  Komponentteja, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu tukemaan paikallisesti roottoriputkia tai liittämään yhteen useita roottoriputkia. Palje on lyhyt lieriö, jonka seinän paksuus on enintään 3 mm ja halkaisija 75–650 mm, jossa on kierre ja joka on valmistettu jostakin tämän jakson SELVENTÄVÄSSÄ HUOMAUTUKSESSA mainitusta korkean lujuus-tiheyssuhteen omaavasta aineesta. |
| --- | --- |

c)

Renkaat tai palkeet

Komponentteja, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu tukemaan paikallisesti roottoriputkia tai liittämään yhteen useita roottoriputkia. Palje on lyhyt lieriö, jonka seinän paksuus on enintään 3 mm ja halkaisija 75–650 mm, jossa on kierre ja joka on valmistettu jostakin tämän jakson SELVENTÄVÄSSÄ HUOMAUTUKSESSA mainitusta korkean lujuus-tiheyssuhteen omaavasta aineesta.

0B001.b.

| 5. | Halkaisijaltaan 75 mm:n ja 650 mm:n välillä olevat ohjauslevyt, jotka on tarkoitettu asennettavaksi roottoriputken sisään ja jotka on valmistettu ’korkean lujuus/tiheys-suhteen aineista’; |
| --- | --- |

5.

Halkaisijaltaan 75 mm:n ja 650 mm:n välillä olevat ohjauslevyt, jotka on tarkoitettu asennettavaksi roottoriputken sisään ja jotka on valmistettu ’korkean lujuus/tiheys-suhteen aineista’;

TLB5.1.1d

| d) | Suuntauslevyt
  Levynmuotoisia komponentteja, joiden halkaisija on 75–650 mm ja jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu asennettaviksi sentrifugiroottoriputken sisään ja joiden tarkoituksena on eristää purkukammio erotuskammiosta ja joissakin tapauksissa auttaa UF6-kaasun kierrättämisessä roottoriputken erotuskammiossa ja jotka on valmistettu jostakin tämän jakson SELVENTÄVÄSSÄ HUOMAUTUKSESSA mainitusta korkean lujuus-tiheyssuhteen omaavasta aineesta. |
| --- | --- |

d)

Suuntauslevyt

Levynmuotoisia komponentteja, joiden halkaisija on 75–650 mm ja jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu asennettaviksi sentrifugiroottoriputken sisään ja joiden tarkoituksena on eristää purkukammio erotuskammiosta ja joissakin tapauksissa auttaa UF6-kaasun kierrättämisessä roottoriputken erotuskammiossa ja jotka on valmistettu jostakin tämän jakson SELVENTÄVÄSSÄ HUOMAUTUKSESSA mainitusta korkean lujuus-tiheyssuhteen omaavasta aineesta.

0B001.b.

| 6. | Halkaisijaltaan 75 mm:n ja 650 mm:n välillä olevat roottoriputken ylä- tai alalaipat, jotka on valmistettu ’korkean lujuus/tiheys-suhteen aineista’; |
| --- | --- |

6.

Halkaisijaltaan 75 mm:n ja 650 mm:n välillä olevat roottoriputken ylä- tai alalaipat, jotka on valmistettu ’korkean lujuus/tiheys-suhteen aineista’;

TLB5.1.1e

| e) | Ylä- ja alalaipat:
  Levynmuotoiset komponentit, joiden halkaisija on 75–650 mm ja jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu sovitettavaksi roottoriputken päihin ja pitämään UF6 roottoriputken sisällä ja joissakin tapauksissa tukemaan tai pitämään paikallaan jotakin ylälaakerin osaa, tai siihen kuuluu kiinteänä osana jokin ylälaakerin osa (ylälaippa) tai siinä voi olla moottorin ja alalaakerin pyörivät osat (alalaippa), ja jotka on valmistettu jostakin tämän jakson SELVENTÄVÄSSÄ HUOMAUTUKSESSA mainitusta korkean lujuus-tiheyssuhteen omaavasta aineesta. |
| --- | --- |

e)

Ylä- ja alalaipat:

Levynmuotoiset komponentit, joiden halkaisija on 75–650 mm ja jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu sovitettavaksi roottoriputken päihin ja pitämään UF6 roottoriputken sisällä ja joissakin tapauksissa tukemaan tai pitämään paikallaan jotakin ylälaakerin osaa, tai siihen kuuluu kiinteänä osana jokin ylälaakerin osa (ylälaippa) tai siinä voi olla moottorin ja alalaakerin pyörivät osat (alalaippa), ja jotka on valmistettu jostakin tämän jakson SELVENTÄVÄSSÄ HUOMAUTUKSESSA mainitusta korkean lujuus-tiheyssuhteen omaavasta aineesta.

TLB5.1.1

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS

Sentrifugin pyöriviin komponentteihin käytettävät materiaalit ovat seuraavat:

| a) | maraging-teräs, jonka vetomurtolujuus on vähintään 1,95 GPa; |
| --- | --- |

a)

maraging-teräs, jonka vetomurtolujuus on vähintään 1,95 GPa;

| b) | alumiiniseokset, joiden vetomurtolujuus on vähintään 0,46 GPa; |
| --- | --- |

b)

alumiiniseokset, joiden vetomurtolujuus on vähintään 0,46 GPa;

| c) | kuitu- tai säiemateriaalit, joita voidaan käyttää komposiittirakenteissa, joiden ominaiskimmomoduuli on vähintään 3,18 × 106 m ja ominaisvetomurtolujuus vähintään 7,62 × 104 m (’ominaiskimmomoduuli’ on Youngin moduuli N/m2 jaettuna ominaispainolla N/m3; ’ominaisvetomurtolujuus’ on vetomurtolujuus N/m2 jaettuna ominaispainolla N/m3). |
| --- | --- |

c)

kuitu- tai säiemateriaalit, joita voidaan käyttää komposiittirakenteissa, joiden ominaiskimmomoduuli on vähintään 3,18 × 106 m ja ominaisvetomurtolujuus vähintään 7,62 × 104 m (’ominaiskimmomoduuli’ on Youngin moduuli N/m2 jaettuna ominaispainolla N/m3; ’ominaisvetomurtolujuus’ on vetomurtolujuus N/m2 jaettuna ominaispainolla N/m3).

0B001.b

TLB5.1.2

Staattiset komponentit

0B001.b.

| 7. | Magneettiset ripustuslaakerit seuraavasti:






  a. | Laakerikokoonpanot, jotka koostuvat ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” valmistettuun tai sellaisella suojattuun koteloon ripustetusta rengasmaisesta magneetista ja jotka sisältävät vaimentavan väliaineen ja joissa magneetti kytkeytyy napakappaleeseen tai toiseen roottorin yläkanteen kiinnitettyyn magneettiin; |
| --- | --- | --- |

7.

Magneettiset ripustuslaakerit seuraavasti:

a.

Laakerikokoonpanot, jotka koostuvat ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” valmistettuun tai sellaisella suojattuun koteloon ripustetusta rengasmaisesta magneetista ja jotka sisältävät vaimentavan väliaineen ja joissa magneetti kytkeytyy napakappaleeseen tai toiseen roottorin yläkanteen kiinnitettyyn magneettiin;

| b. | Aktiiviset magneettiset laakerit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäviksi kaasusentrifugeissa. |
| --- | --- |

b.

Aktiiviset magneettiset laakerit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäviksi kaasusentrifugeissa.

TLB5.1.2A.1

| a) | Magneettiset ripustuslaakerit:






  1. | Erityisesti suunnitellut tai valmistetut laakerikokoonpanot, joissa on vaimentavaa väliainetta sisältävään koteloon ripustettu renkaanmuotoinen magneetti. Kotelo on valmistettu UF6-kestävästä materiaalista (ks. 5.2 jakson SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS). Magneetti kytkeytyy napakappaleeseen tai kohdassa 5.1.1 e tarkoitettuun ylälaippaan kiinnitettyyn toiseen magneettiin.
  Magneetti voi olla renkaan muotoinen, ja ulkohalkaisijan suhde sisähalkaisijaan on enintään 1,6:1. Magneetti voi olla muodossa, jonka magneettinen läpäisevyys alussa on vähintään 0,15 H/m tai jonka jäännösmagnetismi on vähintään 98,5 prosenttia tai energiatulo suurempi kuin 80 kJ/m3. Tavallisten materiaalivaatimusten lisäksi edellytetään, että magneettiakselit poikkeavat geometrisistä akseleista hyvin vähän (vähemmän kuin 0,1 mm) tai että magneetin materiaalilta edellytetään erityistä tasalaatuisuutta. |
| --- | --- | --- |

a)

Magneettiset ripustuslaakerit:

1.

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut laakerikokoonpanot, joissa on vaimentavaa väliainetta sisältävään koteloon ripustettu renkaanmuotoinen magneetti. Kotelo on valmistettu UF6-kestävästä materiaalista (ks. 5.2 jakson SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS). Magneetti kytkeytyy napakappaleeseen tai kohdassa 5.1.1 e tarkoitettuun ylälaippaan kiinnitettyyn toiseen magneettiin.

Magneetti voi olla renkaan muotoinen, ja ulkohalkaisijan suhde sisähalkaisijaan on enintään 1,6:1. Magneetti voi olla muodossa, jonka magneettinen läpäisevyys alussa on vähintään 0,15 H/m tai jonka jäännösmagnetismi on vähintään 98,5 prosenttia tai energiatulo suurempi kuin 80 kJ/m3. Tavallisten materiaalivaatimusten lisäksi edellytetään, että magneettiakselit poikkeavat geometrisistä akseleista hyvin vähän (vähemmän kuin 0,1 mm) tai että magneetin materiaalilta edellytetään erityistä tasalaatuisuutta.

0B001.b.

TLB5.1.2a2

| 2. | Aktiiviset magneettiset laakerit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäviksi kaasusentrifugeissa. |
| --- | --- |

2.

Aktiiviset magneettiset laakerit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäviksi kaasusentrifugeissa.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS

Näillä laakereilla on tavallisesti seuraavat ominaisuudet:

| — | ne on suunniteltu pitämään vähintään 600 Hz:n nopeudella pyörivä roottori keskellä; ja |
| --- | --- |

—

ne on suunniteltu pitämään vähintään 600 Hz:n nopeudella pyörivä roottori keskellä; ja

| — | ne on kytketty luotettavaan sähkövirtalähteeseen ja/tai katkottomaan virtalähteeseen (UPS), jonka ansiosta ne pysyvät toiminnassa vähintään tunnin ajan. |
| --- | --- |

—

ne on kytketty luotettavaan sähkövirtalähteeseen ja/tai katkottomaan virtalähteeseen (UPS), jonka ansiosta ne pysyvät toiminnassa vähintään tunnin ajan.

0B001.b.

| 8. | Erityisvalmisteiset laakerit, jotka koostuvat vaimentimelle asennetusta laakeritappi-kuppi-kokoonpanosta; |
| --- | --- |

8.

Erityisvalmisteiset laakerit, jotka koostuvat vaimentimelle asennetusta laakeritappi-kuppi-kokoonpanosta;

TLB5.1.2b

| b) | Laakerit/vaimentimet:
  Erityisesti suunnitellut tai valmistetut laakerit, jotka koostuvat vaimentimelle asennetusta laakeritappi-kuppikokoonpanosta. Laakeritappi on tavallisesti karaistusta teräksestä valmistettu varsi, jonka toisessa päässä on puolipallonmuotoinen osa ja toisessa päässä kohdassa 5.1.1 e tarkoitettuun alalaippaan kiinnittyvä osa. Varteen kiinnitettynä voi kuitenkin olla hydrodynaaminen laakeri. Kuppi on pelletin muotoinen ja sen toisella pinnalla on puolipallonmuotoinen syvennys.
  Nämä komponentit toimitetaan usein erillisenä vaimentimesta. |
| --- | --- |

b)

Laakerit/vaimentimet:

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut laakerit, jotka koostuvat vaimentimelle asennetusta laakeritappi-kuppikokoonpanosta. Laakeritappi on tavallisesti karaistusta teräksestä valmistettu varsi, jonka toisessa päässä on puolipallonmuotoinen osa ja toisessa päässä kohdassa 5.1.1 e tarkoitettuun alalaippaan kiinnittyvä osa. Varteen kiinnitettynä voi kuitenkin olla hydrodynaaminen laakeri. Kuppi on pelletin muotoinen ja sen toisella pinnalla on puolipallonmuotoinen syvennys.

Nämä komponentit toimitetaan usein erillisenä vaimentimesta.

0B001.b.

| 9. | Sylintereistä koostuvat molekylaariset pumput, joissa on sisäisesti koneistettuja tai puristettuja kierrerihlauksia ja sisäisesti koneistettuja porausreikiä; |
| --- | --- |

9.

Sylintereistä koostuvat molekylaariset pumput, joissa on sisäisesti koneistettuja tai puristettuja kierrerihlauksia ja sisäisesti koneistettuja porausreikiä;

TLB5.1.2c

| c) | Molekulaariset pumput:
  Erityisesti suunnitellut tai valmistetut lieriöt, joiden sisään on työstetty tai puristettu kierrerihlauksia ja joiden sisään on työstetty reikiä. Tyypilliset mitat ovat:
  sisähalkaisija 75–650 mm, seinämän paksuus vähintään 10 mm ja pituus vähintään yhtä suuri kuin halkaisija. Rihlojen poikkileikkaus on tyypillisesti suorakulmainen ja niiden syvyys on vähintään 2 mm. |
| --- | --- |

c)

Molekulaariset pumput:

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut lieriöt, joiden sisään on työstetty tai puristettu kierrerihlauksia ja joiden sisään on työstetty reikiä. Tyypilliset mitat ovat:

sisähalkaisija 75–650 mm, seinämän paksuus vähintään 10 mm ja pituus vähintään yhtä suuri kuin halkaisija. Rihlojen poikkileikkaus on tyypillisesti suorakulmainen ja niiden syvyys on vähintään 2 mm.

0B001.b.

| 10. | Monivaiheisten vaihtovirralla toimivien hystereesi- (tai reluktanssi-) moottorien renkaan muotoiset moottoristaattorit tahtikäyttöön tyhjössä taajuusalueella 600 Hz tai enemmän ja tehoalueella 40 VA tai enemmän; |
| --- | --- |

10.

Monivaiheisten vaihtovirralla toimivien hystereesi- (tai reluktanssi-) moottorien renkaan muotoiset moottoristaattorit tahtikäyttöön tyhjössä taajuusalueella 600 Hz tai enemmän ja tehoalueella 40 VA tai enemmän;

TLB5.1.2d

| d) | Moottoristaattorit:
  Erityisesti suunnitellut ja valmistetut nopeakäyntisten monivaiheisten vaihtovirralla toimivien hystereesi- (tai reluktanssi-) moottorien renkaan muotoiset moottoristaattorit tahtikäyttöön tyhjössä taajuusalueella 600 Hz tai enemmän ja tehoalueella 40 VA tai enemmän. Staattorit voivat koostua monivaiheisista kierrekerroksista laminoidun pienihäviöisen rautasydämen päällä, joka koostuu tyypillisesti korkeintaan 2,0 mm paksuista ohuista kerroksista. |
| --- | --- |

d)

Moottoristaattorit:

Erityisesti suunnitellut ja valmistetut nopeakäyntisten monivaiheisten vaihtovirralla toimivien hystereesi- (tai reluktanssi-) moottorien renkaan muotoiset moottoristaattorit tahtikäyttöön tyhjössä taajuusalueella 600 Hz tai enemmän ja tehoalueella 40 VA tai enemmän. Staattorit voivat koostua monivaiheisista kierrekerroksista laminoidun pienihäviöisen rautasydämen päällä, joka koostuu tyypillisesti korkeintaan 2,0 mm paksuista ohuista kerroksista.

0B001.b.

| 11. | Kaasusentrifugin roottoriputkikokoonpanon sentrifugikotelo, joka koostuu jäykästä sylinteristä, jonka seinämän paksuus on enintään 30 mm ja jonka tarkkuuskoneistetut päädyt ovat keskenään samansuuntaiset ja kohtisuorassa sylinterin pituusakseliin nähden enintään 0,05 asteen kulmassa; |
| --- | --- |

11.

Kaasusentrifugin roottoriputkikokoonpanon sentrifugikotelo, joka koostuu jäykästä sylinteristä, jonka seinämän paksuus on enintään 30 mm ja jonka tarkkuuskoneistetut päädyt ovat keskenään samansuuntaiset ja kohtisuorassa sylinterin pituusakseliin nähden enintään 0,05 asteen kulmassa;

TLB5.1.2e

| e) | Sentrifugikotelot:
  Komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu kaasusentrifugin roottoriputkikokoonpanon paikaksi. Kotelo koostuu jäykästä lieriöstä, jonka seinämän paksuus on enintään 30 mm ja jonka päädyt on tarkkuustyöstetty laakereiden sijoittamista varten ja jossa on yksi tai useampia laippoja asennusta varten. Työstetyt päädyt ovat keskenään samansuuntaiset ja kohtisuorassa lieriön pituusakseliin nähden enintään 0,05 asteen kulmassa. Kotelo voi myös olla kennoston muotoinen siten, että siihen voidaan sijoittaa useita roottorikokoonpanoja. |
| --- | --- |

e)

Sentrifugikotelot:

Komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu kaasusentrifugin roottoriputkikokoonpanon paikaksi. Kotelo koostuu jäykästä lieriöstä, jonka seinämän paksuus on enintään 30 mm ja jonka päädyt on tarkkuustyöstetty laakereiden sijoittamista varten ja jossa on yksi tai useampia laippoja asennusta varten. Työstetyt päädyt ovat keskenään samansuuntaiset ja kohtisuorassa lieriön pituusakseliin nähden enintään 0,05 asteen kulmassa. Kotelo voi myös olla kennoston muotoinen siten, että siihen voidaan sijoittaa useita roottorikokoonpanoja.

0B001.b.

| 12. | Kauhakerääjät, jotka koostuvat erityisesti suunnitelluista tai valmistetuista putkista UF6-kaasun poistamiseksi sentrifugiroottoriputken sisältä Pitot'n putken toimintaperiaatteella ja jotka voidaan kiinnittää kaasunpoiston keskusjärjestelmään; |
| --- | --- |

12.

Kauhakerääjät, jotka koostuvat erityisesti suunnitelluista tai valmistetuista putkista UF6-kaasun poistamiseksi sentrifugiroottoriputken sisältä Pitot'n putken toimintaperiaatteella ja jotka voidaan kiinnittää kaasunpoiston keskusjärjestelmään;

TLB5.1.2f

| f) | Kauhakerääjät:
  Erityisesti suunnitellut tai valmistetut putket UF6-kaasun keräämiseksi roottoriputkesta Pitot'n putken periaatteella (ts. niissä on aukko, joka suuntautuu roottoriputken sisällä kehällä virtaavaan kaasuun, esimerkiksi siten, että säteittäisesti sijoitetun putken pää on taivutettu) ja joka voidaan kiinnittää keskellä olevaan kaasun keräysjärjestelmään. |
| --- | --- |

f)

Kauhakerääjät:

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut putket UF6-kaasun keräämiseksi roottoriputkesta Pitot'n putken periaatteella (ts. niissä on aukko, joka suuntautuu roottoriputken sisällä kehällä virtaavaan kaasuun, esimerkiksi siten, että säteittäisesti sijoitetun putken pää on taivutettu) ja joka voidaan kiinnittää keskellä olevaan kaasun keräysjärjestelmään.

0B001.b.

| 13. | Taajuusmuuntimet (konvertterit tai invertterit), jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu syöttämään kaasusentrifugirikastukseen tarkoitettuja moottorin staattoreita ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet, ja tällaisia muuntimia varten erityisesti suunnitellut komponentit:






  a. | Monivaiheinen ulostulo 600 Hz tai suurempi; ja |
| --- | --- | --- |

13.

Taajuusmuuntimet (konvertterit tai invertterit), jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu syöttämään kaasusentrifugirikastukseen tarkoitettuja moottorin staattoreita ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet, ja tällaisia muuntimia varten erityisesti suunnitellut komponentit:

a.

Monivaiheinen ulostulo 600 Hz tai suurempi; ja

| b. | Erittäin stabiili (taajuuden hallinta parempi kuin 0,2 %), |
| --- | --- |

b.

Erittäin stabiili (taajuuden hallinta parempi kuin 0,2 %),

TLB5.2.5

5.2.5.   Taajuusmuuntimet

Taajuusmuuntimet (kutsutaan myös konverttereiksi tai inverttereiksi), jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu syöttämään virtaa kohdassa 5.1.2 d määritellyille moottorin staattoreille, tai tällaisten taajuusmuuntimien osat, komponentit tai kokoonpanon osat, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| 1. | monivaiheinen ulostulo 600 Hz tai suurempi; ja |
| --- | --- |

1.

monivaiheinen ulostulo 600 Hz tai suurempi; ja

| 2. | erittäin stabiili (taajuuden hallinta parempi kuin 0,2 %). |
| --- | --- |

2.

erittäin stabiili (taajuuden hallinta parempi kuin 0,2 %).

0B001.b.

| 14. | Sulku- ja säätöventtiilit seuraavasti:






  a. | Sulkuventtiilit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu toimimaan yksittäisen kaasusentrifugin UF6-kaasun syötteestä, tuotteesta tai jätteestä; |
| --- | --- | --- |

14.

Sulku- ja säätöventtiilit seuraavasti:

a.

Sulkuventtiilit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu toimimaan yksittäisen kaasusentrifugin UF6-kaasun syötteestä, tuotteesta tai jätteestä;

| b. | Paljetiivisteillä varustetut sulku- tai säätöventtiilit, jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä ja joiden sisähalkaisija on 10 mm:stä 160 mm:iin ja jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäväksi kaasusentrifugirikastuslaitosten pää- tai apujärjestelmissä; |
| --- | --- |

b.

Paljetiivisteillä varustetut sulku- tai säätöventtiilit, jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä ja joiden sisähalkaisija on 10 mm:stä 160 mm:iin ja jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäväksi kaasusentrifugirikastuslaitosten pää- tai apujärjestelmissä;

TLB5.2.3

5.2.3   Erityiset sulku- ja säätöventtiilit

| a) | sulkuventtiilit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu toimimaan yksittäisen kaasusentrifugin UF6-kaasun syötteestä, tuotteesta tai jätteestä; |
| --- | --- |

a)

sulkuventtiilit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu toimimaan yksittäisen kaasusentrifugin UF6-kaasun syötteestä, tuotteesta tai jätteestä;

| b) | paljetiivisteillä varustetut manuaaliset tai automaattiset sulku- tai säätöventtiilit, jotka on valmistettu UF6-korroosiota kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä, joiden sisähalkaisija on 10–160 mm ja jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäväksi kaasusentrifugirikastuslaitosten pää- tai apujärjestelmissä. |
| --- | --- |

b)

paljetiivisteillä varustetut manuaaliset tai automaattiset sulku- tai säätöventtiilit, jotka on valmistettu UF6-korroosiota kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä, joiden sisähalkaisija on 10–160 mm ja jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäväksi kaasusentrifugirikastuslaitosten pää- tai apujärjestelmissä.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS

Tyypillisiä erityisesti suunniteltuja tai valmistettuja venttiilejä ovat paljetiivisteillä varustetut venttiilit, nopeasti toimivat sulkuventtiilit, nopeasti toimivat venttiilit jne.

0B001.c

Laitteet ja komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu kaasudiffuusioerotusprosessia varten, seuraavasti:

| 1. | Huokoisista metallisista, polymeerisista tai keraamisista ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” valmistetut kaasudiffuusiosulut, joiden huokosten koko on 10 nm:n ja 100 nm:n välillä ja paksuus 5 mm tai vähemmän sekä putkimaisten muotojen halkaisija 25 mm tai pienempi; |
| --- | --- |

1.

Huokoisista metallisista, polymeerisista tai keraamisista ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” valmistetut kaasudiffuusiosulut, joiden huokosten koko on 10 nm:n ja 100 nm:n välillä ja paksuus 5 mm tai vähemmän sekä putkimaisten muotojen halkaisija 25 mm tai pienempi;

TLB5.3.1a

Kaasudiffuusiosulut ja sulkumateriaalit

| a) | erityisesti suunnitellut tai valmistetut ohuet huokoiset suodattimet, joiden huokoskoko on 10–100 nm, paksuus enintään 5 mm ja putkimaisten suodattimien halkaisija enintään 25 mm, jotka on valmistettu metallista tai polymeeri- tai keraamisesta UF6-korroosiota kestävistä materiaaleista (ks. 5.4 jakson SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS); ja |
| --- | --- |

a)

erityisesti suunnitellut tai valmistetut ohuet huokoiset suodattimet, joiden huokoskoko on 10–100 nm, paksuus enintään 5 mm ja putkimaisten suodattimien halkaisija enintään 25 mm, jotka on valmistettu metallista tai polymeeri- tai keraamisesta UF6-korroosiota kestävistä materiaaleista (ks. 5.4 jakson SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS); ja

0B001.c

| 2. | Kaasudiffuusioyksikön kotelot, jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä; |
| --- | --- |

2.

Kaasudiffuusioyksikön kotelot, jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä;

TLB5.3.2

Diffuusioyksikön kotelot

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut hermeettisesti suljetut astiat, joihin sijoitetaan kaasudiffuusiosulku ja jotka on valmistettu UF6-kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä (ks. 5.4 jakson SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS).

0B001.c

| 3. | Kompressorit tai kaasupuhaltimet, joiden UF6-imuteho on 1 m3/min tai suurempi, poistopaine enintään 500 kPa ja painesuhde 10:1 tai pienempi ja jotka on tehty ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä; |
| --- | --- |

3.

Kompressorit tai kaasupuhaltimet, joiden UF6-imuteho on 1 m3/min tai suurempi, poistopaine enintään 500 kPa ja painesuhde 10:1 tai pienempi ja jotka on tehty ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä;

TLB5.3.3

Kompressorit ja kaasupuhaltimet

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut kompressorit tai kaasupuhaltimet, joiden UF6-imuteho on vähintään 1 m3/min ja poistopaine enintään 500 kPa ja jotka on suunniteltu pitkäaikaiseen käyttöön UF6-ympäristössä, sekä tällaisten kompressorien ja kaasupuhaltimien erilliset kokoonpanot. Näiden kompressoreiden tai kaasupuhaltimien painesuhde on enintään 10:1, ja ne on valmistettu UF6-kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä (ks. 5.4 jakson SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS).

0B001.c

| 4. | Pyörivien akselien tiivisteet kompressoreihin ja puhaltimiin, jotka on määritelty 0B001.c.3 kohdassa ja suunniteltu salpakaasun sisäänvuotonopeudelle, joka on alle 1 000 cm3/min; |
| --- | --- |

4.

Pyörivien akselien tiivisteet kompressoreihin ja puhaltimiin, jotka on määritelty 0B001.c.3 kohdassa ja suunniteltu salpakaasun sisäänvuotonopeudelle, joka on alle 1 000 cm3/min;

TLB5.3.4

Pyörimisakselien tiivisteet

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut tyhjötiivisteet, joissa on syöttö- ja poistoliittimet ja joilla tiivistetään kompressorin tai kaasupuhaltimen roottorin sekä käyntimoottorin välinen akseli siten, että ilma ei vuoda UF6:lla täytettyyn kompressorin tai kaasupuhaltimen sisäkammioon. Tällaiset tiivisteet suunnitellaan tavallisesti sellaista puskurikaasun sisäänvuotonopeutta varten, joka on enintään 1 000 cm3/min.

0B001.c

| 5. | Lämmönvaihtimet, jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä ja jotka on suunniteltu toimimaan vuotonopeudella, joka on alle 10 Pa tunnissa 100 kPa:n paine-eron vallitessa |
| --- | --- |

5.

Lämmönvaihtimet, jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä ja jotka on suunniteltu toimimaan vuotonopeudella, joka on alle 10 Pa tunnissa 100 kPa:n paine-eron vallitessa

TLB5.3.5

Lämmönvaihtimet UF6:n jäähdyttämiseksi

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut lämmönvaihtimet, jotka on valmistettu UF6-kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä (ks. 5.4 jakson SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS) ja jotka on suunniteltu toimimaan vuotopaineen muuttuessa enintään 10 Pa tunnissa ja paine-eron ollessa 100 kPa.

0B001.c

| 6. | Paljetiivisteillä varustetut manuaaliset tai automaattiset sulku- tai säätöventtiilit, jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä; |
| --- | --- |

6.

Paljetiivisteillä varustetut manuaaliset tai automaattiset sulku- tai säätöventtiilit, jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä;

TLB5.4.4

Erityiset sulku- ja säätöventtiilit

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut paljetiivisteillä varustetut manuaaliset tai automaattiset sulku- tai säätöventtiilit, jotka on valmistettu UF6-korroosiota kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä ja jotka on asennetaan kaasudiffuusiorikastuslaitosten pää- ja apujärjestelmiin.

0B001.d

Laitteet ja komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu aerodynaamista erotusprosessia varten, seuraavasti:

| 1. | Raonmuotoisista kaarevista kanavista tehdyt erotussuuttimet, joiden kaarevuussäde on alle 1 mm ja jotka ovat UF6-korroosiokestoisia sekä joissa on veitsenterä, joka erottaa suuttimen läpi virtaavan kaasun kahdeksi virraksi; |
| --- | --- |

1.

Raonmuotoisista kaarevista kanavista tehdyt erotussuuttimet, joiden kaarevuussäde on alle 1 mm ja jotka ovat UF6-korroosiokestoisia sekä joissa on veitsenterä, joka erottaa suuttimen läpi virtaavan kaasun kahdeksi virraksi;

TLB5.5.1

Erotussuuttimet

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut erotussuuttimet ja niiden kokoonpanot. Erotussuuttimissa on raonmuotoiset kaarevat kanavat, joiden kaarevuussäde on pienempi kuin 1 mm ja jotka kestävät UF6-korroosiota; suuttimessa on veitsenterä, joka erottaa suuttimen läpi virtaavan kaasun kahdeksi virraksi.

0B001.d

| 2. | Sylinterimäiset tai kartiomaiset putket (pyörreputket), jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä ja joilla on yksi tai useampi tangentiaalinen sisäänmenoaukko; |
| --- | --- |

2.

Sylinterimäiset tai kartiomaiset putket (pyörreputket), jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä ja joilla on yksi tai useampi tangentiaalinen sisäänmenoaukko;

TLB5.5.2

Pyörreputket

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut pyörreputket ja niiden kokoonpanot. Pyörreputket ovat lieriömäisiä tai kartiomaisia putkia, jotka on valmistettu UF6-korroosiota kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä ja joilla on yksi tai useampi tangentiaalinen sisäänmenoaukko. Putkien toisessa tai molemmissa päissä voi olla suuttimentapaiset lisäkkeet.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Syöttökaasu johdetaan pyörreputkeen tangentiaalisesti toisessa päässä tai pyörivien siivekkeiden kautta tai tangentiaalisesti useissa kohdissa putken seinämissä.

0B001.d

| 3. | Kompressorit tai kaasupuhaltimet, jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä, ja pyörivien akselien tiivisteet niihin; |
| --- | --- |

3.

Kompressorit tai kaasupuhaltimet, jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä, ja pyörivien akselien tiivisteet niihin;

TLB5.5.3

TLB5.5.4

Kompressorit ja kaasupuhaltimet

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut kompressorit tai kaasupuhaltimet, jotka on valmistettu materiaaleista, jotka kestävät UF6:n ja kantokaasun (vedyn tai heliumin) seoksen syövyttävää vaikutusta.

Pyörimisakselien tiivisteet

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut pyörimisakselien tiivisteet, joissa on tiivistekaasun syöttö- ja poistoliittimet ja joilla tiivistetään kompressoriroottorin tai kaasupuhaltimen sekä käyntimoottorin välinen akseli siten, että prosessikaasu ei vuoda ulos tai ilma tai tiivistekaasu ei vuoda UF6:n ja kantokaasun seoksella täytettyyn kompressorin tai kaasupuhaltimen sisäkammioon.

0B001.d

| 4. | ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” valmistetut tai niillä suojatut lämmönvaihtimet; |
| --- | --- |

4.

”UF6-korroosiota kestävistä aineista” valmistetut tai niillä suojatut lämmönvaihtimet;

TLB5.5.5

Kaasun jäähdytykseen tarkoitetut lämmönvaihtimet

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut lämmönvaihtimet, jotka on valmistettu UF6-korroosiotakestävistä materiaaleista tai suojattu niillä.

0B001.d

| 5. | ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” valmistetut tai niillä suojatut erotuselementtien kotelot pyörreputkia tai erotussuuttimia varten; |
| --- | --- |

5.

”UF6-korroosiota kestävistä aineista” valmistetut tai niillä suojatut erotuselementtien kotelot pyörreputkia tai erotussuuttimia varten;

TLB5.5.6

Erotuslaitekotelot

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut erotuslaitekotelot, jotka on valmistettu UF6-kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä ja joihin pyörreputket tai erotussuuttimet sijoitetaan.

0B001.d

| 6. | Paljetiivisteillä varustetut manuaaliset tai automaattiset sulku- tai säätöventtiilit, jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä ja joiden halkaisija on 40 mm tai enemmän; |
| --- | --- |

6.

Paljetiivisteillä varustetut manuaaliset tai automaattiset sulku- tai säätöventtiilit, jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä ja joiden halkaisija on 40 mm tai enemmän;

TLB5.5.10

UF6-massaspektrometrit/ionilähteet

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut massaspektrometrit, jotka pystyvät ottamaan jatkuvatoimisesti näytteitä UF6-kaasun virrasta ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| 1. | kyky mitata atomipainoltaan 320 tai raskaampia ioneja, ja resoluutio parempi kuin 1 osa 320:stä; |
| --- | --- |

1.

kyky mitata atomipainoltaan 320 tai raskaampia ioneja, ja resoluutio parempi kuin 1 osa 320:stä;

| 2. | ionilähteet, jotka on valmistettu nikkelistä, nikkelikupariseoksesta, jonka nikkelipitoisuus on vähintään 60 painoprosenttia, tai nikkelikromiseoksesta, tai suojattu niillä; |
| --- | --- |

2.

ionilähteet, jotka on valmistettu nikkelistä, nikkelikupariseoksesta, jonka nikkelipitoisuus on vähintään 60 painoprosenttia, tai nikkelikromiseoksesta, tai suojattu niillä;

| 3. | elektronipommitukseen perustuvat ionisointilähteet; |
| --- | --- |

3.

elektronipommitukseen perustuvat ionisointilähteet;

| 4. | isotooppianalyysiin soveltuva kokoojajärjestelmä. |
| --- | --- |

4.

isotooppianalyysiin soveltuva kokoojajärjestelmä.

0B001.d

| 7. | Prosessijärjestelmät UF6-kaasun erottamiseksi kantokaasusta (vety tai helium) 1 ppm:n tai alhaisempaan UF6-pitoisuuteen, mukaan lukien:






  a. | Kryogeeniset lämmönvaihtimet ja kryoerottimet, jotka kykenevät toimimaan 153 K:n (– 120 °C:n) tai sitä alhaisemmissa lämpötiloissa; |
| --- | --- | --- |

7.

Prosessijärjestelmät UF6-kaasun erottamiseksi kantokaasusta (vety tai helium) 1 ppm:n tai alhaisempaan UF6-pitoisuuteen, mukaan lukien:

a.

Kryogeeniset lämmönvaihtimet ja kryoerottimet, jotka kykenevät toimimaan 153 K:n (– 120 °C:n) tai sitä alhaisemmissa lämpötiloissa;

| b. | Kryogeeniset jäähdytinyksiköt, jotka kykenevät toimimaan 153 K:n (– 120 °C:n) tai sitä alhaisemmissa lämpötiloissa; |
| --- | --- |

b.

Kryogeeniset jäähdytinyksiköt, jotka kykenevät toimimaan 153 K:n (– 120 °C:n) tai sitä alhaisemmissa lämpötiloissa;

| c. | Erotussuutin- tai pyörreputkiyksiköt UF6-kaasun erottamiseksi kantokaasusta; |
| --- | --- |

c.

Erotussuutin- tai pyörreputkiyksiköt UF6-kaasun erottamiseksi kantokaasusta;

| d. | UF6-kylmäloukut, jotka kykenevät jäädyttämään UF6-kaasun; |
| --- | --- |

d.

UF6-kylmäloukut, jotka kykenevät jäädyttämään UF6-kaasun;

TLB5.5.12

UF6:n ja kantokaasun erotusjärjestelmät

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut prosessijärjestelmät UF6:n erottamiseksi kantokaasusta (vedystä tai heliumista).

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Näiden järjestelmien tarkoitus on pienentää UF6:n pitoisuus kantokaasussa tasolle 1 ppm tai sen alle, ja niihin voi kuulua seuraavia laitteita:

| a) | kryogeeniset lämmönvaihtimet ja kryoerottimet, jotka kykenevät toimimaan 153 K (– 120 °C) asteen tai sitä alhaisemmissa lämpötiloissa, tai |
| --- | --- |

a)

kryogeeniset lämmönvaihtimet ja kryoerottimet, jotka kykenevät toimimaan 153 K (– 120 °C) asteen tai sitä alhaisemmissa lämpötiloissa, tai

| b) | kryogeeniset jäähdytinyksiköt, jotka kykenevät toimimaan 153 K (– 120 °C) asteen tai sitä alhaisemmissa lämpötiloissa, tai |
| --- | --- |

b)

kryogeeniset jäähdytinyksiköt, jotka kykenevät toimimaan 153 K (– 120 °C) asteen tai sitä alhaisemmissa lämpötiloissa, tai

| c) | erotussuutin- tai pyörreputkiyksiköt UF6-kaasun erottamiseksi kantokaasusta, tai |
| --- | --- |

c)

erotussuutin- tai pyörreputkiyksiköt UF6-kaasun erottamiseksi kantokaasusta, tai

| d) | UF6-kylmäloukut, jotka pystyvät jäädyttämään UF6-kaasun. |
| --- | --- |

d)

UF6-kylmäloukut, jotka pystyvät jäädyttämään UF6-kaasun.

0B001.e

Laitteet ja komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu kemialliseen vaihtoon perustuvaa erotusprosessia varten, seuraavasti:

| 1. | Nopeavaihtoiset neste-neste-pulssikolonnit, joiden saosaika vaihetta kohti on 30 sekuntia tai lyhyempi ja jotka kestävät vahvaa suolahappoa (esim. sopivista muoviaineista kuten fluoratuista hiilivetypolymeereistä tai lasista valmistetut tai niillä vuoratut) |
| --- | --- |

1.

Nopeavaihtoiset neste-neste-pulssikolonnit, joiden saosaika vaihetta kohti on 30 sekuntia tai lyhyempi ja jotka kestävät vahvaa suolahappoa (esim. sopivista muoviaineista kuten fluoratuista hiilivetypolymeereistä tai lasista valmistetut tai niillä vuoratut)

TLB5.6.1

Neste-neste-vaihtopylväät (kemiallinen vaihto)

Vastavirtaperiaatteella toimivat neste-neste-vaihtopylväät, joissa on mekaaninen tehonsyöttö ja jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu uraanin rikastukseen kemiallista vaihtoprosessia käyttäen. Jotta pylväät ja niiden sisällä olevat komponentit kestäisivät väkeviä suolahappoliuoksia, ne valmistetaan tavallisesti sopivista muovimateriaaleista (kuten fluoratuista hiilivetypolymeereistä) tai lasista tai vuorataan näillä materiaaleilla. Pylväiden saosaika vaihetta kohti on tavallisesti suunniteltu kestämään enintään 30 sekuntia.

0B001.e

| 2. | Nopeavaihtoiset neste-neste-keskipakokontaktorit, joiden saosaika vaihetta kohti on 30 sekuntia tai lyhyempi ja jotka kestävät vahvaa suolahappoa (esim. sopivista muoviaineista kuten fluoratuista hiilivetypolymeereistä tai lasista valmistetut tai niillä vuoratut); |
| --- | --- |

2.

Nopeavaihtoiset neste-neste-keskipakokontaktorit, joiden saosaika vaihetta kohti on 30 sekuntia tai lyhyempi ja jotka kestävät vahvaa suolahappoa (esim. sopivista muoviaineista kuten fluoratuista hiilivetypolymeereistä tai lasista valmistetut tai niillä vuoratut);

TLB5.6.2

Neste-neste-keskipakouuttolaitteet (kemiallinen vaihto)

Neste-neste-keskipakouuttolaitteet, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu uraanin rikastukseen kemiallista vaihtoprosessia käyttämällä. Tällaisissa uuttolaitteissa käytetään rotaatiota orgaanisten ja vesifaasien dispergoimiseksi ja sen jälkeen keskipakovoimaa faasien erottamiseksi. Jotta uuttolaitteet kestäisivät väkeviä suolahappoliuoksia, ne valmistetaan tavallisesti sopivista muovimateriaaleista (kuten fluoratuista hiilivetypolymeereistä) tai lasista tai vuorataan näillä materiaaleilla. Keskipakouuttolaitteiden saosaika vaihetta kohti on tavallisesti suunniteltu kestämään enintään 30 sekuntia.

0B001.e

| 3. | Vahvoja suolahappoliuoksia kestävät sähkökemialliset pelkistyskennot, jotka soveltuvat yhden valenssitilan uraanin pelkistämiseen toiseen valenssitilaan; |
| --- | --- |

3.

Vahvoja suolahappoliuoksia kestävät sähkökemialliset pelkistyskennot, jotka soveltuvat yhden valenssitilan uraanin pelkistämiseen toiseen valenssitilaan;

TLB5.6.3a

Uraanin pelkistysjärjestelmät ja laitteet (kemiallinen vaihto)

| (a) | Erityisesti suunnitellut tai valmistetut sähkökemialliset pelkistyskennot uraanin pelkistämiseksi valenssitilalta toiselle uraanin rikastamiseksi kemiallisella vaihtoprosessilla. Prosessiliuosten kanssa kosketuksiin joutuvien kennomateriaalien on kestettävä väkeviä suolahappoliuoksia. |
| --- | --- |

(a)

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut sähkökemialliset pelkistyskennot uraanin pelkistämiseksi valenssitilalta toiselle uraanin rikastamiseksi kemiallisella vaihtoprosessilla. Prosessiliuosten kanssa kosketuksiin joutuvien kennomateriaalien on kestettävä väkeviä suolahappoliuoksia.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Kennon katodiosasto on suunniteltava siten, että uraani ei pääse uudelleen hapettumaan korkeampaan valenssitilaansa. Jotta uraani pysyy katodiosastossa, kennossa voi olla läpäisemätön erityisestä kationinvaihtomateriaalista valmistettu kalvo. Katodi valmistetaan sopivasta kiinteästä johtavasta aineesta kuten grafiitista.

0B001.e

| 4. | Sähkökemialliset pelkistyskennojen syöttölaitteet U+ 4-ionien erottamiseksi orgaanisesta virrasta ja ne prosessivirran kanssa kosketuksissa olevat laitteet, jotka on valmistettu sopivista aineista (esim. lasi, fluorihiilipolymeerit, polyfenyylisulfaatti, polyeetterisulfoni ja hartsikyllästetty grafiitti) tai suojattu niillä; |
| --- | --- |

4.

Sähkökemialliset pelkistyskennojen syöttölaitteet U+ 4-ionien erottamiseksi orgaanisesta virrasta ja ne prosessivirran kanssa kosketuksissa olevat laitteet, jotka on valmistettu sopivista aineista (esim. lasi, fluorihiilipolymeerit, polyfenyylisulfaatti, polyeetterisulfoni ja hartsikyllästetty grafiitti) tai suojattu niillä;

TLB5.6.3b

| (b) | Erityisesti suunnitellut tai valmistetut kaskadin tuotepäähän sijoitetut järjestelmät U+ 4:n poistamiseksi orgaanisesta virrasta, happokonsentraation säätämiseksi ja liuoksen syöttämiseksi sähkökemiallisiin pelkistyskennoihin. |
| --- | --- |

(b)

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut kaskadin tuotepäähän sijoitetut järjestelmät U+ 4:n poistamiseksi orgaanisesta virrasta, happokonsentraation säätämiseksi ja liuoksen syöttämiseksi sähkökemiallisiin pelkistyskennoihin.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Näissä järjestelmissä on liuotinuuttolaitteet U+ 4:n siirtämiseksi orgaanisesta virrasta vesiliuokseen, haihdutus- ja/tai muita laitteita liuoksen pH:n säätämiseen ja seuraamiseen sekä pumppuja tai muita nesteensiirtolaitteita liuoksen syöttämiseksi sähkökemiallisiin pelkistyskennoihin. Tärkeä suunnittelussa huomioon otettava ongelma on, miten vältetään vesifaasin kontaminoituminen tietyillä metalli-ioneilla. Siksi järjestelmän niihin osiin, jotka joutuvat kosketuksiin prosessivirran kanssa, käytetään laitteita, jotka on valmistettu sopivista materiaaleista (kuten lasi, fluorihiilipolymeerit, polyfenyylisulfaatti, polyeetterisulfoni ja hartsikyllästeinen grafiitti) tai suojattu niillä.

0B001.e

| 5. | Hyvin puhdistetun uraanikloridiliuoksen tuottamiseen tarkoitetut syötön valmistelujärjestelmät, jotka koostuvat puhdistukseen tarkoitetuista liuotus-, uutin- ja/tai ioninvaihtolaitteista sekä U+6- tai U+4-uraanin pelkistämiseen U+3-uraaniksi soveltuvista elektrolyyttisistä kennoista; |
| --- | --- |

5.

Hyvin puhdistetun uraanikloridiliuoksen tuottamiseen tarkoitetut syötön valmistelujärjestelmät, jotka koostuvat puhdistukseen tarkoitetuista liuotus-, uutin- ja/tai ioninvaihtolaitteista sekä U+6- tai U+4-uraanin pelkistämiseen U+3-uraaniksi soveltuvista elektrolyyttisistä kennoista;

TLB5.6.4

Syötön valmistelujärjestelmät (kemiallinen vaihto)

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut järjestelmät erittäin puhtaiden uraanikloridisyöttöliuosten valmistamiseksi kemialliseen vaihtoon perustuvia uraani-isotooppien erotuslaitoksia varten.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Näissä järjestelmissä on liuotus-, liuotinuutto- ja/tai ioninvaihtolaitteet puhdistusta varten ja elektrolyyttikennot U+6:n tai U+4:n pelkistämiseksi U+3:ksi. Tällaisilla järjestelmillä voidaan valmistaa uraanikloridiliuoksia, joissa on ainoastaan muutamia miljoonasosia metalliepäpuhtauksia kuten kromia, rautaa, vanadiinia, molybdeeniä ja muita kahdenarvoisia tai korkeammanarvoisia kationeja. Materiaaleja, joista valmistetaan erittäin puhdasta U+3:a tuottavan prosessijärjestelmän osia, ovat muun muassa lasi, fluoratut hiilivetypolymeerit, polyfenyylisulfaatti, polyeetterisulfoni, muovilla vuorattu ja hartsikyllästeinen grafiitti. NSG osa 1 kesäkuu 2013 – 39 – 5.6.5. Uraani

0B001.e

| 6. | Uraanin hapettamisjärjestelmät U+3-uraanin hapettamiseksi U+4-uraaniksi; |
| --- | --- |

6.

Uraanin hapettamisjärjestelmät U+3-uraanin hapettamiseksi U+4-uraaniksi;

TLB5.6.5

Uraanin hapetusjärjestelmät (kemiallinen vaihto)

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut järjestelmät U+3:n hapettamiseksi U+4:ksi, jotta se voidaan palauttaa uraani-isotooppien erotuskaskadiin kemialliseen vaihtoon perustuvassa rikastusprosessissa.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Näihin järjestelmiin voi kuulua seuraavia laitteita: a) laitteet, joissa kloori ja happi joutuvat kosketuksiin isotooppierotuslaitteesta tulevan vesiliuoksen kanssa ja joilla siirretään tuloksena saatava U+4 kaskadin tuotepäästä palaavaan ’tyhjään’ orgaaniseen virtaan, b) laitteet, joilla erotetaan vesi suolahaposta, jotta vesi ja väkevöitetty suolahappo voidaan syöttää uudelleen prosessiin oikeissa paikoissa.

0B001.f

Laitteet ja komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu ionivaihtoon perustuvaa erotusprosessia varten, seuraavasti:

| 1. | Nopeasti reagoivat ioninvaihtohartsit, kalvomaiset tai huokoiset makroverkkomaiset hartsit, joissa aktiiviset kemialliset vaihtoryhmät on rajoitettu ei-aktiivisen huokoisen tukirakenteen pinnoitteeksi, ja muut komposiittirakenteet missä tahansa sopivassa muodossa, mukaan lukien partikkelit ja kuidut, joiden halkaisija on enintään 0,2 mm ja suunniteltu vaihtopuoliintumisaika on alle 10 sekuntia ja jotka kestävät vahvaa suolahappoa ja kykenevät toimimaan 373–473 K:n (100–200 °C:n) lämpötila-alueella; |
| --- | --- |

1.

Nopeasti reagoivat ioninvaihtohartsit, kalvomaiset tai huokoiset makroverkkomaiset hartsit, joissa aktiiviset kemialliset vaihtoryhmät on rajoitettu ei-aktiivisen huokoisen tukirakenteen pinnoitteeksi, ja muut komposiittirakenteet missä tahansa sopivassa muodossa, mukaan lukien partikkelit ja kuidut, joiden halkaisija on enintään 0,2 mm ja suunniteltu vaihtopuoliintumisaika on alle 10 sekuntia ja jotka kestävät vahvaa suolahappoa ja kykenevät toimimaan 373–473 K:n (100–200 °C:n) lämpötila-alueella;

TLB5.6.6

Nopeasti reagoivat ioninvaihtohartsit tai adsorbentit (ioninvaihto)

Nopeasti reagoivat ioninvaihtohartsit tai adsorbentit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu uraanin rikastukseen ioninvaihtomenetelmällä, mukaan lukien huokoiset makroverkkomaiset hartsit ja/tai kalvomaiset materiaalit, joissa aktiivisia kemiallisia vaihtoryhmiä on ainoastaan inaktiivisen huokoisen tukirakenteen pinnoituksessa, sekä muut sopivassa muodossa, mukaan lukien hiukkas- tai säiemuodossa, olevat komposiittirakenteet. Näiden ioninvaihtohartsien tai adsorbenttien halkaisija on korkeintaan 0,2 mm, ja niiden on kestettävä kemiallisesti väkeviä suolahappoliuoksia ja niiden on oltava fysikaalisesti niin lujia, etteivät ne hajoa ioninvaihtopylväissä. Hartsit tai adsorbentit on erityisesti suunniteltu sellaisiksi, että uraani-isotooppien vaihtokinetiikka on erittäin nopea (vaihtonopeuden puoliaika alle 10 sekuntia) ja ne toimivat lämpötiloissa 373–473 K (100–200 °C).

0B001.f

| 2. | (Sylinterinmuotoiset) ioninvaihtokolonnit, joiden halkaisija on yli 1 000  mm ja jotka on valmistettu vahvaa suolahappoa kestävistä aineista (esim. titaani tai fluorihiilimuovit) tai suojattu niillä ja jotka kykenevät toimimaan 373–473 K:n (100–200 °C:n) lämpötila-alueella ja yli 0,7 MPa:n paineessa; |
| --- | --- |

2.

(Sylinterinmuotoiset) ioninvaihtokolonnit, joiden halkaisija on yli 1 000  mm ja jotka on valmistettu vahvaa suolahappoa kestävistä aineista (esim. titaani tai fluorihiilimuovit) tai suojattu niillä ja jotka kykenevät toimimaan 373–473 K:n (100–200 °C:n) lämpötila-alueella ja yli 0,7 MPa:n paineessa;

TLB5.6.7

Ioninvaihtopylväät (ioninvaihto)

Lieriönmuotoiset pylväät, joiden halkaisija on suurempi kuin 1 000  mm, joihin pakataan ioninvaihtohartsia tai adsorbenttia ja jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu uraanin rikastukseen ioninvaihtomenetelmällä. Nämä pylväät valmistetaan väkeviä suolahappoliuoksia kestävistä materiaaleista (kuten titaani tai fluorihiilimuovit) tai suojataan näillä materiaaleilla, ja ne voivat toimia lämpötiloissa 373–473 K (100–200 °C) ja yli 0,7 MPa:n paineessa.

0B001.f

| 3. | Ioninvaihtotakaisinvirtausjärjestelmät (kemialliset tai sähkökemialliset hapetus- tai pelkistysjärjestelmät) kemiallisten pelkistys- tai hapetusaineiden talteenottamiseksi ioninvaihtoon perustuvissa rikastuskaskadeissa; |
| --- | --- |

3.

Ioninvaihtotakaisinvirtausjärjestelmät (kemialliset tai sähkökemialliset hapetus- tai pelkistysjärjestelmät) kemiallisten pelkistys- tai hapetusaineiden talteenottamiseksi ioninvaihtoon perustuvissa rikastuskaskadeissa;

TLB5.6.8

Ioninvaihtotakaisinvirtausjärjestelmät (ioninvaihto)

a) Erityisesti suunnitellut tai valmistetut kemialliset tai sähkökemialliset pelkistysjärjestelmät ioninvaihtoon perustuvissa uraaninrikastuskaskadeissa käytettävien kemiallisten pelkistävien reagenssien regeneroimiseksi. b) Erityisesti suunnitellut tai valmistetut kemialliset tai sähkökemialliset hapetusjärjestelmät ioninvaihtoon perustuvissa uraaninrikastuskaskadeissa käytettävien kemiallisten hapettavien reagenssien regeneroimiseksi.

0B001.g

Laitteet ja komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu laseriin perustuvaa erotusprosessia varten, jossa käytetään atomihöyryn ”laser”viritykseen perustuvaa isotooppierotusta, seuraavasti:

| 1. | Uraanimetallin höyrystämisjärjestelmät, jotka on suunniteltu tuottamaan 1 kW:n tai suurempi teho kohteessa laserrikastuksessa käyttöä varten; |
| --- | --- |

1.

Uraanimetallin höyrystämisjärjestelmät, jotka on suunniteltu tuottamaan 1 kW:n tai suurempi teho kohteessa laserrikastuksessa käyttöä varten;

TLB5.7.1

Uraanin höyrystysjärjestelmät (atomihöyryyn perustuvat menetelmät)

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut uraanimetallin höyrystämiseen perustuvat järjestelmät laserrikastuksessa käyttöä varten.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Näihin järjestelmiin voi kuulua elektronisuihkutykkejä, ja ne on suunniteltu niin, että niiden teho kohteessa on riittävä (vähintään 1 kW) saamaan uraanimetallin höyrystymään laserrikastuksessa vaadittavalla tavalla.

0B001.g

| 2. | Sulan tai höyrystyneen uraanimetallin käsittelyjärjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käsittelemään sulaa uraania, sulia uraaniseoksia tai uraanimetallihöyryä laserrikastuksessa käyttöä varten, ja erityisesti niitä varten suunnitellut komponentit; |
| --- | --- |

2.

Sulan tai höyrystyneen uraanimetallin käsittelyjärjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käsittelemään sulaa uraania, sulia uraaniseoksia tai uraanimetallihöyryä laserrikastuksessa käyttöä varten, ja erityisesti niitä varten suunnitellut komponentit;

| Huom. | KATSO MYÖS 2A225 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.

KATSO MYÖS 2A225 KOHTA.

TLB5.7.2

Sulan tai höyrystyneen uraanimetallin käsittelyjärjestelmät ja niiden komponentit (atomihöyryyn perustuvat menetelmät)

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut järjestelmät, joilla käsitellään sulaa uraania, sulia uraaniseoksia tai uraanimetallihöyryä laserrikastuksessa käyttöä varten, ja niitä varten erityisesti suunnitellut tai valmistetut komponentit.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Sulan uraanimetallin käsittelyjärjestelmiin voivat kuulua upokkaat ja upokkaiden jäähdytysjärjestelmät. Upokkaat ja muut tämän järjestelmän osat, jotka joutuvat kosketuksiin sulan uraanin, sulien uraaniseosten tai uraanimetallihöyryn kanssa, valmistetaan sopivista syöpymistä ja kuumuutta kestävistä materiaaleista tai suojataan niillä. Sopivia materiaaleja ovat tantaali, yttriumoksidilla pinnoitettu grafiitti ja muiden harvinaisten maametallien oksideilla (ks. INFCIRC/254/Part 2, sellaisena kuin se on muutettuna) tai niiden seoksilla pinnoitettu grafiitti.

0B001.g

| 3. | Nestemäisessä tai kiinteässä muodossa olevan uraanimetallin tuote- ja jätekerääjäkokoonpanot, jotka on valmistettu uraanimetallihöyryn tai nestemäisen uraanin korroosiota ja lämpöä kestävistä aineista, kuten yttriumoksidilla pinnoitetusta grafiitista tai tantaalista, tai suojattu niillä. |
| --- | --- |

3.

Nestemäisessä tai kiinteässä muodossa olevan uraanimetallin tuote- ja jätekerääjäkokoonpanot, jotka on valmistettu uraanimetallihöyryn tai nestemäisen uraanin korroosiota ja lämpöä kestävistä aineista, kuten yttriumoksidilla pinnoitetusta grafiitista tai tantaalista, tai suojattu niillä.

TLB5.7.3

Uraanimetallin ’tuotteen’ ja ’jätteen’ keräyskokoonpanot (atomihöyryyn perustuvat menetelmät)

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut nestemäisessä tai kiinteässä muodossa olevan uraanimetallin ’tuotteen’ ja ’jätteen’ keräyskokoonpanot.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Näiden kokoonpanojen komponentit valmistetaan uraanimetallihöyryn tai -nesteen aiheuttamaa syöpymistä tai kuumuutta kestävästä materiaalista tai suojataan niillä (esimerkiksi yttriumoksidilla pinnoitettu grafiitti tai tantaali). Tällaisia komponentteja ovat esim. putket, venttiilit, liittimet ja lisäosat, ’kourut’, syöttöputket, lämmönvaihtimet ja magneettisten, sähköstaattisten tai muiden erotusmenetelmien keräyslevyt.

0B001.g

| 4. | Erotusyksikön kotelot (sylinterinmuotoiset tai suorakulmaiset astiat), joihin voidaan sijoittaa uraanimetallin höyrystin, elektronisuihkutykki ja tuote- ja jätekerääjät; |
| --- | --- |

4.

Erotusyksikön kotelot (sylinterinmuotoiset tai suorakulmaiset astiat), joihin voidaan sijoittaa uraanimetallin höyrystin, elektronisuihkutykki ja tuote- ja jätekerääjät;

TLB5.7.4

Erotusyksikön kotelot (atomihöyryyn perustuvat menetelmät)

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut lieriömäiset tai laatikonmuotoiset astiat, joihin sijoitetaan uraanimetallihöyryn lähde, elektronisuihkutykki sekä ’tuotteen’ ja ’jätteen’ kerääjät.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Näissä koteloissa on useita portteja sähkön ja veden syöttöä, lasersuihkuikkunoita, tyhjöpumppuliittimiä sekä laitteiston seuraamista ja valvomista varten. Niissä on laitteet aukaisemista ja sulkemista varten, jotta sisällä olevia komponentteja voidaan käsitellä.

0B001.g

| 5. | Uraani-isotooppien erottamiseen erityisesti suunnitellut ja valmistetut ”laserit” tai ”laser”järjestelmät, joissa oleva taajuusspektrin stabilointi mahdollistaa pitkäaikaisen käytön; |
| --- | --- |

5.

Uraani-isotooppien erottamiseen erityisesti suunnitellut ja valmistetut ”laserit” tai ”laser”järjestelmät, joissa oleva taajuusspektrin stabilointi mahdollistaa pitkäaikaisen käytön;

| Huom. | KATSO MYÖS 6A005 JA 6A205 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.

KATSO MYÖS 6A005 JA 6A205 KOHTA.

TLB5.7.13

Laserjärjestelmät

Laserit tai laserjärjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu uraani-isotooppien erotukseen.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Lasereihin ja laserkomponentteihin, jotka ovat tärkeitä lasertekniikkaan perustuvissa rikastusprosesseissa, kuuluvat asiakirjassa INFCIRC/254/Part 2 (sellaisena kuin se on muutettuna) määritetyt laserit ja laserkomponentit. Laserjärjestelmät sisältävät tavallisesti sekä optisia että elektronisia komponentteja lasersäteen (tai -säteiden) hallintaan ja siirtämiseen isotooppien erotuskammioon. Atomihöyryyn perustuvissa menetelmissä käytettävässä laserjärjestelmässä on tavallisesti viritettäviä väriainelasereita, joita pumpataan toisentyyppisellä laserilla (esim. kuparihöyrylasereilla tai tietyillä kiinteäainelasereilla). Molekyyleihin perustuvissa menetelmissä käytettävässä laserjärjestelmässä voi olla CO2-lasereita tai eksimeerilasereita ja monisuodattiminen optinen kyvetti. Kummassakin menetelmässä käytettävissä lasereissa tai laserjärjestelmissä on oltava taajuusspektrin stabilointi, joka mahdollistaa pitkäaikaisen käytön.

0B001.h

Laitteet ja komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu laseriin perustuvaa erotusprosessia varten, jossa käytetään molekyylien ”laser” viritykseen perustuvaa isotooppierotusta, seuraavasti:

| 1. | Ääntä nopeammilla virtauksilla toimivat paisuntasuuttimet, joilla voidaan jäähdyttää UF6:n ja kantokaasun seokset 150 K:n (– 123 °C:n) tai sitä alhaisempaan lämpötilaan ja jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista”; |
| --- | --- |

1.

Ääntä nopeammilla virtauksilla toimivat paisuntasuuttimet, joilla voidaan jäähdyttää UF6:n ja kantokaasun seokset 150 K:n (– 123 °C:n) tai sitä alhaisempaan lämpötilaan ja jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista”;

TLB5.7.5

Ääntä nopeammilla virtauksilla toimivat paisuntasuuttimet (molekyyleihin perustuvat menetelmät)

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut ääntä nopeammilla virtauksilla toimivat paisuntasuuttimet, joilla voidaan jäähdyttää UF6- ja kantokaasuseokset lämpötilaan 150 K (– 123 °C) tai sitä alhaisempaan lämpötilaan ja jotka on valmistettu UF6-kestävistä materiaaleista.

0B001.h

| 2. | Tuote- tai jätekerääjäkomponentit tai -laitteet, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu uraanimateriaalin tai uraanijätemateriaalin keräämistä varten laservalolla valaisun jälkeen ja jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista”; |
| --- | --- |

2.

Tuote- tai jätekerääjäkomponentit tai -laitteet, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu uraanimateriaalin tai uraanijätemateriaalin keräämistä varten laservalolla valaisun jälkeen ja jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista”;

TLB5.7.6

’Tuote’- ja ’jäte’kerääjät (molekyyleihin perustuvat menetelmät)

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut komponentit tai laitteet, joilla kerätään uraanimateriaalia tai uraanijätemateriaalia laservalolla valaisun jälkeen.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Yhdessä molekyylien laserviritykseen perustuvan isotooppierotuksen menetelmässä tuotekerääjillä kerätään kiinteää rikastunutta uraanipentafluoridia (UF5). Tuotekerääjiin voi kuulua suodatin-, törmäys- tai syklonityyppiset kerääjät tai niiden yhdistelmät, ja ne on valmistettava UF5- ja UF6-kestävistä materiaaleista.

0B001.h

| 3. | Kompressorit, jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä, ja niihin soveltuvat pyörimisakselien tiivisteet; |
| --- | --- |

3.

Kompressorit, jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä, ja niihin soveltuvat pyörimisakselien tiivisteet;

TLB5.7.7

UF6- ja kantokaasukompressorit (molekyyleihin perustuvat menetelmät)

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut UF6- ja kantokaasun seoksille tarkoitetut kompressorit, jotka on suunniteltu jatkuvaan käyttöön UF6-atmosfäärissä. Prosessikaasun kanssa kosketuksiin joutuvat kompressorien komponentit valmistetaan UF6-korroosiota kestävistä materiaaleista tai suojataan niillä.

TLB5.7.8

Pyörimisakselien tiivisteet (molekyyleihin perustuvat menetelmät)

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut pyörimisakselien tiivisteet, joissa on tiivistekaasun syöttö- ja poistoliittimet ja joilla tiivistetään kompressoriroottorin sekä käyntimoottorin välinen akseli siten, että prosessikaasu ei vuoda ulos tai ilma tai tiivistekaasu vuoda UF6:n ja kantokaasun seoksella täytettyyn kompressorin sisäkammioon.

0B001.h

| 4. | Laitteet UF5:n (kiinteä aine) fluoraamiseksi UF6:ksi (kaasu); |
| --- | --- |

4.

Laitteet UF5:n (kiinteä aine) fluoraamiseksi UF6:ksi (kaasu);

TLB5.7.9

Fluorausjärjestelmät (molekyyleihin perustuvat menetelmät)

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut järjestelmät kiinteän UF5:n fluoraamiseksi, jotta saadaan kaasumaista UF6:ta.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Nämä järjestelmät on suunniteltu kerätyn UF5-jauheen fluoraamiseksi UF6:ksi, joka sitten kerätään tuotesäiliöihin tai siirretään syöttökaasuna lisärikastukseen. Yhdessä menetelmässä fluorausreaktio voidaan suorittaa isotooppierotusjärjestelmässä, jolloin jauhe reagoi ja se voidaan ottaa suoraan talteen ’tuote’ kerääjistä. Toisessa menetelmässä UF5-jauhe voidaan poistaa tai siirtää ’tuote’ kerääjistä sopivaan reaktioastiaan (esim. leijupetireaktori, kierrereaktori, liekkitorni) fluorausta varten. Molemmissa menetelmissä käytetään fluorin (tai muun sopivan fluorausaineen) varastoimiseen ja siirtämiseen sekä UF6:n keräämiseen ja siirtämiseen tarkoitettuja laitteita.

0B001.h

| 5. | Prosessijärjestelmät UF6:n erottamiseksi kantokaasusta (esim. typestä, argonista tai muusta kaasusta) mukaan lukien:






  a. | Kryogeeniset lämmönvaihtimet ja kryoerottimet, jotka kykenevät toimimaan 153 K:n (– 120 °C:n) tai sitä alhaisemmissa lämpötiloissa; |
| --- | --- | --- |

5.

Prosessijärjestelmät UF6:n erottamiseksi kantokaasusta (esim. typestä, argonista tai muusta kaasusta) mukaan lukien:

a.

Kryogeeniset lämmönvaihtimet ja kryoerottimet, jotka kykenevät toimimaan 153 K:n (– 120 °C:n) tai sitä alhaisemmissa lämpötiloissa;

| b. | Kryogeeniset jäähdytinyksiköt, jotka kykenevät toimimaan 153 K:n (– 120 °C:n) tai sitä alhaisemmissa lämpötiloissa; |
| --- | --- |

b.

Kryogeeniset jäähdytinyksiköt, jotka kykenevät toimimaan 153 K:n (– 120 °C:n) tai sitä alhaisemmissa lämpötiloissa;

| c. | UF6-kylmäloukut, jotka kykenevät jäädyttämään UF6-kaasun; |
| --- | --- |

c.

UF6-kylmäloukut, jotka kykenevät jäädyttämään UF6-kaasun;

TLB5.7.12

UF6:n ja kantokaasun erotusjärjestelmät (molekyyleihin perustuvat menetelmät)

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut prosessijärjestelmät UF6:n erottamiseksi kantokaasusta. SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Näihin järjestelmiin voi kuulua seuraavia laitteita: a) kryogeeniset lämmönvaihtimet tai kryoerottimet, jotka kykenevät toimimaan 153 K (– 120 °C) asteen tai sitä alhaisemmissa lämpötiloissa, tai b) kryogeeniset jäähdytinyksiköt, jotka kykenevät toimimaan 153 K (– 120 °C) asteen tai sitä alhaisemmissa lämpötiloissa, tai c) UF6-kylmäloukut, jotka pystyvät jäädyttämään UF6-kaasun. Kantokaasu voi olla typpeä, argonia tai muuta kaasua.

0B001.h

| 6. | Uraani-isotooppien erottamiseen erityisesti suunnitellut ja valmistetut ”laserit” tai ”laser”järjestelmät, joissa oleva taajuusspektrin stabilointi mahdollistaa pitkäaikaisen käytön; |
| --- | --- |

6.

Uraani-isotooppien erottamiseen erityisesti suunnitellut ja valmistetut ”laserit” tai ”laser”järjestelmät, joissa oleva taajuusspektrin stabilointi mahdollistaa pitkäaikaisen käytön;

| Huom. | KATSO MYÖS 6A005 JA 6A205 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.

KATSO MYÖS 6A005 JA 6A205 KOHTA.

TLB5.7.13

Laserjärjestelmät

Laserit tai laserjärjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu uraani-isotooppien erotukseen.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Lasereihin ja laserkomponentteihin, jotka ovat tärkeitä lasertekniikkaan perustuvissa rikastusprosesseissa, kuuluvat asiakirjassa INFCIRC/254/Part 2 (sellaisena kuin se on muutettuna) määritetyt laserit ja laserkomponentit. Laserjärjestelmät sisältävät tavallisesti sekä optisia että elektronisia komponentteja lasersäteen (tai -säteiden) hallintaan ja siirtämiseen isotooppien erotuskammioon. Atomihöyryyn perustuvissa menetelmissä käytettävässä laserjärjestelmässä on tavallisesti viritettäviä väriainelasereita, joita pumpataan toisentyyppisellä laserilla (esim. kuparihöyrylasereilla tai tietyillä kiinteäainelasereilla). Molekyyleihin perustuvissa menetelmissä käytettävässä laserjärjestelmässä voi olla CO2-lasereita tai eksimeerilasereita ja monisuodattiminen optinen kyvetti. Kummassakin menetelmässä käytettävissä lasereissa tai laserjärjestelmissä on oltava taajuusspektrin stabilointi, joka mahdollistaa pitkäaikaisen käytön.

0B001.i

Plasmaerotusmenetelmää varten erityisesti suunnitellut tai valmistetut laitteet ja komponentit seuraavasti:

| 1. | Ionien tuottamiseen tai kiihdyttämiseen soveltuvat mikroaaltoteholähteet ja antennit, joiden lähtötaajuus on yli 30 GHz ja keskimääräinen lähtöteho yli 50 kW; |
| --- | --- |

1.

Ionien tuottamiseen tai kiihdyttämiseen soveltuvat mikroaaltoteholähteet ja antennit, joiden lähtötaajuus on yli 30 GHz ja keskimääräinen lähtöteho yli 50 kW;

TLB5.8.1

Mikroaaltoteholähteet ja antennit

Ionien tuottamista tai kiihdyttämistä varten erityisesti suunnitellut tai valmistetut mikroaaltoteholähteet ja antennit, joilla on seuraavat ominaisuudet: ulostulotaajuus suurempi kuin 30 GHz ja keskimääräinen ulostuloteho ionien tuottamista varten suurempi kuin 50 kW.

0B001.i

| 2. | Radiotaajuusioninvirityskelat, jotka toimivat yli 100 kHz:n taajuuksilla ja kykenevät käsittelemään yli 40 kW:n keskimääräisen tehon; |
| --- | --- |

2.

Radiotaajuusioninvirityskelat, jotka toimivat yli 100 kHz:n taajuuksilla ja kykenevät käsittelemään yli 40 kW:n keskimääräisen tehon;

TLB5.8.2

Ionien virityskelat

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut radiotaajuusionivirityskelat, jotka toimivat yli 100 kHz:n taajuuksilla ja kykenevät käsittelemään yli 40 kW:n keskimääräisen tehon.

0B001.i

| 3. | Uraaniplasman synnyttämiseen soveltuvat järjestelmät; |
| --- | --- |

3.

Uraaniplasman synnyttämiseen soveltuvat järjestelmät;

TLB5.8.3

Uraaniplasman synnyttämiseen soveltuvat järjestelmät

Uraaniplasman synnyttämiseen erityisesti suunnitellut tai valmistetut järjestelmät käytettäväksi plasmaerotuslaitoksissa.

0B001.i

| 4. | Ei käytössä; |
| --- | --- |

4.

Ei käytössä;

TLB5.8.4

[ei enää käytössä 14. kesäkuuta 2013 jälkeen]

0B001.i

| 5. | Kiinteässä muodossa olevan uraanimetallin tuote- ja jätekerääjäkokoonpanot, jotka on valmistettu uraanihöyryn korroosiota ja lämpöä kestävistä aineista, kuten yttriumoksidilla pinnoitetusta grafiitista tai tantaalista, tai suojattu niillä; |
| --- | --- |

5.

Kiinteässä muodossa olevan uraanimetallin tuote- ja jätekerääjäkokoonpanot, jotka on valmistettu uraanihöyryn korroosiota ja lämpöä kestävistä aineista, kuten yttriumoksidilla pinnoitetusta grafiitista tai tantaalista, tai suojattu niillä;

TLB5.8.5

Uraanimetalli ’tuotteen’ ja -’jätteen’ keräyskokoonpanot

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut nestemäisessä tai kiinteässä muodossa olevan uraanimetallin ’tuotteen’ ja ’jätteen’ keräyskokoonpanot. Nämä keräyskokoonpanot valmistetaan uraanimetallihöyrystä tulevaa kuumuutta ja sen aiheuttamaa syöpymistä kestävistä materiaaleista tai suojataan niillä. Sopivia materiaaleja ovat esim. yttriumoksidilla pinnoitettu grafiitti tai tantaali.

0B001.i

| 6. | Erotusyksikön (sylinterimäinen) kotelo, johon voidaan sijoittaa uraaniplasmalähde, radiotaajuinen ajokela ja tuote- ja jätekerääjät ja joka on tehty sopivasta ei-magneettisesta aineesta (esim. ruostumattomasta teräksestä); |
| --- | --- |

6.

Erotusyksikön (sylinterimäinen) kotelo, johon voidaan sijoittaa uraaniplasmalähde, radiotaajuinen ajokela ja tuote- ja jätekerääjät ja joka on tehty sopivasta ei-magneettisesta aineesta (esim. ruostumattomasta teräksestä);

TLB.5.8.6

Erotusyksikön kotelot Plasmaerotusrikastuslaitoksissa käytettävät erityisesti suunnitellut tai valmistetut lieriömäiset astiat, joihin sijoitetaan uraaniplasmalähde, radiotaajuinen ajokela sekä ”tuote”- ja ”jäte”kerääjät. SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Näissä koteloissa on useita portteja sähkön syöttöä, diffuusiopumppuliittimiä sekä laitteiston seuraamista ja valvomista varten. Niissä on laitteet aukaisemista ja sulkemista varten, jotta sisällä olevia osia voidaan käsitellä, ja ne on valmistettu sopivista ei-magneettisista materiaaleista kuten ruostumattomasta teräksestä.

0B001.j

Sähkömagneettista isotooppierotusmenetelmää varten erityisesti suunnitellut tai valmistetut laitteet ja komponentit seuraavasti:

| 1. | Joko yhden tai useita ionisuihkuja synnyttävät ionilähteet, jotka koostuvat höyrylähteestä, ionisaattorista ja suihkun kiihdyttimestä, jotka on valmistettu sopivasta ei-magneettisesta aineesta (esim. grafiitista, ruostumattomasta teräksestä tai kuparista) ja jotka kykenevät tuottamaan vähintään 50 mA:n kokonaisionivirran; |
| --- | --- |

1.

Joko yhden tai useita ionisuihkuja synnyttävät ionilähteet, jotka koostuvat höyrylähteestä, ionisaattorista ja suihkun kiihdyttimestä, jotka on valmistettu sopivasta ei-magneettisesta aineesta (esim. grafiitista, ruostumattomasta teräksestä tai kuparista) ja jotka kykenevät tuottamaan vähintään 50 mA:n kokonaisionivirran;

TLB5.9.1a

Sähkömagneettiset isotooppierottimet

Uraani-isotooppien erotukseen erityisesti suunnitellut tai valmistetut sähkömagneettiset isotooppierotuslaitteet sekä niihin kuuluvat laitteet ja komponentit, joihin kuuluvat:

| a) | ionilähteet Erityisesti suunnitellut tai valmistetut yhtä tai useampaa uraani-ionia tuottavat ionilähteet, joihin kuuluvat höyrynlähde, ionisaattori ja suihkun kiihdytin, jotka on valmistettu sopivista materiaaleista kuten grafiittista, ruostumattomasta teräksestä tai kuparista, ja jotka kykenevät tuottamaan 50 mA:n tai suuremman kokonaisionivirran; |
| --- | --- |

a)

ionilähteet Erityisesti suunnitellut tai valmistetut yhtä tai useampaa uraani-ionia tuottavat ionilähteet, joihin kuuluvat höyrynlähde, ionisaattori ja suihkun kiihdytin, jotka on valmistettu sopivista materiaaleista kuten grafiittista, ruostumattomasta teräksestä tai kuparista, ja jotka kykenevät tuottamaan 50 mA:n tai suuremman kokonaisionivirran;

0B001.j

| 2. | Rikastetun tai köyhdytetyn uraani-ionisuihkun keräyslevyt, jotka koostuvat kahdesta tai useammasta raosta ja keräystaskusta ja jotka on valmistettu sopivista ei-magneettisista aineista (esim. grafiitista tai ruostumattomasta teräksestä); |
| --- | --- |

2.

Rikastetun tai köyhdytetyn uraani-ionisuihkun keräyslevyt, jotka koostuvat kahdesta tai useammasta raosta ja keräystaskusta ja jotka on valmistettu sopivista ei-magneettisista aineista (esim. grafiitista tai ruostumattomasta teräksestä);

TLB5.9.1b

ionien kerääjät

Keräyslevyt, joissa on kaksi tai useampia rikastettujen ja köyhdytettyjen uraani-ionisuihkujen keräämiseen erityisesti suunniteltuja tai valmistettuja rakoja ja taskuja ja jotka on valmistettu sopivista materiaaleista kuten grafiitista tai ruostumattomasta teräksestä;

0B001.j

| 3. | Uraanin sähkömagneettisten erotusyksiköiden tyhjökotelot, jotka on valmistettu ei-magneettisista aineista (esim. ruostumattomasta teräksestä) ja suunniteltu toimimaan 0,1 Pa:n tai sitä alhaisemmissa paineissa; |
| --- | --- |

3.

Uraanin sähkömagneettisten erotusyksiköiden tyhjökotelot, jotka on valmistettu ei-magneettisista aineista (esim. ruostumattomasta teräksestä) ja suunniteltu toimimaan 0,1 Pa:n tai sitä alhaisemmissa paineissa;

TLB5.9.1c

tyhjökotelot

Uraanin sähkömagneettisille erotuslaitteille erityisesti suunnitellut tai valmistetut tyhjökotelot, jotka on valmistettu sopivista ei-magneettisista materiaaleista kuten ruostumattomasta teräksestä ja jotka on suunniteltu toimimaan 0,1 Pa:n tai sitä alhaisemmissa paineissa.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Kotelot on erityisesti suunniteltu sitä varten, että niihin sijoitetaan ionilähteet, keräyslevyt ja vesijäähdytteiset vuoraukset, ja siten, että niissä on laitteet diffuusiopumppujen liitoksia varten ja avaamista ja sulkemista varten, jotta näitä komponentteja voidaan poistaa ja asentaa uudelleen koteloihin;

0B001.j

| 4. | Magneettinapakappaleet, joiden halkaisija on yli 2 m; |
| --- | --- |

4.

Magneettinapakappaleet, joiden halkaisija on yli 2 m;

TLB5.9.1d

magneettinapakappaleet

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut magneettinapakappaleet, joiden halkaisija on suurempi kuin 2 m, joiden tarkoitus on ylläpitää magneettikenttä vakiona sähkömagneettisessa isotooppierotuslaitteessa ja siirtää magneettikenttä vierekkäisten erotuslaitteiden välillä.

0B001.j

| 5. | Ionilähteisiin tarvittavat suurjänniteteholähteet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  a. | Kykenevät toimimaan jatkuvasti; |
| --- | --- | --- |

5.

Ionilähteisiin tarvittavat suurjänniteteholähteet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

a.

Kykenevät toimimaan jatkuvasti;

| b. | Ulostulojännite 20 000  V tai suurempi; |
| --- | --- |

b.

Ulostulojännite 20 000  V tai suurempi;

| c. | Ulostulovirta 1 A tai suurempi; ja |
| --- | --- |

c.

Ulostulovirta 1 A tai suurempi; ja

| d. | Jännitteen stabiilisuus parempi kuin 0,01 % kahdeksan tunnin jakson aikana; |
| --- | --- |

d.

Jännitteen stabiilisuus parempi kuin 0,01 % kahdeksan tunnin jakson aikana;

| Huom. | KATSO MYÖS 3A227 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.

KATSO MYÖS 3A227 KOHTA.

TLB5.9.2

Korkeajänniteteholähteet

Ionilähteiden erityisesti suunnitellut tai valmistetut korkeajänniteteholähteet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: pystyvät jatkuvaan toimintaan, ulostulojännite on vähintään 20 000  V, ulostulovirta vähintään 1 A ja jännitteensäätö parempi kuin 0,01 % 8 tunnin aikana.

0B001.j

| 6. | Magneettien teholähteet (suuritehoiset, tasavirta-), joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  a. | Kykenevät toimimaan jatkuvasti siten, että lähtövirta on vähintään 500 A jännitteen ollessa vähintään 100 V; ja |
| --- | --- | --- |

6.

Magneettien teholähteet (suuritehoiset, tasavirta-), joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

a.

Kykenevät toimimaan jatkuvasti siten, että lähtövirta on vähintään 500 A jännitteen ollessa vähintään 100 V; ja

| b. | Virran tai jännitteen stabiilisuus on parempi kuin 0,01 % kahdeksan tunnin jakson aikana. |
| --- | --- |

b.

Virran tai jännitteen stabiilisuus on parempi kuin 0,01 % kahdeksan tunnin jakson aikana.

| Huom. | KATSO MYÖS 3A226 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.

KATSO MYÖS 3A226 KOHTA.

TLB5.9.3

Magneettiteholähteet

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut magneettiset suurteho- ja tasavirtateholähteet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet: pystyvät tuottamaan jatkuvasti vähintään 500 A:n virtaa vähintään 100 V:n jännitteellä, ja virran- ja jännitteensäätö on parempi kuin 0,01 % 8 tunnin aikana.

0B002

Kohdassa 0B001 määriteltyjä isotooppierotuslaitoksia varten erityisesti suunnitellut tai valmistetut, ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tehdyt tai niillä suojatut apujärjestelmät, laitteet ja komponentit seuraavasti:

0B002.a

Autoklaavit, uunit tai järjestelmät, joita käytetään UF6:n syöttämiseen rikastusprosessiin;

TLB5.2.1

Syöttöjärjestelmät sekä tuotteiden ja jätteiden poistojärjestelmät

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut rikastuslaitosten prosessijärjestelmät tai -laitteet, jotka on valmistettu UF6-korroosiota kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä ja joihin kuuluvat: a) autoklaavit, uunit tai järjestelmät, joita käytetään UF6:n syöttämiseen rikastusprosessiin; b) kiinteyttimet (desublimaattorit), kylmäloukut tai pumput, joita käytetään UF6:n poistamiseen rikastusprosessista myöhempää kuumentamalla tapahtuvaa siirtoa varten; c) kiinteytys- tai nesteytysasemat, joissa UF6 poistetaan rikastusprosessista kompressiolla ja muuntamalla UF6 nestemäiseen tai kiinteään muotoon; d) ’tuote’- ja ’jäte’ asemat UF6:n siirtämiseksi säilytysastioihin.

TLB5.4.1

Syöttöjärjestelmät sekä tuotteiden ja jätteiden poistojärjestelmät

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut rikastuslaitosten prosessijärjestelmät tai -laitteet, jotka on valmistettu UF6-korroosiota kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä ja joihin kuuluvat: a) autoklaavit, uunit tai järjestelmät, joita käytetään UF6:n syöttämiseen rikastusprosessiin; b) kiinteyttimet (desublimaattorit), kylmäloukut tai pumput, joita käytetään UF6:n poistamiseen rikastusprosessista myöhempää kuumentamalla tapahtuvaa siirtoa varten; c) kiinteytys- tai nesteytysasemat, joissa UF6 poistetaan rikastusprosessista kompressiolla ja muuntamalla UF6 nestemäiseen tai kiinteään muotoon; d) ’tuote’- ja ’jäte’ asemat UF6:n siirtämiseksi säilytysastioihin.

TLB5.5.7

Syöttöjärjestelmät sekä tuotteiden ja jätteiden poistojärjestelmät

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut rikastuslaitosten prosessijärjestelmät tai -laitteet, jotka on valmistettu UF6-korroosiota kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä ja joihin kuuluvat: a) autoklaavit, uunit tai järjestelmät, joita käytetään UF6:n syöttämiseen rikastusprosessiin; b) kiinteyttimet (desublimaattorit) tai kylmäloukut, joita käytetään UF6:n poistamiseen rikastusprosessista myöhempää lämmittämällä tapahtuvaa siirtoa varten, c) kiinteytys- tai nesteytysasemat, joissa UF6 poistetaan rikastusprosessista kompressiolla ja muuntamalla UF6 nestemäiseen tai kiinteään muotoon; d) ’tuote’- ja ’jäte’ asemat UF6:n siirtämiseksi säilytysastioihin.

TLB5.7.11

Syöttöjärjestelmät sekä tuotteiden ja jätteiden poistojärjestelmät (molekyyleihin perustuvat menetelmät)

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut rikastuslaitosten prosessijärjestelmät tai -laitteet, jotka on valmistettu UF6-korroosiota kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä ja joihin kuuluvat: a) autoklaavit, uunit tai järjestelmät, joita käytetään UF6:n syöttämiseen rikastusprosessiin; b) kiinteyttimet (desublimaattorit) tai kylmäloukut, joita käytetään UF6:n poistamiseen rikastusprosessista myöhempää lämmittämällä tapahtuvaa siirtoa varten, c) kiinteytys- tai nesteytysasemat, joissa UF6 poistetaan rikastusprosessista kompressiolla ja muuntamalla UF6 nestemäiseen tai kiinteään muotoon; d) ’tuote’- ja ’jäte’ asemat UF6:n siirtämiseksi säilytysastioihin.

0B002.b

Kiinteyttimet (desublimaattorit) tai kylmäloukut, joita käytetään UF6:n poistamiseen rikastusprosessista myöhempää lämmittämällä tapahtuvaa siirtoa varten;

TLB5.2.1

Syöttöjärjestelmät sekä tuotteiden ja jätteiden poistojärjestelmät

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut rikastuslaitosten prosessijärjestelmät tai -laitteet, jotka on valmistettu UF6-korroosiota kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä ja joihin kuuluvat: a) autoklaavit, uunit tai järjestelmät, joita käytetään UF6:n syöttämiseen rikastusprosessiin; b) kiinteyttimet (desublimaattorit), kylmäloukut tai pumput, joita käytetään UF6:n poistamiseen rikastusprosessista myöhempää kuumentamalla tapahtuvaa siirtoa varten; c) kiinteytys- tai nesteytysasemat, joissa UF6 poistetaan rikastusprosessista kompressiolla ja muuntamalla UF6 nestemäiseen tai kiinteään muotoon; d) ’tuote’- ja ’jäte’ asemat UF6:n siirtämiseksi säilytysastioihin.

TLB5.4.1

Syöttöjärjestelmät sekä tuotteiden ja jätteiden poistojärjestelmät

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut rikastuslaitosten prosessijärjestelmät tai -laitteet, jotka on valmistettu UF6-korroosiota kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä ja joihin kuuluvat: a) autoklaavit, uunit tai järjestelmät, joita käytetään UF6:n syöttämiseen rikastusprosessiin; b) kiinteyttimet (desublimaattorit), kylmäloukut tai pumput, joita käytetään UF6:n poistamiseen rikastusprosessista myöhempää kuumentamalla tapahtuvaa siirtoa varten; c) kiinteytys- tai nesteytysasemat, joissa UF6 poistetaan rikastusprosessista kompressiolla ja muuntamalla UF6 nestemäiseen tai kiinteään muotoon; d) ’tuote’- ja ’jäte’ asemat UF6:n siirtämiseksi säilytysastioihin.

TLB5.5.7

Syöttöjärjestelmät sekä tuotteiden ja jätteiden poistojärjestelmät

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut rikastuslaitosten prosessijärjestelmät tai -laitteet, jotka on valmistettu UF6-korroosiota kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä ja joihin kuuluvat: a) autoklaavit, uunit tai järjestelmät, joita käytetään UF6:n syöttämiseen rikastusprosessiin; b) kiinteyttimet (desublimaattorit) tai kylmäloukut, joita käytetään UF6:n poistamiseen rikastusprosessista myöhempää lämmittämällä tapahtuvaa siirtoa varten, c) kiinteytys- tai nesteytysasemat, joissa UF6 poistetaan rikastusprosessista kompressiolla ja muuntamalla UF6 nestemäiseen tai kiinteään muotoon; d) ’tuote’- ja ’jäte’ asemat UF6:n siirtämiseksi säilytysastioihin.

TLB5.7.11

Syöttöjärjestelmät sekä tuotteiden ja jätteiden poistojärjestelmät (molekyyleihin perustuvat menetelmät)

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut rikastuslaitosten prosessijärjestelmät tai -laitteet, jotka on valmistettu UF6-korroosiota kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä ja joihin kuuluvat: a) autoklaavit, uunit tai järjestelmät, joita käytetään UF6:n syöttämiseen rikastusprosessiin; b) kiinteyttimet (desublimaattorit) tai kylmäloukut, joita käytetään UF6:n poistamiseen rikastusprosessista myöhempää lämmittämällä tapahtuvaa siirtoa varten, c) kiinteytys- tai nesteytysasemat, joissa UF6 poistetaan rikastusprosessista kompressiolla ja muuntamalla UF6 nestemäiseen tai kiinteään muotoon; d) ’tuote’- ja ’jäte’ asemat UF6:n siirtämiseksi säilytysastioihin.

0B002.c

Tuote- ja jäteasemat UF6:n siirtämiseksi säilytysastioihin;

TLB5.2.1

Syöttöjärjestelmät sekä tuotteiden ja jätteiden poistojärjestelmät

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut rikastuslaitosten prosessijärjestelmät tai -laitteet, jotka on valmistettu UF6-korroosiota kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä ja joihin kuuluvat: a) autoklaavit, uunit tai järjestelmät, joita käytetään UF6:n syöttämiseen rikastusprosessiin; b) kiinteyttimet (desublimaattorit), kylmäloukut tai pumput, joita käytetään UF6:n poistamiseen rikastusprosessista myöhempää kuumentamalla tapahtuvaa siirtoa varten; c) kiinteytys- tai nesteytysasemat, joissa UF6 poistetaan rikastusprosessista kompressiolla ja muuntamalla UF6 nestemäiseen tai kiinteään muotoon; d) ’tuote’- ja ’jäte’ asemat UF6:n siirtämiseksi säilytysastioihin.

TLB5.4.1

Syöttöjärjestelmät sekä tuotteiden ja jätteiden poistojärjestelmät

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut rikastuslaitosten prosessijärjestelmät tai -laitteet, jotka on valmistettu UF6-korroosiota kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä ja joihin kuuluvat: a) autoklaavit, uunit tai järjestelmät, joita käytetään UF6:n syöttämiseen rikastusprosessiin; b) kiinteyttimet (desublimaattorit), kylmäloukut tai pumput, joita käytetään UF6:n poistamiseen rikastusprosessista myöhempää kuumentamalla tapahtuvaa siirtoa varten; c) kiinteytys- tai nesteytysasemat, joissa UF6 poistetaan rikastusprosessista kompressiolla ja muuntamalla UF6 nestemäiseen tai kiinteään muotoon; d) ’tuote’- ja ’jäte’ asemat UF6:n siirtämiseksi säilytysastioihin.

TLB5.5.7

Syöttöjärjestelmät sekä tuotteiden ja jätteiden poistojärjestelmät

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut rikastuslaitosten prosessijärjestelmät tai -laitteet, jotka on valmistettu UF6-korroosiota kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä ja joihin kuuluvat: a) autoklaavit, uunit tai järjestelmät, joita käytetään UF6:n syöttämiseen rikastusprosessiin; b) kiinteyttimet (desublimaattorit) tai kylmäloukut, joita käytetään UF6:n poistamiseen rikastusprosessista myöhempää lämmittämällä tapahtuvaa siirtoa varten, c) kiinteytys- tai nesteytysasemat, joissa UF6 poistetaan rikastusprosessista kompressiolla ja muuntamalla UF6 nestemäiseen tai kiinteään muotoon; d) ’tuote’- ja ’jäte’ asemat UF6:n siirtämiseksi säilytysastioihin.

TLB5.7.11

Syöttöjärjestelmät sekä tuotteiden ja jätteiden poistojärjestelmät (molekyyleihin perustuvat menetelmät)

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut rikastuslaitosten prosessijärjestelmät tai -laitteet, jotka on valmistettu UF6-korroosiota kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä ja joihin kuuluvat: a) autoklaavit, uunit tai järjestelmät, joita käytetään UF6:n syöttämiseen rikastusprosessiin; b) kiinteyttimet (desublimaattorit) tai kylmäloukut, joita käytetään UF6:n poistamiseen rikastusprosessista myöhempää lämmittämällä tapahtuvaa siirtoa varten, c) kiinteytys- tai nesteytysasemat, joissa UF6 poistetaan rikastusprosessista kompressiolla ja muuntamalla UF6 nestemäiseen tai kiinteään muotoon; d) ’tuote’- ja ’jäte’ asemat UF6:n siirtämiseksi säilytysastioihin.

0B002.d

Nesteytys- tai kiinteytysasemat, joita käytetään poistamaan UF6 väkevöintiprosessista puristamalla ja jäähdyttämällä UF6 nestemäiseen tai kiinteään olomuotoon;

TLB5.2.1

Syöttöjärjestelmät sekä tuotteiden ja jätteiden poistojärjestelmät

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut rikastuslaitosten prosessijärjestelmät tai -laitteet, jotka on valmistettu UF6-korroosiota kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä ja joihin kuuluvat: a) autoklaavit, uunit tai järjestelmät, joita käytetään UF6:n syöttämiseen rikastusprosessiin; b) kiinteyttimet (desublimaattorit), kylmäloukut tai pumput, joita käytetään UF6:n poistamiseen rikastusprosessista myöhempää kuumentamalla tapahtuvaa siirtoa varten; c) kiinteytys- tai nesteytysasemat, joissa UF6 poistetaan rikastusprosessista kompressiolla ja muuntamalla UF6 nestemäiseen tai kiinteään muotoon; d) ’tuote’- ja ’jäte’ asemat UF6:n siirtämiseksi säilytysastioihin.

TLB5.4.1

Syöttöjärjestelmät sekä tuotteiden ja jätteiden poistojärjestelmät

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut rikastuslaitosten prosessijärjestelmät tai -laitteet, jotka on valmistettu UF6-korroosiota kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä ja joihin kuuluvat: a) autoklaavit, uunit tai järjestelmät, joita käytetään UF6:n syöttämiseen rikastusprosessiin; b) kiinteyttimet (desublimaattorit), kylmäloukut tai pumput, joita käytetään UF6:n poistamiseen rikastusprosessista myöhempää kuumentamalla tapahtuvaa siirtoa varten; c) kiinteytys- tai nesteytysasemat, joissa UF6 poistetaan rikastusprosessista kompressiolla ja muuntamalla UF6 nestemäiseen tai kiinteään muotoon; d) ’tuote’- ja ’jäte’ asemat UF6:n siirtämiseksi säilytysastioihin.

TLB5.5.7

Syöttöjärjestelmät sekä tuotteiden ja jätteiden poistojärjestelmät

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut rikastuslaitosten prosessijärjestelmät tai -laitteet, jotka on valmistettu UF6-korroosiota kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä ja joihin kuuluvat: a) autoklaavit, uunit tai järjestelmät, joita käytetään UF6:n syöttämiseen rikastusprosessiin; b) kiinteyttimet (desublimaattorit) tai kylmäloukut, joita käytetään UF6:n poistamiseen rikastusprosessista myöhempää lämmittämällä tapahtuvaa siirtoa varten, c) kiinteytys- tai nesteytysasemat, joissa UF6 poistetaan rikastusprosessista kompressiolla ja muuntamalla UF6 nestemäiseen tai kiinteään muotoon; d) ’tuote’- ja ’jäte’ asemat UF6:n siirtämiseksi säilytysastioihin.

TLB5.7.11

Syöttöjärjestelmät sekä tuotteiden ja jätteiden poistojärjestelmät (molekyyleihin perustuvat menetelmät)

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut rikastuslaitosten prosessijärjestelmät tai -laitteet, jotka on valmistettu UF6-korroosiota kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä ja joihin kuuluvat: a) autoklaavit, uunit tai järjestelmät, joita käytetään UF6:n syöttämiseen rikastusprosessiin; b) kiinteyttimet (desublimaattorit) tai kylmäloukut, joita käytetään UF6:n poistamiseen rikastusprosessista myöhempää lämmittämällä tapahtuvaa siirtoa varten, c) kiinteytys- tai nesteytysasemat, joissa UF6 poistetaan rikastusprosessista kompressiolla ja muuntamalla UF6 nestemäiseen tai kiinteään muotoon; d) ’tuote’- ja ’jäte’ asemat UF6:n siirtämiseksi säilytysastioihin.

0B002.e

Putkisto- ja kokoojajärjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu UF6:n käsittelyyn kaasudiffuusio-, sentrifugi- ja aerodynaamisen erotuslaitoksen kaskadissa;

TLB5.2.2

Jako- ja kokoojaputkistojärjestelmät

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut putkistojärjestelmät sekä jako- ja kokoojajärjestelmät UF6:n käsittelemiseksi sentrifugikaskadeissa. Putkisto on tavallisesti ’kolminkertaista’ tyyppiä, jossa kukin sentrifugi on liitetty kuhunkin jako- ja kokoojajärjestelmään. Näissä laitteissa on siis paljon toistoa. Putkisto on valmistettu kokonaan UF6-korroosiota kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä (ks. tämän jakson SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS), ja sen on täytettävä erittäin tiukat tyhjö- ja puhtausvaatimukset.

TLB5.4.2

Jako- ja kokoojaputkistojärjestelmät

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut putkistojärjestelmät sekä jako- ja kokoojajärjestelmät UF6:n käsittelemiseksi kaasudiffuusiokaskadeissa.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Putkisto on tavallisesti ”kaksinkertaista” tyyppiä, jossa kukin kammio on liitetty kuhunkin jako- ja kokoojajärjestelmään.

TLB5.5.8

Jako- ja kokoojaputkistojärjestelmät

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut jako- ja kokoojaputkistojärjestelmät, jotka on valmistettu UF6-kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä, UF6:n käsittelemiseksi aerodynaamisissa kaskadeissa. Putkisto on tavallisesti ’kaksinkertaista’ tyyppiä, jossa kukin vaihe tai vaiheryhmä on liitetty kuhunkin jako- ja kokoojaputkijärjestelmään.

0B002.f

Tyhjiöjärjestelmät ja -pumput seuraavasti:

| 1. | Tyhjöjakoputket, tyhjökokoojat tai tyhjiöpumput, joiden imukyky on 5 m3/min tai suurempi; |
| --- | --- |

1.

Tyhjöjakoputket, tyhjökokoojat tai tyhjiöpumput, joiden imukyky on 5 m3/min tai suurempi;

| 2. | Tyhjöpumput, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi UF6:ta sisältävässä ilmakehässä ja jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä; tai |
| --- | --- |

2.

Tyhjöpumput, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi UF6:ta sisältävässä ilmakehässä ja jotka on valmistettu ”UF6-korroosiota kestävistä aineista” tai suojattu niillä; tai

| 3. | Tyhjöjakoputkista, tyhjökokoojista tai tyhjiöpumpuista koostuvat tyhjiöjärjestelmät, jotka on suunniteltu käytettäväksi UF6:ta sisältävässä ilmakehässä; |
| --- | --- |

3.

Tyhjöjakoputkista, tyhjökokoojista tai tyhjiöpumpuista koostuvat tyhjiöjärjestelmät, jotka on suunniteltu käytettäväksi UF6:ta sisältävässä ilmakehässä;

TLB5.4.3a

Tyhjöjärjestelmät

| (a) | erityisesti suunnitellut tai valmistetut monityhjölaitteet, tyhjöjako- ja kokoojaputket ja tyhjöpumput, joiden imuteho on vähintään 5 m3/min; |
| --- | --- |

(a)

erityisesti suunnitellut tai valmistetut monityhjölaitteet, tyhjöjako- ja kokoojaputket ja tyhjöpumput, joiden imuteho on vähintään 5 m3/min;

TLB5.4.3b

| (b) | erityisesti UF6-ympäristössä käytettäväksi suunnitellut tyhjöpumput, jotka on valmistettu UF6-korroosiota kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä (ks. tämän jakson SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS). Nämä pumput voivat olla joko kiertopumppuja tai pakkosyöttöpumppuja, niissä voi olla siirros- ja fluorihiilitiivisteitä ja niissä voi olla erityisiä käyttönesteitä. |
| --- | --- |

(b)

erityisesti UF6-ympäristössä käytettäväksi suunnitellut tyhjöpumput, jotka on valmistettu UF6-korroosiota kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä (ks. tämän jakson SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS). Nämä pumput voivat olla joko kiertopumppuja tai pakkosyöttöpumppuja, niissä voi olla siirros- ja fluorihiilitiivisteitä ja niissä voi olla erityisiä käyttönesteitä.

TLB5.5.9b

Tyhjöjärjestelmät ja pumput

erityisesti UF6-atmosfäärissä käytettäväksi suunnitellut tyhjöpumput, jotka on valmistettu UF6-kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä. Näissä pumpuissa voi olla fluorihiilitiivisteitä ja erityisiä käyttönesteitä.

TLB5.5.9a

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut, tyhjöjakoputkista, tyhjökokoojista tai tyhjöpumpuista koostuvat tyhjöjärjestelmät, jotka on suunniteltu käytettäväksi UF6:ta sisältävässä ilmakehässä,

0B002.g

UF6-massaspektrometrit/ionilähteet, jotka kykenevät ottamaan jatkuvatoimisesti näytteitä UF6-kaasun virrasta ja joilla on kaikki seuraavat:

| 1. | Ne kykenevät mittaamaan ioneja, joiden atomipaino on vähintään 320, ja niiden resoluutio on parempi kuin 1 osa 320:stä; |
| --- | --- |

1.

Ne kykenevät mittaamaan ioneja, joiden atomipaino on vähintään 320, ja niiden resoluutio on parempi kuin 1 osa 320:stä;

| 2. | Ionilähteet, jotka on valmistettu nikkelistä, nikkelikupariseoksesta, jonka nikkelipitoisuus on 60 painoprosenttia tai enemmän, tai nikkelikromiseoksesta, tai suojattu niillä; |
| --- | --- |

2.

Ionilähteet, jotka on valmistettu nikkelistä, nikkelikupariseoksesta, jonka nikkelipitoisuus on 60 painoprosenttia tai enemmän, tai nikkelikromiseoksesta, tai suojattu niillä;

| 3. | Elektronipommitukseen perustuva ionisointilähde; ja |
| --- | --- |

3.

Elektronipommitukseen perustuva ionisointilähde; ja

| 4. | Isotooppianalyysiin soveltuva kokoojajärjestelmä. |
| --- | --- |

4.

Isotooppianalyysiin soveltuva kokoojajärjestelmä.

TLB5.2.4

UF6-massaspektrometrit/ionilähteet

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut massaspektrometrit, jotka pystyvät ottamaan jatkuvatoimisesti näytteitä UF6-kaasun virrasta ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| 1. | kyky mitata atomipainoltaan 320 tai raskaampia ioneja, ja resoluutio parempi kuin 1 osa 320:stä; |
| --- | --- |

1.

kyky mitata atomipainoltaan 320 tai raskaampia ioneja, ja resoluutio parempi kuin 1 osa 320:stä;

| 2. | ionilähteet, jotka on valmistettu nikkelistä, nikkelikupariseoksesta, jonka nikkelipitoisuus on vähintään 60 painoprosenttia, tai nikkelikromiseoksesta, tai suojattu niillä; |
| --- | --- |

2.

ionilähteet, jotka on valmistettu nikkelistä, nikkelikupariseoksesta, jonka nikkelipitoisuus on vähintään 60 painoprosenttia, tai nikkelikromiseoksesta, tai suojattu niillä;

| 3. | elektronipommitukseen perustuva ionisointilähde; |
| --- | --- |

3.

elektronipommitukseen perustuva ionisointilähde;

| 4. | isotooppianalyysiin soveltuva kokoojajärjestelmä. |
| --- | --- |

4.

isotooppianalyysiin soveltuva kokoojajärjestelmä.

TLB5.4.5

UF6-massaspektrometrit/ionilähteet

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut massaspektrometrit, jotka pystyvät ottamaan jatkuvatoimisesti näytteitä UF6-kaasun virrasta ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| 1. | kyky mitata atomipainoltaan 320 tai raskaampia ioneja, ja resoluutio parempi kuin 1 osa 320:stä; |
| --- | --- |

1.

kyky mitata atomipainoltaan 320 tai raskaampia ioneja, ja resoluutio parempi kuin 1 osa 320:stä;

| 2. | ionilähteet, jotka on valmistettu nikkelistä, nikkelikupariseoksesta, jonka nikkelipitoisuus on vähintään 60 painoprosenttia, tai nikkelikromiseoksesta, tai suojattu niillä; |
| --- | --- |

2.

ionilähteet, jotka on valmistettu nikkelistä, nikkelikupariseoksesta, jonka nikkelipitoisuus on vähintään 60 painoprosenttia, tai nikkelikromiseoksesta, tai suojattu niillä;

| 3. | elektronipommitukseen perustuva ionisointilähde; |
| --- | --- |

3.

elektronipommitukseen perustuva ionisointilähde;

| 4. | isotooppianalyysiin soveltuva kokoojajärjestelmä. |
| --- | --- |

4.

isotooppianalyysiin soveltuva kokoojajärjestelmä.

TLB5.5.11

UF6-massaspektrometrit/ionilähteet

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut massaspektrometrit, jotka pystyvät ottamaan jatkuvatoimisesti näytteitä UF6-kaasun virrasta ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| 1. | kyky mitata atomipainoltaan 320 tai raskaampia ioneja, ja resoluutio parempi kuin 1 osa 320:stä; |
| --- | --- |

1.

kyky mitata atomipainoltaan 320 tai raskaampia ioneja, ja resoluutio parempi kuin 1 osa 320:stä;

| 2. | ionilähteet, jotka on valmistettu nikkelistä, nikkelikupariseoksesta, jonka nikkelipitoisuus on vähintään 60 painoprosenttia, tai nikkelikromiseoksesta, tai suojattu niillä; |
| --- | --- |

2.

ionilähteet, jotka on valmistettu nikkelistä, nikkelikupariseoksesta, jonka nikkelipitoisuus on vähintään 60 painoprosenttia, tai nikkelikromiseoksesta, tai suojattu niillä;

| 3. | elektronipommitukseen perustuvat ionisointilähteet; |
| --- | --- |

3.

elektronipommitukseen perustuvat ionisointilähteet;

| 4. | isotooppianalyysiin soveltuva kokoojajärjestelmä. |
| --- | --- |

4.

isotooppianalyysiin soveltuva kokoojajärjestelmä.

TLB5.7.10

Erityiset sulku- ja säätöventtiilit

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut paljetiivisteillä varustetut manuaaliset tai automaattiset sulku- tai säätöventtiilit, jotka on valmistettu UF6-kestävistä materiaaleista tai suojattu niillä ja joiden halkaisija on vähintään 40 mm ja jotka asennetaan aerodynaamisten rikastuslaitosten pää- ja apujärjestelmiin.

0B003

Uraanin konversiolaitos ja erityisesti sitä varten suunnitellut tai valmistetut laitteet seuraavasti:

TLB7.1

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut järjestelmät uraanimalmikonsentraattien muuntamiseksi UO3:ksi

0B003.a

Järjestelmät, joilla uraanimalmikonsentraatit voidaan muuttaa UO3:ksi;

TLB7.1.1

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Uraanimalmikonsentraatit voidaan muuntaa UO3:ksi liuottamalla malmi ensin typpihappoon ja uuttamalla puhdistettu uraaninitraatti esimerkiksi tributyylifosfaatilla. Seuraavaksi uraaninitraatti muunnetaan UO3:ksi joko konsentroimalla ja denitroimalla (poistamalla typpi) tai neutraloimalla kaasumaisella ammoniakilla, jolloin muodostuu ammoniumdiuranaattia. Tämän jälkeen suodatetaan, kuivataan ja poltetaan.

0B003.b

Järjestelmät, joilla UO3 voidaan muuttaa UF6:ksi;

TLB7.1.2

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut järjestelmät UO3:n muuntamiseksi UF6:ksi SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS UO3 voidaan muuntaa UO2:ksi pelkistämällä UO3:a krakatulla ammoniakkikaasulla tai vedyllä.

0B003.c

Järjestelmät, joilla UO3 voidaan muuttaa UO2:ksi;

TLB7.1.3

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut järjestelmät UO3:n muuntamiseksi UO2:ksi

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS UO3 voidaan muuntaa UO2:ksi pelkistämällä UO3:a krakatulla ammoniakkikaasulla tai vedyllä.

0B003.d

Järjestelmät, joilla UO2 voidaan muuttaa UF4:ksi;

TLB7.1.4

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut järjestelmät UO2:n muuntamiseksi UF4:ksi

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS UO2 voidaan muuntaa UF4:ksi antamalla UO2:n reagoida fluorivetykaasun (HF) kanssa 300–500 °C:ssa.

0B003.e

Järjestelmät, joilla UF4 voidaan muuttaa UF6:ksi;

TLB7.1.5

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut järjestelmät UF4:n muuntamiseksi UF6:ksi

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS UF4muunnetaan UF6:ksi eksotermisella reaktiolla fluorin kanssa tornireaktorissa. UF6:ta kondensoidaan kuumista kaasuista johtamalla kaasuvirta – 10 °C:en jäähdytetyn kylmäloukun kautta. Prosessiin tarvitaan fluorikaasun lähde.

0B003.f

Järjestelmät, joilla UF4 voidaan muuttaa uraanimetalliksi;

TLB7.1.6

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut järjestelmät UF4:n muuntamiseksi uraanimetalliksi

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS UF4 muunnetaan uraanimetalliksi pelkistämällä magnesiumilla (suuret erät) tai kalsiumilla (pienet erät). Reaktio tapahtuu uraanin sulamispistettä (1 130  °C) korkeammissa lämpötiloissa.

0B003.g

Järjestelmät, joilla UF6 voidaan muuttaa UO2:ksi;

TLB7.1.7

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut järjestelmät UF6:n muuntamiseksi UO2:ksi

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS UF6 voidaan muuntaa UO2:ksi jollakin seuraavista kolmesta prosessista. Ensimmäisessä UF6 pelkistetään ja hydrolysoidaan UO2:ksi käyttäen vetyä ja höyryä. Toisessa UF6 hydrolysoidaan liuottamalla veteen, ammoniakkia lisätään ammoniumdiuranaatin saostamiseksi, ja diuranaatti pelkistetään UO2:ksi vedyllä 820 °C:ssa. Kolmannessa prosessissa kaasumainen UF6, CO2 ja NH3 yhdistetään vedessä, jolloin saostuu ammoniumuranyylikarbonaattia. Ammoniumuranyylikarbonaatti yhdistetään höyryn ja vedyn kanssa 500–600 °C:ssa, jolloin muodostuu UO2:ta. UF6:n muuntaminen UO2:ksi on usein polttoaineenvalmistuslaitoksen ensimmäinen vaihe.

0B003.h

Järjestelmät, joilla UF6 voidaan muuttaa UF4:ksi;

TLB7.1.8

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut järjestelmät UF6:n muuntamiseksi UF4:ksi

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS UF6 muunnetaan UF4:ksi pelkistämällä vedyllä.

0B003.i

Järjestelmät, joilla UO2 voidaan muuttaa UCl4:ksi;

TLB7.1.9

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut järjestelmät UO2:n muuntamiseksi UC14:ksi

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS UO2 voidaan muuntaa UC14:ksi toisella seuraavista kahdesta prosessista. Ensimmäisessä UO2:n annetaan reagoida hiilitetrakloridin kanssa noin 400 °C:ssa. Toisessa UO2:n annetaan reagoida noin 700 °C:ssa yhdessä nokimustan (CAS 1333-86-4), hiilimonoksidin ja kloorin kanssa, jolloin muodostuu UC14:ää.

0B004

Raskaan veden, deuteriumin ja deuteriumyhdisteen tuotanto- tai konsentrointilaitos ja sitä varten erityisesti suunnitellut tai valmistetut laitteet ja komponentit seuraavasti:

TLB6

Raskasveden, deuteriumin ja deuterium-seosten valmistukseen tai rikastamiseen tarkoitetut laitokset ja erityisesti niitä varten suunnitellut tai valmistetut laitteet

0B004.a

Raskaan veden, deuteriumin tai deuteriumyhdisteen tuotantolaitos seuraavasti:

| 1. | Vesi-rikkivety-erotuslaitokset; |
| --- | --- |

1.

Vesi-rikkivety-erotuslaitokset;

| 2. | Ammoniakki-vety-erotuslaitokset; |
| --- | --- |

2.

Ammoniakki-vety-erotuslaitokset;

0B004.b

Laitteet ja komponentit seuraavasti:

| 1. | Vesi-rikkivety-erotustornit, joiden halkaisija on vähintään 1,5 m ja jotka kykenevät toimimaan vähintään 2 MPa:n paineessa; |
| --- | --- |

1.

Vesi-rikkivety-erotustornit, joiden halkaisija on vähintään 1,5 m ja jotka kykenevät toimimaan vähintään 2 MPa:n paineessa;

TLB6.1

Vesi-rikkivety-vaihtotornit Vesi-rikkivety-vaihtoprosessia käyttävään raskaan veden tuotantoon erityisesti suunnitellut tai valmistetut vaihtotornit, joiden halkaisija on vähintään 1,5 metriä ja jotka pystyvät toimimaan vähintään 2 MPa:n (300 psi:n) paineessa.

| 2. | Rikkivetykaasun (yli 70 prosenttia H2S:ää sisältävän kaasun) kierrätykseen soveltuvat yksivaiheiset pienipaineiset (0,2 MPa) keskipakopuhaltimet tai kompressorit, joiden tilavuusvirta on vähintään 56 m3/s niiden toimiessa vähintään 1,8 MPa:n imua vastaavassa paineessa ja jotka on varustettu H2S-märkäkäyttöön suunnitelluilla tiivisteillä; |
| --- | --- |

2.

Rikkivetykaasun (yli 70 prosenttia H2S:ää sisältävän kaasun) kierrätykseen soveltuvat yksivaiheiset pienipaineiset (0,2 MPa) keskipakopuhaltimet tai kompressorit, joiden tilavuusvirta on vähintään 56 m3/s niiden toimiessa vähintään 1,8 MPa:n imua vastaavassa paineessa ja jotka on varustettu H2S-märkäkäyttöön suunnitelluilla tiivisteillä;

TLB6.2

Puhaltimet ja kompressorit

Vesi-rikkivety-vaihtoprosessia käyttävään raskaan veden tuotantoon erityisesti suunnitellut tai valmistetut yksivaiheiset, matalapainekeskipakopuhaltimet tai -kompressorit (0,2 MPa tai 30 psi) rikkivetykaasun (kaasun, joka sisältää yli 70 % H2S) kierrättämiseen. Näiden puhaltimien tai kompressorien teho on vähintään 56 m3/s (120 000 ft3/min) ja ne toimivat vähintään 1,8 MPa:n (260 psi:n) imupaineessa ja niissä on märän H2S:n käyttöä varten suunnitellut tiivisteet.

| 3. | Ammoniakki-vety-erotustornit, joiden korkeus on vähintään 35 m ja halkaisija 1,5–2,5 m ja jotka kykenevät toimimaan yli 15 MPa:n paineessa; |
| --- | --- |

3.

Ammoniakki-vety-erotustornit, joiden korkeus on vähintään 35 m ja halkaisija 1,5–2,5 m ja jotka kykenevät toimimaan yli 15 MPa:n paineessa;

TLB6.3

Ammoniakki-vety-vaihtotornit

Ammoniakki-vety-vaihtoprosessia käyttävään raskaan veden tuotantoon erityisesti suunnitellut tai valmistetut ammoniakki-vety-vaihtotornit, joiden korkeus on vähintään 35 m (114,3 ft) ja halkaisija 1,5 m (4,9 ft) – 2,5 m (8,2 ft) ja jotka pystyvät toimimaan yli 15 MPa:n (2 225 psi:n) paineessa. Näissä torneissa on myös vähintään yksi laipalla varustettu aksiaalinen aukko, jonka halkaisija on sama kuin lieriömäisen osan halkaisija ja jonka kautta torniin voidaan panna tai sieltä voidaan poistaa sisällä käytettäviä laitteita.

| 4. | Tornien sisäiset osat, mukaan lukien kosketuspinnat, ja vaihepumput, mukaan lukien upotettavat pumput, jotka soveltuvat raskaan veden valmistukseen ammoniakki-vety-erotusprosessin avulla; |
| --- | --- |

4.

Tornien sisäiset osat, mukaan lukien kosketuspinnat, ja vaihepumput, mukaan lukien upotettavat pumput, jotka soveltuvat raskaan veden valmistukseen ammoniakki-vety-erotusprosessin avulla;

TLB6.4

Tornien sisällä olevat laitteet ja vaihepumput

Ammoniakki-vety-vaihtoprosessia käyttäviin raskaan veden tuotantotorneihin erityisesti suunnitellut tai valmistetut tornien sisällä olevat laitteet ja vaihepumput. Näihin laitteisiin kuuluvat erityisesti suunnitellut vaihekontaktorit, jotka edistävät kaasun ja nesteen tiivistä kosketusta. Vaihepumppuihin kuuluvat erityisesti suunnitellut upotettavat pumput nestemäisen ammoniakin kierrättämiseksi vaihetornien sisällä olevassa kontaktivaiheessa.

| 5. | Ammoniakkikrakkerit, joiden käyttöpaine on vähintään 3 MPa ja jotka soveltuvat raskaan veden valmistukseen ammoniakki-vety-erotusprosessin avulla; |
| --- | --- |

5.

Ammoniakkikrakkerit, joiden käyttöpaine on vähintään 3 MPa ja jotka soveltuvat raskaan veden valmistukseen ammoniakki-vety-erotusprosessin avulla;

TLB6.5

Ammoniakin krakkauslaitteet

Ammoniakki-vetyvaihtoprosessia käyttäviin raskaan veden tuotantotorneihin erityisesti suunnitellut tai valmistetut ammoniakin krakkauslaitteet, joiden käyttöpaine on vähintään 3 MPa (450 psi).

| 6. | Infrapuna-absorptioanalysaattorit, jotka kykenevät jatkuvaan vety-deuterium-suhteen mittaamiseen, kun deuteriumpitoisuus on vähintään 90 %; |
| --- | --- |

6.

Infrapuna-absorptioanalysaattorit, jotka kykenevät jatkuvaan vety-deuterium-suhteen mittaamiseen, kun deuteriumpitoisuus on vähintään 90 %;

TLB6.6

Infrapuna-absorptionalysaattorit

Infrapuna-absorptioanalysaattorit, jotka kykenevät ”jatkuvaan” vety-deuterium-suhteen mittaamiseen, kun deuteriumpitoisuus on 90 prosenttia tai enemmän;

| 7. | Katalyyttipolttimet, joilla väkevöity deuterium muutetaan raskaaksi vedeksi ammoniakki-vety-erotusprosessin avulla; |
| --- | --- |

7.

Katalyyttipolttimet, joilla väkevöity deuterium muutetaan raskaaksi vedeksi ammoniakki-vety-erotusprosessin avulla;

TLB6.7

Katalyyttipolttimet

Ammoniakki-vetyvaihtoprosessia käyttävään raskaan veden tuotantoon erityisesti suunnitellut tai valmistetut katalyyttipolttimet väkevöidyn deuterium-kaasun muuntamiseen raskaaksi vedeksi.

| 8. | Täydelliset järjestelmät tai niiden kolonnit, joilla parannetaan raskaan veden laatua, raskaan veden deuteriumpitoisuuden konsentroimiseksi reaktoriluokkaan; |
| --- | --- |

8.

Täydelliset järjestelmät tai niiden kolonnit, joilla parannetaan raskaan veden laatua, raskaan veden deuteriumpitoisuuden konsentroimiseksi reaktoriluokkaan;

TLB6.8

Raskaan veden parantamiseen tarkoitetut täydelliset järjestelmät tai niiden kolonnit

Täydelliset järjestelmät tai niiden kolonnit, jotka on suunniteltu tai valmistettu erityisesti raskaan veden laadun parantamiseksi, raskaan veden deuteriumpitoisuuden konsentroimiseksi reaktoriluokkaan.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Nämä järjestelmät, joissa hyödynnetään tavallisesti veden tislausta raskaan veden erottamiseksi kevytvedestä, on erityisesti suunniteltu tai valmistettu tuottamaan reaktoriluokan raskasta vettä (deuteriumoksidin pitoisuus tavallisesti 99,75 prosenttia) raskasvesiraaka-aineesta tai laimeammasta seoksesta.

| 9. | Ammoniakin syntetisointikonvertterit tai ammoniakin syntetisointiyksiköt, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu raskaan veden valmistukseen ammoniakki-vety-erotusprosessin avulla. |
| --- | --- |

9.

Ammoniakin syntetisointikonvertterit tai ammoniakin syntetisointiyksiköt, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu raskaan veden valmistukseen ammoniakki-vety-erotusprosessin avulla.

TLB6.9

Ammoniakin syntetisointikonvertterit tai ammoniakin syntetisointiyksiköt

Ammoniakin syntetisointikonvertterit tai ammoniakin syntetisointiyksiköt, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu raskaan veden valmistukseen ammoniakki-vety-erotusprosessin avulla.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Näissä konverttereissa tai yksiköissä synteesikaasu (typpi ja vety) saadaan korkeapaineisesta ammoniakki/vety-vaihtokolonnista (tai -kolonneista) ja syntetisoitu ammoniakki palautetaan vaihtokolonniin (tai -kolonneihin).

0B005

”Ydinreaktorin” polttoaine-elementtien valmistukseen erityisesti suunniteltu laitos ja sitä varten erityisesti suunnitellut tai valmistetut laitteet.

Tekn. huom.:

”Ydinreaktorin” polttoaine-elementtien valmistukseen erityisesti suunnitellut tai valmistetut laitteet sisältävät laitteet, jotka:

| 1. | Tavallisesti ovat suoraan yhteydessä ydinaineiden tuotantovirtaan tai suoraan prosessoivat tai valvovat sitä; |
| --- | --- |

1.

Tavallisesti ovat suoraan yhteydessä ydinaineiden tuotantovirtaan tai suoraan prosessoivat tai valvovat sitä;

| 2. | Sulkevat ydinaineet ilmatiiviisti suojakuoren sisään; |
| --- | --- |

2.

Sulkevat ydinaineet ilmatiiviisti suojakuoren sisään;

| 3. | Tarkistavat suojakuoren eheyden tai sulkemisen ilmatiiviyden; |
| --- | --- |

3.

Tarkistavat suojakuoren eheyden tai sulkemisen ilmatiiviyden;

| 4. | Tarkistavat suljetun polttoaineen viimeistelyn; tai |
| --- | --- |

4.

Tarkistavat suljetun polttoaineen viimeistelyn; tai

| 5. | Joita käytetään reaktorielementtien kokoonpanoon. |
| --- | --- |

5.

Joita käytetään reaktorielementtien kokoonpanoon.

Ydinreaktorien polttoaine-elementtien valmistukseen tarkoitetut laitokset ja erityisesti niitä varten suunnitellut tai valmistetut laitteet

ALKUHUOMAUTUS Ydinpolttoaine-elementit valmistetaan yhdestä tai useammasta tämän lisäyksen jaksossa AINEET JA LAITTEET mainitusta lähtöaineesta tai erityisestä halkeamiskelpoisesta aineesta. Oksidipolttoaineille, jotka ovat yleisin polttoainetyyppi, tarvitaan laitteet pelletöintiä, sintrausta, jauhamista ja hiontaa varten. Seosoksidipolttoaineita käsitellään hansikaskaapeissa (tai vastaavissa säiliöissä) siihen asti, kunnes ne on suljettu tiiviiseen suojakuoreen. Kaikissa tapauksissa polttoaine suljetaan tiiviisti asianmukaiseen suojakuoreen, joka on suunniteltu polttoaineen leviämisen ensiportaan esteeksi, jolla varmistetaan reaktorin toiminnan asianmukainen suorituskyky ja turvallisuus. Kaikissa tapauksissa on lisäksi toteutettava erittäin korkeat standardit täyttävää prosessien, menettelyjen ja laitteiden täsmällistä valvontaa, jotta voidaan varmistaa polttoaineen käyttäytymisen ennakoitavuus ja turvallisuus.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Laitteisiin, joita katsotaan tarkoitettavan polttoaine-elementtien valmistukseen ”erityisesti suunniteltujen tai valmistettujen laitteiden” määritelmässä, kuuluvat laitteet, jotka a) tavallisesti ovat suoraan yhteydessä ydinaineiden tuotantovirtaan tai suoraan prosessoivat tai valvovat sitä, b) sulkevat ydinaineen ilmatiiviisti suojakuoren sisään, c) tarkistavat suojakuoren eheyden tai sulkemisen ilmatiiviyden, d) tarkistavat suljetun polttoaineen viimeistelyn tai e) joita käytetään reaktorin polttoaine-elementtien kokoonpanoon. Tällaisiin laitteisiin tai laitejärjestelmiin voivat kuulua esimerkiksi 1) täysin automatisoidut pelletintarkastusasemat, jotka on suunniteltu tai valmistettu erityisesti polttoainepellettien lopullisten mittojen ja pintavikojen tarkistamiseen, 2) automatisoidut hitsauskoneet, jotka on suunniteltu tai valmistettu erityisesti päätylaippojen hitsaamiseen kiinni polttoainetankoihin (tai -sauvoihin), 3) automatisoidut testaus- ja tarkastusasemat, jotka on suunniteltu tai valmistettu erityisesti valmiiden polttoainetankojen (tai -sauvojen) eheyden tarkistamiseen, 4) järjestelmät, jotka on suunniteltu tai valmistettu erityisesti ydinpolttoaineen suojakuoren valmistukseen. Kohtaan 3 kuuluvat tyypillisesti laitteet, jotka on tarkoitettu a) tankojen (tai sauvojen) päätylaippojen hitsaussaumojen tutkimiseen röntgensäteilyllä, b) paineistetuista tangoista (tai sauvoista) vuotavien heliumpäästöjen havaitsemiseen, ja c) tankojen (tai sauvojen) gammasädekuvauksiin, joilla selvitetään, onko tankojen (tai sauvojen) sisällä olevat polttoainepelletit ladattu oikein.

0B006

”Ydinreaktorin” säteilytettyjen polttoaine-elementtien jälleenkäsittelylaitos ja sitä varten erityisesti suunnitellut tai valmistetut laitteet ja komponentit.

| Huom.: | 0B006 kohtaan kuuluvat:







  a. | ”Ydinreaktorin” säteilytettyjen polttoaine-elementtien jälleenkäsittelylaitos sekä laitteet ja komponentit, jotka tavallisesti ovat suoraan yhteydessä säteilytettyyn polttoaineeseen ja pääasiallisiin ydinaineiden ja fissiotuotteiden prosessivirtoihin ja suoraan ohjaavat niitä; |
| --- | --- | --- |

Huom.:

a.

”Ydinreaktorin” säteilytettyjen polttoaine-elementtien jälleenkäsittelylaitos sekä laitteet ja komponentit, jotka tavallisesti ovat suoraan yhteydessä säteilytettyyn polttoaineeseen ja pääasiallisiin ydinaineiden ja fissiotuotteiden prosessivirtoihin ja suoraan ohjaavat niitä;

TLB3

Säteilytettyjen polttoaine-elementtien jälleenkäsittelyyn tarkoitetut laitokset ja erityisesti niitä varten suunnitellut tai valmistetut laitteet

ALKUHUOMAUTUS

Säteilytetyn ydinpolttoaineen jälleenkäsittelyssä erotetaan plutonium ja uraani voimakkaasti radioaktiivisista halkeamistuotteista ja muista transuraaneista. Tämä voidaan tehdä erilaisilla tekniikoilla. Vuosien mittaan on kuitenkin Purexista tullut yleisimmin käytetty ja hyväksytty prosessi. Purexiin kuuluu säteilytetyn ydinpolttoaineen liuottaminen typpihappoon, jonka jälkeen uraani, plutonium ja halkeamistuotteet erotetaan liuotinuutolla käyttäen tributyylifosfaattia orgaanisessa liuottimessa. Purex-laitoksissa on samantyyppisiä toimintoja mukaan lukien säteilytettyjen polttoaine-elementtien paloittelu, polttoaineen liuottaminen ja prosessinesteen varastointi. Niissä voi myös olla laitteita uraaninitraatin lämpödenitraatiota varten, plutoniumnitraatin muuttamiseksi oksidiksi tai metalliksi ja halkeamistuotteita sisältävien jäteliuosten käsittelemiseksi sellaiseen muotoon, jossa ne voidaan varastoida pitkäksi aikaa tai loppusijoittaa. Nämä laitteet voivat kuitenkin olla erilaisia eri Purex-laitoksissa monesta syystä, muun muassa riippuen jälleenkäsiteltävän säteilytetyn ydinpolttoaineen tyypistä ja määrästä, talteen otettujen materiaalien aiotusta käytöstä ja laitoksen suunnittelussa käytetyistä turvallisuus- ja huoltoperiaatteista. ”Säteilytettyjen polttoaine-elementtien jälleenkäsittelylaitokseen” kuuluvat laitteet ja komponentit, jotka joutuvat tavallisesti suoraan kosketukseen säteilytetyn polttoaineen ja tärkeimpien ydinaineiden ja halkeamistuotteiden prosessivirtojen kanssa ja jotka säätelevät niitä. Nämä prosessit, joihin kuuluvat täydelliset plutoniumin muuntojärjestelmät ja plutonium-metallin tuotantojärjestelmät, voidaan tunnistaa niiden toimenpiteiden perusteella, joita toteutetaan kriittisen tilan välttämiseksi (esim. geometrian keinoin), säteilyaltistuksen välttämiseksi (esim. suojauksella) ja toksisuusvaaran välttämiseksi (esim. eristystoimilla).

| b. | Polttoaine-elementtien paloittelu- tai pilkkomiskoneet, ts. kauko-ohjatut laitteet, jotka leikkaavat, paloittelevat tai katkovat ”ydinreaktorien” säteilytettyjä polttoainekokoonpanoja, -nippuja tai -sauvoja; |
| --- | --- |

b.

TLB3.1

Säteilytetyn polttoaine-elementin paloittelukoneet

Kauko-ohjatut erityisesti edellä tarkoitetuissa jälleenkäsittelylaitoksissa käytettäväksi suunnitellut tai valmistetut laitteet, jotka leikkaavat, paloittelevat tai katkovat säteilytetyn ydinpolttoaineen kokoonpanoja, nippuja tai sauvoja.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Näillä laitteilla rikotaan polttoaineen suojakuori säteilytetyn ydinaineen paljastamiseksi liuotusta varten. Yleisimmin käytetään erityisesti suunniteltuja metallileikkureita, vaikka myös kehittyneitä laitteita, kuten lasereita, voidaan käyttää.

| c. | Liuotinastiat, kriittisyysturvalliset tankit (esim. halkaisijaltaan pienet tankit, rengasmaiset tai laattatankit), jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu ”ydinreaktorien” säteilytetyn polttoaineen liuottamiseen ja jotka kykenevät kestämään kuumia, voimakkaasti syövyttäviä nesteitä ja joita voidaan täyttää ja huoltaa kauko-ohjatusti; |
| --- | --- |

c.

TLB3.2

Liuotusastiat

Kriittisyysturvalliset tankit (esim. pieniläpimittaiset, rengasmaiset tai laattatankit), jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäväksi edellä tarkoitetuissa jälleenkäsittelylaitoksissa ja jotka on tarkoitettu säteilytetyn ydinpolttoaineen liuottamiseen ja jotka kestävät kuumia, voimakkaasti syövyttäviä nesteitä ja joita voidaan täyttää ja huoltaa kauko-ohjauksella.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Paloiteltu, käytetty polttoaine pannaan tavallisesti liuotusastioihin. Näissä kriittisyysturvallisissa tankeissa säteilytetty ydinaine liuotetaan typpihappoon ja jäljelle jäävät kuoret poistetaan prosessivirrasta.

| d. | Uuttimet, kuten pulsoidut tai pakatut kolonnit, sekoitussaostimet tai keskipakokontaktorit, jotka kestävät typpihapon syövyttäviä vaikutuksia ja jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäväksi säteilytetyn ”luonnonuraanin”, ”köyhdytetyn uraanin” ja ”erityisten halkeamiskelpoisten aineiden” jälleenkäsittelylaitoksessa; |
| --- | --- |

d.

TLB3.3

Liuotinuuttimet ja liuotinuuttolaitteet

Erityisesti säteilytetyn polttoaineen jälleenkäsittelylaitoksissa käytettäväksi suunnitellut tai valmistetut liuotinuuttimet, kuten pakatut tai pulsoidut pylväät, sekoitussaostimet tai sentrifugaaliuuttimet. Liuotinuuttimien on kestettävä syövyttävää typpihappoa. Liuotinuuttimet valmistetaan tavallisesti matalan hiilipitoisuuden omaavista ruostumattomista teräksistä, titaanista, zirkoniumista tai muista korkealaatuisista materiaaleista täyttämään erittäin tiukat standardit (mukaan lukien erityiset hitsaus- sekä tarkastus-, laadunvarmistus- ja laadunvalvontatekniikat).

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Liuotinuuttimiin johdetaan sekä liuotusastioista tuleva säteilytetyn polttoaineen liuos että orgaaninen liuos, jolla erotetaan uraani, plutonium ja halkeamistuotteet. Liuotinuuttolaitteet on yleensä suunniteltu täyttämään tiukat toimintavaatimukset: niillä on esimerkiksi oltava pitkä toimintaikä ilman huoltotarvetta tai ne on voitava helposti vaihtaa, niiden on oltava helppokäyttöisiä ja helposti säädettäviä ja joustavia erilaisissa prosessiolosuhteissa.

| e. | Säilytys- tai varastoastiat, jotka on erityisesti suunniteltu kriittisyysturvallisiksi ja kestämään typpihapon syövyttäviä vaikutuksia;


  Tekn. huom.:



  Säilytys- tai varastoastioilla voi olla seuraavat ominaisuudet:








  1. | Seinämien tai sisärakenteiden booriekvivalenttipitoisuus (laskettuna 0C004:ää koskevassa huomautuksessa olevan kaavan mukaisesti kaikkien olennaisten elementtien osalta) vähintään kaksi prosenttia; |
| --- | --- | --- |

e.

Tekn. huom.:

Säilytys- tai varastoastioilla voi olla seuraavat ominaisuudet:

1.

Seinämien tai sisärakenteiden booriekvivalenttipitoisuus (laskettuna 0C004:ää koskevassa huomautuksessa olevan kaavan mukaisesti kaikkien olennaisten elementtien osalta) vähintään kaksi prosenttia;

| 2. | Sylinterimäisen astian halkaisija korkeintaan 175 mm; tai |
| --- | --- |

2.

Sylinterimäisen astian halkaisija korkeintaan 175 mm; tai

| 3. | Joko laatta- tai rengasmaisen astian leveys korkeintaan 75 mm. |
| --- | --- |

3.

Joko laatta- tai rengasmaisen astian leveys korkeintaan 75 mm.

TLB3.4

Kemikaalien säilytys- tai varastointiastiat

Säilytys- ja varastointiastiat, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäviksi säteilytetyn polttoaineen jälleenkäsittelylaitoksissa. Säilytys- ja varastointiastioiden on kestettävä syövyttävää typpihappoa. Säilytys- ja varastointiastiat valmistetaan tavallisesti esimerkiksi matalan hiilipitoisuuden omaavista ruostumattomista teräksistä, titaanista, zirkoniumista tai muista korkealaatuisista materiaaleista. Säilytys- ja varastointiastiat voidaan suunnitella käytettäväksi ja huollettavaksi kauko-ohjauksella, ja niillä voi olla seuraavat ominaisuudet ydinkriittisyyden kontrolloimiseksi:

| 1) | seinämien tai sisärakenteiden booriekvivalenttipitoisuus vähintään kaksi prosenttia tai |
| --- | --- |

1)

seinämien tai sisärakenteiden booriekvivalenttipitoisuus vähintään kaksi prosenttia tai

| 2) | lieriömäisen astian halkaisija korkeintaan 175 mm (7 tuumaa) tai |
| --- | --- |

2)

lieriömäisen astian halkaisija korkeintaan 175 mm (7 tuumaa) tai

| 3) | joko laatta- tai rengasmaisen astian leveys korkeintaan 75 mm (3 tuumaa). |
| --- | --- |

3)

joko laatta- tai rengasmaisen astian leveys korkeintaan 75 mm (3 tuumaa).

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Liuotinuuttovaiheesta tulee pääasiassa kolme nestevirtaa. Kaikkien kolmen nestevirran edelleenprosessointiin käytetään säilytys- tai varastointiastioita seuraavasti:

| a) | Puhdas uraaninitraattiliuos väkevöidään haihduttamalla ja johdetaan denitraatioprosessiin, jossa se muunnetaan uraanioksidiksi. Tämä oksidi käytetään uudelleen ydinpolttoainekierrossa. |
| --- | --- |

a)

Puhdas uraaninitraattiliuos väkevöidään haihduttamalla ja johdetaan denitraatioprosessiin, jossa se muunnetaan uraanioksidiksi. Tämä oksidi käytetään uudelleen ydinpolttoainekierrossa.

| b) | Voimakkaasti radioaktiivinen halkeamistuotteiden liuos väkevöidään tavallisesti haihduttamalla ja varastoidaan nestekonsentraattina. Tämä konsentraatti voidaan myöhemmin haihduttaa ja muuntaa varastointiin tai loppusijoitukseen sopivaan muotoon. |
| --- | --- |

b)

Voimakkaasti radioaktiivinen halkeamistuotteiden liuos väkevöidään tavallisesti haihduttamalla ja varastoidaan nestekonsentraattina. Tämä konsentraatti voidaan myöhemmin haihduttaa ja muuntaa varastointiin tai loppusijoitukseen sopivaan muotoon.

| c) | Puhdas plutoniumnitraattiliuos väkevöidään ja varastoidaan siihen asti, kunnes se siirretään myöhempiin prosessivaiheisiin. Erityisesti plutoniumliuosten säilytys- ja varastointiastiat on suunniteltu sellaisiksi, että vältettäisiin tämän nestevirran konsentraation ja muodonmuutoksista johtuvat kriittisyysongelmat. |
| --- | --- |

c)

Puhdas plutoniumnitraattiliuos väkevöidään ja varastoidaan siihen asti, kunnes se siirretään myöhempiin prosessivaiheisiin. Erityisesti plutoniumliuosten säilytys- ja varastointiastiat on suunniteltu sellaisiksi, että vältettäisiin tämän nestevirran konsentraation ja muodonmuutoksista johtuvat kriittisyysongelmat.

| f. | Neutronimittausjärjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu integroitaviksi ja käytettäviksi automaattisten prosessinvalvontajärjestelmien kanssa säteilytetyn ”luonnonuraanin”, ”köyhdytetyn uraanin” ja ”erityisten halkeamiskelpoisten aineiden” jälleenkäsittelylaitoksessa; |
| --- | --- |

f.

TLB3.5

Prosessinvalvonnassa käytettävät neutronimittausjärjestelmät

Neutronimittausjärjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu integroitaviksi säteilytettyjen polttoaine-elementtien jälleenkäsittelylaitoksen automaattisiin prosessinvalvontajärjestelmiin ja käytettäviksi näissä järjestelmissä.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Näillä järjestelmillä voidaan suorittaa aktiivista ja passiivista neutronien mittausta ja erottelua halkeamiskelpoisen aineen määrän ja koostumuksen määrittelemiseksi. Järjestelmä koostuu neutronigeneraattorista, neutroninilmaisimesta, vahvistimista ja signaalinkäsittelyelektroniikasta. Tämä kohta ei kata sellaisia neutroninilmaisu- ja neutronimittauslaitteita, jotka on suunniteltu ydinmateriaalikirjanpitoa ja ydinmateriaalivalvontaa tai muuta sellaista käyttöä varten, joka ei liity säteilytettyjen polttoaine-elementtien jälleenkäsittelylaitoksen automaattisiin prosessinvalvontajärjestelmiin integrointiin eikä käyttöön näissä järjestelmissä.

0B007

Plutoniumin konversiolaitos ja sitä varten erityisesti suunnitellut tai valmistetut laitteet seuraavasti:

TLB7.2.1

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut järjestelmät plutoniumnitraatin muuntamiseksi oksidiksi

0B007.a

| a. | Järjestelmät plutoniumnitraatin muuttamiseksi plutoniumoksidiksi; |
| --- | --- |

a.

Järjestelmät plutoniumnitraatin muuttamiseksi plutoniumoksidiksi;

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Prosessiin kuuluu prosessin syöttöliuoksen varastointi ja säätö, saostus ja kiinteän aineen erotus nestemäisestä, kalsinointi, tuotteen käsittely, tuuletus, jätehuolto ja prosessinohjaus. Prosessijärjestelmät on erityisesti mukautettu kriittisyys- ja säteilyvaikutusten välttämiseksi ja toksisuusvaaran minimoimiseksi. Useimmissa jälleenkäsittelylaitoksissa plutoniumnitraatti muunnetaan plutoniumdioksidiksi tässä prosessissa. Muihin prosesseihin voi kuulua plutoniumoksalaatin tai plutoniumperoksidin erkautus.

0B007.b

| b. | Järjestelmät plutoniummetallin tuottamiseksi. |
| --- | --- |

b.

Järjestelmät plutoniummetallin tuottamiseksi.

TLB7.2.2

Erityisesti suunnitellut tai valmistetut järjestelmät plutoniummetallin tuottamiseksi

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS Tähän prosessiin kuuluu yleensä plutoniumdioksidin fluoraus tavallisesti erittäin syövyttävällä fluorivetyhapolla. Tällöin muodostuu plutoniumfluoridia, joka pelkistetään erittäin puhtaalla kalsiummetallilla, jolloin muodostuu metallista plutoniumia ja kalsiumfluoridikuonaa. Prosessin tärkeimmät vaiheet ovat fluoraus (esim. jalometallista valmistetulla tai sillä vuoratulla laitteistolla), metallin pelkistys (esim. käyttämällä keraamiupokkaita), kuonan talteenotto, tuotteen käsittely, tuuletus, jätehuolto ja prosessinohjaus. Prosessijärjestelmät on erityisesti mukautettu kriittisyys- ja säteilyvaikutusten välttämiseksi ja toksisuusvaaran minimoimiseksi. Muihin prosesseihin kuuluu plutoniumoksalaatin tai plutoniumperoksidin fluoraus, jota seuraa metallin pelkistys.

0C001

”Luonnonuraani” tai ”köyhdytetty uraani” tai torium metallina, seoksena, kemiallisena yhdisteenä tai konsentraattina ja mikä tahansa muu aine, joka sisältää yhtä tai useampaa edellä mainituista;

| Huom.: | 0C001 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi seuraavia:







  a. | Neljä grammaa tai vähemmän ”luonnonuraania” tai ”köyhdytettyä uraania”, kun se on instrumentin anturiosassa; |
| --- | --- | --- |

Huom.:

a.

Neljä grammaa tai vähemmän ”luonnonuraania” tai ”köyhdytettyä uraania”, kun se on instrumentin anturiosassa;

| b. | Erityisesti seuraaviin rauhanomaisiin, ei-ydinteknisiin sovellutuksiin käytetty ”köyhdytetty uraani”:








  1. | Suojaus; |
| --- | --- | --- |

b.

Erityisesti seuraaviin rauhanomaisiin, ei-ydinteknisiin sovellutuksiin käytetty ”köyhdytetty uraani”:

1.

Suojaus;

| 2. | Pakkaus; |
| --- | --- |

2.

Pakkaus;

| 3. | Painolastit, joiden massa on enintään 100 kg; |
| --- | --- |

3.

Painolastit, joiden massa on enintään 100 kg;

| 4. | Vastapainot, joiden massa on enintään 100 kg; |
| --- | --- |

4.

Vastapainot, joiden massa on enintään 100 kg;

| c. | Seokset, jotka sisältävät toriumia alle 5 %; |
| --- | --- |

c.

Seokset, jotka sisältävät toriumia alle 5 %;

| d. | Toriumia sisältävät keraamiset tuotteet, jotka on valmistettu muuta kuin ydinteknistä käyttöä varten. |
| --- | --- |

d.

Toriumia sisältävät keraamiset tuotteet, jotka on valmistettu muuta kuin ydinteknistä käyttöä varten.

TLA.1.1

1.1.   ”Lähtöaine”

Käsite ”lähtöaine” tarkoittaa uraania, joka sisältää isotooppeja luonnossa esiintyvässä suhteessa; uraania, jonka isotooppi 235 sisältöä on vähennetty; toriumia; mitä tahansa edellä olevaa ainetta metallin, lejeeringin, kemiallisen yhdistyksen tai tiivisteen muodossa; jokaista ainetta, joka sisältää yhtä tai useampaa edellä olevista aineista sellaisina määrinä kuin hallintoneuvosto aika ajoittain määrää; sekä sellaista muuta ainetta kuin hallintoneuvosto aika ajoittain määrää.

0C002

”Erityinen halkeamiskelpoinen aine”

| Huom.: | 0C002 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi määrää, joka on neljä ”tehollista grammaa” tai vähemmän kyseistä ainetta, kun se on instrumentin anturiosassa. |
| --- | --- |

Huom.:

TLA.1.2

1.2.   ”Erityinen halkeamiskelpoinen aine”

| i) | Käsite ”erityinen halkeamiskelpoinen aine” tarkoittaa plutonium 239:ää, uraani 233:a, ”isotoopeissa 235 tai 233 rikastettua uraania”; ainetta, joka sisältää yhtä tai useampaa edellä olevista isotoopeista, sekä muuta sellaista erityistä halkeamiskelpoista ainetta, jonka hallintoneuvosto aika ajoittain määrää; käsite ”erityinen halkeamiskelpoinen aine” ei kuitenkaan sovellu lähtöaineisiin. |
| --- | --- |

i)

Käsite ”erityinen halkeamiskelpoinen aine” tarkoittaa plutonium 239:ää, uraani 233:a, ”isotoopeissa 235 tai 233 rikastettua uraania”; ainetta, joka sisältää yhtä tai useampaa edellä olevista isotoopeista, sekä muuta sellaista erityistä halkeamiskelpoista ainetta, jonka hallintoneuvosto aika ajoittain määrää; käsite ”erityinen halkeamiskelpoinen aine” ei kuitenkaan sovellu lähtöaineisiin.

| ii) | Käsite ”isotoopeissa 235 tai 233 rikastettu uraani” tarkoittaa uraania, joka sisältää joko uraania 235 tai uraania 233 tai näitä molempia isotooppeja sellaisia määriä, että näiden kahden isotoopin summan ja isotoopin 238 välinen suhde on suurempi kuin isotoopin 235 ja isotoopin 238 välinen suhde luonnossa esiintyvässä uraanissa. |
| --- | --- |

ii)

Käsite ”isotoopeissa 235 tai 233 rikastettu uraani” tarkoittaa uraania, joka sisältää joko uraania 235 tai uraania 233 tai näitä molempia isotooppeja sellaisia määriä, että näiden kahden isotoopin summan ja isotoopin 238 välinen suhde on suurempi kuin isotoopin 235 ja isotoopin 238 välinen suhde luonnossa esiintyvässä uraanissa.

Yleisohjeisiin ei kuitenkaan sisällytetä jäljempänä a alakohdassa mainittuja tuotteita tai lähtöaineiden tai erityisten halkeamiskelpoisten aineiden tiettyyn vastaanottajamaahan 12 kuukauden aikana suuntautuvaa vientiä, joka on alle b alakohdassa mainittujen rajojen:

| a) | plutonium, jonka plutonium-238-isotoopin pitoisuus on suurempi kuin 80 prosenttia;
  erityiset halkeamiskelpoiset aineet, joita käytetään grammamäärinä tai vähempinä määrinä mittauslaitteiden antureina; ja
  lähtöaineet, joita hallitus katsoo, että käytetään ainoastaan muuhun kuin ydinalan toimintaan, kuten seosten tai keraamisten aineiden tuottamiseen; |
| --- | --- |

a)

plutonium, jonka plutonium-238-isotoopin pitoisuus on suurempi kuin 80 prosenttia;

erityiset halkeamiskelpoiset aineet, joita käytetään grammamäärinä tai vähempinä määrinä mittauslaitteiden antureina; ja

lähtöaineet, joita hallitus katsoo, että käytetään ainoastaan muuhun kuin ydinalan toimintaan, kuten seosten tai keraamisten aineiden tuottamiseen;

| b) | erityinen halkeamiskelpoinen aine | 50 tehollista grammaa; |
| --- | --- | --- |
| luonnollinen uraani | 500 kg; |
| köyhdytetty uraani | 1 000 kg; ja |
| torium | 1 000 kg. |

b)

erityinen halkeamiskelpoinen aine

50 tehollista grammaa;

luonnollinen uraani

500 kg;

köyhdytetty uraani

1 000 kg; ja

torium

1 000 kg.

0C003

Deuterium, raskas vesi (deuteriumoksidi) ja muut deuteriumyhdisteet sekä deuteriumia sisältävät seokset ja liuokset, joissa deuterium-vety-isotooppisuhde on yli 1:5 000 .

TLB2.1

2.1.   Deuterium ja raskasvesi

Deuterium, raskas vesi (deuteriumoksidi) ja mikä tahansa muu deuteriumyhdiste, jossa deuteriumin suhde vetyatomeihin on suurempi kuin 1:5 000 ja jota käytetään 1.1 kohdassa määritellyssä ydinreaktorissa määrinä, jotka ylittävät 200 kilogrammaa deuteriumatomeja missä tahansa vastaanottajamaassa 12 kuukauden aikana.

0C004

Grafiitti, jonka puhtaustaso on parempi kuin 5 miljoonasosaa ’booriekvivalenttia’ ja jonka tiheys on suurempi kuin 1,50 g/cm3, käytettäväksi ”ydinreaktorissa” yli 1 kg:n määrinä.

| Huom. | KATSO MYÖS 1C107 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.

| Huom. 1: | Vientivalvontaa varten sen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset, johon viejä on sijoittautunut, päättävät, onko edellä mainitun eritelmän täyttävän grafiitin vienti tarkoitettu käytettäväksi ”ydinreaktorissa”. |
| --- | --- |

Huom. 1:

| Huom. 2: | 0C004 kohdassa ’booriekvivalentti’ (BE) (Boron equivalent) määritellään epäpuhtauksille summana BEZ:ista (lukuun ottamatta BEhiili:ia, koska hiiltä ei lasketa epäpuhtaudeksi) mukaan lukien boori, jolloin

  BEZ (ppm) = CF × alkuaineen Z konsentraatio ppm-yksiköinä,







  ja σB ja σZ ovat vastaavat boorin ja alkuaineen Z termiset neutronikaappausvaikutusalat (barn-yksiköinä); ja AB ja AZ ovat boorin ja alkuaineen Z atomipainot. |
| --- | --- |

Huom. 2:

BEZ (ppm) = CF × alkuaineen Z konsentraatio ppm-yksiköinä,

Formula

ja σB ja σZ ovat vastaavat boorin ja alkuaineen Z termiset neutronikaappausvaikutusalat (barn-yksiköinä); ja AB ja AZ ovat boorin ja alkuaineen Z atomipainot.

TLB2.2

2.2.   Ydinteollisuudessa käytettävä grafiitti

Grafiitti, jonka puhtaustaso on parempi kuin 5 miljoonasosaa booriekvivalenttia ja jonka tiheys on suurempi kuin 1,50 g/cm3, käytettäväksi edellä 1.1 kohdassa määritellyssä ydinreaktorissa yli 1 kilogramman määrinä.

SELVENTÄVÄ HUOMAUTUS

Vientivalvontaa varten hallitus selvittää, viedäänkö edellä mainittujen eritelmien mukaista grafiittia ydinreaktorikäyttöön.

Booriekvivalentti (BE) voidaan määritellä kokeellisesti tai se lasketaan epäpuhtauksille summana BEz:ista (lukuun ottamatta BEhiili:ia, koska hiiltä ei lasketa epäpuhtaudeksi) boori mukaan lukien, jolloin

| | BEz (ppm) = CF × alkuaineen Z konsentraatio ppm-yksikköinä; |
| --- | --- |

BEz (ppm) = CF × alkuaineen Z konsentraatio ppm-yksikköinä;

| | CF on muunnoskerroin: (σz × AB) jaettuna (σB × Az):lla, |
| --- | --- |

CF on muunnoskerroin: (σz × AB) jaettuna (σB × Az):lla,

| | σB ja σz ovat vastaavat boorin ja alkuaineen Z termiset neutronikaappausvaikutusalat (barn-yksiköinä), ja AB ja AZ ovat boorin ja alkuaineen Z atomipainot. |
| --- | --- |

σB ja σz ovat vastaavat boorin ja alkuaineen Z termiset neutronikaappausvaikutusalat (barn-yksiköinä), ja AB ja AZ ovat boorin ja alkuaineen Z atomipainot.

0C005

Kaasudiffuusiokalvojen valmistukseen erityisesti valmistetut UF6-korroosiota kestävät yhdisteet tai jauheet (esim. nikkeli tai seos, joka sisältää vähintään 60 painoprosenttia nikkeliä, alumiinioksidi ja täysin fluoratut hiilivetypolymeerit), joiden puhtaus on vähintään 99,9 painoprosenttia ja joissa keskimääräinen partikkelikoko on alle 10 μm mitattuna ASTM (American Society for Testing and Materials) B330-standardin mukaisesti ja joissa partikkelit ovat hyvin samankokoisia.

TLB5.3.1b

Kaasudiffuusiosulut ja sulkumateriaalit

| b) | tällaisten suodattimien valmistukseen erityisesti suunnitellut ja valmistetut yhdisteet tai jauheet. |
| --- | --- |

b)

tällaisten suodattimien valmistukseen erityisesti suunnitellut ja valmistetut yhdisteet tai jauheet.

Tällaisia yhdisteitä ja jauheita ovat nikkeli tai vähintään 60 prosenttia nikkeliä sisältävät seokset, alumiinioksidi tai UF6-kestävät kokonaan fluoratut hiilivetypolymeerit, joiden puhtausaste on vähintään 99,9 painoprosenttia ja hiukkaskoko pienempi kuin 10 μm, joissa hiukkaset ovat erittäin tasakokoisia ja jotka on erityisesti valmistettu kaasudiffuusiosulkujen valmistukseen.

OD001

T* ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu tässä ryhmässä määriteltyjen tavaroiden ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten.

II*

IV*

TLB*

”Ohjelmistolla” tarkoitetaan yhden tai useamman ”ohjelman” tai ”mikro-ohjelman” muodostamaa kokonaisuutta missä tahansa käsitettävässä muodossa. ”Tekninen apu” voi olla muodoltaan ohjeita, osaamista, koulutusta, käytännön tietoja ja taitoja taikka konsulttipalveluja.

0E001

T* ”Teknologia” ydinteknologiahuomautuksen mukaisesti tässä ryhmässä määriteltyjen tavaroiden ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten.

II*

IV

TLB*

”Teknologialla” tarkoitetaan erityistä tietoa, jota tarvitaan luettelossa olevan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa.

RYHMÄ 1 – ERITYISMATERIAALIT JA NIIHIN LIITTYVÄT LAITTEET

1A   Järjestelmät, laitteet ja komponentit

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2 |
| --- | --- |
| 1A007 | b. | Seuraavat sähköisesti ohjattavat räjähtävät sytyttimet:






  1. | Räjähtävä siltajohdin (EB); |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2

1A007

b.

Seuraavat sähköisesti ohjattavat räjähtävät sytyttimet:

1.

Räjähtävä siltajohdin (EB);

| 2. | Räjähtävä siltajohdinlanka (EBW); |
| --- | --- |

2.

Räjähtävä siltajohdinlanka (EBW);

| 3. | Iskulaukaisin; |
| --- | --- |

3.

Iskulaukaisin;

| 4. | Räjähtävät kalvosytyttimet (EFI). |
| --- | --- |

4.

Räjähtävät kalvosytyttimet (EFI).

Tekn. huom.:

| 1. | Termiä ’initiator’ tai ’igniter’ (käynnistin tai räjäytin) käytetään toisinaan termin ’detonator’ (sytytin) sijasta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | 1A007.b kohtaa sovellettaessa kaikki kyseiset sytyttimet käyttävät pientä sähköjohdinta (siltavastusta, siltavastuslankaa tai kalvoa), joka kaasuuntuu räjähdysmäisesti, kun nopea, voimakas sähköinen pulssi kulkee sen läpi. Muissa kuin iskulaukaisin-tyypeissä räjähtävä johdin käynnistää kemiallisen räjähdyksen siihen yhteydessä olevassa voimakkaassa räjähteessä, esim. PETN:ssä (pentaerytritoltetranitraatissa). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Iskulaukaisimissa sähköjohtimen kaasuuntuminen työntää piikin tai iskurin sytyttimen välin yli ja iskurin törmäys räjähteeseen käynnistää kemiallisen sytytyksen. Joissakin malleissa iskurin käyttövoimana on magneettinen voima. Termiä räjähtävä kalvo voidaan käyttää joko EB- tai iskurityyppisistä sytyttimistä. |
| --- | --- |

3.

6.A.1.

Seuraavat sytyttimet ja monipistesytytinjärjestelmät:

| a. | Seuraavat sähköisesti ohjattavat räjähtävät sytyttimet:






  1. | Räjähtävä siltajohdin (EB); |
| --- | --- | --- |

a.

Seuraavat sähköisesti ohjattavat räjähtävät sytyttimet:

1.

Räjähtävä siltajohdin (EB);

| 2. | Räjähtävä siltajohdinlanka (EBW); |
| --- | --- |

2.

Räjähtävä siltajohdinlanka (EBW);

| 3. | Iskulaukaisin; |
| --- | --- |

3.

Iskulaukaisin;

| 4. | Räjähtävät kalvosytyttimet (EFI). |
| --- | --- |

4.

Räjähtävät kalvosytyttimet (EFI).

1A007

Seuraavat laitteet ja laitteistot, jotka on erityisesti suunniteltu latausten ja ”energeettisiä aineita” sisältävien laitteiden laukaisemiseen sähköisin keinoin:

| Huom. | KATSO MYÖS ASETARVIKELUETTELO, 3A229 ja 3A232 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.

KATSO MYÖS ASETARVIKELUETTELO, 3A229 ja 3A232 KOHTA.

| a. | Räjähtävien sytyttimien laukaisulaitteet, jotka on suunniteltu laukaisemaan 1A007.b kohdassa määriteltyjä räjähtäviä sytyttimiä; |
| --- | --- |

a.

Räjähtävien sytyttimien laukaisulaitteet, jotka on suunniteltu laukaisemaan 1A007.b kohdassa määriteltyjä räjähtäviä sytyttimiä;

6.A.2.

Seuraavat laukaisulaitteet ja vastaavat suurvirtapulssigeneraattorit:

| a. | Sytyttimien laukaisulaitteet (sytytinjärjestelmät, laukaisulaitteet), mukaan luettuina sähköiseen, räjähtävään ja optiseen sytytykseen perustuvat laukaisulaitteet, jotka on suunniteltu laukaisemaan 6.A.1 kohdassa määriteltyjä valvonnanalaisia monipistesytyttimiä; |
| --- | --- |

a.

Sytyttimien laukaisulaitteet (sytytinjärjestelmät, laukaisulaitteet), mukaan luettuina sähköiseen, räjähtävään ja optiseen sytytykseen perustuvat laukaisulaitteet, jotka on suunniteltu laukaisemaan 6.A.1 kohdassa määriteltyjä valvonnanalaisia monipistesytyttimiä;

1A202

Muut kuin 1A002 kohdassa määritellyt komposiittirakenteet putkina, joilla on seuraavat ominaisuudet:

| Huom. | KATSO MYÖS 9A010 JA 9A110 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.

KATSO MYÖS 9A010 JA 9A110 KOHTA.

| a. | Niiden sisähalkaisija on 75 mm:n ja 400 mm:n välillä; ja |
| --- | --- |

a.

Niiden sisähalkaisija on 75 mm:n ja 400 mm:n välillä; ja

| b. | Ne on valmistettu 1C010.a tai b tai 1C210.a kohdassa määritellyistä ”kuitu- ja säiemateriaaleista” tai 1C210.c kohdassa määritellyistä hiiliprepregimateriaaleista. |
| --- | --- |

b.

Ne on valmistettu 1C010.a tai b tai 1C210.a kohdassa määritellyistä ”kuitu- ja säiemateriaaleista” tai 1C210.c kohdassa määritellyistä hiiliprepregimateriaaleista.

2.A.3.

Putkimaiset komposiittirakenteet, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

| a. | Sisähalkaisija 75–400 mm; ja |
| --- | --- |

a.

Sisähalkaisija 75–400 mm; ja

| b. | Valmistusaineena 2.C.7.a kohdassa määritellyt ”kuitu- ja säiemateriaalit” tai 2.c.7.c kohdassa määritellyt hiiliprepregimateriaalit. |
| --- | --- |

b.

Valmistusaineena 2.C.7.a kohdassa määritellyt ”kuitu- ja säiemateriaalit” tai 2.c.7.c kohdassa määritellyt hiiliprepregimateriaalit.

1A225

Platinoidut katalyytit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmisteltu edistämään vedyn ja veden välistä isotooppien vaihtoreaktiota tritiumin ottamiseksi talteen raskaasta vedestä tai raskaan veden tuottamiseksi.

2.A.2.

Platinoidut katalyytit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmisteltu edistämään vedyn ja veden välistä isotooppien vaihtoreaktiota tritiumin ottamiseksi talteen raskaasta vedestä tai raskaan veden tuottamiseksi.

1A226

Erikoisaineet, joita voidaan käyttää raskaan veden erottamiseen tavallisesta vedestä ja joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

| a. | Ne on tehty fosforipronssiverkosta, joka on käsitelty kemiallisesti vettyvyyden parantamiseksi; ja |
| --- | --- |

a.

Ne on tehty fosforipronssiverkosta, joka on käsitelty kemiallisesti vettyvyyden parantamiseksi; ja

| b. | Ne on suunniteltu käytettäväksi tyhjötislauskolonneissa. |
| --- | --- |

b.

Ne on suunniteltu käytettäväksi tyhjötislauskolonneissa.

4.A.1.

Erikoisaineet, joita voidaan käyttää raskaan veden erottamiseen tavallisesta vedestä ja joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

| a. | Ne on tehty fosforipronssiverkosta, joka on käsitelty kemiallisesti vettyvyyden parantamiseksi; ja |
| --- | --- |

a.

Ne on tehty fosforipronssiverkosta, joka on käsitelty kemiallisesti vettyvyyden parantamiseksi; ja

| b. | Ne on suunniteltu käytettäväksi tyhjötislauskolonneissa. |
| --- | --- |

b.

Ne on suunniteltu käytettäväksi tyhjötislauskolonneissa.

1A227

Korkeatiheyksiset (lyijylasista tai muusta aineesta valmistetut) säteilysuojaikkunat, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet, sekä näitä varten erityisesti suunnitellut puitteet:

| a. | ’Kylmä (säteilyltä suojattu) ala’ on yli 0,09 m2; |
| --- | --- |

a.

’Kylmä (säteilyltä suojattu) ala’ on yli 0,09 m2;

| b. | Tiheys on yli 3 g/cm3; ja |
| --- | --- |

b.

Tiheys on yli 3 g/cm3; ja

| c. | Paksuus on 100 mm tai suurempi. |
| --- | --- |

c.

Paksuus on 100 mm tai suurempi.

Tekn. huom.:

1A227 kohdassa termillä ’kylmä ala’ tarkoitetaan ikkunan läpinäkyvää alaa, joka on altistuneena alhaisimmalle säteilytasolle mallisovelluksessa.

1.A.1.

Korkeatiheyksiset (lyijylasista tai muusta aineesta valmistetut) säteilysuojaikkunat, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet, sekä näitä varten erityisesti suunnitellut puitteet:

| a. | ’Kylmä (säteilyltä suojattu) ala’ on suurempi kuin 0,09 m2; |
| --- | --- |

a.

’Kylmä (säteilyltä suojattu) ala’ on suurempi kuin 0,09 m2;

| b. | Tiheys suurempi kuin 3 g/cm3; ja |
| --- | --- |

b.

Tiheys suurempi kuin 3 g/cm3; ja

| c. | Paksuus on 100 mm tai suurempi. |
| --- | --- |

c.

Paksuus on 100 mm tai suurempi.

Tekn. huom.

1.A.1.a kohdassa termillä ’kylmä ala’ tarkoitetaan ikkunan läpinäkyvää alaa, joka on altistuneena alhaisimmalle säteilytasolle mallisovelluksessa.

1B   Testaus-, tarkastus- ja tuotantolaitteet

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2 |
| --- | --- |
| 1B201 | Seuraavat muut kuin 1B001 tai 1B101 kohdassa määritellyt filamenttikuidun kelauskoneet ja niihin liittyvät laitteet:






  a. | Filamenttikuidun kelauskoneet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Kuitujen asemointi, käärintä ja käämintä on koordinoitu ja ohjelmoitu kahden tai useamman akselin suhteen; |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2

1B201

Seuraavat muut kuin 1B001 tai 1B101 kohdassa määritellyt filamenttikuidun kelauskoneet ja niihin liittyvät laitteet:

a.

Filamenttikuidun kelauskoneet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Kuitujen asemointi, käärintä ja käämintä on koordinoitu ja ohjelmoitu kahden tai useamman akselin suhteen;

| 2. | Ne on erityisesti suunniteltu komposiittirakenteiden tai -laminaattien valmistamiseen ”kuitu- tai säiemateriaaleista”; ja |
| --- | --- |

2.

Ne on erityisesti suunniteltu komposiittirakenteiden tai -laminaattien valmistamiseen ”kuitu- tai säiemateriaaleista”; ja

| 3. | Ne kykenevät käämimään lieriömäisiä putkia, joiden sisähalkaisija on 75–650 mm ja pituus vähintään 300 mm; |
| --- | --- |

3.

Ne kykenevät käämimään lieriömäisiä putkia, joiden sisähalkaisija on 75–650 mm ja pituus vähintään 300 mm;

| b. | 1B201.a kohdassa määriteltyjen filamenttikuidun kelauskoneiden koordinointi- ja ohjelmointilaitteet; |
| --- | --- |

b.

1B201.a kohdassa määriteltyjen filamenttikuidun kelauskoneiden koordinointi- ja ohjelmointilaitteet;

| c. | 1B201.a kohdassa määriteltyjen filamenttikuidun kelauskoneiden tarkkuustuurnat. |
| --- | --- |

c.

1B201.a kohdassa määriteltyjen filamenttikuidun kelauskoneiden tarkkuustuurnat.

3.B.4.

Filamenttikuidun kelauskoneet ja niihin liittyvät laitteet seuraavasti:

| a. | Filamenttikuidun kelauskoneet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Kuitujen asemointi, käärintä ja käämintä on koordinoitu ja ohjelmoitu kahden tai useamman akselin suhteen; |
| --- | --- | --- |

a.

Filamenttikuidun kelauskoneet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Kuitujen asemointi, käärintä ja käämintä on koordinoitu ja ohjelmoitu kahden tai useamman akselin suhteen;

| 2. | Ne on erityisesti suunniteltu komposiittirakenteiden tai -laminaattien valmistamiseen ”kuitu- tai säiemateriaaleista”; ja |
| --- | --- |

2.

Ne on erityisesti suunniteltu komposiittirakenteiden tai -laminaattien valmistamiseen ”kuitu- tai säiemateriaaleista”; ja

| 3. | Ne pystyvät käämimään lieriömäisiä putkia, joiden sisähalkaisija on 75–650 mm ja pituus 300 mm tai suurempi; |
| --- | --- |

3.

Ne pystyvät käämimään lieriömäisiä putkia, joiden sisähalkaisija on 75–650 mm ja pituus 300 mm tai suurempi;

| b. | 3.B.4.a kohdassa määriteltyjen filamenttikuidun kelauskoneiden koordinointi- ja ohjelmointilaitteet; |
| --- | --- |

b.

3.B.4.a kohdassa määriteltyjen filamenttikuidun kelauskoneiden koordinointi- ja ohjelmointilaitteet;

| c. | 3.B.4.a kohdassa määriteltyjen filamenttikuidun kelauskoneiden tarkkuustuurnat. |
| --- | --- |

c.

3.B.4.a kohdassa määriteltyjen filamenttikuidun kelauskoneiden tarkkuustuurnat.

1B225

Fluorin tuotannossa käytettävät elektrolyysikennot, joiden tuotantokapasiteetti on yli 250 g fluoria tunnissa.

3.B.1.

Fluorin tuotannossa käytettävät elektrolyysikennot, joiden tuotantokapasiteetti on yli 250 g fluoria tunnissa.

1B226

Sähkömagneettiset isotooppierottimet, jotka on suunniteltu toimimaan tai varusteltu yhdellä tai useilla ionilähteillä, joilla voidaan saada aikaan vähintään 50 mA:n ionisuihkun kokonaisvirta.

| Huom.: | 1B226 kohta sisältää erottimet:







  a. | Jotka pystyvät rikastamaan pysyviä isotooppeja; |
| --- | --- | --- |

Huom.:

a.

Jotka pystyvät rikastamaan pysyviä isotooppeja;

| b. | Joissa ionilähteet ja -kerääjät ovat kummatkin magneettikentässä, sekä ne konfiguraatiot, joissa ne ovat kentän ulkopuolella. |
| --- | --- |

b.

Joissa ionilähteet ja -kerääjät ovat kummatkin magneettikentässä, sekä ne konfiguraatiot, joissa ne ovat kentän ulkopuolella.

3.B.5.

Sähkömagneettiset isotooppierottimet, jotka on suunniteltu toimimaan tai varusteltu yhdellä tai useilla ionilähteillä, joilla voidaan saada aikaan 50 mA:n tai suurempi ionisuihkun kokonaisvirta.

Huom.:

| 1. | 3.B.5 kohtaan sisältyvät erottimet, jotka pystyvät rikastamaan pysyviä isotooppeja sekä uraani-isotooppeja; |
| --- | --- |

1.

3.B.5 kohtaan sisältyvät erottimet, jotka pystyvät rikastamaan pysyviä isotooppeja sekä uraani-isotooppeja;

| Huom. | Erotin, joka kykenee erottamaan lyijyisotooppeja yhden massayksikön erolla, kykenee rikastamaan uraani-isotooppeja kolmen massayksikön erolla. |
| --- | --- |

Huom.

Erotin, joka kykenee erottamaan lyijyisotooppeja yhden massayksikön erolla, kykenee rikastamaan uraani-isotooppeja kolmen massayksikön erolla.

| 2. | 3.B.5 kohtaan sisältyvät erottimet, joissa ionilähteet ja -kerääjät ovat kummatkin magneettikentässä, sekä ne konfiguraatiot, joissa ne ovat kentän ulkopuolella. |
| --- | --- |

2.

3.B.5 kohtaan sisältyvät erottimet, joissa ionilähteet ja -kerääjät ovat kummatkin magneettikentässä, sekä ne konfiguraatiot, joissa ne ovat kentän ulkopuolella.

Tekn. huom.

Yksi 50 mA:n ionilähde ei voi tuottaa enempää kuin 3 g erotettua korkearikasteista uraania vuodessa luonnollisen pitoisuuden syötteestä.

1B228

Kryogeeniset vetytislauskolonnit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| a. | Ne on suunniteltu toimimaan 35 K:n (– 238 °C:n) tai sitä alhaisemmissa sisäisissä lämpötiloissa; |
| --- | --- |

a.

Ne on suunniteltu toimimaan 35 K:n (– 238 °C:n) tai sitä alhaisemmissa sisäisissä lämpötiloissa;

| b. | Ne on suunniteltu toimimaan 0,5–5 MPa:n sisäisessä paineessa; |
| --- | --- |

b.

Ne on suunniteltu toimimaan 0,5–5 MPa:n sisäisessä paineessa;

| c. | Ne on valmistettu joko:






  1. | 300-sarjan vähärikkisestä ruostumattomasta teräksestä, jonka austeniittinen ASTM:n (tai vastaavan standardin) mukainen raekokoluku on 5 tai suurempi; tai |
| --- | --- | --- |

c.

Ne on valmistettu joko:

1.

300-sarjan vähärikkisestä ruostumattomasta teräksestä, jonka austeniittinen ASTM:n (tai vastaavan standardin) mukainen raekokoluku on 5 tai suurempi; tai

| 2. | Vastaavista kryogeenisistä ja vetyä (H2) kestävistä materiaaleista; ja |
| --- | --- |

2.

Vastaavista kryogeenisistä ja vetyä (H2) kestävistä materiaaleista; ja

| d. | Sisähalkaisija on 30 cm tai enemmän ja ’tehollinen pituus’ 4 m tai enemmän. |
| --- | --- |

d.

Sisähalkaisija on 30 cm tai enemmän ja ’tehollinen pituus’ 4 m tai enemmän.

Tekn. huom.:

1B228 kohdassa ’tehollinen pituus’ tarkoittaa pakkausmateriaalin aktiivista korkeutta pakatussa kolonnissa tai sisäkosketuslevyjen aktiivista korkeutta pohjakolonnissa.

4.B.2.

Kryogeeniset vetytislauskolonnit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| a. | Ne on suunniteltu toimimaan 35 K (– 238 °C) asteen tai sitä alhaisemmissa sisäisissä lämpötiloissa; |
| --- | --- |

a.

Ne on suunniteltu toimimaan 35 K (– 238 °C) asteen tai sitä alhaisemmissa sisäisissä lämpötiloissa;

| b. | Ne on suunniteltu toimimaan 0,5–5 MPa:n sisäisessä paineessa; |
| --- | --- |

b.

Ne on suunniteltu toimimaan 0,5–5 MPa:n sisäisessä paineessa;

| c. | Ne on valmistettu joko:






  1. | 300-sarjan vähärikkisestä ruostumattomasta teräksestä, jonka austeniittinen ASTM:n (tai vastaavan standardin) mukainen raekokoluku on 5 tai suurempi; tai |
| --- | --- | --- |

c.

Ne on valmistettu joko:

1.

300-sarjan vähärikkisestä ruostumattomasta teräksestä, jonka austeniittinen ASTM:n (tai vastaavan standardin) mukainen raekokoluku on 5 tai suurempi; tai

| 2. | Vastaavista kryogeenisistä ja vetyä (H2) kestävistä materiaaleista; ja |
| --- | --- |

2.

Vastaavista kryogeenisistä ja vetyä (H2) kestävistä materiaaleista; ja

| d. | Sisähalkaisija on 30 cm tai enemmän ja ’tehollinen pituus’ 4 m tai enemmän. |
| --- | --- |

d.

Sisähalkaisija on 30 cm tai enemmän ja ’tehollinen pituus’ 4 m tai enemmän.

Tekn. huom.

’Tehollinen pituus’ tarkoittaa pakkausmateriaalin aktiivista korkeutta pakatussa kolonnissa tai sisäkosketuslevyjen aktiivista korkeutta pohjakolonnissa.

1B229

Seuraavat vesi-rikkivety-erotuspohjakolonnit sekä niiden ’sisäkosketuspinnat’:

| Huom. | Erityisesti raskaan veden tuottamista varten suunnitellut tai valmistetut kolonnit: katso 0B004 kohta. |
| --- | --- |

Huom.

| a. | Vesi-rikkivety-erotuspohjakolonnit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Niiden käyttöpaine on 2 MPa tai suurempi; |
| --- | --- | --- |

a.

Vesi-rikkivety-erotuspohjakolonnit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Niiden käyttöpaine on 2 MPa tai suurempi;

| 2. | Ne on valmistettu hiiliteräksestä, jonka austeniittinen ASTM:n (tai vastaavan standardin) mukainen raekokoluku on 5 tai suurempi; ja |
| --- | --- |

2.

Ne on valmistettu hiiliteräksestä, jonka austeniittinen ASTM:n (tai vastaavan standardin) mukainen raekokoluku on 5 tai suurempi; ja

| 3. | Niiden halkaisija on 1,8 m tai suurempi; |
| --- | --- |

3.

Niiden halkaisija on 1,8 m tai suurempi;

| b. | 1B229.a kohdassa määriteltyjen vesi-rikkivety-erotuspohjakolonnien ’sisäkosketuspinnat’. |
| --- | --- |

b.

1B229.a kohdassa määriteltyjen vesi-rikkivety-erotuspohjakolonnien ’sisäkosketuspinnat’.

Tekn. huom.:

Kolonnien ’sisäkosketuspinnat’ ovat segmentoituja pohjia, joiden tehollinen halkaisija koottuna on 1,8 m tai enemmän; ne on suunniteltu helpottamaan vastavirtakosketusta ja ne on valmistettu ruostumattomista teräksistä, joiden hiilipitoisuus on 0,03 prosenttia tai vähemmän. Pohjat voivat olla seula-, venttiili-, kello-, ja ritiläpohjia.

4.B.1.

Seuraavat vesi-rikkivety-erotuspohjakolonnit sekä niiden sisäkosketuspinnat:

| Huom. | Erityisesti raskaan veden tuottamista varten suunnitellut tai valmistetut kolonnit, ks. INFCIRC/254/Part 1 (sellaisena kuin se on muutettuna). |
| --- | --- |

Huom.

Erityisesti raskaan veden tuottamista varten suunnitellut tai valmistetut kolonnit, ks. INFCIRC/254/Part 1 (sellaisena kuin se on muutettuna).

| a. | Vesi-rikkivety-erotuspohjakolonnit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Niiden käyttöpaine on 2 MPa tai suurempi; |
| --- | --- | --- |

a.

Vesi-rikkivety-erotuspohjakolonnit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Niiden käyttöpaine on 2 MPa tai suurempi;

| 2. | Ne on valmistettu hiiliteräksestä, jonka austeniittinen ASTM:n (tai vastaavan standardin) mukainen raekokoluku on 5 tai suurempi; ja |
| --- | --- |

2.

Ne on valmistettu hiiliteräksestä, jonka austeniittinen ASTM:n (tai vastaavan standardin) mukainen raekokoluku on 5 tai suurempi; ja

| 3. | Niiden halkaisija on 1,8 m tai suurempi; |
| --- | --- |

3.

Niiden halkaisija on 1,8 m tai suurempi;

| b. | 4.B.1.a kohdassa määriteltyjen vesi-rikkivety-erotuspohjakolonnien sisäkosketuspinnat. |
| --- | --- |

b.

4.B.1.a kohdassa määriteltyjen vesi-rikkivety-erotuspohjakolonnien sisäkosketuspinnat.

Tekn. huom.

Kolonnien sisäkosketuspinnat ovat segmentoituja pohjia, joiden tehollinen halkaisija koottuna on 1,8 m tai enemmän; ne on suunniteltu helpottamaan vastavirtakosketusta ja ne on valmistettu ruostumattomista teräksistä, joiden hiilipitoisuus on 0,03 prosenttia tai vähemmän. Pohjat voivat olla seula-, venttiili-, kello-, ja ritiläpohjia.

1B230

Nesteammoniakkiin liuotetun väkevän tai laimean kaliumamidikatalyytin (KNH2/NH3) kierrättämiseen kykenevät pumput, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| a. | Ne ovat ilmatiiviitä (so. hermeettisesti suljettuja); |
| --- | --- |

a.

Ne ovat ilmatiiviitä (so. hermeettisesti suljettuja);

| b. | Pumppausteho on yli 8,5 m3/h; ja |
| --- | --- |

b.

Pumppausteho on yli 8,5 m3/h; ja

| c. | Niillä on jompikumpi seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Ne on tarkoitettu väkevien (1 % tai suurempi pitoisuus) kaliumamidiliuosten kierrättämiseen 1,5–60 MPa:n käyttöpaineella; tai |
| --- | --- | --- |

c.

Niillä on jompikumpi seuraavista ominaisuuksista:

1.

Ne on tarkoitettu väkevien (1 % tai suurempi pitoisuus) kaliumamidiliuosten kierrättämiseen 1,5–60 MPa:n käyttöpaineella; tai

| 2. | Laimeiden (pitoisuus alle 1 %) kaliumamidiliuosten kierrättämiseen 20–60 MPa:n käyttöpaineella. |
| --- | --- |

2.

Laimeiden (pitoisuus alle 1 %) kaliumamidiliuosten kierrättämiseen 20–60 MPa:n käyttöpaineella.

4.A.2.

Nesteammoniakkiin liuotetun väkevän tai laimean kaliumamidikatalyytin (KNH2/NH3) kierrättämiseen kykenevät pumput, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| a. | Ne ovat ilmatiiviitä (so. hermeettisesti suljettuja); |
| --- | --- |

a.

Ne ovat ilmatiiviitä (so. hermeettisesti suljettuja);

| b. | Pumppausteho on suurempi kuin 8,5 m3/h; ja |
| --- | --- |

b.

Pumppausteho on suurempi kuin 8,5 m3/h; ja

| c. | Niillä on jompikumpi seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Ne on tarkoitettu väkevien (1 % tai suurempi pitoisuus) kaliumamidiliuosten kierrättämiseen 1,5–60 MPa:n käyttöpaineella; tai |
| --- | --- | --- |

c.

Niillä on jompikumpi seuraavista ominaisuuksista:

1.

Ne on tarkoitettu väkevien (1 % tai suurempi pitoisuus) kaliumamidiliuosten kierrättämiseen 1,5–60 MPa:n käyttöpaineella; tai

| 2. | Laimeiden (pitoisuus vähemmän kuin 1 %) kaliumamidiliuosten kierrättämiseen 20–60 MPa:n käyttöpaineella. |
| --- | --- |

2.

Laimeiden (pitoisuus vähemmän kuin 1 %) kaliumamidiliuosten kierrättämiseen 20–60 MPa:n käyttöpaineella.

1B231

Seuraavat tritiumlaitokset ja -tehtaat ja niissä käytettävät laitteet:

| a. | Laitokset tai tehtaat, joissa tuotetaan, otetaan talteen, uutetaan, rikastetaan tai käsitellään tritiumia, |
| --- | --- |

a.

Laitokset tai tehtaat, joissa tuotetaan, otetaan talteen, uutetaan, rikastetaan tai käsitellään tritiumia,

| b. | Tritiumlaitosten tai -tehtaiden laitteet seuraavasti:






  1. | Vedyn tai heliumin jäähdytysyksiköt, joissa lämpötila saadaan lasketuksi 23 K:iin (– 250 °C:een) tai alemmaksi ja joiden lämmönpoistokyky on yli 150 W; |
| --- | --- | --- |

b.

Tritiumlaitosten tai -tehtaiden laitteet seuraavasti:

1.

Vedyn tai heliumin jäähdytysyksiköt, joissa lämpötila saadaan lasketuksi 23 K:iin (– 250 °C:een) tai alemmaksi ja joiden lämmönpoistokyky on yli 150 W;

| 2. | Vetyisotooppien varastointi- ja puhdistusjärjestelmät, joissa varastointiin tai puhdistukseen käytetään metallihydridejä. |
| --- | --- |

2.

Vetyisotooppien varastointi- ja puhdistusjärjestelmät, joissa varastointiin tai puhdistukseen käytetään metallihydridejä.

2.B.1.

Seuraavat tritiumlaitokset ja -tehtaat ja niissä käytettävät laitteet:

| a. | Laitokset tai tehtaat, joissa tuotetaan, otetaan talteen, uutetaan, rikastetaan tai käsitellään tritiumia; |
| --- | --- |

a.

Laitokset tai tehtaat, joissa tuotetaan, otetaan talteen, uutetaan, rikastetaan tai käsitellään tritiumia;

| b. | Tritiumlaitosten tai -tehtaiden laitteet seuraavasti:






  1. | Vedyn tai heliumin jäähdytysyksiköt, joissa lämpötila saadaan lasketuksi 23 K (– 250 °C) asteeseen tai alhaisemmaksi ja joiden lämmönpoistokyky on suurempi kuin 150 W; |
| --- | --- | --- |

b.

Tritiumlaitosten tai -tehtaiden laitteet seuraavasti:

1.

Vedyn tai heliumin jäähdytysyksiköt, joissa lämpötila saadaan lasketuksi 23 K (– 250 °C) asteeseen tai alhaisemmaksi ja joiden lämmönpoistokyky on suurempi kuin 150 W;

| 2. | Vetyisotooppien varastointi- ja puhdistusjärjestelmät, joissa varastointiin tai puhdistukseen käytetään metallihydridejä. |
| --- | --- |

2.

Vetyisotooppien varastointi- ja puhdistusjärjestelmät, joissa varastointiin tai puhdistukseen käytetään metallihydridejä.

1B232

Turbohöyrystimet tai turbohöyrystin-kompressoriyhdistelmät, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

| a. | Ne on tarkoitettu käytettäviksi siten, että ulostulolämpötila on 35 K (– 238 °C) tai alhaisempi; ja |
| --- | --- |

a.

Ne on tarkoitettu käytettäviksi siten, että ulostulolämpötila on 35 K (– 238 °C) tai alhaisempi; ja

| b. | Ne on tarkoitettu tuottamaan vetykaasua 1 000 kg/h tai enemmän. |
| --- | --- |

b.

Ne on tarkoitettu tuottamaan vetykaasua 1 000 kg/h tai enemmän.

4.A.3.

Turbohöyrystimet tai turbohöyrystin-kompressoriyhdistelmät, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

| a. | Ne on suunniteltu käytettäviksi siten, että ulostulolämpötila on 35 K (– 238 °C); ja |
| --- | --- |

a.

Ne on suunniteltu käytettäviksi siten, että ulostulolämpötila on 35 K (– 238 °C); ja

| b. | Ne on tarkoitettu tuottamaan vetykaasua 1 000 kg/h tai enemmän. |
| --- | --- |

b.

Ne on tarkoitettu tuottamaan vetykaasua 1 000 kg/h tai enemmän.

1B233

Litiumisotooppien erotukseen käytettävät laitokset tai tehtaat ja niissä käytettävät järjestelmät ja laitteet seuraavasti:

| a. | Laitokset tai tehtaat litiumisotooppien erottamiseen; |
| --- | --- |

a.

Laitokset tai tehtaat litiumisotooppien erottamiseen;

| b. | Laitteet litiumisotooppien erottamiseen litium-elohopea-amalgaamiprosessin perusteella seuraavasti:






  1. | Erityisesti litiumamalgaameja varten suunnitellut pakatut neste-neste-erotuskolonnit; |
| --- | --- | --- |

b.

Laitteet litiumisotooppien erottamiseen litium-elohopea-amalgaamiprosessin perusteella seuraavasti:

1.

Erityisesti litiumamalgaameja varten suunnitellut pakatut neste-neste-erotuskolonnit;

| 2. | Elohopea- tai litiumamalgaamipumput, |
| --- | --- |

2.

Elohopea- tai litiumamalgaamipumput,

| 3. | Litiumamalgaamielektrolyysikennot; |
| --- | --- |

3.

Litiumamalgaamielektrolyysikennot;

| 4. | Haihduttimet väkeviä litiumhydroksidiliuoksia varten; |
| --- | --- |

4.

Haihduttimet väkeviä litiumhydroksidiliuoksia varten;

| c. | Ioninvaihtojärjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu litiumisottoopien erotukseen, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit: |
| --- | --- |

c.

Ioninvaihtojärjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu litiumisottoopien erotukseen, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:

| d. | Kemialliset vaihtojärjestelmät (joissa käytetään kruunueetteriä, kryptandeja tai lariaattisia eettereitä), jotka on erityisesti suunniteltu litiumisotooppien erotusta varten, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit. |
| --- | --- |

d.

Kemialliset vaihtojärjestelmät (joissa käytetään kruunueetteriä, kryptandeja tai lariaattisia eettereitä), jotka on erityisesti suunniteltu litiumisotooppien erotusta varten, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit.

2.B.2.

Litiumisotooppien erotukseen käytettävät laitokset tai tehtaat ja niissä käytettävät järjestelmät ja laitteet seuraavasti:

| Huom. | Tiettyjä litiumisotooppien erotukseen plasmaerotusprosessissa käytettäviä laitteita ja komponentteja voidaan käyttää suoraan myös uraani-isotooppien erotukseen; valvonnan osalta ks. INFCIRC/254/Part 1 (sellaisena kuin se on muutettuna). |
| --- | --- |

Huom.

Tiettyjä litiumisotooppien erotukseen plasmaerotusprosessissa käytettäviä laitteita ja komponentteja voidaan käyttää suoraan myös uraani-isotooppien erotukseen; valvonnan osalta ks. INFCIRC/254/Part 1 (sellaisena kuin se on muutettuna).

| a. | Laitokset tai tehtaat litiumisotooppien erottamiseen; |
| --- | --- |

a.

Laitokset tai tehtaat litiumisotooppien erottamiseen;

| b. | Laitteet litiumisotooppien erottamiseen litium-elohopea-amalgaamiprosessin perusteella seuraavasti:






  1. | Erityisesti litiumamalgaameja varten suunnitellut pakatut neste-neste-erotuskolonnit; |
| --- | --- | --- |

b.

Laitteet litiumisotooppien erottamiseen litium-elohopea-amalgaamiprosessin perusteella seuraavasti:

1.

Erityisesti litiumamalgaameja varten suunnitellut pakatut neste-neste-erotuskolonnit;

| 2. | Elohopea- tai litiumamalgaamipumput, |
| --- | --- |

2.

Elohopea- tai litiumamalgaamipumput,

| 3. | Litiumamalgaamielektrolyysikennot; |
| --- | --- |

3.

Litiumamalgaamielektrolyysikennot;

| 4. | Haihduttimet väkeviä litiumhydroksidiliuoksia varten; |
| --- | --- |

4.

Haihduttimet väkeviä litiumhydroksidiliuoksia varten;

| c. | Ioninvaihtojärjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu litiumisotooppien erotukseen, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit; |
| --- | --- |

c.

Ioninvaihtojärjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu litiumisotooppien erotukseen, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit;

| d. | Kemialliset vaihtojärjestelmät (joissa käytetään kruunueetteriä, kryptandeja tai lariaattisia eettereitä), jotka on erityisesti suunniteltu litiumisotooppien erotusta varten, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit. |
| --- | --- |

d.

Kemialliset vaihtojärjestelmät (joissa käytetään kruunueetteriä, kryptandeja tai lariaattisia eettereitä), jotka on erityisesti suunniteltu litiumisotooppien erotusta varten, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit.

1B234

Voimakkaiden räjähteiden suojarakennukset, -kammiot, -astiat ja muut samanlaiset suojalaitteet, jotka on suunniteltu voimakkaiden räjähteiden tai räjähtävien laitteiden testausta varten ja joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

| Huom. | KATSO MYÖS ASETARVIKELUETTELO. |
| --- | --- |

Huom.

KATSO MYÖS ASETARVIKELUETTELO.

| a. | Ne on suunniteltu suojaamaan täysin räjähdykseltä, joka vastaa vähintään 2 kg:aa TNT:tä; ja |
| --- | --- |

a.

Ne on suunniteltu suojaamaan täysin räjähdykseltä, joka vastaa vähintään 2 kg:aa TNT:tä; ja

| b. | Niissä on elementtejä tai ominaisuuksia, jotka mahdollistavat diagnostisten tai mittaustietojen siirron reaaliaikaisesti tai viiveellä. |
| --- | --- |

b.

Niissä on elementtejä tai ominaisuuksia, jotka mahdollistavat diagnostisten tai mittaustietojen siirron reaaliaikaisesti tai viiveellä.

5.B.7.

Voimakkaiden räjähteiden suojarakennukset, -kammiot, -astiat ja muut samanlaiset suojalaitteet, jotka on suunniteltu voimakkaiden räjähteiden tai räjähtävien laitteiden testausta varten ja joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

| a. | Ne on suunniteltu suojaamaan täysin räjähdykseltä, joka vastaa vähintään 2 kg:aa TNT:tä; ja |
| --- | --- |

a.

Ne on suunniteltu suojaamaan täysin räjähdykseltä, joka vastaa vähintään 2 kg:aa TNT:tä; ja

| b. | Niissä on elementtejä tai ominaisuuksia, jotka mahdollistavat diagnostisten tai mittaustietojen siirron reaaliaikaisesti tai viiveellä. |
| --- | --- |

b.

Niissä on elementtejä tai ominaisuuksia, jotka mahdollistavat diagnostisten tai mittaustietojen siirron reaaliaikaisesti tai viiveellä.

1C   Materiaalit

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2 |
| --- | --- |
| 1C202 | Seuraavat metalliseokset, joita ei ole määritelty 1C002.b.3 tai b.4 kohdassa:






  a. | Alumiiniseokset, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:






  1. | ’Kykenevät’ vähintään 460 MPa:n murtovetolujuuteen 293 K:n (20 °C:n) lämpötilassa; ja |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2

1C202

Seuraavat metalliseokset, joita ei ole määritelty 1C002.b.3 tai b.4 kohdassa:

a.

Alumiiniseokset, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

1.

’Kykenevät’ vähintään 460 MPa:n murtovetolujuuteen 293 K:n (20 °C:n) lämpötilassa; ja

| 2. | Ne ovat putkina tai kiinteinä tankoina (myös takeina), joiden ulkohalkaisija on yli 75 mm; |
| --- | --- |

2.

Ne ovat putkina tai kiinteinä tankoina (myös takeina), joiden ulkohalkaisija on yli 75 mm;

2.C.1.

Alumiiniseokset, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

| a. | Vetomurtolujuus voi olla 460 MPa tai enemmän 293 K (20 °C) asteen lämpötilassa; |
| --- | --- |

a.

Vetomurtolujuus voi olla 460 MPa tai enemmän 293 K (20 °C) asteen lämpötilassa;

| b. | ja b. Ne ovat putkina tai kiinteinä tankoina (myös takeina), joiden ulkohalkaisija on suurempi kuin 75 mm. |
| --- | --- |

b.

ja b. Ne ovat putkina tai kiinteinä tankoina (myös takeina), joiden ulkohalkaisija on suurempi kuin 75 mm.

Tekn. huom.

2.C.1 kohdassa lujuusmääritelmä kattaa alumiiniseokset sekä lämpökäsittelemättöminä että lämpökäsiteltyinä.

1C202

| b. | Titaaniseokset, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:






  1. | ’Kykenevät’ vähintään 900 MPa:n murtovetolujuuteen 293 K:n (20 °C:n) lämpötilassa; ja |
| --- | --- | --- |

b.

Titaaniseokset, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

1.

’Kykenevät’ vähintään 900 MPa:n murtovetolujuuteen 293 K:n (20 °C:n) lämpötilassa; ja

| 2. | Ne ovat putkina tai kiinteinä tankoina (myös takeina), joiden ulkohalkaisija on yli 75 mm. |
| --- | --- |

2.

Ne ovat putkina tai kiinteinä tankoina (myös takeina), joiden ulkohalkaisija on yli 75 mm.

Tekn. huom.:

Ilmaisulla ’kykenevät’ tarkoitetaan seoksia sekä ennen lämpökäsittelyä että sen jälkeen.

2.C.13.

Titaaniseokset, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

| a. | Vetomurtolujuus voi olla 900 MPa tai enemmän 293 K (20 °C) asteen lämpötilassa; |
| --- | --- |

a.

Vetomurtolujuus voi olla 900 MPa tai enemmän 293 K (20 °C) asteen lämpötilassa;

Ne ovat putkina tai kiinteinä tankoina (myös takeina), joiden ulkohalkaisija on suurempi kuin 75 mm.

Tekn. huom.

2.C.13 kohdassa lujuusmääritelmä kattaa titaaniseokset sekä lämpökäsittelemättöminä että lämpökäsiteltyinä.

1C210

Seuraavat, muut kuin 1C010.a, b tai e kohdassa määritellyt ’kuitu- tai säiemateriaalit’ tai prepregit:

| a. | Hiili- tai aramidi ’kuitu- ja -säiemateriaalit’, joilla on jompikumpi seuraavista ominaisuuksista:






  1. | ”Ominaiskimmokerroin” on vähintään 12,7 × 106 m; tai |
| --- | --- | --- |

a.

Hiili- tai aramidi ’kuitu- ja -säiemateriaalit’, joilla on jompikumpi seuraavista ominaisuuksista:

1.

”Ominaiskimmokerroin” on vähintään 12,7 × 106 m; tai

| 2. | ”Ominaismurtovetolujuus” on vähintään 23,5 × 104 m; |
| --- | --- |

2.

”Ominaismurtovetolujuus” on vähintään 23,5 × 104 m;

| Huom.: | 1C210.a kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi aramidi ’kuitu- ja -säiemateriaaleja’, joissa on vähintään 0,25 painoprosenttia esteripohjaista säiepinnan muuntoainetta; |
| --- | --- |

Huom.:

2.C.7.a

Seuraavat ”kuitu- tai säiemateriaalit” ja prepregit:

| a. | Hiili- tai aramidi ”kuitu- ja -säiemateriaalit”, joilla on jompikumpi seuraavista ominaisuuksista:






  1. | ”Ominaiskimmokerroin” on 12,7 × 106 m tai suurempi; tai |
| --- | --- | --- |

a.

Hiili- tai aramidi ”kuitu- ja -säiemateriaalit”, joilla on jompikumpi seuraavista ominaisuuksista:

1.

”Ominaiskimmokerroin” on 12,7 × 106 m tai suurempi; tai

| 2. | ”Ominaisvetolujuus” on 23,5 × 104 m tai suurempi; |
| --- | --- |

2.

”Ominaisvetolujuus” on 23,5 × 104 m tai suurempi;

| Huom. | 2.C.7.a kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi aramidi ”kuitu- ja -säiemateriaaleja”, joissa on 0,25 painoprosenttia tai enemmän esteripohjaista säiepinnan muuntoainetta; |
| --- | --- |

Huom.

2.C.7.a kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi aramidi ”kuitu- ja -säiemateriaaleja”, joissa on 0,25 painoprosenttia tai enemmän esteripohjaista säiepinnan muuntoainetta;

| b. | Lasikuitupitoiset ’kuitu- ja -säiemateriaalit’, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:






  1. | ”Ominaiskimmokerroin” on vähintään 3,18 × 106 m; ja |
| --- | --- | --- |

b.

Lasikuitupitoiset ’kuitu- ja -säiemateriaalit’, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

1.

”Ominaiskimmokerroin” on vähintään 3,18 × 106 m; ja

| 2. | ”Ominaismurtovetolujuus” on vähintään 7,62 × 104 m; |
| --- | --- |

2.

”Ominaismurtovetolujuus” on vähintään 7,62 × 104 m;

2.C.7.b

Lasikuitupitoiset ”kuitu- ja -säiemateriaalit”, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

| 1. | ”Ominaiskimmokerroin” on 3,18 × 106 m tai suurempi; ja |
| --- | --- |

1.

”Ominaiskimmokerroin” on 3,18 × 106 m tai suurempi; ja

| 2. | ”Ominaisvetolujuus” on 7,62 × 104 m tai suurempi; |
| --- | --- |

2.

”Ominaisvetolujuus” on 7,62 × 104 m tai suurempi;

| c. | Lämpökovetetut hartsikyllästetyt yhtäjaksoiset ”langat”, ”rovingit”, ”touvit” tai ”teipit”, joiden leveys on enintään 15 mm (prepegit) ja jotka on valmistettu 1C210.a tai b kohdassa määritellyistä hiili- tai lasi ’kuitu- tai säiemateriaaleista’. |
| --- | --- |

c.

Lämpökovetetut hartsikyllästetyt yhtäjaksoiset ”langat”, ”rovingit”, ”touvit” tai ”teipit”, joiden leveys on enintään 15 mm (prepegit) ja jotka on valmistettu 1C210.a tai b kohdassa määritellyistä hiili- tai lasi ’kuitu- tai säiemateriaaleista’.

Tekn. huom.:

Hartsi muodostaa komposiitin matriisin.

| Huom.: | 1C210 kohdassa ’kuitu- tai säiemateriaaleilla’ tarkoitetaan vain yhtäjaksoisia ”monofilamentteja”, ”lankoja”, ”rovingeja”, ”touveja” tai ”teippejä”. |
| --- | --- |

Huom.:

2.C.7.c

| c. | Lämpökovetetut hartsikyllästetyt yhtäjaksoiset ”langat”, ”rovingit”, ”touvit” tai ”teipit”, joiden leveys on enintään 15 mm (prepregit) ja jotka on valmistettu 2.C.7.a tai 2.C.7.b kohdassa määritellyistä hiili- tai lasi ”kuitu- tai säiemateriaaleista”. |
| --- | --- |

c.

Lämpökovetetut hartsikyllästetyt yhtäjaksoiset ”langat”, ”rovingit”, ”touvit” tai ”teipit”, joiden leveys on enintään 15 mm (prepregit) ja jotka on valmistettu 2.C.7.a tai 2.C.7.b kohdassa määritellyistä hiili- tai lasi ”kuitu- tai säiemateriaaleista”.

Tekn. huom.

Hartsi muodostaa komposiitin matriisin.

Tekn. huom.

| 1. | Kohdassa 2.C.7 ”Ominaiskimmomoduuli” on Youngin moduuli N/m2 jaettuna ominaispainolla N/m3, mitattuna 296 ± 2 K (23 ± 2 °C) asteen lämpötilassa sekä 50 ± 5 %:n suhteellisessa kosteudessa. |
| --- | --- |

1.

Kohdassa 2.C.7 ”Ominaiskimmomoduuli” on Youngin moduuli N/m2 jaettuna ominaispainolla N/m3, mitattuna 296 ± 2 K (23 ± 2 °C) asteen lämpötilassa sekä 50 ± 5 %:n suhteellisessa kosteudessa.

| 2. | Kohdassa 2.C.7 ”Ominaisvetolujuus” on vetomurtolujuus N/m2 jaettuna ominaispainolla N/m3, mitattuna 296 ± 2 K (23 ± 2 °C) asteen lämpötilassa sekä 50 ± 5 %:n suhteellisessa kosteudessa. |
| --- | --- |

2.

Kohdassa 2.C.7 ”Ominaisvetolujuus” on vetomurtolujuus N/m2 jaettuna ominaispainolla N/m3, mitattuna 296 ± 2 K (23 ± 2 °C) asteen lämpötilassa sekä 50 ± 5 %:n suhteellisessa kosteudessa.

1C216

Muu kuin 1C116 kohdassa määritelty maraging-teräs, joka ’kykenee’ vähintään 1 950 MPa:n murtovetolujuuteen 293 K:n (20 °C:n) lämpötilassa.

| Huom.: | 1C216 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi kappaleita, joiden kaikki lineaariset ulottuvuudet ovat enintään 75 mm. |
| --- | --- |

Huom.:

Tekn. huom.:

Ilmaisulla ’kykenee’ tarkoitetaan maraging-terästä sekä ennen lämpökäsittelyä että sen jälkeen.

2.C.11.

Maraging-teräs, jonka vetomurtolujuus voi olla 1 950 MPa tai enemmän 293 K (20 °C) asteen lämpötilassa.

| Huom. | 2.C.11 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi kappaleita, joiden mikään lineaarinen ulottuvuus ei ole suurempi kuin 75 mm. |
| --- | --- |

Huom.

2.C.11 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi kappaleita, joiden mikään lineaarinen ulottuvuus ei ole suurempi kuin 75 mm.

Tekn. huom.

2.C.11 kohdassa lujuusmääritelmä kattaa maraging-teräksen sekä lämpökäsittelemättömänä että lämpökäsiteltynä.

1C225

Boori, joka on rikastettu boori-10-isotoopilla (10B) suurempaan kuin luonnolliseen isotooppipitoisuuteen, seuraavasti: alkuaineboori, yhdisteet, booria sisältävät seokset, niistä valmistetut tuotteet, kaikesta edellä mainitusta syntyvä jäte tai romu.

| Huom.: | 1C225 kohdassa booria sisältäviin seoksiin kuuluvat booripitoiset materiaalit. |
| --- | --- |

Huom.:

Tekn. huom.:

Boori-10:n luonnollinen isotooppipitoisuus on noin 18,5 painoprosenttia (20 atomiprosenttia).

2.C.4.

Boori, joka on rikastettu boori-10-isotoopilla (10B) suurempaan kuin luonnolliseen isotooppipitoisuuteen, seuraavasti: alkuaineboori, yhdisteet, booria sisältävät seokset, niistä valmistetut tuotteet, kaikesta edellä mainitusta syntyvä jäte tai romu.

| Huom. | 2.C.4 kohdassa booria sisältäviin seoksiin kuuluvat booripitoiset materiaalit. |
| --- | --- |

Huom.

2.C.4 kohdassa booria sisältäviin seoksiin kuuluvat booripitoiset materiaalit.

Tekn. huom.

Boori-10:n luonnollinen isotooppipitoisuus on noin 18,5 painoprosenttia (20 atomiprosenttia).

1C226

Muut kuin 1C117 kohdassa määritellyt volframi, volframikarbidi ja seokset, joissa on yli 90 painoprosenttia volframia ja joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

| a. | Ne ovat sylinterin muotoisia kappaleita, joiden sisähalkaisija on 100–300 mm (sylinterisegmentit mukaan lukien); ja |
| --- | --- |

a.

Ne ovat sylinterin muotoisia kappaleita, joiden sisähalkaisija on 100–300 mm (sylinterisegmentit mukaan lukien); ja

| b. | Niiden massa on yli 20 kg. |
| --- | --- |

b.

Niiden massa on yli 20 kg.

| Huom.: | 1C226 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi tuotteita, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi painoina tai gammasädekollimaattoreina. |
| --- | --- |

Huom.:

2.C.14.

Volframi, volframikarbidi ja seokset, joissa on enemmän kuin 90 painoprosenttia volframia, ja joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

| a. | Ne ovat sylinterin muotoisia kappaleita, joiden sisähalkaisija on 100–300 mm (sylinterisegmentit mukaan lukien); ja |
| --- | --- |

a.

Ne ovat sylinterin muotoisia kappaleita, joiden sisähalkaisija on 100–300 mm (sylinterisegmentit mukaan lukien); ja

| b. | Niiden massa on suurempi kuin 20 kg. |
| --- | --- |

b.

Niiden massa on suurempi kuin 20 kg.

| Huom. | 2.C.14 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi tuotteita, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi painoina tai gammasädekollimaattoreina. |
| --- | --- |

Huom.

2.C.14 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi tuotteita, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi painoina tai gammasädekollimaattoreina.

1C227

Kalsium, jolla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

| a. | Painosta alle 1 000 miljoonasosaa on muita metalliepäpuhtauksia kuin magnesiumia; ja |
| --- | --- |

a.

Painosta alle 1 000 miljoonasosaa on muita metalliepäpuhtauksia kuin magnesiumia; ja

| b. | Painosta alle 10 miljoonasosaa on booria. |
| --- | --- |

b.

Painosta alle 10 miljoonasosaa on booria.

2.C.5.

Kalsium, jolla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

| a. | Painosta vähemmän kuin 1 000 miljoonasosaa on muita metalliepäpuhtauksia kuin magnesiumia; ja |
| --- | --- |

a.

Painosta vähemmän kuin 1 000 miljoonasosaa on muita metalliepäpuhtauksia kuin magnesiumia; ja

| b. | Painosta vähemmän kuin 10 miljoonasosaa on booria. |
| --- | --- |

b.

Painosta vähemmän kuin 10 miljoonasosaa on booria.

1C228

Magnesium, jolla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

| a. | Painosta alle 200 miljoonasosaa on muita metalliepäpuhtauksia kuin kalsiumia; ja |
| --- | --- |

a.

Painosta alle 200 miljoonasosaa on muita metalliepäpuhtauksia kuin kalsiumia; ja

| b. | Painosta alle 10 miljoonasosaa on booria. |
| --- | --- |

b.

Painosta alle 10 miljoonasosaa on booria.

2.C.10.

Magnesium, jolla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

| a. | Painosta vähemmän kuin 200 miljoonasosaa on muita metalliepäpuhtauksia kuin kalsiumia; ja |
| --- | --- |

a.

Painosta vähemmän kuin 200 miljoonasosaa on muita metalliepäpuhtauksia kuin kalsiumia; ja

| b. | Painosta vähemmän kuin 10 miljoonasosaa on booria. |
| --- | --- |

b.

Painosta vähemmän kuin 10 miljoonasosaa on booria.

1C229

Vismutti, jolla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

| a. | Puhtaus on vähintään 99,99 painoprosenttia; ja |
| --- | --- |

a.

Puhtaus on vähintään 99,99 painoprosenttia; ja

| b. | Painosta alle 10 miljoonasosaa on hopeaa. |
| --- | --- |

b.

Painosta alle 10 miljoonasosaa on hopeaa.

2.C.3.

Vismutti, jolla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

| a. | Puhtaus on 99,99 painoprosenttia tai enemmän; ja |
| --- | --- |

a.

Puhtaus on 99,99 painoprosenttia tai enemmän; ja

| b. | Painosta vähemmän kuin 10 ppm (miljoonasosaa) on hopeaa. |
| --- | --- |

b.

Painosta vähemmän kuin 10 ppm (miljoonasosaa) on hopeaa.

1C230

Muut kuin asetarvikeluettelossa määritellyt berylliummetalli, yli 50 painoprosenttia berylliumia sisältävät seokset, berylliumyhdisteet, niistä tehdyt valmisteet sekä kaikista edellä mainituista syntyvä jäte tai romu.

| Huom. | KATSO MYÖS ASETARVIKELUETTELO. |
| --- | --- |

Huom.

| Huom.: | 1C230 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi seuraavia:







  a. | Röntgenlaitteiden metalli-ikkunat tai reikäluotauksessa käytettävät sondit; |
| --- | --- | --- |

Huom.:

a.

Röntgenlaitteiden metalli-ikkunat tai reikäluotauksessa käytettävät sondit;

| b. | Valmiit tai puolivalmiit oksidiprofiilit, jotka on erityisesti suunniteltu elektronikkakomponenttiosiksi tai elektroniikkapiirien substraateiksi; |
| --- | --- |

b.

Valmiit tai puolivalmiit oksidiprofiilit, jotka on erityisesti suunniteltu elektronikkakomponenttiosiksi tai elektroniikkapiirien substraateiksi;

| c. | Berylli (beryllium-alumiinisilikaatti) smaragdeina tai akvamariineina. |
| --- | --- |

c.

Berylli (beryllium-alumiinisilikaatti) smaragdeina tai akvamariineina.

2.C.2.

Berylliummetalli, yli 50 painoprosenttia berylliumia sisältävät seokset, berylliumyhdisteet, niistä tehdyt valmisteet sekä kaikista edellä mainituista syntyvä jäte tai romu.

| Huom. | 2.C.2 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi seuraavia:






  a. | Röntgenlaitteiden metalli-ikkunat tai reikäluotauksessa käytettävät sondit; |
| --- | --- | --- |

Huom.

2.C.2 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi seuraavia:

a.

Röntgenlaitteiden metalli-ikkunat tai reikäluotauksessa käytettävät sondit;

| b. | Valmiit tai puolivalmiit oksidiprofiilit, jotka on erityisesti suunniteltu elektroniikkakomponenttiosiksi tai elektroniikkapiirien substraateiksi; |
| --- | --- |

b.

Valmiit tai puolivalmiit oksidiprofiilit, jotka on erityisesti suunniteltu elektroniikkakomponenttiosiksi tai elektroniikkapiirien substraateiksi;

| c. | Berylli (beryllium-alumiinisilikaatti) smaragdeina tai akvamariineina. |
| --- | --- |

c.

Berylli (beryllium-alumiinisilikaatti) smaragdeina tai akvamariineina.

1C231

Hafniummetalli, yli 60 painoprosenttia hafniumia sisältävät seokset, yli 60 painoprosenttia hafniumia sisältävät hafniumyhdisteet, näistä tehdyt valmisteet sekä kaikesta edellä mainitusta syntyvä jäte tai romu.

2.C.8.

Hafniummetalli, enemmän kuin 60 painoprosenttia hafniumia sisältävät seokset, enemmän kuin 60 painoprosenttia hafniumia sisältävät hafniumyhdisteet, näistä tehdyt valmisteet sekä kaikesta edellä mainitusta syntyvä jäte tai romu.

1C232

Helium-3 (3He), helium-3:a sisältävät seokset ja mitä tahansa edellä mainittua ainetta sisältävät tuotteet tai laitteet.

| Huom.: | 1C232 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi tuotetta tai laitetta, joissa on alle 1 g helium-3-isotooppia. |
| --- | --- |

Huom.:

2.C.18.

Helium-3 (3He), helium-3:a sisältävät seokset ja mitä tahansa edellä mainittua ainetta sisältävät tuotteet tai laitteet.

| Huom. | 2.C.18 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi tuotetta tai laitetta, jossa on vähemmän kuin 1 g helium-3-isotooppia. |
| --- | --- |

Huom.

2.C.18 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi tuotetta tai laitetta, jossa on vähemmän kuin 1 g helium-3-isotooppia.

1C233

Litium, joka on rikastettu 6-isotoopilla (6Li) suurempaan kuin luonnolliseen isotooppipitoisuuteen, sekä rikastettua litiumia sisältävät tuotteet tai laitteet, seuraavasti: seokset (lejeeringit), yhdisteet, litiumia sisältävät seokset, näistä tehdyt valmisteet, sekä kaikesta edellä mainitusta syntyvä jäte tai romu.

| Huom.: | 1C233 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi termoluminesenssiannosmittareita. |
| --- | --- |

Huom.:

Tekn. huom.:

Litiumin 6-isotoopin pitoisuus luonnossa on noin 6,5 painoprosenttia (7,5 atomiprosenttia).

2.C.9.

Litium, joka on rikastettu 6-isotoopilla (6Li) suurempaan kuin luonnolliseen isotooppipitoisuuteen, sekä rikastettua litiumia sisältävät tuotteet tai laitteet, seuraavasti: alkuainelitium, seokset (lejeeringit), yhdisteet, litiumia sisältävät seokset, näistä tehdyt valmisteet, sekä kaikesta edellä mainitusta syntyvä jäte tai romu.

| Huom. | 2.C.9 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi termoluminesenssi-annosmittareita. |
| --- | --- |

Huom.

2.C.9 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi termoluminesenssi-annosmittareita.

Tekn. huom.

Litium-6:n luonnollinen isotooppipitoisuus on noin 6,5 painoprosenttia (7,5 atomiprosenttia).

1C234

Zirkonium, jonka hafnium-pitoisuus on alle 1 paino-osa hafniumia per 500 osaa zirkoniumia seuraavasti: metallina, yli 50 painoprosenttia zirkoniumia sisältävinä seoksina tai yhdisteinä, näistä tehtyinä valmisteina sekä kaikkena edellä mainitusta syntyvänä jätteenä tai romuna, muut kuin 0A001.f kohdassa määritellyt.

| Huom.: | 1C234 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi zirkoniumia, joka on enintään 0,10 mm paksuisena foliona. |
| --- | --- |

Huom.:

2.C.15.

Zirkonium, jonka hafnium-pitoisuus on vähemmän kuin 1 paino-osa hafniumia per 500 osaa zirkoniumia seuraavasti: metallina, enemmän kuin 50 painoprosenttia zirkoniumia sisältävinä seoksina tai yhdisteinä, näistä tehtyinä valmisteina sekä kaikkena edellä mainitusta syntyvänä jätteenä tai romuna.

| Huom. | 2.C.15 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi zirkoniumia, joka on enintään 0,10 mm paksuisena foliona. |
| --- | --- |

Huom.

2.C.15 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi zirkoniumia, joka on enintään 0,10 mm paksuisena foliona.

1C235

Tritium, tritiumyhdisteet ja tritiumia sisältävät seokset, joissa tritiumatomien lukumääräsuhde vetyatomeihin ylittää 1:1 000 sekä mitä tahansa edellä mainittua ainetta sisältävät tuotteet ja laitteet.

| Huom.: | 1C235 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi tuotteita ja laitteita, joissa on alle 1,48 × 103 GBq (40 Ci) tritiumia. |
| --- | --- |

Huom.:

2.C.17.

Tritium, tritiumyhdisteet ja tritiumia sisältävät seokset, joissa tritiumatomien lukumääräsuhde vetyatomeihin ylittää 1:1 000 sekä mitä tahansa edellä mainittua ainetta sisältävät tuotteet ja laitteet.

| Huom. | 2.C.17 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi tuotteita ja laitteita, joissa on vähemmän kuin 1,48 × 103 GBq tritiumia. |
| --- | --- |

Huom.

2.C.17 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi tuotteita ja laitteita, joissa on vähemmän kuin 1,48 × 103 GBq tritiumia.

1C236

Muut kuin 0C001 ja 1C012.a kohdassa määritellyt alfa-n-reaktioon perustuvat ’radionuklidit’, jotka soveltuvat neutronilähteiden valmistukseen, seuraavissa muodoissa:

| a. | Alkuaine; |
| --- | --- |

a.

Alkuaine;

| b. | Yhdisteet, joiden kokonaisaktiivisuus on vähintään 37 GBq/kg (1 Ci/kg); |
| --- | --- |

b.

Yhdisteet, joiden kokonaisaktiivisuus on vähintään 37 GBq/kg (1 Ci/kg);

| c. | Seokset, joiden kokonaisaktiivisuus on vähintään 37 GBq/kg (1 Ci/kg); |
| --- | --- |

c.

Seokset, joiden kokonaisaktiivisuus on vähintään 37 GBq/kg (1 Ci/kg);

| d. | Mitä tahansa edellä mainittua ainetta sisältävät tuotteet tai laitteet. |
| --- | --- |

d.

Mitä tahansa edellä mainittua ainetta sisältävät tuotteet tai laitteet.

| Huom.: | 1C236 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi tuotteita tai laitteita, jotka sisältävät alle 3,7 GBq (100 millicurietä) hiukkasaktiivisuutta. |
| --- | --- |

Huom.:

Tekn. huom.:

1C236 kohdassa ’radionuklidit’ ovat mitä tahansa seuraavista:

| — | Aktinium-225 (Ac-225) |
| --- | --- |

—

Aktinium-225 (Ac-225)

| — | Aktinium-227 (Ac-227) |
| --- | --- |

—

Aktinium-227 (Ac-227)

| — | Kalifornium-253 (Cf-253) |
| --- | --- |

—

Kalifornium-253 (Cf-253)

| — | Curium-240 (Cm-240) |
| --- | --- |

—

Curium-240 (Cm-240)

| — | Curium-241 (Cm-241) |
| --- | --- |

—

Curium-241 (Cm-241)

| — | Curium-242 (Cm-242) |
| --- | --- |

—

Curium-242 (Cm-242)

| — | Curium-243 (Cm-243) |
| --- | --- |

—

Curium-243 (Cm-243)

| — | Curium-244 (Cm-244) |
| --- | --- |

—

Curium-244 (Cm-244)

| — | Einsteinium-253 (Es-253) |
| --- | --- |

—

Einsteinium-253 (Es-253)

| — | Einsteinium-254 (Es-254) |
| --- | --- |

—

Einsteinium-254 (Es-254)

| — | Gadolinium-148 (Gd-148) |
| --- | --- |

—

Gadolinium-148 (Gd-148)

| — | Plutonium-236 (Pu-236) |
| --- | --- |

—

Plutonium-236 (Pu-236)

| — | Plutonium-238 (Pu-238) |
| --- | --- |

—

Plutonium-238 (Pu-238)

| — | Polonium-208 (Po-208) |
| --- | --- |

—

Polonium-208 (Po-208)

| — | Polonium-209 (Po-209) |
| --- | --- |

—

Polonium-209 (Po-209)

| — | Polonium-210 (Po-210) |
| --- | --- |

—

Polonium-210 (Po-210)

| — | Radium-223 (Ra-223) |
| --- | --- |

—

Radium-223 (Ra-223)

| — | Thorium-227 (Th-227) |
| --- | --- |

—

Thorium-227 (Th-227)

| — | Thorium-228 (Th-228) |
| --- | --- |

—

Thorium-228 (Th-228)

| — | Uraani-230 (U-230) |
| --- | --- |

—

Uraani-230 (U-230)

| — | Uraani-232 (U-232) |
| --- | --- |

—

Uraani-232 (U-232)

2.C.19.

Neutronilähteiden valmistukseen soveltuvat alfa-n-reaktioon perustuvat radionuklidit:

| | Aktinium 225 |
| --- | --- |

Aktinium 225

| | Curium 244 |
| --- | --- |

Curium 244

| | Polonium 209 |
| --- | --- |

Polonium 209

| | Aktinium 227 |
| --- | --- |

Aktinium 227

| | Einsteinium 253 |
| --- | --- |

Einsteinium 253

| | Polonium 210 |
| --- | --- |

Polonium 210

| | Kalifornium 253 |
| --- | --- |

Kalifornium 253

| | Einsteinium 254 |
| --- | --- |

Einsteinium 254

| | Radium 223 |
| --- | --- |

Radium 223

| | Curium 240 |
| --- | --- |

Curium 240

| | Gadolinium 148 |
| --- | --- |

Gadolinium 148

| | Torium 227 |
| --- | --- |

Torium 227

| | Curium 241 |
| --- | --- |

Curium 241

| | Plutonium 236 |
| --- | --- |

Plutonium 236

| | Torium 228 |
| --- | --- |

Torium 228

| | Curium 242 |
| --- | --- |

Curium 242

| | Plutonium 238 |
| --- | --- |

Plutonium 238

| | Uraani 230 |
| --- | --- |

Uraani 230

| | Curium 243 |
| --- | --- |

Curium 243

| | Polonium 208 |
| --- | --- |

Polonium 208

| | Uraani 232 |
| --- | --- |

Uraani 232

seuraavissa muodoissa:

| a. | Alkuaine; |
| --- | --- |

a.

Alkuaine;

| b. | Yhdisteet, joiden kokonaisaktiivisuus on 37 GBq/kg tai suurempi; |
| --- | --- |

b.

Yhdisteet, joiden kokonaisaktiivisuus on 37 GBq/kg tai suurempi;

| c. | Seokset, joiden kokonaisaktiivisuus on 37 GBq/kg tai suurempi; |
| --- | --- |

c.

Seokset, joiden kokonaisaktiivisuus on 37 GBq/kg tai suurempi;

| d. | Mitä tahansa edellä mainittua ainetta sisältävät tuotteet tai laitteet. |
| --- | --- |

d.

Mitä tahansa edellä mainittua ainetta sisältävät tuotteet tai laitteet.

| Huom. | 2.C.19 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi tuotetta tai laitetta, joka sisältää alle 3,7 GBq hiukkasaktiivisuutta. |
| --- | --- |

Huom.

2.C.19 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi tuotetta tai laitetta, joka sisältää alle 3,7 GBq hiukkasaktiivisuutta.

1C237

Radium-226 (226Ra), radium-226-lejeeringit, radium-226-yhdisteet, radium-226:ta sisältävät seokset, näistä valmistetut tuotteet, ja mitä tahansa edellä mainittua ainetta sisältävät tuotteet tai laitteet.

| Huom.: | 1C237 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi seuraavia:







  a. | Lääketieteessä käytettävät applikaattorit, |
| --- | --- | --- |

Huom.:

a.

Lääketieteessä käytettävät applikaattorit,

| b. | Tuotteet tai laitteet, jotka sisältävät alle 0,37 GBq (10 millicurietä) radium-226:ta. |
| --- | --- |

b.

Tuotteet tai laitteet, jotka sisältävät alle 0,37 GBq (10 millicurietä) radium-226:ta.

2.C.12.

Radium-226 (226Ra), radium-226-lejeeringit, radium-226-yhdisteet, radium-226:ta sisältävät seokset, näistä valmistetut tuotteet, ja mitä tahansa edellä mainittua ainetta sisältävät tuotteet tai laitteet.

| Huom. | 2.C.12 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi seuraavia:






  a. | Lääketieteessä käytettävät applikaattorit, |
| --- | --- | --- |

Huom.

2.C.12 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi seuraavia:

a.

Lääketieteessä käytettävät applikaattorit,

| b. | Tuotteet tai laitteet, jotka sisältävät vähemmän kuin 0,37 GBq radium-226:ta. |
| --- | --- |

b.

Tuotteet tai laitteet, jotka sisältävät vähemmän kuin 0,37 GBq radium-226:ta.

1C238

Klooritrifluoridi (ClF3).

2.C.6.

Klooritrifluoridi (ClF3).

1C239

Muut kuin asetarvikeluettelossa määritellyt voimakkaat räjähteet tai niitä enemmän kuin 2 painoprosenttia sisältävät seokset tai aineet, joiden kidetiheys on suurempi kuin 1,8 g/cm3 ja räjähdysnopeus yli 8 000  m/s.

6.C.1.o

Räjähteet, joiden kidetiheys on suurempi kuin 1,8 g/cm3 ja räjähdysnopeus yli 8 000 m/s.

1C240

Muut kuin 0C005 kohdassa määritellyt nikkelijauheet ja huokoinen metallinen nikkeli seuraavasti:

| a. | Nikkelijauheet, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Nikkelipitoisuus on vähintään 99,0 painoprosenttia; ja |
| --- | --- | --- |

a.

Nikkelijauheet, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

1.

Nikkelipitoisuus on vähintään 99,0 painoprosenttia; ja

| 2. | Keskimääräinen hiukkaskoko on alle 10 μm mitattuna American Society for Testing and Materials (ASTM) B330-standardilla; |
| --- | --- |

2.

Keskimääräinen hiukkaskoko on alle 10 μm mitattuna American Society for Testing and Materials (ASTM) B330-standardilla;

| b. | 1C240.a kohdassa määritellyistä materiaaleista tuotettu huokoinen metallinen nikkeli. |
| --- | --- |

b.

1C240.a kohdassa määritellyistä materiaaleista tuotettu huokoinen metallinen nikkeli.

| Huom.: | 1C240 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi seuraavia:







  a. | Säikeiset nikkelijauheet; |
| --- | --- | --- |

Huom.:

a.

Säikeiset nikkelijauheet;

| b. | Yksinkertaiset huokoiset nikkelilevyt, joiden koko on enintään 1 000 cm2. |
| --- | --- |

b.

Yksinkertaiset huokoiset nikkelilevyt, joiden koko on enintään 1 000 cm2.

Tekn. huom.:

1C240.b kohdassa tarkoitetaan huokoista metallia, joka muodostuu, kun 1C240.a kohdassa tarkoitettuja materiaaleja puristetaan kokoon ja sintrataan siten, että saadaan metallista materiaalia, jossa hienot huokoset jatkuvat koko rakenteen läpi.

2.C.16.

Nikkelijauhe ja huokoinen metallinen nikkeli seuraavasti:

| Huom. | Kaasudiffuusiosulkujen valmistukseen erityisesti valmistettujen nikkelijauheiden osalta ks. INFCIRC/254/Part 1 (sellaisena kuin se on muutettuna). |
| --- | --- |

Huom.

Kaasudiffuusiosulkujen valmistukseen erityisesti valmistettujen nikkelijauheiden osalta ks. INFCIRC/254/Part 1 (sellaisena kuin se on muutettuna).

| a. | Nikkelijauheet, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Nikkelipitoisuus on 99,0 painoprosenttia tai suurempi; ja |
| --- | --- | --- |

a.

Nikkelijauheet, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

1.

Nikkelipitoisuus on 99,0 painoprosenttia tai suurempi; ja

| 2. | Keskimääräinen hiukkaskoko on pienempi kuin 10 μm mitattuna ASTM:n B330-standardilla; |
| --- | --- |

2.

Keskimääräinen hiukkaskoko on pienempi kuin 10 μm mitattuna ASTM:n B330-standardilla;

| b. | 2.C.16.a kohdassa määritellyistä materiaaleista tuotettu huokoinen metallinen nikkeli. |
| --- | --- |

b.

2.C.16.a kohdassa määritellyistä materiaaleista tuotettu huokoinen metallinen nikkeli.

| Huom. | 2.C.16 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi seuraavia:






  a. | Säikeiset nikkelijauheet; |
| --- | --- | --- |

Huom.

2.C.16 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi seuraavia:

a.

Säikeiset nikkelijauheet;

| b. | Yksinkertaiset huokoiset nikkelimetallilevyt, joiden koko on 1 000 cm2 tai vähemmän. |
| --- | --- |

b.

Yksinkertaiset huokoiset nikkelimetallilevyt, joiden koko on 1 000 cm2 tai vähemmän.

Tekn. huom.

2.C.16.b kohdassa tarkoitetaan huokoista metallia, joka muodostuu, kun 2.C.16.a kohdassa tarkoitettua materiaalia puristetaan kokoon ja sintrataan siten, että saadaan metallista materiaalia, jossa hienot huokoset jatkuvat koko rakenteen läpi.

1C241

Renium ja reniumseokset, joiden reniumpitoisuus on vähintään 90 painoprosenttia; ja reniumin ja volframin seokset, jotka sisältävät muita kuin 1C226 kohdassa määriteltyjä reniumin ja volframin eri yhdistelmiä vähintään 90 painoprosenttia ja joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

| a. | Ne ovat sylinterin muotoisia kappaleita, joiden sisähalkaisija on 100–300 mm (sylinterisegmentit mukaan lukien); ja |
| --- | --- |

a.

Ne ovat sylinterin muotoisia kappaleita, joiden sisähalkaisija on 100–300 mm (sylinterisegmentit mukaan lukien); ja

| b. | Niiden massa on yli 20 kg. |
| --- | --- |

b.

Niiden massa on yli 20 kg.

2.C.20.

Renium ja reniumseokset, joiden reniumpitoisuus on vähintään 90 painoprosenttia; ja reniumin ja volframin seokset, jotka sisältävät reniumin ja volframin eri yhdistelmiä vähintään 90 painoprosenttia ja joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

| a. | Ne ovat sylinterin muotoisia kappaleita, joiden sisähalkaisija on 100–300 mm (sylinterisegmentit mukaan lukien); ja |
| --- | --- |

a.

Ne ovat sylinterin muotoisia kappaleita, joiden sisähalkaisija on 100–300 mm (sylinterisegmentit mukaan lukien); ja

| b. | Niiden massa on suurempi kuin 20 kg. |
| --- | --- |

b.

Niiden massa on suurempi kuin 20 kg.

1D   Ohjelmistot

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2 |
| --- | --- |
| 1D001 | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 1B001–1B003 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. | 1.D.2. | ”Ohjelmistolla” tarkoitetaan yhden tai useamman ”ohjelman” tai ”mikro-ohjelman” muodostamaa kokonaisuutta missä tahansa käsitettävässä muodossa. |
| 1D201 | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu 1B201 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”käyttöä” varten. | 1.D.3. | ”Ohjelmistolla” tarkoitetaan yhden tai useamman ”ohjelman” tai ”mikro-ohjelman” muodostamaa kokonaisuutta missä tahansa käsitettävässä muodossa. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2

1D001

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 1B001–1B003 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten.

1.D.2.

”Ohjelmistolla” tarkoitetaan yhden tai useamman ”ohjelman” tai ”mikro-ohjelman” muodostamaa kokonaisuutta missä tahansa käsitettävässä muodossa.

1D201

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu 1B201 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”käyttöä” varten.

1.D.3.

”Ohjelmistolla” tarkoitetaan yhden tai useamman ”ohjelman” tai ”mikro-ohjelman” muodostamaa kokonaisuutta missä tahansa käsitettävässä muodossa.

1E   Teknologia

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2 |
| --- | --- |
| 1E201 | ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 1A002, 1A007, 1A202, 1A225–1A227, 1B201, 1B225–1B234, 1C002.b.3 tai.b.4, 1C010.b, 1C202, 1C210, 1C216, 1C225–1C241 tai 1D201 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”käyttöä” varten. | 1.E.1. | ”Teknologialla” tarkoitetaan erityistä tietoa, jota tarvitaan luettelossa olevan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa. |
| 1E202 | ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 1A007, 1A202 tai 1A225–1A227 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”kehittämistä” tai ”tuotantoa” varten. | 1.E.1. | ”Teknologialla” tarkoitetaan erityistä tietoa, jota tarvitaan luettelossa olevan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa. |
| 1E203 | ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 1A007, 1A202 tai 1A225–1A227 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”kehittämistä” tai ”tuotantoa” varten. | 1.E.1. | ”Teknologialla” tarkoitetaan erityistä tietoa, jota tarvitaan luettelossa olevan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2

1E201

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 1A002, 1A007, 1A202, 1A225–1A227, 1B201, 1B225–1B234, 1C002.b.3 tai.b.4, 1C010.b, 1C202, 1C210, 1C216, 1C225–1C241 tai 1D201 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”käyttöä” varten.

1.E.1.

”Teknologialla” tarkoitetaan erityistä tietoa, jota tarvitaan luettelossa olevan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa.

1E202

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 1A007, 1A202 tai 1A225–1A227 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”kehittämistä” tai ”tuotantoa” varten.

1.E.1.

”Teknologialla” tarkoitetaan erityistä tietoa, jota tarvitaan luettelossa olevan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa.

1E203

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 1A007, 1A202 tai 1A225–1A227 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”kehittämistä” tai ”tuotantoa” varten.

1.E.1.

”Teknologialla” tarkoitetaan erityistä tietoa, jota tarvitaan luettelossa olevan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa.

RYHMÄ 2 – MATERIAALIN KÄSITTELY

2A   Järjestelmät, laitteet ja komponentit

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2 |
| --- | --- |
| 2A225 | Nestemäisiä aktinidimetalleja kestävistä aineista tehdyt upokkaat seuraavasti:






  a. | Upokkaat, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Vetoisuus 150 cm3–8 000 cm3; ja |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2

2A225

Nestemäisiä aktinidimetalleja kestävistä aineista tehdyt upokkaat seuraavasti:

a.

Upokkaat, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

1.

Vetoisuus 150 cm3–8 000 cm3; ja

| 2. | Valmistus- tai pinnoitusaineena jokin seuraavista materiaaleista tai seuraavien materiaalien yhdistelmästä (epäpuhtaustaso enintään 2 painoprosenttia):






  a. | Kalsiumfluoridi (CaF2); |
| --- | --- | --- |

2.

Valmistus- tai pinnoitusaineena jokin seuraavista materiaaleista tai seuraavien materiaalien yhdistelmästä (epäpuhtaustaso enintään 2 painoprosenttia):

a.

Kalsiumfluoridi (CaF2);

| b. | Kalsiumsirkonaatti (metasirkonaatti) (CaZrO3); |
| --- | --- |

b.

Kalsiumsirkonaatti (metasirkonaatti) (CaZrO3);

| c. | Keriumsulfidi (Ce2S3); |
| --- | --- |

c.

Keriumsulfidi (Ce2S3);

| d. | Erbiumoksidi (erbia) (Er2O3); |
| --- | --- |

d.

Erbiumoksidi (erbia) (Er2O3);

| e. | Hafniumoksidi (hafnia) (HfO2); |
| --- | --- |

e.

Hafniumoksidi (hafnia) (HfO2);

| f. | Magnesiumoksidi (MgO); |
| --- | --- |

f.

Magnesiumoksidi (MgO);

| g. | Typetetty niobi-titaani-volframiseos (noin 50 % Nb, 30 % Ti, 20 % W); |
| --- | --- |

g.

Typetetty niobi-titaani-volframiseos (noin 50 % Nb, 30 % Ti, 20 % W);

| h. | Yttriumoksidi (yttria) (Y2O3); tai |
| --- | --- |

h.

Yttriumoksidi (yttria) (Y2O3); tai

| i. | Zirkoniumoksidi (zirconia) (ZrO2); |
| --- | --- |

i.

Zirkoniumoksidi (zirconia) (ZrO2);

| b. | Upokkaat, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Vetoisuus 50 cm3–2 000 cm3; ja |
| --- | --- | --- |

b.

Upokkaat, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

1.

Vetoisuus 50 cm3–2 000 cm3; ja

| 2. | Valmistus- tai vuorausaineena on tantaali, jonka pitoisuus on vähintään 99,9 painoprosenttia; |
| --- | --- |

2.

Valmistus- tai vuorausaineena on tantaali, jonka pitoisuus on vähintään 99,9 painoprosenttia;

| c. | Upokkaat, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Vetoisuus 50 cm3–2 000 cm3; |
| --- | --- | --- |

c.

Upokkaat, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Vetoisuus 50 cm3–2 000 cm3;

| 2. | Valmistus- tai vuorausaineena on tantaali, jonka pitoisuus on vähintään 98 painoprosenttia; ja |
| --- | --- |

2.

Valmistus- tai vuorausaineena on tantaali, jonka pitoisuus on vähintään 98 painoprosenttia; ja

| 3. | Pinnoitettu tantaalikarbidilla, -nitridillä tai -boridilla tai jollakin näiden yhdisteellä. |
| --- | --- |

3.

Pinnoitettu tantaalikarbidilla, -nitridillä tai -boridilla tai jollakin näiden yhdisteellä.

2.A.1

Nestemäisiä aktinidimetalleja kestävistä aineista tehdyt upokkaat seuraavasti:

| a. | Upokkaat, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Vetoisuus 50 cm3 (150 ml) – 8 000 cm3 (8 l); ja |
| --- | --- | --- |

a.

Upokkaat, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

1.

Vetoisuus 50 cm3 (150 ml) – 8 000 cm3 (8 l); ja

| 2. | Valmistus- tai pinnoitusaineena jokin seuraavista materiaaleista tai seuraavien materiaalien yhdistelmästä (epäpuhtaustaso enintään 2 painoprosenttia):






  a. | Kalsiumfluoridi (CaF2); |
| --- | --- | --- |

2.

Valmistus- tai pinnoitusaineena jokin seuraavista materiaaleista tai seuraavien materiaalien yhdistelmästä (epäpuhtaustaso enintään 2 painoprosenttia):

a.

Kalsiumfluoridi (CaF2);

| b. | Kalsiumsirkonaatti (metasirkonaatti) (CaZrO3); |
| --- | --- |

b.

Kalsiumsirkonaatti (metasirkonaatti) (CaZrO3);

| c. | Keriumsulfidi (Ce2S3); |
| --- | --- |

c.

Keriumsulfidi (Ce2S3);

| d. | Erbiumoksidi (erbia) (Er2O3); |
| --- | --- |

d.

Erbiumoksidi (erbia) (Er2O3);

| e. | Hafniumoksidi (hafnia) (HfO2); |
| --- | --- |

e.

Hafniumoksidi (hafnia) (HfO2);

| f. | Magnesiumoksidi (MgO); |
| --- | --- |

f.

Magnesiumoksidi (MgO);

| g. | Typetetty niobi-titaani-volframiseos (noin 50 % Nb, 30 % Ti, 20 % W); |
| --- | --- |

g.

Typetetty niobi-titaani-volframiseos (noin 50 % Nb, 30 % Ti, 20 % W);

| h. | Yttriumoksidi (yttria) (Y2O3); tai |
| --- | --- |

h.

Yttriumoksidi (yttria) (Y2O3); tai

| i. | Zirkoniumoksidi (zirkonia) (ZrO2); |
| --- | --- |

i.

Zirkoniumoksidi (zirkonia) (ZrO2);

| b. | Upokkaat, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Vetoisuus 50 cm3 (50 ml) – 2 000 cm3 (2 l); ja |
| --- | --- | --- |

b.

Upokkaat, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

1.

Vetoisuus 50 cm3 (50 ml) – 2 000 cm3 (2 l); ja

| 2. | Valmistus- tai vuorausaineena tantaali, jonka pitoisuus vähintään 99,9 painoprosenttia; |
| --- | --- |

2.

Valmistus- tai vuorausaineena tantaali, jonka pitoisuus vähintään 99,9 painoprosenttia;

| c. | Upokkaat, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Vetoisuus 50 cm3 (50 ml) – 2 000 cm3 (2 l); |
| --- | --- | --- |

c.

Upokkaat, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Vetoisuus 50 cm3 (50 ml) – 2 000 cm3 (2 l);

| 2. | Valmistus- tai vuorausaineena tantaali, jonka pitoisuus vähintään 98 painoprosenttia; ja |
| --- | --- |

2.

Valmistus- tai vuorausaineena tantaali, jonka pitoisuus vähintään 98 painoprosenttia; ja

| 3. | Pinnoitettu tantaalikarbidilla, -nitridillä tai -boridilla tai jollakin näiden yhdisteellä. |
| --- | --- |

3.

Pinnoitettu tantaalikarbidilla, -nitridillä tai -boridilla tai jollakin näiden yhdisteellä.

2A226

Venttiilit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| a. | ’Nimelliskoko’ vähintään 5 mm; |
| --- | --- |

a.

’Nimelliskoko’ vähintään 5 mm;

| b. | Paljetiiviste; ja |
| --- | --- |

b.

Paljetiiviste; ja

| c. | Kokonaisuudessaan valmistus- tai vuorausaineena alumiini, alumiiniseos, nikkeli tai nikkeliseos, jonka sisältää enemmän kuin 60 painoprosenttia nikkeliä. |
| --- | --- |

c.

Kokonaisuudessaan valmistus- tai vuorausaineena alumiini, alumiiniseos, nikkeli tai nikkeliseos, jonka sisältää enemmän kuin 60 painoprosenttia nikkeliä.

Tekn. huom.:

Niiden venttiilien osalta, joiden sisäänmenon ja ulostulon halkaisijat ovat erilaiset, kohdassa 2A226 ’nimelliskoolla’ tarkoitetaan pienintä halkaisijaa.

3.A.3.

Venttiilit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| a. | Nimelliskoko 5 mm tai suurempi; |
| --- | --- |

a.

Nimelliskoko 5 mm tai suurempi;

| b. | Paljetiiviste; ja |
| --- | --- |

b.

Paljetiiviste; ja

| c. | Kokonaisuudessaan valmistus- tai vuorausaineena alumiini, alumiiniseos, nikkeli tai nikkeliseos, joka sisältää enemmän kuin 60 painoprosenttia nikkeliä. |
| --- | --- |

c.

Kokonaisuudessaan valmistus- tai vuorausaineena alumiini, alumiiniseos, nikkeli tai nikkeliseos, joka sisältää enemmän kuin 60 painoprosenttia nikkeliä.

Tekn. huom.

Niiden venttiilien osalta, joiden sisäänmenon ja ulostulon halkaisijat ovat erilaiset, kohdassa 3.A.3.a nimelliskokoparametrilla tarkoitetaan pienintä halkaisijaa.

2B   Testaus-, tarkastus- ja tuotantolaitteet

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2 |
| --- | --- |
| 2B001 | Seuraavat työstökoneet ja niiden yhdistelmät, jotka on tarkoitettu työstämään (tai leikkaamaan) metalleja, keraamisia aineita tai ”komposiitteja” ja jotka valmistajan teknisten eritelmien mukaan voidaan varustaa ”numeerisella ohjauksella”:








  Huom. | KATSO MYÖS 2B201 KOHTA. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2

2B001

Seuraavat työstökoneet ja niiden yhdistelmät, jotka on tarkoitettu työstämään (tai leikkaamaan) metalleja, keraamisia aineita tai ”komposiitteja” ja jotka valmistajan teknisten eritelmien mukaan voidaan varustaa ”numeerisella ohjauksella”:

Huom.

| Huom. 1: | 2B001 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi erikoistyöstökoneita, joiden käyttö on rajattu hammaspyörien valmistukseen. Tällaisten koneiden osalta katso 2B003. |
| --- | --- |

Huom. 1:

| Huom. 2: | 2B001 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi erikoistyöstökoneita, joiden käyttö on rajattu joidenkin seuraavien tuotteiden valmistukseen:







  a. | Kampiakselit tai nokka-akselit; |
| --- | --- | --- |

Huom. 2:

a.

Kampiakselit tai nokka-akselit;

| b. | Työkalut tai leikkuuterät; |
| --- | --- |

b.

Työkalut tai leikkuuterät;

| c. | Puristimen syöttöruuvi; |
| --- | --- |

c.

Puristimen syöttöruuvi;

| d. | Kaiverretut tai viisteiseksi hiotut korujen osat; tai |
| --- | --- |

d.

Kaiverretut tai viisteiseksi hiotut korujen osat; tai

| e. | Hammasproteesit. |
| --- | --- |

e.

Hammasproteesit.

| Huom. 3: | Työstökone, jolla on ainakin kaksi kaikkiaan kolmesta sorvaamista, jyrsintää ja hiontaa koskevasta ominaisuudesta (esim. sorvaamiskone, jossa on jyrsintäominaisuus), on arvioitava kunkin sovellettavan kohdan 2B001a, b tai c osalta. |
| --- | --- |

Huom. 3:

| Huom. | Optisten viimeistelytyöstökoneiden osalta katso 2B002. |
| --- | --- |

Huom.

1.B.2.

Seuraavat työstökoneet ja niiden yhdistelmät, jotka on tarkoitettu työstämään tai leikkaamaan metalleja, keraamisia aineita tai komposiitteja ja jotka valmistajan teknisten eritelmien mukaan voidaan varustaa elektronisilla laitteilla kahden tai useamman akselin samanaikaista ”ääriviivaohjausta” varten;

| Huom. | ”Numeeristen valvontayksiköiden”, joita ohjaa niihin liittyvä ”ohjelmisto”, osalta katso 1.D.3. kohta. |
| --- | --- |

Huom.

”Numeeristen valvontayksiköiden”, joita ohjaa niihin liittyvä ”ohjelmisto”, osalta katso 1.D.3. kohta.

| a. | Työstökoneet sorvaamista varten, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | ”Yhdensuuntaisen asemoinnin toistettavuus” on 1,1 μm tai pienempi (parempi) yhden tai useamman lineaarisen akselin suuntaan; ja |
| --- | --- | --- |

a.

Työstökoneet sorvaamista varten, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

”Yhdensuuntaisen asemoinnin toistettavuus” on 1,1 μm tai pienempi (parempi) yhden tai useamman lineaarisen akselin suuntaan; ja

| 2. | Kaksi tai useampia akseleita, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa”; |
| --- | --- |

2.

Kaksi tai useampia akseleita, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa”;

| Huom.: | 2B001.a kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi kontaktilinssien valmistusta varten suunniteltuja sorveja, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:







  a. | Koneohjain on rajoitettu käyttämään silmätautioppiin perustuvaa ohjelmistoa tuotteen määrittelyyn kuuluvaa tietojen syöttämistä varten; ja |
| --- | --- | --- |

Huom.:

a.

Koneohjain on rajoitettu käyttämään silmätautioppiin perustuvaa ohjelmistoa tuotteen määrittelyyn kuuluvaa tietojen syöttämistä varten; ja

| b. | Niissä ei ole imua. |
| --- | --- |

b.

Niissä ei ole imua.

| b. | Työstökoneet jyrsintää varten, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Kaikki seuraavat ominaisuudet:






  a. | ”Yhdensuuntaisen asemoinnin toistettavuus” on 1,1 μm tai pienempi (parempi) yhden tai useamman lineaarisen akselin suuntaan; ja |
| --- | --- | --- | --- |

b.

Työstökoneet jyrsintää varten, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Kaikki seuraavat ominaisuudet:

a.

”Yhdensuuntaisen asemoinnin toistettavuus” on 1,1 μm tai pienempi (parempi) yhden tai useamman lineaarisen akselin suuntaan; ja

| b. | Kolme lineaarista ja yksi pyörivä akseli, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa”; |
| --- | --- |

b.

Kolme lineaarista ja yksi pyörivä akseli, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa”;

| 2. | Viisi tai useampia akseleita, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa” ja joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:








  Huom. | ’Rinnakkaismekanismilla toimivat työstökoneet’ määritellään 2B001.b.2.d kohdassa. |
| --- | --- | --- |

2.

Viisi tai useampia akseleita, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa” ja joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

Huom.

| a. | ”Yhdensuuntaisen asemoinnin toistettavuus” on 1,1 μm tai pienempi (parempi) yhden tai useamman lineaarisen akselin suuntaan ja liikepituus on alle 1 m; |
| --- | --- |

a.

”Yhdensuuntaisen asemoinnin toistettavuus” on 1,1 μm tai pienempi (parempi) yhden tai useamman lineaarisen akselin suuntaan ja liikepituus on alle 1 m;

| b. | ”Yhdensuuntaisen asemoinnin toistettavuus” on 1,4 μm tai pienempi (parempi) yhden tai useamman lineaarisen akselin suuntaan ja liikepituus on vähintään 1 m mutta alle 4 m; |
| --- | --- |

b.

”Yhdensuuntaisen asemoinnin toistettavuus” on 1,4 μm tai pienempi (parempi) yhden tai useamman lineaarisen akselin suuntaan ja liikepituus on vähintään 1 m mutta alle 4 m;

| c. | ”Yhdensuuntaisen asemoinnin toistettavuus” on 6,0 μm tai pienempi (parempi) yhden tai useamman lineaarisen akselin suuntaan ja liikepituus on vähintään 4 m; tai |
| --- | --- |

c.

”Yhdensuuntaisen asemoinnin toistettavuus” on 6,0 μm tai pienempi (parempi) yhden tai useamman lineaarisen akselin suuntaan ja liikepituus on vähintään 4 m; tai

| d. | Kyseessä on ’rinnakkaismekanismilla toimiva työstökone’;


  Tekn. huom.:



  ’Rinnakkaismekanismilla toimiva työstökone’ on työstökone, jossa on useita sauvoja, jotka on yhdistetty alustaan ja toimilaitteisiin; jokainen toimilaite hoitaa vastaavan sauvan toimintaa samanaikaisesti ja itsenäisesti. |
| --- | --- |

d.

Kyseessä on ’rinnakkaismekanismilla toimiva työstökone’;

Tekn. huom.:

’Rinnakkaismekanismilla toimiva työstökone’ on työstökone, jossa on useita sauvoja, jotka on yhdistetty alustaan ja toimilaitteisiin; jokainen toimilaite hoitaa vastaavan sauvan toimintaa samanaikaisesti ja itsenäisesti.

| 3. | Tarkkuusporakoneiden ”yhdensuuntaisen asemoinnin toistettavuus” on 1,1 μm tai pienempi (parempi) yhden tai useamman lineaarisen akselin suuntaan; tai |
| --- | --- |

3.

Tarkkuusporakoneiden ”yhdensuuntaisen asemoinnin toistettavuus” on 1,1 μm tai pienempi (parempi) yhden tai useamman lineaarisen akselin suuntaan; tai

| 4. | Nokkateräkoneet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  a. | Karan ”poikkeaman” ja ”aksiaalisiirtymän” kokonaislukema on vähemmän (parempi) kuin 0,0004 mm TIR; ja |
| --- | --- | --- |

4.

Nokkateräkoneet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

a.

Karan ”poikkeaman” ja ”aksiaalisiirtymän” kokonaislukema on vähemmän (parempi) kuin 0,0004 mm TIR; ja

| b. | Luistinliikkeen kulmapoikkeaman (kiertymä pysty-, poikittais- ja pituusakselin ympäri) kokonaislukema on 300 mm:n matkalla vähemmän (parempi) kuin 2 kaarisekuntia TIR; |
| --- | --- |

b.

Luistinliikkeen kulmapoikkeaman (kiertymä pysty-, poikittais- ja pituusakselin ympäri) kokonaislukema on 300 mm:n matkalla vähemmän (parempi) kuin 2 kaarisekuntia TIR;

| c. | Hiontaa varten tarkoitetut työstökoneet, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Kaikki seuraavat ominaisuudet:






  a. | ”Yhdensuuntaisen asemoinnin toistettavuus” on 1,1 μm tai pienempi (parempi) yhden tai useamman lineaarisen akselin suuntaan; ja |
| --- | --- | --- | --- |

c.

Hiontaa varten tarkoitetut työstökoneet, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Kaikki seuraavat ominaisuudet:

a.

”Yhdensuuntaisen asemoinnin toistettavuus” on 1,1 μm tai pienempi (parempi) yhden tai useamman lineaarisen akselin suuntaan; ja

| b. | Kolme tai useampia akseleita, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa”; tai |
| --- | --- |

b.

Kolme tai useampia akseleita, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa”; tai

| 2. | Viisi tai useampia akseleita, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa” ja joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | ”Yhdensuuntaisen asemoinnin toistettavuus” on 1,1 μm tai pienempi (parempi) yhden tai useamman lineaarisen akselin suuntaan ja liikepituus on alle 1 m; |
| --- | --- | --- |

2.

Viisi tai useampia akseleita, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa” ja joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

”Yhdensuuntaisen asemoinnin toistettavuus” on 1,1 μm tai pienempi (parempi) yhden tai useamman lineaarisen akselin suuntaan ja liikepituus on alle 1 m;

| b. | ”Yhdensuuntaisen asemoinnin toistettavuus” on 1,4 μm tai pienempi (parempi) yhden tai useamman lineaarisen akselin suuntaan ja liikepituus on vähintään 1 m mutta alle 4 m; tai |
| --- | --- |

b.

”Yhdensuuntaisen asemoinnin toistettavuus” on 1,4 μm tai pienempi (parempi) yhden tai useamman lineaarisen akselin suuntaan ja liikepituus on vähintään 1 m mutta alle 4 m; tai

| c. | ”Yhdensuuntaisen asemoinnin toistettavuus” on 6,0 μm tai pienempi (parempi) yhden tai useamman lineaarisen akselin suuntaan ja liikepituus on vähintään 4 m; |
| --- | --- |

c.

”Yhdensuuntaisen asemoinnin toistettavuus” on 6,0 μm tai pienempi (parempi) yhden tai useamman lineaarisen akselin suuntaan ja liikepituus on vähintään 4 m;

| Huom.: | 2B001.c kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi seuraavia hiomakoneita:







  a. | Ulkopuoliset, sisäpuoliset tai ulko-sisäpuoliset pyöröhiomakoneet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:








  1. | Kone on rajoitettu vain pyöröhiontaan; ja |
| --- | --- | --- | --- |

Huom.:

a.

Ulkopuoliset, sisäpuoliset tai ulko-sisäpuoliset pyöröhiomakoneet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Kone on rajoitettu vain pyöröhiontaan; ja

| 2. | Hiomakoneen työkappaleen maksimikoko on ulkohalkaisijaltaan tai pituudeltaan 150 mm. |
| --- | --- |

2.

Hiomakoneen työkappaleen maksimikoko on ulkohalkaisijaltaan tai pituudeltaan 150 mm.

| b. | Koneet, jotka on erityisesti suunniteltu mallinehiomakoneeksi, joilla ei ole z-akselia eikä w-akselia ja joiden ”yhdensuuntaisen asemoinnin toistettavuus” on pienempi (parempi) kuin 1,1 μm. |
| --- | --- |

b.

Koneet, jotka on erityisesti suunniteltu mallinehiomakoneeksi, joilla ei ole z-akselia eikä w-akselia ja joiden ”yhdensuuntaisen asemoinnin toistettavuus” on pienempi (parempi) kuin 1,1 μm.

| c. | Pintahiomakoneet. |
| --- | --- |

c.

Pintahiomakoneet.

| d. | Langattomat kipinätyöstökoneet (EDM), joilla on kaksi tai useampia pyöriviä akseleita, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa”; |
| --- | --- |

d.

Langattomat kipinätyöstökoneet (EDM), joilla on kaksi tai useampia pyöriviä akseleita, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa”;

| e. | Metallin, keraamisten aineiden tai ”komposiittien” työstämiseen tarkoitetut koneet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Ne käyttävät materiaalin työstämiseen jotakin seuraavista keinoista:






  a. | Vesi- tai muut nestesuihkut, mukaan lukien ne, jotka käyttävät hiomalisäaineita; |
| --- | --- | --- | --- |

e.

Metallin, keraamisten aineiden tai ”komposiittien” työstämiseen tarkoitetut koneet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Ne käyttävät materiaalin työstämiseen jotakin seuraavista keinoista:

a.

Vesi- tai muut nestesuihkut, mukaan lukien ne, jotka käyttävät hiomalisäaineita;

| b. | Elektronisuihku; tai |
| --- | --- |

b.

Elektronisuihku; tai

| c. | ”Laser”säde; ja |
| --- | --- |

c.

”Laser”säde; ja

| 2. | Niissä on vähintään kaksi pyörivää akselia, ja niillä on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  a. | Niitä voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa”; ja |
| --- | --- | --- |

2.

Niissä on vähintään kaksi pyörivää akselia, ja niillä on kaikki seuraavat ominaisuudet:

a.

Niitä voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa”; ja

| b. | Asemointi”tarkkuus” on vähemmän (parempi) kuin 0,003 astetta; |
| --- | --- |

b.

Asemointi”tarkkuus” on vähemmän (parempi) kuin 0,003 astetta;

| f. | Syväreikäporauskoneet ja sorvit, jotka on muunnettu sopiviksi syväreikäporaukseen, joilla maksimiporaussyvyys on yli 5 m. |
| --- | --- |

f.

Syväreikäporauskoneet ja sorvit, jotka on muunnettu sopiviksi syväreikäporaukseen, joilla maksimiporaussyvyys on yli 5 m.

| a. | Sorvaamiseen käytettävät työstökoneet, joiden ”paikannustarkkuus” kaikkine käytettävissä olevine kompensointeineen on parempi (vähemmän) kuin 6 μm ISO 230/2:n (1988) mukaisesti määriteltynä minkä tahansa lineaarisen akselin suuntaan (kokonaispaikannus) koneille, jotka pystyvät työstämään halkaisijaltaan yli 35 mm:n kappaleita; |
| --- | --- |

a.

Sorvaamiseen käytettävät työstökoneet, joiden ”paikannustarkkuus” kaikkine käytettävissä olevine kompensointeineen on parempi (vähemmän) kuin 6 μm ISO 230/2:n (1988) mukaisesti määriteltynä minkä tahansa lineaarisen akselin suuntaan (kokonaispaikannus) koneille, jotka pystyvät työstämään halkaisijaltaan yli 35 mm:n kappaleita;

| Huom. | 1.B.2.a kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi kankien työstökoneita (Swissturn), jotka on rajoitettu työstämään vain läpi työnnettävää kankea, jos kangen enimmäishalkaisija on 42 mm tai pienempi ja istukoiden kiinnittäminen ei ole mahdollista. Työstökoneet saavat pystyä työstämään poraamalla ja/tai jyrsimällä halkaisijaltaan alle 42 mm:n kappaleita. |
| --- | --- |

Huom.

1.B.2.a kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi kankien työstökoneita (Swissturn), jotka on rajoitettu työstämään vain läpi työnnettävää kankea, jos kangen enimmäishalkaisija on 42 mm tai pienempi ja istukoiden kiinnittäminen ei ole mahdollista. Työstökoneet saavat pystyä työstämään poraamalla ja/tai jyrsimällä halkaisijaltaan alle 42 mm:n kappaleita.

2B006

Seuraavat dimensioiden tarkastus- ja mittausjärjestelmät, -laitteet ja ”elektroniset kokoonpanot”:

1.B.3.

2B006.b.

Seuraavat lineaarisen ja kulmasiirtymän mittausinstrumentit:

1.B.3.

| 1.B.3. | Seuraavat mittatarkastuskoneet, -instrumentit ja järjestelmät: |
| --- | --- |

1.B.3.

Seuraavat mittatarkastuskoneet, -instrumentit ja järjestelmät:

2B006.b.

| 1. | ’Lineaarisen siirtymän’ mittausinstrumentit, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:








  Huom.: | Siirtymää mittaavat ”laser” interferometrit asetetaan valvonnanalaisiksi vain 2B006.b.1.c kohdassa. |
| --- | --- | --- |

1.

’Lineaarisen siirtymän’ mittausinstrumentit, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

Huom.:

Tekn. huom.:

Sovellettaessa 2B006.b.1 kohtaa ’lineaarisella siirtymällä’ tarkoitetaan mittapään ja mitattavan kohteen välisen etäisyyden muutosta.

| a. | Kosketuksettomat mittausjärjestelmät, joiden ”resoluutio” on 0,2 μm tai vähemmän (parempi) 0,2 mm:n mittausalueella; |
| --- | --- |

a.

Kosketuksettomat mittausjärjestelmät, joiden ”resoluutio” on 0,2 μm tai vähemmän (parempi) 0,2 mm:n mittausalueella;

| b. | Lineaariset differentiaalimuuntajajärjestelmät (LVDT), joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Jokin seuraavista:






  a. | ”Lineaarisuus” on yhtä suuri tai vähemmän (parempi) kuin 0,1 % mitattuna 0:sta ’täyteen toiminta-alueeseen’ sellaisten LVDT:iden osalta, joiden ’täysi toiminta-alue’ on enintään ± 5 mm; tai |
| --- | --- | --- | --- |

b.

Lineaariset differentiaalimuuntajajärjestelmät (LVDT), joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Jokin seuraavista:

a.

”Lineaarisuus” on yhtä suuri tai vähemmän (parempi) kuin 0,1 % mitattuna 0:sta ’täyteen toiminta-alueeseen’ sellaisten LVDT:iden osalta, joiden ’täysi toiminta-alue’ on enintään ± 5 mm; tai

| b. | ”Lineaarisuus” on yhtä suuri tai vähemmän (parempi) kuin 0,1 mitattuna 0:sta 5 mm:iin sellaisten LVDT:iden osalta, joiden ’täysi toiminta-alue’ on suurempi kuin ± 5 mm; ja |
| --- | --- |

b.

”Lineaarisuus” on yhtä suuri tai vähemmän (parempi) kuin 0,1 mitattuna 0:sta 5 mm:iin sellaisten LVDT:iden osalta, joiden ’täysi toiminta-alue’ on suurempi kuin ± 5 mm; ja

| 2. | Ryömintä on yhtä suuri tai vähemmän (parempi) kuin 0,1 % päivässä testaushuoneen vakiolämpötilassa ± 1 K; |
| --- | --- |

2.

Ryömintä on yhtä suuri tai vähemmän (parempi) kuin 0,1 % päivässä testaushuoneen vakiolämpötilassa ± 1 K;

Tekn. huom.:

Sovellettaessa 2B006.b.1.b kohtaa ’lineaarisella siirtymällä’ tarkoitetaan mittapään ja mitattavan kohteen välisen etäisyyden muutosta. Esimerkiksi LVDT:ssä, jonka ’täysi toiminta-alue’ on enintään ± 5 mm, voidaan mitata 10 mm:n mahdollinen lineaarinen kokonaissiirtymä.

| c. | Mittausjärjestelmät, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Sisältävät ”laserin”; ja |
| --- | --- | --- |

c.

Mittausjärjestelmät, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Sisältävät ”laserin”; ja

| 2. | Säilyttävät vähintään 12 tuntia 20 ± 1 °C:n lämpötilassa kaikki seuraavat ominaisuudet:






  a. | ”Resoluutio” on 0,1 μm tai vähemmän (parempi) koko mittausalueella; ja |
| --- | --- | --- |

2.

Säilyttävät vähintään 12 tuntia 20 ± 1 °C:n lämpötilassa kaikki seuraavat ominaisuudet:

a.

”Resoluutio” on 0,1 μm tai vähemmän (parempi) koko mittausalueella; ja

| b. | Kykenevät saavuttamaan ”mittauksen epävarmuuden”, joka on (0,2 + L/2 000 ) μm tai vähemmän (parempi) (L on mitattu pituus millimetreinä) missä tahansa mittausalueella, kompensoituna ilman taitekertoimen osalta; tai |
| --- | --- |

b.

Kykenevät saavuttamaan ”mittauksen epävarmuuden”, joka on (0,2 + L/2 000 ) μm tai vähemmän (parempi) (L on mitattu pituus millimetreinä) missä tahansa mittausalueella, kompensoituna ilman taitekertoimen osalta; tai

1.B.3.b.

| b. | Seuraavat lineaarisen ja kulmasiirtymän mittausinstrumentit:






  1. | Kosketuksettomat mittausjärjestelmät, joiden ”resoluutio” on 0,2 μm tai parempi (vähemmän) 0,2 mm:n mittausalueella; |
| --- | --- | --- |

b.

Seuraavat lineaarisen ja kulmasiirtymän mittausinstrumentit:

1.

Kosketuksettomat mittausjärjestelmät, joiden ”resoluutio” on 0,2 μm tai parempi (vähemmän) 0,2 mm:n mittausalueella;

| 2. | Lineaariset differentiaalimuuntajajärjestelmät (LVDT), joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:






  a. | 1. | ”Lineaarisuus” on yhtä suuri tai vähemmän (parempi) kuin 0,1 % mitattuna 0:sta täyteen toiminta-alueeseen sellaisten LVDT:iden osalta, joiden toiminta-alue on enintään 5 mm; tai |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Lineaariset differentiaalimuuntajajärjestelmät (LVDT), joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

a.

1.

”Lineaarisuus” on yhtä suuri tai vähemmän (parempi) kuin 0,1 % mitattuna 0:sta täyteen toiminta-alueeseen sellaisten LVDT:iden osalta, joiden toiminta-alue on enintään 5 mm; tai

| 2. | ”Lineaarisuus” on yhtä suuri tai vähemmän (parempi) kuin 0,1 % mitattuna 0:sta 5 mm:iin sellaisten LVDT:iden osalta, joiden toiminta-alue on suurempi kuin 5 mm; ja |
| --- | --- |

2.

”Lineaarisuus” on yhtä suuri tai vähemmän (parempi) kuin 0,1 % mitattuna 0:sta 5 mm:iin sellaisten LVDT:iden osalta, joiden toiminta-alue on suurempi kuin 5 mm; ja

| b. | Ryömintä on yhtä suuri tai parempi (vähemmän) kuin 0,1 % päivässä testaushuoneen vakiolämpötilassa ± 1 K astetta; |
| --- | --- |

b.

Ryömintä on yhtä suuri tai parempi (vähemmän) kuin 0,1 % päivässä testaushuoneen vakiolämpötilassa ± 1 K astetta;

| 3. | Mittausjärjestelmät, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:






  a. | Sisältävät laserin; ja |
| --- | --- | --- |

3.

Mittausjärjestelmät, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

a.

Sisältävät laserin; ja

| b. | Säilyttävät vähintään 12 tuntia lämpötila-alueella ± 1 K vakiolämpötilassa ja -ilmanpaineessa:






  1. | ”Resoluution” 0,1 μm tai paremman koko mittausalueella; ja |
| --- | --- | --- |

b.

Säilyttävät vähintään 12 tuntia lämpötila-alueella ± 1 K vakiolämpötilassa ja -ilmanpaineessa:

1.

”Resoluution” 0,1 μm tai paremman koko mittausalueella; ja

| 2. | ”Mittauksen epävarmuus” on (0,2 + L/2 000 ) μm tai parempi (vähemmän) (L on mitattu pituus millimetreissä); |
| --- | --- |

2.

”Mittauksen epävarmuus” on (0,2 + L/2 000 ) μm tai parempi (vähemmän) (L on mitattu pituus millimetreissä);

| Huom. | 1.B.3.b.3 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi interferometrimittausjärjestelmiä, joissa ei ole suljetun tai avoimen piirin takaisinkytkentää, ja jotka sisältävät laserin, jolla mitataan työstökoneen, mittatarkastuskoneen tai vastaavien laitteiden luistinliikkeen virheitä. |
| --- | --- |

Huom.

1.B.3.b.3 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi interferometrimittausjärjestelmiä, joissa ei ole suljetun tai avoimen piirin takaisinkytkentää, ja jotka sisältävät laserin, jolla mitataan työstökoneen, mittatarkastuskoneen tai vastaavien laitteiden luistinliikkeen virheitä.

Tekn. huom.

Kohdassa 1.B.3.b ’lineaarisella siirtymällä’ tarkoitetaan mittapään ja mitattavan kohteen välisen etäisyyden muutosta.

2B006.b.

| 2. | Kulmasiirtymän mittausinstrumentit, joiden kiertymiskulman ”tarkkuus” on 0,00025 astetta tai vähemmän (parempi);








  Huom.: | 2B006.b.2 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi optisia instrumentteja, kuten autokollimaattoreita, jotka käyttävät kollimoitua valoa (esimerkiksi laservaloa) peilin kulmasiirtymän ilmaisemiseen. |
| --- | --- | --- |

2.

Kulmasiirtymän mittausinstrumentit, joiden kiertymiskulman ”tarkkuus” on 0,00025 astetta tai vähemmän (parempi);

Huom.:

1.B.3.c

| c. | Kulmasiirtymän mittausinstrumentit, joiden ”kiertymiskulman poikkeama” on 0,00025 astetta tai parempi (vähemmän); |
| --- | --- |

c.

Kulmasiirtymän mittausinstrumentit, joiden ”kiertymiskulman poikkeama” on 0,00025 astetta tai parempi (vähemmän);

| Huom. | 1.B.3.c kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi optisia instrumentteja, kuten autokollimaattoreita, jotka käyttävät kollimoitua valoa (esimerkiksi laservaloa) peilin kulmasiirtymän ilmaisemiseen. |
| --- | --- |

Huom.

1.B.3.c kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi optisia instrumentteja, kuten autokollimaattoreita, jotka käyttävät kollimoitua valoa (esimerkiksi laservaloa) peilin kulmasiirtymän ilmaisemiseen.

2B116

Seuraavat tärinäntestausjärjestelmät sekä laitteet ja komponentit niitä varten:

| a. | Tärinäntestausjärjestelmät, joissa käytetään takaisinkytkentä- tai suljetun silmukan tekniikkaa ja joissa on digitaalinen ohjain ja jotka kykenevät tärisyttämään koejärjestelmää vähintään 10 g:n rms kiihdytysarvolla 20 Hz–2 kHz:n taajuusalueella ja tuottamaan samalla vähintään 50 kN:n voimia ’paljaalla alustalla’ mitattuna; |
| --- | --- |

a.

Tärinäntestausjärjestelmät, joissa käytetään takaisinkytkentä- tai suljetun silmukan tekniikkaa ja joissa on digitaalinen ohjain ja jotka kykenevät tärisyttämään koejärjestelmää vähintään 10 g:n rms kiihdytysarvolla 20 Hz–2 kHz:n taajuusalueella ja tuottamaan samalla vähintään 50 kN:n voimia ’paljaalla alustalla’ mitattuna;

| b. | Digitaaliset ohjaimet, joissa on erityisesti suunnitellut tärinäntestausohjelmistot, joiden ’tosiaikainen ohjauskaistanleveys’ on suurempi kuin 5 kHz ja jotka on suunniteltu 2B116.a kohdassa mainittujen tärinäntestausjärjestelmien käyttöä varten;


  Tekn. huom.:



  2B116.b kohdassa ’tosiaikaisella ohjauskaistanleveydellä’ tarkoitetaan suurinta nopeutta, jolla ohjain pystyy suorittamaan näytteenoton, tiedonkäsittelyn ja ohjaussignaalien lähettämisen täysiä kierroksia. |
| --- | --- |

b.

Digitaaliset ohjaimet, joissa on erityisesti suunnitellut tärinäntestausohjelmistot, joiden ’tosiaikainen ohjauskaistanleveys’ on suurempi kuin 5 kHz ja jotka on suunniteltu 2B116.a kohdassa mainittujen tärinäntestausjärjestelmien käyttöä varten;

Tekn. huom.:

2B116.b kohdassa ’tosiaikaisella ohjauskaistanleveydellä’ tarkoitetaan suurinta nopeutta, jolla ohjain pystyy suorittamaan näytteenoton, tiedonkäsittelyn ja ohjaussignaalien lähettämisen täysiä kierroksia.

| c. | Täristimet (täristinyksiköt), vahvistimien kanssa tai ilman, jotka kykenevät tuottamaan vähintään 50 kN:n tärinävoiman ’paljaalla alustalla’ mitattuna ja joita voidaan käyttää 2B116.a kohdassa mainituissa tärinäntestausjärjestelmissä; |
| --- | --- |

c.

Täristimet (täristinyksiköt), vahvistimien kanssa tai ilman, jotka kykenevät tuottamaan vähintään 50 kN:n tärinävoiman ’paljaalla alustalla’ mitattuna ja joita voidaan käyttää 2B116.a kohdassa mainituissa tärinäntestausjärjestelmissä;

| d. | Koekappaleen kannatinrakenteet ja elektroniset yksiköt, jotka on suunniteltu yhdistämään useita erillisiä täristinyksiköitä järjestelmäksi, joka kykenee tuottamaan vähintään 50 kN:n yhdistetyn tehollisen voiman ’paljaalla alustalla’ mitattuna, ja joita voidaan käyttää 2B116.a kohdassa mainituissa tärinäntestausjärjestelmissä. |
| --- | --- |

d.

Koekappaleen kannatinrakenteet ja elektroniset yksiköt, jotka on suunniteltu yhdistämään useita erillisiä täristinyksiköitä järjestelmäksi, joka kykenee tuottamaan vähintään 50 kN:n yhdistetyn tehollisen voiman ’paljaalla alustalla’ mitattuna, ja joita voidaan käyttää 2B116.a kohdassa mainituissa tärinäntestausjärjestelmissä.

Tekn. huom.:

2B116 kohdassa tarkoitetaan ’paljaalla alustalla’ tasaista alustaa tai pintaa ilman kiinnittimiä tai liittimiä.

1.B.6.

Seuraavat tärinäntestausjärjestelmät sekä laitteet ja komponentit:

| a. | Elektrodynaamiset tärinäntestausjärjestelmät, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Niissä käytetään takaisinkytkentä- tai suljetun silmukan tekniikkaa ja niissä on digitaalinen ohjain; |
| --- | --- | --- |

a.

Elektrodynaamiset tärinäntestausjärjestelmät, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Niissä käytetään takaisinkytkentä- tai suljetun silmukan tekniikkaa ja niissä on digitaalinen ohjain;

2.

| 3. | Niillä voidaan tärisyttää 10 g:n rms tai suuremmalla kiihdytysarvolla 20 Hz–2 000  Hz:n taajuusalueella; ja |
| --- | --- |

3.

Niillä voidaan tärisyttää 10 g:n rms tai suuremmalla kiihdytysarvolla 20 Hz–2 000  Hz:n taajuusalueella; ja

| 4. | tuottaa samalla 50 kN:n tai sitä suurempia voimia ”paljaalla alustalla” mitattuna; |
| --- | --- |

4.

tuottaa samalla 50 kN:n tai sitä suurempia voimia ”paljaalla alustalla” mitattuna;

| b. | Digitaaliset ohjaimet, joissa on erityisesti suunnitellut tärinäntestaus”ohjelmistot”, joiden tosiaikainen ohjauskaistanleveys on suurempi kuin 5 kHz ja jotka on suunniteltu 1.B.6.a kohdassa mainittua järjestelmää varten; |
| --- | --- |

b.

Digitaaliset ohjaimet, joissa on erityisesti suunnitellut tärinäntestaus”ohjelmistot”, joiden tosiaikainen ohjauskaistanleveys on suurempi kuin 5 kHz ja jotka on suunniteltu 1.B.6.a kohdassa mainittua järjestelmää varten;

| c. | Täristimet (täristinyksiköt), vahvistimien kanssa tai ilman, joilla voidaan tuottaa |
| --- | --- |

c.

Täristimet (täristinyksiköt), vahvistimien kanssa tai ilman, joilla voidaan tuottaa

| d. | 50 kN:n tai suurempi tärinävoima ”paljaalla alustalla” mitattuna ja joita voidaan käyttää 1.B.6.a kohdassa mainittuja järjestelmiä varten; |
| --- | --- |

d.

50 kN:n tai suurempi tärinävoima ”paljaalla alustalla” mitattuna ja joita voidaan käyttää 1.B.6.a kohdassa mainittuja järjestelmiä varten;

| e. | Koekappaleen kannatinrakenteet ja elektroniset yksiköt, jotka on suunniteltu yhdistämään useita erillisiä täristinyksiköitä täydelliseksi täristinjärjestelmäksi, joka pystyy tuottamaan 50 kN:n tai suuremman yhdistetyn tehollisen voiman ”paljaalla alustalla” mitattuna, ja joita voidaan käyttää 1.B.6.a kohdassa mainittuja järjestelmiä varten. |
| --- | --- |

e.

Koekappaleen kannatinrakenteet ja elektroniset yksiköt, jotka on suunniteltu yhdistämään useita erillisiä täristinyksiköitä täydelliseksi täristinjärjestelmäksi, joka pystyy tuottamaan 50 kN:n tai suuremman yhdistetyn tehollisen voiman ”paljaalla alustalla” mitattuna, ja joita voidaan käyttää 1.B.6.a kohdassa mainittuja järjestelmiä varten.

Tekn. huom.

1.B.6 kohdassa tarkoitetaan ”paljaalla alustalla” tasaista alustaa tai pintaa ilman kiinnittimiä tai liittimiä.

2B201

Seuraavat, muut kuin 2B001 kohdassa määritellyt työstökoneet ja niiden kaikki yhdistelmät, jotka on tarkoitettu työstämään (tai leikkaamaan) metalleja, keraamisia aineita tai ”komposiitteja” ja jotka valmistajan teknisten spesifikaatioiden mukaan voidaan varustaa elektronisilla laitteilla kahden tai useamman akselin samanaikaista ”ääriviivaohjausta” varten;

Tekn. huom.:

Taattuja ’asemointitarkkuuden’ tasoja, joka on johdettu seuraavista menettelyistä mittauksista, jotka on tehty ISO-standardin 230/2 (1988)
   (2)
  tai kansallisten vastaavien standardien mukaisesti, voidaan käyttää yksittäisten konetestien sijaan kunkin työstökonemallin osalta, jos kansalliset viranomaiset ovat toimittaneet ja hyväksyneet ne. ’Taatun’ asemointitarkkuuden määrittäminen:

| 1. | Valitse viisi arvioitavan mallin konetta; |
| --- | --- |

1.

Valitse viisi arvioitavan mallin konetta;

| 2. | Mittaa ISO 230/2 (1988):n
   (2)
  mukaisesti lineaarisen akselin tarkkuudet; |
| --- | --- |

2.

Mittaa ISO 230/2 (1988):n
   (2)
  mukaisesti lineaarisen akselin tarkkuudet;

| 3. | Määritä jokaisen koneen jokaisen akselin tarkkuusarvo (A). Tarkkuusasrvo laskemismenetelmä on kuvattu ISO-standardissa 230/2 (1988)
   (2)
  ; |
| --- | --- |

3.

Määritä jokaisen koneen jokaisen akselin tarkkuusarvo (A). Tarkkuusasrvo laskemismenetelmä on kuvattu ISO-standardissa 230/2 (1988)
   (2)
  ;

| 4. | Määritä kunkin akselin tarkkuusarvon keskiarvo. Tästä keskiarvosta tulee mallin kunkin akselin (Âx Ây ...) taattu ’asemointitarkkuus’; |
| --- | --- |

4.

Määritä kunkin akselin tarkkuusarvon keskiarvo. Tästä keskiarvosta tulee mallin kunkin akselin (Âx Ây ...) taattu ’asemointitarkkuus’;

| 5. | Koska 2B201 kohdassa viitataan jokaiseen lineaariseen akseliin, taattuja ’asemointitarkkuuden’ arvoja on yhtä monta kuin lineaarisia akseleita; |
| --- | --- |

5.

Koska 2B201 kohdassa viitataan jokaiseen lineaariseen akseliin, taattuja ’asemointitarkkuuden’ arvoja on yhtä monta kuin lineaarisia akseleita;

| 6. | Jos sellaisen työstökoneen, jota ei ole asetettu valvonnanalaiseksi 2B201.a., 2B201.b. tai 2B201.c. kohdassa, jonkin akselin taattu ’asemointitarkkuus’ on 6 μm tai vähemmän (parempi) hiomakoneiden osalta ja 8 μm tai vähemmän (parempi) sorvaus- ja jyrsintäkoneiden osalta – molemmat ISO-standardin 230/2 (1988)
   (2)
  mukaisesti – rakentajan olisi vahvistettava tarkkuustaso kerran 18 kuukaudessa. |
| --- | --- |

6.

Jos sellaisen työstökoneen, jota ei ole asetettu valvonnanalaiseksi 2B201.a., 2B201.b. tai 2B201.c. kohdassa, jonkin akselin taattu ’asemointitarkkuus’ on 6 μm tai vähemmän (parempi) hiomakoneiden osalta ja 8 μm tai vähemmän (parempi) sorvaus- ja jyrsintäkoneiden osalta – molemmat ISO-standardin 230/2 (1988)
   (2)
  mukaisesti – rakentajan olisi vahvistettava tarkkuustaso kerran 18 kuukaudessa.

| Huom. 1: | 2B201 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi erikoistyöstökoneita, joiden käyttö on rajattu joidenkin seuraavien osien valmistukseen:







  a. | Hammaspyörät; |
| --- | --- | --- |

Huom. 1:

a.

Hammaspyörät;

| b. | Kampiakselit tai nokka-akselit; |
| --- | --- |

b.

Kampiakselit tai nokka-akselit;

| c. | Työkalut tai leikkuuterät; |
| --- | --- |

c.

Työkalut tai leikkuuterät;

| d. | Puristimen syöttöruuvit. |
| --- | --- |

d.

Puristimen syöttöruuvit.

| Huom. 2: | Työstökone, jolla on ainakin kaksi kaikkiaan kolmesta sorvaamista, jyrsintää ja hiontaa koskevasta ominaisuudesta (esim. sorvaamiskone, jossa on jyrsintäominaisuus), on arvioitava kunkin sovellettavan kohdan 2B201.a, b tai c osalta. |
| --- | --- |

Huom. 2:

1.B.2.

| 1.B.2. | Seuraavat työstökoneet ja niiden yhdistelmät, jotka on tarkoitettu työstämään tai leikkaamaan metalleja, keraamisia aineita tai komposiitteja ja jotka valmistajan teknisten eritelmien mukaan voidaan varustaa elektronisilla laitteilla kahden tai useamman akselin samanaikaista ”ääriviivaohjausta” varten; |
| --- | --- |

1.B.2.

Seuraavat työstökoneet ja niiden yhdistelmät, jotka on tarkoitettu työstämään tai leikkaamaan metalleja, keraamisia aineita tai komposiitteja ja jotka valmistajan teknisten eritelmien mukaan voidaan varustaa elektronisilla laitteilla kahden tai useamman akselin samanaikaista ”ääriviivaohjausta” varten;

| Huom. | ”Numeeristen valvontayksiköiden”, joita ohjaa niihin liittyvä ”ohjelmisto”, osalta katso 1.D.3. kohta. |
| --- | --- |

Huom.

”Numeeristen valvontayksiköiden”, joita ohjaa niihin liittyvä ”ohjelmisto”, osalta katso 1.D.3. kohta.

2B201.

| a. | Työstökoneet jyrsintää varten, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | ’Asemointitarkkuus’”kaikkine käytettävissä olevine kompensointeineen” on saman suuruinen tai vähemmän (parempi) kuin 6 μm ISO 230/2:n (1988) (2) tai vastaavien kansallisten standardien mukaisesti määriteltynä minkä tahansa lineaarisen akselin suuntaan; |
| --- | --- | --- |

a.

Työstökoneet jyrsintää varten, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

’Asemointitarkkuus’”kaikkine käytettävissä olevine kompensointeineen” on saman suuruinen tai vähemmän (parempi) kuin 6 μm ISO 230/2:n (1988) (2) tai vastaavien kansallisten standardien mukaisesti määriteltynä minkä tahansa lineaarisen akselin suuntaan;

| 2. | Kaksi tai useampia pyöriviä ääriviiva-akseleita. tai |
| --- | --- |

2.

Kaksi tai useampia pyöriviä ääriviiva-akseleita. tai

| 3. | Viisi tai useampia akseleita, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa”; |
| --- | --- |

3.

Viisi tai useampia akseleita, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa”;

| Huom.: | 2B201.a kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi jyrsintäkoneita, joilla on seuraavat ominaisuudet:







  a. | X-akselin liikkuma on suurempi kuin 2 m; ja |
| --- | --- | --- |

Huom.:

a.

X-akselin liikkuma on suurempi kuin 2 m; ja

| b. | X-akselin kokonais’asemointitarkkuus’ on enemmän (huonompi) kuin 30 μm. |
| --- | --- |

b.

X-akselin kokonais’asemointitarkkuus’ on enemmän (huonompi) kuin 30 μm.

1.B.2.b

| b. | Työstökoneet jyrsintää varten, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | ”Paikannustarkkuus” kaikkine käytettävissä olevine kompensointeineen on parempi (vähemmän) kuin 6 μm ISO 230/2:n (1988) mukaisesti määriteltynä minkä tahansa lineaarisen akselin suuntaan (kokonaispaikannus); |
| --- | --- | --- |

b.

Työstökoneet jyrsintää varten, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

”Paikannustarkkuus” kaikkine käytettävissä olevine kompensointeineen on parempi (vähemmän) kuin 6 μm ISO 230/2:n (1988) mukaisesti määriteltynä minkä tahansa lineaarisen akselin suuntaan (kokonaispaikannus);

| 2. | Kaksi tai useampia pyöriviä ääriviiva-akseleita; tai |
| --- | --- |

2.

Kaksi tai useampia pyöriviä ääriviiva-akseleita; tai

| 3. | Viisi tai useampia akseleita, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa”. |
| --- | --- |

3.

Viisi tai useampia akseleita, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa”.

| Huom. | 1.B.2.b kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi jyrsintäkoneita, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:






  1. | X-akselin liikkuma on suurempi kuin 2 m; ja |
| --- | --- | --- |

Huom.

1.B.2.b kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi jyrsintäkoneita, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

1.

X-akselin liikkuma on suurempi kuin 2 m; ja

| 2. | X-akselin ”kokonaispaikannustarkkuus” on huonompi (enemmän) kuin 30 μm ISO 230/2:n (1988) mukaisesti määriteltynä. |
| --- | --- |

2.

X-akselin ”kokonaispaikannustarkkuus” on huonompi (enemmän) kuin 30 μm ISO 230/2:n (1988) mukaisesti määriteltynä.

2B201

| b. | Työstökoneet hiontaa varten, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | ’Asemointitarkkuus’”kaikkine käytettävissä olevine kompensointeineen” on saman suuruinen tai vähemmän (parempi) kuin 4 μm ISO 230/2:n (1988) (2) tai vastaavien kansallisten standardien mukaisesti määriteltynä minkä tahansa lineaarisen akselin suuntaan; |
| --- | --- | --- |

b.

Työstökoneet hiontaa varten, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

’Asemointitarkkuus’”kaikkine käytettävissä olevine kompensointeineen” on saman suuruinen tai vähemmän (parempi) kuin 4 μm ISO 230/2:n (1988) (2) tai vastaavien kansallisten standardien mukaisesti määriteltynä minkä tahansa lineaarisen akselin suuntaan;

| 2. | Kaksi tai useampia pyöriviä ääriviiva-akseleita. tai |
| --- | --- |

2.

Kaksi tai useampia pyöriviä ääriviiva-akseleita. tai

| 3. | Viisi tai useampia akseleita, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa”; |
| --- | --- |

3.

Viisi tai useampia akseleita, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa”;

| Huom.: | 2B201.b kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi seuraavia hiomakoneita:







  a. | Ulkopuoliset, sisäpuoliset tai ulko-sisäpuoliset pyöröhiomakoneet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:








  1. | Hiomakoneen työkappaleen maksimikoko on ulkohalkaisijaltaan tai pituudeltaan 150 mm. ja |
| --- | --- | --- | --- |

Huom.:

a.

Ulkopuoliset, sisäpuoliset tai ulko-sisäpuoliset pyöröhiomakoneet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Hiomakoneen työkappaleen maksimikoko on ulkohalkaisijaltaan tai pituudeltaan 150 mm. ja

| 2. | Akselit rajoitettu x:ään, z:aan ja c:hen; |
| --- | --- |

2.

Akselit rajoitettu x:ään, z:aan ja c:hen;

| b. | Mallinetyöstökoneet, joissa ei ole z-akselia tai w-akselia ja joiden kokonais’asemointitarkkuus’ on vähemmän (parempi) kuin 4 μm ISO 230/2:n (1988)
   (2)
  tai vastaavien kansallisten standardien mukaisesti. |
| --- | --- |

b.

Mallinetyöstökoneet, joissa ei ole z-akselia tai w-akselia ja joiden kokonais’asemointitarkkuus’ on vähemmän (parempi) kuin 4 μm ISO 230/2:n (1988)
   (2)
  tai vastaavien kansallisten standardien mukaisesti.

| c. | Sorvaamista varten tarkoitetut työstökoneet, joiden ’asemointitarkkuus’”kaikkine käytettävissä olevine kompensointeineen” on parempi (vähemmän) kuin 6 μm ISO 230/2 (1988) -standardin
   (2)
  mukaisesti määriteltynä minkä tahansa lineaarisen akselin suuntaan (kokonaispaikannus) sellaisten koneiden osalta, jotka kykenevät työstämään halkaisijaltaan yli 35 mm:n osia;









  Huom.: | 2B201.c kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi kankien työstökoneita (Swissturn), jotka on rajoitettu työstämään vain läpi työnnettävää kankea, jos kangen enimmäishalkaisija on enintään 42 mm ja istukoiden kiinnittäminen ei ole mahdollista. Koneilla voi olla poraus- ja/tai sorvausominaisuuksia työstämään osia, joiden halkaisija on alle 42 mm. |
| --- | --- | --- |

c.

Sorvaamista varten tarkoitetut työstökoneet, joiden ’asemointitarkkuus’”kaikkine käytettävissä olevine kompensointeineen” on parempi (vähemmän) kuin 6 μm ISO 230/2 (1988) -standardin
   (2)
  mukaisesti määriteltynä minkä tahansa lineaarisen akselin suuntaan (kokonaispaikannus) sellaisten koneiden osalta, jotka kykenevät työstämään halkaisijaltaan yli 35 mm:n osia;

Huom.:

1.B.2.c

| c. | Työstökoneet hiontaa varten, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | ”Paikannustarkkuus” kaikkine käytettävissä olevine kompensointeineen on parempi (vähemmän) kuin 4 μm ISO 230/2:n (1988) mukaisesti määriteltynä minkä tahansa lineaarisen akselin suuntaan (kokonaispaikannus); |
| --- | --- | --- |

c.

Työstökoneet hiontaa varten, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

”Paikannustarkkuus” kaikkine käytettävissä olevine kompensointeineen on parempi (vähemmän) kuin 4 μm ISO 230/2:n (1988) mukaisesti määriteltynä minkä tahansa lineaarisen akselin suuntaan (kokonaispaikannus);

| 2. | Kaksi tai useampia pyöriviä ääriviiva-akseleita; tai |
| --- | --- |

2.

Kaksi tai useampia pyöriviä ääriviiva-akseleita; tai

| 3. | Viisi tai useampia akseleita, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa”. |
| --- | --- |

3.

Viisi tai useampia akseleita, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa”.

| Huom. | 1.B.2.c kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi seuraavia hiomakoneita:






  1. | Ulkopuoliset, sisäpuoliset tai ulko-sisäpuoliset pyöröhiomakoneet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  a. | Hiomakoneen työkappaleen maksimikoko on ulkohalkaisijaltaan tai pituudeltaan 150 mm; ja |
| --- | --- | --- | --- |

Huom.

1.B.2.c kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi seuraavia hiomakoneita:

1.

Ulkopuoliset, sisäpuoliset tai ulko-sisäpuoliset pyöröhiomakoneet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

a.

Hiomakoneen työkappaleen maksimikoko on ulkohalkaisijaltaan tai pituudeltaan 150 mm; ja

| b. | Akselit rajoitettu x:ään, z:aan ja c:hen. |
| --- | --- |

b.

Akselit rajoitettu x:ään, z:aan ja c:hen.

| 2. | Mallinetyöstökoneet, joissa ei ole z-akselia tai w-akselia ja joiden kokonaispaikannustarkkuus on vähemmän (parempi) kuin 4 mikronia. Paikannustarkkuus ISO 230/2:n (1988) mukaisesti määriteltynä. |
| --- | --- |

2.

Mallinetyöstökoneet, joissa ei ole z-akselia tai w-akselia ja joiden kokonaispaikannustarkkuus on vähemmän (parempi) kuin 4 mikronia. Paikannustarkkuus ISO 230/2:n (1988) mukaisesti määriteltynä.

2B204

Muut kuin 2B004 tai 2B104 kohdassa määritellyt ”isostaattiset puristimet” ja niihin liittyvät laitteet seuraavasti:

| a. | ”Isostaattiset puristimet”, joilla on molemmat seuraavat ominaisuudet:






  1. | Ne kykenevät saavuttamaan 69 MPa tai suuremman maksimitoimintapaineen; ja |
| --- | --- | --- |

a.

”Isostaattiset puristimet”, joilla on molemmat seuraavat ominaisuudet:

1.

Ne kykenevät saavuttamaan 69 MPa tai suuremman maksimitoimintapaineen; ja

| 2. | Niiden kammion sisähalkaisija on suurempi kuin 152 mm; |
| --- | --- |

2.

Niiden kammion sisähalkaisija on suurempi kuin 152 mm;

| b. | 2B204.a kohdassa määriteltyjä ”isostaattisia puristimia” varten erityisesti suunnitellut muotit ja ohjauslaitteet. |
| --- | --- |

b.

2B204.a kohdassa määriteltyjä ”isostaattisia puristimia” varten erityisesti suunnitellut muotit ja ohjauslaitteet.

Tekn. huom.:

2B204 kohdassa kammion sisähalkaisija tarkoittaa sen tilan kokoa, jossa sekä työlämpötila että työpaine saavutetaan, eikä se sisällä kiinnittimiä. Tämä mitta on pienempi seuraavista: painekammion sisähalkaisija tai eristetyn kuumakammion sisähalkaisija, riippuen siitä kumpi kammioista on toisen sisällä.

1.B.5.

| 1.B.5. | Seuraavat ”isostaattiset puristimet” ja niihin liittyvät laitteet:






  a. | ”Isostaattiset puristimet”, joilla on molemmat seuraavat ominaisuudet:






  1. | Ne kykenevät saavuttamaan 69 MPa:n tai suuremman maksimitoimintapaineen; ja |
| --- | --- | --- | --- |

1.B.5.

Seuraavat ”isostaattiset puristimet” ja niihin liittyvät laitteet:

a.

”Isostaattiset puristimet”, joilla on molemmat seuraavat ominaisuudet:

1.

Ne kykenevät saavuttamaan 69 MPa:n tai suuremman maksimitoimintapaineen; ja

| 2. | Niiden kammion sisähalkaisija on suurempi kuin 152 mm; |
| --- | --- |

2.

Niiden kammion sisähalkaisija on suurempi kuin 152 mm;

| b. | 1.B.5.a kohdassa määriteltyjä ”isostaattisia puristimia” varten erityisesti suunnitellut muotit ja ohjauslaitteet. |
| --- | --- |

b.

1.B.5.a kohdassa määriteltyjä ”isostaattisia puristimia” varten erityisesti suunnitellut muotit ja ohjauslaitteet.

Tekn. huom.

| 1. | 1.B.5 kohdassa ”Isostaattiset puristimet” (Isostatic presses) tarkoittavat laitteita, jotka kykenevät eri väliaineiden avulla (kaasu, neste, kiinteät partikkelit jne.) paineistamaan suljetun tilan, niin että suljetussa tilassa olevaan työkappaleeseen kohdistuu kaikissa suunnissa samansuuruinen paine. |
| --- | --- |

1.

| 2. | 1.B.5 kohdassa kammion sisämitta on sen kammion mitta, jossa saavutetaan sekä toimintalämpötila että toimintapaine, eikä siinä oteta huomioon kiinnittimiä. Tämä mitta on joko painekammion sisähalkaisija tai eristetyn kuumakammion sisähalkaisija ja on se, joka on pienempi, riippuen siitä kumpi kammioista on toisen sisällä. |
| --- | --- |

2.

2B206

Seuraavat, muut kuin 2B006 kohdassa määritellyt, mittatarkastuskoneet, -instrumentit ja järjestelmät:

1.B.3.

| 1.B.3. | Seuraavat mittatarkastuskoneet, -instrumentit ja järjestelmät: |
| --- | --- |

1.B.3.

Seuraavat mittatarkastuskoneet, -instrumentit ja järjestelmät:

2B206.

| a. | Tietokoneohjatut tai numeerisesti ohjatut koordinaattimittauskoneet (KMK), joilla on jompikumpi seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Niissä on vain kaksi akselia ja pituusmittauksen suurin sallittu virhe millä tahansa akselilla (yhdessä ulottuvuudessa), määritettynä minkä tahansa seuraavien yhdistelmänä E0x,MPE, E0y,MPE, tai E0z,MPE on (1,25 + L/1 000 ) μm tai pienempi (parempi) (L on mitattu pituus mm:inä) koneen toiminta-alueen missä tahansa kohdassa (akselin pituuden puitteissa) standardin ISO 10360-2 (2009) mukaisesti; tai |
| --- | --- | --- |

a.

Tietokoneohjatut tai numeerisesti ohjatut koordinaattimittauskoneet (KMK), joilla on jompikumpi seuraavista ominaisuuksista:

1.

Niissä on vain kaksi akselia ja pituusmittauksen suurin sallittu virhe millä tahansa akselilla (yhdessä ulottuvuudessa), määritettynä minkä tahansa seuraavien yhdistelmänä E0x,MPE, E0y,MPE, tai E0z,MPE on (1,25 + L/1 000 ) μm tai pienempi (parempi) (L on mitattu pituus mm:inä) koneen toiminta-alueen missä tahansa kohdassa (akselin pituuden puitteissa) standardin ISO 10360-2 (2009) mukaisesti; tai

| 2. | Niissä on vähintään kolme akselia ja kolmen ulottuvuuden (tilavuuden) pituuden mittauksen suurin sallittu virhe suurin sallittu virhe (E0,MPE) on (1,7 + L/800) μm tai pienempi (parempi) (L on mitattu pituus mm:inä) koneen toiminta-alueen missä tahansa kohdassa (akselin pituuden puitteissa) standardin ISO 10360-2 (2009) mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

Niissä on vähintään kolme akselia ja kolmen ulottuvuuden (tilavuuden) pituuden mittauksen suurin sallittu virhe suurin sallittu virhe (E0,MPE) on (1,7 + L/800) μm tai pienempi (parempi) (L on mitattu pituus mm:inä) koneen toiminta-alueen missä tahansa kohdassa (akselin pituuden puitteissa) standardin ISO 10360-2 (2009) mukaisesti;

Tekn. huom.:

Valmistajan ISO 10360-2(2009) -standardin mukaisesti määrittelemän koordinaattimittauskoneen tarkimman konfiguraation E0,MPE:tä (esim. parhaat seuraavista: mittapää, mittakärjen pituus, liikeparametrit, ympäristöolosuhteet) ja ”kaikkien kompensaatioiden ollessa käytettävissä” on verrattava 1,7 + L/800 μm:n raja-arvoon.

1.B.3.a

| a. | Tietokoneohjatut tai numeerisesti ohjatut koordinaattimittauskoneet (KMK), joilla on jompikumpi seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Niissä on vain kaksi akselia ja pituusmittauksen suurin sallittu virhe millä tahansa akselilla (yhdessä ulottuvuudessa), määritettynä minkä tahansa seuraavien yhdistelmänä E0x MPE, E0y MPE tai E0z MPE on (1,25 + L/1 000 ) μm tai pienempi (parempi) (L on mitattu pituus mm:inä) koneen toiminta-alueen missä tahansa kohdassa (akselin pituuden puitteissa) standardin ISO 10360-2 (2009) mukaisesti; tai |
| --- | --- | --- |

a.

Tietokoneohjatut tai numeerisesti ohjatut koordinaattimittauskoneet (KMK), joilla on jompikumpi seuraavista ominaisuuksista:

1.

Niissä on vain kaksi akselia ja pituusmittauksen suurin sallittu virhe millä tahansa akselilla (yhdessä ulottuvuudessa), määritettynä minkä tahansa seuraavien yhdistelmänä E0x MPE, E0y MPE tai E0z MPE on (1,25 + L/1 000 ) μm tai pienempi (parempi) (L on mitattu pituus mm:inä) koneen toiminta-alueen missä tahansa kohdassa (akselin pituuden puitteissa) standardin ISO 10360-2 (2009) mukaisesti; tai

| 2. | Niissä on vähintään kolme akselia ja kolmen ulottuvuuden (tilavuuden) pituuden mittauksen suurin sallittu virhe (E0, MPE) on (1,7 + L/800) μm tai pienempi (parempi) (L on mitattu pituus mm:inä) koneen toiminta-alueen missä tahansa kohdassa (akselin pituuden puitteissa) standardin ISO 10360-2 (2009) mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Niissä on vähintään kolme akselia ja kolmen ulottuvuuden (tilavuuden) pituuden mittauksen suurin sallittu virhe (E0, MPE) on (1,7 + L/800) μm tai pienempi (parempi) (L on mitattu pituus mm:inä) koneen toiminta-alueen missä tahansa kohdassa (akselin pituuden puitteissa) standardin ISO 10360-2 (2009) mukaisesti.

Tekninen huomautus

Valmistajan ISO 10360-2 (2009) -standardin mukaisesti määrittelemän koordinaattimittauskoneen tarkimman konfiguraation E0, MPE:tä (esim. parhaat seuraavista: mittapää, mittakärjen pituus, liikeparametrit, ympäristöolosuhteet) ja kaikkien kompensaatioiden ollessa käytettävissä on verrattava 1,7 + L/800 μm:n raja-arvoon.

2B206.

| b. | Lineaarisen ja kulmasiirtymän samanaikaiseen tarkasteluun kykenevät järjestelmät, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:






  1. | ”Mittauksen epävarmuus” mitä tahansa lineaarista akselia pitkin on 3,5 μm tai vähemmän (parempi) 5 mm matkalla; ja |
| --- | --- | --- |

b.

Lineaarisen ja kulmasiirtymän samanaikaiseen tarkasteluun kykenevät järjestelmät, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

1.

”Mittauksen epävarmuus” mitä tahansa lineaarista akselia pitkin on 3,5 μm tai vähemmän (parempi) 5 mm matkalla; ja

| 2. | ”Kiertymiskulman poikkeama” on 0,02 astetta tai vähemmän. |
| --- | --- |

2.

”Kiertymiskulman poikkeama” on 0,02 astetta tai vähemmän.

| Huom. 1: | Työstökoneet, joita voidaan käyttää mittauskoneina, ovat valvonnanalaisia, jos niiden ominaisuudet täyttävät tai ylittävät työstökoneille tai mittauskoneille määritellyt kriteerit. |
| --- | --- |

Huom. 1:

| Huom. 2: | 2B206 kohdassa määritelty kone on valvonnanalainen, jos se ylittää valvontakynnyksen missä tahansa toiminta-alueellaan. |
| --- | --- |

Huom. 2:

Tekn. huom.:

Kaikki 2B206 kohdassa esitetyt mittausarvot tarkoittavat positiivista tai negatiivista poikkeamaa viitearvosta, eivät koko välystä.

1.B.3.d

| d. | Lineaarisen ja kulmasiirtymän samanaikaiseen tarkasteluun kykenevät järjestelmät, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:






  1. | ”Mittauksen epävarmuus” mitä tahansa lineaarista akselia pitkin on 3,5 μm tai parempi (vähemmän) 5 mm:n matkalla; ja |
| --- | --- | --- |

d.

Lineaarisen ja kulmasiirtymän samanaikaiseen tarkasteluun kykenevät järjestelmät, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

1.

”Mittauksen epävarmuus” mitä tahansa lineaarista akselia pitkin on 3,5 μm tai parempi (vähemmän) 5 mm:n matkalla; ja

| 2. | ”Kiertymiskulman poikkeama” on 0,02 astetta tai vähemmän. |
| --- | --- |

2.

”Kiertymiskulman poikkeama” on 0,02 astetta tai vähemmän.

2B207

Seuraavat muut kuin 2B007 kohdassa määritellyt ”robotit”, ”päätetyövälineet” ja ohjausyksiköt:

| a. | ”Robotit” ja ”päätetyövälineet”, jotka on erityisesti suunniteltu täyttämään voimakkaiden räjähteiden käsittelyä koskevat kansalliset turvamääräykset (täyttävät esimerkiksi voimakkaita räjähteitä koskevat sähkösäännökset); |
| --- | --- |

a.

”Robotit” ja ”päätetyövälineet”, jotka on erityisesti suunniteltu täyttämään voimakkaiden räjähteiden käsittelyä koskevat kansalliset turvamääräykset (täyttävät esimerkiksi voimakkaita räjähteitä koskevat sähkösäännökset);

1.A.3.a1

Seuraavat ’robotit’, ’päätetyövälineet’ ja ohjausyksiköt: a. ’Robotit’ tai ’päätetyövälineet’, joilla on jompikumpi seuraavista ominaisuuksista: 1. On erityisesti suunniteltu täyttämään voimakkaiden räjähteiden käsittelyä koskevat kansalliset turvamääräykset (täyttävät esimerkiksi voimakkaita räjähteitä koskevat sähkösäännökset);

| b. | Ohjausyksiköt, jotka on erityisesti suunniteltu 2B207.a kohdassa määriteltyjä ”robotteja” ja ”päätetyövälineitä” varten. |
| --- | --- |

b.

Ohjausyksiköt, jotka on erityisesti suunniteltu 2B207.a kohdassa määriteltyjä ”robotteja” ja ”päätetyövälineitä” varten.

1.A.3.b

Ohjausyksiköt, jotka on erityisesti suunniteltu 1.A.3.a kohdassa määriteltyjä ’robotteja’ ja ’päätetyövälineitä’ varten.

| Huomautus | 1.A.3. kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi ’robotteja’, jotka on erityisesti suunniteltu muita kuin ydinalaan liittyviä teollisia sovelluksia, kuten autojen ruiskumaalauskaappeja varten. |
| --- | --- |

Huomautus

1.A.3. kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi ’robotteja’, jotka on erityisesti suunniteltu muita kuin ydinalaan liittyviä teollisia sovelluksia, kuten autojen ruiskumaalauskaappeja varten.

Tekniset huomautukset:

| 1. | ’Robotit’ Kohdassa 1.A.3 ’Robotti’ (Robot) tarkoittaa manipulointimekanismia, joka voi olla jatkuvaa rataa tai pisteestä-pisteeseen kulkevaa tyyppiä, voi käyttää ”antureita” ja jolla on seuraavat ominaisuudet: a) on monitoiminen; b) pystyy muuttuvin liikkein asemoimaan tai suuntaamaan materiaaleja, osia, työkaluja tai erikoislaitteita kolmessa ulottuvuudessa; c) sisältää kolme tai useampia suljetun tai avoimen piirin servolaitteita, jotka voivat sisältää askelmoottoreita; ja d) on ”käyttäjän ohjelmoitavissa” opetusajo/toistomenetelmällä tai tietokoneella, joka voi olla ohjelmoitava logiikkaohjain, ts. ilman mekaanista väliintuloa. |
| --- | --- |

1.

’Robotit’ Kohdassa 1.A.3 ’Robotti’ (Robot) tarkoittaa manipulointimekanismia, joka voi olla jatkuvaa rataa tai pisteestä-pisteeseen kulkevaa tyyppiä, voi käyttää ”antureita” ja jolla on seuraavat ominaisuudet: a) on monitoiminen; b) pystyy muuttuvin liikkein asemoimaan tai suuntaamaan materiaaleja, osia, työkaluja tai erikoislaitteita kolmessa ulottuvuudessa; c) sisältää kolme tai useampia suljetun tai avoimen piirin servolaitteita, jotka voivat sisältää askelmoottoreita; ja d) on ”käyttäjän ohjelmoitavissa” opetusajo/toistomenetelmällä tai tietokoneella, joka voi olla ohjelmoitava logiikkaohjain, ts. ilman mekaanista väliintuloa.

| Huom.1: | Edellä olevassa määritelmässä ”antureilla” tarkoitetaan fyysisten ilmiöiden ilmaisimia, joiden tulos (valvontayksikön tulkittavissa olevaksi merkiksi muuttamisen jälkeen) voi tuottaa ”ohjelmia” tai muuntaa ohjelmoituja ohjeita tai numeerista ”ohjelma”tietoa. Tämä sisältää ”anturit”, joissa on seuraavat valmiudet: konenäkö, infrapunakuvannus, akustinen kuvannus, kosketustuntuma, inertiaalinen asemanmääritys, optinen tai akustinen etäisyyden arviointi tai voiman tai momentin mittaus. |
| --- | --- |

Huom.1:

Edellä olevassa määritelmässä ”antureilla” tarkoitetaan fyysisten ilmiöiden ilmaisimia, joiden tulos (valvontayksikön tulkittavissa olevaksi merkiksi muuttamisen jälkeen) voi tuottaa ”ohjelmia” tai muuntaa ohjelmoituja ohjeita tai numeerista ”ohjelma”tietoa. Tämä sisältää ”anturit”, joissa on seuraavat valmiudet: konenäkö, infrapunakuvannus, akustinen kuvannus, kosketustuntuma, inertiaalinen asemanmääritys, optinen tai akustinen etäisyyden arviointi tai voiman tai momentin mittaus.

| Huom.2: | Edellä olevassa määritelmässä ”käyttäjän ohjelmointimahdollisuus” (User-accessible programmability) tarkoittaa ominaisuutta, joka sallii käyttäjän sisällyttää, muuntaa tai vaihtaa ”ohjelmia” muulla tavoin kuin:






  a) | langoitusta tai kytkentöjä muuttamalla; tai |
| --- | --- | --- |

Huom.2:

Edellä olevassa määritelmässä ”käyttäjän ohjelmointimahdollisuus” (User-accessible programmability) tarkoittaa ominaisuutta, joka sallii käyttäjän sisällyttää, muuntaa tai vaihtaa ”ohjelmia” muulla tavoin kuin:

a)

langoitusta tai kytkentöjä muuttamalla; tai

| b) | toimintonäppäimistä asettelemalla, parametrien syöttö mukaan lukien. |
| --- | --- |

b)

toimintonäppäimistä asettelemalla, parametrien syöttö mukaan lukien.

| Huom.3: | Edellä oleva määritelmä ei sisällä seuraavia laitteita:






  a) | Manipulaatiomekanismit, jotka ovat ohjattavissa vain manuaalisesti tai kaukokäyttölaitteella; |
| --- | --- | --- |

Huom.3:

Edellä oleva määritelmä ei sisällä seuraavia laitteita:

a)

Manipulaatiomekanismit, jotka ovat ohjattavissa vain manuaalisesti tai kaukokäyttölaitteella;

| b) | Kiinteäsekvenssiset manipulaatiomekanismit, jotka ovat automaattisesti liikkuvia laitteita ja jotka toimivat mekaanisesti kiinteästi ohjelmoiduilla liikkeillä. ”Ohjelma” on mekaanisesti rajoitettu kiinteillä pysäyttimillä, kuten tapeilla tai toimikäyrillä. Liikkeiden sarja ja liikeradat tai -kulmat eivät ole muuttuvia eivätkä muutettavissa mekaanisin, elektronisin eikä sähköisin keinoin; |
| --- | --- |

b)

Kiinteäsekvenssiset manipulaatiomekanismit, jotka ovat automaattisesti liikkuvia laitteita ja jotka toimivat mekaanisesti kiinteästi ohjelmoiduilla liikkeillä. ”Ohjelma” on mekaanisesti rajoitettu kiinteillä pysäyttimillä, kuten tapeilla tai toimikäyrillä. Liikkeiden sarja ja liikeradat tai -kulmat eivät ole muuttuvia eivätkä muutettavissa mekaanisin, elektronisin eikä sähköisin keinoin;

| c) | Mekaanisesti ohjatut muuttuvasekvenssiset manipulaatiomekanismit, jotka ovat automaattisesti liikkuvia laitteita ja toimivat mekaanisesti kiinteästi ohjelmoiduilla liikkeillä. ”Ohjelma” on mekaanisesti rajoitettu kiinteillä mutta aseteltavilla pysäyttimillä, kuten tapeilla tai toimikäyrillä. Liikkeiden sarja ja liikeratojen tai liikekulmien valinta on muuteltavissa kiinteän ”ohjelmamallin” rajoissa. Yhden tai useamman akselin ”ohjelmamallin” muutokset (esim. tapeilla tai toimikäyrillä) ovat suoritettavissa vain mekaanisilla operaatioilla; |
| --- | --- |

c)

Mekaanisesti ohjatut muuttuvasekvenssiset manipulaatiomekanismit, jotka ovat automaattisesti liikkuvia laitteita ja toimivat mekaanisesti kiinteästi ohjelmoiduilla liikkeillä. ”Ohjelma” on mekaanisesti rajoitettu kiinteillä mutta aseteltavilla pysäyttimillä, kuten tapeilla tai toimikäyrillä. Liikkeiden sarja ja liikeratojen tai liikekulmien valinta on muuteltavissa kiinteän ”ohjelmamallin” rajoissa. Yhden tai useamman akselin ”ohjelmamallin” muutokset (esim. tapeilla tai toimikäyrillä) ovat suoritettavissa vain mekaanisilla operaatioilla;

| d) | Muut kuin servo-ohjatut muuttuvan sekvenssin manipulaatiomekanismit, jotka ovat automaattisesti liikkuvia laitteita ja toimivat mekaanisesti kiinteiden ohjelmaliikkeiden mukaisesti. ”Ohjelma” on muunneltavissa, mutta liikejakso etenee vain mekaanisesti kiinnitettyjen sähköisten binaarilaitteiden tai aseteltavien pysäyttimien antamien binaarisignaalien mukaan; |
| --- | --- |

d)

Muut kuin servo-ohjatut muuttuvan sekvenssin manipulaatiomekanismit, jotka ovat automaattisesti liikkuvia laitteita ja toimivat mekaanisesti kiinteiden ohjelmaliikkeiden mukaisesti. ”Ohjelma” on muunneltavissa, mutta liikejakso etenee vain mekaanisesti kiinnitettyjen sähköisten binaarilaitteiden tai aseteltavien pysäyttimien antamien binaarisignaalien mukaan;

| e) | Pinoamislaitteet, joita kutsutaan karteesisiksi manipulaatiojärjestelmiksi, jotka on valmistettu korkeavaraston kiinteiksi osiksi ja joiden avulla lokeroiden sisältöä käsitellään (lisätään tai poistetaan). 2. ’Päätetyövälineet’ (End-effectors) Kohdassa 1.A.3 ’päätetyövälineet’ (end-effectors) ovat tarraimia, ’aktiivisia työkaluyksikköjä’ ja kaikkia muita työkaluja, jotka kiinnitetään ’robotin’ tai manipulaattorin käsivarren kiinnityslaippaan. |
| --- | --- |

e)

Pinoamislaitteet, joita kutsutaan karteesisiksi manipulaatiojärjestelmiksi, jotka on valmistettu korkeavaraston kiinteiksi osiksi ja joiden avulla lokeroiden sisältöä käsitellään (lisätään tai poistetaan). 2. ’Päätetyövälineet’ (End-effectors) Kohdassa 1.A.3 ’päätetyövälineet’ (end-effectors) ovat tarraimia, ’aktiivisia työkaluyksikköjä’ ja kaikkia muita työkaluja, jotka kiinnitetään ’robotin’ tai manipulaattorin käsivarren kiinnityslaippaan.

| Huom. | Edellä olevassa määritelmässä ’aktiivinen työkaluyksikkö’ on laite, joka kohdistaa työkappaleeseen liikevoimaa tai prosessienergiaa tai toimii anturina. |
| --- | --- |

Huom.

Edellä olevassa määritelmässä ’aktiivinen työkaluyksikkö’ on laite, joka kohdistaa työkappaleeseen liikevoimaa tai prosessienergiaa tai toimii anturina.

2B209

Seuraavat, muut kuin 2B009 ja 2B109 kohdassa määritellyt painesorvit ja dreijaussorvit, jotka kykenevät painesorvin toimintoihin, sekä karat:

| a. | Koneet, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Kolme tai useampia valsseja (aktiivisia tai ohjaavia); ja |
| --- | --- | --- |

a.

Koneet, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

1.

Kolme tai useampia valsseja (aktiivisia tai ohjaavia); ja

| 2. | Jotka valmistajan teknisten spesifikaatioiden mukaan voidaan varustaa ”numeerisella ohjaus” yksiköillä tai tietokoneohjauksella; |
| --- | --- |

2.

Jotka valmistajan teknisten spesifikaatioiden mukaan voidaan varustaa ”numeerisella ohjaus” yksiköillä tai tietokoneohjauksella;

| b. | Roottorin muotoilukarat, jotka on suunniteltu muotoilemaan lieriömäisiä roottoreita, joiden sisähalkaisija on 75–400 mm. |
| --- | --- |

b.

Roottorin muotoilukarat, jotka on suunniteltu muotoilemaan lieriömäisiä roottoreita, joiden sisähalkaisija on 75–400 mm.

| Huom.: | 2B209.a kohta sisältää koneet, joissa on vain yksi metallin muotoiluun suunniteltu valssi ja kaksi lisävalssia, jotka kannattelevat karaa mutta eivät suoraan osallistu muodonmuutosprosessiin. |
| --- | --- |

Huom.:

1.B.1.

Seuraavat painesorvit, dreijaussorvit, jotka kykenevät painesorvin toimintoihin, sekä karat:

| 1. | Koneet, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:






  a. | Kolme tai useampia valsseja (aktiivisia tai ohjaavia); ja |
| --- | --- | --- |

1.

Koneet, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

a.

Kolme tai useampia valsseja (aktiivisia tai ohjaavia); ja

| b. | Jotka valmistajan teknisten spesifikaatioiden mukaan voidaan varustaa ”numeerisella ohjaus” yksiköillä tai tietokoneohjauksella; |
| --- | --- |

b.

Jotka valmistajan teknisten spesifikaatioiden mukaan voidaan varustaa ”numeerisella ohjaus” yksiköillä tai tietokoneohjauksella;

| 2. | Roottorin muotoilukarat, jotka on suunniteltu muotoilemaan lieriömäisiä roottoreita, joiden sisähalkaisija on 75–400 mm. |
| --- | --- |

2.

Roottorin muotoilukarat, jotka on suunniteltu muotoilemaan lieriömäisiä roottoreita, joiden sisähalkaisija on 75–400 mm.

| Huomautus | 1.B.1.a kohta sisältää koneet, joissa on vain yksi metallin muotoiluun suunniteltu valssi ja kaksi lisävalssia, jotka kannattelevat karaa mutta eivät suoraan osallistu muodonmuutosprosessiin. |
| --- | --- |

Huomautus

1.B.1.a kohta sisältää koneet, joissa on vain yksi metallin muotoiluun suunniteltu valssi ja kaksi lisävalssia, jotka kannattelevat karaa mutta eivät suoraan osallistu muodonmuutosprosessiin.

2B219

Seuraavat kiinteät tai kannettavat, vaaka- tai pystysuuntaiset keskipakovoimaan perustuvat monitasotasapainotuskoneet:

| a. | Joustavien, vähintään 600 mm pitkien roottoreiden tasapainottamiseen tarkoitetut keskipakovoimaan perustuvat monitasotasapainotuskoneet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Niiden pyörähdyshalkaisija tai akselitapin halkaisija on suurempi kuin 75 mm; |
| --- | --- | --- |

a.

Joustavien, vähintään 600 mm pitkien roottoreiden tasapainottamiseen tarkoitetut keskipakovoimaan perustuvat monitasotasapainotuskoneet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Niiden pyörähdyshalkaisija tai akselitapin halkaisija on suurempi kuin 75 mm;

| 2. | Niiden massankäsittelykyky on 0,9–23 kg; ja |
| --- | --- |

2.

Niiden massankäsittelykyky on 0,9–23 kg; ja

| 3. | Ne kykenevät tasapainottamaan, kun kierrosnopeus on yli 5 000 kierrosta minuutissa; |
| --- | --- |

3.

Ne kykenevät tasapainottamaan, kun kierrosnopeus on yli 5 000 kierrosta minuutissa;

| b. | Onttojen lieriömäisten roottorinosien tasapainottamiseen tarkoitetut keskipakotasapainotuskoneet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Niiden akselitapin halkaisija on suurempi kuin 75 mm; |
| --- | --- | --- |

b.

Onttojen lieriömäisten roottorinosien tasapainottamiseen tarkoitetut keskipakotasapainotuskoneet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Niiden akselitapin halkaisija on suurempi kuin 75 mm;

| 2. | Niiden massankäsittelykyky on 0,9–23 kg; |
| --- | --- |

2.

Niiden massankäsittelykyky on 0,9–23 kg;

| 3. | Ne kykenevät tasapainottamaan niin, että jäännösepätasapaino kussakin tasossa on enintään 0,01 kg × mm/kg; ja |
| --- | --- |

3.

Ne kykenevät tasapainottamaan niin, että jäännösepätasapaino kussakin tasossa on enintään 0,01 kg × mm/kg; ja

| 4. | Ne ovat hihnakäyttöisiä. |
| --- | --- |

4.

Ne ovat hihnakäyttöisiä.

3.B.3.

Seuraavat kiinteät tai kannettavat, vaaka- tai pystysuuntaiset keskipakovoimaan perustuvat monitasotasapainotuskoneet:

| a. | Joustavien, vähintään 600 mm pitkien roottoreiden tasapainottamiseen tarkoitetut keskipakovoimaan perustuvat monitasotasapainotuskoneet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Niiden pyörähdyshalkaisija tai akselitapin halkaisija on suurempi kuin 75 mm; |
| --- | --- | --- |

a.

Joustavien, vähintään 600 mm pitkien roottoreiden tasapainottamiseen tarkoitetut keskipakovoimaan perustuvat monitasotasapainotuskoneet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Niiden pyörähdyshalkaisija tai akselitapin halkaisija on suurempi kuin 75 mm;

| 2. | Niiden massankäsittelykyky on 0,9–23 kg; ja |
| --- | --- |

2.

Niiden massankäsittelykyky on 0,9–23 kg; ja

| 3. | Ne pystyvät tasapainottamaan, kun kierrosnopeus on yli 5 000 kierrosta minuutissa; |
| --- | --- |

3.

Ne pystyvät tasapainottamaan, kun kierrosnopeus on yli 5 000 kierrosta minuutissa;

| b. | Onttojen lieriömäisten roottorinosien tasapainottamiseen tarkoitetut keskipakotasapainotuskoneet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Niiden akselitapin halkaisija on suurempi kuin 75 mm; |
| --- | --- | --- |

b.

Onttojen lieriömäisten roottorinosien tasapainottamiseen tarkoitetut keskipakotasapainotuskoneet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Niiden akselitapin halkaisija on suurempi kuin 75 mm;

| 2. | Niiden massankäsittelykyky on 0,9–23 kg; |
| --- | --- |

2.

Niiden massankäsittelykyky on 0,9–23 kg;

| 3. | Ne kykenevät tasapainottamaan niin, että jäännösepätasapaino kussakin tasossa on enintään 0,010 kg × mm/kg; ja |
| --- | --- |

3.

Ne kykenevät tasapainottamaan niin, että jäännösepätasapaino kussakin tasossa on enintään 0,010 kg × mm/kg; ja

| 4. | Ne ovat hihnakäyttöisiä. |
| --- | --- |

4.

Ne ovat hihnakäyttöisiä.

2B225

Kaukokäsittelylaitteet, joita voidaan käyttää kaukotyöskentelyyn radiokemiallisessa erotuksessa tai kuumakammiot, joilla on jompikumpi seuraavista ominaisuuksista:

| a. | Ne pystyvät läpäisemään 0,6 m paksun tai paksumman kuumakammion seinän (seinänläpityöskentely); tai |
| --- | --- |

a.

Ne pystyvät läpäisemään 0,6 m paksun tai paksumman kuumakammion seinän (seinänläpityöskentely); tai

| b. | Ne pystyvät kurottamaan 0,6 m paksun tai paksumman kammion seinän yli (seinänylityöskentely). |
| --- | --- |

b.

Ne pystyvät kurottamaan 0,6 m paksun tai paksumman kammion seinän yli (seinänylityöskentely).

Tekn. huom.:

Kaukokäsittelylaitteilla välitetään operaattorin liikkeet käyttövarteen ja päätetyökaluun. Ne voivat olla ’isäntä-orja’-tyyppisiä tai niitä käytetään ohjaimella tai näppäimistöltä.

1.A.4.

Kaukokäsittelylaitteet, joita voidaan käyttää kaukotyöskentelyyn radiokemiallisessa erotuksessa tai kuumakammiot, joilla on jompikumpi seuraavista ominaisuuksista:

| a. | Ne pystyvät läpäisemään 0,6 m paksun tai paksumman kuumakammion seinän (seinänläpityöskentely); tai |
| --- | --- |

a.

Ne pystyvät läpäisemään 0,6 m paksun tai paksumman kuumakammion seinän (seinänläpityöskentely); tai

| b. | Ne pystyvät kurottamaan 0,6 m paksun tai paksumman kammion seinän yli (seinänylityöskentely). |
| --- | --- |

b.

Ne pystyvät kurottamaan 0,6 m paksun tai paksumman kammion seinän yli (seinänylityöskentely).

Tekninen huomautus:

Kaukokäsittelylaitteilla välitetään operaattorin liikkeet käyttövarteen ja päätetyökaluun. Ne voivat olla isäntä-orja-tyyppisiä tai niitä käytetään ohjaimella tai näppäimistöltä.

2B226

Kontrolloidun ympäristön (tyhjiö- tai inerttikaasu)induktiouunit ja niiden teholähteet seuraavasti:

| Huom.: | KATSO MYÖS 3B KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

| a. | Uunit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Ne kykenevät toimimaan yli 1 123  K:n (850 °C:n) lämpötiloissa; |
| --- | --- | --- |

a.

Uunit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Ne kykenevät toimimaan yli 1 123  K:n (850 °C:n) lämpötiloissa;

| 2. | Niiden induktiokelojen halkaisija on 600 mm tai pienempi; ja |
| --- | --- |

2.

Niiden induktiokelojen halkaisija on 600 mm tai pienempi; ja

| 3. | Niitä käytetään 5 kW:n tai suuremmalla syöttöteholla; |
| --- | --- |

3.

Niitä käytetään 5 kW:n tai suuremmalla syöttöteholla;

| b. | Erityisesti 2B226.a kohdassa määritetyille uuneille suunnitellut teholähteet, joiden määritelty teho on 5 kW tai suurempi. |
| --- | --- |

b.

Erityisesti 2B226.a kohdassa määritetyille uuneille suunnitellut teholähteet, joiden määritelty teho on 5 kW tai suurempi.

| Huom.: | 2B226.a kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi puolijohdekiekkojen valmistukseen suunniteltuja uuneja. |
| --- | --- |

Huom.:

1.B.4.

Seuraavat kontrolloidun ympäristön (tyhjiö- tai inerttikaasu)induktiouunit ja niiden teholähteet:

| a. | Uunit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Niitä voidaan käyttää yli 1 123 K (850 °C) asteen lämpötiloissa; |
| --- | --- | --- |

a.

Uunit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Niitä voidaan käyttää yli 1 123 K (850 °C) asteen lämpötiloissa;

| 2. | Niiden induktiokelojen halkaisija on 600 mm tai pienempi; ja |
| --- | --- |

2.

Niiden induktiokelojen halkaisija on 600 mm tai pienempi; ja

| 3. | Niitä käytetään 5 kW:n tai suuremmalla syöttöteholla; |
| --- | --- |

3.

Niitä käytetään 5 kW:n tai suuremmalla syöttöteholla;

| Huomautus: | 1.B.4.a kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi puolijohdekiekkojen valmistukseen suunniteltuja uuneja. |
| --- | --- |

Huomautus:

1.B.4.a kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi puolijohdekiekkojen valmistukseen suunniteltuja uuneja.

| b. | Erityisesti 1.B.4.a kohdassa määritetyille uuneille suunnitellut teholähteet, joiden määritelty lähtöteho on 5 kW tai suurempi. |
| --- | --- |

b.

Erityisesti 1.B.4.a kohdassa määritetyille uuneille suunnitellut teholähteet, joiden määritelty lähtöteho on 5 kW tai suurempi.

2B227

Seuraavat kontrolloidun ympäristön metallurgiset sulatus- ja valu-uunit sekä niihin liittyvät laitteet:

| a. | Valokaaritoistosulatus- ja valu-uunit, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Niiden sulavaelektrodikapasiteetti on 1 000 cm3–20 000 cm3; ja |
| --- | --- | --- |

a.

Valokaaritoistosulatus- ja valu-uunit, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

1.

Niiden sulavaelektrodikapasiteetti on 1 000 cm3–20 000 cm3; ja

| 2. | Ne kykenevät toimimaan yli 1 973  K:n (1 700 °C:n) sulatuslämpötiloissa; |
| --- | --- |

2.

Ne kykenevät toimimaan yli 1 973  K:n (1 700 °C:n) sulatuslämpötiloissa;

| b. | Elektronisuihkusulatusuunit sekä plasmasumutus- ja sulatusuunit, joilla on molemmat seuraavat ominaisuudet:






  1. | Niiden teho on 50 kW tai suurempi; ja |
| --- | --- | --- |

b.

Elektronisuihkusulatusuunit sekä plasmasumutus- ja sulatusuunit, joilla on molemmat seuraavat ominaisuudet:

1.

Niiden teho on 50 kW tai suurempi; ja

| 2. | Ne kykenevät toimimaan yli 1 473  K:n (1 200 °C:n) sulatuslämpötiloissa; |
| --- | --- |

2.

Ne kykenevät toimimaan yli 1 473  K:n (1 200 °C:n) sulatuslämpötiloissa;

| c. | 2B227 a tai b kohdassa määriteltyjä uuneja varten erityisesti konfiguroidut tietokoneohjaus- ja valvontajärjestelmät. |
| --- | --- |

c.

2B227 a tai b kohdassa määriteltyjä uuneja varten erityisesti konfiguroidut tietokoneohjaus- ja valvontajärjestelmät.

1.B.7.

Seuraavat kontrolloidun ympäristön metallurgiset sulatus- ja valu-uunit sekä niihin liittyvät laitteet:

| a. | Valokaaritoistosulatus- ja valu-uunit, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Niiden sulavaelektrodikapasiteetti on 1 000  cm3–20 000  cm3; ja |
| --- | --- | --- |

a.

Valokaaritoistosulatus- ja valu-uunit, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

1.

Niiden sulavaelektrodikapasiteetti on 1 000  cm3–20 000  cm3; ja

| 2. | Ne kykenevät toimimaan yli 1 973 K (1 700 C) asteen sulatuslämpötiloissa; |
| --- | --- |

2.

Ne kykenevät toimimaan yli 1 973 K (1 700 C) asteen sulatuslämpötiloissa;

| b. | Elektronisuihkusulatusuunit sekä plasmasumutus- ja sulatusuunit, joilla on molemmat seuraavat ominaisuudet:






  1. | Niiden teho on 50 kW tai suurempi; ja |
| --- | --- | --- |

b.

Elektronisuihkusulatusuunit sekä plasmasumutus- ja sulatusuunit, joilla on molemmat seuraavat ominaisuudet:

1.

Niiden teho on 50 kW tai suurempi; ja

| 2. | Ne kykenevät toimimaan yli 1 473 K (1 200 C) asteen sulatuslämpötiloissa; |
| --- | --- |

2.

Ne kykenevät toimimaan yli 1 473 K (1 200 C) asteen sulatuslämpötiloissa;

| c. | 1.B.7.a tai b kohdassa määriteltyjä uuneja varten erityisesti konfiguroidut tietokoneohjaus- ja valvontajärjestelmät. |
| --- | --- |

c.

1.B.7.a tai b kohdassa määriteltyjä uuneja varten erityisesti konfiguroidut tietokoneohjaus- ja valvontajärjestelmät.

2B228

Seuraavat roottorien valmistus- tai kokoonpanolaitteet, roottorien suoruuden varmistavat laitteet, sekä paljemuovaustuurnat ja muotit:

| a. | Roottorien kokoonpanolaitteet, kaasusentrifugien roottorilohkojen, ohjauslevyjen ja päätylaippojen kokoamiseen;








  Huom.: | 2B228.a kohtaan sisältyvät tarkkuustuurnat, puristimet ja kutistussovituskoneet. |
| --- | --- | --- |

a.

Roottorien kokoonpanolaitteet, kaasusentrifugien roottorilohkojen, ohjauslevyjen ja päätylaippojen kokoamiseen;

Huom.:

| b. | Roottorien suoruuden varmistavat laitteet, joiden avulla kaasusentrifugien roottorien lohkot linjataan yhteiselle akselille;


  Tekn. huom.:



  2B228.b kohdassa tällaiset laitteet koostuvat yleensä tietokoneeseen kytketyistä tarkkuusmittapäistä, joiden avulla tietokone ohjaa roottoriputkilohkojen linjaukseen käytettävien, esimerkiksi paineilmakäyttöisten, iskumäntien toimintaa. |
| --- | --- |

b.

Roottorien suoruuden varmistavat laitteet, joiden avulla kaasusentrifugien roottorien lohkot linjataan yhteiselle akselille;

Tekn. huom.:

2B228.b kohdassa tällaiset laitteet koostuvat yleensä tietokoneeseen kytketyistä tarkkuusmittapäistä, joiden avulla tietokone ohjaa roottoriputkilohkojen linjaukseen käytettävien, esimerkiksi paineilmakäyttöisten, iskumäntien toimintaa.

| c. | Paljemuovaustuurnat ja muotit, joiden avulla valmistetaan yksikierteisiä palkeita.


  Tekn. huom.:



  2B228.c kohdassa tarkoitetuilla palkeilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:








  1. | Sisähalkaisija 75–400 mm; |
| --- | --- | --- |

c.

Paljemuovaustuurnat ja muotit, joiden avulla valmistetaan yksikierteisiä palkeita.

Tekn. huom.:

2B228.c kohdassa tarkoitetuilla palkeilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Sisähalkaisija 75–400 mm;

| 2. | Pituus vähintään 12,7 mm; |
| --- | --- |

2.

Pituus vähintään 12,7 mm;

| 3. | Yhden kierteen syvyys yli 2 mm; ja |
| --- | --- |

3.

Yhden kierteen syvyys yli 2 mm; ja

| 4. | Valmistusaineina lujat alumiiniseokset, maraging-teräs tai lujat ”kuitu- tai säiemateriaalit”. |
| --- | --- |

4.

Valmistusaineina lujat alumiiniseokset, maraging-teräs tai lujat ”kuitu- tai säiemateriaalit”.

3.B.2.

Seuraavat roottorien valmistus- tai kokoonpanolaitteet, roottorien suoruuden varmistavat laitteet, sekä paljemuovaustuurnat ja muotit:

| a. | Roottorien kokoonpanolaitteet, kaasusentrifugien roottorilohkojen, ohjauslevyjen ja päätylaippojen kokoamiseen;






  Huom. | 3.B.2.a kohtaan sisältyvät tarkkuustuurnat, puristimet ja kutistussovituskoneet. |
| --- | --- | --- |

a.

Roottorien kokoonpanolaitteet, kaasusentrifugien roottorilohkojen, ohjauslevyjen ja päätylaippojen kokoamiseen;

Huom.

3.B.2.a kohtaan sisältyvät tarkkuustuurnat, puristimet ja kutistussovituskoneet.

| b. | Roottorien suoruuden varmistavat laitteet, joiden avulla kaasusentrifugien roottorien lohkot linjataan yhteiselle akselille;
  Tekn. huom.
  3.B.2.b kohdassa tällaiset laitteet koostuvat yleensä tietokoneeseen kytketyistä tarkkuusmittapäistä, joiden avulla tietokone ohjaa roottoriputkilohkojen linjaukseen käytettävien, esimerkiksi paineilmakäyttöisten, iskumäntien toimintaa. |
| --- | --- |

b.

Roottorien suoruuden varmistavat laitteet, joiden avulla kaasusentrifugien roottorien lohkot linjataan yhteiselle akselille;

Tekn. huom.

3.B.2.b kohdassa tällaiset laitteet koostuvat yleensä tietokoneeseen kytketyistä tarkkuusmittapäistä, joiden avulla tietokone ohjaa roottoriputkilohkojen linjaukseen käytettävien, esimerkiksi paineilmakäyttöisten, iskumäntien toimintaa.

| c. | Paljemuovaustuurnat ja muotit, joiden avulla valmistetaan yksikierteisiä palkeita.
  Tekn. huom.
  3.B.2.c kohdassa tarkoitetuilla palkeilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Sisähalkaisija 75–400 mm; |
| --- | --- | --- |

c.

Paljemuovaustuurnat ja muotit, joiden avulla valmistetaan yksikierteisiä palkeita.

Tekn. huom.

3.B.2.c kohdassa tarkoitetuilla palkeilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Sisähalkaisija 75–400 mm;

| 2. | Pituus 12,7 mm tai suurempi; |
| --- | --- |

2.

Pituus 12,7 mm tai suurempi;

| 3. | Yhden kierteen syvyys yli 2 mm; ja |
| --- | --- |

3.

Yhden kierteen syvyys yli 2 mm; ja

| 4. | Valmistusaineina lujat alumiiniseokset, maraging-teräs tai lujat ”kuitu- tai säiemateriaalit”. |
| --- | --- |

4.

Valmistusaineina lujat alumiiniseokset, maraging-teräs tai lujat ”kuitu- tai säiemateriaalit”.

2B230

Kaikentyyppiset ’painelähettimet’, jotka kykenevät mittaamaan absoluuttista painetta ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| a. | Paineanturielementit, jotka on valmistettu alumiinista, alumiiniseoksesta, alumiinioksidista (alumiinioksidista tai safiirista), nikkelistä tai nikkeliä yli 60 painoprosenttia sisältävästä nikkeliseoksesta taikka täysin fluoratuista hiilivetypolymeereistä tai suojattu niillä; |
| --- | --- |

a.

Paineanturielementit, jotka on valmistettu alumiinista, alumiiniseoksesta, alumiinioksidista (alumiinioksidista tai safiirista), nikkelistä tai nikkeliä yli 60 painoprosenttia sisältävästä nikkeliseoksesta taikka täysin fluoratuista hiilivetypolymeereistä tai suojattu niillä;

| b. | Paineanturielementin tiivistämiseen mahdollisesti tarvittavat tiivisteet, jotka ovat suorassa kontaktissa prosessin väliaineeseen ja jotka on valmistettu alumiinista, alumiiniseoksesta, alumiinioksidista (alumiinioksidista tai safiirista), nikkelistä tai nikkeliä yli 60 painoprosenttia sisältävästä nikkeliseoksesta taikka täysin fluoratuista hiilivetypolymeereistä tai suojattu niillä; ja |
| --- | --- |

b.

Paineanturielementin tiivistämiseen mahdollisesti tarvittavat tiivisteet, jotka ovat suorassa kontaktissa prosessin väliaineeseen ja jotka on valmistettu alumiinista, alumiiniseoksesta, alumiinioksidista (alumiinioksidista tai safiirista), nikkelistä tai nikkeliä yli 60 painoprosenttia sisältävästä nikkeliseoksesta taikka täysin fluoratuista hiilivetypolymeereistä tai suojattu niillä; ja

| c. | Niillä on jompikumpi seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Kokonaismitta-alue alle 13 kPa ja ’tarkkuus’ parempi kuin ± 1 % täydestä mitta-alueesta; tai |
| --- | --- | --- |

c.

Niillä on jompikumpi seuraavista ominaisuuksista:

1.

Kokonaismitta-alue alle 13 kPa ja ’tarkkuus’ parempi kuin ± 1 % täydestä mitta-alueesta; tai

| 2. | Kokonaismitta-alue vähintään 13 kPa ja ’tarkkuus’ parempi kuin ± 130 Pa mitattuna 13 kPa:ssa. |
| --- | --- |

2.

Kokonaismitta-alue vähintään 13 kPa ja ’tarkkuus’ parempi kuin ± 130 Pa mitattuna 13 kPa:ssa.

Tekn. huom.:

| 1. | 2B230 kohdassa ’painelähetin’ tarkoittaa laitetta, joka muuntaa paineen mittaustulokset signaaleiksi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sovellettaessa 2B230 kohtaa ’tarkkuuteen’ sisältyy epälineaarisuus, hystereesi ja toistettavuus ympäristön lämpötilassa. |
| --- | --- |

2.

3.A.7.

Kaikentyyppiset painelähettimet, jotka pystyvät mittaamaan absoluuttista painetta ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| a. | Paineanturielementit, jotka on valmistettu alumiinista, alumiiniseoksesta, alumiinioksidista (alumiinioksidista tai safiirista), nikkelistä tai nikkeliä yli 60 painoprosenttia sisältävästä nikkeliseoksesta taikka täysin fluoratuista hiilivetypolymeereistä tai suojattu niillä; |
| --- | --- |

a.

Paineanturielementit, jotka on valmistettu alumiinista, alumiiniseoksesta, alumiinioksidista (alumiinioksidista tai safiirista), nikkelistä tai nikkeliä yli 60 painoprosenttia sisältävästä nikkeliseoksesta taikka täysin fluoratuista hiilivetypolymeereistä tai suojattu niillä;

| b. | Paineanturielementin tiivistämiseen mahdollisesti tarvittavat tiivisteet, jotka ovat suorassa kontaktissa prosessin väliaineeseen ja jotka on valmistettu alumiinista, alumiiniseoksesta, alumiinioksidista (alumiinioksidista tai safiirista), nikkelistä tai nikkeliä yli 60 painoprosenttia sisältävästä nikkeliseoksesta taikka täysin fluoratuista hiilivetypolymeereistä tai suojattu niillä; ja |
| --- | --- |

b.

Paineanturielementin tiivistämiseen mahdollisesti tarvittavat tiivisteet, jotka ovat suorassa kontaktissa prosessin väliaineeseen ja jotka on valmistettu alumiinista, alumiiniseoksesta, alumiinioksidista (alumiinioksidista tai safiirista), nikkelistä tai nikkeliä yli 60 painoprosenttia sisältävästä nikkeliseoksesta taikka täysin fluoratuista hiilivetypolymeereistä tai suojattu niillä; ja

| c. | Niillä on jompikumpi seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Mitta-alue alle 13 kPa ja ”tarkkuus” parempi kuin ± 1 % täydestä mitta-alueesta; tai |
| --- | --- | --- |

c.

Niillä on jompikumpi seuraavista ominaisuuksista:

1.

Mitta-alue alle 13 kPa ja ”tarkkuus” parempi kuin ± 1 % täydestä mitta-alueesta; tai

| 2. | Kokonaismitta-alue 13 kPa tai suurempi ja ”tarkkuus” parempi kuin ± 130 Pa mitattuna 13 kPa:ssa. Tekn. |
| --- | --- |

2.

Kokonaismitta-alue 13 kPa tai suurempi ja ”tarkkuus” parempi kuin ± 130 Pa mitattuna 13 kPa:ssa. Tekn.

Huom.

| 1. | 3.A.7 kohdassa painelähettimet tarkoittaa laiteita, jotka muuntavat paineen mittaustulokset signaaleiksi. |
| --- | --- |

1.

3.A.7 kohdassa painelähettimet tarkoittaa laiteita, jotka muuntavat paineen mittaustulokset signaaleiksi.

| 2. | Kohdassa 3.A.7 ”tarkkuuteen” sisältyy epälineaarisuus, hystereesi ja toistettavuus ympäristön lämpötilassa. |
| --- | --- |

2.

Kohdassa 3.A.7 ”tarkkuuteen” sisältyy epälineaarisuus, hystereesi ja toistettavuus ympäristön lämpötilassa.

2B231

Tyhjöpumput, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| a. | Syöttöliitännän sisähalkaisija on vähintään 380 mm; |
| --- | --- |

a.

Syöttöliitännän sisähalkaisija on vähintään 380 mm;

| b. | Pumppausnopeus on vähintään 15 m3/s; ja |
| --- | --- |

b.

Pumppausnopeus on vähintään 15 m3/s; ja

| c. | Ne kykenevät tuottamaan paremman kuin 13 mPa:n lopullisen tyhjön. |
| --- | --- |

c.

Ne kykenevät tuottamaan paremman kuin 13 mPa:n lopullisen tyhjön.

Tekn. huom.:

| 1. | Pumppausnopeus määritetään mittauspisteessä typpikaasulla tai ilmalla. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lopullinen tyhjö määritetään pumpun syötepäässä syöteputken ollessa suljettuna. |
| --- | --- |

2.

3.A.8.

Tyhjöpumput, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| a. | Syöttöliitännän sisähalkaisija on 380 mm tai suurempi; |
| --- | --- |

a.

Syöttöliitännän sisähalkaisija on 380 mm tai suurempi;

| b. | Pumppausnopeus 15 m3/s; tai suurempi; ja |
| --- | --- |

b.

Pumppausnopeus 15 m3/s; tai suurempi; ja

| c. | Niiden avulla pystytään saamaan aikaan parempi kuin 13,3 mPa:n lopullinen tyhjö. |
| --- | --- |

c.

Niiden avulla pystytään saamaan aikaan parempi kuin 13,3 mPa:n lopullinen tyhjö.

Tekn. huom.:

| 1. | Pumppausnopeus määritetään mittauspisteessä typpikaasulla tai ilmalla. |
| --- | --- |

1.

Pumppausnopeus määritetään mittauspisteessä typpikaasulla tai ilmalla.

| 2. | Lopullinen tyhjö määritetään pumpun syötepäässä syöteputken ollessa suljettuna. |
| --- | --- |

2.

Lopullinen tyhjö määritetään pumpun syötepäässä syöteputken ollessa suljettuna.

2B232

Suurnopeustykkijärjestelmät (ajoaine-, kaasu- ja käämityypit sekä sähkömagneettiset ja sähkötermiset tyypit ja muut pitkälle kehitetyt järjestelmät), jotka kykenevät kiihdyttämään ammukset vähintään 1,5 km/s nopeuksiin.

| Huom. | KATSO MYÖS ASETARVIKELUETTELO. |
| --- | --- |

Huom.

5.B.2.

Suurnopeustykkijärjestelmät (ajoaine-, kaasu- ja käämityypit sekä sähkömagneettiset ja sähkötermiset tyypit ja muut pitkälle kehitetyt järjestelmät), joiden avulla ammukset voidaan kiihdyttää 1,5 km/s tai suurempiin nopeuksiin.

| Huom. | Tässä kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi aseita, jotka on erityisesti suunniteltu suurnopeuksisia asejärjestelmiä varten. |
| --- | --- |

Huom.

Tässä kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi aseita, jotka on erityisesti suunniteltu suurnopeuksisia asejärjestelmiä varten.

2B233

Paljetiivisteiset spiraalityyppiset kompressoripumput ja paljetiivisteiset spiraalityyppiset tyhjöpumput, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| Huom. | KATSO MYÖS 2B350.i. KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.

| a. | Kykenevät tuloaukon virtausnopeuteen, joka on vähintään 50 m3/h; |
| --- | --- |

a.

Kykenevät tuloaukon virtausnopeuteen, joka on vähintään 50 m3/h;

| b. | Kykenevät painesuhteeseen, joka on vähintään 2:1; ja |
| --- | --- |

b.

Kykenevät painesuhteeseen, joka on vähintään 2:1; ja

| c. | Kaikki pinnat, jotka joutuvat kosketukseen prosessikaasun kanssa, on valmistettu seuraavista materiaaleista:






  1. | Alumiini tai alumiiniseos; |
| --- | --- | --- |

c.

Kaikki pinnat, jotka joutuvat kosketukseen prosessikaasun kanssa, on valmistettu seuraavista materiaaleista:

1.

Alumiini tai alumiiniseos;

| 2. | Alumiinioksidi; |
| --- | --- |

2.

Alumiinioksidi;

| 3. | Ruostumaton teräs; |
| --- | --- |

3.

Ruostumaton teräs;

| 4. | Nikkeli tai nikkeliseos; |
| --- | --- |

4.

Nikkeli tai nikkeliseos;

| 5. | Fosforipronssi; tai |
| --- | --- |

5.

Fosforipronssi; tai

| 6. | Fluoripolymeerit. |
| --- | --- |

6.

Fluoripolymeerit.

3.A.9.

Paljetiivisteiset spiraalityyppiset kompressoripumput ja paljetiivisteiset spiraalityyppiset tyhjöpumput, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| a. | Tuloaukon virtausnopeus on 50 m3/h tai suurempi; |
| --- | --- |

a.

Tuloaukon virtausnopeus on 50 m3/h tai suurempi;

| b. | Painesuhde on 2:1 tai suurempi; ja |
| --- | --- |

b.

Painesuhde on 2:1 tai suurempi; ja

| c. | Kaikki pinnat, jotka joutuvat kosketukseen prosessikaasun kanssa, on valmistettu seuraavista materiaaleista:






  1. | Alumiini tai alumiiniseos; |
| --- | --- | --- |

c.

Kaikki pinnat, jotka joutuvat kosketukseen prosessikaasun kanssa, on valmistettu seuraavista materiaaleista:

1.

Alumiini tai alumiiniseos;

| 2. | Alumiinioksidi; |
| --- | --- |

2.

Alumiinioksidi;

| 3. | Ruostumaton teräs |
| --- | --- |

3.

Ruostumaton teräs

| 4. | Nikkeli tai nikkeliseos; |
| --- | --- |

4.

Nikkeli tai nikkeliseos;

| 5. | Fosforipronssi; tai |
| --- | --- |

5.

Fosforipronssi; tai

| 6. | Fluoripolymeerit. |
| --- | --- |

6.

Fluoripolymeerit.

Tekn. huom.

| 1. | Spiraalityyppisessä kompressorissa tai tyhjöpumpussa muodostuu sirpin muotoisia kaasutaskuja yhden tai useamman, ristikkäisten kierteisten lamellien (spiraalien) muodostaman parin väliin; näistä yksi spiraali liikkuu ja toinen pysyy paikallaan. Liikkuva spiraali kiertää paikallaan pysyvää spiraalia; se ei pyöri. Kun liikkuva spiraali kiertää paikallaan pysyvää spiraalia, kaasutaskut pienenevät (eli puristuvat kokoon) liikkuessaan koneen ulostuloyhdettä kohti. |
| --- | --- |

1.

Spiraalityyppisessä kompressorissa tai tyhjöpumpussa muodostuu sirpin muotoisia kaasutaskuja yhden tai useamman, ristikkäisten kierteisten lamellien (spiraalien) muodostaman parin väliin; näistä yksi spiraali liikkuu ja toinen pysyy paikallaan. Liikkuva spiraali kiertää paikallaan pysyvää spiraalia; se ei pyöri. Kun liikkuva spiraali kiertää paikallaan pysyvää spiraalia, kaasutaskut pienenevät (eli puristuvat kokoon) liikkuessaan koneen ulostuloyhdettä kohti.

| 2. | Paljetiivisteisessä spiraalityyppisessä kompressorissa tai tyhjöpumpussa prosessikaasu on kokonaan eristetty pumpun voidelluista osista ja ulkopuolisesta ympäristöstä metallisella palkeella. Palkeen toinen pää kiinnittyy liikkuvaan spiraaliin ja toinen pumpun paikallaan pysyvään koteloon. |
| --- | --- |

2.

Paljetiivisteisessä spiraalityyppisessä kompressorissa tai tyhjöpumpussa prosessikaasu on kokonaan eristetty pumpun voidelluista osista ja ulkopuolisesta ympäristöstä metallisella palkeella. Palkeen toinen pää kiinnittyy liikkuvaan spiraaliin ja toinen pumpun paikallaan pysyvään koteloon.

| 3. | Fluoropolymeereihin sisältyvät muiden muassa seuraavat materiaalit: a. Polytetrafluorieteeni (PTFE); b. Fluorattu etyleenipropyleeni (FEP); c. Perfluoroalkoksi (PFA); d. Polyklooritrifluoroeteeni (PCTFE); ja e. Vinyylideenifluoridi-heksafluoropropyleeni kopolymeeri. |
| --- | --- |

3.

Fluoropolymeereihin sisältyvät muiden muassa seuraavat materiaalit: a. Polytetrafluorieteeni (PTFE); b. Fluorattu etyleenipropyleeni (FEP); c. Perfluoroalkoksi (PFA); d. Polyklooritrifluoroeteeni (PCTFE); ja e. Vinyylideenifluoridi-heksafluoropropyleeni kopolymeeri.

2D   Ohjelmistot

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2 |
| --- | --- |
| 2D001 | Muut kuin 2D002 kohdassa määritellyt ”ohjelmistot” seuraavasti:






  a. | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 2A001 tai 2B001 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”kehittämistä” tai ”tuotantoa” varten |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2

2D001

Muut kuin 2D002 kohdassa määritellyt ”ohjelmistot” seuraavasti:

a.

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 2A001 tai 2B001 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”kehittämistä” tai ”tuotantoa” varten

| b. | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 2A001.c, 2B001 tai 2B003–2B009 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten. |
| --- | --- |

b.

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 2A001.c, 2B001 tai 2B003–2B009 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten.

| Huom.: | 2D001 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi työstöohjelmien ”ohjelmistoja”, jotka luovat ”numeerisia ohjaus”koodeja eri osien koneistamista varten. |
| --- | --- |

Huom.:

1.D.2.

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 1.A.3, 1.B.1, 1.B.3, 1.B.5, 1.B.6.a, 1.B.6.b, 1.B.6.d tai 1.B.7 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten.

| Huomautus: | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 1.B.3.d kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten, sisältävät ”ohjelmistot” seinän paksuuden ja ääriviivojen samanaikaiseen mittaukseen. |
| --- | --- |

Huomautus:

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 1.B.3.d kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten, sisältävät ”ohjelmistot” seinän paksuuden ja ääriviivojen samanaikaiseen mittaukseen.

2D002

Elektronisten laitteiden ”ohjelmistot”, myös pysyvästi elektroniseen laitteeseen tai järjestelmään sijoitetut, jotka mahdollistavat näiden laitteiden tai järjestelmien toiminnan ”numeerisena ohjaus”yksikkönä ja kykenevät koordinoimaansamanaikaisesti useampaa kuin neljää akselia ”ääriviivaohjauksessa”.

| Huom. 1: | 2D002 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi ”ohjelmistoja”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu tuotteille, joita ei ole määritelty ryhmässä 2. |
| --- | --- |

Huom. 1:

| Huom. 2: | 2D002 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi ”ohjelmistoja” tuotteille, jotka on määritelty 2B002 kohdassa. Ks. 2D001 ja 2D003 kohta: ”ohjelmistot” tuotteille, jotka on määritelty 2B002 kohdassa. |
| --- | --- |

Huom. 2:

| Huom. 3: | 2D002 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi ”ohjelmistoja”, jotka viedään yhdessä tuotteiden kanssa, joita ei ole määritelty ryhmässä 2, ja jotka ovat välttämättömiä niiden toiminnalle. |
| --- | --- |

Huom. 3:

1.D.3.

Elektronisten laitteiden yhdistelmien tai järjestelmien ”ohjelmistot”, jotka mahdollistavat näiden laitteiden toiminnan työstökoneiden ”numeerisena ohjaus”yksikkönä, joka voi ohjata viittä tai useampaa interpoloivaa akselia, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa”.

Huom.:

| 1. | ”Ohjelmistot” ovat valvonnanalaista riippumatta siitä, viedäänkö ne erikseen vai ovatko ne ’numeerisessa ohjaus’ yksikössä tai elektronisissa laitteissa tai järjestelmissä. |
| --- | --- |

1.

”Ohjelmistot” ovat valvonnanalaista riippumatta siitä, viedäänkö ne erikseen vai ovatko ne ’numeerisessa ohjaus’ yksikössä tai elektronisissa laitteissa tai järjestelmissä.

| 2. | 1.D.3 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi ”ohjelmistoja”, jotka ohjausyksikön tai työstökoneen valmistajat ovat erityisesti suunnitelleet tai muuntaneet sellaisen työstökoneen käyttämiseksi, jota ei ole määritelty 1.B.2 kohdassa. |
| --- | --- |

2.

1.D.3 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi ”ohjelmistoja”, jotka ohjausyksikön tai työstökoneen valmistajat ovat erityisesti suunnitelleet tai muuntaneet sellaisen työstökoneen käyttämiseksi, jota ei ole määritelty 1.B.2 kohdassa.

2D101

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 2B104, 2B105, 2B109, 2B116, 2B117 tai 2B119–2B122 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten.

| Huom. | KATSO MYÖS 9D004 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.

1.D.1.

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 1.A.3, 1.B.1, 1.B.3, 1.B.5, 1.B.6.a, 1.B.6.b, 1.B.6.d tai 1.B.7 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten.

| Huom. | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 1.B.3.d kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten, sisältävät ”ohjelmistot” seinän paksuuden ja ääriviivojen samanaikaiseen mittaukseen. |
| --- | --- |

Huom.

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 1.B.3.d kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten, sisältävät ”ohjelmistot” seinän paksuuden ja ääriviivojen samanaikaiseen mittaukseen.

2D201

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu 2B204, 2B206, 2B207, 2B209, 2B219 tai 2B227 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”käyttöä” varten.

1.D.1.

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 1.A.3, 1.B.1, 1.B.3, 1.B.5, 1.B.6.a, 1.B.6.b, 1.B.6.d tai 1.B.7 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten.

| Huom. | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 1.B.3.d kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten, sisältävät ”ohjelmistot” seinän paksuuden ja ääriviivojen samanaikaiseen mittaukseen. |
| --- | --- |

Huom.

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 1.B.3.d kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten, sisältävät ”ohjelmistot” seinän paksuuden ja ääriviivojen samanaikaiseen mittaukseen.

2D202

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 2B201 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten.

| Huom.: | 2D202 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi työstöohjelmien ”ohjelmistoja”, jotka luovat ”numeerisia ohjaus”koodeja mutteivät mahdollista eri osien koneistamiseen tarkoitettujen laitteiden suoraa käyttöä. |
| --- | --- |

Huom.:

1.D.2.

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 1.B.2 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten.

| Huomautus: | 1.D.2 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi työstöohjelmien ”ohjelmistoja”, jotka luovat ”numeerisia ohjaus”koodeja mutteivät mahdollista eri osien koneistamiseen tarkoitettujen laitteiden suoraa käyttöä. |
| --- | --- |

Huomautus:

1.D.2 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi työstöohjelmien ”ohjelmistoja”, jotka luovat ”numeerisia ohjaus”koodeja mutteivät mahdollista eri osien koneistamiseen tarkoitettujen laitteiden suoraa käyttöä.

2E   Teknologia

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2 |
| --- | --- |
| 2E001 | ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 2A, 2B tai 2D kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmistojen””kehittämistä” varten.








  Huom.: | 2E001 kohta sisältää ”teknologian” mittapääjärjestelmien integroimiseksi 2B006.a kohdassa määriteltyihin koordinaattimittauskoneisiin. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2

2E001

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 2A, 2B tai 2D kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmistojen””kehittämistä” varten.

Huom.:

1.E.1

”Teknologia” ohjusteknologian valvontajärjestelyn luettelon mukaisesti 1.A–1.D kohdassa määriteltyjen laitteiden, materiaalien tai ohjelmistojen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten.

2E002

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 2A tai 2B kohdassa määriteltyjen laitteiden ”tuotantoa” varten.

1.E.1

”Teknologia” ohjusteknologian valvontajärjestelyn luettelon mukaisesti 1.A–1.D kohdassa määriteltyjen laitteiden, materiaalien tai ohjelmistojen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten.

2E101

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 2B004, 2B009, 2B104, 2B109, 2B116, 2B119–2B122 tai 2D101 kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmistojen””käyttöä” varten.

1.E.1

”Teknologia” ohjusteknologian valvontajärjestelyn luettelon mukaisesti 1.A–1.D kohdassa määriteltyjen laitteiden, materiaalien tai ohjelmistojen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten.

2E201

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 2A225, 2A226, 2B001, 2B006, 2B007.b, 2B007.c, 2B008, 2B009, 2B201, 2B204, 2B206, 2B207, 2B209, 2B225–2B233, 2D201 tai 2D202 kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmistojen””käyttöä” varten.

1.E.1

”Teknologia” ohjusteknologian valvontajärjestelyn luettelon mukaisesti 1.A–1.D kohdassa määriteltyjen laitteiden, materiaalien tai ohjelmistojen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten.

RYHMÄ 3 – ELEKTRONIIKKA

3A   Järjestelmät, laitteet ja komponentit

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2 |
| --- | --- |
| 3A201 | Seuraavat muut kuin 3A001 kohdassa määritellyt elektroniset komponentit:






  a. | Kondensaattorit, joilla on jokin seuraavista:






  1. | a. | Nimellisjännite suurempi kuin 1,4 kV; |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2

3A201

Seuraavat muut kuin 3A001 kohdassa määritellyt elektroniset komponentit:

a.

Kondensaattorit, joilla on jokin seuraavista:

1.

a.

Nimellisjännite suurempi kuin 1,4 kV;

| b. | Energian varastointikyky suurempi kuin 10 J; |
| --- | --- |

b.

Energian varastointikyky suurempi kuin 10 J;

| c. | Kapasitanssi suurempi kuin 0,5 μF; ja |
| --- | --- |

c.

Kapasitanssi suurempi kuin 0,5 μF; ja

| d. | Sarjainduktanssi vähemmän kuin 50 nH; tai |
| --- | --- |

d.

Sarjainduktanssi vähemmän kuin 50 nH; tai

| 2. | a. | Nimellisjännite suurempi kuin 750 V; |
| --- | --- | --- |

2.

a.

Nimellisjännite suurempi kuin 750 V;

| b. | Kapasitanssi suurempi kuin 0,25 μF; ja |
| --- | --- |

b.

Kapasitanssi suurempi kuin 0,25 μF; ja

| c. | Sarjainduktanssi vähemmän kuin 10 nH; |
| --- | --- |

c.

Sarjainduktanssi vähemmän kuin 10 nH;

6.A.4.

Pulssin purkautumiseen perustuvat kondensaattorit, joilla on joko a tai b kohdassa luetellut ominaisuudet:

| a. | 1. | Nimellisjännite suurempi kuin 1,4 kV; |
| --- | --- | --- |

a.

1.

Nimellisjännite suurempi kuin 1,4 kV;

| 2. | Energian varastointikyky suurempi kuin 10 J; |
| --- | --- |

2.

Energian varastointikyky suurempi kuin 10 J;

| 3. | Kapasitanssi suurempi kuin 0,5 μF; ja |
| --- | --- |

3.

Kapasitanssi suurempi kuin 0,5 μF; ja

| 4. | Sarjainduktanssi vähemmän kuin 50 nH; tai |
| --- | --- |

4.

Sarjainduktanssi vähemmän kuin 50 nH; tai

| b. | 1. | Nimellisjännite suurempi kuin 750 V; |
| --- | --- | --- |

b.

1.

Nimellisjännite suurempi kuin 750 V;

| 2. | Kapasitanssi suurempi kuin 0,25 μF; ja |
| --- | --- |

2.

Kapasitanssi suurempi kuin 0,25 μF; ja

| 3. | Sarjainduktanssi vähemmän kuin 10 nH. |
| --- | --- |

3.

Sarjainduktanssi vähemmän kuin 10 nH.

3A201

| b. | ”Suprajohtavat” solenoidisähkömagneetit, joilla on kaikki seuraavat:






  1. | Kykenevät muodostamaan yli 2 T:n magneettikenttiä; |
| --- | --- | --- |

b.

”Suprajohtavat” solenoidisähkömagneetit, joilla on kaikki seuraavat:

1.

Kykenevät muodostamaan yli 2 T:n magneettikenttiä;

| 2. | Pituuden suhde sisähalkaisijaan suurempi kuin 2; |
| --- | --- |

2.

Pituuden suhde sisähalkaisijaan suurempi kuin 2;

| 3. | Sisähalkaisija yli 300 mm; ja |
| --- | --- |

3.

Sisähalkaisija yli 300 mm; ja

| 4. | Magneettikenttä poikkeaa vähemmän kuin 1 % tasaisesta kentästä sisätilavuuden keskeisen puoliskon (50 %) alueella; |
| --- | --- |

4.

Magneettikenttä poikkeaa vähemmän kuin 1 % tasaisesta kentästä sisätilavuuden keskeisen puoliskon (50 %) alueella;

| Huom.: | 3A201.b kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi magneetteja, jotka on erityisesti suunniteltu lääketieteellisten ydinmagneettiseen resonanssiin (NMR) perustuvien kuvanmuodostusjärjestelmien ’osiksi’. Sana ’osiksi’ ei välttämättä tarkoita saman toimituksen fyysistä osaa; erilliset toimitukset ovat sallittuja eri lähteistä, mikäli niihin liittyvissä vientiasiakirjoissa selvästi mainitaan, että toimitukset lähetetään kuvanmuodostusjärjestelmän ’osiksi’. |
| --- | --- |

Huom.:

3.A.4.

’Suprajohtavat’ solenoidisähkömagneetit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| a. | Pystyvät muodostamaan yli 2 T:n magneettikenttiä; |
| --- | --- |

a.

Pystyvät muodostamaan yli 2 T:n magneettikenttiä;

| b. | Pituuden suhde sisähalkaisijaan on suurempi kuin 2; |
| --- | --- |

b.

Pituuden suhde sisähalkaisijaan on suurempi kuin 2;

| c. | Sisähalkaisija yli 300 mm; ja |
| --- | --- |

c.

Sisähalkaisija yli 300 mm; ja

| d. | Magneettikenttä poikkeaa vähemmän kuin 1 % tasaisesta kentästä sisätilavuuden keskeisen puoliskon (50 %) alueella. |
| --- | --- |

d.

Magneettikenttä poikkeaa vähemmän kuin 1 % tasaisesta kentästä sisätilavuuden keskeisen puoliskon (50 %) alueella.

| Huom. | 3.A.4 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi magneetteja, jotka on erityisesti suunniteltu lääketieteellisten ydinmagneettiseen resonanssiin (NMR) perustuvien kuvanmuodostusjärjestelmien osiksi. |
| --- | --- |

Huom.

3.A.4 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi magneetteja, jotka on erityisesti suunniteltu lääketieteellisten ydinmagneettiseen resonanssiin (NMR) perustuvien kuvanmuodostusjärjestelmien osiksi.

| Huom. | Sana osiksi ei välttämättä tarkoita saman toimituksen fyysistä osaa;
  Erilliset toimitukset eri lähteistä ovat sallittuja, mikäli niihin liittyvissä vientiasiakirjoissa selvästi mainitaan osiksi. |
| --- | --- |

Huom.

Sana osiksi ei välttämättä tarkoita saman toimituksen fyysistä osaa;

Erilliset toimitukset eri lähteistä ovat sallittuja, mikäli niihin liittyvissä vientiasiakirjoissa selvästi mainitaan osiksi.

3A201

| c. | Seuraavat välähtävät röntgensalamageneraattorit tai pulssitoimiset elektronikiihdyttimet, joilla on joko 1 tai 2 kohdassa luetellut ominaisuudet:






  1. | a. | Kiihdyttimen huippuelektronienergia on vähintään 500 keV mutta alle 25 MeV; ja |
| --- | --- | --- | --- |

c.

Seuraavat välähtävät röntgensalamageneraattorit tai pulssitoimiset elektronikiihdyttimet, joilla on joko 1 tai 2 kohdassa luetellut ominaisuudet:

1.

a.

Kiihdyttimen huippuelektronienergia on vähintään 500 keV mutta alle 25 MeV; ja

| b. | ’Hyvyysluku’ (K) on vähintään 0,25; tai |
| --- | --- |

b.

’Hyvyysluku’ (K) on vähintään 0,25; tai

| 2. | a. | Kiihdyttimen huippuelektronienergia on vähintään 25 MeV; ja |
| --- | --- | --- |

2.

a.

Kiihdyttimen huippuelektronienergia on vähintään 25 MeV; ja

| b. | ’Huipputeho’ on suurempi kuin 50 MW. |
| --- | --- |

b.

’Huipputeho’ on suurempi kuin 50 MW.

| Huom.: | 3A201.c kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi kiihdyttimiä, jotka ovat muuhun kuin elektronisuihku- tai röntgensäteilytykseen (esimerkiksi elektronimikroskopiaan) suunniteltujen laitteiden komponentteja eikä niitä, jotka on suunniteltu lääketieteellisiä laitteita varten. |
| --- | --- |

Huom.:

Tekn. huom.:

| 1. | ’Hyvyysluku’ K on määritelty seuraavasti:

  K = 1.7 × 103 V2.65Q


  V on huippuelektronienergia miljoonina elektronivoltteina.


  Jos elektronipulssin kesto on enintään 1 μs, Q on kiihdytetty kokonaisvaraus coulombeina. Jos elektronipulssin kesto on enemmän kuin 1 μs, Q on 1 μs:ssa kiihdytetty maksimisähkövaraus.


  Q on yhtä kuin elektronivirran i integraali ajan t suhteen jaettuna seuraavista pienemmällä: 1 μs tai pulssin kesto (Q = ò idt), jossa i on elektronivirta ampeereina ja t aika sekunneissa. |
| --- | --- |

1.

K = 1.7 × 103 V2.65Q

V on huippuelektronienergia miljoonina elektronivoltteina.

Jos elektronipulssin kesto on enintään 1 μs, Q on kiihdytetty kokonaisvaraus coulombeina. Jos elektronipulssin kesto on enemmän kuin 1 μs, Q on 1 μs:ssa kiihdytetty maksimisähkövaraus.

Q on yhtä kuin elektronivirran i integraali ajan t suhteen jaettuna seuraavista pienemmällä: 1 μs tai pulssin kesto (Q = ò idt), jossa i on elektronivirta ampeereina ja t aika sekunneissa.

| 2. | ’Huipputeho’ = (huippujännite voltteina) × (huippuelektronivirta ampeereina). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mikroaaltokiihdytysonteloihin perustuvissa koneissa pulssin kesto on pienempi seuraavista: 1 μs tai yhden mikroaaltomodulaattorin pulssin tuottaman tiivistetyn pulssipaketin kesto. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mikroaaltokiihdytysonteloihin perustuvissa koneissa säteen huippuvirta on tiivistetyn pulssipaketin keskimääräinen virta sen keston aikana. |
| --- | --- |

4.

5.B.1.

Seuraavat välähtävät röntgensalamageneraattorit tai pulssitoimiset elektronikiihdyttimet, joilla on joko a tai b kohdassa luetellut ominaisuudet:

| a. | 1. | Kiihdyttimen huippuelektronienergia on 500 keV tai suurempi, mutta pienempi kuin 25 MeV; ja |
| --- | --- | --- |

a.

1.

Kiihdyttimen huippuelektronienergia on 500 keV tai suurempi, mutta pienempi kuin 25 MeV; ja

| 2. | Hyvyysluku (K) on 0,25 tai suurempi; tai |
| --- | --- |

2.

Hyvyysluku (K) on 0,25 tai suurempi; tai

| b. | 1. | Kiihdyttimen huippuelektronienergia on 25 MeV tai suurempi; ja |
| --- | --- | --- |

b.

1.

Kiihdyttimen huippuelektronienergia on 25 MeV tai suurempi; ja

| 2. | Huipputeho on suurempi kuin 50 MW. |
| --- | --- |

2.

Huipputeho on suurempi kuin 50 MW.

| Huom. | 5.B.1 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi kiihdyttimiä, jotka ovat muuhun kuin elektronisuihku- tai röntgensäteilytykseen (esimerkiksi elektronimikroskopiaan) suunniteltujen laitteiden komponentteja eikä niitä, jotka on suunniteltu lääketieteellisiä laitteita varten: |
| --- | --- |

Huom.

5.B.1 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi kiihdyttimiä, jotka ovat muuhun kuin elektronisuihku- tai röntgensäteilytykseen (esimerkiksi elektronimikroskopiaan) suunniteltujen laitteiden komponentteja eikä niitä, jotka on suunniteltu lääketieteellisiä laitteita varten:

Tekn. huom.

| 1. | Hyvyysluku K on määritelty seuraavasti: K = 1.7 × 103 V2,65Q. V on huippuelektronienergia miljoonina elektronivoltteina. Jos elektronipulssin kesto on pienempi tai yhtä suuri kuin 1 μs, Q on kiihdytetty kokonaisvaraus coulombeina. Jos elektronipulssin kesto on suurempi kuin 1 μs, Q on 1 mikrosekunnissa kiihdytetty maksimisähkövaraus. Q on yhtä kuin elektronivirran i integraali ajan t suhteen (Q = ò idt), jossa i on säteen virta ampeereina ja t aika sekunneissa. |
| --- | --- |

1.

Hyvyysluku K on määritelty seuraavasti: K = 1.7 × 103 V2,65Q. V on huippuelektronienergia miljoonina elektronivoltteina. Jos elektronipulssin kesto on pienempi tai yhtä suuri kuin 1 μs, Q on kiihdytetty kokonaisvaraus coulombeina. Jos elektronipulssin kesto on suurempi kuin 1 μs, Q on 1 mikrosekunnissa kiihdytetty maksimisähkövaraus. Q on yhtä kuin elektronivirran i integraali ajan t suhteen (Q = ò idt), jossa i on säteen virta ampeereina ja t aika sekunneissa.

| 2. | Huipputeho = (huippujännite voltteina) × (säteen huippuvirta ampeereina). |
| --- | --- |

2.

Huipputeho = (huippujännite voltteina) × (säteen huippuvirta ampeereina).

| 3. | Mikroaaltokiihdytysonteloihin perustuvissa koneissa pulssin kesto on pienempi kahdesta seuraavasta: 1 μs tai yhden mikroaaltomodulaattorin pulssin tuottaman tiivistetyn pulssipaketin kesto. |
| --- | --- |

3.

Mikroaaltokiihdytysonteloihin perustuvissa koneissa pulssin kesto on pienempi kahdesta seuraavasta: 1 μs tai yhden mikroaaltomodulaattorin pulssin tuottaman tiivistetyn pulssipaketin kesto.

| 4. | Mikroaaltokiihdytysonteloihin perustuvissa koneissa säteen huippuvirta on tiivistetyn pulssipaketin keskimääräinen virta sen keston aikana. |
| --- | --- |

4.

Mikroaaltokiihdytysonteloihin perustuvissa koneissa säteen huippuvirta on tiivistetyn pulssipaketin keskimääräinen virta sen keston aikana.

3A225

Muut kuin 0B001.b.13 kohdassa määritellyt taajuusmuuntimet tai generaattorit, joita voidaan käyttää vaihtuvalla tai kiinteällä taajuudella toimivana moottorina ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| Huom. 1: | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu vahvistamaan tai heikentämään taajuusmuuntimen tai generaattorin suorituskykyä, jotta 3A225 kohdan ominaisuudet täyttyvät, määritellään 3D225 kohdassa. |
| --- | --- |

Huom. 1:

| Huom. 2: | ”Teknologia” koodien tai avainten muodossa vahvistamaan tai heikentämään taajuusmuuntimen tai generaattorin suorituskykyä, jotta 3A225 kohdan ominaisuudet täyttyvät, määritellään 3E225 kohdassa. |
| --- | --- |

Huom. 2:

| a. | Monivaiheulostulo, joka antaa vähintään 40 VA:n tehon; |
| --- | --- |

a.

Monivaiheulostulo, joka antaa vähintään 40 VA:n tehon;

| b. | Toimii vähintään 600 Hz:n taajuudella; ja |
| --- | --- |

b.

Toimii vähintään 600 Hz:n taajuudella; ja

| c. | Taajuuden säätö on parempi (pienempi) kuin 0,2 %. |
| --- | --- |

c.

Taajuuden säätö on parempi (pienempi) kuin 0,2 %.

| Huom.: | 3A225 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi taajuusmuuntimia tai generaattoreita, jos niissä on laitteistoa, ”ohjelmistoa” tai ”teknologiaa” koskevia rajoitteita, jotka rajaavat suorituskyvyn alemmaksi kuin edellä määritelty, edellyttäen että ne täyttävät jonkin seuraavista vaatimuksista:







  1. | Ne on palautettava alkuperäiselle valmistajalle, jotta niiden suorituskykyä voidaan vahvistaa tai rajoitteita vapauttaa; |
| --- | --- | --- |

Huom.:

1.

Ne on palautettava alkuperäiselle valmistajalle, jotta niiden suorituskykyä voidaan vahvistaa tai rajoitteita vapauttaa;

| 2. | Ne vaativat 3D225 kohdassa määriteltyjä ”ohjelmistoja” suorituskyvyn vahvistamiseksi tai heikentämiseksi, jotta ne täyttäisivät 3A225 kohdan ominaisuuksia koskevat vaatimukset; tai |
| --- | --- |

2.

Ne vaativat 3D225 kohdassa määriteltyjä ”ohjelmistoja” suorituskyvyn vahvistamiseksi tai heikentämiseksi, jotta ne täyttäisivät 3A225 kohdan ominaisuuksia koskevat vaatimukset; tai

| 3. | Ne vaativat 3E225 kohdassa määriteltyä ”teknologiaa” suorituskyvyn vahvistamiseksi tai heikentämiseksi, jotta ne täyttäisivät 3A225 kohdan ominaisuuksia koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

3.

Ne vaativat 3E225 kohdassa määriteltyä ”teknologiaa” suorituskyvyn vahvistamiseksi tai heikentämiseksi, jotta ne täyttäisivät 3A225 kohdan ominaisuuksia koskevat vaatimukset.

Tekn. huom.:

| 1. | 2A225 kohdan taajuusmuuntimia kutsutaan myös konverttereiksi tai inverttereiksi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | 3A225 kohdan taajuusmuuntimia voidaan markkinoida generaattoreina, sähköisinä testauslaitteina, vaihtovirtalähteinä ja seuraavina: Variable Speed Motors Drives, Variable Speed Drives (VSDs), Variable Frequency Drives (VFDs), Adjustable Frequency Drives (AFDs) tai Adjustable Speed Drives (ASDs). |
| --- | --- |

2.

3.A.1.

Taajuusmuuntimet tai generaattorit, joita voidaan käyttää vaihtuvalla tai kiinteällä taajuudella toimivana moottorina ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| Huom.1 | Taajuusmuuntimet tai generaattorit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäviksi kaasusentrifugiprosessissa; ks. valvonnan osalta INFCIRC/254/Part 1 (sellaisena kuin se on muutettuna). |
| --- | --- |

Huom.1

Taajuusmuuntimet tai generaattorit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu käytettäviksi kaasusentrifugiprosessissa; ks. valvonnan osalta INFCIRC/254/Part 1 (sellaisena kuin se on muutettuna).

| Huom.2 | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu vahvistamaan tai heikentämään taajuusmuuntimien tai generaattoreiden suorituskykyä, jotta jäljempänä määritellyt ominaisuuden täyttyvät; ks. valvonnan osalta 3.D.2 ja 3.D.3 kohta. |
| --- | --- |

Huom.2

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu vahvistamaan tai heikentämään taajuusmuuntimien tai generaattoreiden suorituskykyä, jotta jäljempänä määritellyt ominaisuuden täyttyvät; ks. valvonnan osalta 3.D.2 ja 3.D.3 kohta.

| a. | Monivaiheulostulo, joka antaa 40 VA tai suuremman tehon; |
| --- | --- |

a.

Monivaiheulostulo, joka antaa 40 VA tai suuremman tehon;

| b. | Toimii taajuudella 600 Hz tai enemmän; ja |
| --- | --- |

b.

Toimii taajuudella 600 Hz tai enemmän; ja

| c. | Taajuuden säätö on parempi (pienempi) kuin 0,2 %. |
| --- | --- |

c.

Taajuuden säätö on parempi (pienempi) kuin 0,2 %.

Huom.:

| 1. | 3.A.1 kohdassa asetetaan valvonnanalaiseksi taajuusmuuntimet, jotka on tarkoitettu tiettyjä teollisia koneita (kuten työstökoneita, ajoneuvoja jne.) varten, ainoastaan jos taajuusmuuntimilla voi olla edellä mainitut ominaisuudet, kun ne on irrotettu, yleinen huomautus 3 huomioon ottaen. |
| --- | --- |

1.

3.A.1 kohdassa asetetaan valvonnanalaiseksi taajuusmuuntimet, jotka on tarkoitettu tiettyjä teollisia koneita (kuten työstökoneita, ajoneuvoja jne.) varten, ainoastaan jos taajuusmuuntimilla voi olla edellä mainitut ominaisuudet, kun ne on irrotettu, yleinen huomautus 3 huomioon ottaen.

| 2. | Vientivalvontaa varten hallitus selvittää, onko tietyllä taajuusmuuntimella edellä esitetyt ominaisuudet, ottaen huomioon laitteistoa ja ohjelmistoa koskeva rajoitteet. |
| --- | --- |

2.

Vientivalvontaa varten hallitus selvittää, onko tietyllä taajuusmuuntimella edellä esitetyt ominaisuudet, ottaen huomioon laitteistoa ja ohjelmistoa koskeva rajoitteet.

Tekn. huom.

| 1. | 3.A.1 kohdan taajuusmuuntimia kutsutaan myös konverttereiksi tai inverttereiksi. |
| --- | --- |

1.

3.A.1 kohdan taajuusmuuntimia kutsutaan myös konverttereiksi tai inverttereiksi.

| 2. | Tiettyjä 3.A.1 kohdassa määritellyt ominaisuudet täyttäviä laitteita voidaan markkinoida generaattoreina, sähköisinä testauslaitteina, vaihtovirtalähteinä ja seuraavina: Variable Speed Motor Drives, Variable Speed Drives (VSDs), Variable Frequency Drives (VFDs), Adjustable Frequency Drives (AFDs) tai Adjustable Speed Drives (ASDs). |
| --- | --- |

2.

Tiettyjä 3.A.1 kohdassa määritellyt ominaisuudet täyttäviä laitteita voidaan markkinoida generaattoreina, sähköisinä testauslaitteina, vaihtovirtalähteinä ja seuraavina: Variable Speed Motor Drives, Variable Speed Drives (VSDs), Variable Frequency Drives (VFDs), Adjustable Frequency Drives (AFDs) tai Adjustable Speed Drives (ASDs).

3A226

Muut kuin 0B001.j.6 kohdassa mainitut tasavirtasuurteholähteet, joilla on molemmat seuraavat ominaisuudet:

| a. | Ne kykenevät 8 tunnin jakson aikana jatkuvasti tuottamaan vähintään 100 V:n jännitteen vähintään 500 A:n virralla; ja |
| --- | --- |

a.

Ne kykenevät 8 tunnin jakson aikana jatkuvasti tuottamaan vähintään 100 V:n jännitteen vähintään 500 A:n virralla; ja

| b. | Niiden jännitteen tai virran stabiilius on parempi kuin 0,1 % 8 tunnin jakson aikana. |
| --- | --- |

b.

Niiden jännitteen tai virran stabiilius on parempi kuin 0,1 % 8 tunnin jakson aikana.

3.A.5.

Suurjännitetasavirtalähteet, joilla on molemmat seuraavat ominaisuudet:

| a. | Ne kykenevät 8 tunnin jakson aikana jatkuvasti tuottamaan 100 V:n tai korkeamman jännitteen 500 A:n tai suuremmalla virralla; ja |
| --- | --- |

a.

Ne kykenevät 8 tunnin jakson aikana jatkuvasti tuottamaan 100 V:n tai korkeamman jännitteen 500 A:n tai suuremmalla virralla; ja

| b. | Niiden jännitteen tai virran stabiilius on parempi kuin 0,1 % 8 tunnin jakson aikana. |
| --- | --- |

b.

Niiden jännitteen tai virran stabiilius on parempi kuin 0,1 % 8 tunnin jakson aikana.

3A227

Muut kuin 0B001.j.5 kohdassa määritellyt tasavirtakorkeajännitelähteet, joilla on molemmat seuraavat ominaisuudet:

| a. | Ne kykenevät 8 tunnin jakson aikana jatkuvasti tuottamaan vähintään 20 kV:n jännitteen vähintään 1 A:n virralla; ja |
| --- | --- |

a.

Ne kykenevät 8 tunnin jakson aikana jatkuvasti tuottamaan vähintään 20 kV:n jännitteen vähintään 1 A:n virralla; ja

| b. | Niiden jännitteen tai virran stabiilius on parempi kuin 0,1 % 8 tunnin jakson aikana. |
| --- | --- |

b.

Niiden jännitteen tai virran stabiilius on parempi kuin 0,1 % 8 tunnin jakson aikana.

3.A.6.

Suurjännitetasavirtalähteet, joilla on molemmat seuraavat ominaisuudet:

| a. | Ne kykenevät 8 tunnin jakson aikana jatkuvasti tuottamaan 20 kV:n tai korkeamman jännitteen 1 A:n tai suuremmalla virralla; ja |
| --- | --- |

a.

Ne kykenevät 8 tunnin jakson aikana jatkuvasti tuottamaan 20 kV:n tai korkeamman jännitteen 1 A:n tai suuremmalla virralla; ja

| b. | Niiden jännitteen tai virran stabiilius on parempi kuin 0,1 % 8 tunnin jakson aikana. |
| --- | --- |

b.

Niiden jännitteen tai virran stabiilius on parempi kuin 0,1 % 8 tunnin jakson aikana.

3A228

Seuraavat kytkinlaitteet:

| a. | Kylmäkatodiputket, olivatpa ne sitten kaasutäytteisiä tai ei, jotka toimivat kipinävälin tavoin ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Ne sisältävät vähintään kolme elektrodia; |
| --- | --- | --- |

a.

Kylmäkatodiputket, olivatpa ne sitten kaasutäytteisiä tai ei, jotka toimivat kipinävälin tavoin ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Ne sisältävät vähintään kolme elektrodia;

| 2. | Huippuanodijännitteen nimellisarvo on vähintään 2,5 kV; |
| --- | --- |

2.

Huippuanodijännitteen nimellisarvo on vähintään 2,5 kV;

| 3. | Huippuanodivirran nimellisarvo on vähintään 100 A; ja |
| --- | --- |

3.

Huippuanodivirran nimellisarvo on vähintään 100 A; ja

| 4. | Anodin viiveaika on enintään 10 μs; |
| --- | --- |

4.

Anodin viiveaika on enintään 10 μs;

| Huom.: | 3A228 kohtaan sisältyvät kaasukryptonputket ja tyhjösprytronputket. |
| --- | --- |

Huom.:

| b. | Liipaistavat kipinävälit, joilla on molemmat seuraavat ominaisuudet:






  1. | Anodin viiveaika on enintään 15 μs; ja |
| --- | --- | --- |

b.

Liipaistavat kipinävälit, joilla on molemmat seuraavat ominaisuudet:

1.

Anodin viiveaika on enintään 15 μs; ja

| 2. | Huippuvirran nimellisarvo on vähintään 500 A; |
| --- | --- |

2.

Huippuvirran nimellisarvo on vähintään 500 A;

| c. | Muut kuin 3A001.g tai 3A001.h kohdassa määritellyt nopeatoimiset kytkinmoduulit tai -kokoonpanot, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Huippuanodijännitteen nimellisarvo on suurempi kuin 2 kV; |
| --- | --- | --- |

c.

Muut kuin 3A001.g tai 3A001.h kohdassa määritellyt nopeatoimiset kytkinmoduulit tai -kokoonpanot, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Huippuanodijännitteen nimellisarvo on suurempi kuin 2 kV;

| 2. | Huippuanodivirran nimellisarvo on vähintään 500 A; ja |
| --- | --- |

2.

Huippuanodivirran nimellisarvo on vähintään 500 A; ja

| 3. | Kytkentäaika on enintään 1 μs. |
| --- | --- |

3.

Kytkentäaika on enintään 1 μs.

6.A.3.

Seuraavat kytkinlaitteet:

| a. | Kylmäkatodiputket, olivatpa ne sitten kaasutäytteisiä tai eivät, jotka toimivat kipinävälin tavoin ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Ne sisältävät kolme tai useampia elektrodeja; |
| --- | --- | --- |

a.

Kylmäkatodiputket, olivatpa ne sitten kaasutäytteisiä tai eivät, jotka toimivat kipinävälin tavoin ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Ne sisältävät kolme tai useampia elektrodeja;

| 2. | Huippuanodijännitteen nimellisarvo on 2,5 kV tai enemmän; |
| --- | --- |

2.

Huippuanodijännitteen nimellisarvo on 2,5 kV tai enemmän;

| 3. | Huippuanodivirran nimellisarvo on 100 A tai enemmän; ja |
| --- | --- |

3.

Huippuanodivirran nimellisarvo on 100 A tai enemmän; ja

| 4. | Anodin viiveaika on 10 μs tai lyhyempi; |
| --- | --- |

4.

Anodin viiveaika on 10 μs tai lyhyempi;

| Huom. | 6.A.3.a kohtaan sisältyvät kaasukryptonputket ja tyhjösprytronputket. |
| --- | --- |

Huom.

6.A.3.a kohtaan sisältyvät kaasukryptonputket ja tyhjösprytronputket.

| b. | Liipaistavat kipinävälit, joilla on molemmat seuraavat ominaisuudet:






  1. | Anodin viiveaika on 15 μs tai lyhyempi; ja |
| --- | --- | --- |

b.

Liipaistavat kipinävälit, joilla on molemmat seuraavat ominaisuudet:

1.

Anodin viiveaika on 15 μs tai lyhyempi; ja

| 2. | Huippuvirran nimellisarvo 500 A tai enemmän; |
| --- | --- |

2.

Huippuvirran nimellisarvo 500 A tai enemmän;

| c. | Nopeatoimiset kytkinmodulit tai -kokoonpanot, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Huippuanodijännitteen nimellisarvo on suurempi kuin 2 kV; |
| --- | --- | --- |

c.

Nopeatoimiset kytkinmodulit tai -kokoonpanot, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Huippuanodijännitteen nimellisarvo on suurempi kuin 2 kV;

| 2. | Huippuanodivirran nimellisarvo on 500 A tai enemmän; ja |
| --- | --- |

2.

Huippuanodivirran nimellisarvo on 500 A tai enemmän; ja

| 3. | Kytkentäaika on 1 μs tai vähemmän. |
| --- | --- |

3.

Kytkentäaika on 1 μs tai vähemmän.

3A229

Seuraavat suurvirtapulssigeneraattorit:

| Huom. | KATSO MYÖS ASETARVIKELUETTELO. |
| --- | --- |

Huom.

| a. | Sytyttimien laukaisulaitteet (sytytinjärjestelmät, laukaisulaitteet), mukaan luettuna muut kuin 1A007.a kohdassa määritellyt sähköiseen, räjähtävään ja optiseen sytytykseen perustuvat laukaisulaitteet, jotka on suunniteltu laukaisemaan 1A007.b kohdassa määriteltyjä valvonnanalaisia monipistesytyttimiä; |
| --- | --- |

a.

Sytyttimien laukaisulaitteet (sytytinjärjestelmät, laukaisulaitteet), mukaan luettuna muut kuin 1A007.a kohdassa määritellyt sähköiseen, räjähtävään ja optiseen sytytykseen perustuvat laukaisulaitteet, jotka on suunniteltu laukaisemaan 1A007.b kohdassa määriteltyjä valvonnanalaisia monipistesytyttimiä;

| b. | Moduulirakenteiset sähköpulssigeneraattorit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Ne on suunniteltu liikkuviksi tai vaativissa olosuhteissa käytettäviksi; |
| --- | --- | --- |

b.

Moduulirakenteiset sähköpulssigeneraattorit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Ne on suunniteltu liikkuviksi tai vaativissa olosuhteissa käytettäviksi;

| 2. | Ne kykenevät luovuttamaan energiansa alle 15 μs:ssa alle 40 ohmin kuormituksella; |
| --- | --- |

2.

Ne kykenevät luovuttamaan energiansa alle 15 μs:ssa alle 40 ohmin kuormituksella;

| 3. | Niiden lähtövirta on suurempi kuin 100 A; |
| --- | --- |

3.

Niiden lähtövirta on suurempi kuin 100 A;

| 4. | Niiden mikään ulottuvuus ei ole suurempi kuin 30 cm; |
| --- | --- |

4.

Niiden mikään ulottuvuus ei ole suurempi kuin 30 cm;

| 5. | Niiden paino on alle 30 kg; ja |
| --- | --- |

5.

Niiden paino on alle 30 kg; ja

| 6. | Ne on määritelty käytettäväksi laajalla lämpötila-alueella (223–373 °K (– 50 – 100 °C)) tai sopiviksi avaruussovelluksiin. |
| --- | --- |

6.

Ne on määritelty käytettäväksi laajalla lämpötila-alueella (223–373 °K (– 50 – 100 °C)) tai sopiviksi avaruussovelluksiin.

| Huom.: | 3A229.b kohtaan sisältyvät ksenonsalamavalon käyttölaitteet. |
| --- | --- |

Huom.:

| c. | Mikrolaukaisuyksiköt, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Niiden mikään ulottuvuus ei ole suurempi kuin 35 mm; |
| --- | --- | --- |

c.

Mikrolaukaisuyksiköt, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Niiden mikään ulottuvuus ei ole suurempi kuin 35 mm;

| 2. | Nimellisjännite on vähintään 1 kV; ja |
| --- | --- |

2.

Nimellisjännite on vähintään 1 kV; ja

| 3. | Kapasitanssi on vähintään 100 nF; |
| --- | --- |

3.

Kapasitanssi on vähintään 100 nF;

6.A.2.

Seuraavat laukaisulaitteet ja vastaavat suurvirtapulssigeneraattorit:

| a. | Sytyttimien laukaisulaitteet (sytytinjärjestelmät, laukaisulaitteet), mukaan luettuina sähköiseen, räjähtävään ja optiseen sytytykseen perustuvat laukaisulaitteet, jotka on suunniteltu laukaisemaan 6.A.1 kohdassa määriteltyjä valvonnanalaisia monipistesytyttimiä; |
| --- | --- |

a.

Sytyttimien laukaisulaitteet (sytytinjärjestelmät, laukaisulaitteet), mukaan luettuina sähköiseen, räjähtävään ja optiseen sytytykseen perustuvat laukaisulaitteet, jotka on suunniteltu laukaisemaan 6.A.1 kohdassa määriteltyjä valvonnanalaisia monipistesytyttimiä;

| b. | Moduulirakenteiset sähköpulssigeneraattorit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Ne on suunniteltu liikkuviksi tai vaativissa olosuhteissa käytettäviksi; |
| --- | --- | --- |

b.

Moduulirakenteiset sähköpulssigeneraattorit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Ne on suunniteltu liikkuviksi tai vaativissa olosuhteissa käytettäviksi;

| 2. | Ne pystyvät luovuttamaan energiansa alle 15 μs:ssa alle 40 ohmin kuormituksella; |
| --- | --- |

2.

Ne pystyvät luovuttamaan energiansa alle 15 μs:ssa alle 40 ohmin kuormituksella;

| 3. | Lähtövirta on suurempi kuin 100 A; |
| --- | --- |

3.

Lähtövirta on suurempi kuin 100 A;

| 4. | Mikään ulottuvuus ei ole suurempi kuin 30 cm; |
| --- | --- |

4.

Mikään ulottuvuus ei ole suurempi kuin 30 cm;

| 5. | Paino on alle 30 kg; ja |
| --- | --- |

5.

Paino on alle 30 kg; ja

| 6. | Ne on määritelty toimimaan laajalla lämpötila-alueella (223–373 K (– 50 –100 °C) astetta) tai sopiviksi avaruussovelluksiin. |
| --- | --- |

6.

Ne on määritelty toimimaan laajalla lämpötila-alueella (223–373 K (– 50 –100 °C) astetta) tai sopiviksi avaruussovelluksiin.

| c. | Mikrolaukaisuyksiköt, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Mikään ulottuvuus ei ole suurempi kuin 35 mm; |
| --- | --- | --- |

c.

Mikrolaukaisuyksiköt, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Mikään ulottuvuus ei ole suurempi kuin 35 mm;

| 2. | Nimellisjännite on yhtä suuri tai suurempi kuin 1 kV; ja |
| --- | --- |

2.

Nimellisjännite on yhtä suuri tai suurempi kuin 1 kV; ja

| 3. | Kapasitanssi on yhtä suuri tai suurempi kuin 100 nF. |
| --- | --- |

3.

Kapasitanssi on yhtä suuri tai suurempi kuin 100 nF.

| Huom. | Optiseen sytytykseen perustuviin laukaisulaitteisiin sisältyvät sekä lasersytytystä että laserlatausta käyttävät laukaisulaitteet. Räjähtävään sytytykseen perustuviin laukaisulaitteisiin sisältyvät sekä ferroelektroniseen räjähteeseen että ferromagneettiseen räjähteeseen perustuvat laukaisulaitteet. 6.A.2.b kohtaan sisältyvät ksenonsalamavalon käyttölaitteet. |
| --- | --- |

Huom.

Optiseen sytytykseen perustuviin laukaisulaitteisiin sisältyvät sekä lasersytytystä että laserlatausta käyttävät laukaisulaitteet. Räjähtävään sytytykseen perustuviin laukaisulaitteisiin sisältyvät sekä ferroelektroniseen räjähteeseen että ferromagneettiseen räjähteeseen perustuvat laukaisulaitteet. 6.A.2.b kohtaan sisältyvät ksenonsalamavalon käyttölaitteet.

3A230

Erittäin nopeat pulssigeneraattorit, ja niiden ’pulssinmuokkausverkot’, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

| a. | Lähtöjännite on yli 6 V alle 55 ohmin resistiivisellä kuormalla; ja |
| --- | --- |

a.

Lähtöjännite on yli 6 V alle 55 ohmin resistiivisellä kuormalla; ja

| b. | ’Pulssin nousuaika’ on lyhyempi kuin 500 ps. |
| --- | --- |

b.

’Pulssin nousuaika’ on lyhyempi kuin 500 ps.

Tekn. huom.:

| 1. | 3A230 kohdassa ’pulssin nousuaika’ määritellään ajaksi, jonka kuluessa jännite nousee 10 prosentista 90 prosenttiin jännitteen amplitudista. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ’Pulssinmuokkausverkot’ ovat impulsseja muodostavia verkkoja, jotka on suunniteltu ottamaan vastaan jänniteporrasfunktio ja muokkaamaan se erilaisiksi pulssimuodoiksi, joita voivat olla suorakaide, kolmio, porras, impulssi, eksponentiaalinen ja monosyklinen. ’Pulssinmuokkausverkot’ voivat olla olennainen osa pulssigeneraattoria tai ne voivat olla laitteeseen kytkettävä moduuli tai ulkoisesti liitetty laite. |
| --- | --- |

2.

5.B.6.

Erittäin nopeat pulssigeneraattorit, ja niiden pulssinmuokkausverkot, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

| a. | Lähtöjännite on yli 6 V alle 55 ohmin resistiivisellä kuormalla; ja |
| --- | --- |

a.

Lähtöjännite on yli 6 V alle 55 ohmin resistiivisellä kuormalla; ja

| b. | ’Pulssin nousuaika’ on lyhyempi kuin 500 ps. |
| --- | --- |

b.

’Pulssin nousuaika’ on lyhyempi kuin 500 ps.

Tekn. huom.

| 1. | Kohdassa 5.B.6.b ’pulssin nousuaika’ määritellään ajaksi, jonka kuluessa jännite nousee 10 prosentista 90 prosenttiin jännitteen amplitudista. |
| --- | --- |

1.

Kohdassa 5.B.6.b ’pulssin nousuaika’ määritellään ajaksi, jonka kuluessa jännite nousee 10 prosentista 90 prosenttiin jännitteen amplitudista.

| 2. | Pulssinmuokkausverkot ovat impulsseja muodostavia verkkoja, jotka on suunniteltu ottamaan vastaan jänniteporrasfunktion ja muokkaamaan sen erilaisiksi pulssimuodoiksi, joita voivat olla suorakaide, kolmio, porras, impulssi, eksponentiaalinen ja monosyklinen. Pulssinmuokkausverkot voivat olla olennainen osa pulssigeneraattoria, laitteeseen kytkettävä moduuli tai ulkoisesti liitetty laite. |
| --- | --- |

2.

Pulssinmuokkausverkot ovat impulsseja muodostavia verkkoja, jotka on suunniteltu ottamaan vastaan jänniteporrasfunktion ja muokkaamaan sen erilaisiksi pulssimuodoiksi, joita voivat olla suorakaide, kolmio, porras, impulssi, eksponentiaalinen ja monosyklinen. Pulssinmuokkausverkot voivat olla olennainen osa pulssigeneraattoria, laitteeseen kytkettävä moduuli tai ulkoisesti liitetty laite.

3A231

Neutronigeneraattorijärjestelmät, mukaan lukien putket, joilla on molemmat seuraavat ominaisuudet:

| a. | Ne on suunniteltu toimimaan ilman ulkoista tyhjöjärjestelmää; ja |
| --- | --- |

a.

Ne on suunniteltu toimimaan ilman ulkoista tyhjöjärjestelmää; ja

| b. | Ne käyttävät jotakin seuraavista:






  1. | Sähköstaattista kiihdytystä tritium-deuteriumydinreaktion synnyttämiseen; tai |
| --- | --- | --- |

b.

Ne käyttävät jotakin seuraavista:

1.

Sähköstaattista kiihdytystä tritium-deuteriumydinreaktion synnyttämiseen; tai

| 2. | Sähköstaattista kiihdytystä deuterium-deuteriumydinreaktion synnyttämiseen ja kykenevät tuottamaan vähintään 3 × 109 neutronia/s. |
| --- | --- |

2.

Sähköstaattista kiihdytystä deuterium-deuteriumydinreaktion synnyttämiseen ja kykenevät tuottamaan vähintään 3 × 109 neutronia/s.

6.A.5.

Neutronigeneraattorijärjestelmät, mukaan lukien putket, joilla on molemmat seuraavat ominaisuudet:

| a. | Ne on suunniteltu toimimaan ilman ulkoista tyhjöjärjestelmää; ja |
| --- | --- |

a.

Ne on suunniteltu toimimaan ilman ulkoista tyhjöjärjestelmää; ja

| b. | 1. | Hyväksikäyttävät sähköstaattista kiihdytystä tritium-deuteriumydinreaktion synnyttämiseen; tai |
| --- | --- | --- |

b.

1.

Hyväksikäyttävät sähköstaattista kiihdytystä tritium-deuteriumydinreaktion synnyttämiseen; tai

| 2. | Hyväksikäyttävät sähköstaattista kiihdytystä deuterium-deuteriumydinreaktion synnyttämiseen ja pystyvät tuottamaan vähintään 3 × 109 neutronia/s. |
| --- | --- |

2.

Hyväksikäyttävät sähköstaattista kiihdytystä deuterium-deuteriumydinreaktion synnyttämiseen ja pystyvät tuottamaan vähintään 3 × 109 neutronia/s.

3A232

Seuraavat, muut kuin 1A007 kohdassa määritellyt monipistesytytinjärjestelmät:

| Huom. | KATSO MYÖS ASETARVIKELUETTELO. |
| --- | --- |

Huom.

| Huom. | Katso 1A007.b kohdasta sytyttimet. |
| --- | --- |

Huom.

| a. | Ei käytössä; |
| --- | --- |

a.

Ei käytössä;

| b. | Järjestelyt, joita käyttäen voidaan yhdellä tai usealla sytyttimellä sytyttää räjähdyspinta yli 5 000 mm2:n alalla yhdellä laukaisusignaalilla lähes samanaikaisesti, sytytyksen ajoitus leviää koko pinta-alalle vähemmässä kuin 2,5 μs:ssa. |
| --- | --- |

b.

Järjestelyt, joita käyttäen voidaan yhdellä tai usealla sytyttimellä sytyttää räjähdyspinta yli 5 000 mm2:n alalla yhdellä laukaisusignaalilla lähes samanaikaisesti, sytytyksen ajoitus leviää koko pinta-alalle vähemmässä kuin 2,5 μs:ssa.

| Huom.: | 3A232 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi sytyttimiä, joissa käytetään vain ensiöräjähteitä, esimerkiksi lyijyatsidia. |
| --- | --- |

Huom.:

6.A.1.

Seuraavat sytyttimet ja monipistesytytinjärjestelmät:

| a. | Seuraavat sähköisesti ohjattavat räjähtävät sytyttimet:






  1. | Räjähtävä siltajohdin (EB); |
| --- | --- | --- |

a.

Seuraavat sähköisesti ohjattavat räjähtävät sytyttimet:

1.

Räjähtävä siltajohdin (EB);

| 2. | Räjähtävä siltajohdinlanka (EBW); |
| --- | --- |

2.

Räjähtävä siltajohdinlanka (EBW);

| 3. | Iskulaukaisin; |
| --- | --- |

3.

Iskulaukaisin;

| 4. | Räjähtävät kalvosytyttimet (EFI). |
| --- | --- |

4.

Räjähtävät kalvosytyttimet (EFI).

(ks. 3A232)

| b. | Järjestelyt, joita käyttäen voidaan yhdellä tai usealla sytyttimellä sytyttää räjähdyspinta yli 5 000 mm2:n alalla yhdellä laukaisusignaalilla lähes samanaikaisesti, sytytyksen ajoitus leviää koko pinta-alalle vähemmässä kuin 2,5 μs:ssa. |
| --- | --- |

b.

Järjestelyt, joita käyttäen voidaan yhdellä tai usealla sytyttimellä sytyttää räjähdyspinta yli 5 000 mm2:n alalla yhdellä laukaisusignaalilla lähes samanaikaisesti, sytytyksen ajoitus leviää koko pinta-alalle vähemmässä kuin 2,5 μs:ssa.

| Huom. | 6.A.1 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi sytyttimiä, joissa käytetään vain ensiöräjähteitä, esimerkiksi lyijyatsidia. |
| --- | --- |

Huom.

6.A.1 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi sytyttimiä, joissa käytetään vain ensiöräjähteitä, esimerkiksi lyijyatsidia.

Tekn. huom.

6.A.1 kohdassa kaikki kyseiset sytyttimet käyttävät pientä sähköjohdinta (siltavastusta, siltavastuslankaa tai kalvoa), joka kaasuuntuu räjähdysmäisesti, kun nopea, voimakas sähköinen pulssi kulkee sen läpi. Muissa kuin iskulaukaisin-tyypeissä räjähtävä johdin käynnistää kemiallisen räjähdyksen siihen yhteydessä olevassa voimakkaassa räjähteessä, esim. PETN:ssä (pentaerytritoltetranitraatissa). Iskulaukaisimissa sähköjohtimen kaasuuntuminen työntää piikin tai iskurin sytyttimen välin yli ja iskurin törmäys räjähteeseen käynnistää kemiallisen sytytyksen. Joissakin malleissa iskurin käyttövoimana on magneettinen voima. Termiä räjähtävä kalvo voidaan käyttää joko EB- tai iskurityyppisistä sytyttimistä. Sytyttimen asemesta käytetään joskus myös ilmaisua initiaattori.

3A233

Seuraavat, muut kuin 0B002.g kohdassa määritellyt massaspektrometrit, jotka kykenevät mittaamaan ioneja, joiden atomipaino on vähintään 230, ja joiden resoluutio on parempi kuin 2 osaa 230:stä ja niiden ionilähteet:

| a. | Induktiivisesti kytketyt plasmamassaspektrometrit (ICP/MS = Inductively Coupled Plasma Mass Spectrometers); |
| --- | --- |

a.

Induktiivisesti kytketyt plasmamassaspektrometrit (ICP/MS = Inductively Coupled Plasma Mass Spectrometers);

| b. | Hehkupurkausmassaspektrometrit (GDMS = Glow Discharge Mass Spectrometers); |
| --- | --- |

b.

Hehkupurkausmassaspektrometrit (GDMS = Glow Discharge Mass Spectrometers);

| c. | Termistä ionisaatiota käyttävät massaspektrometrit (TIMS = Thermal Ionization Mass Spectrometers); |
| --- | --- |

c.

Termistä ionisaatiota käyttävät massaspektrometrit (TIMS = Thermal Ionization Mass Spectrometers);

| d. | Elektronipommitusmassaspektrometrit, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Molekyylisäteen syöttöjärjestelmä, joka injektoi analyyttimolekyylien sädekimpun ionilähteen alueelle, jossa elektronisäde ionisoi molekyylit; ja |
| --- | --- | --- |

d.

Elektronipommitusmassaspektrometrit, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

1.

Molekyylisäteen syöttöjärjestelmä, joka injektoi analyyttimolekyylien sädekimpun ionilähteen alueelle, jossa elektronisäde ionisoi molekyylit; ja

| 2. | Yksi tai useampia ’kylmäloukkuja’, jotka voidaan jäähdyttää 193 °K:n (– 80 °C:n) lämpötilaan; |
| --- | --- |

2.

Yksi tai useampia ’kylmäloukkuja’, jotka voidaan jäähdyttää 193 °K:n (– 80 °C:n) lämpötilaan;

| e. | Ei käytössä; |
| --- | --- |

e.

Ei käytössä;

| f. | Massaspektrometrit, jotka on varustettu aktinideja tai aktinidifluorideja varten käytettäväksi suunnitellulla mikrofluorausionilähteellä. |
| --- | --- |

f.

Massaspektrometrit, jotka on varustettu aktinideja tai aktinidifluorideja varten käytettäväksi suunnitellulla mikrofluorausionilähteellä.

Tekn. huom.:

| 1. | 3A233.d kohdan elektronipommitusmassaspektrometreistä käytetään myös nimitystä elektronitörmäysmassaspektrometrit tai elektroni-ionisaatiomassaspektrometrit. |
| --- | --- |

1.

| 2. | 3A233.d.2 kohdassa ’kylmäloukku’ tarkoittaa laitetta, jolla kerätään kaasumolekyylit kondensoimalla tai jäädyttämällä ne kylmillä pinnoilla. Sovellettaessa 3A233.d.2 kohtaa suljettuun heliumkiertoon perustuva kryotyhjöpumppu ei ole ’kylmäloukku’. |
| --- | --- |

2.

3.B.6.

Seuraavat massaspektrometrit, joilla voidaan mitata ioneja, joiden atomipaino on vähintään 230 yksikköä ja joiden resoluutio on parempi kuin 2 osaa 230:stä, ja niiden ionilähteet:

| Huom. | Massaspektrometrit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu analysoimaan jatkuvatoimisesti otettuja uraaniheksafluoridinäytteitä; ks. valvonnan osalta INFCIRC/254/Part 1 (sellaisena kuin se on muutettuna). |
| --- | --- |

Huom.

Massaspektrometrit, jotka on erityisesti suunniteltu tai valmistettu analysoimaan jatkuvatoimisesti otettuja uraaniheksafluoridinäytteitä; ks. valvonnan osalta INFCIRC/254/Part 1 (sellaisena kuin se on muutettuna).

| a. | Induktiivisesti kytketyt plasmamassaspektrometrit (ICP/MS = Inductively Coupled Plasma Mass Spectrometers); |
| --- | --- |

a.

Induktiivisesti kytketyt plasmamassaspektrometrit (ICP/MS = Inductively Coupled Plasma Mass Spectrometers);

| b. | Hehkupurkausmassaspektrometrit (GDMS = Glow Discharge Mass Spectrometers); |
| --- | --- |

b.

Hehkupurkausmassaspektrometrit (GDMS = Glow Discharge Mass Spectrometers);

| c. | Termistä ionisaatiota käyttävät massaspektrometrit (TIMS = Thermal Ionization Mass Spectrometers); |
| --- | --- |

c.

Termistä ionisaatiota käyttävät massaspektrometrit (TIMS = Thermal Ionization Mass Spectrometers);

| d. | Elektronipommitusmassaspektrometrit, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Molekyylisäteen syöttöjärjestelmä, joka injektoi analyyttimolekyylien sädekimpun ionilähteen alueelle, jossa elektronisäde ionisoi molekyylit; ja |
| --- | --- | --- |

d.

Elektronipommitusmassaspektrometrit, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

1.

Molekyylisäteen syöttöjärjestelmä, joka injektoi analyyttimolekyylien sädekimpun ionilähteen alueelle, jossa elektronisäde ionisoi molekyylit; ja

| 2. | Yksi tai useampi kylmäloukku, joka voidaan jäähdyttää 193 K (– 80 °C) asteen tai sitä alhaisempaan lämpötilaan niiden analyyttimolekyylien keräämiseksi, joita elektronisäde ei ionisoi; |
| --- | --- |

2.

Yksi tai useampi kylmäloukku, joka voidaan jäähdyttää 193 K (– 80 °C) asteen tai sitä alhaisempaan lämpötilaan niiden analyyttimolekyylien keräämiseksi, joita elektronisäde ei ionisoi;

| e. | Massaspektrometrit, jotka on varustettu aktinideja tai aktinidifluorideja varten käytettäväksi suunnitellulla mikrofluorausionilähteellä. |
| --- | --- |

e.

Massaspektrometrit, jotka on varustettu aktinideja tai aktinidifluorideja varten käytettäväksi suunnitellulla mikrofluorausionilähteellä.

3A234

Liuskajohdot, jotka tarjoavat matalan induktanssin polun sytyttimille ja joilla on seuraavat ominaisuudet:

| a. | Nimellisjännite suurempi kuin 2 kV; ja |
| --- | --- |

a.

Nimellisjännite suurempi kuin 2 kV; ja

| b | Induktanssi vähemmän kuin 20 nH. |
| --- | --- |

b

Induktanssi vähemmän kuin 20 nH.

6.A.6.

Liuskajohdot, jotka tarjoavat matalan induktanssin polun sytyttimille ja joilla on seuraavat ominaisuudet:

| a. | Nimellisjännite suurempi kuin 2 kV; ja |
| --- | --- |

a.

Nimellisjännite suurempi kuin 2 kV; ja

| b. | Induktanssi vähemmän kuin 20 nH; |
| --- | --- |

b.

Induktanssi vähemmän kuin 20 nH;

3D   Ohjelmistot

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2 |
| --- | --- |
| 3D002 | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu 3B001.a–f, 3B002 tai 3A225 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten. | 3.D.1. | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu edellä 3.A.1, 3.B.3 tai 3.B.4 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten. |
| 3D225 | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu vahvistamaan tai heikentämään taajuusmuuntimien tai generaattoreiden suorituskykyä, jotta 3A225 kohdan ominaisuudet täyttyvät. | 3.D.3. | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu vahvistamaan tai heikentämään 3.A.1 kohdassa valvonnanalaisiksi asetettujen laitteiden suorituskykyä. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2

3D002

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu 3B001.a–f, 3B002 tai 3A225 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten.

3.D.1.

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu edellä 3.A.1, 3.B.3 tai 3.B.4 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten.

3D225

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu vahvistamaan tai heikentämään taajuusmuuntimien tai generaattoreiden suorituskykyä, jotta 3A225 kohdan ominaisuudet täyttyvät.

3.D.3.

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu vahvistamaan tai heikentämään 3.A.1 kohdassa valvonnanalaisiksi asetettujen laitteiden suorituskykyä.

3E   Teknologia

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2 |
| --- | --- |
| 3E001 | ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 3A, 3B tai 3C kohdassa määriteltyjen laitteiden ja materiaalien ”kehittämistä” ja ”tuotantoa” varten.








  Huom. 1: | 3E001 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi 3A003 kohdassa valvottujen laitteiden tai komponenttien ”tuotantoa” varten tarvittavaa ”teknologiaa”. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2

3E001

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 3A, 3B tai 3C kohdassa määriteltyjen laitteiden ja materiaalien ”kehittämistä” ja ”tuotantoa” varten.

Huom. 1:

| Huom. 2: | 3E001 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi sellaisten 3A001.a.3–3A001.a.12 kohtien mukaan valvonnanalaisten integroitujen piirien, ”kehittämistä” tai ”tuotantoa” varten tarvittavaa ”teknologiaa”, joilla on kaikki seuraavat:







  a. | Ne käyttävät ”teknologiaa”, jonka koko on vähintään 0,130 μm; ja |
| --- | --- | --- |

Huom. 2:

a.

Ne käyttävät ”teknologiaa”, jonka koko on vähintään 0,130 μm; ja

| b. | Ne sisältävät monikerrosrakenteita, joissa on korkeintaan kolme metallikerrosta. |
| --- | --- |

b.

Ne sisältävät monikerrosrakenteita, joissa on korkeintaan kolme metallikerrosta.

3.E.1

”Teknologia” ohjusteknologian valvontajärjestelyn luettelon mukaisesti 3.A–3.D kohdassa määriteltyjen laitteiden, materiaalien tai ”ohjelmistojen””kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten.

3E201

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 3A001.e.2, 3A001.e.3, 3A001.g, 3A201, 3A225–3A234 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten.

3.E.1

”Teknologia” ohjusteknologian valvontajärjestelyn luettelon mukaisesti 3.A–3.D kohdassa määriteltyjen laitteiden, materiaalien tai ”ohjelmistojen””kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten.

3E225

”Teknologia” koodien tai avainten muodossa vahvistamaan tai heikentämään taajuusmuuntimien tai generaattoreiden suorituskykyä, jotta 3A225 kohdan ominaisuudet täyttyvät.

3.E.1

”Teknologia” ohjusteknologian valvontajärjestelyn luettelon mukaisesti 3.A–3.D kohdassa määriteltyjen laitteiden, materiaalien tai ”ohjelmistojen””kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten.

RYHMÄ 6 – ANTURIT JA LASERIT

6A   Järjestelmät, laitteet ja komponentit

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2 |
| --- | --- |
| 6A005 | Seuraavat muut kuin 0B001.g.5 tai 0B001.h.6 kohdassa määritellyt ”laserit”, komponentit ja optiset laitteet:







  Huom. | KATSO MYÖS 6A205 KOHTA. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2

6A005

Seuraavat muut kuin 0B001.g.5 tai 0B001.h.6 kohdassa määritellyt ”laserit”, komponentit ja optiset laitteet:

Huom.

| Huom. 1: | Pulssi ”lasereihin” kuuluvat ne, jotka toimivat pulssitettuina jatkuva-aaltomoodissa (CW). |
| --- | --- |

Huom. 1:

| Huom. 2: | Eksimeeri-, puolijohde-, kemialliset, hiilimonoksidi-, hiilidioksidi- ja ’yksittäisiä pulsseja tuottavat’ neodymiumlasi ”laserit” määritellään ainoastaan 6A005.d kohdassa.


  Tekn. huom.:



  ’Yksittäisiä pulsseja tuottava’ viittaa ”laseriin”, joka tuottaa joko yhden yksittäisen ulostulopulssin tai jonka tuottamien pulssien aikaväli on yli minuutin. |
| --- | --- |

Huom. 2:

Tekn. huom.:

’Yksittäisiä pulsseja tuottava’ viittaa ”laseriin”, joka tuottaa joko yhden yksittäisen ulostulopulssin tai jonka tuottamien pulssien aikaväli on yli minuutin.

| Huom. 3: | 6A005 kohta sisältää kuitu ”laserit”. |
| --- | --- |

Huom. 3:

| Huom. 4: | ”Laserien”, jotka kykenevät taajuuden muuttamiseen (eli aallonpituuden muuttamiseen) muutoin kuin siten, että yksi ”laser” syöttää energiaa toiseen ”laseriin”, valvonnanalaisuus määräytyy sekä lähde”laserin” tuotoksen että taajuusmuunnetun optisen tuotoksen valvontaparametrien perusteella. |
| --- | --- |

Huom. 4:

| Huom. 5: | 6A005 kohdassa ei aseteta valvonnanalaisiksi seuraavia ”lasereita”:







  a. | Rubiini ”laserit”, joiden lähtöenergia on alle 20 J; |
| --- | --- | --- |

Huom. 5:

a.

Rubiini ”laserit”, joiden lähtöenergia on alle 20 J;

| b. | Typpi ”laserit”; |
| --- | --- |

b.

Typpi ”laserit”;

| c. | Krypton ”laserit”. |
| --- | --- |

c.

Krypton ”laserit”.

Tekn. huom.:

6A005 kohdassa käsitteellä ’laserin hyötysuhde’ (wall-plug efficiency) tarkoitetaan ”laserin” lähtötehon (tai ”keskimääräisen lähtötehon”) suhdetta ”laserin” käyttämiseen tarvittavan sähköisen virtalähteen kokonaistehoon, mukaan lukien virtalähteen/virransäädön ja lämmönpoiston/lämmönvaihdon edellyttämä teho.

| a. | Ei-viritettävät jatkuvaa valoa tuottavat (CW, continuous wave) ”laserit”, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Lähtöaallonpituus on alle 150 nm ja lähtöteho yli 1 W; |
| --- | --- | --- |

a.

Ei-viritettävät jatkuvaa valoa tuottavat (CW, continuous wave) ”laserit”, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Lähtöaallonpituus on alle 150 nm ja lähtöteho yli 1 W;

| 2. | Lähtöaallonpituus on vähintään 150 nm mutta enintään 510 nm, ja lähtöteho on yli 30 W;








  Huom.: | 6A005.a.2 kohdassa ei aseteta valvonnanalaisiksi argon ”lasereita”, joiden lähtöteho on enintään 50 W. |
| --- | --- | --- |

2.

Lähtöaallonpituus on vähintään 150 nm mutta enintään 510 nm, ja lähtöteho on yli 30 W;

Huom.:

| 3. | Lähtöaallonpituus on yli 510 nm mutta enintään 540 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | Yksitransversaalimuodon ulostulon lähtöteho on yli 50 W; tai |
| --- | --- | --- |

3.

Lähtöaallonpituus on yli 510 nm mutta enintään 540 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

Yksitransversaalimuodon ulostulon lähtöteho on yli 50 W; tai

| b. | Monitransversaalimuodon ulostulon lähtöteho on yli 150 W; |
| --- | --- |

b.

Monitransversaalimuodon ulostulon lähtöteho on yli 150 W;

| 4. | Lähtöaallonpituus on yli 540 nm mutta enintään 800 nm, ja lähtöteho on yli 30 W; |
| --- | --- |

4.

Lähtöaallonpituus on yli 540 nm mutta enintään 800 nm, ja lähtöteho on yli 30 W;

| 5. | Lähtöaallonpituus on yli 800 nm mutta enintään 975 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | Yksitransversaalimuodon ulostulon lähtöteho on yli 50 W; tai |
| --- | --- | --- |

5.

Lähtöaallonpituus on yli 800 nm mutta enintään 975 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

Yksitransversaalimuodon ulostulon lähtöteho on yli 50 W; tai

| b. | Monitransversaalimuodon ulostulon lähtöteho on yli 80 W; |
| --- | --- |

b.

Monitransversaalimuodon ulostulon lähtöteho on yli 80 W;

| 6. | Lähtöaallonpituus on yli 975 nm mutta enintään 1 150 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | Yksitransversaalimuodon ulostulon lähtöteho on yli 200 W; tai |
| --- | --- | --- |

6.

Lähtöaallonpituus on yli 975 nm mutta enintään 1 150 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

Yksitransversaalimuodon ulostulon lähtöteho on yli 200 W; tai

| b. | Monitransversaalimuodon ulostulo, jolla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | ’Laserin hyötysuhde’ on yli 18 prosenttia ja lähtöteho on yli 500 W; tai |
| --- | --- | --- |

b.

Monitransversaalimuodon ulostulo, jolla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

’Laserin hyötysuhde’ on yli 18 prosenttia ja lähtöteho on yli 500 W; tai

| 2. | Lähtöteho on yli 2 kW; |
| --- | --- |

2.

Lähtöteho on yli 2 kW;

| Huom. 1: | 6A005.a.6.b kohdassa ei aseteta valvonnanalaisiksi monitransversaalimuodossa toimivia teollisuus ”lasereita”, joiden lähtöteho on yli 2 kW mutta enintään 6 kW ja joiden kokonaismassa on yli 1 200 kg. Tässä huomautuksessa kokonaismassalla tarkoitetaan kaikkia ”laserin” käyttämiseen tarvittavia komponentteja, mm. ”laser”, virtalähde, lämmönpoistaja, mutta siihen ei sisälly säteen kunnostukseen tai kuljetukseen tarvittava ulkoinen optiikka. |
| --- | --- |

Huom. 1:

| Huom. 2: | 6A005.a.6.b kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi monitransversaalimuodossa toimivia teollisuus ”lasereita”, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:







  a. | Lähtöteho on yli 500 W mutta enintään 1 kW, ja niillä on kaikki seuraavat ominaisuudet:








  1. | Sädeparametritulo (BPP) on yli 0,7 mmߦmrad; ja |
| --- | --- | --- | --- |

Huom. 2:

a.

Lähtöteho on yli 500 W mutta enintään 1 kW, ja niillä on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Sädeparametritulo (BPP) on yli 0,7 mmߦmrad; ja

| 2. | ’Luminanssi’ on enintään 1 024 W/(mmߦmrad)2; |
| --- | --- |

2.

’Luminanssi’ on enintään 1 024 W/(mmߦmrad)2;

| b. | Lähtöteho on yli 1 kW mutta enintään 1,6 kW, ja BPP on yli 1,25 mmߦmrad; |
| --- | --- |

b.

Lähtöteho on yli 1 kW mutta enintään 1,6 kW, ja BPP on yli 1,25 mmߦmrad;

| c. | Lähtöteho on yli 1,6 kW mutta enintään 2,5 kW, ja BPP on yli 1,7 mmߦmrad; |
| --- | --- |

c.

Lähtöteho on yli 1,6 kW mutta enintään 2,5 kW, ja BPP on yli 1,7 mmߦmrad;

| d. | Lähtöteho on yli 2,5 kW mutta enintään 3,3 kW, ja BPP on yli 2,5 mmߦmrad; |
| --- | --- |

d.

Lähtöteho on yli 2,5 kW mutta enintään 3,3 kW, ja BPP on yli 2,5 mmߦmrad;

| e. | Lähtöteho on yli 3,3 kW mutta enintään 4 kW, ja BPP on yli 3,5 mmߦmrad; |
| --- | --- |

e.

Lähtöteho on yli 3,3 kW mutta enintään 4 kW, ja BPP on yli 3,5 mmߦmrad;

| f. | Lähtöteho on yli 4 kW mutta enintään 5 kW, ja BPP on yli 5 mmߦmrad; |
| --- | --- |

f.

Lähtöteho on yli 4 kW mutta enintään 5 kW, ja BPP on yli 5 mmߦmrad;

| g. | Lähtöteho on yli 5 kW mutta enintään 6 kW, ja BPP on yli 7,2 mmߦmrad; |
| --- | --- |

g.

Lähtöteho on yli 5 kW mutta enintään 6 kW, ja BPP on yli 7,2 mmߦmrad;

| h. | Lähtöteho on yli 6 kW mutta enintään 8 kW, ja BPP on yli 12 mmߦmrad; tai |
| --- | --- |

h.

Lähtöteho on yli 6 kW mutta enintään 8 kW, ja BPP on yli 12 mmߦmrad; tai

| i. | Lähtöteho on yli 8 kW mutta enintään 10 kW, ja BPP on yli 24 mmߦmrad.



  Tekn. huom.:



  6A005.a.6.b kohdan huomautuksessa 2.a ’luminanssi’ määritellään seuraavasti: ”laserin” lähtöteho jaettuna toiseen potenssiin korotetulla sädeparametritulolla (BPP) eli lähtöteho/BPP2. |
| --- | --- |

i.

Lähtöteho on yli 8 kW mutta enintään 10 kW, ja BPP on yli 24 mmߦmrad.

Tekn. huom.:

6A005.a.6.b kohdan huomautuksessa 2.a ’luminanssi’ määritellään seuraavasti: ”laserin” lähtöteho jaettuna toiseen potenssiin korotetulla sädeparametritulolla (BPP) eli lähtöteho/BPP2.

| 7. | Lähtöaallonpituus on yli 1 150 nm mutta enintään 1 555 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | Yksitransversaalimuodon ulostulon lähtöteho on yli 50 W; tai |
| --- | --- | --- |

7.

Lähtöaallonpituus on yli 1 150 nm mutta enintään 1 555 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

Yksitransversaalimuodon ulostulon lähtöteho on yli 50 W; tai

| b. | Monitransversaalimuodon ulostulon lähtöteho on yli 80 W; tai |
| --- | --- |

b.

Monitransversaalimuodon ulostulon lähtöteho on yli 80 W; tai

| 8. | Lähtöaallonpituus on yli 1 555 nm ja lähtöteho on yli 1 W; |
| --- | --- |

8.

Lähtöaallonpituus on yli 1 555 nm ja lähtöteho on yli 1 W;

3.A.2

| Huom. | Ks. myös 6A205 kohta. |
| --- | --- |

Huom.

Ks. myös 6A205 kohta.

| b. | Ei-viritettävät pulssitoimiset ”laserit”, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Lähtöaallonpituus on alle 150 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | Lähtöenergia on yli 50 mJ pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 1 W; tai |
| --- | --- | --- | --- |

b.

Ei-viritettävät pulssitoimiset ”laserit”, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Lähtöaallonpituus on alle 150 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

Lähtöenergia on yli 50 mJ pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 1 W; tai

| b. | ”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 1 W; |
| --- | --- |

b.

”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 1 W;

| 2. | Lähtöaallonpituus on vähintään 150 nm mutta enintään 510 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | Lähtöenergia on yli 1,5 J pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 30 W; tai |
| --- | --- | --- |

2.

Lähtöaallonpituus on vähintään 150 nm mutta enintään 510 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

Lähtöenergia on yli 1,5 J pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 30 W; tai

| b. | ”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 30 W;








  Huom.: | 6A005.b.2.b kohdassa ei aseteta valvonnanalaisiksi argon ”lasereita”, joiden keskimääräinen lähtöteho on enintään 50 W. |
| --- | --- | --- |

b.

”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 30 W;

Huom.:

| 3. | Lähtöaallonpituus on yli 510 nm mutta enintään 540 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | Yksitransversaalimuodon ulostulo, jolla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Lähtöenergia on yli 1,5 J pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 50 W; tai |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Lähtöaallonpituus on yli 510 nm mutta enintään 540 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

Yksitransversaalimuodon ulostulo, jolla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Lähtöenergia on yli 1,5 J pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 50 W; tai

| 2. | ”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 50 W; tai |
| --- | --- |

2.

”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 50 W; tai

| b. | Monitransversaalimuodon ulostulo, jolla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Lähtöenergia on yli 1,5 J pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 150 W; tai |
| --- | --- | --- |

b.

Monitransversaalimuodon ulostulo, jolla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Lähtöenergia on yli 1,5 J pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 150 W; tai

| 2. | ”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 150 W; |
| --- | --- |

2.

”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 150 W;

| 4. | Lähtöaallonpituus on yli 540 nm mutta enintään 800 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | ”Pulssin kesto” on alle 1 ps, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Lähtöenergia on yli 0,005 J pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 5 GW; tai |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Lähtöaallonpituus on yli 540 nm mutta enintään 800 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

”Pulssin kesto” on alle 1 ps, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Lähtöenergia on yli 0,005 J pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 5 GW; tai

| 2. | ”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 20 W; tai |
| --- | --- |

2.

”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 20 W; tai

| b. | ”Pulssin kesto” on vähintään 1 ps, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Lähtöenergia on yli 1,5 J pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 30 W; tai |
| --- | --- | --- |

b.

”Pulssin kesto” on vähintään 1 ps, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Lähtöenergia on yli 1,5 J pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 30 W; tai

| 2. | ”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 30 W; |
| --- | --- |

2.

”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 30 W;

| 5. | Lähtöaallonpituus on yli 800 nm mutta enintään 975 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | ”Pulssin kesto” on alle 1 ps, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Lähtöenergia on yli 0,005 J pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 5 GW; tai |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Lähtöaallonpituus on yli 800 nm mutta enintään 975 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

”Pulssin kesto” on alle 1 ps, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Lähtöenergia on yli 0,005 J pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 5 GW; tai

| 2. | Yksitransversaalimuodon ulostulo ja ”keskimääräinen lähtöteho” on yli 20 W; |
| --- | --- |

2.

Yksitransversaalimuodon ulostulo ja ”keskimääräinen lähtöteho” on yli 20 W;

| b. | ”Pulssin kesto” on vähintään 1 ps mutta enintään 1 μs, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Lähtöenergia on yli 0,5 J pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 50 W; |
| --- | --- | --- |

b.

”Pulssin kesto” on vähintään 1 ps mutta enintään 1 μs, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Lähtöenergia on yli 0,5 J pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 50 W;

| 2. | Yksitransversaalimuodon ulostulo ja ”keskimääräinen lähtöteho” on yli 20 W; tai |
| --- | --- |

2.

Yksitransversaalimuodon ulostulo ja ”keskimääräinen lähtöteho” on yli 20 W; tai

| 3. | Monitransversaalimuodon ulostulo ja ”keskimääräinen lähtöteho” on yli 50 W; tai |
| --- | --- |

3.

Monitransversaalimuodon ulostulo ja ”keskimääräinen lähtöteho” on yli 50 W; tai

| c. | ”Pulssin kesto” on yli 1 μs, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Lähtöenergia on yli 2 J pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 50 W; |
| --- | --- | --- |

c.

”Pulssin kesto” on yli 1 μs, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Lähtöenergia on yli 2 J pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 50 W;

| 2. | Yksitransversaalimuodon ulostulo ja ”keskimääräinen lähtöteho” on yli 50 W; tai |
| --- | --- |

2.

Yksitransversaalimuodon ulostulo ja ”keskimääräinen lähtöteho” on yli 50 W; tai

| 3. | Monitransversaalimuodon ulostulo ja ”keskimääräinen lähtöteho” on yli 80 W; |
| --- | --- |

3.

Monitransversaalimuodon ulostulo ja ”keskimääräinen lähtöteho” on yli 80 W;

| 6. | Lähtöaallonpituus on yli 975 nm mutta enintään 1 150 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | ”Pulssin kesto” on alle 1 ps, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Ulostulon ”huipputeho” on yli 2 GW pulssia kohti; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Lähtöaallonpituus on yli 975 nm mutta enintään 1 150 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

”Pulssin kesto” on alle 1 ps, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Ulostulon ”huipputeho” on yli 2 GW pulssia kohti;

| 2. | ”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 10 W; tai |
| --- | --- |

2.

”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 10 W; tai

| 3. | Lähtöenergia on yli 0,002 J pulssia kohti; |
| --- | --- |

3.

Lähtöenergia on yli 0,002 J pulssia kohti;

| b. | ”Pulssin kesto” on vähintään 1 ps mutta alle 1 ns, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Ulostulon ”huipputeho” on yli 5 GW pulssia kohti; |
| --- | --- | --- |

b.

”Pulssin kesto” on vähintään 1 ps mutta alle 1 ns, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Ulostulon ”huipputeho” on yli 5 GW pulssia kohti;

| 2. | ”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 10 W; tai |
| --- | --- |

2.

”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 10 W; tai

| 3. | Lähtöenergia on yli 0,1 J pulssia kohti; |
| --- | --- |

3.

Lähtöenergia on yli 0,1 J pulssia kohti;

| c. | ”Pulssin kesto” on vähintään 1 ns mutta enintään 1 μs, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Yksitransversaalimuodon ulostulo, jolla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | ”Huipputeho” on yli 100 MW; |
| --- | --- | --- | --- |

c.

”Pulssin kesto” on vähintään 1 ns mutta enintään 1 μs, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Yksitransversaalimuodon ulostulo, jolla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

”Huipputeho” on yli 100 MW;

| b. | ”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 20 W, ja ne on suunniteltu niin, että suurin mahdollinen pulssintoistotaajuus on enintään 1 kHz; |
| --- | --- |

b.

”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 20 W, ja ne on suunniteltu niin, että suurin mahdollinen pulssintoistotaajuus on enintään 1 kHz;

| c. | ’Laserin hyötysuhde’ on yli 12 prosenttia ja ”keskimääräinen lähtöteho” on yli 100 W, ja ne kykenevät toimimaan yli 1 kHz:n pulssintoistotaajuudella; |
| --- | --- |

c.

’Laserin hyötysuhde’ on yli 12 prosenttia ja ”keskimääräinen lähtöteho” on yli 100 W, ja ne kykenevät toimimaan yli 1 kHz:n pulssintoistotaajuudella;

| d. | ”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 150 W, ja ne kykenevät toimimaan yli 1 kHz:n pulssintoistotaajuudella; tai |
| --- | --- |

d.

”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 150 W, ja ne kykenevät toimimaan yli 1 kHz:n pulssintoistotaajuudella; tai

| e. | Lähtöenergia on yli 2 J pulssia kohti; tai |
| --- | --- |

e.

Lähtöenergia on yli 2 J pulssia kohti; tai

| 2. | Monitransversaalimuodon ulostulo, jolla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | ”Huipputeho” on yli 400 MW; |
| --- | --- | --- |

2.

Monitransversaalimuodon ulostulo, jolla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

”Huipputeho” on yli 400 MW;

| b. | ’Laserin hyötysuhde’ on yli 18 % ja ”keskimääräinen lähtöteho” on yli 500 W; |
| --- | --- |

b.

’Laserin hyötysuhde’ on yli 18 % ja ”keskimääräinen lähtöteho” on yli 500 W;

| c. | ”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 2 kW; tai |
| --- | --- |

c.

”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 2 kW; tai

| d. | Lähtöenergia on yli 4 J pulssia kohti; tai |
| --- | --- |

d.

Lähtöenergia on yli 4 J pulssia kohti; tai

| d. | ”Pulssin kesto” on yli 1 μs, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Yksitransversaalimuodon ulostulo, jolla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | ”Huipputeho” on yli 500 kW; |
| --- | --- | --- | --- |

d.

”Pulssin kesto” on yli 1 μs, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Yksitransversaalimuodon ulostulo, jolla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

”Huipputeho” on yli 500 kW;

| b. | ’Laserin hyötysuhde’ on yli 12 % ja ”keskimääräinen lähtöteho” on yli 100 W; tai |
| --- | --- |

b.

’Laserin hyötysuhde’ on yli 12 % ja ”keskimääräinen lähtöteho” on yli 100 W; tai

| c. | ”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 150 W; tai |
| --- | --- |

c.

”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 150 W; tai

| 2. | Monitransversaalimuodon ulostulo, jolla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | ”Huipputeho” on yli 1 MW; |
| --- | --- | --- |

2.

Monitransversaalimuodon ulostulo, jolla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

”Huipputeho” on yli 1 MW;

| b. | ’Laserin hyötysuhde’ on yli 18 % ja ”keskimääräinen lähtöteho” on yli 500 W; tai |
| --- | --- |

b.

’Laserin hyötysuhde’ on yli 18 % ja ”keskimääräinen lähtöteho” on yli 500 W; tai

| c. | ”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 2 kW; |
| --- | --- |

c.

”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 2 kW;

| 7. | Lähtöaallonpituus on yli 1 150 nm mutta enintään 1 555 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | ”Pulssin kesto” on enintään 1 μs, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Lähtöenergia on yli 0,5 J pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 50 W; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Lähtöaallonpituus on yli 1 150 nm mutta enintään 1 555 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

”Pulssin kesto” on enintään 1 μs, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Lähtöenergia on yli 0,5 J pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 50 W;

| 2. | Yksitransversaalimuodon ulostulo ja ”keskimääräinen lähtöteho” on yli 20 W; tai |
| --- | --- |

2.

Yksitransversaalimuodon ulostulo ja ”keskimääräinen lähtöteho” on yli 20 W; tai

| 3. | Monitransversaalimuodon ulostulo ja ”keskimääräinen lähtöteho” on yli 50 W; tai |
| --- | --- |

3.

Monitransversaalimuodon ulostulo ja ”keskimääräinen lähtöteho” on yli 50 W; tai

| b. | ”Pulssin kesto” on yli 1 μs, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Lähtöenergia on yli 2 J pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 50 W; |
| --- | --- | --- |

b.

”Pulssin kesto” on yli 1 μs, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Lähtöenergia on yli 2 J pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 50 W;

| 2. | Yksitransversaalimuodon ulostulo ja ”keskimääräinen lähtöteho” on yli 50 W; tai |
| --- | --- |

2.

Yksitransversaalimuodon ulostulo ja ”keskimääräinen lähtöteho” on yli 50 W; tai

| 3. | Monitransversaalimuodon ulostulo ja ”keskimääräinen lähtöteho” on yli 80 W; tai |
| --- | --- |

3.

Monitransversaalimuodon ulostulo ja ”keskimääräinen lähtöteho” on yli 80 W; tai

| 8. | Lähtöaallonpituus on yli 1 555 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | Lähtöenergia on yli 100 mJ pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 1 W; tai |
| --- | --- | --- |

8.

Lähtöaallonpituus on yli 1 555 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

Lähtöenergia on yli 100 mJ pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 1 W; tai

| b. | ”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 1 W; |
| --- | --- |

b.

”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 1 W;

| c. | ”Viritettävät””laserit”, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Lähtöaallonpituus on alle 600 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | Lähtöenergia on yli 50 mJ pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 1 W; tai |
| --- | --- | --- | --- |

c.

”Viritettävät””laserit”, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Lähtöaallonpituus on alle 600 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

Lähtöenergia on yli 50 mJ pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 1 W; tai

| b. | Keskimääräinen tai CW-lähtöteho on yli 1 W; |
| --- | --- |

b.

Keskimääräinen tai CW-lähtöteho on yli 1 W;

| Huom.: | 6A005.c.1 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi väriainelasereita tai muita nestelasereita, joilla on monimuotolähtö ja joiden aallonpituus on vähintään 150 nm mutta enintään 600 nm ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:







  1. | Lähtöenergia on vähemmän kuin 1,5 J pulssia kohti tai ”huipputeho” on vähemmän kuin 20 W; ja |
| --- | --- | --- |

Huom.:

1.

Lähtöenergia on vähemmän kuin 1,5 J pulssia kohti tai ”huipputeho” on vähemmän kuin 20 W; ja

| 2. | Keskimääräinen tai CW-lähtöteho on vähemmän kuin 20 W. |
| --- | --- |

2.

Keskimääräinen tai CW-lähtöteho on vähemmän kuin 20 W.

| 2. | Lähtöaallonpituus on vähintään 600 nm mutta enintään 1 400 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | Lähtöenergia on yli 1 J pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 20 W; tai |
| --- | --- | --- |

2.

Lähtöaallonpituus on vähintään 600 nm mutta enintään 1 400 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

Lähtöenergia on yli 1 J pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 20 W; tai

| b. | Keskimääräinen tai CW-lähtöteho on yli 20 W; tai |
| --- | --- |

b.

Keskimääräinen tai CW-lähtöteho on yli 20 W; tai

| 3. | Lähtöaallonpituus on yli 1 400 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | Lähtöenergia on yli 50 mJ pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 1 W; tai |
| --- | --- | --- |

3.

Lähtöaallonpituus on yli 1 400 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

Lähtöenergia on yli 50 mJ pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 1 W; tai

| b. | Keskimääräinen tai CW-lähtöteho on yli 1 W; |
| --- | --- |

b.

Keskimääräinen tai CW-lähtöteho on yli 1 W;

| d. | Muut ”laserit”, joita ei ole määritelty 6A005.a, 6A005.b tai 6A005.c kohdassa, seuraavasti:






  1. | Seuraavat puolijohde ”laserit”:








  Huom. 1: | 6A005.d.1 kohta sisältää puolijohde ”laserit”, joilla on optinen ulostulo (esim. kuituoptiset häntäkaapelit). |
| --- | --- | --- | --- |

d.

Muut ”laserit”, joita ei ole määritelty 6A005.a, 6A005.b tai 6A005.c kohdassa, seuraavasti:

1.

Seuraavat puolijohde ”laserit”:

Huom. 1:

| Huom. 2: | Erityisesti muita laitteita varten suunniteltujen puolijohdelaserien valvonnanalaisuus määräytyy näiden muiden laitteiden mukaan. |
| --- | --- |

Huom. 2:

| a. | Erilliset yksitransversaalimoodissa toimivat puolijohde ”laserit”, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Aallonpituus on enintään 1 510 nm ja keskimääräinen tai CW-lähtöteho on suurempi kuin 1,5 W; tai |
| --- | --- | --- |

a.

Erilliset yksitransversaalimoodissa toimivat puolijohde ”laserit”, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Aallonpituus on enintään 1 510 nm ja keskimääräinen tai CW-lähtöteho on suurempi kuin 1,5 W; tai

| 2. | Aallonpituus on suurempi kuin 1 510 nm ja keskimääräinen tai CW-lähtöteho on yli 500 mW; |
| --- | --- |

2.

Aallonpituus on suurempi kuin 1 510 nm ja keskimääräinen tai CW-lähtöteho on yli 500 mW;

| b. | Erilliset monitransversaalimoodissa toimivat puolijohde ”laserit”, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Aallonpituus on pienempi kuin 1 400 nm ja keskimääräinen tai CW-lähtöteho suurempi kuin 15 W; |
| --- | --- | --- |

b.

Erilliset monitransversaalimoodissa toimivat puolijohde ”laserit”, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Aallonpituus on pienempi kuin 1 400 nm ja keskimääräinen tai CW-lähtöteho suurempi kuin 15 W;

| 2. | Aallonpituus vähintään 1 400 nm mutta pienempi kuin 1 900 nm ja keskimääräinen tai CW-lähtöteho suurempi kuin 2,5 W; tai |
| --- | --- |

2.

Aallonpituus vähintään 1 400 nm mutta pienempi kuin 1 900 nm ja keskimääräinen tai CW-lähtöteho suurempi kuin 2,5 W; tai

| 3. | Aallonpituus vähintään 1 900 nm ja keskimääräinen tai CW-lähtöteho suurempi kuin 1 W; |
| --- | --- |

3.

Aallonpituus vähintään 1 900 nm ja keskimääräinen tai CW-lähtöteho suurempi kuin 1 W;

| c. | Erilliset puolijohde ”laser”’liuskat’, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Aallonpituus on pienempi kuin 1 400 nm ja keskimääräinen tai CW-lähtöteho suurempi kuin 100 W; |
| --- | --- | --- |

c.

Erilliset puolijohde ”laser”’liuskat’, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Aallonpituus on pienempi kuin 1 400 nm ja keskimääräinen tai CW-lähtöteho suurempi kuin 100 W;

| 2. | Aallonpituus vähintään 1 400 nm mutta pienempi kuin 1 900 nm ja keskimääräinen tai CW-lähtöteho suurempi kuin 25 W; tai |
| --- | --- |

2.

Aallonpituus vähintään 1 400 nm mutta pienempi kuin 1 900 nm ja keskimääräinen tai CW-lähtöteho suurempi kuin 25 W; tai

| 3. | Aallonpituus vähintään 1 900 nm ja keskimääräinen tai CW-lähtöteho suurempi kuin 10 W; |
| --- | --- |

3.

Aallonpituus vähintään 1 900 nm ja keskimääräinen tai CW-lähtöteho suurempi kuin 10 W;

| d. | Puolijohde ”laser”’pinot’ (kaksiulotteiset rakenteet), joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Aallonpituus pienempi kuin 1 400 nm ja jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | Keskimääräinen tai CW-kokonaislähtöteho pienempi kuin 3 kW ja keskimääräinen tai CW-lähtö’tehotiheys’ suurempi kuin 500 W/cm2; |
| --- | --- | --- | --- |

d.

Puolijohde ”laser”’pinot’ (kaksiulotteiset rakenteet), joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Aallonpituus pienempi kuin 1 400 nm ja jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

Keskimääräinen tai CW-kokonaislähtöteho pienempi kuin 3 kW ja keskimääräinen tai CW-lähtö’tehotiheys’ suurempi kuin 500 W/cm2;

| b. | Keskimääräinen tai CW-kokonaislähtöteho vähintään 3 kW mutta enintään 5 kW, ja keskimääräinen tai CW-lähtö’tehotiheys’ suurempi kuin 350 W/cm2; |
| --- | --- |

b.

Keskimääräinen tai CW-kokonaislähtöteho vähintään 3 kW mutta enintään 5 kW, ja keskimääräinen tai CW-lähtö’tehotiheys’ suurempi kuin 350 W/cm2;

| c. | Keskimääräinen tai CW-kokonaislähtöteho suurempi kuin 5 kW; |
| --- | --- |

c.

Keskimääräinen tai CW-kokonaislähtöteho suurempi kuin 5 kW;

| d. | Pulssin huippu’tehotiheys’ suurempi kuin 2 500  W/cm2; tai |
| --- | --- |

d.

Pulssin huippu’tehotiheys’ suurempi kuin 2 500  W/cm2; tai

| e. | Avaruudellisesti koherentti keskimääräinen tai CW-kokonaislähtöteho suurempi kuin 150 W; |
| --- | --- |

e.

Avaruudellisesti koherentti keskimääräinen tai CW-kokonaislähtöteho suurempi kuin 150 W;

| 2. | Aallonpituus vähintään 1 400 nm mutta pienempi kuin 1 900 nm, ja jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | Keskimääräinen tai CW-kokonaislähtöteho pienempi kuin 250 W ja keskimääräinen tai CW-lähtö’tehotiheys’ suurempi kuin 150 W/cm2; |
| --- | --- | --- |

2.

Aallonpituus vähintään 1 400 nm mutta pienempi kuin 1 900 nm, ja jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

Keskimääräinen tai CW-kokonaislähtöteho pienempi kuin 250 W ja keskimääräinen tai CW-lähtö’tehotiheys’ suurempi kuin 150 W/cm2;

| b. | Keskimääräinen tai CW-kokonaislähtöteho vähintään 250 W mutta enintään 500 W, ja keskimääräinen tai CW-lähtö’tehotiheys’ suurempi kuin 50 W/cm2; |
| --- | --- |

b.

Keskimääräinen tai CW-kokonaislähtöteho vähintään 250 W mutta enintään 500 W, ja keskimääräinen tai CW-lähtö’tehotiheys’ suurempi kuin 50 W/cm2;

| c. | Keskimääräinen tai CW-kokonaislähtöteho suurempi kuin 500 W; |
| --- | --- |

c.

Keskimääräinen tai CW-kokonaislähtöteho suurempi kuin 500 W;

| d. | Pulssin huippu’tehotiheys’ suurempi kuin 500 W/cm2; tai |
| --- | --- |

d.

Pulssin huippu’tehotiheys’ suurempi kuin 500 W/cm2; tai

| e. | Avaruudellisesti koherentti keskimääräinen tai CW-kokonaislähtöteho suurempi kuin 15 W; |
| --- | --- |

e.

Avaruudellisesti koherentti keskimääräinen tai CW-kokonaislähtöteho suurempi kuin 15 W;

| 3. | Aallonpituus vähintään 1 900 nm ja jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | Keskimääräinen tai CW-lähtö’tehotiheys’ suurempi kuin 50 W/cm2; |
| --- | --- | --- |

3.

Aallonpituus vähintään 1 900 nm ja jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

Keskimääräinen tai CW-lähtö’tehotiheys’ suurempi kuin 50 W/cm2;

| b. | Keskimääräinen tai CW-lähtöteho suurempi kuin 10 W; tai |
| --- | --- |

b.

Keskimääräinen tai CW-lähtöteho suurempi kuin 10 W; tai

| c. | Avaruudellisesti koherentti keskimääräinen tai CW-kokonaislähtöteho suurempi kuin 1,5 W; tai |
| --- | --- |

c.

Avaruudellisesti koherentti keskimääräinen tai CW-kokonaislähtöteho suurempi kuin 1,5 W; tai

| 4. | Vähintään yksi 6A005.d.1.c kohdassa määritelty ”laser”’liuska’; |
| --- | --- |

4.

Vähintään yksi 6A005.d.1.c kohdassa määritelty ”laser”’liuska’;

Tekn. huom.:

Sovellettaessa 6A005.d.1.d kohtaa ’tehotiheydellä’ tarkoitetaan kokonais ”laser”lähtötehoa jaettuna ’pinon’ emitteripinta-alalla.

| e. | Muut kuin 6A005.d.1.d kohdassa määritellyt puolijohde ”laser”’pinot’, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Erityisesti suunnitellut tai muunnetut yhdistettäväksi muihin ’pinoihin’, jotta voidaan muodostaa suurempi ’pino’; ja |
| --- | --- | --- |

e.

Muut kuin 6A005.d.1.d kohdassa määritellyt puolijohde ”laser”’pinot’, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Erityisesti suunnitellut tai muunnetut yhdistettäväksi muihin ’pinoihin’, jotta voidaan muodostaa suurempi ’pino’; ja

| 2. | Integroidut liitännät, jotka ovat yhteisiä sekä elektroniikalle että jäähdytykselle;








  Huom. 1: | 6A005.d.1.e kohdassa määriteltyjä puolijohde ”laser”’pinoja’ yhdistämällä muodostetut ’pinot’, joita ei ole suunniteltu edelleen yhdistettäväksi tai muunnettavaksi, on määritelty 6A005.d.1.d kohdassa. |
| --- | --- | --- |

2.

Integroidut liitännät, jotka ovat yhteisiä sekä elektroniikalle että jäähdytykselle;

Huom. 1:

| Huom. 2: | 6A005.d.1.e kohdassa määriteltyjä puolijohde ”laser”’pinoja’ yhdistämällä muodostetut ’pinot’, jotka on suunniteltu edelleen yhdistettäväksi tai muunnettavaksi, on määritelty 6A005.d.1.e kohdassa. |
| --- | --- |

Huom. 2:

| Huom. 3: | 6A005.d.1.e kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi yksittäisten ’liuskojen’ modulaarisia kokoonpanoja, jotka on suunniteltu valmistettavaksi päästä päähän lineaarisiksi rakenteiksi. |
| --- | --- |

Huom. 3:

Tekn. huom.:

| 1. | Puolijohde ”lasereita” kutsutaan tavallisesti ”laser”diodeiksi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ’Liuska’ (myös nimellä puolijohde ”laser”’liuska’, ”laser” diodi ’liuska’ tai diodi’liuska’) muodostuu useista puolijohde”lasereista” yksiulotteisessa rakenteessa. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ’Pino’ muodostuu useista ’liuskoista’, jotka muodostavat puolijohde ”laserien” kaksiulotteisen rakenteen. |
| --- | --- |

3.

| 2. | Hiilimonoksidi(CO) ”laserit”, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | Lähtöenergia on yli 2 J pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 5 kW; tai |
| --- | --- | --- |

2.

Hiilimonoksidi(CO) ”laserit”, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

Lähtöenergia on yli 2 J pulssia kohti ja ”huipputeho” on yli 5 kW; tai

| b. | Keskimääräinen tai CW-lähtöteho on yli 5 kW; |
| --- | --- |

b.

Keskimääräinen tai CW-lähtöteho on yli 5 kW;

| 3. | Hiilidionoksidi(CO2) ”laserit”, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | CW-lähtöteho on yli 15 kW; |
| --- | --- | --- |

3.

Hiilidionoksidi(CO2) ”laserit”, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

CW-lähtöteho on yli 15 kW;

| b. | Pulssiulostulon ”pulssin kesto” on yli 10 μs, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | ”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 10 kW; tai |
| --- | --- | --- |

b.

Pulssiulostulon ”pulssin kesto” on yli 10 μs, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 10 kW; tai

| 2. | ”Huipputeho” on yli 100 kW; tai |
| --- | --- |

2.

”Huipputeho” on yli 100 kW; tai

| c. | Pulssiulostulon ”pulssin kesto” on enintään 10 μs, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Pulssin energia on yli 5 J pulssia kohti; tai |
| --- | --- | --- |

c.

Pulssiulostulon ”pulssin kesto” on enintään 10 μs, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Pulssin energia on yli 5 J pulssia kohti; tai

| 2. | ”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 2,5 kW; |
| --- | --- |

2.

”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 2,5 kW;

3.A.2

| a. | Kupari (Cu)-höyrylaserit, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Ne toimivat 500 nm:n ja 600 nm:n välillä olevilla aallonpituuksilla; ja |
| --- | --- | --- |

a.

Kupari (Cu)-höyrylaserit, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

1.

Ne toimivat 500 nm:n ja 600 nm:n välillä olevilla aallonpituuksilla; ja

| 2. | Niiden keskimääräinen lähtöteho on vähintään 30 W; |
| --- | --- |

2.

Niiden keskimääräinen lähtöteho on vähintään 30 W;

| 4. | Eksimeeri ”laserit”, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | Lähtöaallonpituus on enintään 150 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Lähtöenergia on yli 50 mJ pulssia kohti; tai |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Eksimeeri ”laserit”, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

Lähtöaallonpituus on enintään 150 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Lähtöenergia on yli 50 mJ pulssia kohti; tai

| 2. | ”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 1 W; |
| --- | --- |

2.

”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 1 W;

| b. | Lähtöaallonpituus on yli 150 nm mutta enintään 190 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Lähtöenergia on yli 1,5 J pulssia kohti; tai |
| --- | --- | --- |

b.

Lähtöaallonpituus on yli 150 nm mutta enintään 190 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Lähtöenergia on yli 1,5 J pulssia kohti; tai

| 2. | ”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 120 W; |
| --- | --- |

2.

”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 120 W;

| c. | Lähtöaallonpituus on yli 190 nm mutta enintään 360 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Lähtöenergia on yli 10 J pulssia kohti; tai |
| --- | --- | --- |

c.

Lähtöaallonpituus on yli 190 nm mutta enintään 360 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Lähtöenergia on yli 10 J pulssia kohti; tai

| 2. | ”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 500 W; tai |
| --- | --- |

2.

”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 500 W; tai

| d. | Lähtöaallonpituus on yli 360 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Lähtöenergia on yli 1,5 J pulssia kohti; tai |
| --- | --- | --- |

d.

Lähtöaallonpituus on yli 360 nm, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Lähtöenergia on yli 1,5 J pulssia kohti; tai

| 2. | ”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 30 W; |
| --- | --- |

2.

”Keskimääräinen lähtöteho” on yli 30 W;

| Huom. | Erityisesti litografialaitteita varten suunniteltujen eksimeeri ”lasereiden’ osalta katso 3B001 kohta. |
| --- | --- |

Huom.

| 5. | Seuraavat ”kemialliset laserit”:






  a. | Vetyfluoridi(HF) ”laserit”; |
| --- | --- | --- |

5.

Seuraavat ”kemialliset laserit”:

a.

Vetyfluoridi(HF) ”laserit”;

| b. | Deuteriumfluoridi(DF) ”laserit”; |
| --- | --- |

b.

Deuteriumfluoridi(DF) ”laserit”;

| c. | Seuraavat ”siirtolaserit”:






  1. | Happijodi(O2-I) ”laserit”; |
| --- | --- | --- |

c.

Seuraavat ”siirtolaserit”:

1.

Happijodi(O2-I) ”laserit”;

| 2. | Deuteriumfluoridihiilidioksidi(DF-CO2) ”laserit”; |
| --- | --- |

2.

Deuteriumfluoridihiilidioksidi(DF-CO2) ”laserit”;

| 6. | ’Yksittäisiä pulsseja tuottavat’ neodyymilasi ”laserit”, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | ”Pulssin kesto” on enintään 1 μs ja lähtöenergia on yli 50 J pulssia kohti; tai |
| --- | --- | --- |

6.

’Yksittäisiä pulsseja tuottavat’ neodyymilasi ”laserit”, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

”Pulssin kesto” on enintään 1 μs ja lähtöenergia on yli 50 J pulssia kohti; tai

| b. | ”Pulssin kesto” on yli 1 μs ja lähtöenergia on yli 100 J pulssia kohti; |
| --- | --- |

b.

”Pulssin kesto” on yli 1 μs ja lähtöenergia on yli 100 J pulssia kohti;

| Huom.: | ’Yksittäisiä pulsseja tuottava’ viittaa ”laseriin”, joka tuottaa joko yhden yksittäisen ulostulopulssin tai jonka tuottamien pulssien aikaväli on yli minuutin. |
| --- | --- |

Huom.:

| e. | Seuraavat komponentit:






  1. | ’Aktiivisella jäähdytyksellä’ tai lämpöputkijäähdytyksellä jäähdytetyt peilit;


  Tekn. huom.:



  ’Aktiivinen jäähdytys’ on optisten osien jäähdytystekniikka, jossa käytetään välittömästi optisen komponentin pinnan alla virtaavia nesteitä (nimellisetäisyys optisesta pinnasta vähemmän kuin 1 mm) siirtämään lämpöä optiikasta. |
| --- | --- | --- |

e.

Seuraavat komponentit:

1.

’Aktiivisella jäähdytyksellä’ tai lämpöputkijäähdytyksellä jäähdytetyt peilit;

Tekn. huom.:

’Aktiivinen jäähdytys’ on optisten osien jäähdytystekniikka, jossa käytetään välittömästi optisen komponentin pinnan alla virtaavia nesteitä (nimellisetäisyys optisesta pinnasta vähemmän kuin 1 mm) siirtämään lämpöä optiikasta.

| 2. | Optiset peilit tai läpäisevät tai osittain läpäisevät optiset tai sähköoptiset komponentit, muut kuin sulatetut suippenevat kuituliittimet ja monikerroksiset dielektriset hilat (MLD), jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi määriteltyjen ”lasereiden” kanssa;








  Huom.: | Kuituliittimet ja MLD:t määritellään 6A005.e.3 kohdassa. |
| --- | --- | --- |

2.

Optiset peilit tai läpäisevät tai osittain läpäisevät optiset tai sähköoptiset komponentit, muut kuin sulatetut suippenevat kuituliittimet ja monikerroksiset dielektriset hilat (MLD), jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi määriteltyjen ”lasereiden” kanssa;

Huom.:

| 3. | Seuraavat kuitu ”laser” komponentit:






  a. | Sulatetut suippenevat kuituliittimet (monimuoto/monimuoto), joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Väliinkytkemisvaimennus on 0,3 dB tai vähemmän (parempi) pidettynä nimellisellä keskimääräisellä tai CW-lähtöteholla (pois luettuna mahdollisen yksimuotoytimen kautta siirretty lähtöteho), joka on yli 1 000  W; ja |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Seuraavat kuitu ”laser” komponentit:

a.

Sulatetut suippenevat kuituliittimet (monimuoto/monimuoto), joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Väliinkytkemisvaimennus on 0,3 dB tai vähemmän (parempi) pidettynä nimellisellä keskimääräisellä tai CW-lähtöteholla (pois luettuna mahdollisen yksimuotoytimen kautta siirretty lähtöteho), joka on yli 1 000  W; ja

| 2. | Syöttökuitujen lukumäärä on vähintään 3; |
| --- | --- |

2.

Syöttökuitujen lukumäärä on vähintään 3;

| b. | Sulatetut suippenevat kuituliittimet (yksimuoto/monimuoto), joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Väliinkytkemisvaimennus on vähemmän (parempi) kuin 0,5 dB pidettynä nimellisellä keskimääräisellä tai CW-lähtöteholla, joka on yli 4 600  W; |
| --- | --- | --- |

b.

Sulatetut suippenevat kuituliittimet (yksimuoto/monimuoto), joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Väliinkytkemisvaimennus on vähemmän (parempi) kuin 0,5 dB pidettynä nimellisellä keskimääräisellä tai CW-lähtöteholla, joka on yli 4 600  W;

| 2. | Syöttökuitujen lukumäärä on vähintään 3; ja |
| --- | --- |

2.

Syöttökuitujen lukumäärä on vähintään 3; ja

| 3. | Jokin seuraavista:






  a. | Sädeparametritulo (BPP) lähtötehosta mitattuna on enintään 1,5 mm mrad, kun syöttökuituja on enintään 5; tai |
| --- | --- | --- |

3.

Jokin seuraavista:

a.

Sädeparametritulo (BPP) lähtötehosta mitattuna on enintään 1,5 mm mrad, kun syöttökuituja on enintään 5; tai

| b. | Sädeparametritulo (BPP) lähtötehosta mitattuna on enintään 2,5 mm mrad, kun syöttökuituja on enemmän kuin 5; |
| --- | --- |

b.

Sädeparametritulo (BPP) lähtötehosta mitattuna on enintään 2,5 mm mrad, kun syöttökuituja on enemmän kuin 5;

| c. | Monikerroksiset dielektriset hilat (MLD), joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Suunniteltu vähintään 5 kuitu ”laserin” spektri- tai koherentin säteen yhdistelmää varten; ja |
| --- | --- | --- |

c.

Monikerroksiset dielektriset hilat (MLD), joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Suunniteltu vähintään 5 kuitu ”laserin” spektri- tai koherentin säteen yhdistelmää varten; ja

| 2. | CW LIDT (Laser Induced Damage Threshold) on vähintään 10 kW/cm2. |
| --- | --- |

2.

CW LIDT (Laser Induced Damage Threshold) on vähintään 10 kW/cm2.

| f. | Seuraavat optiset laitteet:








  Huom. | ”SHPL”-sovelluksissa toimimaan kykenevät yhteisen aukon optiset elementit: katso asetarvikeluettelo. |
| --- | --- | --- |

f.

Seuraavat optiset laitteet:

Huom.

| 1. | Dynaamiset aaltorintaman (vaiheen) mittauslaitteet, jotka kykenevät rekisteröimään ainakin 50 positiota säteen aaltorintamasta ja joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | Kuvanopeus on vähintään 100 Hz ja vaiheen erottelukyky vähintään 5 % säteen aallonpituudesta; tai |
| --- | --- | --- |

1.

Dynaamiset aaltorintaman (vaiheen) mittauslaitteet, jotka kykenevät rekisteröimään ainakin 50 positiota säteen aaltorintamasta ja joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

Kuvanopeus on vähintään 100 Hz ja vaiheen erottelukyky vähintään 5 % säteen aallonpituudesta; tai

| b. | Kuvanopeus on vähintään 1 000  Hz ja vaiheen erottelukyky vähintään 20 % säteen aallonpituudesta; |
| --- | --- |

b.

Kuvanopeus on vähintään 1 000  Hz ja vaiheen erottelukyky vähintään 20 % säteen aallonpituudesta;

| 2. | ”Laserien” diagnostiikkalaitteet, jotka kykenevät mittaamaan ”SHPL”-järjestelmän säteen ohjauksen kulmavirheitä, jotka ovat enintään 10 μrad; |
| --- | --- |

2.

”Laserien” diagnostiikkalaitteet, jotka kykenevät mittaamaan ”SHPL”-järjestelmän säteen ohjauksen kulmavirheitä, jotka ovat enintään 10 μrad;

| 3. | Optiset laitteet tai komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu vaiheistettujen ryhmien koherenttia sädettä kombinoivaa ”SHPL”-järjestelmää varten tarkkuudella, joka on seuraavista pienempi: λ/10 suunnitellulla aallonpituudella tai 0,1 μm; |
| --- | --- |

3.

Optiset laitteet tai komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu vaiheistettujen ryhmien koherenttia sädettä kombinoivaa ”SHPL”-järjestelmää varten tarkkuudella, joka on seuraavista pienempi: λ/10 suunnitellulla aallonpituudella tai 0,1 μm;

| 4. | Erityisesti ”SHPL”-järjestelmissä käytettäväksi tarkoitetut projektioteleskoopit. |
| --- | --- |

4.

Erityisesti ”SHPL”-järjestelmissä käytettäväksi tarkoitetut projektioteleskoopit.

| g. | ’Laserakustiset havainnointilaitteet’, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Jatkuvatoimisen (CW-) laserin lähtöteho on vähintään 20 mW; |
| --- | --- | --- |

g.

’Laserakustiset havainnointilaitteet’, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Jatkuvatoimisen (CW-) laserin lähtöteho on vähintään 20 mW;

| 2. | Laserin taajuusvakavuus 10 MHz tai parempi (vähemmän); |
| --- | --- |

2.

Laserin taajuusvakavuus 10 MHz tai parempi (vähemmän);

| 3. | Laserin aallonpituudet vähintään 1 000 nm mutta enintään 2 000 nm; |
| --- | --- |

3.

Laserin aallonpituudet vähintään 1 000 nm mutta enintään 2 000 nm;

| 4. | Optisen järjestelmän resoluutio parempi (vähemmän) kuin 1 nm; ja |
| --- | --- |

4.

Optisen järjestelmän resoluutio parempi (vähemmän) kuin 1 nm; ja

| 5. | Optinen signaali-kohinasuhde vähintään 103. |
| --- | --- |

5.

Optinen signaali-kohinasuhde vähintään 103.

Tekn. huom.:

’Laserakustista havainnointilaitetta’ kutsutaan toisinaan lasermikrofoniksi tai hiukkasvirtahavainnointimikrofoniksi.

3.A.2.

| h. | Pulssitoimiset eksimeerlaserit (XeF, XeCl, KrF), joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Ne toimivat 240 nm:n ja 360 nm:n välillä olevilla aallonpituuksilla; |
| --- | --- | --- |

h.

Pulssitoimiset eksimeerlaserit (XeF, XeCl, KrF), joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Ne toimivat 240 nm:n ja 360 nm:n välillä olevilla aallonpituuksilla;

| 2. | Toistotaajuus on suurempi kuin 250 Hz; ja |
| --- | --- |

2.

Toistotaajuus on suurempi kuin 250 Hz; ja

| 3. | Keskimääräinen lähtöteho on suurempi kuin 500 W; |
| --- | --- |

3.

Keskimääräinen lähtöteho on suurempi kuin 500 W;

6A202

Valomonistinputket, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

| a. | Valokatodipinta on suurempi kuin 20 cm2; ja |
| --- | --- |

a.

Valokatodipinta on suurempi kuin 20 cm2; ja

| b. | Anodipulssin nousuaika on lyhyempi kuin 1 ns. |
| --- | --- |

b.

Anodipulssin nousuaika on lyhyempi kuin 1 ns.

5.A.1.

Valomonistinputket, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

| a. | Valokatodipinta on suurempi kuin 20 cm2; ja |
| --- | --- |

a.

Valokatodipinta on suurempi kuin 20 cm2; ja

| b. | Anodipulssin nousuaika on lyhyempi kuin 1 ns. |
| --- | --- |

b.

Anodipulssin nousuaika on lyhyempi kuin 1 ns.

6A203

Seuraavat muut kuin 6A003 kohdassa määritellyt kamerat ja komponentit:

| Huom. 1: | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu vahvistamaan tai heikentämään kameran tai kuvauslaitteen suorituskykyä, jotta 6A203.a, 6A203.b tai 6A203.c kohdan ominaisuudet täyttyvät, määritellään 6D203 kohdassa. |
| --- | --- |

Huom. 1:

| Huom. 2: | ”Teknologia” koodien tai avainten muodossa vahvistamaan tai heikentämään kameran tai kuvauslaitteen suorituskykyä, jotta 6A203.a, 6A203.b tai 6A203.c kohdan ominaisuudet täyttyvät, määritellään 6E203 kohdassa. |
| --- | --- |

Huom. 2:

Huom.:

6A203.a–6A203.c kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi kameroita tai kuvauslaitteita, jos niissä on laitteistoa, ”ohjelmistoa” tai ”teknologiaa” koskevia rajoitteita, jotka rajaavat suorituskyvyn alemmaksi kuin edellä määritelty, edellyttäen että ne täyttävät jonkin seuraavista vaatimuksista:

| 1. | Ne on palautettava alkuperäiselle valmistajalle, jotta niiden suorituskykyä voidaan vahvistaa tai rajoitteita vapauttaa; |
| --- | --- |

1.

Ne on palautettava alkuperäiselle valmistajalle, jotta niiden suorituskykyä voidaan vahvistaa tai rajoitteita vapauttaa;

| 2. | Ne vaativat 6D203 kohdassa määriteltyjä ”ohjelmistoja” suorituskyvyn vahvistamiseksi tai heikentämiseksi, jotta ne täyttäisivät 6A203 kohdan ominaisuuksia koskevat vaatimukset; tai |
| --- | --- |

2.

Ne vaativat 6D203 kohdassa määriteltyjä ”ohjelmistoja” suorituskyvyn vahvistamiseksi tai heikentämiseksi, jotta ne täyttäisivät 6A203 kohdan ominaisuuksia koskevat vaatimukset; tai

| 3. | Ne vaativat 6E203 kohdassa määriteltyä ”teknologiaa” suorituskyvyn vahvistamiseksi tai heikentämiseksi, jotta ne täyttäisivät 6A203 kohdan ominaisuuksia koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

3.

Ne vaativat 6E203 kohdassa määriteltyä ”teknologiaa” suorituskyvyn vahvistamiseksi tai heikentämiseksi, jotta ne täyttäisivät 6A203 kohdan ominaisuuksia koskevat vaatimukset.

5.B.3.

Suurnopeuksiset kamerat ja kuvauslaitteet ja niiden komponentit seuraavasti:

| Huom. | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu vahvistamaan tai heikentämään kameroiden tai kuvauslaitteiden suorituskykyä, jotta jäljempänä määritellyt ominaisuuden täyttyvät; ks. valvonnan osalta 5.D.1 ja 5.D.2 kohta. |
| --- | --- |

Huom.

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu vahvistamaan tai heikentämään kameroiden tai kuvauslaitteiden suorituskykyä, jotta jäljempänä määritellyt ominaisuuden täyttyvät; ks. valvonnan osalta 5.D.1 ja 5.D.2 kohta.

6A203

| a. | Seuraavat juovakamerat ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:






  1. | Juovakamerat, joiden piirtonopeus on suurempi kuin 0,5 mm/μs; |
| --- | --- | --- |

a.

Seuraavat juovakamerat ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:

1.

Juovakamerat, joiden piirtonopeus on suurempi kuin 0,5 mm/μs;

| 2. | Elektroniset juovakamerat, jotka kykenevät enintään 50 ns:n aikaresoluutioon; |
| --- | --- |

2.

Elektroniset juovakamerat, jotka kykenevät enintään 50 ns:n aikaresoluutioon;

| 3. | Juovaputket 6A203.a.2 kohdassa määriteltyjä kameroita varten; |
| --- | --- |

3.

Juovaputket 6A203.a.2 kohdassa määriteltyjä kameroita varten;

| 4. | Ohjelmalisäkkeet, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi moduulirakenteisten juovakameroiden kanssa ja jotka mahdollistavat 6A203.a.1 tai 6A203.a.2 kohdan suorituskykyeritelmät; |
| --- | --- |

4.

Ohjelmalisäkkeet, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi moduulirakenteisten juovakameroiden kanssa ja jotka mahdollistavat 6A203.a.1 tai 6A203.a.2 kohdan suorituskykyeritelmät;

| 5. | Synkronointi-elektroniikkayksiköt sekä turbiineista, peileistä ja laakereista koostuvat roottorikokoonpanot, jotka on erityisesti suunniteltu 6A203.a.1 kohdassa määriteltyjä kameroita varten; |
| --- | --- |

5.

Synkronointi-elektroniikkayksiköt sekä turbiineista, peileistä ja laakereista koostuvat roottorikokoonpanot, jotka on erityisesti suunniteltu 6A203.a.1 kohdassa määriteltyjä kameroita varten;

5.B.3.a

| a. | Seuraavat juovakamerat ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:






  1. | Juovakamerat, joiden piirtonopeus on suurempi kuin 0,5 mm/μs; |
| --- | --- | --- |

a.

Seuraavat juovakamerat ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:

1.

Juovakamerat, joiden piirtonopeus on suurempi kuin 0,5 mm/μs;

| 2. | Elektroniset juovakamerat, jotka kykenevät 50 ns:n tai lyhyempään aikaresoluutioon; |
| --- | --- |

2.

Elektroniset juovakamerat, jotka kykenevät 50 ns:n tai lyhyempään aikaresoluutioon;

| 3. | Juovaputket 5.B.3.a.2 kohdassa määriteltyjä kameroita varten; |
| --- | --- |

3.

Juovaputket 5.B.3.a.2 kohdassa määriteltyjä kameroita varten;

| 4. | Ohjelmalisäkkeet, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi moduulirakenteisten juovakameroiden kanssa ja jotka mahdollistavat 5.B.3.a.1 tai 5.B.3.a.2 kohdan suorituskykyeritelmät; |
| --- | --- |

4.

Ohjelmalisäkkeet, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi moduulirakenteisten juovakameroiden kanssa ja jotka mahdollistavat 5.B.3.a.1 tai 5.B.3.a.2 kohdan suorituskykyeritelmät;

| 5. | Synkronointi-elektroniikkayksiköt sekä turbiineista, peileistä ja laakereista koostuvat roottorikokoonpanot, jotka on erityisesti suunniteltu 5.B.3.a.1 kohdassa määriteltyjä kameroita varten; |
| --- | --- |

5.

Synkronointi-elektroniikkayksiköt sekä turbiineista, peileistä ja laakereista koostuvat roottorikokoonpanot, jotka on erityisesti suunniteltu 5.B.3.a.1 kohdassa määriteltyjä kameroita varten;

6A203

| b. | Seuraavat erilliskuvia ottavat kamerat ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:






  1. | Erilliskuvia ottavat kamerat, joiden tallennusnopeus on yli 225 000 kuvaa/s; |
| --- | --- | --- |

b.

Seuraavat erilliskuvia ottavat kamerat ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:

1.

Erilliskuvia ottavat kamerat, joiden tallennusnopeus on yli 225 000 kuvaa/s;

| 2. | Erilliskuvia ottavat kamerat, joiden valotusaika kuvaa kohden on enintään 50 ns; |
| --- | --- |

2.

Erilliskuvia ottavat kamerat, joiden valotusaika kuvaa kohden on enintään 50 ns;

| 3. | Erilliskuvaputket ja solid-state-kuvauslaitteet, joiden pikakuvauksen veräjöintiaika on enintään 50 ns ja jotka on erityisesti suunniteltu 6A203.b.1 tai 6A203.b.2 kohdassa määriteltyjä kameroita varten; |
| --- | --- |

3.

Erilliskuvaputket ja solid-state-kuvauslaitteet, joiden pikakuvauksen veräjöintiaika on enintään 50 ns ja jotka on erityisesti suunniteltu 6A203.b.1 tai 6A203.b.2 kohdassa määriteltyjä kameroita varten;

| 4. | Ohjelmalisäkkeet, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi moduulirakenteisten erilliskuvia ottavien kameroiden kanssa ja jotka mahdollistavat 6A203.b.1 tai 6A203.b.2 kohdan suorituskykyeritelmät; |
| --- | --- |

4.

Ohjelmalisäkkeet, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi moduulirakenteisten erilliskuvia ottavien kameroiden kanssa ja jotka mahdollistavat 6A203.b.1 tai 6A203.b.2 kohdan suorituskykyeritelmät;

| 5. | Synkronointi-elektroniikkayksiköt sekä turbiineista, peileistä ja laakereista koostuvat roottorikokoonpanot, jotka on erityisesti suunniteltu 6A203.b.1 tai 6A203.b.2 kohdassa määriteltyjä kameroita varten; |
| --- | --- |

5.

Synkronointi-elektroniikkayksiköt sekä turbiineista, peileistä ja laakereista koostuvat roottorikokoonpanot, jotka on erityisesti suunniteltu 6A203.b.1 tai 6A203.b.2 kohdassa määriteltyjä kameroita varten;

Tekn. huom.:

6A203.b kohdassa tarkoitettuja erilliskuvia ottavia suurinopeuksisia kameroita voidaan käyttää yksin tuottamaan yksittäinen kuva dynaamisesta tapahtumasta tai useita tällaisia kameroita voidaan yhdistää sekvenssikuvausjärjestelmään tuottamaan useita kuvia tapahtumasta.

5.B.3.b

| b. | Seuraavat erilliskuvia ottavat kamerat ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:






  1. | Erilliskuvia ottavat kamerat, joiden tallennusnopeus on suurempi kuin 225 000 kuvaa/s; |
| --- | --- | --- |

b.

Seuraavat erilliskuvia ottavat kamerat ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:

1.

Erilliskuvia ottavat kamerat, joiden tallennusnopeus on suurempi kuin 225 000 kuvaa/s;

| 2. | Erilliskuvia ottavat kamerat, joiden valotusaika kuvaa kohden on 50 ns tai lyhyempi; |
| --- | --- |

2.

Erilliskuvia ottavat kamerat, joiden valotusaika kuvaa kohden on 50 ns tai lyhyempi;

| 3. | Erilliskuvaputket ja solid-state-kuvauslaitteet, joiden pikakuvauksen veräjöintiaika on enintään 50 ns ja jotka on erityisesti suunniteltu 5.B.3.b.1 tai 5.B.3.b.2 kohdassa määriteltyjä kameroita varten; |
| --- | --- |

3.

Erilliskuvaputket ja solid-state-kuvauslaitteet, joiden pikakuvauksen veräjöintiaika on enintään 50 ns ja jotka on erityisesti suunniteltu 5.B.3.b.1 tai 5.B.3.b.2 kohdassa määriteltyjä kameroita varten;

| 4. | Ohjelmalisäkkeet, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi moduulirakenteisten juovakameroiden kanssa ja jotka mahdollistavat 5.B.3.b.1 tai 5.B.3.b.2 kohdan suorituskykyeritelmät; |
| --- | --- |

4.

Ohjelmalisäkkeet, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi moduulirakenteisten juovakameroiden kanssa ja jotka mahdollistavat 5.B.3.b.1 tai 5.B.3.b.2 kohdan suorituskykyeritelmät;

| 5. | Synkronointi-elektroniikkayksiköt sekä turbiineista, peileistä ja laakereista koostuvat roottorikokoonpanot, jotka on erityisesti suunniteltu 5.B.3.b.1 tai 5.B.3.b.2 kohdassa määriteltyjä kameroita varten; |
| --- | --- |

5.

Synkronointi-elektroniikkayksiköt sekä turbiineista, peileistä ja laakereista koostuvat roottorikokoonpanot, jotka on erityisesti suunniteltu 5.B.3.b.1 tai 5.B.3.b.2 kohdassa määriteltyjä kameroita varten;

6A203

| c. | Seuraavat solid-state- tai elektroniputkikamerat ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:






  1. | Solid-state- tai elektroniputkikamerat, joiden pikakuvauksen veräjöintiaika on enintään 50 ns; |
| --- | --- | --- |

c.

Seuraavat solid-state- tai elektroniputkikamerat ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:

1.

Solid-state- tai elektroniputkikamerat, joiden pikakuvauksen veräjöintiaika on enintään 50 ns;

| 2. | Solid-state-kuvauslaitteet ja kuvanvahvistinputket, joiden pikakuvauksen veräjöintiaika on enintään 50 ns ja jotka on erityisesti suunniteltu 6A203.c.1 kohdassa määriteltyjä kameroita varten; |
| --- | --- |

2.

Solid-state-kuvauslaitteet ja kuvanvahvistinputket, joiden pikakuvauksen veräjöintiaika on enintään 50 ns ja jotka on erityisesti suunniteltu 6A203.c.1 kohdassa määriteltyjä kameroita varten;

| 3. | Sähköoptiset suljinlaitteet (Kerr- tai Pockels-kennot), joiden pikakuvauksen veräjöintiaika on enintään 50 ns; |
| --- | --- |

3.

Sähköoptiset suljinlaitteet (Kerr- tai Pockels-kennot), joiden pikakuvauksen veräjöintiaika on enintään 50 ns;

| 4. | Ohjelmalisäkkeet, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi moduulirakenteisten kameroiden kanssa ja jotka mahdollistavat 6A203.c.1 kohdan suorituskykyeritelmät. |
| --- | --- |

4.

Ohjelmalisäkkeet, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi moduulirakenteisten kameroiden kanssa ja jotka mahdollistavat 6A203.c.1 kohdan suorituskykyeritelmät.

5.B.3.c

| c. | Seuraavat solid-state- tai elektroniputkikamerat ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:






  1. | Solid-state- tai elektroniputkikamerat, joiden pikakuvauksen veräjöintiaika on enintään 50 ns; |
| --- | --- | --- |

c.

Seuraavat solid-state- tai elektroniputkikamerat ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:

1.

Solid-state- tai elektroniputkikamerat, joiden pikakuvauksen veräjöintiaika on enintään 50 ns;

| 2. | Solid-state-kuvauslaitteet ja kuvanvahvistinputket, joiden pikakuvauksen veräjöintiaika on enintään 50 ns ja jotka on erityisesti suunniteltu 5.B.3.c.1 kohdassa määriteltyjä kameroita varten; |
| --- | --- |

2.

Solid-state-kuvauslaitteet ja kuvanvahvistinputket, joiden pikakuvauksen veräjöintiaika on enintään 50 ns ja jotka on erityisesti suunniteltu 5.B.3.c.1 kohdassa määriteltyjä kameroita varten;

| 3. | Sähköoptiset suljinlaitteet (Kerr- tai Pockels-kennot), joiden pikakuvauksen veräjöintiaika on enintään 50 ns; |
| --- | --- |

3.

Sähköoptiset suljinlaitteet (Kerr- tai Pockels-kennot), joiden pikakuvauksen veräjöintiaika on enintään 50 ns;

| 4. | Ohjelmalisäkkeet, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi moduulirakenteisten kameroiden kanssa ja jotka mahdollistavat 5.B.3.c.1 kohdan suorituskykyeritelmät. |
| --- | --- |

4.

Ohjelmalisäkkeet, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi moduulirakenteisten kameroiden kanssa ja jotka mahdollistavat 5.B.3.c.1 kohdan suorituskykyeritelmät.

Tekn. huom.

Erilliskuvia ottavia suurinopeuksisia kameroita voidaan käyttää yksin tuottamaan yksittäinen kuva dynaamisesta tapahtumasta tai useita tällaisia kameroita voidaan yhdistää sekvenssikuvausjärjestelmään tuottamaan useita kuvia tapahtumasta.

6A203

| d. | Säteilyä kestävät TV-kamerat tai niissä käytetyt linssit, jotka on erityisesti suunniteltu tai mitoitettu kestämään yli 50 × 103 Gy:n (pii) (5 × 106 radin (pii)) säteilyn kokonaisannosta toiminnallisuuden siitä kärsimättä.


  Tekn. huom.:



  Termillä Gy (pii) tarkoitetaan jouleina kilogrammaa kohti ilmaistua energiaa, jonka suojaamaton piinäyte imee itseensä altistuessaan ionisoivalle säteilylle. |
| --- | --- |

d.

Säteilyä kestävät TV-kamerat tai niissä käytetyt linssit, jotka on erityisesti suunniteltu tai mitoitettu kestämään yli 50 × 103 Gy:n (pii) (5 × 106 radin (pii)) säteilyn kokonaisannosta toiminnallisuuden siitä kärsimättä.

Tekn. huom.:

Termillä Gy (pii) tarkoitetaan jouleina kilogrammaa kohti ilmaistua energiaa, jonka suojaamaton piinäyte imee itseensä altistuessaan ionisoivalle säteilylle.

1.A.2.

Säteilyä kestävät TV-kamerat tai niissä käytetyt linssit, jotka on erityisesti suunniteltu tai mitoitettu

yli 5 × 104 Gy:n (Pii) säteilyn kokonaisannosta toiminnallisuuden siitä kärsimättä.

Tekninen huomautus: Termillä Gy (pii) tarkoitetaan jouleina kilogrammaa kohti ilmaistua energiaa, jonka suojaamaton piinäyte imee itseensä altistuessaan ionisoivalle säteilylle.

6A205

Seuraavat, muut kuin 0B001.g.5, 0B001.h.6 tai 6A005 kohdassa määritellyt ”laserit”, ”laser” vahvistimet ja oskillaattorit: seuraavasti:

| Huom. | Kuparihöyrylaserit, katso 6A005.b kohta. |
| --- | --- |

Huom.

3.A.2.

Seuraavat laserit, laservahvistimet ja oskillaattorit:

| Huom. | Ks. myös 6A005 kohta. |
| --- | --- |

Huom.

Ks. myös 6A005 kohta.

6A205

| a. | Argonioni ”laserit”, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Ne toimivat 400–515 nm:n aallonpituuksilla; ja |
| --- | --- | --- |

a.

Argonioni ”laserit”, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

1.

Ne toimivat 400–515 nm:n aallonpituuksilla; ja

| 2. | Keskimääräinen lähtöteho on suurempi kuin 40 W; |
| --- | --- |

2.

Keskimääräinen lähtöteho on suurempi kuin 40 W;

3.A.2.b

Argonionilaserit, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

| 1. | Ne toimivat aallonpituuksilla 400–515 nm; ja |
| --- | --- |

1.

Ne toimivat aallonpituuksilla 400–515 nm; ja

| 2. | Keskimääräinen lähtöteho on suurempi kuin 40 W; |
| --- | --- |

2.

Keskimääräinen lähtöteho on suurempi kuin 40 W;

6A205

| b. | Viritettävät pulssitoimiset yksimuoto-väriaine ”laser”-oskillaattorit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Ne toimivat 300–800 nm:n aallonpituuksilla; |
| --- | --- | --- |

b.

Viritettävät pulssitoimiset yksimuoto-väriaine ”laser”-oskillaattorit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Ne toimivat 300–800 nm:n aallonpituuksilla;

| 2. | Keskimääräinen lähtöteho on suurempi kuin 1 W; |
| --- | --- |

2.

Keskimääräinen lähtöteho on suurempi kuin 1 W;

| 3. | Toistotaajuus on suurempi kuin 1 kHz; ja |
| --- | --- |

3.

Toistotaajuus on suurempi kuin 1 kHz; ja

| 4. | Pulssin leveys on alle 100 ns; |
| --- | --- |

4.

Pulssin leveys on alle 100 ns;

3.A.2.d

Viritettävät pulssitoimiset yksimuoto-väriainelaseroskillaattorit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| 1. | Ne toimivat 300 nm:n ja 800 nm:n välillä olevilla aallonpituuksilla; |
| --- | --- |

1.

Ne toimivat 300 nm:n ja 800 nm:n välillä olevilla aallonpituuksilla;

| 2. | Keskimääräinen lähtöteho on suurempi kuin 1 W; |
| --- | --- |

2.

Keskimääräinen lähtöteho on suurempi kuin 1 W;

| 3. | Niiden toistotaajuus on suurempi kuin 1 kHz; ja |
| --- | --- |

3.

Niiden toistotaajuus on suurempi kuin 1 kHz; ja

| 4. | Pulssin leveys on alle 100 ns; |
| --- | --- |

4.

Pulssin leveys on alle 100 ns;

6A205

| c. | Viritettävät pulssitoimiset väriaine ”laser” vahvistimet ja oskillaattorit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Ne toimivat 300–800 nm:n aallonpituuksilla; |
| --- | --- | --- |

c.

Viritettävät pulssitoimiset väriaine ”laser” vahvistimet ja oskillaattorit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Ne toimivat 300–800 nm:n aallonpituuksilla;

| 2. | Keskimääräinen lähtöteho on suurempi kuin 30 W; |
| --- | --- |

2.

Keskimääräinen lähtöteho on suurempi kuin 30 W;

| 3. | Toistotaajuus on suurempi kuin 1 kHz; ja |
| --- | --- |

3.

Toistotaajuus on suurempi kuin 1 kHz; ja

| 4. | Pulssin leveys on alle 100 ns; |
| --- | --- |

4.

Pulssin leveys on alle 100 ns;

| Huom.: | 6A205.c kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi yksimuoto-oskillaattoreita. |
| --- | --- |

Huom.:

3.A.2.e

Viritettävät pulssitoimiset väriainelaservahvistimet ja -oskillaattorit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| 1. | Ne toimivat 300 nm:n ja 800 nm:n välillä olevilla aallonpituuksilla; |
| --- | --- |

1.

Ne toimivat 300 nm:n ja 800 nm:n välillä olevilla aallonpituuksilla;

| 2. | Keskimääräinen lähtöteho on suurempi kuin 30 W; |
| --- | --- |

2.

Keskimääräinen lähtöteho on suurempi kuin 30 W;

| 3. | Niiden toistotaajuus on suurempi kuin 1 kHz; ja |
| --- | --- |

3.

Niiden toistotaajuus on suurempi kuin 1 kHz; ja

| 4. | Pulssin leveys on alle 100 ns; |
| --- | --- |

4.

Pulssin leveys on alle 100 ns;

| Huom. | 3.A.2.e kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi yksimuoto-oskillaattoreita. |
| --- | --- |

Huom.

3.A.2.e kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi yksimuoto-oskillaattoreita.

6A205

| d. | Pulssitoimiset hiilidioksidi ”laserit”, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Ne toimivat 9 000 –11 000 nm:n aallonpituuksilla; |
| --- | --- | --- |

d.

Pulssitoimiset hiilidioksidi ”laserit”, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Ne toimivat 9 000 –11 000 nm:n aallonpituuksilla;

| 2. | Toistotaajuus on suurempi kuin 250 Hz; |
| --- | --- |

2.

Toistotaajuus on suurempi kuin 250 Hz;

| 3. | Keskimääräinen lähtöteho on suurempi kuin 500 W; ja |
| --- | --- |

3.

Keskimääräinen lähtöteho on suurempi kuin 500 W; ja

| 4. | Pulssin leveys alle 200 ns; |
| --- | --- |

4.

Pulssin leveys alle 200 ns;

3.A.2.g

Pulssitoimiset hiilidioksidilaserit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| 1. | Ne toimivat 9 000 nm:n ja 11 000 nm:n välillä olevilla aallonpituuksilla; |
| --- | --- |

1.

Ne toimivat 9 000 nm:n ja 11 000 nm:n välillä olevilla aallonpituuksilla;

| 2. | Niiden toistotaajuus on suurempi kuin 250 Hz; |
| --- | --- |

2.

Niiden toistotaajuus on suurempi kuin 250 Hz;

| 3. | Keskimääräinen lähtöteho on suurempi kuin 500 W; ja |
| --- | --- |

3.

Keskimääräinen lähtöteho on suurempi kuin 500 W; ja

| 4. | Pulssin leveys alle 200 ns; |
| --- | --- |

4.

Pulssin leveys alle 200 ns;

| Huom. | 3.A.2.g kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi teollisia hiilidioksidilasereita, joiden teho on suurempi (tyypillisesti 1–5 kW) ja joita käytetään esimerkiksi leikkaamisessa ja hitsauksessa. Nämä laserit ovat jatkuvatoimisia lasereita tai pulssilasereita, joiden pulssin leveys on yli 200 ns. |
| --- | --- |

Huom.

3.A.2.g kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi teollisia hiilidioksidilasereita, joiden teho on suurempi (tyypillisesti 1–5 kW) ja joita käytetään esimerkiksi leikkaamisessa ja hitsauksessa. Nämä laserit ovat jatkuvatoimisia lasereita tai pulssilasereita, joiden pulssin leveys on yli 200 ns.

6A205

| e. | Paravetykäyttöiset Raman-muuntimet, jotka on suunniteltu toimimaan 16 μm:n lähtöaaltopituudella ja joiden toistotaajuus on suurempi kuin 250 Hz; |
| --- | --- |

e.

Paravetykäyttöiset Raman-muuntimet, jotka on suunniteltu toimimaan 16 μm:n lähtöaaltopituudella ja joiden toistotaajuus on suurempi kuin 250 Hz;

3.A.2.i.

Paravetykäyttöiset Raman-muuntimet, jotka on suunniteltu toimimaan 16 mm:n lähtöaaltopituudella ja joiden toistotaajuus on suurempi kuin 250 Hz;

6A205

| f. | Neodyymiseostetut ”lasereidenaserit” (muut kuin lasi-), joiden lähtöaallonpituus on 1 000 –1 100 nm ja joilla on jompikumpi seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Pulssiviritettävät ”Q-kytkin-laserit”, joiden pulssinkesto on vähintään 1 ns ja joilla on jompikumpi seuraavista ominaisuuksista;






  a. | Yksitransversaalimuodon ulostulo, jonka keskimääräinen lähtöteho on yli 40 W; tai |
| --- | --- | --- | --- |

f.

Neodyymiseostetut ”lasereidenaserit” (muut kuin lasi-), joiden lähtöaallonpituus on 1 000 –1 100 nm ja joilla on jompikumpi seuraavista ominaisuuksista:

1.

Pulssiviritettävät ”Q-kytkin-laserit”, joiden pulssinkesto on vähintään 1 ns ja joilla on jompikumpi seuraavista ominaisuuksista;

a.

Yksitransversaalimuodon ulostulo, jonka keskimääräinen lähtöteho on yli 40 W; tai

| b. | Monitransversaalimuodon ulostulo, jonka keskimääräinen lähtöteho on yli 50 W; tai |
| --- | --- |

b.

Monitransversaalimuodon ulostulo, jonka keskimääräinen lähtöteho on yli 50 W; tai

| 2. | Mukana on taajuuden kahdentaminen, jolloin lähtöaallonpituus on 500–550 nm ja keskimääräinen lähtöteho yli 40 W; |
| --- | --- |

2.

Mukana on taajuuden kahdentaminen, jolloin lähtöaallonpituus on 500–550 nm ja keskimääräinen lähtöteho yli 40 W;

3.A.2.c.

Neodyymiseostetut laserit (muut kuin lasi-), joiden lähtöaallonpituus on 1 000 –1 100 nm ja joilla on jompikumpi seuraavista ominaisuuksista:

| 1. | Pulssiviritettävät ja Q-kytkin-laserit, joiden pulssinkesto on vähintään 1 ns ja joilla on jompikumpi seuraavista ominaisuuksista:






  a. | Yksitransversaalimuodon ulostulo, jonka keskimääräinen lähtöteho on yli 40 W; tai |
| --- | --- | --- |

1.

Pulssiviritettävät ja Q-kytkin-laserit, joiden pulssinkesto on vähintään 1 ns ja joilla on jompikumpi seuraavista ominaisuuksista:

a.

Yksitransversaalimuodon ulostulo, jonka keskimääräinen lähtöteho on yli 40 W; tai

| b. | Monitransversaalimuodon ulostulo, jonka keskimääräinen lähtöteho on yli 50 W; |
| --- | --- |

b.

Monitransversaalimuodon ulostulo, jonka keskimääräinen lähtöteho on yli 50 W;

tai

| 2. | Mukana on taajuuden kahdentaminen, jolloin lähtöaallonpituus on 500–550 nm ja keskimääräinen lähtöteho yli 40 W; |
| --- | --- |

2.

Mukana on taajuuden kahdentaminen, jolloin lähtöaallonpituus on 500–550 nm ja keskimääräinen lähtöteho yli 40 W;

6A205

| g. | Muut kuin 6A005.d.2 kohdassa määritellyt pulssitoimiset hiilimonoksidi ”laserit”, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Ne toimivat 5 000 –6 000 nm:n aallonpituuksilla; |
| --- | --- | --- |

g.

Muut kuin 6A005.d.2 kohdassa määritellyt pulssitoimiset hiilimonoksidi ”laserit”, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Ne toimivat 5 000 –6 000 nm:n aallonpituuksilla;

| 2. | Toistotaajuus on suurempi kuin 250 Hz; |
| --- | --- |

2.

Toistotaajuus on suurempi kuin 250 Hz;

| 3. | Keskimääräinen lähtöteho on suurempi kuin 200 W; ja |
| --- | --- |

3.

Keskimääräinen lähtöteho on suurempi kuin 200 W; ja

| 4. | Pulssin leveys on alle 200 ns. |
| --- | --- |

4.

Pulssin leveys on alle 200 ns.

3.A.2.j

Pulssitoimiset hiilimonoksidilaserit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| 1. | Ne toimivat 5 000 nm:n ja 6 000 nm:n välillä olevilla aallonpituuksilla; |
| --- | --- |

1.

Ne toimivat 5 000 nm:n ja 6 000 nm:n välillä olevilla aallonpituuksilla;

| 2. | Niiden toistotaajuus on suurempi kuin 250 Hz; |
| --- | --- |

2.

Niiden toistotaajuus on suurempi kuin 250 Hz;

| 3. | Keskimääräinen lähtöteho on suurempi kuin 200 W; ja |
| --- | --- |

3.

Keskimääräinen lähtöteho on suurempi kuin 200 W; ja

| 4. | Pulssin leveys alle 200 ns; |
| --- | --- |

4.

Pulssin leveys alle 200 ns;

| Huom. | 3.A.2.j kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi teollisia hiilimonoksidilasereita, joiden teho on suurempi (tyypillisesti 1–5 kW) ja joita käytetään esimerkiksi leikkaamisessa ja hitsauksessa. Nämä laserit ovat jatkuvatoimisia lasereita tai pulssilasereita, joiden pulssin leveys on yli 200 ns. |
| --- | --- |

Huom.

3.A.2.j kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi teollisia hiilimonoksidilasereita, joiden teho on suurempi (tyypillisesti 1–5 kW) ja joita käytetään esimerkiksi leikkaamisessa ja hitsauksessa. Nämä laserit ovat jatkuvatoimisia lasereita tai pulssilasereita, joiden pulssin leveys on yli 200 ns.

6A225

Nopeusinterferometrit yli 1 km/s nopeuksien mittaamiseksi lyhyemmän kuin 10 mikrosekunnin aikajakson kuluessa.

| Huom.: | 6A225 kohtaan sisältyvät sellaiset nopeusinterferometrit kuten VISARit, DLI:t (doppler ”laser” interferometrit) ja PVD:t (optiset dopplernopeusmittarit), joista käytetään myös nimitystä Het-V (heterodyne-nopeusmittarit). |
| --- | --- |

Huom.:

5.B.5.a

Hydrodynaamisissa kokeissa käytettävät erityisinstrumentit seuraavasti:

| a. | Nopeusinterferometrit yli 1 km/s nopeuksien mittaamiseksi lyhyemmän kuin 10 mikrosekunnin aikajakson kuluessa. |
| --- | --- |

a.

Nopeusinterferometrit yli 1 km/s nopeuksien mittaamiseksi lyhyemmän kuin 10 mikrosekunnin aikajakson kuluessa.

6A226

Seuraavat paineanturit:

| a. | Iskupaineanturit, jotka kykenevät mittaamaan yli 10 GPa:n paineita, mukaan luettuna manganiinista, ytterbiumista ja polyvinyylideenifluoridista (PVBF, PVF2) valmistetut anturit; |
| --- | --- |

a.

Iskupaineanturit, jotka kykenevät mittaamaan yli 10 GPa:n paineita, mukaan luettuna manganiinista, ytterbiumista ja polyvinyylideenifluoridista (PVBF, PVF2) valmistetut anturit;

| b. | Kvartsipaineanturit, joilla mitataan yli 10 GPa:n paineita. |
| --- | --- |

b.

Kvartsipaineanturit, joilla mitataan yli 10 GPa:n paineita.

5.B.5.b.

| b. | Iskupaineanturit, joilla pystytään mittaamaan yli 10 GPa:n paineita, mukaan luettuna manganiinista, ytterbiumista ja polyvinyylideenifluoridista (PVBF, PVF2) valmistetut anturit; |
| --- | --- |

b.

Iskupaineanturit, joilla pystytään mittaamaan yli 10 GPa:n paineita, mukaan luettuna manganiinista, ytterbiumista ja polyvinyylideenifluoridista (PVBF, PVF2) valmistetut anturit;

5.B.5.c.

| c. | Kvartsipaineanturit, joilla mitataan yli 10 GPa:n paineita. |
| --- | --- |

c.

Kvartsipaineanturit, joilla mitataan yli 10 GPa:n paineita.

| Huom. | 5.B.5.a kohtaan sisältyvät sellaiset nopeusinterferometrit kuten VISARit, DLI:t (dopplerlaserinterferometrit) ja PVD:t (optiset dopplernopeusmittarit), joista käytetään myös nimitystä Het-V (heterodyne-nopeusmittarit). |
| --- | --- |

Huom.

5.B.5.a kohtaan sisältyvät sellaiset nopeusinterferometrit kuten VISARit, DLI:t (dopplerlaserinterferometrit) ja PVD:t (optiset dopplernopeusmittarit), joista käytetään myös nimitystä Het-V (heterodyne-nopeusmittarit).

6D   Ohjelmistot

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2 |
| --- | --- |
| 6D203 | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu vahvistamaan tai heikentämään kameran tai kuvauslaitteen suorituskykyä, jotta 6A203.a.–6A203.c kohdan ominaisuudet täyttyvät. | 5.D.2. | ”Ohjelmistot” tai salausavaimet ja -koodit, jotka on erityisesti suunniteltu vahvistamaan tai heikentämään 5.B.3 kohdassa valvonnanalaiseksi asetettujen laitteiden suorituskykyä. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2

6D203

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu vahvistamaan tai heikentämään kameran tai kuvauslaitteen suorituskykyä, jotta 6A203.a.–6A203.c kohdan ominaisuudet täyttyvät.

5.D.2.

”Ohjelmistot” tai salausavaimet ja -koodit, jotka on erityisesti suunniteltu vahvistamaan tai heikentämään 5.B.3 kohdassa valvonnanalaiseksi asetettujen laitteiden suorituskykyä.

6E   Teknologia

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2 |
| --- | --- |
| 6E201 | ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 6A003, 6A005.a.2., 6A005.b.2., 6A005.b.3., 6A005.b.4., 6A005.b.6., 6A005.c.2., 6A005.d.3.c., 6A005.d.4.c., 6A202, 6A203, 6A205, 6A225 tai 6A226 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten. | 5.D.1. | ”Teknologia” ohjusteknologian valvontajärjestelyn luettelon mukaisesti 5.A–5.D kohdassa määriteltyjen laitteiden, materiaalien tai ”ohjelmistojen””kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. |
| 6E203 | ”Teknologia” koodien tai avainten muodossa vahvistamaan tai heikentämään kameroiden tai kuvauslaitteiden suorituskykyä, jotta 6A203a–6A203.c kohdan ominaisuudet täyttyvät. | 5.D.1. | ”Teknologia” ohjusteknologian valvontajärjestelyn luettelon mukaisesti 5.A–5.D kohdassa määriteltyjen laitteiden, materiaalien tai ”ohjelmistojen””kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten.” |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ydinalan viejämaiden ryhmän (NSG) valvontaluettelo sellaisena kuin se on asiakirjassa INFCIRC/254/Rev.9/Part 2

6E201

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 6A003, 6A005.a.2., 6A005.b.2., 6A005.b.3., 6A005.b.4., 6A005.b.6., 6A005.c.2., 6A005.d.3.c., 6A005.d.4.c., 6A202, 6A203, 6A205, 6A225 tai 6A226 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten.

5.D.1.

”Teknologia” ohjusteknologian valvontajärjestelyn luettelon mukaisesti 5.A–5.D kohdassa määriteltyjen laitteiden, materiaalien tai ”ohjelmistojen””kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten.

6E203

”Teknologia” koodien tai avainten muodossa vahvistamaan tai heikentämään kameroiden tai kuvauslaitteiden suorituskykyä, jotta 6A203a–6A203.c kohdan ominaisuudet täyttyvät.

5.D.1.

”Teknologia” ohjusteknologian valvontajärjestelyn luettelon mukaisesti 5.A–5.D kohdassa määriteltyjen laitteiden, materiaalien tai ”ohjelmistojen””kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten.”

---

(1)  Kirjaimilla ”TLB” merkityillä kohdilla tarkoitetaan asiakirjan NSG Part 1 varoitusluettelossa olevassa liitteessä B lueteltuja kohtia. Kirjaimilla ”TLA” merkityillä kohdilla tarkoitetaan asiakirjan NSG Part 1 varoitusluettelossa olevassa liitteessä A lueteltuja kohtia. Kohdilla, joita ei ole merkitty kummallakaan kirjainyhdistelmällä (”TLA” tai ”TLB”) viitataan NSG:n kaksikäyttötuotteiden luettelossa lueteltuihin kohtiin. Kaksikäyttötuotteiden luetteloon viitataan luokissa 1, 2 ja 6.

1

(2)  Asemointitarkkuustasoja ISO 230/2:n (1997) tai (2006) mukaisesti laskevien valmistajien olisi neuvoteltava sen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten kanssa, johon ne ovat sijoittautuneet.

2

---

LIITE II

”LIITE III

RYHMÄ 1 – ERITYISMATERIAALIT JA NIIHIN LIITTYVÄT LAITTEET

1A   Järjestelmät, laitteet ja komponentit

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 1A002 | ”Komposiitti”rakenteet tai -laminaatit, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | Ne koostuvat orgaanisesta ”matriisista” ja 1C010.c, 1C010.d tai 1C010.e kohdassa määritellyistä materiaaleista; tai |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

1A002

”Komposiitti”rakenteet tai -laminaatit, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

Ne koostuvat orgaanisesta ”matriisista” ja 1C010.c, 1C010.d tai 1C010.e kohdassa määritellyistä materiaaleista; tai

| b. | Ne koostuvat metalli- tai hiili”matriisista” ja jostakin seuraavista:






  1. | Hiili ”kuitu- tai -säiemateriaaleista”, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  a. | ”Ominaiskimmokerroin” on yli 10,15 × 106 m; ja |
| --- | --- | --- | --- |

b.

Ne koostuvat metalli- tai hiili”matriisista” ja jostakin seuraavista:

1.

Hiili ”kuitu- tai -säiemateriaaleista”, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

a.

”Ominaiskimmokerroin” on yli 10,15 × 106 m; ja

| b. | ”Ominaismurtovetolujuus” on yli 17,7 × 104 m; tai |
| --- | --- |

b.

”Ominaismurtovetolujuus” on yli 17,7 × 104 m; tai

| 2. | 1C010.c kohdassa määritellyistä materiaaleista. |
| --- | --- |

2.

1C010.c kohdassa määritellyistä materiaaleista.

| Huom. 1: | 1A002 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi epoksihartsilla kyllästetyistä hiili”kuitu- tai -säiemateriaaleista” valmistettuja komposiittirakenteita tai -laminaatteja, jotka on tarkoitettu ”siviili-ilma-alusten” rakenteiden tai laminointien korjaukseen ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:







  a. | Pinta-ala enintään 1 m2; |
| --- | --- | --- |

Huom. 1:

a.

Pinta-ala enintään 1 m2;

| b. | Pituus enintään 2,5 m; ja |
| --- | --- |

b.

Pituus enintään 2,5 m; ja

| c. | Leveys on yli 15 mm. |
| --- | --- |

c.

Leveys on yli 15 mm.

| Huom. 2: | 1A002 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi puolivalmiita tuotteita, jotka on erityisesti suunniteltu seuraaviin puhtaasti siviilitarkoituksiin:







  a. | Urheilutarvikkeisiin; |
| --- | --- | --- |

Huom. 2:

a.

Urheilutarvikkeisiin;

| b. | Autoteollisuuteen; |
| --- | --- |

b.

Autoteollisuuteen;

| c. | Työstökoneteollisuuteen; |
| --- | --- |

c.

Työstökoneteollisuuteen;

| d. | Lääkinnällisiin käyttötarkoituksiin. |
| --- | --- |

d.

Lääkinnällisiin käyttötarkoituksiin.

| Huom. 3: | 1A002.b.1 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi puolivalmiita tuotteita, jotka sisältävät enintään kaksi eri suuntiin kudottua filamenttia ja jotka on erityisesti suunniteltu seuraavia sovelluksia varten:







  a. | Metallin kuumakäsittelyuunit metallien karkaisua varten; |
| --- | --- | --- |

Huom. 3:

a.

Metallin kuumakäsittelyuunit metallien karkaisua varten;

| b. | Piipallojen tuotantolaitteet. |
| --- | --- |

b.

Piipallojen tuotantolaitteet.

| Huom. 4: | 1A002 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi valmiita tuotteita, jotka on erityisesti suunniteltu tiettyä sovellusta varten. |
| --- | --- |

Huom. 4:

M6A1

Komposiittirakenteet, -laminaatit ja niistä tehdyt valmisteet, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäviksi 1.A, 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määritellyissä järjestelmissä ja 2.A tai 20.A kohdassa määritellyissä alajärjestelmissä.

1A102

Toistokyllästetyt pyrolisoidut hiili-hiilikomponentit, jotka on suunniteltu 9A004 kohdassa määriteltyihin avaruuteen laukaisussa käytettäviin kantoraketteihin tai 9A104 kohdassa määriteltyihin luotainraketteihin.

M6A2

Toistokyllästetyt pyrolisoidut (esim. hiili-hiili) komponentit, joilla on kaikki seuraavista ominaisuuksista: a. ne on suunniteltu rakettijärjestelmiä varten; ja b. niitä voidaan käyttää 1.A tai 19.A.1 kohdassa määritellyissä järjestelmissä.

1B   Testaus-, tarkastus- ja tuotantolaitteet

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 1B001 | Seuraavat 1A002 kohdassa määriteltyjen ”komposiitti” rakenteiden tai -laminaattien tai 1C010 kohdassa määriteltyjen ”kuitu- tai säiemateriaalien” tuotanto- tai tarkastuslaitteet ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit ja varusteet:







  Huom.: | KATSO MYÖS 1B101 JA 1B201 KOHTA. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

1B001

Seuraavat 1A002 kohdassa määriteltyjen ”komposiitti” rakenteiden tai -laminaattien tai 1C010 kohdassa määriteltyjen ”kuitu- tai säiemateriaalien” tuotanto- tai tarkastuslaitteet ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit ja varusteet:

Huom.:

| a. | Filamenttikuitujen kelauskoneet, joissa käämittävien kuitujen asemointi-, kiedonta- ja kelausliikkeet ovat koordinoitavissa ja ohjelmoitavissa kolmen tai useamman ’ensisijaisen servo-ohjaus’ akselin suhteen ja jotka on erityisesti suunniteltu ”komposiitti” rakenteiden tai -laminaattien valmistukseen ”kuitu- tai säiemateriaaleista”; |
| --- | --- |

a.

Filamenttikuitujen kelauskoneet, joissa käämittävien kuitujen asemointi-, kiedonta- ja kelausliikkeet ovat koordinoitavissa ja ohjelmoitavissa kolmen tai useamman ’ensisijaisen servo-ohjaus’ akselin suhteen ja jotka on erityisesti suunniteltu ”komposiitti” rakenteiden tai -laminaattien valmistukseen ”kuitu- tai säiemateriaaleista”;

M6B1a

Filamenttikuidun kelauskoneet tai ’kuidun-/touviasettelukoneet’, joissa kuidun asemointi-, käärintä- ja kelausliikkeet voidaan koordinoida ja ohjelmoida kolmen tai useamman akselin suhteen ja jotka on suunniteltu valmistamaan komposiittirakenteita tai -laminaatteja kuitu- tai säiemateriaaleista, sekä koordinoinnin ja ohjelmoinnin ohjaukset;

| b. | ’Nauhapäällystyskoneet’, joissa teipin tai levyjen asemointi- ja asetteluliikkeet ovat koordinoitavissa ja ohjelmoitavissa viiden tai useamman ’ensisijaisen servo-ohjaus’ akselin suhteen ja jotka on erityisesti suunniteltu ”komposiittisten” ilma-aluksenrunko- tai ’ohjus’ rakenteiden valmistukseen;








  Huom.: | 1B001.b kohdassa ’ohjus’ tarkoittaa täydellisiä rakettijärjestelmiä ja miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä. |
| --- | --- | --- |

b.

’Nauhapäällystyskoneet’, joissa teipin tai levyjen asemointi- ja asetteluliikkeet ovat koordinoitavissa ja ohjelmoitavissa viiden tai useamman ’ensisijaisen servo-ohjaus’ akselin suhteen ja jotka on erityisesti suunniteltu ”komposiittisten” ilma-aluksenrunko- tai ’ohjus’ rakenteiden valmistukseen;

Huom.:

Tekn. huom.:

1B001.b kohtaa sovellettaessa ’nauhapäällystyskoneet’ pystyvät päällystämään yhden tai useamman ’filamenttinauhan’, joka on leveydeltään yli 25 mm mutta enintään 305 mm, ja leikkaamaan ja aloittamaan uudelleen yksittäisiä ’filamenttinauha’-ajoja päällystysprosessin aikana.

M6B1b

’Nauhapäällystyskoneet’, joissa nauhan asettelu- ja asemointiliikkeet voidaan koordinoida ja ohjelmoida kahden tai useamman akselin suhteen ja jotka on suunniteltu komposiittisten ilma-alusten ja ohjusten runkorakenteiden valmistusta varten;

| Huom.: | 6.B.1.a. ja 6.B.1.b. kohtien osalta sovelletaan seuraavia määritelmiä:







  1. | ’Filamenttinauha’ on yksittäinen tasalevyinen täysin tai osittain hartsikyllästetty teippi, touvi tai kuitu. ’Täysin tai osittain hartsikyllästettyihin filamenttinauhoihin’ kuuluvat nauhat, jotka on päällystetty kuivalla jauheella, joka kiinnittyy kuumennettaessa. |
| --- | --- | --- |

Huom.:

1.

’Filamenttinauha’ on yksittäinen tasalevyinen täysin tai osittain hartsikyllästetty teippi, touvi tai kuitu. ’Täysin tai osittain hartsikyllästettyihin filamenttinauhoihin’ kuuluvat nauhat, jotka on päällystetty kuivalla jauheella, joka kiinnittyy kuumennettaessa.

| 2. | ’Kuidun-/touviasettelukoneet’ ja ’nauhapäällystyskoneet’ ovat samanlaisia prosesseja suorittavia koneita, joissa käytetään tietokoneohjattuja päitä yhden tai useamman ’filamenttinauhan’ asettelemiseksi muotin päälle osan tai rakenteen valmistamiseksi. Nämä koneet pystyvät leikkaamaan ja aloittamaan uudelleen yksittäisiä ’filamenttinauha’-ajoja päällystysprosessin aikana. |
| --- | --- |

2.

’Kuidun-/touviasettelukoneet’ ja ’nauhapäällystyskoneet’ ovat samanlaisia prosesseja suorittavia koneita, joissa käytetään tietokoneohjattuja päitä yhden tai useamman ’filamenttinauhan’ asettelemiseksi muotin päälle osan tai rakenteen valmistamiseksi. Nämä koneet pystyvät leikkaamaan ja aloittamaan uudelleen yksittäisiä ’filamenttinauha’-ajoja päällystysprosessin aikana.

| 3. | ’Kuidun-/touviasettelukoneet’ pystyvät asettelemaan yhden tai useamman ’filamenttinauhan’, jonka leveys on enintään 25,4 mm. Tällä tarkoitetaan sen materiaalin vähimmäisleveyttä, jonka kone voi asetella, riippumatta koneen enimmäiskapasiteetista. |
| --- | --- |

3.

’Kuidun-/touviasettelukoneet’ pystyvät asettelemaan yhden tai useamman ’filamenttinauhan’, jonka leveys on enintään 25,4 mm. Tällä tarkoitetaan sen materiaalin vähimmäisleveyttä, jonka kone voi asetella, riippumatta koneen enimmäiskapasiteetista.

| 4. | ’Nauhapäällystyskoneet’ pystyvät asettelemaan yhden tai useamman ’filamenttinauhan’, jonka leveys on enintään 304,8 mm, mutta ne eivät pysty asettelemaan ’filamenttinauhoja’, joiden leveys on enintään 25,4 mm. Tällä tarkoitetaan sen materiaalin vähimmäisleveyttä, jonka kone voi asetella, riippumatta koneen enimmäiskapasiteetista. |
| --- | --- |

4.

’Nauhapäällystyskoneet’ pystyvät asettelemaan yhden tai useamman ’filamenttinauhan’, jonka leveys on enintään 304,8 mm, mutta ne eivät pysty asettelemaan ’filamenttinauhoja’, joiden leveys on enintään 25,4 mm. Tällä tarkoitetaan sen materiaalin vähimmäisleveyttä, jonka kone voi asetella, riippumatta koneen enimmäiskapasiteetista.

| c. | ”Komposiitti” rakenteita varten tarkoitetut monisuuntaiset ja monidimensioiset kutoma- tai punontakoneet, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu kuitujen kudontaa, punontaa tai palmikointia varten sekä näiden koneiden adapterit ja muunnossarjat;


  Tekn. huom.:



  1B001.c kohtaa sovellettaessa punontatekniikkaan sisältyy neulonta. |
| --- | --- |

c.

”Komposiitti” rakenteita varten tarkoitetut monisuuntaiset ja monidimensioiset kutoma- tai punontakoneet, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu kuitujen kudontaa, punontaa tai palmikointia varten sekä näiden koneiden adapterit ja muunnossarjat;

Tekn. huom.:

1B001.c kohtaa sovellettaessa punontatekniikkaan sisältyy neulonta.

M6B1c

Komposiittirakenteiden valmistukseen tarkoitetut monisuuntaiset ja monidimensioiset kutoma- tai punontakoneet kuitujen kudontaa, punontaa tai palmikointia varten sekä näiden koneiden adapterit ja muunnossarjat;

| Huom.: | 6.B.1.c kohta ei aseta valvonnanalaiseksi tekstiilikoneita, joita ei ole muunnettu ilmoitettuja loppukäyttöjä varten. |
| --- | --- |

Huom.:

| d. | Lujitekuitujen tuotantoa varten erityisesti suunnitellut tai muunnetut laitteet seuraavasti: |
| --- | --- |

d.

Lujitekuitujen tuotantoa varten erityisesti suunnitellut tai muunnetut laitteet seuraavasti:

Seuraavat kuitu- tai säiemateriaalien tuotantoa varten suunnitellut tai muunnetut laitteet:

| 1. | Laitteet, joilla polymeerikuituja (kuten polyakryylinitriili, raion, hartsi tai polykarbosilaani) muutetaan hiilikuiduiksi tai piikarbidikuiduiksi, mukaan lukien erikoislaitteet, joilla kuituja jännitetään kuumennuksen aikana; |
| --- | --- |

1.

Laitteet, joilla polymeerikuituja (kuten polyakryylinitriili, raion, hartsi tai polykarbosilaani) muutetaan hiilikuiduiksi tai piikarbidikuiduiksi, mukaan lukien erikoislaitteet, joilla kuituja jännitetään kuumennuksen aikana;

M6B1d1

| 1. | Laitteet, joilla muunnetaan polymeerikuituja (esim. polyakryylinitriiliä, raionia tai polykarbosilaania), mukaan lukien erityisesti kuitua kuumennuksen aikana jännittäen; |
| --- | --- |

1.

Laitteet, joilla muunnetaan polymeerikuituja (esim. polyakryylinitriiliä, raionia tai polykarbosilaania), mukaan lukien erityisesti kuitua kuumennuksen aikana jännittäen;

| 2. | Laitteistot, joilla valmistetaan piikarbidikuituja pinnoittamalla kuumennettuja filamenttisubstraatteja alkuaineilla tai yhdisteillä kemiallista kaasufaasipinnoitus-menetelmää (CVD) käyttäen; |
| --- | --- |

2.

Laitteistot, joilla valmistetaan piikarbidikuituja pinnoittamalla kuumennettuja filamenttisubstraatteja alkuaineilla tai yhdisteillä kemiallista kaasufaasipinnoitus-menetelmää (CVD) käyttäen;

M6B1d2

| 2. | Laitteet, joiden avulla kuumennettuja filamenttisubstraatteja höyrypinnoitetaan alkuaineilla tai yhdisteillä; |
| --- | --- |

2.

Laitteet, joiden avulla kuumennettuja filamenttisubstraatteja höyrypinnoitetaan alkuaineilla tai yhdisteillä;

| 3. | Laitteet, joiden avulla voidaan märkäkehrätä tulenkestäviä keraameja (kuten esim. alumiinioksidia); |
| --- | --- |

3.

Laitteet, joiden avulla voidaan märkäkehrätä tulenkestäviä keraameja (kuten esim. alumiinioksidia);

M6B1d3

| 3. | Laitteet, joiden avulla voidaan märkäkehrätä tulenkestäviä keraameja (kuten esim. alumiinioksidia); |
| --- | --- |

3.

Laitteet, joiden avulla voidaan märkäkehrätä tulenkestäviä keraameja (kuten esim. alumiinioksidia);

| 4. | Laitteet, joilla esikuituja sisältävä alumiini muutetaan lämpökäsittelyllä alumiinioksidikuiduiksi; |
| --- | --- |

4.

Laitteet, joilla esikuituja sisältävä alumiini muutetaan lämpökäsittelyllä alumiinioksidikuiduiksi;

| e. | Laitteet, joilla tuotetaan kuumasulatusmenetelmällä 1C010.e kohdassa määriteltyjä prepregejä; |
| --- | --- |

e.

Laitteet, joilla tuotetaan kuumasulatusmenetelmällä 1C010.e kohdassa määriteltyjä prepregejä;

| f. | Ainetta rikkomattomat tarkastuslaitteet, jotka on erityisesti suunniteltu ”komposiitti” materiaaleja varten seuraavasti:






  1. | Röntgentomografiajärjestelmät, joilla voidaan tarkastella valmistusvirheitä kolmessa ulottuvuudessa; |
| --- | --- | --- |

f.

Ainetta rikkomattomat tarkastuslaitteet, jotka on erityisesti suunniteltu ”komposiitti” materiaaleja varten seuraavasti:

1.

Röntgentomografiajärjestelmät, joilla voidaan tarkastella valmistusvirheitä kolmessa ulottuvuudessa;

| 2. | Digitaalisesti ohjatut ultraäänitestauslaitteet, joiden liikkeet lähettimien tai vastaanottimien asemoimista varten koordinoidaan ja ohjelmoidaan yhtäaikaisesti neljällä tai useammalla akselilla tarkastettavan komponentin kolmiulotteisten ääriviivojen seuraamiseksi; |
| --- | --- |

2.

Digitaalisesti ohjatut ultraäänitestauslaitteet, joiden liikkeet lähettimien tai vastaanottimien asemoimista varten koordinoidaan ja ohjelmoidaan yhtäaikaisesti neljällä tai useammalla akselilla tarkastettavan komponentin kolmiulotteisten ääriviivojen seuraamiseksi;

| g. | ’Touvi-asettelukoneet’, joissa touvien asemointi- ja asetteluliikkeet ovat koordinoitavissa ja ohjelmoitavissa kahden tai useamman ’ensisijaisen servo-ohjaus’akselin suhteen ja jotka on erityisesti suunniteltu ”komposiittisten” ilma-aluksenrunko- tai ’ohjus’ rakenteiden valmistukseen.


  Tekn. huom.:



  1B001.g kohtaa sovellettaessa ’touviasettelukoneet’ pystyvät asettelemaan yhden tai useamman ’filamenttinauhan’, jonka leveys on enintään 25 mm, ja leikkaamaan ja aloittamaan uudelleen yksittäisiä ’filamenttinauha’-ajoja asetteluprosessin aikana.



  Tekn. huom.:









  1. | 1B001 kohtaa sovellettaessa ’ensisijaiset servo-ohjatut’ akselit ohjaavat halutun prosessin toteuttamiseksi tietokoneohjatusti pääte-elimen (siis työkalun) asemaa avaruudessa oikeaan suuntaan suhteessa työkappaleeseen. |
| --- | --- | --- |

g.

’Touvi-asettelukoneet’, joissa touvien asemointi- ja asetteluliikkeet ovat koordinoitavissa ja ohjelmoitavissa kahden tai useamman ’ensisijaisen servo-ohjaus’akselin suhteen ja jotka on erityisesti suunniteltu ”komposiittisten” ilma-aluksenrunko- tai ’ohjus’ rakenteiden valmistukseen.

Tekn. huom.:

1B001.g kohtaa sovellettaessa ’touviasettelukoneet’ pystyvät asettelemaan yhden tai useamman ’filamenttinauhan’, jonka leveys on enintään 25 mm, ja leikkaamaan ja aloittamaan uudelleen yksittäisiä ’filamenttinauha’-ajoja asetteluprosessin aikana.

Tekn. huom.:

1.

| 2. | 1B001 kohtaa sovellettaessa ’filamenttinauha’ on yksittäinen tasalevyinen täysin tai osittain hartsikyllästetty teippi, touvi tai kuitu. |
| --- | --- |

2.

M6B1e

Laitteet, jotka on suunniteltu tai muunnettu kuitujen erityispintakäsittelyä varten tai prepregien ja preformien tuottamista varten, mukaan lukien valssaimet, venytyslaitteet, päällystyslaitteet, leikkurit ja meistimuotit.

| Huom.: | Esimerkkejä 6.B.1 kohdassa määriteltyjen koneiden komponenteista ja varusteista ovat muotit, tuurnat, suukappaleet, kiinnittimet ja työkalut komposiittirakenteiden, -laminaattien ja niiden valmisteiden preformien puristamista, kovettamista, valamista, sintraamista tai liittämistä varten. |
| --- | --- |

Huom.:

1B002

Kontaminaation välttämiseen erityisesti suunnitellut, metalliseosten, metalliseosjauheiden tai seostettujen materiaalien tuottamiseen tarkoitetut laitteet, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi jossakin 1C002.c.2 kohdassa määritellyistä prosesseista.

| Huom.: | KATSO MYÖS 1B102 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

M4B3d

Metallijauheen ”tuotantolaitteet”, joita voidaan käyttää 4.C.2.c, 4.C.2.d tai 4.C.2.e kohdassa määriteltyjen pallomaisten, sferoidisten tai hivennettyjen materiaalien ”tuotantoon” valvotussa ympäristössä. Huom.: 4.B.3.d sisältää a. Plasmageneraattorit (suuritaajuinen kaarisuihku), joita voidaan käyttää aikaansaamaan sputteroituja tai pallomaisia metallijauheita siten, että prosessi tehdään argon-vesiympäristössä; b. Sähköpurkauslaitteistot, joita voidaan käyttää aikaansaamaan sputteroituja tai pallomaisia metallijauheita siten, että prosessi tehdään argon-vesiympäristössä; c. Laitteet, joita voidaan käyttää pallomaisten alumiinijauheiden ”tuotantoon” pulverisoimalla sula suojakaasussa (esim. typessä).

Huomautukset:

| 1. | Ainoat eräsekoittimet ja jatkuvatoimiset sekoittimet, joita voidaan käyttää 4.C kohdassa määriteltyjä kiinteitä ajoaineita tai niiden ainesosia varten, ja 4.B kohdassa määritellyt neste-energiamyllyt, ovat ne, jotka määritellään 4.B.3 kohdassa. |
| --- | --- |

1.

Ainoat eräsekoittimet ja jatkuvatoimiset sekoittimet, joita voidaan käyttää 4.C kohdassa määriteltyjä kiinteitä ajoaineita tai niiden ainesosia varten, ja 4.B kohdassa määritellyt neste-energiamyllyt, ovat ne, jotka määritellään 4.B.3 kohdassa.

| 2 | Metallijauheen ”tuotantolaitteiden” muodot, joita ei määritellä 4.B.3.d kohdassa, on arvioitava 4.B.2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2

Metallijauheen ”tuotantolaitteiden” muodot, joita ei määritellä 4.B.3.d kohdassa, on arvioitava 4.B.2 kohdan mukaisesti.

1B101

Seuraavat muut kuin 1B001 kohdassa määritellyt laitteet rakenteellisten komposiittien ”tuotantoa” varten sekä niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit ja varusteet:

| Huom.: | KATSO MYÖS 1B201 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

| Huom.: | 1B101 kohdassa määriteltyihin komponentteihin ja varusteisiin sisältyvät muotit, tuurnat, suukappaleet, kiinnittimet ja työkalut komposiittirakenteiden, -laminaattien ja niiden valmisteiden preformien puristamista, kovettamista, valamista, sintraamista tai liittämistä varten. |
| --- | --- |

Huom.:

1B101 kohdassa määriteltyihin komponentteihin ja varusteisiin sisältyvät muotit, tuurnat, suukappaleet, kiinnittimet ja työkalut komposiittirakenteiden, -laminaattien ja niiden valmisteiden preformien puristamista, kovettamista, valamista, sintraamista tai liittämistä varten.

| a. | Filamenttikuidun kelauskoneet tai kuidunasettelukoneet, joissa kuidun asemointi-, käärintä- ja kelausliikkeet voidaan koordinoida ja ohjelmoida kolmen tai useamman akselin suhteen ja jotka on suunniteltu valmistamaan komposiittirakenteita tai -laminaatteja kuitu- tai säiemateriaaleista, sekä koordinoinnin ja ohjelmoinnin ohjaukset; |
| --- | --- |

a.

Filamenttikuidun kelauskoneet tai kuidunasettelukoneet, joissa kuidun asemointi-, käärintä- ja kelausliikkeet voidaan koordinoida ja ohjelmoida kolmen tai useamman akselin suhteen ja jotka on suunniteltu valmistamaan komposiittirakenteita tai -laminaatteja kuitu- tai säiemateriaaleista, sekä koordinoinnin ja ohjelmoinnin ohjaukset;

M6B1a

Filamenttikuidun kelauskoneet tai ’kuidun-/touviasettelukoneet’, joissa kuidun asemointi-, käärintä- ja kelausliikkeet voidaan koordinoida ja ohjelmoida kolmen tai useamman akselin suhteen ja jotka on suunniteltu valmistamaan komposiittirakenteita tai -laminaatteja kuitu- tai säiemateriaaleista, sekä koordinoinnin ja ohjelmoinnin ohjaukset;

| b. | Nauhapäällystyskoneet, joissa nauhan tai levyn asemointi- ja asetteluliikkeet voidaan koordinoida ja ohjelmoida kahden tai useamman akselin suhteen ja jotka on suunniteltu komposiittisten ilma-alusten ja ”ohjusten” runkorakenteiden valmistusta varten; |
| --- | --- |

b.

Nauhapäällystyskoneet, joissa nauhan tai levyn asemointi- ja asetteluliikkeet voidaan koordinoida ja ohjelmoida kahden tai useamman akselin suhteen ja jotka on suunniteltu komposiittisten ilma-alusten ja ”ohjusten” runkorakenteiden valmistusta varten;

M6B1b

’Nauhapäällystyskoneet’, joissa nauhan asemointi- ja asetteluliikkeet voidaan koordinoida ja ohjelmoida kahden tai useamman akselin suhteen ja jotka on suunniteltu komposiittisten ilma-alusten ja ohjusten runkorakenteiden valmistusta varten;

Huom.:

6.B.1.a. ja 6.B.1.b. kohtien osalta sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 1. | ’Filamenttinauha’ on yksittäinen tasalevyinen täysin tai osittain hartsikyllästetty teippi, touvi tai kuitu. ’Täysin tai osittain hartsikyllästettyihin filamenttinauhoihin’ kuuluvat nauhat, jotka on päällystetty kuivalla jauheella, joka kiinnittyy kuumennettaessa. |
| --- | --- |

1.

’Filamenttinauha’ on yksittäinen tasalevyinen täysin tai osittain hartsikyllästetty teippi, touvi tai kuitu. ’Täysin tai osittain hartsikyllästettyihin filamenttinauhoihin’ kuuluvat nauhat, jotka on päällystetty kuivalla jauheella, joka kiinnittyy kuumennettaessa.

| 2. | ’Kuidun-/touviasettelukoneet’ ja ’nauhapäällystyskoneet’ ovat samanlaisia prosesseja suorittavia koneita, joissa käytetään tietokoneohjattuja päitä yhden tai useamman ’filamenttinauhan’ asettelemiseksi muotin päälle osan tai rakenteen valmistamiseksi. Nämä koneet pystyvät leikkaamaan ja aloittamaan uudelleen yksittäisiä ’filamenttinauha’-ajoja päällystysprosessin aikana. |
| --- | --- |

2.

’Kuidun-/touviasettelukoneet’ ja ’nauhapäällystyskoneet’ ovat samanlaisia prosesseja suorittavia koneita, joissa käytetään tietokoneohjattuja päitä yhden tai useamman ’filamenttinauhan’ asettelemiseksi muotin päälle osan tai rakenteen valmistamiseksi. Nämä koneet pystyvät leikkaamaan ja aloittamaan uudelleen yksittäisiä ’filamenttinauha’-ajoja päällystysprosessin aikana.

| 3. | ’Kuidun-/touviasettelukoneet’ pystyvät asettelemaan yhden tai useamman ’filamenttinauhan’, jonka leveys on enintään 25,4 mm. Tällä tarkoitetaan sen materiaalin vähimmäisleveyttä, jonka kone voi asetella, riippumatta koneen enimmäiskapasiteetista. |
| --- | --- |

3.

’Kuidun-/touviasettelukoneet’ pystyvät asettelemaan yhden tai useamman ’filamenttinauhan’, jonka leveys on enintään 25,4 mm. Tällä tarkoitetaan sen materiaalin vähimmäisleveyttä, jonka kone voi asetella, riippumatta koneen enimmäiskapasiteetista.

| 4. | ’Nauhapäällystyskoneet’ pystyvät asettamaan yhden tai useamman ’filamenttinauhan’, jonka leveys on enintään 304,8 mm, mutta ne eivät pysty asettamaan ’filamenttinauhoja’, joiden leveys on enintään 25,4 mm. Tällä tarkoitetaan sen materiaalin vähimmäisleveyttä, jonka kone voi asetella, riippumatta koneen enimmäiskapasiteetista. |
| --- | --- |

4.

’Nauhapäällystyskoneet’ pystyvät asettamaan yhden tai useamman ’filamenttinauhan’, jonka leveys on enintään 304,8 mm, mutta ne eivät pysty asettamaan ’filamenttinauhoja’, joiden leveys on enintään 25,4 mm. Tällä tarkoitetaan sen materiaalin vähimmäisleveyttä, jonka kone voi asetella, riippumatta koneen enimmäiskapasiteetista.

| c. | Seuraavat ”kuitu- tai säiemateriaalien””tuotantoa” varten suunnitellut tai muunnetut laitteet:






  1. | Laitteet, joilla muunnetaan polymeerikuituja (esim. polyakryylinitriiliä, raionia tai polykarbosilaania), erityisesti kuitua kuumennuksen aikana jännittäen; |
| --- | --- | --- |

c.

Seuraavat ”kuitu- tai säiemateriaalien””tuotantoa” varten suunnitellut tai muunnetut laitteet:

1.

Laitteet, joilla muunnetaan polymeerikuituja (esim. polyakryylinitriiliä, raionia tai polykarbosilaania), erityisesti kuitua kuumennuksen aikana jännittäen;

| 2. | Laitteet, joiden avulla kuumennettuja filamenttisubstraatteja höyrypinnoitetaan alkuaineilla tai yhdisteillä; |
| --- | --- |

2.

Laitteet, joiden avulla kuumennettuja filamenttisubstraatteja höyrypinnoitetaan alkuaineilla tai yhdisteillä;

| 3. | Laitteet, joiden avulla voidaan märkäkehrätä tulenkestäviä keraameja (kuten esim. alumiinioksidia); |
| --- | --- |

3.

Laitteet, joiden avulla voidaan märkäkehrätä tulenkestäviä keraameja (kuten esim. alumiinioksidia);

M6B1d

Seuraavat kuitu- tai säiemateriaalien tuotantoa varten suunnitellut tai muunnetut laitteet:

| 1. | Laitteet, joilla muunnetaan polymeerikuituja (esim. polyakryylinitriiliä, raionia tai polykarbosilaania), mukaan lukien erityisesti kuitua kuumennuksen aikana jännittäen; |
| --- | --- |

1.

Laitteet, joilla muunnetaan polymeerikuituja (esim. polyakryylinitriiliä, raionia tai polykarbosilaania), mukaan lukien erityisesti kuitua kuumennuksen aikana jännittäen;

| 2. | Laitteet, joiden avulla kuumennettuja filamenttisubstraatteja höyrypinnoitetaan alkuaineilla tai yhdisteillä; |
| --- | --- |

2.

Laitteet, joiden avulla kuumennettuja filamenttisubstraatteja höyrypinnoitetaan alkuaineilla tai yhdisteillä;

| 3. | Laitteet, joiden avulla voidaan märkäkehrätä tulenkestäviä keraameja (kuten esim. alumiinioksidia); |
| --- | --- |

3.

Laitteet, joiden avulla voidaan märkäkehrätä tulenkestäviä keraameja (kuten esim. alumiinioksidia);

| d. | Laitteet, jotka on suunniteltu tai muunnettu kuitujen erityispintakäsittelyä varten tai 9C110 kohdassa määriteltyjen prepregien ja preformien tuottamista varten.








  Huom.: | 1B101.d kohtaan sisältyvät valssaimet, venytyslaitteet, päällystyslaitteet, leikkurit ja meistimuotit. |
| --- | --- | --- |

d.

Laitteet, jotka on suunniteltu tai muunnettu kuitujen erityispintakäsittelyä varten tai 9C110 kohdassa määriteltyjen prepregien ja preformien tuottamista varten.

Huom.:

M6B1e

Laitteet, jotka on suunniteltu tai muunnettu kuitujen erityispintakäsittelyä varten tai prepregien ja preformien tuottamista varten, mukaan lukien valssaimet, venytyslaitteet, päällystyslaitteet, leikkurit ja meistimuotit.

| Huom.: | Esimerkkejä 6.B.1 kohdassa määriteltyjen koneiden komponenteista ja varusteista ovat muotit, tuurnat, suukappaleet, kiinnittimet ja työkalut komposiittirakenteiden, -laminaattien ja niiden valmisteiden preformien puristamista, kovettamista, valamista, sintraamista tai liittämistä varten. |
| --- | --- |

Huom.:

1B102

Muut kuin 1B002 kohdassa määritellyt metallijauheen ”tuotantolaitteet” ja komponentit seuraavasti:

| Huom.: | KATSO MYÖS 1B115.b KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

| a. | Metallijauheen ”tuotantolaitteet”, joita voidaan käyttää 1C011.a, 1C011.b, 1C111.a.1, 1C111.a.2 kohdassa tai asetarvikeluettelossa määriteltyjen pallomaisten, sferoidisten tai hivennettyjen materiaalien ”tuotantoon” valvotussa ympäristössä. |
| --- | --- |

a.

Metallijauheen ”tuotantolaitteet”, joita voidaan käyttää 1C011.a, 1C011.b, 1C111.a.1, 1C111.a.2 kohdassa tai asetarvikeluettelossa määriteltyjen pallomaisten, sferoidisten tai hivennettyjen materiaalien ”tuotantoon” valvotussa ympäristössä.

| b. | Erityisesti suunnitellut komponentit 1B002 tai 1B102.a kohdassa määriteltyjä ”tuotantolaitteita” varten.








  Huom.: | 1B102 kohtaan sisältyvät:







  a. | Plasmageneraattorit (suuritaajuinen kaarisuihku), joita voidaan käyttää aikaansaamaan sputteroituja tai pallomaisia metallijauheita siten, että prosessi tehdään argon-vesiympäristössä; |
| --- | --- | --- | --- |

b.

Erityisesti suunnitellut komponentit 1B002 tai 1B102.a kohdassa määriteltyjä ”tuotantolaitteita” varten.

Huom.:

a.

Plasmageneraattorit (suuritaajuinen kaarisuihku), joita voidaan käyttää aikaansaamaan sputteroituja tai pallomaisia metallijauheita siten, että prosessi tehdään argon-vesiympäristössä;

| b. | Sähköpurkauslaitteistot, joita voidaan käyttää aikaansaamaan sputteroituja tai pallomaisia metallijauheita siten, että prosessi tehdään argon-vesiympäristössä; |
| --- | --- |

b.

Sähköpurkauslaitteistot, joita voidaan käyttää aikaansaamaan sputteroituja tai pallomaisia metallijauheita siten, että prosessi tehdään argon-vesiympäristössä;

| c. | Laitteet, joita voidaan käyttää pallomaisten alumiinijauheiden ”tuotantoon” pulverisoimalla sula suojakaasussa (esim. typessä). |
| --- | --- |

c.

Laitteet, joita voidaan käyttää pallomaisten alumiinijauheiden ”tuotantoon” pulverisoimalla sula suojakaasussa (esim. typessä).

M4B3d

Metallijauheen ”tuotantolaitteet”, joita voidaan käyttää 4.C.2.c, 4.C.2.d tai 4.C.2.e kohdassa määriteltyjen pallomaisten, sferoidisten tai hivennettyjen materiaalien ”tuotantoon” valvotussa ympäristössä.

| Huom.: | 4.B.3.d sisältää







  a. | Plasmageneraattorit (suuritaajuinen kaarisuihku), joita voidaan käyttää aikaansaamaan sputteroituja tai pallomaisia metallijauheita siten, että prosessi tehdään argon-vesiympäristössä; |
| --- | --- | --- |

Huom.:

a.

Plasmageneraattorit (suuritaajuinen kaarisuihku), joita voidaan käyttää aikaansaamaan sputteroituja tai pallomaisia metallijauheita siten, että prosessi tehdään argon-vesiympäristössä;

| b. | Sähköpurkauslaitteistot, joita voidaan käyttää aikaansaamaan sputteroituja tai pallomaisia metallijauheita siten, että prosessi tehdään argon-vesiympäristössä; |
| --- | --- |

b.

Sähköpurkauslaitteistot, joita voidaan käyttää aikaansaamaan sputteroituja tai pallomaisia metallijauheita siten, että prosessi tehdään argon-vesiympäristössä;

| c. | Laitteet, joita voidaan käyttää pallomaisten alumiinijauheiden ”tuotantoon” pulverisoimalla sula suojakaasussa (esim. typessä). |
| --- | --- |

c.

Laitteet, joita voidaan käyttää pallomaisten alumiinijauheiden ”tuotantoon” pulverisoimalla sula suojakaasussa (esim. typessä).

Huomautukset:

| 1. | Ainoat eräsekoittimet ja jatkuvatoimiset sekoittimet, joita voidaan käyttää 4.C kohdassa määriteltyjä kiinteitä ajoaineita tai niiden ainesosia varten, ja 4.B kohdassa määritellyt neste-energiamyllyt, ovat ne, jotka määritellään 4.B.3 kohdassa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Metallijauheen ”tuotantolaitteiden” muodot, joita ei määritellä 4.B.3.d kohdassa, on arvioitava 4.B.2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

1B115

Seuraavat muut kuin 1B002 tai 1B102 kohdassa määritellyt laitteet ajoaineiden ja niiden ainesosien tuotantoa varten ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:

| a. | ”Tuotantolaitteet” 1C011.a, 1C011.b tai 1C111 kohdassa tai asetarvikeluettelossa määriteltyjen nestemäisten ajoaineiden ja niiden ainesosien ”tuotantoa”, käsittelyä tai vastaanottotestausta varten; |
| --- | --- |

a.

”Tuotantolaitteet” 1C011.a, 1C011.b tai 1C111 kohdassa tai asetarvikeluettelossa määriteltyjen nestemäisten ajoaineiden ja niiden ainesosien ”tuotantoa”, käsittelyä tai vastaanottotestausta varten;

M4B1

”Tuotantolaitteet” ja erityisesti suunnitellut komponentit niitä varten, 4.C kohdassa määriteltyjen nestemäisten ajoaineiden ja niiden ainesosien ”tuotantoa”, käsittelyä tai vastaanottotestausta varten.

| b. | ”Tuotantolaitteet” 1C011.a, 1C011.b tai 1C111 kohdassa tai asetarvikeluettelossa määriteltyjen kiinteiden ajoaineiden ja niiden ainesosien ”tuotantoa”, käsittelyä, sekoittamista, kovettamista, valamista, prässäystä, työstämistä, puristamista tai vastaanottotestausta varten.








  Huom.: | 1B115.b kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi eräsekoittimia, jatkuvatoimisia sekoittimia tai neste-energiamyllyjä. Eräsekoittimien, jatkuvatoimisten sekoittimien ja neste-energiamyllyjen valvonnan osalta katso 1B117, 1B118 ja 1B119 kohta. |
| --- | --- | --- |

b.

”Tuotantolaitteet” 1C011.a, 1C011.b tai 1C111 kohdassa tai asetarvikeluettelossa määriteltyjen kiinteiden ajoaineiden ja niiden ainesosien ”tuotantoa”, käsittelyä, sekoittamista, kovettamista, valamista, prässäystä, työstämistä, puristamista tai vastaanottotestausta varten.

Huom.:

| Huom. 1: | Laitteet, jotka on erityisesti suunniteltu asetarvikkeiden tuotantoa varten: katso asetarvikeluettelo. |
| --- | --- |

Huom. 1:

| Huom. 2: | 1B115 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi boorikarbidin ”tuotantoon”, käsittelyyn ja hyväksymistestaukseen tarkoitettuja laitteita. |
| --- | --- |

Huom. 2:

M4B2

”Tuotantolaitteet”, muut kuin 4.B.3 kohdassa määritellyt, ja erityisesti suunnitellut komponentit niitä varten, 4.C kohdassa määriteltyjen kiinteiden ajoaineiden ja niiden ainesosien tuotantoa, käsittelyä, sekoittamista, kovettamista, valamista, prässäystä, työstämistä, puristamista tai vastaanottotestausta varten.

1B116

Erityisesti suunnitellut suuttimet, joilla tuotetaan pyrolyysimenetelmällä muodostuvia aineita muotille, tuurnalle tai muulle substraatille välituotekaasuista, jotka hajoavat 1 573 –3 173 K:n (2 900 –1 300 °C:n) lämpötila-alueella ja 130 Pa:n –20 kPa:n paineessa.

M6B2

6.E.3 kohdassa tarkoitettuja prosesseja varten erityisesti suunnitellut suuttimet.

1B117

Eräsekoittimet, joiden on pystyttävä sekoittamaan tyhjössä painealueella nollasta 13,326 kPa:iin ja joiden sekoituskammion lämpötilaa voidaan säätää ja joilla on kaikki seuraavista ominaisuuksista, ja tällaisia sekoittimia varten erityisesti suunnitellut komponentit:

| a. | Kokonaistilavuuskapasiteetti 110 litraa tai enemmän; ja |
| --- | --- |

a.

Kokonaistilavuuskapasiteetti 110 litraa tai enemmän; ja

| b. | Ainakin yksi keskustasta sivuun asennettu ’sekoitus-/vaivausvarsi’.








  Huom.: | 1B117.b kohdassa termillä ’sekoitus-/vaivausvarsi’ ei viitata homogenisoijiin tai pyöriviin leikkuuteriin. |
| --- | --- | --- |

b.

Ainakin yksi keskustasta sivuun asennettu ’sekoitus-/vaivausvarsi’.

Huom.:

M4B3a

Eräsekoittimet, joiden on pystyttävä sekoittamaan tyhjössä painealueella nollasta 13,326 kPa:iin ja joiden sekoituskammion lämpötilaa voidaan säätää ja joilla on kaikki seuraavista ominaisuuksista:

| 1. | Kokonaistilavuuskapasiteetti 110 litraa tai enemmän; ja |
| --- | --- |

1.

Kokonaistilavuuskapasiteetti 110 litraa tai enemmän; ja

| 2. | Ainakin yksi keskustasta sivuun asennettu ’sekoitus-/vaivausvarsi’;








  Huom.: | 4.B.3.a.2 kohdassa termillä ’sekoitus-/vaivausvarsi’ ei viitata homogenisoijiin tai pyöriviin leikkuuteriin. |
| --- | --- | --- |

2.

Ainakin yksi keskustasta sivuun asennettu ’sekoitus-/vaivausvarsi’;

Huom.:

1B118

Jatkuvatoimiset sekoittimet, joiden on pystyttävä sekoittamaan tyhjössä painealueella nollasta 13,326 kPa:iin ja joiden sekoituskammion lämpötilaa voidaan säätää ja joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista, ja tällaisia sekoittimia varten erityisesti suunnitellut komponentit:

| a. | Kaksi tai useampia sekoitus-/vaivausvarsia; tai |
| --- | --- |

a.

Kaksi tai useampia sekoitus-/vaivausvarsia; tai

| b. | Yksi värähtelevä pyörivä varsi sekä vaivaushampaat/piikit varressa ja sekoituskammion vuorauksen sisäpuolella. |
| --- | --- |

b.

Yksi värähtelevä pyörivä varsi sekä vaivaushampaat/piikit varressa ja sekoituskammion vuorauksen sisäpuolella.

M4B3b

Jatkuvatoimiset sekoittimet, joiden on pystyttävä sekoittamaan tyhjössä painealueella nollasta 13,326 kPa:iin ja joiden sekoituskammion lämpötilaa voidaan säätää ja joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

| 1. | Kaksi tai useampia sekoitus-/vaivausvarsia; tai |
| --- | --- |

1.

Kaksi tai useampia sekoitus-/vaivausvarsia; tai

| 2. | Yksi värähtelevä pyörivä varsi sekä vaivaushampaat/piikit varressa ja sekoituskammion vuorauksen sisäpuolella; |
| --- | --- |

2.

Yksi värähtelevä pyörivä varsi sekä vaivaushampaat/piikit varressa ja sekoituskammion vuorauksen sisäpuolella;

1B119

Neste-energiamyllyt, joita voidaan käyttää 1C011.a, 1C011.b tai 1C111 kohdassa tai asetarvikeluettelossa määriteltyjen aineiden jauhamiseen tai hienontamiseen, ja tällaisia myllyjä varten erityisesti suunnitellut komponentit.

M4B3c

Neste-energiamyllyt, joita voidaan käyttää 4.C kohdassa määriteltyjen aineiden jauhamiseen tai hienontamiseen

1C   Materiaalit

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 1C001 | Seuraavat sähkömagneettisia aaltoja absorboiviksi erityisesti suunnitellut materiaalit tai itseisjohtavat polymeerit:






  Huom.: | KATSO MYÖS 1C101 KOHTA. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

1C001

Seuraavat sähkömagneettisia aaltoja absorboiviksi erityisesti suunnitellut materiaalit tai itseisjohtavat polymeerit:

Huom.:

KATSO MYÖS 1C101 KOHTA.

| a. | Materiaalit, jotka absorboivat yli 2 × 108 mutta alle 3 × 1012 hertsin taajuuksia;








  Huom. 1: | 1C001.a kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi:







  a. | Luonnon- tai synteettisistä kuiduista rakentuvia hiustyyppisiä absorboivia materiaaleja, joiden absorptiokyky on saatu aikaan ei-magneettisella täyteaineella; |
| --- | --- | --- | --- |

a.

Materiaalit, jotka absorboivat yli 2 × 108 mutta alle 3 × 1012 hertsin taajuuksia;

Huom. 1:

a.

Luonnon- tai synteettisistä kuiduista rakentuvia hiustyyppisiä absorboivia materiaaleja, joiden absorptiokyky on saatu aikaan ei-magneettisella täyteaineella;

| b. | Absorboivia materiaaleja, joilla ei ole lainkaan magneettista häviötä ja joiden kohtauspinta ei ole muodoltaan taso, mukaan lukien pyramidi-, kartio-, kiila- sekä poimuiset pinnat; |
| --- | --- |

b.

Absorboivia materiaaleja, joilla ei ole lainkaan magneettista häviötä ja joiden kohtauspinta ei ole muodoltaan taso, mukaan lukien pyramidi-, kartio-, kiila- sekä poimuiset pinnat;

| c. | Tasopintaisia absorboivia materiaaleja, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:








  1. | Ne on valmistettu:








  a. | Taipuisista tai jäykistä vaahtomuoveista, joissa täyteaineena on hiili, tai orgaanisista materiaaleista, mukaan luettuna sideaineet, jotka antavat metalliin verrattuna yli 5 %:n kaiun kaistalla, joka on yli ± 15 % kohtaavan energian keskitaajuudesta, ja jotka eivät kestä yli 450 K:n (177 °C:n) lämpötiloja; tai |
| --- | --- | --- | --- |

c.

Tasopintaisia absorboivia materiaaleja, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Ne on valmistettu:

a.

Taipuisista tai jäykistä vaahtomuoveista, joissa täyteaineena on hiili, tai orgaanisista materiaaleista, mukaan luettuna sideaineet, jotka antavat metalliin verrattuna yli 5 %:n kaiun kaistalla, joka on yli ± 15 % kohtaavan energian keskitaajuudesta, ja jotka eivät kestä yli 450 K:n (177 °C:n) lämpötiloja; tai

| b. | Keraamisista materiaaleista, jotka antavat metalliin verrattuna yli 20 %:n kaiun kaistalla, joka on yli ± 15 % kohtaavan energian keskitaajuudesta, ja jotka eivät kestä yli 800 K:n (527 °C:n) lämpötiloja; |
| --- | --- |

b.

Keraamisista materiaaleista, jotka antavat metalliin verrattuna yli 20 %:n kaiun kaistalla, joka on yli ± 15 % kohtaavan energian keskitaajuudesta, ja jotka eivät kestä yli 800 K:n (527 °C:n) lämpötiloja;

Tekn. huom.:

1C001.a kohdan 1.c.1 huomautuksessa tarkoitettujen absorptiotestinäytteiden on oltava neliöitä, joiden sivun pituus on vähintään 5 keskitaajuuden aallonpituutta, ja ne on asetettava säteilevän elementin kaukokenttään.

| 2. | Niiden vetolujuus on alle 7 × 106 N/m2; ja |
| --- | --- |

2.

Niiden vetolujuus on alle 7 × 106 N/m2; ja

| 3. | Niiden puristuslujuus on alle 14 × 106 N/m2; |
| --- | --- |

3.

Niiden puristuslujuus on alle 14 × 106 N/m2;

| d. | Sintratusta ferriitistä valmistetut tasopintaiset absorboivat materiaalit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:








  1. | Ominaispaino on yli 4,4; ja |
| --- | --- | --- |

d.

Sintratusta ferriitistä valmistetut tasopintaiset absorboivat materiaalit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Ominaispaino on yli 4,4; ja

| 2. | Maksimitoimintalämpötila on 548 K (275 °C). |
| --- | --- |

2.

Maksimitoimintalämpötila on 548 K (275 °C).

| Huom. 2: | Mikään 1C001.a kohtaa koskevassa huomautuksessa 1 ei vapauta maaliin sisällytettyjä magneettisia materiaaleja, joiden tarkoitus on tehdä se absorbtiokykyiseksi. |
| --- | --- |

Huom. 2:

| b. | Materiaalit, jotka absorboivat yli 1,5 × 1014 mutta alle 3,7 × 1014 hertsin taajuuksia ja jotka eivät läpäise näkyvää valoa;








  Huom.: | 1C001.b kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi materiaaleja, jotka on erityisesti suunniteltu tai muodostettu seuraavia sovelluksia varten:







  a. | Polymeerien lasermerkintä; tai |
| --- | --- | --- | --- |

b.

Materiaalit, jotka absorboivat yli 1,5 × 1014 mutta alle 3,7 × 1014 hertsin taajuuksia ja jotka eivät läpäise näkyvää valoa;

Huom.:

a.

Polymeerien lasermerkintä; tai

| b. | Polymeerien laserhitsaus; |
| --- | --- |

b.

Polymeerien laserhitsaus;

| c. | Itseisjohtavat polymeerimateriaalit, joiden ’kokonaissähkönjohtokyky’ on yli 10 000 S/m (siemensiä metriä kohti) tai ’pintaresistiivisyys’ on alle 100 ohmia/m2, ja jotka perustuvat johonkin seuraavista polymeereistä:






  1. | Polyaniliini; |
| --- | --- | --- |

c.

Itseisjohtavat polymeerimateriaalit, joiden ’kokonaissähkönjohtokyky’ on yli 10 000 S/m (siemensiä metriä kohti) tai ’pintaresistiivisyys’ on alle 100 ohmia/m2, ja jotka perustuvat johonkin seuraavista polymeereistä:

1.

Polyaniliini;

| 2. | Polypyroli; |
| --- | --- |

2.

Polypyroli;

| 3. | Polytiofeeni; |
| --- | --- |

3.

Polytiofeeni;

| 4. | Polyfenyleenivinyleeni; tai |
| --- | --- |

4.

Polyfenyleenivinyleeni; tai

| 5. | Polytienyleenivinyleeni |
| --- | --- |

5.

Polytienyleenivinyleeni

| Huom.: | 1C001.c kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi nestemäisessä muodossa olevia materiaaleja. |
| --- | --- |

Huom.:

Tekn. huom.:

’Kokonaissähkönjohtokyky’ ja ’pintaresistiivisyys’ on määriteltävä ASTM D-257:n tai vastaavien kansallisten standardien mukaisesti.

M17C1

Materiaalit, jotka pienentävät havaittavuutta, kuten tutkaheijastavuutta tai ultravioletti-, infrapuna- ja akustista havaittavuutta (eli Stealth-tekniikka), sovelluksissa, joita voidaan käyttää 1.A tai 19.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä tai 2.A kohdassa määritellyissä alajärjestelmissä.

Huomautukset:

| 1. | 17.C.1 kohta sisältää rakennusmateriaalit ja pinnoitteet, (mukaan lukien maalit), jotka on erityisesti kehitetty vähentämään tai muuntamaan säteilyn heijastuvuutta tai emissiivisyyttä spektrin mikroaalto-, infrapuna- tai ultraviolettialueella. |
| --- | --- |

1.

| 2. | 17.C.1 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi pinnoitteita (maalit mukaan lukien), joita käytetään erityisesti satelliittien lämmön kontrollointiin. |
| --- | --- |

2.

1C007

Seuraavat keraamijauheet, keraamiset ei-”komposiitti”materiaalit, keraamiset ”matriisi””komposiitti” materiaalit ja väliaineet:

| Huom.: | KATSO MYÖS 1C107 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

M6C5

Keraamiset komposiittimateriaalit (dielektrisyysvakio pienempi kuin 6 taajuusalueilla 100 MHz – 100 GHz), joita voidaan käyttää 1.A tai 19.A.1 kohdassa määritellyissä järjestelmissä käytettävissä ohjusten tutka-antennien suojakuvuissa.

| a. | Yksinkertaisten tai kompleksisten titaaniboridien keraamijauheet, joiden metallisten epäpuhtauksien kokonaismäärä, tarkoituksellisia lisäaineita lukuun ottamatta, on alle 5 000 ppm, keskimääräinen partikkelikoko on enintään 5 μm, ja hiukkasista enintään 10 % on kooltaan suurempia kuin 10 μm; |
| --- | --- |

a.

Yksinkertaisten tai kompleksisten titaaniboridien keraamijauheet, joiden metallisten epäpuhtauksien kokonaismäärä, tarkoituksellisia lisäaineita lukuun ottamatta, on alle 5 000 ppm, keskimääräinen partikkelikoko on enintään 5 μm, ja hiukkasista enintään 10 % on kooltaan suurempia kuin 10 μm;

| b. | Titaaniborideista koostuvat keraamiset ei-”komposiitti” materiaalit raaka-aineena tai puolivalmisteina, joiden tiheys on 98 % tai enemmän teoreettisesta tiheydestä;








  Huom.: | 1C007.b kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi hioma-aineita. |
| --- | --- | --- |

b.

Titaaniborideista koostuvat keraamiset ei-”komposiitti” materiaalit raaka-aineena tai puolivalmisteina, joiden tiheys on 98 % tai enemmän teoreettisesta tiheydestä;

Huom.:

| c. | Keraami-keraami ”komposiitit”, joilla on lasi- tai oksidi ”matriisi” ja jotka on lujitettu kuiduilla, joilla on kaikki seuraavista:






  1. | Ne on tehty jostakin seuraavista materiaaleista:






  a. | Si-N; |
| --- | --- | --- | --- |

c.

Keraami-keraami ”komposiitit”, joilla on lasi- tai oksidi ”matriisi” ja jotka on lujitettu kuiduilla, joilla on kaikki seuraavista:

1.

Ne on tehty jostakin seuraavista materiaaleista:

a.

Si-N;

| b. | Si-C; |
| --- | --- |

b.

Si-C;

| c. | Si-Al-O-N; tai |
| --- | --- |

c.

Si-Al-O-N; tai

| d. | Si-O-N; ja |
| --- | --- |

d.

Si-O-N; ja

| 2. | ”Ominaismurtovetolujuus” on yli 12,7 × 103 m; |
| --- | --- |

2.

”Ominaismurtovetolujuus” on yli 12,7 × 103 m;

| d. | Keraami-keraami- ”komposiitti” materiaalit, joilla on tai ei ole jatkuvaa metallifaasia ja jotka sisältävät hienojakoisena minkä tahansa kuitumaisen tai whiskers-tyyppisen materiaalin hiukkasia tai faaseja ja joissa ”matriisin” muodostavat piin, zirkoniumin tai boorin karbidit tai nitridit; |
| --- | --- |

d.

Keraami-keraami- ”komposiitti” materiaalit, joilla on tai ei ole jatkuvaa metallifaasia ja jotka sisältävät hienojakoisena minkä tahansa kuitumaisen tai whiskers-tyyppisen materiaalin hiukkasia tai faaseja ja joissa ”matriisin” muodostavat piin, zirkoniumin tai boorin karbidit tai nitridit;

| e. | Seuraavat väliaineet (erikoispolymeeri- tai metalliorgaaniset materiaalit), jotka on tarkoitettu 1C007.c kohdassa määriteltyjen materiaalien jonkin faasin tai faasien valmistamiseen:






  1. | Polydiorganosilaanit (piikarbidin valmistukseen); |
| --- | --- | --- |

e.

Seuraavat väliaineet (erikoispolymeeri- tai metalliorgaaniset materiaalit), jotka on tarkoitettu 1C007.c kohdassa määriteltyjen materiaalien jonkin faasin tai faasien valmistamiseen:

1.

Polydiorganosilaanit (piikarbidin valmistukseen);

| 2. | Polysilatsaanit (piinitridin valmistukseen); |
| --- | --- |

2.

Polysilatsaanit (piinitridin valmistukseen);

| 3. | Polykarbosilatsaanit (pii-, hiili- ja typpikomponentteja sisältävien keraamisten aineiden valmistukseen). |
| --- | --- |

3.

Polykarbosilatsaanit (pii-, hiili- ja typpikomponentteja sisältävien keraamisten aineiden valmistukseen).

| f. | Keraami-keraami ”komposiitti” materiaalit, joilla on oksidi- tai lasi ”matriisi”, joka on lujitettu jonkin seuraavien järjestelmien jatkuvilla kuiduilla:






  1. | Al2O3 (CAS 1344-28-1); tai |
| --- | --- | --- |

f.

Keraami-keraami ”komposiitti” materiaalit, joilla on oksidi- tai lasi ”matriisi”, joka on lujitettu jonkin seuraavien järjestelmien jatkuvilla kuiduilla:

1.

Al2O3 (CAS 1344-28-1); tai

| 2. | Si-C–N. |
| --- | --- |

2.

Si-C–N.

| Huom.: | 1C007.f kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi ”komposiitteja”, jotka sisältävät näiden järjestelmien kuituja, joiden vetolujuus on alle 700 Mpa 1 273 K:n (1 000 °C:n) lämpötilassa tai virumisvastus on enemmän kuin 1 %:n virumisvenymä 100 Mpa:n kuormalla ja 1 273 K:n (1 000 °C:n) lämpötilassa 100 tunnin aikana. |
| --- | --- |

Huom.:

M6C6

Seuraavat piikarbidimateriaalit:

| a. | Kokonaisina työstettävät piikarbidivahvisteiset polttamattomat keraamit, joita voidaan käyttää 1.A tai 19.A.1 kohdassa määritellyissä järjestelmissä käytettävissä kärkikartioissa;
  Piikarbidivahvisteiset keraamiset komposiitit, joita voidaan käyttää 1.A tai 19.A.1 kohdassa määritellyissä järjestelmissä käytettävissä kärkikartioissa, ilmakehään palaamaan suunnitelluissa aluksissa ja suuttimen virtauksen ohjaimissa. |
| --- | --- |

a.

Kokonaisina työstettävät piikarbidivahvisteiset polttamattomat keraamit, joita voidaan käyttää 1.A tai 19.A.1 kohdassa määritellyissä järjestelmissä käytettävissä kärkikartioissa;

Piikarbidivahvisteiset keraamiset komposiitit, joita voidaan käyttää 1.A tai 19.A.1 kohdassa määritellyissä järjestelmissä käytettävissä kärkikartioissa, ilmakehään palaamaan suunnitelluissa aluksissa ja suuttimen virtauksen ohjaimissa.

1C010

Seuraavat ”kuitu- tai säiemateriaalit”:

| Huom.: | KATSO MYÖS 1C210 JA 9C110 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

| a. | Orgaaniset ”kuitu- tai säiemateriaalit”, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | ”Ominaiskimmokerroin” on yli 12,7 × 106 m; ja |
| --- | --- | --- |

a.

Orgaaniset ”kuitu- tai säiemateriaalit”, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

”Ominaiskimmokerroin” on yli 12,7 × 106 m; ja

| 2. | ”Ominaismurtovetolujuus” on yli 23,5 × 104 m; |
| --- | --- |

2.

”Ominaismurtovetolujuus” on yli 23,5 × 104 m;

| Huom.: | 1C010.a kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi polyetyleeniä. |
| --- | --- |

Huom.:

| b. | Hiili ”kuitu- tai -säiemateriaaleista”, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | ”Ominaiskimmokerroin” on yli 14,65 × 106 m; ja |
| --- | --- | --- |

b.

Hiili ”kuitu- tai -säiemateriaaleista”, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

”Ominaiskimmokerroin” on yli 14,65 × 106 m; ja

| 2. | ”Ominaismurtovetolujuus” on yli 26,82 × 104 m; |
| --- | --- |

2.

”Ominaismurtovetolujuus” on yli 26,82 × 104 m;

| Huom.: | 1C010.b kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi:







  a. | ”Siviili-ilma-alusten” rakenteiden tai laminointien korjaukseen tarkoitettuja ”kuitu- tai säiemateriaaleja”, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:








  1. | Pinta-ala enintään 1 m2; |
| --- | --- | --- | --- |

Huom.:

a.

”Siviili-ilma-alusten” rakenteiden tai laminointien korjaukseen tarkoitettuja ”kuitu- tai säiemateriaaleja”, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Pinta-ala enintään 1 m2;

| 2. | Pituus enintään 2,5 m; ja |
| --- | --- |

2.

Pituus enintään 2,5 m; ja

| 3. | Leveys on yli 15 mm. |
| --- | --- |

3.

Leveys on yli 15 mm.

| b. | Mekaanisesti katkotut, rouhitut tai leikatut hiilipohjaiset ”kuitu- tai säiemateriaalit”, joiden pituus on enintään 25,0 mm. |
| --- | --- |

b.

Mekaanisesti katkotut, rouhitut tai leikatut hiilipohjaiset ”kuitu- tai säiemateriaalit”, joiden pituus on enintään 25,0 mm.

| c. | Epäorgaaniset ”kuitu- tai säiemateriaalit”, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | ”Ominaiskimmokerroin” on yli 2,54 × 106 m; ja |
| --- | --- | --- |

c.

Epäorgaaniset ”kuitu- tai säiemateriaalit”, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

”Ominaiskimmokerroin” on yli 2,54 × 106 m; ja

| 2. | Sulamis-, hajoamis- tai härmistymispiste on yli 1 922  K (1 649  °C) neutraalissa ympäristössä; |
| --- | --- |

2.

Sulamis-, hajoamis- tai härmistymispiste on yli 1 922  K (1 649  °C) neutraalissa ympäristössä;

| Huom.: | 1C010.c kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi:







  a. | Epäjatkuvia, monifaasisia, monikiteisiä alumiinioksidikuituja katkeena tai mattona, jotka sisältävät vähintään 3 painoprosenttia piitä ja joiden ”ominaiskimmokerroin” on alle 10 × 106 m; |
| --- | --- | --- |

Huom.:

a.

Epäjatkuvia, monifaasisia, monikiteisiä alumiinioksidikuituja katkeena tai mattona, jotka sisältävät vähintään 3 painoprosenttia piitä ja joiden ”ominaiskimmokerroin” on alle 10 × 106 m;

| b. | Molybdeeni- ja molybdeeniseoskuituja; |
| --- | --- |

b.

Molybdeeni- ja molybdeeniseoskuituja;

| c. | Boorikuituja; |
| --- | --- |

c.

Boorikuituja;

| d. | Epäjatkuvia keraamisia kuituja, joiden sulamis-, hajoamis- tai härmistymispiste on alle 2 043  K (1 770  °C) neutraalissa ympäristössä. |
| --- | --- |

d.

Epäjatkuvia keraamisia kuituja, joiden sulamis-, hajoamis- tai härmistymispiste on alle 2 043  K (1 770  °C) neutraalissa ympäristössä.

Tekn. huom.

| 1. | Laskettaessa ”kuitu- tai säiemateriaalien””ominaismurtovetolujuutta”, ”ominaiskimmokerrointa” tai ominaispainoa 1C010.a, 1C010.b tai 1C010.c kohdassa murtovetolujuus ja kimmokerroin on määritettävä ISO 10618 (2004) -standardissa kuvatun menetelmän A tai vastaavien kansallisten standardien mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Arvioitaessa ei-yhdensuuntaisten ”kuitu- tai säiemateriaalien” (esim. kudosten, mattojen ja punosten) ”ominaismurtovetolujuutta”, ”ominaiskimmokerrointa” tai ominaispainoa 1C010 kohdassa perustana on käytettävä yhdensuuntaisten monofilamenttien (esim. monofilamentit, langat, rovingit tai touvit) mekaanisia ominaisuuksia ennen kuin ne prosessoidaan ei-yhdensuuntaisiksi ”kuitu- tai säiemateriaaleiksi”. |
| --- | --- |

2.

| d. | ”Kuitu- tai säiemateriaalit”, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Ne koostuvat joistakin seuraavista:






  a. | 1C008.a kohdassa määritellyistä polyeetteri-imideistä; tai |
| --- | --- | --- | --- |

d.

”Kuitu- tai säiemateriaalit”, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Ne koostuvat joistakin seuraavista:

a.

1C008.a kohdassa määritellyistä polyeetteri-imideistä; tai

| b. | 1C008.b–1C008.f kohdassa määritellyistä materiaaleista; tai |
| --- | --- |

b.

1C008.b–1C008.f kohdassa määritellyistä materiaaleista; tai

| 2. | Ne koostuvat joistakin 1C010.d.1.a tai b kohdassa määritellyistä materiaaleista ja joihin on ”sekoitettu” muita, 1C010.a, 1C010.b tai 1C010.c kohdassa määriteltyjä kuituja; |
| --- | --- |

2.

Ne koostuvat joistakin 1C010.d.1.a tai b kohdassa määritellyistä materiaaleista ja joihin on ”sekoitettu” muita, 1C010.a, 1C010.b tai 1C010.c kohdassa määriteltyjä kuituja;

| e. | Seuraavat kokonaan tai osittain muovi- tai hartsikyllästetyt ”kuitu- tai säiemateriaalit” (prepregit), metalli- tai hiilipinnoitteiset ”kuitu- tai säiemateriaalit” (preformit) tai ”hiilikuitupreformit”, jotka täyttävät kaikki seuraavat edellytykset:






  1. | Niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | 1C010.c kohdassa määritellyt epäorgaaniset ”kuitu- tai säiemateriaalit”; tai |
| --- | --- | --- | --- |

e.

Seuraavat kokonaan tai osittain muovi- tai hartsikyllästetyt ”kuitu- tai säiemateriaalit” (prepregit), metalli- tai hiilipinnoitteiset ”kuitu- tai säiemateriaalit” (preformit) tai ”hiilikuitupreformit”, jotka täyttävät kaikki seuraavat edellytykset:

1.

Niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

1C010.c kohdassa määritellyt epäorgaaniset ”kuitu- tai säiemateriaalit”; tai

| b. | Orgaaniset tai hiilipohjaiset ”kuitu- tai säiemateriaalit”, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | ”Ominaiskimmokerroin” on yli 10,15 × 106 m; ja |
| --- | --- | --- |

b.

Orgaaniset tai hiilipohjaiset ”kuitu- tai säiemateriaalit”, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

”Ominaiskimmokerroin” on yli 10,15 × 106 m; ja

| 2. | ”Ominaismurtovetolujuus” on yli 17,7 × 104 m; ja |
| --- | --- |

2.

”Ominaismurtovetolujuus” on yli 17,7 × 104 m; ja

| 2. | Niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | 1C008 tai 1C009.b kohdassa määritelty muovi tai hartsi; |
| --- | --- | --- |

2.

Niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

1C008 tai 1C009.b kohdassa määritelty muovi tai hartsi;

| b. | ’Dynaamis-mekaanisessa analyysissa lasittumislämpötila (DMA Tg)’ on vähintään 453 K (180 °C), ja niissä on fenolihartsia; tai |
| --- | --- |

b.

’Dynaamis-mekaanisessa analyysissa lasittumislämpötila (DMA Tg)’ on vähintään 453 K (180 °C), ja niissä on fenolihartsia; tai

| c. | ’Dynaamis-mekaanisessa analyysissa lasittumislämpötila (DMA Tg)’ on vähintään 505 K (232 °C), ja niissä on hartsia tai pihkaa, jota ei ole määritelty 1C008 tai 1C009.b kohdassa ja joka ei ole fenolihartsia. |
| --- | --- |

c.

’Dynaamis-mekaanisessa analyysissa lasittumislämpötila (DMA Tg)’ on vähintään 505 K (232 °C), ja niissä on hartsia tai pihkaa, jota ei ole määritelty 1C008 tai 1C009.b kohdassa ja joka ei ole fenolihartsia.

| Huom. 1: | Metalli- tai hiilipinnoitteiset ”kuitu- tai säiemateriaalit” (preformit) tai ”hiilikuitupreformit”, jotka eivät ole muovi- tai hartsikyllästettyjä, on määritelty ”kuitu- tai säiemateriaaleina” 1C010.a, 1C010.b tai 1C010.c kohdassa. |
| --- | --- |

Huom. 1:

| Huom. 2: | 1C010.e kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi:







  a. | Epoksihartsi”matriisilla” kyllästettyjä hiili ”kuitu- tai -säiemateriaaleja” (prepregejä), jotka on tarkoitettu ”siviili-ilma-alusten” rakenteiden tai laminaattien korjaamiseen ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:








  1. | Pinta-ala enintään 1 m2; |
| --- | --- | --- | --- |

Huom. 2:

a.

Epoksihartsi”matriisilla” kyllästettyjä hiili ”kuitu- tai -säiemateriaaleja” (prepregejä), jotka on tarkoitettu ”siviili-ilma-alusten” rakenteiden tai laminaattien korjaamiseen ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Pinta-ala enintään 1 m2;

| 2. | Pituus enintään 2,5 m; ja |
| --- | --- |

2.

Pituus enintään 2,5 m; ja

| 3. | Leveys on yli 15 mm. |
| --- | --- |

3.

Leveys on yli 15 mm.

| b. | Täysin tai osittain hartsilla tai pihkalla kyllästettyjä mekaanisesti katkottuja, rouhittuja tai leikattuja hiilipohjaisia ”kuitu- tai säiemateriaaleja”, joiden pituus on enintään 25,0 mm, kun käytetään muuta kuin 1C008 tai 1C009.b kohdassa määriteltyä muovia tai hartsia. |
| --- | --- |

b.

Täysin tai osittain hartsilla tai pihkalla kyllästettyjä mekaanisesti katkottuja, rouhittuja tai leikattuja hiilipohjaisia ”kuitu- tai säiemateriaaleja”, joiden pituus on enintään 25,0 mm, kun käytetään muuta kuin 1C008 tai 1C009.b kohdassa määriteltyä muovia tai hartsia.

Tekn. huom.:

’Dynaamis-mekaanisessa analyysissa lasittumislämpötila (DMA Tg)’ 1C010.e kohdan materiaaleille määritetään ASTM D 7028-07:ssä tai vastaavassa kansallisessa standardissa kuvattua menetelmää käyttäen kuivatestauskappaleelle. Lämpökovetettujen materiaalien tapauksessa kuivatestauskappaleen kovettumisasteen on oltava vähintään 90 prosenttia, kuten ASTM E 2160-04:ssä tai vastaavassa kansallisessa standardissa on määritelty.

M6C1

6.A.1 kohdassa määriteltyjä tuotteita varten tarkoitetut hartsikyllästetyt kuituprepregit ja metallipinnoitetut kuitupreformit, jotka on valmistettu joko orgaanisesta tai metallimatriisista käyttäen kuitu- tai säievahvisteita, joiden ominaisvetomurtolujuus on suurempi kuin 7,62 × 104 m ja ominaiskimmomoduuli suurempi kuin 3,18 × 106 m.

| Huom.: | Ainoat hartsikyllästetyt kuituprepregit, jotka on määritelty 6.C.1 kohdassa, ovat ne, joissa käytetään hartseja, joiden lasittumislämpötila (Tg) kovettamisen jälkeen ylittää 145 °C, ASTM-standardin D4065 tai vastaavien kansallisten standardien mukaan määriteltynä. |
| --- | --- |

Huom.:

Tekn. huom.

| 1. | 6.C.1 kohdassa ’ominaisvetomurtolujuus’ on lopullinen vetomurtolujuus N/m2 jaettuna ominaispainolla N/m3, mitattuna (296 ± 2)K:n ((23 ± 2) °C:n) lämpötilassa sekä (50 ± 5) %:n suhteellisessa kosteudessa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | 6.C.1 kohdassa ’ominaiskimmomoduuli’ on Youngin moduuli N/m2 jaettuna ominaispainolla N/m3, mitattuna (296 ± 2)K:n ((23 ± 2) °C:n) lämpötilassa sekä (50 ± 5) %:n suhteellisessa kosteudessa. |
| --- | --- |

2.

1C011

Seuraavat metallit ja yhdisteet:

| Huom.: | KATSO MYÖS 1C111 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

| a. | Metallit, joiden hiukkaskoko on alle 60 μm riippumatta siitä ovatko ne pallomaisia, hivennettyjä, sferoidisia, hiutaloituja tai jauhettuja, jotka on valmistettu materiaalista, joka sisältää vähintään 99 % zirkoniumia, magnesiumia ja näiden seoksia;


  Tekn. huom.:



  Hafniumin luontainen pitoisuus zirkoniumissa (tyypillisesti 2–7 prosenttia) lasketaan zirkoniumin kanssa.









  Huom.: | 1C011.a kohdassa määritellyt metallit tai seokset ovat valvonnanalaisia riippumatta siitä, onko metallit tai seokset kapseloitu alumiiniin, magnesiumiin, zirkoniumiin tai berylliumiin. |
| --- | --- | --- |

a.

Metallit, joiden hiukkaskoko on alle 60 μm riippumatta siitä ovatko ne pallomaisia, hivennettyjä, sferoidisia, hiutaloituja tai jauhettuja, jotka on valmistettu materiaalista, joka sisältää vähintään 99 % zirkoniumia, magnesiumia ja näiden seoksia;

Tekn. huom.:

Hafniumin luontainen pitoisuus zirkoniumissa (tyypillisesti 2–7 prosenttia) lasketaan zirkoniumin kanssa.

Huom.:

M4C2d

Jonkin seuraavan metallin metallijauheet: zirkonium (CAS 7440-67-7), beryllium (CAS 7440-41-7), magnesium (CAS 7439-95-4) tai näiden seosten metallijauheet, jos vähintään 90 % kaikista hiukkasista määrän tai painon perusteella koostuu alle 60 μm:n hiukkasista (määritettynä mittaustekniikoilla kuten käyttämällä seulaa, laser-diffraktiota tai optista lukijaa), riippumatta siitä, ovatko ne pallomaisia, hivennettyjä, sferoidisia, hiutaloituja tai jauhettuja, ja jotka sisältävät vähintään 97 painoprosenttia jotakin edellä mainituista metalleista;

| Huom.: | Monimuotoisessa hiukkasjakaumassa (esim. eri kokoisista rakeista muodostuvat seokset), jossa yksi tai useampi muodoista on valvonnanalainen, asetetaan valvonnanalaiseksi koko jauheseos. |
| --- | --- |

Huom.:

Tekn. huom.:

Hafniumin (CAS 7440-58-6) luontainen pitoisuus zirkoniumissa (tyypillisesti 2–7 prosenttia) lasketaan zirkoniumin kanssa.

| b. | Boori tai booriseokset, joiden hiukkaskoko on enintään 60 μm, seuraavasti:






  1. | Boori, jonka puhtaus on vähintään 85 painoprosenttia; |
| --- | --- | --- |

b.

Boori tai booriseokset, joiden hiukkaskoko on enintään 60 μm, seuraavasti:

1.

Boori, jonka puhtaus on vähintään 85 painoprosenttia;

| 2. | Booriseokset, joiden booripitoisuus on vähintään 85 painoprosenttia; |
| --- | --- |

2.

Booriseokset, joiden booripitoisuus on vähintään 85 painoprosenttia;

| Huom.: | 1C011.b kohdassa määritellyt metallit tai seokset ovat valvonnanalaisia riippumatta siitä, onko metallit tai seokset kapseloitu alumiiniin, magnesiumiin, zirkoniumiin tai berylliumiin. |
| --- | --- |

Huom.:

| c. | Guanidiininitraatti (CAS 506-93-4); |
| --- | --- |

c.

Guanidiininitraatti (CAS 506-93-4);

| d. | Nitroguanidiini (NQ) (CAS 556-88-7). |
| --- | --- |

d.

Nitroguanidiini (NQ) (CAS 556-88-7).

| Huom.: | Katso myös asetarvikeluettelo sellaisten metallijauheiden osalta, jotka sekoitetaan muiden aineiden kanssa sotilaskäyttöön suunnitellun seoksen muodostamiseksi. |
| --- | --- |

Huom.:

M4C2e

Boorin (CAS 7440-42-8) tai booriseosten, joiden booripitoisuus on vähintään 85 painoprosenttia, metallijauheet, jos vähintään 90 prosenttia kaikista hiukkasista määrän tai painon perusteella koostuu alle 60 μm:n hiukkasista (määritettynä mittaustekniikoilla kuten käyttämällä seulaa, laser-diffraktiota tai optista lukijaa), riippumatta siitä, ovatko ne pallomaisia, hivennettyjä, sferoidisia, hiutaloituja tai jauhettuja;

| Huom.: | Monimuotoisessa hiukkasjakaumassa (esim. eri kokoisista rakeista muodostuvat seokset), jossa yksi tai useampi muodoista on valvonnanalainen, asetetaan valvonnanalaiseksi koko jauheseos. |
| --- | --- |

Huom.:

1C101

Muut kuin 1C001 kohdassa määritellyt materiaalit ja laitteet, joita voidaan käyttää ’ohjuksissa’, ”ohjusten” alajärjestelmissä tai 9A012 tai 9A112.a kohdassa määritellyissä miehittämättömissä ilma-aluksissa ja jotka pienentävät havaittavuutta, kuten tutkaheijastavuutta, ultravioletti-, infrapuna- tai akustista havaittavuutta.

| Huom. 1: | 1C101 kohta sisältää:







  a. | Rakennemateriaalit ja pinnoitteet, jotka on erityisesti kehitetty pienentämään tutkaheijastuvuutta; |
| --- | --- | --- |

Huom. 1:

a.

Rakennemateriaalit ja pinnoitteet, jotka on erityisesti kehitetty pienentämään tutkaheijastuvuutta;

| b. | Pinnoitteet, mukaan lukien maalit, jotka on erityisesti kehitetty vähentämään tai muuntamaan säteilyn heijastuvuutta tai emissiivisyyttä spektrin mikroaalto-, infrapuna- tai ultraviolettialueella; |
| --- | --- |

b.

Pinnoitteet, mukaan lukien maalit, jotka on erityisesti kehitetty vähentämään tai muuntamaan säteilyn heijastuvuutta tai emissiivisyyttä spektrin mikroaalto-, infrapuna- tai ultraviolettialueella;

| Huom. 2: | 1C101 kohta ei sisällä pinnoitteita, kun niitä käytetään satelliittien lämmön kontrollointiin. |
| --- | --- |

Huom. 2:

Tekn. huom.:

1C101 kohdassa ’ohjuksilla’ tarkoitetaan täydellisiä rakettijärjestelmiä ja miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä, joiden kantomatka on yli 300 km.

M17A1

Laitteet, jotka pienentävät havaittavuutta, kuten tutkaheijastavuutta tai ultravioletti-, infrapuna- ja akustista havaittavuutta (eli Stealth-tekniikka), sovelluksissa, joita voidaan käyttää 1.A tai 19.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä tai 2.A tai 20.A kohdassa määritellyissä alajärjestelmissä.

M17C1

Materiaalit, jotka pienentävät havaittavuutta, kuten tutkaheijastavuutta tai ultravioletti-, infrapuna- ja akustista havaittavuutta (eli Stealth-tekniikka), sovelluksissa, joita voidaan käyttää 1.A tai 19.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä tai 2.A kohdassa määritellyissä alajärjestelmissä.

Huomautukset:

| 1. | 17.C.1 kohta sisältää rakennusmateriaalit ja pinnoitteet, (mukaan lukien maalit), jotka on erityisesti kehitetty vähentämään tai muuntamaan säteilyn heijastuvuutta tai emissiivisyyttä spektrin mikroaalto-, infrapuna- tai ultraviolettialueella. |
| --- | --- |

1.

| 2. | 17.C.1 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi pinnoitteita (maalit mukaan lukien), joita käytetään erityisesti satelliittien lämmön kontrollointiin. |
| --- | --- |

2.

1C102

9A004 kohdassa määriteltyihin avaruuteen laukaisussa käytettäviin kantoraketteihin tai 9A104 kohdassa määriteltyihin luotainraketteihin tarkoitetut toistokyllästetyt pyrolisoidut hiili-hiilimateriaalit.

M6C2

Toistokyllästetyt pyrolisoidut (esim. hiili-hiili) materiaalit, joilla on kaikki seuraavista ominaisuuksista: a. ne on suunniteltu rakettijärjestelmiä varten; ja b. niitä voidaan käyttää 1.A tai 19.A.1 kohdassa määritellyissä järjestelmissä.

1C107

Seuraavat muut kuin 1C007 kohdassa määritellyt grafiitti- ja keraamiset materiaalit:

| a. | Hienorakeiset grafiitit, joiden kappaletiheys on vähintään 1,72 g/cm3 mitattuna 288 K:n (15 °C:n) lämpötilassa ja raekoko on enintään 100 μm ja joita voidaan käyttää rakettien suuttimissa ja ilmakehään palaamaan suunniteltujen alusten kärkikartioissa ja jotka voidaan työstää joksikin seuraavista tuotteista:






  1. | Sylinterit, joiden halkaisija on vähintään 120 mm ja joiden pituus on vähintään 50 mm; |
| --- | --- | --- |

a.

Hienorakeiset grafiitit, joiden kappaletiheys on vähintään 1,72 g/cm3 mitattuna 288 K:n (15 °C:n) lämpötilassa ja raekoko on enintään 100 μm ja joita voidaan käyttää rakettien suuttimissa ja ilmakehään palaamaan suunniteltujen alusten kärkikartioissa ja jotka voidaan työstää joksikin seuraavista tuotteista:

1.

Sylinterit, joiden halkaisija on vähintään 120 mm ja joiden pituus on vähintään 50 mm;

| 2. | Putket, joiden sisähalkaisija on vähintään 65 mm ja joiden seinämäpaksuus on vähintään 25 mm ja joiden pituus on vähintään 50 mm; tai |
| --- | --- |

2.

Putket, joiden sisähalkaisija on vähintään 65 mm ja joiden seinämäpaksuus on vähintään 25 mm ja joiden pituus on vähintään 50 mm; tai

| 3. | Lohkot, joiden koko on vähintään 120 mm × 120 mm × 50 mm; |
| --- | --- |

3.

Lohkot, joiden koko on vähintään 120 mm × 120 mm × 50 mm;

| Huom.: | Katso myös 0C004 kohta. |
| --- | --- |

Huom.:

M6C3

Hienorakeiset grafiitit, joiden kappaletiheys on vähintään 1,72 g/cc, 15 °C:n lämpötilassa mitattuna, ja joiden raekoko on 100 × 10– 6 m (100 μm) tai vähemmän ja joita voidaan käyttää rakettien suuttimissa ja ilmakehään palaamaan suunniteltujen alusten kärkikartioissa ja jotka voidaan työstää joksikin seuraavista tuotteista:

| a. | Sylinterit, joiden halkaisija on vähintään 120 mm ja joiden pituus on vähintään 50 mm; |
| --- | --- |

a.

Sylinterit, joiden halkaisija on vähintään 120 mm ja joiden pituus on vähintään 50 mm;

| b. | Putket, joiden sisähalkaisija on vähintään 65 mm ja joiden seinämäpaksuus on vähintään 25 mm ja joiden pituus on vähintään 50 mm; tai |
| --- | --- |

b.

Putket, joiden sisähalkaisija on vähintään 65 mm ja joiden seinämäpaksuus on vähintään 25 mm ja joiden pituus on vähintään 50 mm; tai

| c. | Lohkot, joiden koko on vähintään 120 mm × 120 mm × 50 mm. |
| --- | --- |

c.

Lohkot, joiden koko on vähintään 120 mm × 120 mm × 50 mm.

| b. | Pyrolyyttiset tai kuituvahvisteiset grafiitit, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”, 9A004 kohdassa määritellyissä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa käytettävissä rakettien suuttimissa ja ilmakehään palamaan suunniteltujen alusten kärkikartioissa;








  Huom.: | Katso myös 0C004 kohta. |
| --- | --- | --- |

b.

Pyrolyyttiset tai kuituvahvisteiset grafiitit, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”, 9A004 kohdassa määritellyissä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa käytettävissä rakettien suuttimissa ja ilmakehään palamaan suunniteltujen alusten kärkikartioissa;

Huom.:

M6C4

Pyrolyyttiset tai kuituvahvisteiset grafiitit, joita voidaan käyttää rakettien suuttimissa ja ilmakehään palaamaan suunniteltujen alusten kärkikartioissa 1.A tai 19.A.1 kohdassa määritellyissä järjestelmissä.

| c. | Keraamiset komposiittimateriaalit (dielektrisyysvakio pienempi kuin 6 taajuusalueilla 100 MHz–100 GHz) käytettäväksi tutka-antennien suojakuvuissa, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”, 9A004 kohdassa määritellyissä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa; |
| --- | --- |

c.

Keraamiset komposiittimateriaalit (dielektrisyysvakio pienempi kuin 6 taajuusalueilla 100 MHz–100 GHz) käytettäväksi tutka-antennien suojakuvuissa, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”, 9A004 kohdassa määritellyissä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa;

M6C5

Keraamiset komposiittimateriaalit (dielektrisyysvakio pienempi kuin 6 taajuusalueilla 100 MHz – 100 GHz), joita voidaan käyttää 1.A tai 19.A.1 kohdassa määritellyissä järjestelmissä käytettävissä ohjusten tutka-antennien suojakuvuissa.

| d. | Kokonaisina työstettävät piikarbidivahvisteiset polttamattomat keraamit, joita voidaan käyttää kärkikartioissa, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”, 9A004 kohdassa määritellyissä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa; |
| --- | --- |

d.

Kokonaisina työstettävät piikarbidivahvisteiset polttamattomat keraamit, joita voidaan käyttää kärkikartioissa, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”, 9A004 kohdassa määritellyissä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa;

M6C6a

Kokonaisina työstettävät piikarbidivahvisteiset polttamattomat keraamit, joita voidaan käyttää 1.A tai 19.A.1 kohdassa määritellyissä järjestelmissä käytettävissä kärkikartioissa;

| e. | Piikarbidivahvisteiset keraamiset komposiitit, joita voidaan käyttää kärkikartioissa, ilmakehään palamaan suunnitelluissa aluksissa ja suuttimen virtauksen ohjaimissa, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”, 9A004 kohdassa määritellyissä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa. |
| --- | --- |

e.

Piikarbidivahvisteiset keraamiset komposiitit, joita voidaan käyttää kärkikartioissa, ilmakehään palamaan suunnitelluissa aluksissa ja suuttimen virtauksen ohjaimissa, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”, 9A004 kohdassa määritellyissä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa.

M6C6b

Piikarbidivahvisteiset keraamiset komposiitit, joita voidaan käyttää 1.A tai 19.A.1 kohdassa määritellyissä järjestelmissä käytettävissä kärkikartioissa, ilmakehään palaamaan suunnitelluissa aluksissa ja suuttimen virtauksen ohjaimissa.

1C111

Seuraavat muut kuin 1C011 kohdassa määritellyt ajoaineet tai ajoaineiden raaka-aineina käytettävät kemikaalit:

| a. | Ajoaineet: |
| --- | --- |

a.

Ajoaineet:

| 1. | Muu kuin asetarvikeluettelossa mainittu pallomainen tai sferoidinen alumiinijauhe, jonka hiukkaskoko alle 200 μm ja alumiinipitoisuus vähintään 97 painoprosenttia, jos vähintään 10 prosenttia kokonaispainosta muodostuu hiukkasista, joiden halkaisija on alle 63 μm, ISO-standardin 2591-1:1988 tai vastaavien kansallisten standardien mukaisesti;


  Tekn. huom.:



  Hiukkaskoko 63 μm (ISO R-565) vastaa raekokoa 250 (Tyler) tai 230 (ASTM-standardi E-11). |
| --- | --- |

1.

Muu kuin asetarvikeluettelossa mainittu pallomainen tai sferoidinen alumiinijauhe, jonka hiukkaskoko alle 200 μm ja alumiinipitoisuus vähintään 97 painoprosenttia, jos vähintään 10 prosenttia kokonaispainosta muodostuu hiukkasista, joiden halkaisija on alle 63 μm, ISO-standardin 2591-1:1988 tai vastaavien kansallisten standardien mukaisesti;

Tekn. huom.:

Hiukkaskoko 63 μm (ISO R-565) vastaa raekokoa 250 (Tyler) tai 230 (ASTM-standardi E-11).

| 2. | Seuraavat muut kuin asetarvikeluettelossa määritellyt metallijauheet: |
| --- | --- |

2.

Seuraavat muut kuin asetarvikeluettelossa määritellyt metallijauheet:

M4C2c

Pallomainen tai sferoidinen alumiinijauhe (CAS 7429-90-5), jonka hiukkaskoko on alle 200 × 10– 6 m (200 μm) ja alumiinipitoisuus 97 painoprosenttia tai korkeampi, jos vähintään 10 prosenttia kokonaispainosta muodostuu hiukkasista, joiden halkaisija on alle 63 μm, ISO-standardin 2591-1:1988 tai vastaavien kansallisten standardien mukaisesti;

Tekn. huom.:

Hiukkaskoko 63 μm (ISO R-565) vastaa silmäkokoa 250 (Tyler) tai 230 (ASTM-standardi E-11).

| a. | Zirkoniumin, berylliumin tai magnesiumin tai näiden metallien seosten metallijauheet, jos vähintään 90 % kaikista hiukkasista määrän tai painon perusteella koostuu alle 60 μm:n hiukkasista (määritettynä mittaustekniikoilla kuten käyttämällä seulaa, laser-diffraktiota tai optista lukijaa), riippumatta siitä, ovatko ne pallomaisia, hivennettyjä, sferoidisia, hiutaloituja tai jauhettuja, ja jotka sisältävät vähintään 97 painoprosenttia jotakin seuraavista:






  1. | Zirkonium; |
| --- | --- | --- |

a.

Zirkoniumin, berylliumin tai magnesiumin tai näiden metallien seosten metallijauheet, jos vähintään 90 % kaikista hiukkasista määrän tai painon perusteella koostuu alle 60 μm:n hiukkasista (määritettynä mittaustekniikoilla kuten käyttämällä seulaa, laser-diffraktiota tai optista lukijaa), riippumatta siitä, ovatko ne pallomaisia, hivennettyjä, sferoidisia, hiutaloituja tai jauhettuja, ja jotka sisältävät vähintään 97 painoprosenttia jotakin seuraavista:

1.

Zirkonium;

| 2. | Beryllium; tai |
| --- | --- |

2.

Beryllium; tai

| 3. | Magnesium; |
| --- | --- |

3.

Magnesium;

Tekn. huom.:

Hafniumin luontainen pitoisuus zirkoniumissa (tyypillisesti 2–7 prosenttia) lasketaan zirkoniumin kanssa.

M4C2d

Jonkin seuraavan metallin metallijauheet: zirkonium (CAS 7440-67-7), beryllium (CAS 7440-41-7), magnesium (CAS 7439-95-4) tai näiden seosten metallijauheet, jos vähintään 90 % kaikista hiukkasista määrän tai painon perusteella koostuu alle 60 μm:n hiukkasista (määritettynä mittaustekniikoilla kuten käyttämällä seulaa, laser-diffraktiota tai optista lukijaa), riippumatta siitä, ovatko ne pallomaisia, hivennettyjä, sferoidisia, hiutaloituja tai jauhettuja, ja jotka sisältävät vähintään 97 painoprosenttia jotakin edellä mainituista metalleista;

| Huom.: | Monimuotoisessa hiukkasjakaumassa (esim. eri kokoisista rakeista muodostuvat seokset), jossa yksi tai useampi muodoista on valvonnanalainen, asetetaan valvonnanalaiseksi koko jauheseos. |
| --- | --- |

Huom.:

Tekn. huom.:

Hafniumin (CAS 7440-58-6) luontainen pitoisuus zirkoniumissa (tyypillisesti 2–7 prosenttia) lasketaan zirkoniumin kanssa.

| b. | Boorin tai booriseosten, joiden booripitoisuus on vähintään 85 painoprosenttia, metallijauheet, jos vähintään 90 prosenttia kaikista hiukkasista määrän tai painon perusteella koostuu alle 60 μm:n hiukkasista (määritettynä mittaustekniikoilla kuten käyttämällä seulaa, laser-diffraktiota tai optista lukijaa), riippumatta siitä, ovatko ne pallomaisia, hivennettyjä, sferoidisia, hiutaloituja tai jauhettuja:








  Huom.: | 1C111a.2.a ja 1C111a.2.b kohdassa asetetaan valvonnanalaiseksi jauheseokset, joiden hiukkasjakauma on monimuotoinen (esim. eri kokoisista rakeista muodostuvat seokset), jos yksi tai useampi muodoista on valvonnanalainen. |
| --- | --- | --- |

b.

Boorin tai booriseosten, joiden booripitoisuus on vähintään 85 painoprosenttia, metallijauheet, jos vähintään 90 prosenttia kaikista hiukkasista määrän tai painon perusteella koostuu alle 60 μm:n hiukkasista (määritettynä mittaustekniikoilla kuten käyttämällä seulaa, laser-diffraktiota tai optista lukijaa), riippumatta siitä, ovatko ne pallomaisia, hivennettyjä, sferoidisia, hiutaloituja tai jauhettuja:

Huom.:

M4C2e

Boorin (CAS 7440-42-8) tai booriseosten, joiden booripitoisuus on vähintään 85 painoprosenttia, metallijauheet, jos vähintään 90 prosenttia kaikista hiukkasista määrän tai painon perusteella koostuu alle 60 μm:n hiukkasista (määritettynä mittaustekniikoilla kuten käyttämällä seulaa, laser-diffraktiota tai optista lukijaa), riippumatta siitä, ovatko ne pallomaisia, hivennettyjä, sferoidisia, hiutaloituja tai jauhettuja;

| Huom.: | Monimuotoisessa hiukkasjakaumassa (esim. eri kokoisista rakeista muodostuvat seokset), jossa yksi tai useampi muodoista on valvonnanalainen, asetetaan valvonnanalaiseksi koko jauheseos. |
| --- | --- |

Huom.:

| 3. | Seuraavat hapettavat aineet, joita voidaan käyttää nestemäistä polttoainetta käyttävissä rakettimoottoreissa:






  a. | Dityppitrioksidi (CAS 10544-73-7); |
| --- | --- | --- |

3.

Seuraavat hapettavat aineet, joita voidaan käyttää nestemäistä polttoainetta käyttävissä rakettimoottoreissa:

a.

Dityppitrioksidi (CAS 10544-73-7);

| b. | Typpidioksidi (CAS 10102-44-0)/dityppitetroksidi (CAS 10544-72-6); |
| --- | --- |

b.

Typpidioksidi (CAS 10102-44-0)/dityppitetroksidi (CAS 10544-72-6);

| c. | Dityppipentoksidi (CAS 10102-03-1); |
| --- | --- |

c.

Dityppipentoksidi (CAS 10102-03-1);

| d. | Typpioksidisekoitukset (MON);


  Tekn. huom.:



  Typpioksidisekoitukset (MON) ovat typpioksidin (NO) liuoksia dityppitetroksidissa/typpidioksidissa (N2O4/NO2), joita voidaan käyttää ohjusjärjestelmissä. On olemassa joukko koostumuksia, jotka voidaan nimetä lyhenteillä MONi tai MONij, joissa i ja j ovat kokonaislukuja, jotka kuvaavat typpioksidin prosenttiosuutta seoksessa (esim. MON3 sisältää 3 prosenttia typpioksidia, MON25 taas 25 prosenttia typpioksidia. Yläraja on MON40 eli 40 painoprosenttia). |
| --- | --- |

d.

Typpioksidisekoitukset (MON);

Tekn. huom.:

Typpioksidisekoitukset (MON) ovat typpioksidin (NO) liuoksia dityppitetroksidissa/typpidioksidissa (N2O4/NO2), joita voidaan käyttää ohjusjärjestelmissä. On olemassa joukko koostumuksia, jotka voidaan nimetä lyhenteillä MONi tai MONij, joissa i ja j ovat kokonaislukuja, jotka kuvaavat typpioksidin prosenttiosuutta seoksessa (esim. MON3 sisältää 3 prosenttia typpioksidia, MON25 taas 25 prosenttia typpioksidia. Yläraja on MON40 eli 40 painoprosenttia).

| e. | KATSO ASETARVIKELUETTELO Inhibioitu punahöyryinen typpihappo (IRFNA); |
| --- | --- |

e.

KATSO ASETARVIKELUETTELO Inhibioitu punahöyryinen typpihappo (IRFNA);

| f. | KATSO ASETARVIKELUETTELO JA 1C238 Yhdisteet, jotka muodostuvat fluorista ja yhdestä tai useammasta muusta halogeenista, hapesta tai typestä. |
| --- | --- |

f.

KATSO ASETARVIKELUETTELO JA 1C238 Yhdisteet, jotka muodostuvat fluorista ja yhdestä tai useammasta muusta halogeenista, hapesta tai typestä.

M4C4a

Seuraavat nestemäistä ajoainetta käyttävissä rakettimoottoreissa käytettävät hapettavat aineet:

| 1. | Dityppitrioksidi (CAS 10544-73-7); |
| --- | --- |

1.

Dityppitrioksidi (CAS 10544-73-7);

| 2. | Typpidioksidi (CAS 10102-44-0)/dityppitetroksidi (CAS 10544-72-6); |
| --- | --- |

2.

Typpidioksidi (CAS 10102-44-0)/dityppitetroksidi (CAS 10544-72-6);

| 3. | Dityppipentoksidi (CAS 10102-03-1); |
| --- | --- |

3.

Dityppipentoksidi (CAS 10102-03-1);

| 4. | Typpioksidisekoitukset (MON);
  Tekn. huom.:
  Typpioksidisekoitukset (MON) ovat typpioksidin (NO) liuoksia dityppitetroksidissa/typpidioksidissa (N2O4/NO2), joita voidaan käyttää ohjusjärjestelmissä. On olemassa joukko koostumuksia, jotka voidaan nimetä lyhenteillä MONi tai MONij, joissa i ja j ovat kokonaislukuja, jotka kuvaavat typpioksidin prosenttiosuutta seoksessa (esim. MON3 sisältää 3 prosenttia typpioksidia, MON25 taas 25 prosenttia typpioksidia. Yläraja on MON40 eli 40 painoprosenttia). |
| --- | --- |

4.

Typpioksidisekoitukset (MON);

Tekn. huom.:

Typpioksidisekoitukset (MON) ovat typpioksidin (NO) liuoksia dityppitetroksidissa/typpidioksidissa (N2O4/NO2), joita voidaan käyttää ohjusjärjestelmissä. On olemassa joukko koostumuksia, jotka voidaan nimetä lyhenteillä MONi tai MONij, joissa i ja j ovat kokonaislukuja, jotka kuvaavat typpioksidin prosenttiosuutta seoksessa (esim. MON3 sisältää 3 prosenttia typpioksidia, MON25 taas 25 prosenttia typpioksidia. Yläraja on MON40 eli 40 painoprosenttia).

| 5. | Inhiboitu punainen savuava typpihappo (IRFNA) (CAS 8007-58-7); |
| --- | --- |

5.

Inhiboitu punainen savuava typpihappo (IRFNA) (CAS 8007-58-7);

| 6. | Yhdisteet, jotka muodostuvat fluorista ja yhdestä tai useammasta muusta halogeenista, hapesta tai typestä;








  Huom.: | 4.C.4.a.6 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi kaasumaisessa muodossa olevaa typpitrifluoridia (NF3) (CAS 7783-54-2), sillä sitä ei voida käyttää ohjussovelluksia varten. |
| --- | --- | --- |

6.

Yhdisteet, jotka muodostuvat fluorista ja yhdestä tai useammasta muusta halogeenista, hapesta tai typestä;

Huom.:

| 4. | Seuraavat hydratsiinijohdannaiset:







  Huom.: | KATSO MYÖS ASETARVIKELUETTELO. |
| --- | --- | --- |

4.

Seuraavat hydratsiinijohdannaiset:

Huom.:

| a. | Trimetyylihydratsiini (CAS 1741-01-1); |
| --- | --- |

a.

Trimetyylihydratsiini (CAS 1741-01-1);

| b. | Tetrametyylihydratsiini (CAS 6415-12-9); |
| --- | --- |

b.

Tetrametyylihydratsiini (CAS 6415-12-9);

| c. | N,N-diallyylihydratsiini (CAS 5164-11-4); |
| --- | --- |

c.

N,N-diallyylihydratsiini (CAS 5164-11-4);

| d. | Allyylihydratsiini (CAS 7422-78-8); |
| --- | --- |

d.

Allyylihydratsiini (CAS 7422-78-8);

| e. | Etyleenidihydratsiini; |
| --- | --- |

e.

Etyleenidihydratsiini;

| f. | Monometyylihydratsiinidinitraatti; |
| --- | --- |

f.

Monometyylihydratsiinidinitraatti;

| g. | Epäsymmetrinen dimetyylihydratsiininitraatti; |
| --- | --- |

g.

Epäsymmetrinen dimetyylihydratsiininitraatti;

| h. | Hydratsiniumatsidi (CAS 14546-44-2); |
| --- | --- |

h.

Hydratsiniumatsidi (CAS 14546-44-2);

| i. | Dimetyylihydratsiniumatsidi; |
| --- | --- |

i.

Dimetyylihydratsiniumatsidi;

| j. | Hydratsiniumdinitraatti (CAS 13464-98-7); |
| --- | --- |

j.

Hydratsiniumdinitraatti (CAS 13464-98-7);

| k. | Di-imido-oksaalihappodihydratsiini (CAS 3457-37-2); |
| --- | --- |

k.

Di-imido-oksaalihappodihydratsiini (CAS 3457-37-2);

| l. | 2-hydroksietyylihydratsiininitraatti (HEHN); |
| --- | --- |

l.

2-hydroksietyylihydratsiininitraatti (HEHN);

| m. | Katso asetarvikeluettelo hydratsiniumperkloraatin osalta; |
| --- | --- |

m.

Katso asetarvikeluettelo hydratsiniumperkloraatin osalta;

| n. | Hydratsiniumdiperkloraatti (CAS 13812-39-0); |
| --- | --- |

n.

Hydratsiniumdiperkloraatti (CAS 13812-39-0);

| o. | Metyylihydratsiininitraatti (MHN) (CAS 29674–96–2); |
| --- | --- |

o.

Metyylihydratsiininitraatti (MHN) (CAS 29674–96–2);

| p. | Dietyylihydratsiininitraatti (DEHN); |
| --- | --- |

p.

Dietyylihydratsiininitraatti (DEHN);

| q. | 3,6-dihydratsinotetratsiininitraatti (1,4-dihydratsiininitraatti) (DHTN); |
| --- | --- |

q.

3,6-dihydratsinotetratsiininitraatti (1,4-dihydratsiininitraatti) (DHTN);

M4C2b

Seuraavat hydratsiinijohdannaiset:

| 1. | Monometyylihydratsiini (MMH) (CAS 60-34-4); |
| --- | --- |

1.

Monometyylihydratsiini (MMH) (CAS 60-34-4);

| 2. | Epäsymmetrinen dimetyylihydratsiini (UDMH) (CAS 57-14-7); |
| --- | --- |

2.

Epäsymmetrinen dimetyylihydratsiini (UDMH) (CAS 57-14-7);

| 3. | Hydratsiinimononitraatti (CAS 13464-97-6); |
| --- | --- |

3.

Hydratsiinimononitraatti (CAS 13464-97-6);

| 4. | Trimetyylihydratsiini (CAS 1741-01-1); |
| --- | --- |

4.

Trimetyylihydratsiini (CAS 1741-01-1);

| 5. | Tetrametyylihydratsiini (CAS 6415-12-9); |
| --- | --- |

5.

Tetrametyylihydratsiini (CAS 6415-12-9);

| 6. | N,N-diallyylihydratsiini (CAS 5164-11-4); |
| --- | --- |

6.

N,N-diallyylihydratsiini (CAS 5164-11-4);

| 7. | Allyylihydratsiini (CAS 7422-78-8); |
| --- | --- |

7.

Allyylihydratsiini (CAS 7422-78-8);

| 8. | Etyleenidihydratsiini (CAS 6068-98-0); |
| --- | --- |

8.

Etyleenidihydratsiini (CAS 6068-98-0);

| 9. | Monometyylihydratsiinidinitraatti; |
| --- | --- |

9.

Monometyylihydratsiinidinitraatti;

| 10. | Epäsymmetrinen dimetyylihydratsiininitraatti; |
| --- | --- |

10.

Epäsymmetrinen dimetyylihydratsiininitraatti;

| 11. | Hydratsiniumatsidi (CAS 14546-44-2); |
| --- | --- |

11.

Hydratsiniumatsidi (CAS 14546-44-2);

| 12. | 1,1-dimetyylihydratsiniumatsidi (CAS 227955-52-4) / 1,2-dimetyylihydratsiniumatsidi (CAS 299177-50-7); |
| --- | --- |

12.

1,1-dimetyylihydratsiniumatsidi (CAS 227955-52-4) / 1,2-dimetyylihydratsiniumatsidi (CAS 299177-50-7);

| 13. | Hydratsiniumdinitraatti (CAS 13464-98-7); |
| --- | --- |

13.

Hydratsiniumdinitraatti (CAS 13464-98-7);

| 14. | Di-imido-oksaalihappodihydratsiini (CAS 3457-37-2); |
| --- | --- |

14.

Di-imido-oksaalihappodihydratsiini (CAS 3457-37-2);

| 15. | 2-hydroksietyylihydratsiininitraatti (HEHN); |
| --- | --- |

15.

2-hydroksietyylihydratsiininitraatti (HEHN);

| 16. | Hydratsiniumperkloraatti (CAS 27978-54-7); |
| --- | --- |

16.

Hydratsiniumperkloraatti (CAS 27978-54-7);

| 17. | Hydratsiniumdiperkloraatti (CAS 13812-39-0); |
| --- | --- |

17.

Hydratsiniumdiperkloraatti (CAS 13812-39-0);

| 18. | Metyylihydratsiininitraatti (MHN) (CAS 29674-96-2); |
| --- | --- |

18.

Metyylihydratsiininitraatti (MHN) (CAS 29674-96-2);

| 19. | 1,1-dietyylihydratsiininitraatti (DEHN) / 1,2-dietyylihydratsiininitraatti (DEHN) (CAS 363453-17-2); |
| --- | --- |

19.

1,1-dietyylihydratsiininitraatti (DEHN) / 1,2-dietyylihydratsiininitraatti (DEHN) (CAS 363453-17-2);

| 20. | 3,6-dihydratsinotetratsiininitraatti (DHTN); |
| --- | --- |

20.

3,6-dihydratsinotetratsiininitraatti (DHTN);

Tekn. huom.:

3,6-dihydratsinotetratsiininitraatista käytetään myös nimitystä 1,4-dihydratsiininitraatti.

| 5. | Muut kuin asetarvikeluettelossa määritellyt materiaalit, joiden energiatiheys on korkea ja joita voidaan käyttää ’ohjuksissa’ tai 9A012 tai 9A112.a kohdassa määritellyissä miehittämättömissä ilma-aluksissa;






  a. | Sekapolttoaineet, jotka sisältävät sekä kiinteitä että nestemäisiä polttoaineita, kuten booriliete, ja joiden massaan perustuva energiatiheys on vähintään 40 × 106 J/kg; |
| --- | --- | --- |

5.

Muut kuin asetarvikeluettelossa määritellyt materiaalit, joiden energiatiheys on korkea ja joita voidaan käyttää ’ohjuksissa’ tai 9A012 tai 9A112.a kohdassa määritellyissä miehittämättömissä ilma-aluksissa;

a.

Sekapolttoaineet, jotka sisältävät sekä kiinteitä että nestemäisiä polttoaineita, kuten booriliete, ja joiden massaan perustuva energiatiheys on vähintään 40 × 106 J/kg;

| b. | Muut polttoaineet ja polttoaineiden lisäaineet, joiden energiatiheys on korkea (esim. kubaani, ioniliuokset, JP-10) ja joiden tilavuuteen perustuva energiatiheys on vähintään 37,5 × 109 J/m3 mitattuna 20 °C lämpötilassa ja yhden ilmakehän (101,325 kPa) paineessa;








  Huom.: | 1C111.a.5.b kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi jalostettuja fossiilisia polttoaineita ja kasviperäisiä biopolttoaineita mukaan lukien moottoripolttoaineet, jotka on sertifioitu käytettäväksi siviili-ilmailussa, ellei niitä ole erityisesti suunniteltu ’ohjuksia’ tai 9A012 tai 9A112.a kohdassa määriteltyjä miehittämättömiä ilma-aluksia varten. |
| --- | --- | --- |

b.

Muut polttoaineet ja polttoaineiden lisäaineet, joiden energiatiheys on korkea (esim. kubaani, ioniliuokset, JP-10) ja joiden tilavuuteen perustuva energiatiheys on vähintään 37,5 × 109 J/m3 mitattuna 20 °C lämpötilassa ja yhden ilmakehän (101,325 kPa) paineessa;

Huom.:

Tekn. huom.:

1C111.a.5 kohdassa ’ohjuksilla’ tarkoitetaan täydellisiä rakettijärjestelmiä ja miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä, joiden kantomatka on yli 300 km.

M4C2f

Seuraavat materiaalit, joiden energiatiheys on korkea ja joita voidaan käyttää 1.A tai 19.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä:

| 1. | Sekapolttoaineet, jotka sisältävät sekä kiinteitä että nestemäisiä polttoaineita, kuten booriliete, ja joiden massaan perustuva energiatiheys on 40 × 106 J/kg tai suurempi; |
| --- | --- |

1.

Sekapolttoaineet, jotka sisältävät sekä kiinteitä että nestemäisiä polttoaineita, kuten booriliete, ja joiden massaan perustuva energiatiheys on 40 × 106 J/kg tai suurempi;

| 2. | Muut polttoaineet ja polttoaineiden lisäaineet, joiden energiatiheys on korkea (esim. kubaani, ioniliuokset, JP-10) ja joiden tilavuuteen perustuva energiatiheys on vähintään 37,5 × 109 J/m3 mitattuna 20 °C lämpötilassa ja yhden ilmakehän (101,325 kPa) paineessa.








  Huom.: | 4.C.2.f.2 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi jalostettuja fossiilisia polttoaineita ja kasviperäisiä biopolttoaineita mukaan lukien moottoripolttoaineet, jotka on sertifioitu käytettäväksi siviili-ilmailussa, ellei niitä ole erityisesti suunniteltu 1.A tai 19.A kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten. |
| --- | --- | --- |

2.

Muut polttoaineet ja polttoaineiden lisäaineet, joiden energiatiheys on korkea (esim. kubaani, ioniliuokset, JP-10) ja joiden tilavuuteen perustuva energiatiheys on vähintään 37,5 × 109 J/m3 mitattuna 20 °C lämpötilassa ja yhden ilmakehän (101,325 kPa) paineessa.

Huom.:

| 6. | Seuraavat korvaavat hydratsiinipolttoaineet:






  a. | 2-dimetyyliaminoetyyliatsidi (DMAZ) (CAS 86147-04-8); |
| --- | --- | --- |

6.

Seuraavat korvaavat hydratsiinipolttoaineet:

a.

2-dimetyyliaminoetyyliatsidi (DMAZ) (CAS 86147-04-8);

M4C2g

Seuraavat hydratsiinin korvaavat polttoaineet: 1. 2-dimetyyliaminoetyyliatsidi (DMAZ) (CAS 86147-04-8).

| b. | Polymeeriset aineet:






  1. | Karboksipäätteinen polybutadieeni (mukaan lukien karboksyylipäätteinen polybutadieeni) (CTPB); |
| --- | --- | --- |

b.

Polymeeriset aineet:

1.

Karboksipäätteinen polybutadieeni (mukaan lukien karboksyylipäätteinen polybutadieeni) (CTPB);

| 2. | Hydroksipäätteinen polybutadieeni (mukaan lukien hydroksyylipäätteinen polybutadieeni) (HTPB), muu kuin asetarvikeluettelossa määritelty; |
| --- | --- |

2.

Hydroksipäätteinen polybutadieeni (mukaan lukien hydroksyylipäätteinen polybutadieeni) (HTPB), muu kuin asetarvikeluettelossa määritelty;

| 3. | Polybutadieeniakryylihappo (PBAA); |
| --- | --- |

3.

Polybutadieeniakryylihappo (PBAA);

| 4. | Polybutadieeniakryylihappoakrylonitriili (PBAN); |
| --- | --- |

4.

Polybutadieeniakryylihappoakrylonitriili (PBAN);

| 5. | Polytetrahydrofuraanipolyetyleeniglykoli (TPEG);


  Tekn. huom.:



  Polytetrahydrofuraanipolyetyleeniglykoli (TPEG) on poly-1,4-butaanidiolin (CAS 110-63-4) ja polyetyleeniglykolin (PEG) (CAS 25322-68-3) blokkikopolymeeri. |
| --- | --- |

5.

Polytetrahydrofuraanipolyetyleeniglykoli (TPEG);

Tekn. huom.:

Polytetrahydrofuraanipolyetyleeniglykoli (TPEG) on poly-1,4-butaanidiolin (CAS 110-63-4) ja polyetyleeniglykolin (PEG) (CAS 25322-68-3) blokkikopolymeeri.

| 6. | Polyglysidyylinitraatti (PGN tai poly-GLYN) (CAS 27814-48-8). |
| --- | --- |

6.

Polyglysidyylinitraatti (PGN tai poly-GLYN) (CAS 27814-48-8).

M4C5

Seuraavat polymeeriset aineet:

| a. | Karboksipäätteinen polybutadieeni (mukaan lukien karboksyylipäätteinen polybutadieeni) (CTPB); |
| --- | --- |

a.

Karboksipäätteinen polybutadieeni (mukaan lukien karboksyylipäätteinen polybutadieeni) (CTPB);

| b. | Hydroksipäätteinen polybutadieeni (mukaan lukien hydroksyylipäätteinen polybutadieeni) (HTPB); |
| --- | --- |

b.

Hydroksipäätteinen polybutadieeni (mukaan lukien hydroksyylipäätteinen polybutadieeni) (HTPB);

| c. | Glysidyyliatsidipolymeeri (GAP); |
| --- | --- |

c.

Glysidyyliatsidipolymeeri (GAP);

| d. | Polybutadieeni-akryylihappo (PBAA); |
| --- | --- |

d.

Polybutadieeni-akryylihappo (PBAA);

| e. | Polybutadieeni-akryylihappo-akryylinitriili (PBAN) (CAS 25265-19-4 / CAS 68891-50-9); |
| --- | --- |

e.

Polybutadieeni-akryylihappo-akryylinitriili (PBAN) (CAS 25265-19-4 / CAS 68891-50-9);

| f. | Polytetrahydrofuraanipolyetyleeniglykoli (TPEG);
  Tekn. huom.:
  Polytetrahydrofuraanipolyetyleeniglykoli (TPEG) on poly-1,4-butaanidiolin (CAS 110-63-4) ja polyetyleeniglykolin (PEG) (CAS 25322-68-3) blokkikopolymeeri. |
| --- | --- |

f.

Polytetrahydrofuraanipolyetyleeniglykoli (TPEG);

Tekn. huom.:

Polytetrahydrofuraanipolyetyleeniglykoli (TPEG) on poly-1,4-butaanidiolin (CAS 110-63-4) ja polyetyleeniglykolin (PEG) (CAS 25322-68-3) blokkikopolymeeri.

| g. | Polyglysidyylinitraatti (PGN tai poly-GLYN) (CAS 27814-48-8). |
| --- | --- |

g.

Polyglysidyylinitraatti (PGN tai poly-GLYN) (CAS 27814-48-8).

| c. | Muut ajoaineiden lisä- ja apuaineet: |
| --- | --- |

c.

Muut ajoaineiden lisä- ja apuaineet:

| 1. | KATSO ASETARVIKELUETTELOSTA

  Karboraanit, dekaboraanit, pentaboraanit ja niiden johdannaiset; |
| --- | --- |

1.

Karboraanit, dekaboraanit, pentaboraanit ja niiden johdannaiset;

M4C6c1

Karboraanit, dekaboraanit, pentaboraanit ja niiden johdannaiset;

| 2. | Trietyleeniglykolidinitraatti (TEGDN) (CAS 111-22-8); |
| --- | --- |

2.

Trietyleeniglykolidinitraatti (TEGDN) (CAS 111-22-8);

M4C6d1

Trietyleeniglykolidinitraatti (TEGDN) (CAS 111-22-8);

| 3. | 2-nitrodifenyyliamiini (CAS 119-75-5); |
| --- | --- |

3.

2-nitrodifenyyliamiini (CAS 119-75-5);

M4C6e1

2-nitrodifenyyliamiini (CAS 119-75-5);

| 4. | Trimetylolietaanitrinitraatti (TMETN) (CAS 3032-55-1); |
| --- | --- |

4.

Trimetylolietaanitrinitraatti (TMETN) (CAS 3032-55-1);

M4C6d2

Trimetylolietaanitrinitraatti (TMETN) (CAS 3032-55-1);

| 5. | Dietyleeniglykolidinitraatti (DEGDN) (CAS 693-21-0); |
| --- | --- |

5.

Dietyleeniglykolidinitraatti (DEGDN) (CAS 693-21-0);

M4C6d4

Dietyleeniglykolidinitraatti (DEGDN) (CAS 693-21-0);

| 6. | Seuraavat ferroseenijohdannaiset:






  a. | Katso asetarvikeluettelosta katoseeni; |
| --- | --- | --- |

6.

Seuraavat ferroseenijohdannaiset:

a.

Katso asetarvikeluettelosta katoseeni;

| b. | Katso asetarvikeluettelosta etyyliferroseeni; |
| --- | --- |

b.

Katso asetarvikeluettelosta etyyliferroseeni;

| c. | Katso asetarvikeluettelosta propyyliferroseeni; |
| --- | --- |

c.

Katso asetarvikeluettelosta propyyliferroseeni;

| d. | Katso asetarvikeluettelosta n-butyyliferroseeni; |
| --- | --- |

d.

Katso asetarvikeluettelosta n-butyyliferroseeni;

| e. | Katso asetarvikeluettelosta pentyyliferroseeni; |
| --- | --- |

e.

Katso asetarvikeluettelosta pentyyliferroseeni;

| f. | Katso asetarvikeluettelosta disyklopentyyliferroseeni; |
| --- | --- |

f.

Katso asetarvikeluettelosta disyklopentyyliferroseeni;

| g. | Katso asetarvikeluettelosta disykloheksyyliferroseeni; |
| --- | --- |

g.

Katso asetarvikeluettelosta disykloheksyyliferroseeni;

| h. | Katso asetarvikeluettelosta dietyyliferroseeni; |
| --- | --- |

h.

Katso asetarvikeluettelosta dietyyliferroseeni;

| i. | Katso asetarvikeluettelosta dipropyyliferroseeni; |
| --- | --- |

i.

Katso asetarvikeluettelosta dipropyyliferroseeni;

| j. | Katso asetarvikeluettelosta dibutyyliferroseeni; |
| --- | --- |

j.

Katso asetarvikeluettelosta dibutyyliferroseeni;

| k. | Katso asetarvikeluettelosta diheksyyliferroseeni; |
| --- | --- |

k.

Katso asetarvikeluettelosta diheksyyliferroseeni;

| l. | Katso asetarvikeluettelosta asetyyliferroseeni (CAS 1271-55-2) / 1,1′-diasetyyliferroseeni; |
| --- | --- |

l.

Katso asetarvikeluettelosta asetyyliferroseeni (CAS 1271-55-2) / 1,1′-diasetyyliferroseeni;

| m. | Katso asetarvikeluettelosta ferroseenikarboksyylihapot; |
| --- | --- |

m.

Katso asetarvikeluettelosta ferroseenikarboksyylihapot;

| n. | Katso asetarvikeluettelosta butaseeni; |
| --- | --- |

n.

Katso asetarvikeluettelosta butaseeni;

| o. | Muut kuin asetarvikeluettelossa määritellyt ferroseenijohdannaiset, joita voidaan käyttää rakettien ajoaineiden palamisnopeuden muuttamiseen.








  Huom.: | 1C111.c.6.o kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi ferroseenijohdannaisia, jotka sisältävät kuuden hiiliatomin muodostaman aromaattisen funktionaalisen ryhmän, joka on kiinnittynyt ferroseenimolekyyliin. |
| --- | --- | --- |

o.

Muut kuin asetarvikeluettelossa määritellyt ferroseenijohdannaiset, joita voidaan käyttää rakettien ajoaineiden palamisnopeuden muuttamiseen.

Huom.:

M4C6c2

Seuraavat ferroseenijohdannaiset:

| a. | Katoseeni (CAS 37206-42-1); |
| --- | --- |

a.

Katoseeni (CAS 37206-42-1);

| b. | Etyyliferroseeni (CAS 1273-89-8); |
| --- | --- |

b.

Etyyliferroseeni (CAS 1273-89-8);

| c. | Propyyliferroseeni; |
| --- | --- |

c.

Propyyliferroseeni;

| d. | n-butyyliferroseeni (CAS 31904-29-7); |
| --- | --- |

d.

n-butyyliferroseeni (CAS 31904-29-7);

| e. | Pentyyliferroseeni (CAS 1274-00-6); |
| --- | --- |

e.

Pentyyliferroseeni (CAS 1274-00-6);

| f. | Disyklopentyyliferroseeni (CAS 125861-17-8); |
| --- | --- |

f.

Disyklopentyyliferroseeni (CAS 125861-17-8);

| g. | Disykloheksyyliferroseeni; |
| --- | --- |

g.

Disykloheksyyliferroseeni;

| h. | Dietyyliferroseeni (CAS 1273-97-8); |
| --- | --- |

h.

Dietyyliferroseeni (CAS 1273-97-8);

| i. | Dipropyyliferroseeni; |
| --- | --- |

i.

Dipropyyliferroseeni;

| j. | Dibutyyliferroseeni (CAS 1274-08-4); |
| --- | --- |

j.

Dibutyyliferroseeni (CAS 1274-08-4);

| k. | Diheksyyliferroseeni (CAS 93894-59-8); |
| --- | --- |

k.

Diheksyyliferroseeni (CAS 93894-59-8);

| l. | Asetyyliferroseeni (CAS 1271-55-2) / 1,1′-diasetyyliferroseeni (CAS 1273-94-5); |
| --- | --- |

l.

Asetyyliferroseeni (CAS 1271-55-2) / 1,1′-diasetyyliferroseeni (CAS 1273-94-5);

| m. | Ferroseenikarboksyylihappo (CAS 1271-42-7) / 1,1′-ferroseenidikarboksyylihappo (CAS 1293-87-4); |
| --- | --- |

m.

Ferroseenikarboksyylihappo (CAS 1271-42-7) / 1,1′-ferroseenidikarboksyylihappo (CAS 1293-87-4);

| n. | Butaseeni (CAS 125856-62-4); |
| --- | --- |

n.

Butaseeni (CAS 125856-62-4);

| o. | Muut ferroseenijohdannaiset, joita voidaan käyttää rakettien ajoaineiden palamisnopeuden muuttamiseen;








  Huom.: | 4.C.6.c.2.o kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi ferroseenijohdannaisia, jotka sisältävät kuuden hiiliatomin muodostaman aromaattisen funktionaalisen ryhmän, joka on kiinnittynyt ferroseenimolekyyliin. |
| --- | --- | --- |

o.

Muut ferroseenijohdannaiset, joita voidaan käyttää rakettien ajoaineiden palamisnopeuden muuttamiseen;

Huom.:

| 7. | 4,5 diatsidometyyli-2-metyyli-1,2,3-triatsoli (iso-DAMTR) lukuun ottamatta asetarvikeluettelossa määriteltyä. |
| --- | --- |

7.

4,5 diatsidometyyli-2-metyyli-1,2,3-triatsoli (iso-DAMTR) lukuun ottamatta asetarvikeluettelossa määriteltyä.

| Huom.: | Muut ajoaineet ja kemialliset ainesosat, joita 1C111 kohdassa ei ole määritelty: katso asetarvikeluettelo. |
| --- | --- |

Huom.:

M4C6d5

4,5-diatsidometyyli-2-metyyli-1,2,3-triatsoli (iso-DAMTR);

1C116

Maraging-teräkset, joita voidaan käyttää ’ohjuksissa’ ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| Huom.: | KATSO MYÖS 1C216 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

M6C8

Maraging-teräkset, joita voidaan käyttää 1.A tai 19.A.1 kohdassa määritellyissä järjestelmissä ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| a. | Niiden vetomurtolujuus mitattuna 20 °C:ssa on vähintään:






  1. | 0,9 GPa liuotushehkutusvaiheessa; tai |
| --- | --- | --- |

a.

Niiden vetomurtolujuus mitattuna 20 °C:ssa on vähintään:

1.

0,9 GPa liuotushehkutusvaiheessa; tai

| 2. | 1,5 GPa erkautuskarkaisuvaiheessa; ja |
| --- | --- |

2.

1,5 GPa erkautuskarkaisuvaiheessa; ja

| b. | Ne ovat jossakin seuraavista muodoista:






  1. | Levyt tai putket, joiden seinämän tai levyn paksuus on enintään 5,0 mm; tai |
| --- | --- | --- |

b.

Ne ovat jossakin seuraavista muodoista:

1.

Levyt tai putket, joiden seinämän tai levyn paksuus on enintään 5,0 mm; tai

| 2. | Putkimaiset muodot, joiden seinämän paksuus on enintään 50 mm ja sisähalkaisija vähintään 270 mm. |
| --- | --- |

2.

Putkimaiset muodot, joiden seinämän paksuus on enintään 50 mm ja sisähalkaisija vähintään 270 mm.

Tekn. huom.:

Maraging-teräkset ovat rautaseoksia:

| a. | Niille on yleensä tunnusomaista korkea nikkelipitoisuus, hyvin alhainen hiilipitoisuus sekä seostusaineiden tai erkautusten käyttö seoksen lujittumisen ja vanhenemis-karkenemisen aikaansaamiseksi; ja |
| --- | --- |

a.

Niille on yleensä tunnusomaista korkea nikkelipitoisuus, hyvin alhainen hiilipitoisuus sekä seostusaineiden tai erkautusten käyttö seoksen lujittumisen ja vanhenemis-karkenemisen aikaansaamiseksi; ja

| b. | Niille tehdään lämpökäsittelysyklejä, joilla helpotetaan martensiittista muuntoprosessia (liuotushehkutusvaiheessa) ja myöhemmin vanhenemis-karkaisua (erkautuskarkaisuvaiheessa). |
| --- | --- |

b.

Niille tehdään lämpökäsittelysyklejä, joilla helpotetaan martensiittista muuntoprosessia (liuotushehkutusvaiheessa) ja myöhemmin vanhenemis-karkaisua (erkautuskarkaisuvaiheessa).

1C117

Seuraavat ’ohjus’komponenttien valmistukseen tarkoitetut materiaalit:

| a. | Volframi ja volframiseokset, jotka ovat hiukkasmuodossa ja joiden volframipitoisuus on vähintään 97 painoprosenttia ja hiukkaskoko enintään 50 × 10– 6 m (50 μm); |
| --- | --- |

a.

Volframi ja volframiseokset, jotka ovat hiukkasmuodossa ja joiden volframipitoisuus on vähintään 97 painoprosenttia ja hiukkaskoko enintään 50 × 10– 6 m (50 μm);

| b. | Molybdeeni ja molybdeeniseokset, jotka ovat hiukkasmuodossa ja joiden molybdeenipitoisuus on vähintään 97 painoprosenttia ja hiukkaskoko enintään 50 × 10– 6 m (50 μm); |
| --- | --- |

b.

Molybdeeni ja molybdeeniseokset, jotka ovat hiukkasmuodossa ja joiden molybdeenipitoisuus on vähintään 97 painoprosenttia ja hiukkaskoko enintään 50 × 10– 6 m (50 μm);

| c. | Kiinteässä muodossa olevat volframimateriaalit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Jokin seuraavista materiaalikoostumuksista:






  a. | Volframi ja volframiseokset, joiden volframipitoisuus on vähintään 97 painoprosenttia; |
| --- | --- | --- | --- |

c.

Kiinteässä muodossa olevat volframimateriaalit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Jokin seuraavista materiaalikoostumuksista:

a.

Volframi ja volframiseokset, joiden volframipitoisuus on vähintään 97 painoprosenttia;

| b. | Kuparia sisältävä volframi, jonka volframipitoisuus on vähintään 80 painoprosenttia; tai |
| --- | --- |

b.

Kuparia sisältävä volframi, jonka volframipitoisuus on vähintään 80 painoprosenttia; tai

| c. | Hopeaa sisältävä volframi, jonka volframipitoisuus on vähintään 80 painoprosenttia; ja |
| --- | --- |

c.

Hopeaa sisältävä volframi, jonka volframipitoisuus on vähintään 80 painoprosenttia; ja

| 2. | Ne voidaan työstää joksikin seuraavista tuotteista:






  a. | Sylinterit, joiden halkaisija on vähintään 120 mm ja joiden pituus on vähintään 50 mm; |
| --- | --- | --- |

2.

Ne voidaan työstää joksikin seuraavista tuotteista:

a.

Sylinterit, joiden halkaisija on vähintään 120 mm ja joiden pituus on vähintään 50 mm;

| b. | Putket, joiden sisähalkaisija on vähintään 65 mm ja joiden seinämäpaksuus on vähintään 25 mm ja joiden pituus on vähintään 50 mm; tai |
| --- | --- |

b.

Putket, joiden sisähalkaisija on vähintään 65 mm ja joiden seinämäpaksuus on vähintään 25 mm ja joiden pituus on vähintään 50 mm; tai

| c. | Lohkot, joiden koko on vähintään 120 mm × 120 mm × 50 mm. |
| --- | --- |

c.

Lohkot, joiden koko on vähintään 120 mm × 120 mm × 50 mm.

Tekn. huom.:

1C117 kohdassa ’ohjuksilla’ tarkoitetaan täydellisiä rakettijärjestelmiä ja miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä, joiden kantomatka on yli 300 km.

M6C7

Seuraavat 1.A, 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määritellyissä järjestelmissä käytettävien ohjuskomponenttien valmistukseen tarkoitetut materiaalit:

| a. | Volframi ja volframiseokset, jotka ovat hiukkasmuodossa ja joiden volframipitoisuus on vähintään 97 painoprosenttia ja hiukkaskoko enintään 50 × 10– 6 m (50 μm); |
| --- | --- |

a.

Volframi ja volframiseokset, jotka ovat hiukkasmuodossa ja joiden volframipitoisuus on vähintään 97 painoprosenttia ja hiukkaskoko enintään 50 × 10– 6 m (50 μm);

| b. | Molybdeeni ja molybdeeniseokset, jotka ovat hiukkasmuodossa ja joiden molybdeenipitoisuus on vähintään 97 painoprosenttia ja hiukkaskoko enintään 50 × 10– 6 m (50 μm); |
| --- | --- |

b.

Molybdeeni ja molybdeeniseokset, jotka ovat hiukkasmuodossa ja joiden molybdeenipitoisuus on vähintään 97 painoprosenttia ja hiukkaskoko enintään 50 × 10– 6 m (50 μm);

| c. | Kiinteässä muodossa olevat volframimateriaalit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Jokin seuraavista materiaalikoostumuksista: i. Volframi ja volframiseokset, joiden volframipitoisuus on vähintään 97 painoprosenttia; ii. kuparia sisältävä volframi, joka sisältää vähintään 80 painoprosenttia volframia; tai iii. hopeaa sisältävä volframi, joka sisältää vähintään 80 painoprosenttia volframia; ja |
| --- | --- | --- |

c.

Kiinteässä muodossa olevat volframimateriaalit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Jokin seuraavista materiaalikoostumuksista: i. Volframi ja volframiseokset, joiden volframipitoisuus on vähintään 97 painoprosenttia; ii. kuparia sisältävä volframi, joka sisältää vähintään 80 painoprosenttia volframia; tai iii. hopeaa sisältävä volframi, joka sisältää vähintään 80 painoprosenttia volframia; ja

| 2. | Ne voidaan työstää joksikin seuraavista tuotteista: i. Sylinterit, joiden halkaisija on vähintään 120 mm ja joiden pituus on vähintään 50 mm; ii. Putket, joiden sisähalkaisija on vähintään 65 mm ja joiden seinämäpaksuus on vähintään 25 mm ja joiden pituus on vähintään 50 mm; iii. Lohkot, joiden koko on vähintään 120 mm × 120 mm × 50 mm; |
| --- | --- |

2.

Ne voidaan työstää joksikin seuraavista tuotteista: i. Sylinterit, joiden halkaisija on vähintään 120 mm ja joiden pituus on vähintään 50 mm; ii. Putket, joiden sisähalkaisija on vähintään 65 mm ja joiden seinämäpaksuus on vähintään 25 mm ja joiden pituus on vähintään 50 mm; iii. Lohkot, joiden koko on vähintään 120 mm × 120 mm × 50 mm;

1C118

Titaanistabiloitu ruostumaton dupleksiteräs (Ti-DSS), jolla on:

| a. | Kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Sisältää 17,0–23,0 painoprosenttia kromia ja 4,5–7,0 painoprosenttia nikkeliä; |
| --- | --- | --- |

a.

Kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Sisältää 17,0–23,0 painoprosenttia kromia ja 4,5–7,0 painoprosenttia nikkeliä;

| 2. | Titaanipitoisuus yli 0,10 painoprosenttia; ja |
| --- | --- |

2.

Titaanipitoisuus yli 0,10 painoprosenttia; ja

| 3. | Ferriittis-austeniittinen mikrorakenne (toiselta nimeltään kaksiosainen mikrorakenne), josta vähintään 10 tilavuusprosenttia on austeniittia (ASTM-standardin E-1181-87 tai vastaavien kansallisten standardien mukaan); ja |
| --- | --- |

3.

Ferriittis-austeniittinen mikrorakenne (toiselta nimeltään kaksiosainen mikrorakenne), josta vähintään 10 tilavuusprosenttia on austeniittia (ASTM-standardin E-1181-87 tai vastaavien kansallisten standardien mukaan); ja

| b. | Jokin seuraavista muodoista:






  1. | Harkko tai tanko, jonka mitat ovat joka suunnassa vähintään 100 mm; |
| --- | --- | --- |

b.

Jokin seuraavista muodoista:

1.

Harkko tai tanko, jonka mitat ovat joka suunnassa vähintään 100 mm;

| 2. | Levy, jonka leveys on vähintään 600 mm ja paksuus enintään 3 mm; tai |
| --- | --- |

2.

Levy, jonka leveys on vähintään 600 mm ja paksuus enintään 3 mm; tai

| 3. | Putki, jonka ulkohalkaisija on vähintään 600 mm ja seinämän paksuus enintään 3 mm. |
| --- | --- |

3.

Putki, jonka ulkohalkaisija on vähintään 600 mm ja seinämän paksuus enintään 3 mm.

M6C9

Titaanistabiloitu ruostumaton dupleksiteräs (Ti-DSS), jota voidaan käyttää 1.A tai 19.A.1 kohdassa määritellyissä järjestelmissä ja jolla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| a. | Kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Se sisältää 17,0–23,0 painoprosenttia kromia ja 4,5–7,0 painoprosenttia nikkeliä; |
| --- | --- | --- |

a.

Kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Se sisältää 17,0–23,0 painoprosenttia kromia ja 4,5–7,0 painoprosenttia nikkeliä;

| 2. | Sen titaanipitoisuus on suurempi kuin 0,10 painoprosenttia; ja ja |
| --- | --- |

2.

Sen titaanipitoisuus on suurempi kuin 0,10 painoprosenttia; ja ja

| 3. | Sillä on ferriittis-austeniittinen mikrorakenne (toiselta nimeltään kaksiosainen mikrorakenne), josta vähintään 10 tilavuusprosenttia on austeniittia (ASTM-standardin E-1181-87 tai vastaavien kansallisten standardien mukaan); ja |
| --- | --- |

3.

Sillä on ferriittis-austeniittinen mikrorakenne (toiselta nimeltään kaksiosainen mikrorakenne), josta vähintään 10 tilavuusprosenttia on austeniittia (ASTM-standardin E-1181-87 tai vastaavien kansallisten standardien mukaan); ja

| b. | Ne ovat jossakin seuraavista muodoista:






  1. | Harkko tai tanko, jonka mitat ovat joka suunnassa vähintään 100 mm; |
| --- | --- | --- |

b.

Ne ovat jossakin seuraavista muodoista:

1.

Harkko tai tanko, jonka mitat ovat joka suunnassa vähintään 100 mm;

| 2. | Levy, jonka leveys on vähintään 600 mm ja paksuus enintään 3 mm; tai |
| --- | --- |

2.

Levy, jonka leveys on vähintään 600 mm ja paksuus enintään 3 mm; tai

| 3. | Putki, jonka ulkohalkaisija on vähintään 600 mm ja seinämän paksuus enintään 3 mm. |
| --- | --- |

3.

Putki, jonka ulkohalkaisija on vähintään 600 mm ja seinämän paksuus enintään 3 mm.

1C238

Klooritrifluoridi (ClF3).

M4C4a6

Yhdisteet, jotka muodostuvat fluorista ja yhdestä tai useammasta muusta halogeenista, hapesta tai typestä;

| Huom.: | 4.C.4.a.6 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi kaasumaisessa muodossa olevaa typpitrifluoridia (NF3) (CAS 7783-54-2), sillä sitä ei voida käyttää ohjussovelluksia varten. |
| --- | --- |

Huom.:

4.C.4.a.6 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi kaasumaisessa muodossa olevaa typpitrifluoridia (NF3) (CAS 7783-54-2), sillä sitä ei voida käyttää ohjussovelluksia varten.

1D   Ohjelmistot

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 1D001 | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 1B001–1B003 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. | M6D1 | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 6.B.1 kohdassa määriteltyjen laitteiden toimintaa tai ylläpitoa varten. |
| 1D101 | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 1B101, 1B102, 1B115, 1B117, 1B118 tai 1B119 kohdassa määriteltyjen tuotteiden toimintaa tai ylläpitoa varten. | M4D1 | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu sellaisten 4.B kohdassa määriteltyjen laitteiden toimintaa tai ylläpitoa varten, jotka on tarkoitettu 4.C kohdassa määriteltyjen materiaalien ”tuotantoon” ja käsittelyyn. |
| M6D1 | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 6.B.1 kohdassa määriteltyjen laitteiden toimintaa tai ylläpitoa varten. |
| 1D103 | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu analysoimaan pienennettyä havaittavuutta, kuten tutkaheijastavuutta, ultravioletti-, infrapuna- tai akustista havaittavuutta. | M17D1 | ”Ohjelmistot”, jotka pienentävät havaittavuutta, kuten tutkaheijastavuutta tai ultravioletti-, infrapuna- ja akustista havaittavuutta (eli Stealth-tekniikka), sovelluksissa, joita voidaan käyttää 1.A tai 19.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä tai 2.A kohdassa määritellyissä alajärjestelmissä.






  Huom.: | 17.D.1 kohtaan kuuluu ”ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu häivetekniikan analysointiin. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

1D001

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 1B001–1B003 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten.

M6D1

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 6.B.1 kohdassa määriteltyjen laitteiden toimintaa tai ylläpitoa varten.

1D101

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 1B101, 1B102, 1B115, 1B117, 1B118 tai 1B119 kohdassa määriteltyjen tuotteiden toimintaa tai ylläpitoa varten.

M4D1

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu sellaisten 4.B kohdassa määriteltyjen laitteiden toimintaa tai ylläpitoa varten, jotka on tarkoitettu 4.C kohdassa määriteltyjen materiaalien ”tuotantoon” ja käsittelyyn.

M6D1

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 6.B.1 kohdassa määriteltyjen laitteiden toimintaa tai ylläpitoa varten.

1D103

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu analysoimaan pienennettyä havaittavuutta, kuten tutkaheijastavuutta, ultravioletti-, infrapuna- tai akustista havaittavuutta.

M17D1

”Ohjelmistot”, jotka pienentävät havaittavuutta, kuten tutkaheijastavuutta tai ultravioletti-, infrapuna- ja akustista havaittavuutta (eli Stealth-tekniikka), sovelluksissa, joita voidaan käyttää 1.A tai 19.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä tai 2.A kohdassa määritellyissä alajärjestelmissä.

Huom.:

17.D.1 kohtaan kuuluu ”ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu häivetekniikan analysointiin.

1E   Teknologia

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 1E001 | ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 1A001.b, 1A001.c, 1A002–1A005, 1A006.b, 1A007, 1B tai 1C kohdassa määriteltyjen tuotteiden tai materiaalien ”kehittämistä” tai ”tuotantoa” varten. | M | Yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti ”teknologia”, joka on tarkoitettu 1.A, 1.B tai 1.D kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmistojen””kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. |
| 1E101 | ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 1A102, 1B001, 1B101, 1B102, 1B115–1B119, 1C001, 1C101, 1C107, 1C111–1C118, 1D101 tai 1D103 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”käyttöä” varten. | M | Yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti ”teknologia”, joka on tarkoitettu 1.A, 1.B tai 1.D kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmistojen””kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. |
| 1E102 | ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 1D001, 1D101 tai 1D103 kohdassa määriteltyjen ”ohjelmistojen””kehittämistä” varten. | M6E1 | Yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti ”teknologia”, joka on tarkoitettu 6.A, 6.B, 6.C tai 6.D kohdassa määriteltyjen laitteiden, materiaalien tai ”ohjelmistojen””kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. |
| M17E1 | Yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti ”teknologia”, joka on tarkoitettu 17.A, 17.B, 17.C tai 17.D kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmistojen””kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten.






  Huom.: | 17.E.1 kohtaan kuuluu tietokannat, jotka on erityisesti suunniteltu häivetekniikan analysointiin. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

1E001

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 1A001.b, 1A001.c, 1A002–1A005, 1A006.b, 1A007, 1B tai 1C kohdassa määriteltyjen tuotteiden tai materiaalien ”kehittämistä” tai ”tuotantoa” varten.

M

Yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti ”teknologia”, joka on tarkoitettu 1.A, 1.B tai 1.D kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmistojen””kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten.

1E101

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 1A102, 1B001, 1B101, 1B102, 1B115–1B119, 1C001, 1C101, 1C107, 1C111–1C118, 1D101 tai 1D103 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”käyttöä” varten.

M

Yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti ”teknologia”, joka on tarkoitettu 1.A, 1.B tai 1.D kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmistojen””kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten.

1E102

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 1D001, 1D101 tai 1D103 kohdassa määriteltyjen ”ohjelmistojen””kehittämistä” varten.

M6E1

Yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti ”teknologia”, joka on tarkoitettu 6.A, 6.B, 6.C tai 6.D kohdassa määriteltyjen laitteiden, materiaalien tai ”ohjelmistojen””kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten.

M17E1

Yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti ”teknologia”, joka on tarkoitettu 17.A, 17.B, 17.C tai 17.D kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmistojen””kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten.

Huom.:

17.E.1 kohtaan kuuluu tietokannat, jotka on erityisesti suunniteltu häivetekniikan analysointiin.

1E103

[M6E2] ”Teknologia”, jonka avulla säädetään lämpötilaa, painetta tai kaasukoostumusta auto- tai hydroklaaveissa silloin kun niitä käytetään ”komposiittien” tai osittain käsiteltyjen ”komposiittien””valmistukseen”.

M6E2

”Tekniset tiedot” (mukaan lukien käsittelyä koskevat vaatimukset) ja menettelyt, joiden avulla säädetään lämpötilaa, painetta tai kaasukoostumusta auto- tai hydroklaaveissa silloin kun niitä käytetään sellaisten komposiittien tai osittain käsiteltyjen komposiittien valmistukseen, joita voidaan käyttää 6.A tai 6.C kohdassa määriteltyjä laitteita tai materiaaleja varten.

1E104

”Teknologia”, jonka avulla tuotetaan pyrolyysimenetelmällä muodostuvia aineita muotille, telineelle tai muulle substraatille välituotekaasuista, jotka hajoavat 1 573 –3 173 K (1 300 –2 900 °C) asteen lämpötilassa ja 130 Pa–20 kPa:n paineessa.

| Huom.: | 1E104 kohta sisältää ”teknologian” väliainekaasujen seostamiseksi, virtausnopeudet ja prosessiohjauksen ajoitukset sekä parametrit. |
| --- | --- |

Huom.:

M6E1

RYHMÄ 2 – MATERIAALIN KÄSITTELY

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 2A001 | Seuraavat kitkaa vähentävät laakerit ja laakerointijärjestelmät ja niiden komponentit:







  Huom.: | KATSO MYÖS 2A101. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

2A001

Seuraavat kitkaa vähentävät laakerit ja laakerointijärjestelmät ja niiden komponentit:

Huom.:

| Huom.: | 2A001 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi kuulia, joille valmistajan määrittelemä toleranssi on ISO 3290:n mukaisesti luokka 5 tai huonompi. |
| --- | --- |

Huom.:

| a. | Kuulalaakerit tai massiivirullalaakerit, joiden kaikki valmistajan määrittelemät toleranssit ovat ISO 492:n toleranssiluokan 4 (tai vastaavien kansallisten standardien) mukaiset tai niitä paremmat ja joiden renkaat ja pyörivät osat (ISO 5593) on valmistettu monelmetallista tai berylliumista;








  Huom.: | 2A001.b kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi kartiorullalaakereita. |
| --- | --- | --- |

a.

Kuulalaakerit tai massiivirullalaakerit, joiden kaikki valmistajan määrittelemät toleranssit ovat ISO 492:n toleranssiluokan 4 (tai vastaavien kansallisten standardien) mukaiset tai niitä paremmat ja joiden renkaat ja pyörivät osat (ISO 5593) on valmistettu monelmetallista tai berylliumista;

Huom.:

| b. | Ei käytössä; |
| --- | --- |

b.

Ei käytössä;

| c. | Aktiiviset magneettilaakerijärjestelmät, jotka käyttävät jotain seuraavista:






  1. | Materiaaleja, joiden vuontiheys on 2,0 T tai enemmän ja myötöraja suurempi kuin 414 MPa; |
| --- | --- | --- |

c.

Aktiiviset magneettilaakerijärjestelmät, jotka käyttävät jotain seuraavista:

1.

Materiaaleja, joiden vuontiheys on 2,0 T tai enemmän ja myötöraja suurempi kuin 414 MPa;

| 2. | Täyssähkömagneettisia 3D yksinapaisia esimagnetointikonstruktioita toimimoottoreita varten; tai |
| --- | --- |

2.

Täyssähkömagneettisia 3D yksinapaisia esimagnetointikonstruktioita toimimoottoreita varten; tai

| 3. | Korkeita lämpötiloja (450 K (177 °C) tai enemmän) kestäviä asentoantureita. |
| --- | --- |

3.

Korkeita lämpötiloja (450 K (177 °C) tai enemmän) kestäviä asentoantureita.

M3A7

Pallomaiset kuulalaakerit, joiden kaikki määritellyt toleranssit ovat ISO 492:n toleranssiluokan 2 (tai ANSI/ABMA Std 20:n toleranssiluokka ABEC-9:n tai muiden kansallisten standardien) mukaiset tai niitä paremmat ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| a) | Sisärenkaan sisähalkaisija on 12–50 mm; |
| --- | --- |

a)

Sisärenkaan sisähalkaisija on 12–50 mm;

| b) | Ulkorenkaan ulkohalkaisija on 25–100 mm; ja |
| --- | --- |

b)

Ulkorenkaan ulkohalkaisija on 25–100 mm; ja

| c) | Leveys on 10–20 mm. |
| --- | --- |

c)

Leveys on 10–20 mm.

2A101

Muut kuin 2A001 kohdassa määritellyt pallomaiset kuulalaakerit, joiden kaikki määritellyt toleranssit ovat ISO 492:n toleranssiluokan 2 (tai ANSI/ABMA Std 20:n toleranssiluokka ABEC-9:n tai muiden kansallisten standardien) mukaiset tai niitä paremmat ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| a. | Sisärenkaan sisähalkaisija 12 mm–50 mm; |
| --- | --- |

a.

Sisärenkaan sisähalkaisija 12 mm–50 mm;

| b. | Ulkorenkaan ulkohalkaisija 25 mm–100 mm; ja |
| --- | --- |

b.

Ulkorenkaan ulkohalkaisija 25 mm–100 mm; ja

| c. | Leveys 10 mm–20 mm. |
| --- | --- |

c.

Leveys 10 mm–20 mm.

M3A7

Pallomaiset kuulalaakerit, joiden kaikki määritellyt toleranssit ovat ISO 492:n toleranssiluokan 2 (tai ANSI/ABMA Std 20:n toleranssiluokka ABEC-9:n tai muiden kansallisten standardien) mukaiset tai niitä paremmat ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| a) | Sisärenkaan sisähalkaisija on 12–50 mm; |
| --- | --- |

a)

Sisärenkaan sisähalkaisija on 12–50 mm;

| b) | Ulkorenkaan ulkohalkaisija on 25–100 mm; ja |
| --- | --- |

b)

Ulkorenkaan ulkohalkaisija on 25–100 mm; ja

| c) | Leveys on 10–20 mm. |
| --- | --- |

c)

Leveys on 10–20 mm.

2B004

Seuraavat kuuma ”isostaattiset puristimet”, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit ja lisälaitteet:

| Huom.: | KATSO MYÖS 2B104 ja 2B204 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

| a. | Suljetussa tilassaan säädettävä lämpötila, ja kammiotilan sisähalkaisija on 406 mm tai enemmän; ja |
| --- | --- |

a.

Suljetussa tilassaan säädettävä lämpötila, ja kammiotilan sisähalkaisija on 406 mm tai enemmän; ja

| b. | Niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Maksimityöpaine on yli 207 MPa; |
| --- | --- | --- |

b.

Niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Maksimityöpaine on yli 207 MPa;

| 2. | Säädettävä lämpötila on yli 1 773 K (1 500 °C); tai |
| --- | --- |

2.

Säädettävä lämpötila on yli 1 773 K (1 500 °C); tai

| 3. | Niissä on edellytykset hiilivetykyllästykseen ja syntyvien kaasumaisten hajoamistuotteiden poistoon. |
| --- | --- |

3.

Niissä on edellytykset hiilivetykyllästykseen ja syntyvien kaasumaisten hajoamistuotteiden poistoon.

Tekn. huom.:

Kammion sisähalkaisija tarkoittaa sen tilan kokoa, jossa sekä työlämpötila että työpaine saavutetaan, eikä siihen sisällytetä kiinnittimiä. Tämä mitta on pienempi seuraavista: painekammion sisähalkaisija tai eristetyn kuumakammion sisähalkaisija, riippuen siitä kumpi kammioista on toisen sisällä.

| Huom.: | Erityisesti suunnitellut suulakkeet, muotit ja laitteet: katso 1B003 ja 9B009 kohta sekä asetarvikeluettelo. |
| --- | --- |

Huom.:

M6B3

Isostaattiset puristimet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| a) | Maksimitoimintapaine on vähintään 69 MPa; |
| --- | --- |

a)

Maksimitoimintapaine on vähintään 69 MPa;

| b) | Ne on suunniteltu saavuttamaan ja säilyttämään 600 °C:n säädettävä lämpötila tai tätä korkeampi lämpötila; ja |
| --- | --- |

b)

Ne on suunniteltu saavuttamaan ja säilyttämään 600 °C:n säädettävä lämpötila tai tätä korkeampi lämpötila; ja

| c) | Niiden kammion sisähalkaisija on 254 mm tai suurempi. |
| --- | --- |

c)

Niiden kammion sisähalkaisija on 254 mm tai suurempi.

2B009

Dreijaussorvit ja painesorvit, jotka valmistajan teknisen eritelmän mukaan voidaan varustaa ”numeerisilla ohjaus” yksiköillä tai tietokoneohjauksella ja joilla on seuraavat ominaisuudet:

| Huom.: | KATSO MYÖS 2B109 JA 2B209 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

| a. | Kolme tai useampia akseleita, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa”; ja |
| --- | --- |

a.

Kolme tai useampia akseleita, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa”; ja

| b. | Niiden valssausvoima on suurempi kuin 60 kN. |
| --- | --- |

b.

Niiden valssausvoima on suurempi kuin 60 kN.

Tekn. huom.:

Sovellettaessa 2B009 kohtaa koneet, joissa yhdistyvät dreijaus- ja painesorvauksen toiminnot, katsotaan painesorveiksi.

M3B3

Seuraavat painesorvit ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit, jotka:

| a) | Voidaan valmistajan teknisen eritelmän mukaan varustaa numeerisella ohjauksella tai tietokoneohjauksella, silloinkin kun niitä ei ole varustettu sellaisilla yksiköillä toimitettaessa; ja |
| --- | --- |

a)

Voidaan valmistajan teknisen eritelmän mukaan varustaa numeerisella ohjauksella tai tietokoneohjauksella, silloinkin kun niitä ei ole varustettu sellaisilla yksiköillä toimitettaessa; ja

| b) | Joissa on useampi kuin kaksi akselia, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ääriviivaohjauksessa. |
| --- | --- |

b)

Joissa on useampi kuin kaksi akselia, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ääriviivaohjauksessa.

| Huom.: | Tämä kohta ei sisällä koneita, joita ei voida käyttää 1.A kohdassa määriteltyjen järjestelmien työntövoimakomponenttien ja -laitteiden (kuten moottorikoteloiden) ”tuotannossa”. |
| --- | --- |

Huom.:

Tekn. huom.:

Koneet, joissa yhdistyvät dreijaus- ja painesorvauksen toiminnot, katsotaan tätä kohtaa sovellettaessa painesorveiksi.

2B104

Muut kuin 2B004 kohdassa määritellyt ”isostaattiset puristimet”, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| Huom.: | KATSO MYÖS 2B204 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

| a. | Suurin toimintapaine on vähintään 69 MPa; |
| --- | --- |

a.

Suurin toimintapaine on vähintään 69 MPa;

| b. | Ne on suunniteltu saavuttamaan ja säilyttämään vähintään 873 K:n (600 °C:n) kontrolloitu lämpötila; ja |
| --- | --- |

b.

Ne on suunniteltu saavuttamaan ja säilyttämään vähintään 873 K:n (600 °C:n) kontrolloitu lämpötila; ja

| c. | Niiden kammion sisähalkaisija on vähintään 254 mm. |
| --- | --- |

c.

Niiden kammion sisähalkaisija on vähintään 254 mm.

M6B3

Isostaattiset puristimet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| a) | Maksimitoimintapaine on vähintään 69 MPa; |
| --- | --- |

a)

Maksimitoimintapaine on vähintään 69 MPa;

| b) | Ne on suunniteltu saavuttamaan ja säilyttämään 600 °C:n säädettävä lämpötila tai tätä korkeampi lämpötila; ja |
| --- | --- |

b)

Ne on suunniteltu saavuttamaan ja säilyttämään 600 °C:n säädettävä lämpötila tai tätä korkeampi lämpötila; ja

| c) | Niiden kammion sisähalkaisija on 254 mm tai suurempi. |
| --- | --- |

c)

Niiden kammion sisähalkaisija on 254 mm tai suurempi.

2B105

Muut kuin 2B005.a kohdassa määritellyt uunit kemiallista kaasufaasipinnoitusta (CVD) varten, jotka on suunniteltu tai muunnettu hiili-hiilikomposiittien tiivistämiseen.

M6B4

Uunit kemiallista kaasufaasipinnoitusta varten, jotka on suunniteltu tai muunnettu hiilikomposiittien tiivistämiseen.

2B109

Seuraavat, muut kuin 2B009 kohdassa määritellyt painesorvit ja erityisesti suunnitellut komponentit:

| Huom.: | KATSO MYÖS 2B209 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

KATSO MYÖS 2B209 KOHTA.

| a. | Painesorvit, joilla on seuraavat ominaisuudet:






  1. | Ne voidaan valmistajan teknisen eritelmän mukaan varustaa ”numeerisella ohjauksella” tai tietokoneohjauksella, silloinkin kun niitä ei ole varustettu sellaisilla yksiköillä; ja |
| --- | --- | --- |

a.

Painesorvit, joilla on seuraavat ominaisuudet:

1.

Ne voidaan valmistajan teknisen eritelmän mukaan varustaa ”numeerisella ohjauksella” tai tietokoneohjauksella, silloinkin kun niitä ei ole varustettu sellaisilla yksiköillä; ja

| 2. | Niissä on useampi kuin kaksi akselia, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa”. |
| --- | --- |

2.

Niissä on useampi kuin kaksi akselia, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ”ääriviivaohjauksessa”.

| b. | 2B009 tai 2B109.a kohdassa määritettyjä painesorveja varten erityisesti suunnitellut komponentit. |
| --- | --- |

b.

2B009 tai 2B109.a kohdassa määritettyjä painesorveja varten erityisesti suunnitellut komponentit.

| Huom.: | 2B109 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi koneita, joita ei voida käyttää 9A005, 9A007.a tai 9A105.a kohdissa määriteltyjen työntövoimakomponenttien ja -laitteiden (kuten moottorikoppien) tuottamiseen. |
| --- | --- |

Huom.:

Tekn. huom.:

Sovellettaessa 2B109 kohtaa koneita, joissa yhdistyvät dreijaus- ja painesorvauksen toiminnot, pidetään painesorveina.

M3B3

Seuraavat painesorvit ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit, jotka:

| a) | Voidaan valmistajan teknisen eritelmän mukaan varustaa numeerisella ohjauksella tai tietokoneohjauksella, silloinkin kun niitä ei ole varustettu sellaisilla yksiköillä toimitettaessa; ja |
| --- | --- |

a)

Voidaan valmistajan teknisen eritelmän mukaan varustaa numeerisella ohjauksella tai tietokoneohjauksella, silloinkin kun niitä ei ole varustettu sellaisilla yksiköillä toimitettaessa; ja

| b) | Joissa on useampi kuin kaksi akselia, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ääriviivaohjauksessa. |
| --- | --- |

b)

Joissa on useampi kuin kaksi akselia, joita voidaan samanaikaisesti koordinoida ääriviivaohjauksessa.

| Huom.: | Tämä kohta ei sisällä koneita, joita ei voida käyttää 1.A kohdassa määriteltyjen järjestelmien työntövoimakomponenttien ja -laitteiden (kuten moottorikoteloiden) ”tuotannossa”. |
| --- | --- |

Huom.:

Tekn. huom.:

Koneet, joissa yhdistyvät dreijaus- ja painesorvauksen toiminnot, katsotaan tätä kohtaa sovellettaessa painesorveiksi.

2B116

Seuraavat tärinäntestausjärjestelmät sekä laitteet ja komponentit niitä varten:

| a. | Tärinäntestausjärjestelmät, joissa käytetään takaisinkytkentä- tai suljetun silmukan tekniikkaa ja joissa on digitaalinen ohjain ja jotka kykenevät tärisyttämään koejärjestelmää vähintään 10 g:n rms kiihdytysarvolla 20 Hz–2 kHz:n taajuusalueella ja tuottamaan samalla vähintään 50 kN:n voimia ’paljaalla alustalla’ mitattuna; |
| --- | --- |

a.

Tärinäntestausjärjestelmät, joissa käytetään takaisinkytkentä- tai suljetun silmukan tekniikkaa ja joissa on digitaalinen ohjain ja jotka kykenevät tärisyttämään koejärjestelmää vähintään 10 g:n rms kiihdytysarvolla 20 Hz–2 kHz:n taajuusalueella ja tuottamaan samalla vähintään 50 kN:n voimia ’paljaalla alustalla’ mitattuna;

| b. | Digitaaliset ohjaimet, joissa on erityisesti suunnitellut tärinäntestausohjelmistot, joiden ’tosiaikainen ohjauskaistanleveys’ on suurempi kuin 5 kHz ja jotka on suunniteltu 2B116.a kohdassa mainittujen tärinäntestausjärjestelmien käyttöä varten;


  Tekn. huom.:



  2B116.b kohdassa ’tosiaikaisella ohjauskaistanleveydellä’ tarkoitetaan suurinta nopeutta, jolla ohjain pystyy suorittamaan näytteenoton, tiedonkäsittelyn ja ohjaussignaalien lähettämisen täysiä kierroksia. |
| --- | --- |

b.

Digitaaliset ohjaimet, joissa on erityisesti suunnitellut tärinäntestausohjelmistot, joiden ’tosiaikainen ohjauskaistanleveys’ on suurempi kuin 5 kHz ja jotka on suunniteltu 2B116.a kohdassa mainittujen tärinäntestausjärjestelmien käyttöä varten;

Tekn. huom.:

2B116.b kohdassa ’tosiaikaisella ohjauskaistanleveydellä’ tarkoitetaan suurinta nopeutta, jolla ohjain pystyy suorittamaan näytteenoton, tiedonkäsittelyn ja ohjaussignaalien lähettämisen täysiä kierroksia.

| c. | Täristimet (täristinyksiköt), vahvistimien kanssa tai ilman, jotka kykenevät tuottamaan vähintään 50 kN:n tärinävoiman ’paljaalla alustalla’ mitattuna ja joita voidaan käyttää 2B116.a kohdassa mainituissa tärinäntestausjärjestelmissä; |
| --- | --- |

c.

Täristimet (täristinyksiköt), vahvistimien kanssa tai ilman, jotka kykenevät tuottamaan vähintään 50 kN:n tärinävoiman ’paljaalla alustalla’ mitattuna ja joita voidaan käyttää 2B116.a kohdassa mainituissa tärinäntestausjärjestelmissä;

| d. | Koekappaleen kannatinrakenteet ja elektroniset yksiköt, jotka on suunniteltu yhdistämään useita erillisiä täristinyksiköitä järjestelmäksi, joka kykenee tuottamaan vähintään 50 kN:n yhdistetyn tehollisen voiman ’paljaalla alustalla’ mitattuna, ja joita voidaan käyttää 2B116.a kohdassa mainituissa tärinäntestausjärjestelmissä. |
| --- | --- |

d.

Koekappaleen kannatinrakenteet ja elektroniset yksiköt, jotka on suunniteltu yhdistämään useita erillisiä täristinyksiköitä järjestelmäksi, joka kykenee tuottamaan vähintään 50 kN:n yhdistetyn tehollisen voiman ’paljaalla alustalla’ mitattuna, ja joita voidaan käyttää 2B116.a kohdassa mainituissa tärinäntestausjärjestelmissä.

Tekn. huom.:

2B116 kohdassa tarkoitetaan ’paljaalla alustalla’ tasaista alustaa tai pintaa ilman kiinnittimiä tai liittimiä.

M15B1

Tärinän testauslaitteet, joita voidaan käyttää 1.A, 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määritellyissä järjestelmissä tai 2.A tai 20.A kohdassa määritellyissä alajärjestelmissä, ja niiden komponentit seuraavasti:

| a) | Tärinäntestausjärjestelmät, joissa käytetään takaisinkytkentä- tai suljetun silmukan tekniikkaa ja joissa on digitaalinen ohjain, jolla koejärjestelmää voidaan tärisyttää 10 g:n rms tai suuremmalla kiihdytysarvolla 20 Hz – 2 kHz:n taajuusalueella ja tuottaa samalla 50 kN:n tai sitä suurempia voimia ’paljaalla alustalla’ mitattuna; |
| --- | --- |

a)

Tärinäntestausjärjestelmät, joissa käytetään takaisinkytkentä- tai suljetun silmukan tekniikkaa ja joissa on digitaalinen ohjain, jolla koejärjestelmää voidaan tärisyttää 10 g:n rms tai suuremmalla kiihdytysarvolla 20 Hz – 2 kHz:n taajuusalueella ja tuottaa samalla 50 kN:n tai sitä suurempia voimia ’paljaalla alustalla’ mitattuna;

| b) | Digitaaliset ohjaimet, joissa on erityisesti suunnitellut tärinäntestaus ”ohjelmistot”, joiden ’tosiaikainen ohjauskaistanleveys’ on suurempi kuin 5 kHz ja jotka on suunniteltu 15.B.1.a kohdassa mainittujen tärinäntestausjärjestelmien käyttöä varten;


  Tekn. huom.:



  ’Tosiaikaisella ohjauskaistanleveydellä’ tarkoitetaan suurinta nopeutta, jolla ohjain pystyy suorittamaan näytteenoton, tiedonkäsittelyn ja ohjaussignaalien lähettämisen täysiä kierroksia. |
| --- | --- |

b)

Digitaaliset ohjaimet, joissa on erityisesti suunnitellut tärinäntestaus ”ohjelmistot”, joiden ’tosiaikainen ohjauskaistanleveys’ on suurempi kuin 5 kHz ja jotka on suunniteltu 15.B.1.a kohdassa mainittujen tärinäntestausjärjestelmien käyttöä varten;

Tekn. huom.:

’Tosiaikaisella ohjauskaistanleveydellä’ tarkoitetaan suurinta nopeutta, jolla ohjain pystyy suorittamaan näytteenoton, tiedonkäsittelyn ja ohjaussignaalien lähettämisen täysiä kierroksia.

| c) | Täristimet (täristinyksiköt), vahvistimien kanssa tai ilman, joilla voidaan tuottaa 50 kN:n tai suurempi tärinävoima ’paljaalla alustalla’ mitattuna ja joita voidaan käyttää 15.B.1.a kohdassa mainituissa tärinäntestausjärjestelmissä; |
| --- | --- |

c)

Täristimet (täristinyksiköt), vahvistimien kanssa tai ilman, joilla voidaan tuottaa 50 kN:n tai suurempi tärinävoima ’paljaalla alustalla’ mitattuna ja joita voidaan käyttää 15.B.1.a kohdassa mainituissa tärinäntestausjärjestelmissä;

| d) | Koekappaleen kannatinrakenteet ja elektroniset yksiköt, jotka on suunniteltu yhdistämään useita erillisiä täristinyksiköitä täydelliseksi täristinjärjestelmäksi, joka pystyy tuottamaan 50 kN:n tai suuremman yhdistetyn tehollisen voiman ’paljaalla alustalla’ mitattuna, ja joita voidaan käyttää 15.B.1.a kohdassa mainituissa tärinäntestausjärjestelmissä. |
| --- | --- |

d)

Koekappaleen kannatinrakenteet ja elektroniset yksiköt, jotka on suunniteltu yhdistämään useita erillisiä täristinyksiköitä täydelliseksi täristinjärjestelmäksi, joka pystyy tuottamaan 50 kN:n tai suuremman yhdistetyn tehollisen voiman ’paljaalla alustalla’ mitattuna, ja joita voidaan käyttää 15.B.1.a kohdassa mainituissa tärinäntestausjärjestelmissä.

Tekn. huom.:

Tärinäntestausjärjestelmät, joissa on digitaalinen ohjain, ovat sellaisia järjestelmiä, joiden toimintoja säädellään automaattisesti, joko osittain tai kokonaan, tallennetuilla ja digitaalisesti koodatuilla sähköisillä signaaleilla.

2B117

Prosessinohjaus- ja muut laitteet, paitsi 2B004, 2B005a, 2B104 tai 2B105 kohdassa määritellyt, jotka on suunniteltu tai muunnettu rakettien suuttimien ja ilmakehään palaamaan tarkoitettujen alusten kärkikartioiden komposiittirakenteiden tiivistämällä tai pyrolysoimalla tapahtuvaa valmistusta varten.

M6B5

Prosessinohjaus- ja muut laitteet, muut kuin 6.B.3 tai 6.B.4 kohdassa määritellyt, jotka on suunniteltu tai muunnettu rakettien suuttimien ja ilmakehään palaamaan suunniteltujen alusten kärkikartioiden komposiittirakenteiden tiivistämällä tai pyrolysoimalla tapahtuvaa valmistusta varten.

2B119

Tasapainotuskoneet ja niihin liittyvät laitteet seuraavasti:

| Huom.: | KATSO MYÖS 2B219 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

| a. | Tasapainotuskoneet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Eivät kykene tasapainottamaan roottoreita/kokoonpanoja, joiden massa on suurempi kuin 3 kg; |
| --- | --- | --- |

a.

Tasapainotuskoneet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Eivät kykene tasapainottamaan roottoreita/kokoonpanoja, joiden massa on suurempi kuin 3 kg;

| 2. | Kykenevät tasapainottamaan roottoreita/kokoonpanoja nopeuksilla, jotka ovat suurempia kuin 12 500 kierrosta minuutissa; |
| --- | --- |

2.

Kykenevät tasapainottamaan roottoreita/kokoonpanoja nopeuksilla, jotka ovat suurempia kuin 12 500 kierrosta minuutissa;

| 3. | Kykenevät korjaamaan epätasapainon kahdessa tai useammassa tasossa; ja |
| --- | --- |

3.

Kykenevät korjaamaan epätasapainon kahdessa tai useammassa tasossa; ja

| 4. | Kykenevät tasapainottamaan siten, että jäännösepätasapaino on 0,2 g mm roottorin massan kutakin kiloa kohden; |
| --- | --- |

4.

Kykenevät tasapainottamaan siten, että jäännösepätasapaino on 0,2 g mm roottorin massan kutakin kiloa kohden;

| Huom.: | 2B119.a kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi hammashoitolaitteita tai muita lääkinnällisiä laitteita varten suunniteltuja tai muunnettuja tasapainotuskoneita. |
| --- | --- |

Huom.:

M9B2a

Laitteet seuraavasti:

| 1. | Tasapainotuskoneet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Eivät pysty tasapainottamaan roottoreita/kokoonpanoja, joiden massa on suurempi kuin 3 kg; |
| --- | --- | --- |

1.

Tasapainotuskoneet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Eivät pysty tasapainottamaan roottoreita/kokoonpanoja, joiden massa on suurempi kuin 3 kg;

| 2. | Pystyvät tasapainottamaan roottoreita/kokoonpanoja nopeuksilla, jotka ovat suurempia kuin 12 500 kierrosta minuutissa; |
| --- | --- |

2.

Pystyvät tasapainottamaan roottoreita/kokoonpanoja nopeuksilla, jotka ovat suurempia kuin 12 500 kierrosta minuutissa;

| 3. | Pystyvät korjaamaan epätasapainon kahdessa tai useammassa tasossa; ja |
| --- | --- |

3.

Pystyvät korjaamaan epätasapainon kahdessa tai useammassa tasossa; ja

| 4. | Pystyvät tasapainottamaan siten, että jäännösepätasapaino on 0,2 g × mm roottorin massan kutakin kiloa kohden; |
| --- | --- |

4.

Pystyvät tasapainottamaan siten, että jäännösepätasapaino on 0,2 g × mm roottorin massan kutakin kiloa kohden;

| b. | 2B119.a kohdassa määriteltyjen koneiden kanssa käytettäväksi suunnitellut tai muunnetut ilmaisinpäät.


  Tekn. huom.:



  Ilmaisinpäistä käytetään toisinaan nimitystä tasapainotuslaitteisto. |
| --- | --- |

b.

2B119.a kohdassa määriteltyjen koneiden kanssa käytettäväksi suunnitellut tai muunnetut ilmaisinpäät.

Tekn. huom.:

Ilmaisinpäistä käytetään toisinaan nimitystä tasapainotuslaitteisto.

M9B2b

9.B.2.a kohdassa määriteltyjen koneiden kanssa käytettäväksi suunnitellut tai muunnetut ilmaisinpäät (käytetään toisinaan nimitystä tasapainotuslaitteisto);

2B120

Liikesimulaattorit tai pyörityspöydät, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| a. | Kaksi akselia tai enemmän; |
| --- | --- |

a.

Kaksi akselia tai enemmän;

| b. | Ne on suunniteltu tai muunnettu niin, että niihin voidaan sisällyttää liukurenkaita tai integroituja kosketuksettomia laitteita, jotka kykenevät välittämään sähkötehoa, signaalitietoa tai molempia; ja |
| --- | --- |

b.

Ne on suunniteltu tai muunnettu niin, että niihin voidaan sisällyttää liukurenkaita tai integroituja kosketuksettomia laitteita, jotka kykenevät välittämään sähkötehoa, signaalitietoa tai molempia; ja

| c. | Niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Kunkin yksittäisen akselin osalta kaikki seuraavat ominaisuudet:






  a. | Kykenevät vähintään 400 astetta/s tai enintään 30 astetta/s kulmanopeuteen; ja |
| --- | --- | --- | --- |

c.

Niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Kunkin yksittäisen akselin osalta kaikki seuraavat ominaisuudet:

a.

Kykenevät vähintään 400 astetta/s tai enintään 30 astetta/s kulmanopeuteen; ja

| b. | Kulmanopeuden erottelukyky enintään 6 astetta/s ja tarkkuus enintään 0,6 astetta/s; |
| --- | --- |

b.

Kulmanopeuden erottelukyky enintään 6 astetta/s ja tarkkuus enintään 0,6 astetta/s;

| 2. | Huonoin kulmanopeuden stabiilisuus sama tai parempi (vähemmän) kuin plus tai miinus 0,05 prosenttia keskiarvotettuna 10:lle tai useammalle asteelle; tai |
| --- | --- |

2.

Huonoin kulmanopeuden stabiilisuus sama tai parempi (vähemmän) kuin plus tai miinus 0,05 prosenttia keskiarvotettuna 10:lle tai useammalle asteelle; tai

| 3. | Asemointi ”tarkkuus” 5 kaarisekuntia tai vähemmän (parempi). |
| --- | --- |

3.

Asemointi ”tarkkuus” 5 kaarisekuntia tai vähemmän (parempi).

| Huom. 1: | 2B121 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi työstökoneita tai lääkinnällisiä laitteita varten suunniteltuja tai muunnettuja pyöröpöytiä. Työstökoneiden pyöröpöytien valvonnan osalta katso 2B008 kohta. |
| --- | --- |

Huom. 1:

| Huom. 2: | 2B120 kohdassa määritellyt liikesimulaattorit tai pyörityspöydät ovat valvonnanalaisia riippumatta siitä, ovatko liukurenkaat tai integroidut kosketuksettomat laitteet asennettuina niihin vientiajankohtana. |
| --- | --- |

Huom. 2:

M9B2c

Liikesimulaattorit tai pyörityspöydät (laitteet, jotka pystyvät simuloimaan liikettä), joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| 1. | Niissä on kaksi akselia tai enemmän; |
| --- | --- |

1.

Niissä on kaksi akselia tai enemmän;

| 2. | Ne on suunniteltu tai muunnettu niin, että niihin sisältyvät liukurenkaat tai integroidut kosketuksettomat laitteet, joilla voidaan välittää sähkötehoa, signaalitietoa tai molempia; ja |
| --- | --- |

2.

Ne on suunniteltu tai muunnettu niin, että niihin sisältyvät liukurenkaat tai integroidut kosketuksettomat laitteet, joilla voidaan välittää sähkötehoa, signaalitietoa tai molempia; ja

| 3. | Niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | Yksittäisen akselin osalta kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Pystyy kulmanopeuteen, joka on 400 astetta/s tai enemmän taikka 30 astetta/s tai vähemmän; ja |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

Yksittäisen akselin osalta kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Pystyy kulmanopeuteen, joka on 400 astetta/s tai enemmän taikka 30 astetta/s tai vähemmän; ja

| 2. | Kulmanopeuden erottelukyky 6 astetta/s tai vähemmän ja tarkkuus 0,6 astetta/s tai vähemmän; |
| --- | --- |

2.

Kulmanopeuden erottelukyky 6 astetta/s tai vähemmän ja tarkkuus 0,6 astetta/s tai vähemmän;

| b. | Huonoin kulmanopeuden stabiilisuus sama tai parempi (vähemmän) kuin plus tai miinus 0,05 prosenttia keskiarvotettuna 10:lle tai useammalle asteelle; tai |
| --- | --- |

b.

Huonoin kulmanopeuden stabiilisuus sama tai parempi (vähemmän) kuin plus tai miinus 0,05 prosenttia keskiarvotettuna 10:lle tai useammalle asteelle; tai

| c. | Asemointi ”tarkkuus” 5 kaarisekuntia tai vähemmän (parempi). |
| --- | --- |

c.

Asemointi ”tarkkuus” 5 kaarisekuntia tai vähemmän (parempi).

2B121

Muut kuin 2B120 kohdassa määritellyt asemointipöydät (laitteet, jotka kykenevät täsmälliseen pyöröasemointiin minkä tahansa akselin osalta), joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| a. | Kaksi akselia tai enemmän; ja |
| --- | --- |

a.

Kaksi akselia tai enemmän; ja

| b. | Asemointi ”tarkkuus” 5 kaarisekuntia tai vähemmän (parempi). |
| --- | --- |

b.

Asemointi ”tarkkuus” 5 kaarisekuntia tai vähemmän (parempi).

| Huom.: | 2B121 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi työstökoneita tai lääkinnällisiä laitteita varten suunniteltuja tai muunnettuja pyöröpöytiä. Työstökoneiden pyöröpöytien valvonnan osalta katso 2B008 kohta. |
| --- | --- |

Huom.:

M9B2d

Asemointipöydät (laitteet, jotka pystyvät täsmälliseen pyöröasemointiin minkä tahansa akselin osalta), joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| 1. | Niissä on kaksi akselia tai enemmän; ja |
| --- | --- |

1.

Niissä on kaksi akselia tai enemmän; ja

| 2. | Asemointi ”tarkkuus” 5 kaarisekuntia tai vähemmän (parempi). |
| --- | --- |

2.

Asemointi ”tarkkuus” 5 kaarisekuntia tai vähemmän (parempi).

2B122

Lingot, jotka kykenevät saavuttamaan yli 100 g:n kiihdytyksen ja jotka on suunniteltu tai muunnettu niin, että niihin voidaan sisällyttää liukurenkaita tai integroituja kosketuksettomia laitteita, jotka kykenevät välittämään sähkötehoa, signaalitietoa tai molempia.

| Huom.: | 2B122 kohdassa määritellyt lingot ovat valvonnanalaisia riippumatta siitä, ovatko liukurenkaat tai integroidut kosketuksettomat laitteet asennettuina niihin vientiajankohtana. |
| --- | --- |

Huom.:

M9B2e

Lingot, joilla voidaan saavuttaa yli 100 g:n kiihdytys ja jotka on suunniteltu tai muunnettu niin, että niihin sisältyvät liukurenkaat tai integroidut kosketuksettomat laitteet, joilla voidaan välittää sähkötehoa, signaalitietoa tai molempia.

2D   Ohjelmistot

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 2D001 | Muut kuin 2D002 kohdassa määritellyt ”ohjelmistot” seuraavasti:






  a. | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 2A001 tai 2B001 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”kehittämistä” tai ”tuotantoa” varten |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

2D001

Muut kuin 2D002 kohdassa määritellyt ”ohjelmistot” seuraavasti:

a.

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 2A001 tai 2B001 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”kehittämistä” tai ”tuotantoa” varten

| b. | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 2A001.c, 2B001 tai 2B003–2B009 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten. |
| --- | --- |

b.

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 2A001.c, 2B001 tai 2B003–2B009 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten.

| Huom.: | 2D001 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi työstöohjelmien ”ohjelmistoja”, jotka luovat ”numeerisia ohjaus” koodeja eri osien koneistamista varten. |
| --- | --- |

Huom.:

M3D

OHJELMISTOT

2D101

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 2B104, 2B105, 2B109, 2B116, 2B117 tai 2B119–2B122 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten.

| Huom.: | KATSO MYÖS 9D004 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

M3D1

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 3.B.1 tai 3.B.3 kohdassa määriteltyjen ”tuotantolaitosten” ja painesorvien ”käyttöä” varten.

M6D2

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 6.B.3, 6.B.4 tai 6.B.5 kohdassa määriteltyjä laitteita varten.

M15D1

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 15.B kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten ja joita voidaan käyttää 1.A, 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määritellyissä testausjärjestelmissä tai 2.A tai 20.A kohdassa määritellyissä alajärjestelmissä.

2E   Teknologia

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 2E001 | ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 2A, 2B tai 2D kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmistojen””kehittämistä” varten.








  Huom.: | 2E001 kohta sisältää ”teknologian” mittapääjärjestelmien integroimiseksi 2B006.a kohdassa määriteltyihin koordinaattimittauskoneisiin. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

2E001

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 2A, 2B tai 2D kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmistojen””kehittämistä” varten.

Huom.:

M

Tarkoittaa erityistä tietoa, jota tarvitaan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa.

2E002

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 2 A tai 2 B kohdassa määriteltyjen laitteiden ”tuotantoa” varten.

M

Tarkoittaa erityistä tietoa, jota tarvitaan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa.

2E101

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 2B004, 2B009, 2B104, 2B109, 2B116, 2B119–2B122 tai 2D101 kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmistojen””käyttöä” varten.

M

Tarkoittaa erityistä tietoa, jota tarvitaan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa.

RYHMÄ 3 – ELEKTRONIIKKA

3A   Järjestelmät, laitteet ja komponentit

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 3A001 | Elektroniset komponentit ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit seuraavasti:






  a. | Seuraavat yleiskäyttöiset integroidut piirit:








  Huom. 1: | (Valmiiden tai puolivalmiiden) piikiekkojen, joissa toiminto on määritelty, valvonnanalaisuus arvioidaan 3A001.a kohdan parametrien mukaan. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

3A001

Elektroniset komponentit ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit seuraavasti:

a.

Seuraavat yleiskäyttöiset integroidut piirit:

Huom. 1:

| Huom. 2: | Integroidut piirit sisältävät seuraavat tyypit:






  — | ”Monoliittiset integroidut piirit”; |
| --- | --- | --- |

Huom. 2:

—

”Monoliittiset integroidut piirit”;

| — | ”Integroidut hybridipiirit”; |
| --- | --- |

—

”Integroidut hybridipiirit”;

| — | ”Integroidut monipalapiirit”; |
| --- | --- |

—

”Integroidut monipalapiirit”;

| — | ”Integroidut kalvopiirit”, integroidut pii-safiiripiirit mukaan lukien; |
| --- | --- |

—

”Integroidut kalvopiirit”, integroidut pii-safiiripiirit mukaan lukien;

| — | ”Optiset integroidut piirit”; |
| --- | --- |

—

”Optiset integroidut piirit”;

| — | ”Kolmiulotteiset integroidut piirit”. |
| --- | --- |

—

”Kolmiulotteiset integroidut piirit”.

| 1. | Integroidut piirit, jotka on suunniteltu tai mitoitettu kestämään jotakin seuraavista:






  a. | Säteilyä, jonka kokonaisannos on 5 × 103 Gy (pii) tai enemmän; |
| --- | --- | --- |

1.

Integroidut piirit, jotka on suunniteltu tai mitoitettu kestämään jotakin seuraavista:

a.

Säteilyä, jonka kokonaisannos on 5 × 103 Gy (pii) tai enemmän;

| b. | Säteilyä, jonka annosnopeus 5 × 106 Gy (pii)/s tai enemmän; tai |
| --- | --- |

b.

Säteilyä, jonka annosnopeus 5 × 106 Gy (pii)/s tai enemmän; tai

| c. | Neutronien integroitu vuontiheys (1 MeV:n vastaavuus), joka on 5 × 1013 n/cm2 tai enemmän piin osalta tai sitä vastaava muiden materiaalien osalta;








  Huom.: | 3A001.a.1.c kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi metallieristepuolijohteita (MIS). |
| --- | --- | --- |

c.

Neutronien integroitu vuontiheys (1 MeV:n vastaavuus), joka on 5 × 1013 n/cm2 tai enemmän piin osalta tai sitä vastaava muiden materiaalien osalta;

Huom.:

M18A1

”Säteilyä kestävät””mikropiirit”, joita voidaan käyttää suojaamaan rakettijärjestelmiä tai miehittämättömiä ilma-aluksia ydinaseiden vaikutuksilta (esim. sähkömagneettiselta pulssilta (EMP = Electromagnetic Pulse), röntgensäteilyltä, yhdistetyiltä paineisku- ja lämpövaikutuksilta) ja joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä.

M18A2

’Ilmaisimet’, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu suojaamaan rakettijärjestelmiä ja miehittämättömiä ilma-aluksia ydinaseiden vaikutuksilta (esim. sähkömagneettiselta pulssilta (EMP = Electromagnetic Pulse), röntgensäteilyltä, yhdistetyiltä paineisku- ja lämpövaikutuksilta) ja joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä.

Tekn. huom.:

’Ilmaisimeksi’ määritellään mekaaninen, sähköinen, optinen tai kemiallinen laite, joka automaattisesti tunnistaa ja tallentaa tai rekisteröi ärsykkeen, kuten ympäristön paineen tai lämpötilan muutoksen, sähköisen tai sähkömagneettisen signaalin tai radioaktiivisesta aineesta lähtevän säteilyn. Tämä sisältää laitteet, jotka tunnistavat kertatoimisesti tai vioittumalla/rikkoutumalla.

3A101

Seuraavat, muut kuin 3A001 kohdassa määritellyt elektroniset laitteet ja komponentit:

| a. | Analogia-digitaalimuuntimet, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa” ja jotka on suunniteltu vastaamaan sotilasspesifikaatioiden kovaan käyttöön tarkoitettujen laitteiden vaatimuksia; |
| --- | --- |

a.

Analogia-digitaalimuuntimet, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa” ja jotka on suunniteltu vastaamaan sotilasspesifikaatioiden kovaan käyttöön tarkoitettujen laitteiden vaatimuksia;

M14A1

Analogia-digitaalimuuntimet, joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä ja joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

| a) | Ne on suunniteltu vastaamaan sotilasspesifikaatioiden kovaan käyttöön tarkoitettujen laitteiden vaatimuksia; tai |
| --- | --- |

a)

Ne on suunniteltu vastaamaan sotilasspesifikaatioiden kovaan käyttöön tarkoitettujen laitteiden vaatimuksia; tai

| b) | Ne on suunniteltu tai muunnettu sotilaskäyttöä varten ja ne ovat jonkin seuraavan tyyppisiä: |
| --- | --- |

b)

Ne on suunniteltu tai muunnettu sotilaskäyttöä varten ja ne ovat jonkin seuraavan tyyppisiä:

M14A1b1

| 1. | Analogia-digitaalimuunnin ”mikropiirit”, jotka ovat ”säteilyä kestäviä” tai joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  a. | Mitoitettu toimimaan lämpötilassa alle – 54 °C:sta yli + 125 °C:seen; ja |
| --- | --- | --- |

1.

Analogia-digitaalimuunnin ”mikropiirit”, jotka ovat ”säteilyä kestäviä” tai joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

a.

Mitoitettu toimimaan lämpötilassa alle – 54 °C:sta yli + 125 °C:seen; ja

| b. | Ne on hermeettisesti suljettu; tai |
| --- | --- |

b.

Ne on hermeettisesti suljettu; tai

M14A1b2

| 2. | Sähköiseen virtalähteeseen perustuvat painetut analogia-digitaalimuunninpiirilevyt tai -moduulit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  a. | Mitoitettu toimimaan lämpötilassa alle – 45 °C:sta yli + 80 °C:seen; ja |
| --- | --- | --- |

2.

Sähköiseen virtalähteeseen perustuvat painetut analogia-digitaalimuunninpiirilevyt tai -moduulit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

a.

Mitoitettu toimimaan lämpötilassa alle – 45 °C:sta yli + 80 °C:seen; ja

| b. | Niissä on 14.A.1.b.1 kohdassa määriteltyjä ”mikropiirejä”. |
| --- | --- |

b.

Niissä on 14.A.1.b.1 kohdassa määriteltyjä ”mikropiirejä”.

| b. | Kiihdyttimet, jotka kykenevät lähettämään sähkömagneettista säteilyä, joka tuotetaan vähintään 2 MeV:n energiaan kiihdytettyjen elektronien jarrutussäteilyn (bremsstrahlung) avulla, sekä näitä kiihdyttimiä sisältävät järjestelmät.








  Huom.: | 3A101.b kohdassa ei määritellä laitteita, jotka on erityisesti suunniteltu lääketieteellisiin tarkoituksiin. |
| --- | --- | --- |

b.

Kiihdyttimet, jotka kykenevät lähettämään sähkömagneettista säteilyä, joka tuotetaan vähintään 2 MeV:n energiaan kiihdytettyjen elektronien jarrutussäteilyn (bremsstrahlung) avulla, sekä näitä kiihdyttimiä sisältävät järjestelmät.

Huom.:

M15B5

Kiihdyttimet, joilla pystytään lähettämään sähkömagneettista säteilyä, joka tuotetaan 2 MeV:n energiaan tai sen yli kiihdytettyjen elektronien jarrutussäteilyn (bremsstrahlung) avulla, sekä näitä kiihdyttimiä sisältävät järjestelmät, joita voidaan käyttää 1.A, 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määriteltyjä järjestelmiä tai 2.A tai 20.A kohdassa määriteltyjä alajärjestelmiä varten.

| Huom.: | 15.B.5 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi laitteita, jotka on erityisesti suunniteltu lääketieteellisiin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

Huom.:

Tekn. huom.:

15.B kohdassa: ’Paljaalla alustalla’ tarkoitetaan tasaista pöytää tai pintaa ilman varusteita.

3A102

’Ohjuksia’ varten suunnitellut tai muunnetut ’lämpöakut’.

Tekn. huom.

| 1. | 3A102 kohdassa ’lämpöakut’ ovat kertakäyttöisiä akkuja, jotka sisältävät elektrolyyttinä kiinteän johtamattoman epäorgaanisen suolan. Nämä akut sisältävät pyrolyyttisen materiaalin, joka sytytettynä sulattaa elektrolyytin ja aktivoi akun. |
| --- | --- |

1.

| 2. | 3A102 kohdassa ’ohjuksella’ tarkoitetaan täydellisiä rakettijärjestelmiä ja miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä, joiden kantomatka on yli 300 km. |
| --- | --- |

2.

M12A6

Lämpöakut, jotka on suunniteltu tai muunnettu 1.A, 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten.

| Huom.: | 12.A.6 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi lämpöakkuja, jotka on erityisesti suunniteltu rakettijärjestelmiä tai miehittämättömiä ilma-aluksia varten, joiden ”kantomatka” ei ole vähintään 300 km. |
| --- | --- |

Huom.:

Tekn. huom.:

Lämpöakut ovat kertakäyttöisiä akkuja, jotka sisältävät elektrolyyttinä kiinteän johtamattoman epäorgaanisen suolan. Nämä akut sisältävät pyrolyyttisen materiaalin, joka sytytettynä sulattaa elektrolyytin ja aktivoi akun.

3D   Ohjelmistot

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 3D101 | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 3A101.b kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten. | M15D1 | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 3A101.b kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

3D101

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 3A101.b kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten.

M15D1

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 3A101.b kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten.

3E   Teknologia

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 3E001 | ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 3A, 3B tai 3C kohdassa määriteltyjen laitteiden ja materiaalien ”kehittämistä” ja ”tuotantoa” varten.








  Huom. 1: | 3E001 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi 3A003 kohdassa valvottujen laitteiden tai komponenttien ”tuotantoa” varten tarvittavaa ”teknologiaa”. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

3E001

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 3A, 3B tai 3C kohdassa määriteltyjen laitteiden ja materiaalien ”kehittämistä” ja ”tuotantoa” varten.

Huom. 1:

| Huom. 2: | 3E001 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi sellaisten 3A001.a.3–3A001.a.12 kohtien mukaan valvonnanalaisten integroitujen piirien ”kehittämistä” tai ”tuotantoa” varten tarvittavaa ”teknologiaa”, joilla on kaikki seuraavat:







  a. | Ne käyttävät ”teknologiaa”, jonka koko on vähintään 0,130 μm; ja |
| --- | --- | --- |

Huom. 2:

a.

Ne käyttävät ”teknologiaa”, jonka koko on vähintään 0,130 μm; ja

| b. | Ne sisältävät monikerrosrakenteita, joissa on korkeintaan kolme metallikerrosta. |
| --- | --- |

b.

Ne sisältävät monikerrosrakenteita, joissa on korkeintaan kolme metallikerrosta.

M

Tarkoittaa erityistä tietoa, jota tarvitaan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa.

3E101

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 3A001.a.1 tai 2, 3A101, 3A102 tai 3D101 kohdassa määriteltyjen laitteiden ja ”ohjelmistojen””käyttöä” varten.

M

Tarkoittaa erityistä tietoa, jota tarvitaan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa.

3E102

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 3D101 kohdassa määriteltyjen ”ohjelmistojen””kehittämistä” varten.

M15E1

Yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti ”teknologia”, joka on tarkoitettu 15.B tai 15.D kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmistojen””kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten.

RYHMÄ 4 – TIETOKONEET

4 A   Järjestelmät, laitteet ja komponentit

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 4A001 | Seuraavat elektroniset tietokoneet ja niihin liittyvät laitteet, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista, sekä ”elektroniset kokoonpanot” ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:







  Huom.: | KATSO MYÖS 4A101. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

4A001

Seuraavat elektroniset tietokoneet ja niihin liittyvät laitteet, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista, sekä ”elektroniset kokoonpanot” ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:

Huom.:

| a. | Jotka on erityisesti suunniteltu niin, että niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Mitoitettu toimimaan alle 228 K:n (– 45 °C:n) tai yli 358 K:n (85 °C:n) lämpötilassa; tai









  Huom.: | 4A001.a.1 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi siviiliajoneuvo-, rautatie- tai ”siviili-ilma-alus”sovelluksiin erityisesti suunniteltuja tietokoneita. |
| --- | --- | --- | --- |

a.

Jotka on erityisesti suunniteltu niin, että niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Mitoitettu toimimaan alle 228 K:n (– 45 °C:n) tai yli 358 K:n (85 °C:n) lämpötilassa; tai

Huom.:

| 2. | Kestävät säteilyä yli jonkin seuraavista rajoista:






  a. | Kokonaisannos 5 × 103 Gy (pii); |
| --- | --- | --- |

2.

Kestävät säteilyä yli jonkin seuraavista rajoista:

a.

Kokonaisannos 5 × 103 Gy (pii);

| b. | Annosnopeus 5 × 106 Gy (pii)/s; tai |
| --- | --- |

b.

Annosnopeus 5 × 106 Gy (pii)/s; tai

| c. | Kertahäiriö 1 × 10– 8 virhettä/bit/vrk; |
| --- | --- |

c.

Kertahäiriö 1 × 10– 8 virhettä/bit/vrk;

| Huom.: | 4A001.a.2 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi ”siviili-ilma-alus” sovelluksiin erityisesti suunniteltuja tietokoneita. |
| --- | --- |

Huom.:

| b. | Ei käytössä. |
| --- | --- |

b.

Ei käytössä.

M13A1

Analogiset tai digitaaliset tietokoneet tai digitaaliset differentiaalianalysaattorit, jotka on suunniteltu tai muunnettu 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä käytettäviksi ja joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

| a) | Mitoitettu toimimaan jatkuvasti ympäröivässä lämpötilassa alle – 45 °C:sta yli + 55 °C:seen; tai |
| --- | --- |

a)

Mitoitettu toimimaan jatkuvasti ympäröivässä lämpötilassa alle – 45 °C:sta yli + 55 °C:seen; tai

| b) | Suunniteltu kovaan käyttöön tai ”säteilyä kestäviksi”. |
| --- | --- |

b)

Suunniteltu kovaan käyttöön tai ”säteilyä kestäviksi”.

4A003

Seuraavat ”digitaaliset tietokoneet”, ”elektroniset kokoonpanot” ja niihin liittyvät laitteet sekä niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:

| Huom. 1: | 4A003 kohta sisältää seuraavat:






  — | ’Vektoriprosessorit’; |
| --- | --- | --- |

Huom. 1:

—

’Vektoriprosessorit’;

| — | Matriisiprosessorit; |
| --- | --- |

—

Matriisiprosessorit;

| — | Digitaaliset signaaliprosessorit; |
| --- | --- |

—

Digitaaliset signaaliprosessorit;

| — | Logiikkaprosessorit; |
| --- | --- |

—

Logiikkaprosessorit;

| — | Laitteet ”kuvan laadun parantamista” varten; |
| --- | --- |

—

Laitteet ”kuvan laadun parantamista” varten;

| — | Laitteet ”signaalinkäsittelyä” varten. |
| --- | --- |

—

Laitteet ”signaalinkäsittelyä” varten.

| Huom. 2: | Muihin laitteisiin tai järjestelmiin sisältyvien 4A003 kohdassa kuvattujen ”digitaalisten tietokoneiden” ja niihin liittyvien laitteiden valvonnanalaisuus määräytyy näiden muiden laitteiden tai järjestelmien valvonnanalaisuuden mukaan edellyttäen, että:







  a. | ”Digitaaliset tietokoneet” tai niihin liittyvät laitteet ovat näiden muiden laitteiden tai järjestelmien toiminnan kannalta välttämättömiä; |
| --- | --- | --- |

Huom. 2:

a.

”Digitaaliset tietokoneet” tai niihin liittyvät laitteet ovat näiden muiden laitteiden tai järjestelmien toiminnan kannalta välttämättömiä;

| b. | ”Digitaaliset tietokoneet” tai niihin liittyvät laitteet eivät ole näiden muiden laitteiden tai järjestelmien ”olennaisin osa”; ja










  Huom. 1: | Muita laitteita varten erityisesti suunniteltujen ”signaalin käsittely” laitteiden tai ”kuvan laatua parantavien” laitteiden valvonnanalaisuuden määrittelee näiden muiden laitteiden valvonnanalaisuus, vaikka ne ylittäisivätkin olennaisimman osan kriteerin, mikäli ne suorittavat vain näiden muiden laitteiden vaatimia toimintoja. |
| --- | --- | --- |

b.

”Digitaaliset tietokoneet” tai niihin liittyvät laitteet eivät ole näiden muiden laitteiden tai järjestelmien ”olennaisin osa”; ja

Huom. 1:

| Huom. 2: | Tietoliikenteessä käytettävien ”digitaalisten tietokoneiden” ja niihin liittyvien laitteiden valvonnanalaisuus: katso 5 ryhmä 1 osa (Tietoliikenne). |
| --- | --- |

Huom. 2:

| c. | ”Digitaalisten tietokoneiden” ja niihin liittyvien laitteiden ”teknologia” on määritelty 4E kohdassa. |
| --- | --- |

c.

”Digitaalisten tietokoneiden” ja niihin liittyvien laitteiden ”teknologia” on määritelty 4E kohdassa.

| d. | Ei käytössä. |
| --- | --- |

d.

Ei käytössä.

| e. | Laitteet, jotka suorittavat analogia-digitaalimuunnoksia tai digitaali-analogiamuunnoksia ja jotka ylittävät 3A001.a.5 kohdassa määritellyt rajat; |
| --- | --- |

e.

Laitteet, jotka suorittavat analogia-digitaalimuunnoksia tai digitaali-analogiamuunnoksia ja jotka ylittävät 3A001.a.5 kohdassa määritellyt rajat;

M14A1b2

Sähköiseen virtalähteeseen perustuvat painetut analogia-digitaalimuunninpiirilevyt tai -moduulit, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| a) | Mitoitettu toimimaan lämpötilassa alle – 45 °C:sta yli + 80 °C:seen; ja |
| --- | --- |

a)

Mitoitettu toimimaan lämpötilassa alle – 45 °C:sta yli + 80 °C:seen; ja

| b) | Niissä on 14.A.1.b.1 kohdassa määriteltyjä ”mikropiirejä”. |
| --- | --- |

b)

Niissä on 14.A.1.b.1 kohdassa määriteltyjä ”mikropiirejä”.

4A101

Muut kuin 4A001.a.1 kohdassa määritellyt analogiset tietokoneet, ”digitaaliset tietokoneet” tai digitaaliset differentiaalianalysaattorit, jotka on suunniteltu kovaan käyttöön ja suunniteltu tai muunnettu 9A004 kohdassa määriteltyjen avaruuteen laukaisussa käytettävien kantorakettien tai 9A104 kohdassa määriteltyjen luotainrakettien käyttöä varten.

M13A1b

Suunniteltu kovaan käyttöön tai ”säteilyä kestäviksi”.

4A102

Hybriditietokoneet, jotka on erityisesti suunniteltu 9A004 kohdassa määriteltyjen avaruuteen laukaisussa käytettävien kantorakettien tai 9A104 kohdassa määriteltyjen luotainrakettien mallintamista, simulointia tai konstruktioiden integrointia varten.

| Huom.: | Tätä valvonnanalaisuutta sovelletaan ainoastaan, kun laitteita toimitetaan 7D103 tai 9D103 kohdassa määriteltyjen ”ohjelmistojen” kanssa. |
| --- | --- |

Huom.:

M16A1

Hybriditietokoneet (yhdistetty analoginen/digitaalinen), jotka on erityisesti suunniteltu 1.A kohdassa määriteltyjen järjestelmien tai 2.A kohdassa määriteltyjen alajärjestelmien mallintamista, simulointia tai konstruktioiden integrointia varten.

| Huom.: | Tätä valvonnanalaisuutta sovelletaan ainoastaan, kun laitteita toimitetaan 16.D.1 kohdassa määriteltyjen ”ohjelmistojen” kanssa. |
| --- | --- |

Huom.:

Tätä valvonnanalaisuutta sovelletaan ainoastaan, kun laitteita toimitetaan 16.D.1 kohdassa määriteltyjen ”ohjelmistojen” kanssa.

4E   Teknologia

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 4E001 | a. | Yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti ”teknologia”, joka on tarkoitettu 4A tai 4D kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmistojen””kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

4E001

a.

Yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti ”teknologia”, joka on tarkoitettu 4A tai 4D kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmistojen””kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten.

| b. | Muu kuin 4E001.a kohdassa määritelty ”teknologia”, joka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu seuraavien laitteiden ”kehittämiseen” tai ”tuotantoon”:






  1. | ”Digitaaliset tietokoneet”, joiden ”mukautettu huipputehokkuus” (”APP”) on yli 1,0 painotettua teraliukulukutoimitusta sekunnissa (WT); |
| --- | --- | --- |

b.

Muu kuin 4E001.a kohdassa määritelty ”teknologia”, joka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu seuraavien laitteiden ”kehittämiseen” tai ”tuotantoon”:

1.

”Digitaaliset tietokoneet”, joiden ”mukautettu huipputehokkuus” (”APP”) on yli 1,0 painotettua teraliukulukutoimitusta sekunnissa (WT);

| 2. | ”Elektroniset kokoonpanot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu suorituskyvyn tehostamiseksi yhdistämällä prosessoreja siten, että yhdistelmän ”APP” ylittää 4E001.b.1 kohdassa määritellyn rajan; |
| --- | --- |

2.

”Elektroniset kokoonpanot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu suorituskyvyn tehostamiseksi yhdistämällä prosessoreja siten, että yhdistelmän ”APP” ylittää 4E001.b.1 kohdassa määritellyn rajan;

| c. | ”Teknologia””tunkeutumisohjelmistojen””kehittämistä” varten. |
| --- | --- |

c.

”Teknologia””tunkeutumisohjelmistojen””kehittämistä” varten.

M

Tarkoittaa erityistä tietoa, jota tarvitaan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa.

RYHMÄ 5 – TIETOLIIKENNE JA ”TIEDON SUOJAUS”

1 osa – Tietoliikenne

5A1   Järjestelmät, laitteet ja komponentit

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 5A101 | Kaukomittaus- tai kaukohallintalaitteet, mukaan lukien maalaitteet, jotka on suunniteltu tai muunnettu ’ohjuksia’ varten.


  Tekn. huom.:



  5A101 kohdassa ’ohjuksella’ tarkoitetaan täydellisiä rakettijärjestelmiä ja miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä, joiden kantomatka on yli 300 km.









  Huom.: | 5A101 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi







  a. | Laitteita, jotka on suunniteltu tai muunnettu miehitettyjä ilma-aluksia tai satelliitteja varten; |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

5A101

Kaukomittaus- tai kaukohallintalaitteet, mukaan lukien maalaitteet, jotka on suunniteltu tai muunnettu ’ohjuksia’ varten.

Tekn. huom.:

5A101 kohdassa ’ohjuksella’ tarkoitetaan täydellisiä rakettijärjestelmiä ja miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä, joiden kantomatka on yli 300 km.

Huom.:

a.

Laitteita, jotka on suunniteltu tai muunnettu miehitettyjä ilma-aluksia tai satelliitteja varten;

| b. | Maassa sijaitsevia laitteita, jotka on suunniteltu tai muunnettu maa- tai merisovelluksia varten; |
| --- | --- |

b.

Maassa sijaitsevia laitteita, jotka on suunniteltu tai muunnettu maa- tai merisovelluksia varten;

| c. | Laitteita, jotka on suunniteltu kaupallisia, siviili- tai ihmishenkien turvallisuutta koskevia (esimerkiksi eheys, lentoturvallisuus) GNSS-palveluja varten. |
| --- | --- |

c.

Laitteita, jotka on suunniteltu kaupallisia, siviili- tai ihmishenkien turvallisuutta koskevia (esimerkiksi eheys, lentoturvallisuus) GNSS-palveluja varten.

M12A4

Kaukomittaus- tai kaukohallintalaitteet, mukaan lukien maalaitteet, jotka on suunniteltu tai muunnettu 1.A, 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten.

Huom.:

| 1. | 12.A.4 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi laitteita, jotka on suunniteltu tai muunnettu miehitettyjä ilma-aluksia tai satelliitteja varten. |
| --- | --- |

1.

12.A.4 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi laitteita, jotka on suunniteltu tai muunnettu miehitettyjä ilma-aluksia tai satelliitteja varten.

| 2. | 12.A.4 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi maassa sijaitsevia laitteita, jotka on suunniteltu tai muunnettu maa- tai merisovelluksia varten. |
| --- | --- |

2.

12.A.4 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi maassa sijaitsevia laitteita, jotka on suunniteltu tai muunnettu maa- tai merisovelluksia varten.

| 3. | 12.A.4 kohdassa ei aseteta valvonnanalaisiksi laitteita, jotka on suunniteltu kaupallisia, siviilikäyttöön tarkoitettuja tai ihmishengen turvaavia (esim. tietojen eheys, lentoturvallisuus) GNSS-palveluja varten. |
| --- | --- |

3.

12.A.4 kohdassa ei aseteta valvonnanalaisiksi laitteita, jotka on suunniteltu kaupallisia, siviilikäyttöön tarkoitettuja tai ihmishengen turvaavia (esim. tietojen eheys, lentoturvallisuus) GNSS-palveluja varten.

5D1   Ohjelmistot

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 5D101 | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 5A101 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten. | M12D3 | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 12.A.4 tai 12.A.5 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten ja joita voidaan käyttää 1.A, 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määritellyissä järjestelmissä. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

5D101

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 5A101 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten.

M12D3

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 12.A.4 tai 12.A.5 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten ja joita voidaan käyttää 1.A, 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määritellyissä järjestelmissä.

5E1   Teknologia

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 5E101 | Yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti ”teknologia”, joka on tarkoitettu 5A101 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. | M12E1 | Yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti ”teknologia”, joka on tarkoitettu 12.A tai 12.D kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmistojen””kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

5E101

Yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti ”teknologia”, joka on tarkoitettu 5A101 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten.

M12E1

Yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti ”teknologia”, joka on tarkoitettu 12.A tai 12.D kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmistojen””kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten.

RYHMÄ 6 – ANTURIT JA LASERIT

6A   Järjestelmät, laitteet ja komponentit

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 6A002 | Seuraavat optiset anturit tai niitä varten tarkoitetut laitteet ja komponentit:







  Huom.: | KATSO MYÖS 6A102 KOHTA. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

6A002

Seuraavat optiset anturit tai niitä varten tarkoitetut laitteet ja komponentit:

Huom.:

| a. | Seuraavat optiset ilmaisimet:






  1. | Seuraavat ”avaruuskelpoiset” solid-state-ilmaisimet:








  Huom.: | Sovellettaessa 6A002.a.1 kohtaa solid-state-ilmaisimiin kuuluvat myös ”fokusoivat tasorakenteet”. |
| --- | --- | --- | --- |

a.

Seuraavat optiset ilmaisimet:

1.

Seuraavat ”avaruuskelpoiset” solid-state-ilmaisimet:

Huom.:

| a. | ”Avaruuskelpoiset” solid-state-ilmaisimet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Vastehuippu aallonpituusalueella, joka on yli 10 nm mutta enintään 300 nm; ja |
| --- | --- | --- |

a.

”Avaruuskelpoiset” solid-state-ilmaisimet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Vastehuippu aallonpituusalueella, joka on yli 10 nm mutta enintään 300 nm; ja

| 2. | Vaste yli 400 nm:n aallonpituuksilla vähemmän kuin 0,1 % vastehuipusta; |
| --- | --- |

2.

Vaste yli 400 nm:n aallonpituuksilla vähemmän kuin 0,1 % vastehuipusta;

M18A2

’Ilmaisimet’, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu suojaamaan rakettijärjestelmiä ja miehittämättömiä ilma-aluksia ydinaseiden vaikutuksilta (esim. sähkömagneettiselta pulssilta (EMP = Electromagnetic Pulse), röntgensäteilyltä, yhdistetyiltä paineisku- ja lämpövaikutuksilta) ja joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä.

Tekn. huom.:

’Ilmaisimeksi’ määritellään mekaaninen, sähköinen, optinen tai kemiallinen laite, joka automaattisesti tunnistaa ja tallentaa tai rekisteröi ärsykkeen, kuten ympäristön paineen tai lämpötilan muutoksen, sähköisen tai sähkömagneettisen signaalin tai radioaktiivisesta aineesta lähtevän säteilyn. Tämä sisältää laitteet, jotka tunnistavat kertatoimisesti tai vioittumalla/rikkoutumalla.

| b. | ”Avaruuskelpoiset” solid-state-ilmaisimet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Vastehuippu aallonpituusalueella, joka on yli 900 nm mutta enintään 1 200 nm; ja |
| --- | --- | --- |

b.

”Avaruuskelpoiset” solid-state-ilmaisimet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Vastehuippu aallonpituusalueella, joka on yli 900 nm mutta enintään 1 200 nm; ja

| 2. | Vasteen ”aikavakio” on enintään 95 ns; |
| --- | --- |

2.

Vasteen ”aikavakio” on enintään 95 ns;

| c. | ”Avaruuskelpoiset” solid-state-ilmaisimet, joiden vastehuippu on aallonpituusalueella, joka on yli 1 200 nm, mutta ei yli 30 000 nm; |
| --- | --- |

c.

”Avaruuskelpoiset” solid-state-ilmaisimet, joiden vastehuippu on aallonpituusalueella, joka on yli 1 200 nm, mutta ei yli 30 000 nm;

| d. | ”Avaruuskelpoiset””fokusoivat tasorakenteet”, joissa on enemmän kuin 2 048 elementtiä ryhmää kohti ja joiden vastehuippu on aallonpituusalueella, joka on yli 300 nm mutta enintään 900 nm. |
| --- | --- |

d.

”Avaruuskelpoiset””fokusoivat tasorakenteet”, joissa on enemmän kuin 2 048 elementtiä ryhmää kohti ja joiden vastehuippu on aallonpituusalueella, joka on yli 300 nm mutta enintään 900 nm.

M11A2

Passiiviset anturit, joiden avulla määritellään suuntima tiettyihin sähkömagneettisiin lähteisiin (suuntimalaitteet) tai maaston ominaisuuksiin ja jotka on suunniteltu tai muunnettu käytettäviksi 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä.

6A006

Seuraavat ”magnetometrit”, ”magneettikentän gradiometrit”, ”itseisjohtavuuteen perustuvat magneettikentän gradiometrit”, vedenalaiset sähkökenttäanturit ja kompensointijärjestelmät sekä niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:

| Huom.: | KATSO MYÖS 7A103.d KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

| Huom.: | 6A006 kohdassa ei aseteta valvonnanalaisiksi instrumentteja, jotka on erityisesti suunniteltu kalastustarkoituksiin tai lääketieteellisen diagnostiikan biomagneettisia mittauksia varten. |
| --- | --- |

Huom.:

| a. | Seuraavat ”magnetometrit” ja alajärjestelmät:






  1. | ”Magnetometrit”, jotka käyttävät ”suprajohtavaa” (SQUID) ”teknologiaa” ja joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | Paikallaan käytettäväksi suunniteltuja SQUID-järjestelmiä, joissa ei ole erityisesti suunniteltuja alajärjestelmiä liikkeessä aiheutuvan kohinan vähentämiseksi ja joiden ’herkkyys’ 1 Hz:n taajuudella on 50 fT (rms) Hz:n neliöjuurta kohti tai alempi (parempi); tai |
| --- | --- | --- | --- |

a.

Seuraavat ”magnetometrit” ja alajärjestelmät:

1.

”Magnetometrit”, jotka käyttävät ”suprajohtavaa” (SQUID) ”teknologiaa” ja joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

Paikallaan käytettäväksi suunniteltuja SQUID-järjestelmiä, joissa ei ole erityisesti suunniteltuja alajärjestelmiä liikkeessä aiheutuvan kohinan vähentämiseksi ja joiden ’herkkyys’ 1 Hz:n taajuudella on 50 fT (rms) Hz:n neliöjuurta kohti tai alempi (parempi); tai

| b. | SQUID-järjestelmiä, joiden liikkeessä käytettävien magnetometrien ’herkkyys’ 1 Hz:n taajuudella on alempi (parempi) kuin 20 pT (rms) Hz:n neliöjuurta kohti ja jotka on erityisesti suunniteltu liikkeessä aiheutuvan kohinan vähentämiseksi; |
| --- | --- |

b.

SQUID-järjestelmiä, joiden liikkeessä käytettävien magnetometrien ’herkkyys’ 1 Hz:n taajuudella on alempi (parempi) kuin 20 pT (rms) Hz:n neliöjuurta kohti ja jotka on erityisesti suunniteltu liikkeessä aiheutuvan kohinan vähentämiseksi;

| 2. | ”Magnetometrit”, jotka käyttävät optisesti pumpattua tai ydinpresessio- (protoni/Overhauser-) ”teknologiaa”, jonka ’herkkyys’ 1 Hz:n taajuudella on alempi (parempi) kuin 20 pT (rms) Hz:n neliöjuurta kohti; |
| --- | --- |

2.

”Magnetometrit”, jotka käyttävät optisesti pumpattua tai ydinpresessio- (protoni/Overhauser-) ”teknologiaa”, jonka ’herkkyys’ 1 Hz:n taajuudella on alempi (parempi) kuin 20 pT (rms) Hz:n neliöjuurta kohti;

| 3. | ”Magnetometrit”, jotka käyttävät fluxgate-”teknologiaa”, jonka ’herkkyys’ 1 Hz:n taajuudella on 10 pT (rms) tai alempi (parempi) Hz:n neliöjuurta kohti; |
| --- | --- |

3.

”Magnetometrit”, jotka käyttävät fluxgate-”teknologiaa”, jonka ’herkkyys’ 1 Hz:n taajuudella on 10 pT (rms) tai alempi (parempi) Hz:n neliöjuurta kohti;

| 4. | Induktiokelamagnetometrit, joiden ’herkkyys’ on alempi (parempi) kuin:






  a. | 0,05 nT (rms) Hz:n neliöjuurta kohti alle 1 Hz:n taajuuksilla; |
| --- | --- | --- |

4.

Induktiokelamagnetometrit, joiden ’herkkyys’ on alempi (parempi) kuin:

a.

0,05 nT (rms) Hz:n neliöjuurta kohti alle 1 Hz:n taajuuksilla;

| b. | 1 × 10– 3 nT (rms) Hz:n neliöjuurta kohti 1–10 Hz:n taajuuksilla; tai |
| --- | --- |

b.

1 × 10– 3 nT (rms) Hz:n neliöjuurta kohti 1–10 Hz:n taajuuksilla; tai

| c. | 1 × 10– 4 nT (rms) Hz:n neliöjuurta kohti yli 10 Hz:n taajuuksilla; |
| --- | --- |

c.

1 × 10– 4 nT (rms) Hz:n neliöjuurta kohti yli 10 Hz:n taajuuksilla;

| 5. | Kuituoptiset ”magnetometrit”, joiden ’herkkyys’ on alempi (parempi) kuin 1 nT (rms) Hz:n neliöjuurta kohti; |
| --- | --- |

5.

Kuituoptiset ”magnetometrit”, joiden ’herkkyys’ on alempi (parempi) kuin 1 nT (rms) Hz:n neliöjuurta kohti;

| b. | Vedenalaiset sähkökenttäanturit, joiden ’herkkyys’ on alempi (parempi) kuin 8 nanovolttia metriä kohti Hz:n neliöjuurta kohti 1 Hz:n taajuudella mitattuna; |
| --- | --- |

b.

Vedenalaiset sähkökenttäanturit, joiden ’herkkyys’ on alempi (parempi) kuin 8 nanovolttia metriä kohti Hz:n neliöjuurta kohti 1 Hz:n taajuudella mitattuna;

| c. | Seuraavat ”magneettikentän gradiometrit”:






  1. | ”Magneettikentän gradiometrit”, jotka käyttävät useita 6A006.a kohdassa määriteltyjä ”magnetometrejä”; |
| --- | --- | --- |

c.

Seuraavat ”magneettikentän gradiometrit”:

1.

”Magneettikentän gradiometrit”, jotka käyttävät useita 6A006.a kohdassa määriteltyjä ”magnetometrejä”;

| 2. | Kuituoptiset ”itseisjohtavuuteen perustuvat magneettikentän gradiometrit”, joiden magneettisen gradienttikentän ’herkkyys’ on alempi (parempi) kuin 0,3 nT/m rms Hz:n neliöjuurta kohti; |
| --- | --- |

2.

Kuituoptiset ”itseisjohtavuuteen perustuvat magneettikentän gradiometrit”, joiden magneettisen gradienttikentän ’herkkyys’ on alempi (parempi) kuin 0,3 nT/m rms Hz:n neliöjuurta kohti;

| 3. | ”Itseisjohtavuuteen perustuvat magneettikentän gradiometrit”, jotka käyttävät muuta kuin kuituoptista ”teknologiaa” ja joiden magneettisen gradienttikentän ’herkkyys’ on alempi (parempi) kuin 0,015 nT/m rms Hz:n neliöjuurta kohti; |
| --- | --- |

3.

”Itseisjohtavuuteen perustuvat magneettikentän gradiometrit”, jotka käyttävät muuta kuin kuituoptista ”teknologiaa” ja joiden magneettisen gradienttikentän ’herkkyys’ on alempi (parempi) kuin 0,015 nT/m rms Hz:n neliöjuurta kohti;

| d. | ”Kompensointijärjestelmät” magneettisia antureita tai vedenalaisia sähkökenttäantureita varten, joiden aikaansaama suorituskyky on yhtä suuri tai parempi kuin 6A006.a, 6A006.b tai 6A006.c kohdan vertailuparametrit. |
| --- | --- |

d.

”Kompensointijärjestelmät” magneettisia antureita tai vedenalaisia sähkökenttäantureita varten, joiden aikaansaama suorituskyky on yhtä suuri tai parempi kuin 6A006.a, 6A006.b tai 6A006.c kohdan vertailuparametrit.

M9A8

Kolmiakseliset suunta-anturit, joilla on kaikki seuraavista ominaisuuksista, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:

| a) | sisäinen kallistumankorjaus pituus- (± 90 astetta) ja poikittaisakselin (± 180 astetta) ympäri; |
| --- | --- |

a)

sisäinen kallistumankorjaus pituus- (± 90 astetta) ja poikittaisakselin (± 180 astetta) ympäri;

| b) | pystyy atsimuuttitarkkuuteen, joka on parempi (vähemmän) kuin 0,5 astetta rms ± 80 asteen leveydellä paikalliseen magneettikenttään nähden; ja |
| --- | --- |

b)

pystyy atsimuuttitarkkuuteen, joka on parempi (vähemmän) kuin 0,5 astetta rms ± 80 asteen leveydellä paikalliseen magneettikenttään nähden; ja

| c) | jotka on suunniteltu tai muunnettu sisällytettäviksi lennonohjaus- ja navigaatiojärjestelmiin.






  Huom.: | 9.A.8 kohdassa mainittuihin lennonohjaus- ja navigointijärjestelmiin kuuluvat gyrovakaimet, automaattiohjauslaitteet ja inertianavigointijärjestelmät. |
| --- | --- | --- |

c)

jotka on suunniteltu tai muunnettu sisällytettäviksi lennonohjaus- ja navigaatiojärjestelmiin.

Huom.:

9.A.8 kohdassa mainittuihin lennonohjaus- ja navigointijärjestelmiin kuuluvat gyrovakaimet, automaattiohjauslaitteet ja inertianavigointijärjestelmät.

6A007

Seuraavat gravimetrit sekä painovoimagradiometrit:

| Huom.: | KATSO MYÖS 6A107 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

| a. | Maalla käytettäväksi suunnitellut tai muunnetut gravimetrit (painovoiman mittarit), joiden staattinen tarkkuus on vähemmän (parempi) kuin 10 μGal;








  Huom.: | 6A007.a kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi kvartsielementtiä käyttäviä (Worden-tyyppisiä) maapohjan gradiometrejä. |
| --- | --- | --- |

a.

Maalla käytettäväksi suunnitellut tai muunnetut gravimetrit (painovoiman mittarit), joiden staattinen tarkkuus on vähemmän (parempi) kuin 10 μGal;

Huom.:

| b. | Liikkuville alustoille suunnitellut gradiometrit, joiden:






  1. | Staattinen tarkkuus on parempi kuin 0,7 mGal; ja |
| --- | --- | --- |

b.

Liikkuville alustoille suunnitellut gradiometrit, joiden:

1.

Staattinen tarkkuus on parempi kuin 0,7 mGal; ja

| 2. | Toimintatarkkuus käytössä (toiminnassa) on parempi kuin 0,7 mGal ja vakiintumisaika on vähemmän kuin 2 minuuttia kaikissa läsnä olevien korjaavien kompensointien ja liikkeen vaikutusten kombinaatioissa; |
| --- | --- |

2.

Toimintatarkkuus käytössä (toiminnassa) on parempi kuin 0,7 mGal ja vakiintumisaika on vähemmän kuin 2 minuuttia kaikissa läsnä olevien korjaavien kompensointien ja liikkeen vaikutusten kombinaatioissa;

Tekn. huom.:

Sovellettaessa 6A007.b kohtaa ’vakiintumisaika’ (tähän viitataan myös gravimetrin vasteaikana) on aika, jonka kuluessa alustan aiheuttaman kiihtyvyyden häiritsevät vaikutukset (suuritaajuinen melu) vähenevät.

| c. | Painovoimagradiometrit. |
| --- | --- |

c.

Painovoimagradiometrit.

M12A3

Gravimetrit tai painovoimagradiometrit, jotka on suunniteltu tai muunnettu ilmassa tai merellä tapahtuvaa käyttöä varten ja joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä, ja erityisesti suunnitellut komponentit niitä varten:

| a) | Gravimetrit, joissa on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Niiden staattinen tai operationaalinen tarkkuus on 0,7 milligalia (mgal) tai sitä vähemmän (parempi); ja |
| --- | --- | --- |

a)

Gravimetrit, joissa on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Niiden staattinen tai operationaalinen tarkkuus on 0,7 milligalia (mgal) tai sitä vähemmän (parempi); ja

| 2. | Niiden vakiintumisaika on kaksi minuuttia tai vähemmän; |
| --- | --- |

2.

Niiden vakiintumisaika on kaksi minuuttia tai vähemmän;

| b) | Painovoimagradiometrit. |
| --- | --- |

b)

Painovoimagradiometrit.

6A008

Tutkajärjestelmät, -laitteet ja -kokoonpanot, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista, sekä niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:

| Huom.: | KATSO MYÖS 6A108 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

| Huom.: | 6A008 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi seuraavia:






  — | Secondary surveillance radar SSR (toisiovalvontatutka); |
| --- | --- | --- |

Huom.:

—

Secondary surveillance radar SSR (toisiovalvontatutka);

| — | –Siviilikäyttöön tarkoitetut liikennetutkat; |
| --- | --- |

—

–Siviilikäyttöön tarkoitetut liikennetutkat;

| — | Näyttöpäätteet tai monitorit, joita käytetään lennonjohdossa (ATC); |
| --- | --- |

—

Näyttöpäätteet tai monitorit, joita käytetään lennonjohdossa (ATC);

| — | Ilmatieteelliset (säähavainto-) tutkat; |
| --- | --- |

—

Ilmatieteelliset (säähavainto-) tutkat;

| — | ICAO:n standardien mukaiset ja elektronisesti ohjattavat lineaariset (yksiulotteiset) rakenteet tai mekaanisesti sijoitettuja passiivisia antenneja käyttävät tarkkuuslähestymistutkalaitteet (PAR). |
| --- | --- |

—

ICAO:n standardien mukaiset ja elektronisesti ohjattavat lineaariset (yksiulotteiset) rakenteet tai mekaanisesti sijoitettuja passiivisia antenneja käyttävät tarkkuuslähestymistutkalaitteet (PAR).

M11A1

Tutka- ja lasertutkajärjestelmät, mukaan lukien korkeusmittarit, jotka on suunniteltu tai muunnettu käytettäviksi 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä.

Tekn. huom.:

Lasertutkajärjestelmät käsittävät erikoistuneet välitys-, skannaus-, vastaanotto- ja signaalinkäsittelytekniikat laserien käyttämiseksi kaikuluotauksessa, suuntimisessa ja kohteiden erottelussa sijainnin, kulmanopeuden ja rungon heijastukseen perustuvien ominaisuuksien perusteella.

| a. | Ne toimivat 40–230 GHz:n taajuuksilla, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Keskimääräinen lähtöteho on yli 100 mW; tai |
| --- | --- | --- |

a.

Ne toimivat 40–230 GHz:n taajuuksilla, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Keskimääräinen lähtöteho on yli 100 mW; tai

| 2. | Paikantamistarkkuus on 1 m tai vähemmän (parempi) ja suuntakulmatarkkuus on 0,2 astetta tai vähemmän (parempi); |
| --- | --- |

2.

Paikantamistarkkuus on 1 m tai vähemmän (parempi) ja suuntakulmatarkkuus on 0,2 astetta tai vähemmän (parempi);

| b. | Niissä on viritettävä kaistanleveys, joka on yli ± 6,25 % ’keskitoimintataajuudesta’;


  Tekn. huom.:



  ’Keskitoimintataajuus’ on puolet korkeimman ja alhaisimman määritellyn toimintataajuuden summasta. |
| --- | --- |

b.

Niissä on viritettävä kaistanleveys, joka on yli ± 6,25 % ’keskitoimintataajuudesta’;

Tekn. huom.:

’Keskitoimintataajuus’ on puolet korkeimman ja alhaisimman määritellyn toimintataajuuden summasta.

| c. | Ne kykenevät toimimaan samanaikaisesti useammalla kuin kahdella kantoaaltotaajuudella; |
| --- | --- |

c.

Ne kykenevät toimimaan samanaikaisesti useammalla kuin kahdella kantoaaltotaajuudella;

M12A5b

Instrumenttietäisyystutkat, mukaan lukien niihin liittyvät optiset/infrapunaseurantalaitteet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| 1. | Kulmaresoluutio on parempi kuin 1,5 milliradiaania; |
| --- | --- |

1.

Kulmaresoluutio on parempi kuin 1,5 milliradiaania;

| 2. | Toimintaetäisyys on 30 km tai suurempi ja etäisyysresoluutio parempi kuin 10 m rms; ja |
| --- | --- |

2.

Toimintaetäisyys on 30 km tai suurempi ja etäisyysresoluutio parempi kuin 10 m rms; ja

| 3. | Nopeusresoluutio on parempi kuin 3 m/s. |
| --- | --- |

3.

Nopeusresoluutio on parempi kuin 3 m/s.

6A102

Muut kuin 6A002 kohdassa määritellyt säteilyä kestävät ’ilmaisimet’, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu suojaamaan ydinaseiden vaikutuksilta (esim. sähkömagneettiselta pulssilta (EMP = Electromagnetic Pulse), röntgensäteilyltä, yhdistetyiltä paineisku- ja lämpövaikutuksilta) ja joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”, ja jotka on suunniteltu tai mitoitettu kestämään kokonaisannokseltaan 5 × 105 radin (pii) tai sen ylittäviä säteilytasoja.

Tekn. huom.:

6A102 kohdassa ’ilmaisimeksi’ määritellään mekaaninen, sähköinen, optinen tai kemiallinen laite, joka automaattisesti tunnistaa ja tallentaa tai rekisteröi ärsykkeen, kuten ympäristön paineen tai lämpötilan muutoksen, sähköisen tai sähkömagneettisen signaalin tai radioaktiivisesta aineesta lähtevän säteilyn. Tämä sisältää laitteet, jotka tunnistavat kertatoimisesti tai vioittumalla/rikkoutumalla.

M18A2

’Ilmaisimet’, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu suojaamaan rakettijärjestelmiä ja miehittämättömiä ilma-aluksia ydinaseiden vaikutuksilta (esim. sähkömagneettiselta pulssilta (EMP = Electromagnetic Pulse), röntgensäteilyltä, yhdistetyiltä paineisku- ja lämpövaikutuksilta) ja joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä.

Tekn. huom.:

’Ilmaisimeksi’ määritellään mekaaninen, sähköinen, optinen tai kemiallinen laite, joka automaattisesti tunnistaa ja tallentaa tai rekisteröi ärsykkeen, kuten ympäristön paineen tai lämpötilan muutoksen, sähköisen tai sähkömagneettisen signaalin tai radioaktiivisesta aineesta lähtevän säteilyn. Tämä sisältää laitteet, jotka tunnistavat kertatoimisesti tai vioittumalla/rikkoutumalla.

6A107

Seuraavat painovoiman mittarit (gravimetrit) ja gravimetrien ja painovoimagradiometrien komponentit:

| a. | Muut kuin 6A007.b kohdassa määritellyt gravimetrit, jotka on suunniteltu tai muunnettu ilmassa tai merellä tapahtuvaa käyttöä varten ja joiden staattinen tai operationaalinen tarkkuus on 0,7 milligalia (mgal) tai sitä vähemmän (parempi) ja joiden vakiintumisaika on kaksi minuuttia tai vähemmän; |
| --- | --- |

a.

Muut kuin 6A007.b kohdassa määritellyt gravimetrit, jotka on suunniteltu tai muunnettu ilmassa tai merellä tapahtuvaa käyttöä varten ja joiden staattinen tai operationaalinen tarkkuus on 0,7 milligalia (mgal) tai sitä vähemmän (parempi) ja joiden vakiintumisaika on kaksi minuuttia tai vähemmän;

| b. | Komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu 6A007.b kohdassa tai 6A107.a kohdassa määriteltyjä gravimetrejä ja 6A007.c kohdassa määriteltyjä painovoimagradiometrejä varten. |
| --- | --- |

b.

Komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu 6A007.b kohdassa tai 6A107.a kohdassa määriteltyjä gravimetrejä ja 6A007.c kohdassa määriteltyjä painovoimagradiometrejä varten.

M12A3

Gravimetrit tai painovoimagradiometrit, jotka on suunniteltu tai muunnettu ilmassa tai merellä tapahtuvaa käyttöä varten ja joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä, ja erityisesti suunnitellut komponentit niitä varten:

| a) | Gravimetrit, joissa on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Niiden staattinen tai operationaalinen tarkkuus on 0,7 milligalia (mgal) tai sitä vähemmän (parempi); ja |
| --- | --- | --- |

a)

Gravimetrit, joissa on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Niiden staattinen tai operationaalinen tarkkuus on 0,7 milligalia (mgal) tai sitä vähemmän (parempi); ja

| 2. | Niiden vakiintumisaika on kaksi minuuttia tai vähemmän; |
| --- | --- |

2.

Niiden vakiintumisaika on kaksi minuuttia tai vähemmän;

| b) | Painovoimagradiometrit. |
| --- | --- |

b)

Painovoimagradiometrit.

6A108

Seuraavat muut kuin 6A008 kohdassa määritellyt tutkajärjestelmät ja seurantajärjestelmät:

| a. | Tutka- ja lasertutkajärjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu käytettäviksi 9A004 kohdassa määritellyissä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa;








  Huom.: | 6A108.a kohta sisältää seuraavat:







  a. | Maanpinnan muodon kartoituslaitteet; |
| --- | --- | --- | --- |

a.

Tutka- ja lasertutkajärjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu käytettäviksi 9A004 kohdassa määritellyissä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa;

Huom.:

a.

Maanpinnan muodon kartoituslaitteet;

| b. | Kuvausanturilaitteet; |
| --- | --- |

b.

Kuvausanturilaitteet;

| c. | Näkymäkartoitus- ja korrelointilaitteet (sekä digitaaliset että analogiset); |
| --- | --- |

c.

Näkymäkartoitus- ja korrelointilaitteet (sekä digitaaliset että analogiset);

| d. | Doppler-navigointitutkalaitteet. |
| --- | --- |

d.

Doppler-navigointitutkalaitteet.

M11A1

Tutka- ja lasertutkajärjestelmät, mukaan lukien korkeusmittarit, jotka on suunniteltu tai muunnettu käytettäviksi 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä.

Tekn. huom.:

Lasertutkajärjestelmät käsittävät erikoistuneet välitys-, skannaus-, vastaanotto- ja signaalinkäsittelytekniikat laserien käyttämiseksi kaikuluotauksessa, suuntimisessa ja kohteiden erottelussa sijainnin, kulmanopeuden ja rungon heijastukseen perustuvien ominaisuuksien perusteella.

| b. | Seuraavat tarkkuusseurantajärjestelmät, joita voidaan käyttää ’ohjuksissa’:






  1. | Seurantajärjestelmät, jotka käyttävät koodin kääntäjää yhdessä maanpinnalla tai ilmassa olevien vertailupisteiden tai navigointisatelliittijärjestelmien kanssa tosiaikaiseen lentosijainnin ja -nopeuden mittausten suorittamiseen; |
| --- | --- | --- |

b.

Seuraavat tarkkuusseurantajärjestelmät, joita voidaan käyttää ’ohjuksissa’:

1.

Seurantajärjestelmät, jotka käyttävät koodin kääntäjää yhdessä maanpinnalla tai ilmassa olevien vertailupisteiden tai navigointisatelliittijärjestelmien kanssa tosiaikaiseen lentosijainnin ja -nopeuden mittausten suorittamiseen;

| 2. | Instrumenttietäisyystutkat, mukaan lukien niihin liittyvät optiset/infrapunaseurantalaitteet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  a. | Kulmaresoluutio on parempi kuin 1,5 milliradiaania; |
| --- | --- | --- |

2.

Instrumenttietäisyystutkat, mukaan lukien niihin liittyvät optiset/infrapunaseurantalaitteet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

a.

Kulmaresoluutio on parempi kuin 1,5 milliradiaania;

| b. | Toimintaetäisyys on vähintään 30 km ja etäisyysresoluutio parempi kuin 10 m rms; |
| --- | --- |

b.

Toimintaetäisyys on vähintään 30 km ja etäisyysresoluutio parempi kuin 10 m rms;

| c. | Nopeusresoluutio on parempi kuin 3 m/s. |
| --- | --- |

c.

Nopeusresoluutio on parempi kuin 3 m/s.

Tekn. huom.:

6A108.b kohdassa ’ohjuksella’ tarkoitetaan täydellisiä rakettijärjestelmiä ja miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä, joiden kantomatka on yli 300 km.

M12A5

Seuraavat tarkkuusseurantajärjestelmät, joita voidaan käyttää 1.A, 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määritellyissä järjestelmissä seuraavasti:

| a. | Seurantajärjestelmät, jotka käyttävät koodin kääntäjää, joka on asennettu rakettiin tai miehittämättömään ilma-alukseen, yhdessä maanpinnalla tai ilmassa olevien vertailupisteiden tai navigointisatelliittijärjestelmien kanssa tosiaikaiseen lentosijainnin ja -nopeuden mittausten suorittamiseen; |
| --- | --- |

a.

Seurantajärjestelmät, jotka käyttävät koodin kääntäjää, joka on asennettu rakettiin tai miehittämättömään ilma-alukseen, yhdessä maanpinnalla tai ilmassa olevien vertailupisteiden tai navigointisatelliittijärjestelmien kanssa tosiaikaiseen lentosijainnin ja -nopeuden mittausten suorittamiseen;

| b. | Instrumenttietäisyystutkat, mukaan lukien niihin liittyvät optiset/infrapunaseurantalaitteet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Kulmaresoluutio on parempi kuin 1,5 milliradiaania; |
| --- | --- | --- |

b.

Instrumenttietäisyystutkat, mukaan lukien niihin liittyvät optiset/infrapunaseurantalaitteet, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Kulmaresoluutio on parempi kuin 1,5 milliradiaania;

| 2. | Toimintaetäisyys on 30 km tai suurempi ja etäisyysresoluutio parempi kuin 10 m rms; ja |
| --- | --- |

2.

Toimintaetäisyys on 30 km tai suurempi ja etäisyysresoluutio parempi kuin 10 m rms; ja

| 3. | Nopeusresoluutio on parempi kuin 3 m/s. |
| --- | --- |

3.

Nopeusresoluutio on parempi kuin 3 m/s.

6B   Testaus-, tarkastus- ja tuotantolaitteet

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 6B008 | Tutkan kaikupinnan pulssimittausjärjestelmät, joiden lähetettävien pulssien leveydet ovat enintään 100 ns, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit.







  Huom.: | KATSO MYÖS 6B108 KOHTA. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

6B008

Tutkan kaikupinnan pulssimittausjärjestelmät, joiden lähetettävien pulssien leveydet ovat enintään 100 ns, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit.

Huom.:

M17B1

Järjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu tutkapoikkipintojen mittaamiseen ja joita voidaan käyttää 1.A, 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määritellyissä järjestelmissä tai 2.A kohdassa määritellyissä alajärjestelmissä.

6B108

Muut kuin 6B008 kohdassa määritellyt järjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu tutkapoikkipintojen mittaamiseen ja joita voidaan käyttää ’ohjuksissa’, ja niiden alajärjestelmät.

Tekn. huom.:

6B108 kohdassa ’ohjuksella’ tarkoitetaan täydellisiä rakettijärjestelmiä ja miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä, joiden kantomatka on yli 300 km.

M17B1

Järjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu tutkapoikkipintojen mittaamiseen ja joita voidaan käyttää 1.A, 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määritellyissä järjestelmissä tai 2.A kohdassa määritellyissä alajärjestelmissä.

6D   Ohjelmistot

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 6D002 | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu 6A002.b, 6A008 tai 6B008 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten. | M | Tarkoittaa erityistä tietoa, jota tarvitaan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa. |
| 6D102 | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 6A108 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”käyttöä” varten. | M11D1 | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 11.A.1, 11.A.2 tai 11.A.4 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten. |
| M12D3 | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 12.A.4 tai 12.A.5 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten ja joita voidaan käyttää 1.A, 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määritellyissä järjestelmissä. |
| 6D103 | ”Ohjelmistot”, jotka lennon jälkeen prosessoivat nauhoitettua tietoa ja jotka mahdollistavat lentolaitteen aseman määrityksen sen koko lentoradalla ja jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu ’ohjuksia’ varten.


  Tekn. huom.:



  6D103 kohdassa ’ohjuksella’ tarkoitetaan täydellisiä rakettijärjestelmiä ja miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä, joiden kantomatka on yli 300 km. | M12D2 | ”Ohjelmistot”, jotka lennon jälkeen prosessoivat nauhoitettua tietoa ja jotka mahdollistavat lentolaitteen aseman määrityksen sen koko lentoradalla ja jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 1.A, 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

6D002

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu 6A002.b, 6A008 tai 6B008 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten.

M

Tarkoittaa erityistä tietoa, jota tarvitaan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa.

6D102

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 6A108 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”käyttöä” varten.

M11D1

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 11.A.1, 11.A.2 tai 11.A.4 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten.

M12D3

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 12.A.4 tai 12.A.5 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten ja joita voidaan käyttää 1.A, 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määritellyissä järjestelmissä.

6D103

”Ohjelmistot”, jotka lennon jälkeen prosessoivat nauhoitettua tietoa ja jotka mahdollistavat lentolaitteen aseman määrityksen sen koko lentoradalla ja jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu ’ohjuksia’ varten.

Tekn. huom.:

6D103 kohdassa ’ohjuksella’ tarkoitetaan täydellisiä rakettijärjestelmiä ja miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä, joiden kantomatka on yli 300 km.

M12D2

”Ohjelmistot”, jotka lennon jälkeen prosessoivat nauhoitettua tietoa ja jotka mahdollistavat lentolaitteen aseman määrityksen sen koko lentoradalla ja jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 1.A, 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten.

6E   Teknologia

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 6E001 | ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 6A, 6B, 6C tai 6D kohdassa määriteltyjen laitteiden, materiaalien tai ”ohjelmistojen””kehittämistä” varten. | M | Tarkoittaa erityistä tietoa, jota tarvitaan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa. |
| 6E002 | ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 6A, 6B tai 6C kohdassa määriteltyjen laitteiden tai materiaalien ”tuotantoa” varten. | M | Tarkoittaa erityistä tietoa, jota tarvitaan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa. |
| 6E101 | ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 6A002, 6A007.b ja c, 6A008, 6A102, 6A107, 6A108, 6B108, 6D102 tai 6D103 kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmistojen””käyttöä” varten.








  Huom.: | 6E101 kohdassa määritellään 6A008 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”teknologia” vain, kun se on suunniteltu ilmailusovelluksiin ja sitä voidaan käyttää ”ohjuksissa”. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

6E001

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 6A, 6B, 6C tai 6D kohdassa määriteltyjen laitteiden, materiaalien tai ”ohjelmistojen””kehittämistä” varten.

M

Tarkoittaa erityistä tietoa, jota tarvitaan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa.

6E002

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 6A, 6B tai 6C kohdassa määriteltyjen laitteiden tai materiaalien ”tuotantoa” varten.

M

Tarkoittaa erityistä tietoa, jota tarvitaan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa.

6E101

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 6A002, 6A007.b ja c, 6A008, 6A102, 6A107, 6A108, 6B108, 6D102 tai 6D103 kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmistojen””käyttöä” varten.

Huom.:

M

Tarkoittaa erityistä tietoa, jota tarvitaan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa.

RYHMÄ 7 – NAVIGOINTI JA ILMAILU

7A   Järjestelmät, laitteet ja komponentit

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 7A001 | Seuraavat kiihtyvyysmittarit ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:







  Huom.: | KATSO MYÖS 7A101. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

7A001

Seuraavat kiihtyvyysmittarit ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:

Huom.:

| Huom.: | Kulma- ja kiertokiihtyvyysmittarit: katso 7A001.b kohta. |
| --- | --- |

Huom.:

| a. | Lineaariset kiihtyvyysmittarit, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Määritelty toimimaan enintään 15 g:n lineaarisilla kiihtyvyystasoilla, ja jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | ”Biasstabiilisuus” vuoden aikana on vähemmän (parempi) kuin 130 mikro-g suhteessa kiinteään kalibrointiarvoon; tai |
| --- | --- | --- | --- |

a.

Lineaariset kiihtyvyysmittarit, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Määritelty toimimaan enintään 15 g:n lineaarisilla kiihtyvyystasoilla, ja jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

”Biasstabiilisuus” vuoden aikana on vähemmän (parempi) kuin 130 mikro-g suhteessa kiinteään kalibrointiarvoon; tai

| b. | ”Mittakertoimen””stabiilisuus” vuoden aikana on vähemmän (parempi) kuin 130 ppm suhteessa kiinteään kalibrointiarvoon; |
| --- | --- |

b.

”Mittakertoimen””stabiilisuus” vuoden aikana on vähemmän (parempi) kuin 130 ppm suhteessa kiinteään kalibrointiarvoon;

| 2. | Määritelty toimimaan yli 15 g:n mutta enintään 100 g:n lineaarisilla kiihtyvyystasoilla, ja kaikki seuraavat ominaisuudet:






  a. | ”Biastoistuvuus” on vuoden aikana vähemmän (parempi) kuin 1 250 mikro-g; ja |
| --- | --- | --- |

2.

Määritelty toimimaan yli 15 g:n mutta enintään 100 g:n lineaarisilla kiihtyvyystasoilla, ja kaikki seuraavat ominaisuudet:

a.

”Biastoistuvuus” on vuoden aikana vähemmän (parempi) kuin 1 250 mikro-g; ja

| b. | ”Mittakertoimen””toistuvuus” on vuoden aikana vähemmän (parempi) kuin 1 250 ppm; tai |
| --- | --- |

b.

”Mittakertoimen””toistuvuus” on vuoden aikana vähemmän (parempi) kuin 1 250 ppm; tai

| 3. | Suunniteltu käytettäväksi inertiasuunnistus- tai ohjausjärjestelmissä ja määritelty toimimaan yli 100 g:n lineaarisilla kiihtyvyystasoilla; |
| --- | --- |

3.

Suunniteltu käytettäväksi inertiasuunnistus- tai ohjausjärjestelmissä ja määritelty toimimaan yli 100 g:n lineaarisilla kiihtyvyystasoilla;

| Huom.: | 7A001.a.1 ja 7A001.a.2 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi kiihtyvyysmittareita, joilla mitataan ainoastaan tärinää tai iskua. |
| --- | --- |

Huom.:

M9A3

Lineaariset kiihtyvyysmittarit, jotka on suunniteltu käytettäviksi inertiasuunnistusjärjestelmissä tai kaikentyyppisissä ohjausjärjestelmissä, joita voidaan käyttää 1.A, 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määritellyissä järjestelmissä ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:

| a. | ’Mittakertoimen’’toistuvuus’ on vähemmän (parempi) kuin 1 250 ppm; ja |
| --- | --- |

a.

’Mittakertoimen’’toistuvuus’ on vähemmän (parempi) kuin 1 250 ppm; ja

| b. | ’Biasin’’toistuvuus’ on vähemmän (parempi) kuin 1 250 μg. |
| --- | --- |

b.

’Biasin’’toistuvuus’ on vähemmän (parempi) kuin 1 250 μg.

| Huom.: | 9.A.3 kohdassa ei aseteta valvonnanalaisiksi kiihtyvyysmittareita, jotka on erityisesti suunniteltu ja kehitetty MWD-antureiksi (Measurement While Drilling), joita käytetään porausreikien huoltotoiminnassa. |
| --- | --- |

Huom.:

Tekn. huom.

| 1. | ’Biasilla’ tarkoitetaan ulostulon arvoa kiihtyvyysmittarissa, kun siihen ei kohdistu mitään kiihtyvyyttä. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ’Mittakertoimella’ tarkoitetaan ulostulon muutoksen suhdetta syötteen muutokseen nähden. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ’Biasin’ ja ’mittakertoimen’ mittauksella tarkoitetaan yhden sigman standardipoikkeamaa suhteessa kiinteään kalibrointiin yhden vuoden aikana. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ’Toistuvuus’ määritellään inertia-anturien terminologiaa koskevan IEEE-standardin 528-2001 määritelmäosuudessa, joka on 2.214 kohdassa ’toistuvuus’ (gyroskoopit, kiihtyvyysmittarit) seuraavasti: ’Saman muuttujan samoissa toimintaolosuhteissa suoritettujen toistettujen mittausten läheisyyttä toisiinsa, kun mittausten välissä tapahtuu muutoksia olosuhteissa tai muissa kuin toimintajaksoissa.’ |
| --- | --- |

4.

| b. | Kulma- tai kiertokiihtyvyysmittarit, jotka on määritelty toimimaan yli 100 g:n lineaarisilla kiihtyvyystasoilla. |
| --- | --- |

b.

Kulma- tai kiertokiihtyvyysmittarit, jotka on määritelty toimimaan yli 100 g:n lineaarisilla kiihtyvyystasoilla.

M9A5

Kaikentyyppiset kiihtyvyysmittarit tai gyroskoopit, jotka on suunniteltu käytettäviksi kaikentyyppisissä inertiasuunnistusjärjestelmissä tai ohjausjärjestelmissä ja jotka on tarkoitettu toimimaan yli 100 g:n kiihtyvyystasolla, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit.

| Huom.: | 9.A.5 ei sisällä kiihtyvyysmittareita, jotka on suunniteltu mittaamaan tärinää tai iskuja. |
| --- | --- |

Huom.:

7A002

Gyroskoopit tai kulmakiertymisnopeuden tunnistimet, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:

| Huom.: | KATSO MYÖS 7A102. |
| --- | --- |

Huom.:

| Huom.: | Kulma- ja kiertokiihtyvyysmittarit: katso 7A001.b kohta. |
| --- | --- |

Huom.:

| a. | Ne on määritelty toimimaan enintään 100 g:n lineaarisilla kiihtyvyystasoilla, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Kiertonopeus on vähemmän kuin 500 astetta sekunnissa, ja jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | ”Biasstabiilisuus” vähemmän (parempi) kuin 0,5 astetta tunnissa, mitattuna 1 g:n olosuhteissa yhden kuukauden aikana ja suhteessa kiinteään kalibrointiarvoon; tai |
| --- | --- | --- | --- |

a.

Ne on määritelty toimimaan enintään 100 g:n lineaarisilla kiihtyvyystasoilla, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Kiertonopeus on vähemmän kuin 500 astetta sekunnissa, ja jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

”Biasstabiilisuus” vähemmän (parempi) kuin 0,5 astetta tunnissa, mitattuna 1 g:n olosuhteissa yhden kuukauden aikana ja suhteessa kiinteään kalibrointiarvoon; tai

| b. | ”Satunnaiskulmapoikkeama” on 0,0035 astetta tunnin neliöjuurta kohti tai vähemmän (parempi); tai









  Huom.: | 7A002.a.1.b kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi ”pyöriviä massagyroskooppeja”. |
| --- | --- | --- |

b.

”Satunnaiskulmapoikkeama” on 0,0035 astetta tunnin neliöjuurta kohti tai vähemmän (parempi); tai

Huom.:

| 2. | Niiden kiertonopeus on vähintään 500 astetta sekunnissa, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  a. | ”Biasstabiilisuus” vähemmän (parempi) kuin 4 astetta tunnissa, mitattuna 1 g:n olosuhteissa kolmen minuutin aikana ja suhteessa kiinteään kalibrointiarvoon; tai |
| --- | --- | --- |

2.

Niiden kiertonopeus on vähintään 500 astetta sekunnissa, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

a.

”Biasstabiilisuus” vähemmän (parempi) kuin 4 astetta tunnissa, mitattuna 1 g:n olosuhteissa kolmen minuutin aikana ja suhteessa kiinteään kalibrointiarvoon; tai

| b. | ”Satunnaiskulmapoikkeama” on 0,1 astetta tunnin neliöjuurta kohti tai vähemmän (parempi); tai









  Huom.: | 7A002.a.2.b kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi ”pyöriviä massagyroskooppeja”. |
| --- | --- | --- |

b.

”Satunnaiskulmapoikkeama” on 0,1 astetta tunnin neliöjuurta kohti tai vähemmän (parempi); tai

Huom.:

M9A4

Kaikentyyppiset gyroskoopit, joita voidaan käyttää 1.A, 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määritellyissä järjestelmissä ja joiden nimellis’ryömintänopeuden’’stabiilisuus’ on vähemmän kuin 0,5° (1 sigma tai rms) tunnissa 1 g:n olosuhteissa, sekä niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit.

Tekn. huom.

| 1. | ’Ryömintänopeus’ määritellään gyroskoopin ulostulon komponentiksi, joka toimii sisääntulon pyörimisestä erillään ja joka ilmaistaan kulmapoikkeamana. (IEEE-standardi 528-2001, 2.56 kohta.) |
| --- | --- |

1.

| 2. | ’Stabiilisuus’ määritellään parametriksi, jolla mitataan tietyn mekanismin tai suorituskertoimen kykyä säilyä muuttumattomana, kun sitä pidetään jatkuvasti altistettuna kiinteisiin käyttöolosuhteisiin. (Tämä määritelmä ei koske dynaamista tai jarrutusstabiilisuutta). (IEEE-standardi 528-2001, 2.247 kohta.) |
| --- | --- |

2.

| b. | Määritelty toimimaan yli 100 g:n lineaarisilla kiihtyvyystasoilla. |
| --- | --- |

b.

Määritelty toimimaan yli 100 g:n lineaarisilla kiihtyvyystasoilla.

M9A5

Kaikentyyppiset kiihtyvyysmittarit tai gyroskoopit, jotka on suunniteltu käytettäviksi kaikentyyppisissä inertiasuunnistusjärjestelmissä tai ohjausjärjestelmissä ja jotka on tarkoitettu toimimaan yli 100 g:n kiihtyvyystasolla, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit.

| Huom.: | 9.A.5 ei sisällä kiihtyvyysmittareita, jotka on suunniteltu mittaamaan tärinää tai iskuja. |
| --- | --- |

Huom.:

7A003

’Inertiamittauslaitteet tai -järjestelmät’, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

| Huom.: | KATSO MYÖS 7A103. |
| --- | --- |

Huom.:

| Huom. 1: | ’Inertiamittauslaitteisiin tai -järjestelmiin’ kuuluvat kiihtyvyysmittarit tai gyroskoopit, joilla mitataan nopeuden ja suunnan muutoksia, jotta voidaan määrittää tai säilyttää suunta tai asema ilman ulkoista vertailuarvoa linjauksen jälkeen. ’Inertiamittauslaitteet tai -järjestelmät’ sisältävät seuraavat:






  — | Attitude and Heading Reference Systems AHRS (asennon ja suunnan referenssijärjestelmät); |
| --- | --- | --- |

Huom. 1:

—

Attitude and Heading Reference Systems AHRS (asennon ja suunnan referenssijärjestelmät);

| — | Gyrokompassit; |
| --- | --- |

—

Gyrokompassit;

| — | Inertiamittausyksiköt (IMU); |
| --- | --- |

—

Inertiamittausyksiköt (IMU);

| — | Inertianavigointijärjestelmät (INS); |
| --- | --- |

—

Inertianavigointijärjestelmät (INS);

| — | Inertiaviitejärjestelmät (IRS); |
| --- | --- |

—

Inertiaviitejärjestelmät (IRS);

| — | Inertiaviiteyksiköt (IRU). |
| --- | --- |

—

Inertiaviiteyksiköt (IRU).

| Huom. 2: | 7A003 kohdassa ei aseteta valvonnanalaisiksi ’inertiamittauslaitteita tai -järjestelmiä’, jotka yhden tai useamman ”osallistujavaltion” siviili-ilmailuviranomaiset ovat sertifioineet käytettäväksi ”siviili-ilma-aluksissa”. |
| --- | --- |

Huom. 2:

Tekn. huom.

| 1. | ’Paikannusta tukevat järjestelmät’ (positional aiding references) tarjoavat sijainnin itsenäisesti ja niihin kuuluvat seuraavat:







  a. | Maailmanlaajuiset satelliittinavigointijärjestelmät (GNSS); |
| --- | --- | --- |

1.

a.

Maailmanlaajuiset satelliittinavigointijärjestelmät (GNSS);

| b. | ”DBRN-järjestelmät” (Data-Based Referenced Navigation); |
| --- | --- |

b.

”DBRN-järjestelmät” (Data-Based Referenced Navigation);

| 2. | ’Todennäköinen paikannuksen etäisyysvirhe (Circular Error Probable)’ – Tavanomaisessa ympyräjakelussa ympyrän säde, joka sisältää 50 prosenttia tehdyistä yksittäisistä mittauksista, tai ympyrän säde, jonka sisään on 50 prosentin todennäköisyys sijoittua. |
| --- | --- |

2.

| a. | Ne on suunniteltu ”ilma-alusta”, maakulkuneuvoa tai alusta varten, ne tarjoavat paikannuksen ilman ’paikannusta tukevia järjestelmiä’, ja tarkkuus tavanomaisen linjauksen jälkeen on jokin seuraavista:






  1. | ’todennäköinen paikannuksen etäisyysvirhe’ 0,8 merimailia tunnissa (nm/h) tai vähemmän (parempi); |
| --- | --- | --- |

a.

Ne on suunniteltu ”ilma-alusta”, maakulkuneuvoa tai alusta varten, ne tarjoavat paikannuksen ilman ’paikannusta tukevia järjestelmiä’, ja tarkkuus tavanomaisen linjauksen jälkeen on jokin seuraavista:

1.

’todennäköinen paikannuksen etäisyysvirhe’ 0,8 merimailia tunnissa (nm/h) tai vähemmän (parempi);

| 2. | kuljetun matkan ’todennäköinen paikannuksen etäisyysvirhe’ 0,5 % tai vähemmän (parempi); tai |
| --- | --- |

2.

kuljetun matkan ’todennäköinen paikannuksen etäisyysvirhe’ 0,5 % tai vähemmän (parempi); tai

| 3. | ’todennäköinen paikannuksen etäisyysvirhe’ 1 merimailin kokonaispoikkeama tai vähemmän (parempi) 24 h:n jaksolla; |
| --- | --- |

3.

’todennäköinen paikannuksen etäisyysvirhe’ 1 merimailin kokonaispoikkeama tai vähemmän (parempi) 24 h:n jaksolla;

Tekn. huom.:

7A003.a.1, 7A003.a.2 ja 7A003.a.3 kohdan suorituskykyparametrejä sovelletaan tyypillisesti ”ilma-alusta”, maakulkuneuvoa tai alusta varten suunniteltuihin ’inertiamittauslaitteisiin tai -järjestelmiin’. Nämä parametrit saadaan käyttämällä erikoistuneita muita kuin paikannusta tukevia järjestelmiä (esim. korkeusmittarit, matkamittarit, nopeuslokit). Tämän vuoksi suorituskykyarvoja ei voida suoraan muuntaa näiden parametrien välillä. Useille alustoille suunniteltuja laitteita arvioidaan kunkin sovellettavan kohdan 7A003.a.1, 7A003.a.2 tai 7A003.a.3 perusteella.

| b. | Ne on suunniteltu ”ilma-alusta”, maakulkuneuvoa tai alusta varten, niihin on yhdistetty ’paikannusta tukevat järjestelmät’, ne tarjoavat sijainnin kaikkien ’paikannusta tukevien järjestelmien’ menettämisen jälkeen enintään 4 minuutin ajan, ja niiden ’todennäköinen paikannuksen etäisyysvirhe’ on vähemmän (parempi) kuin 10 metriä;


  Tekn. huom.:



  7A003.b kohta koskee järjestelmiä, joissa ’inertiamittauslaitteet tai -järjestelmät’ ja muut riippumattomat ’paikannusta tukevat järjestelmät’ on rakennettu yhdeksi yksiköksi (yhdistetty) suorituskyvyn parantamiseksi. |
| --- | --- |

b.

Ne on suunniteltu ”ilma-alusta”, maakulkuneuvoa tai alusta varten, niihin on yhdistetty ’paikannusta tukevat järjestelmät’, ne tarjoavat sijainnin kaikkien ’paikannusta tukevien järjestelmien’ menettämisen jälkeen enintään 4 minuutin ajan, ja niiden ’todennäköinen paikannuksen etäisyysvirhe’ on vähemmän (parempi) kuin 10 metriä;

Tekn. huom.:

7A003.b kohta koskee järjestelmiä, joissa ’inertiamittauslaitteet tai -järjestelmät’ ja muut riippumattomat ’paikannusta tukevat järjestelmät’ on rakennettu yhdeksi yksiköksi (yhdistetty) suorituskyvyn parantamiseksi.

| c. | Ne on suunniteltu ”ilma-alusta”, maakulkuneuvoa tai alusta varten ja ne tarjoavat ohjaussuunnan tai todellisen pohjoisen määrittämisen ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Toiminnan enimmäiskulmapoikkeama on vähemmän (alempi) kuin 500 deg/s ja ohjaussuunnan tarkkuus ilman ’paikannusta tukevien järjestelmien’ käyttöä on sama tai pienempi (parempi) kuin 0,07 astetta sekunnissa (leveysasteessa) (vastaa 6 kaariminuuttia rms 45 leveysasteessa); tai |
| --- | --- | --- |

c.

Ne on suunniteltu ”ilma-alusta”, maakulkuneuvoa tai alusta varten ja ne tarjoavat ohjaussuunnan tai todellisen pohjoisen määrittämisen ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Toiminnan enimmäiskulmapoikkeama on vähemmän (alempi) kuin 500 deg/s ja ohjaussuunnan tarkkuus ilman ’paikannusta tukevien järjestelmien’ käyttöä on sama tai pienempi (parempi) kuin 0,07 astetta sekunnissa (leveysasteessa) (vastaa 6 kaariminuuttia rms 45 leveysasteessa); tai

| 2. | Toiminnan enimmäiskulmapoikkeama on sama tai suurempi (korkeampi) kuin 500 deg/s ja ohjaussuunnan tarkkuus ilman ’paikannusta tukevien järjestelmien’ käyttöä on sama tai pienempi (parempi) kuin 0,2 astetta sekunnissa (leveysasteessa) (vastaa 17 kaariminuuttia rms 45 leveysasteessa); tai |
| --- | --- |

2.

Toiminnan enimmäiskulmapoikkeama on sama tai suurempi (korkeampi) kuin 500 deg/s ja ohjaussuunnan tarkkuus ilman ’paikannusta tukevien järjestelmien’ käyttöä on sama tai pienempi (parempi) kuin 0,2 astetta sekunnissa (leveysasteessa) (vastaa 17 kaariminuuttia rms 45 leveysasteessa); tai

| d. | Ne antavat kiihtyvyyden mittausarvoja tai kulmanopeuden mittausarvoja useammassa kuin yhdessä ulottuvuudessa, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Niillä on 7A001 tai 7A002 kohdassa määritelty suorituskyky millä tahansa akselilla ilman paikannusta tukevien järjestelmien käyttöä; tai |
| --- | --- | --- |

d.

Ne antavat kiihtyvyyden mittausarvoja tai kulmanopeuden mittausarvoja useammassa kuin yhdessä ulottuvuudessa, ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Niillä on 7A001 tai 7A002 kohdassa määritelty suorituskyky millä tahansa akselilla ilman paikannusta tukevien järjestelmien käyttöä; tai

| 2. | Ne ovat ”avaruuskelpoisia” ja antavat kulmanopeuden mittausarvoja, ja niiden satunnaiskulmapoikkeama millä tahansa akselilla on sama tai vähemmän (parempi) kuin 0,1 astetta tunnin neliöjuurta kohti.








  Huom.: | 7A003.d.2 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi ’inertiamittauslaitteita tai -järjestelmiä’, joiden sisältämä ainoa gyroskooppi on ”pyörivä massagyroskooppi”. |
| --- | --- | --- |

2.

Ne ovat ”avaruuskelpoisia” ja antavat kulmanopeuden mittausarvoja, ja niiden satunnaiskulmapoikkeama millä tahansa akselilla on sama tai vähemmän (parempi) kuin 0,1 astetta tunnin neliöjuurta kohti.

Huom.:

M2A1d

’Ohjautuslaitteet’, joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä ja jotka pystyvät ”kantomatkan” 3,33 %:n tai sitä parempaan järjestelmätarkkuuteen (esim. ’CEP’ on 10 km tai vähemmän 300 km:n ”kantomatkalla”) lukuun ottamatta jäljempänä olevassa 2.A.1 kohtaa koskevassa huomautuksessa tarkoitettuja ohjautuslaitteita, jotka on suunniteltu ohjuksiin, joiden ”kantomatka” on alle 300 km, tai miehitettyihin ilma-aluksiin;

M9A6

Inertia- tai muut laitteet, joissa käytetään 9.A.3 tai 9.A.5 kohdassa määriteltyjä kiihtyvyysmittareita tai 9.A.4 tai 9.A.5 kohdassa määriteltyjä gyroskooppeja, sekä järjestelmät, joihin sisältyy sellaisia laitteita, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit.

M9A8

Kolmiakseliset suunta-anturit, joilla on kaikki seuraavista ominaisuuksista, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:

| a. | sisäinen kallistumankorjaus pituus- (± 90 astetta) ja poikittaisakselin (± 180 astetta) ympäri; |
| --- | --- |

a.

sisäinen kallistumankorjaus pituus- (± 90 astetta) ja poikittaisakselin (± 180 astetta) ympäri;

| b. | pystyy atsimuuttitarkkuuteen, joka on parempi (vähemmän) kuin 0,5 astetta rms ± 80 asteen leveydellä paikalliseen magneettikenttään nähden; ja |
| --- | --- |

b.

pystyy atsimuuttitarkkuuteen, joka on parempi (vähemmän) kuin 0,5 astetta rms ± 80 asteen leveydellä paikalliseen magneettikenttään nähden; ja

| c. | jotka on suunniteltu tai muunnettu sisällytettäviksi lennonohjaus- ja navigaatiojärjestelmiin. |
| --- | --- |

c.

jotka on suunniteltu tai muunnettu sisällytettäviksi lennonohjaus- ja navigaatiojärjestelmiin.

| Huom.: | 9.A.8 kohdassa mainittuihin lennonohjaus- ja navigointijärjestelmiin kuuluvat gyrovakaimet, automaattiohjauslaitteet ja inertianavigointijärjestelmät. |
| --- | --- |

Huom.:

7A004

’Tähdenseurantalaitteet’ ja niitä varten tarkoitetut komponentit seuraavasti:

| Huom.: | KATSO MYÖS 7A104. |
| --- | --- |

Huom.:

| a. | ’Tähdenseurantalaitteet’, joiden määritelty atsimuuttitarkkuus on 20 kaarisekuntia tai vähemmän (parempi) laitteen koko elinkaaren ajan; |
| --- | --- |

a.

’Tähdenseurantalaitteet’, joiden määritelty atsimuuttitarkkuus on 20 kaarisekuntia tai vähemmän (parempi) laitteen koko elinkaaren ajan;

| b. | 7A004.a kohdassa määriteltyjä laitteita varten erityisesti suunnitellut komponentit seuraavasti:






  1. | Optiset päät tai varjostimet; |
| --- | --- | --- |

b.

7A004.a kohdassa määriteltyjä laitteita varten erityisesti suunnitellut komponentit seuraavasti:

1.

Optiset päät tai varjostimet;

| 2. | Tietojenkäsittely-yksiköt. |
| --- | --- |

2.

Tietojenkäsittely-yksiköt.

Tekn. huom.:

’Tähdenseurantalaitteista’ käytetään myös nimitystä tähtiasentoanturit tai hyrrätähtikompassit.

M9A2

Hyrrä-tähtikompassit ja muut laitteet, joiden avulla määritetään asema tai suunta automaattisesti taivaankappaleita tai satelliitteja seuraamalla, sekä niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit.

7A005

Vastaanottolaitteet maailmanlaajuisia satelliittinavigointijärjestelmiä varten (GNSS), joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:

| Huom.: | KATSO MYÖS 7A105. |
| --- | --- |

Huom.:

| Huom.: | Erityisesti sotilaskäyttöön suunnitellut tuotteet: katso asetarvikeluettelo. |
| --- | --- |

Huom.:

| a. | Ne käyttävät salauksenpurkualgoritmia, joka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu hallituksen käyttöön asema- ja aikatason etäisyyskoodin saamiseksi; tai |
| --- | --- |

a.

Ne käyttävät salauksenpurkualgoritmia, joka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu hallituksen käyttöön asema- ja aikatason etäisyyskoodin saamiseksi; tai

| b. | Ne käyttävät ’adaptiivisia antennijärjestelmiä’.








  Huom.: | 7A005.b kohdassa ei aseteta valvonnanalaisiksi maailmanlaajuisista satelliittinavigointijärjestelmistä (GNSS) vastaanottavia laitteita, jotka käyttävät ainoastaan komponentteja, jotka on suunniteltu suodattamaan, siirtämään tai yhdistelemään signaaleja useista ympärikeilaavista antenneista, joissa ei käytetä adaptiivisia antennitekniikoita. |
| --- | --- | --- |

b.

Ne käyttävät ’adaptiivisia antennijärjestelmiä’.

Huom.:

Tekn. huom.:

Sovellettaessa 7A005.b kohtaa ’adaptiiviset antennijärjestelmät’ muodostavat dynaamisesti antenniryhmämalliin yhden tai useampia nollakohtia käsittelemällä signaaleja aika-alueella tai taajuusalueella.

M11A3

Maailmanlaajuisten satelliittinavigointijärjestelmien (GNSS, esim. GPS, GLONASS tai Galileo) vastaanottolaitteet, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista, ja erityisesti suunnitellut komponentit niitä varten:

| a. | Ne on suunniteltu tai muunnettu käytettäviksi 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä; tai |
| --- | --- |

a.

Ne on suunniteltu tai muunnettu käytettäviksi 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä; tai

| b. | Ne on suunniteltu tai muunnettu lentosovelluksia varten ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Ne pystyvät tuottamaan navigointitietoa nopeuksilla, jotka ovat yli 600 m/s; |
| --- | --- | --- |

b.

Ne on suunniteltu tai muunnettu lentosovelluksia varten ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Ne pystyvät tuottamaan navigointitietoa nopeuksilla, jotka ovat yli 600 m/s;

| 2. | Ne käyttävät sotilas- tai hallintokäyttöön suunniteltua tai muunnettua salauksenpurkua voidakseen saada pääsyn GNSS-suojattuihin signaaleihin/tietoon; tai |
| --- | --- |

2.

Ne käyttävät sotilas- tai hallintokäyttöön suunniteltua tai muunnettua salauksenpurkua voidakseen saada pääsyn GNSS-suojattuihin signaaleihin/tietoon; tai

| 3. | Ne on erityisesti suunniteltu käyttämään häirinnänestoa (esim. nollaohjausantenni tai elektronisesti ohjattava antenni) toimiakseen aktiivisten tai passiivisten vastatoimien ympäristössä. |
| --- | --- |

3.

Ne on erityisesti suunniteltu käyttämään häirinnänestoa (esim. nollaohjausantenni tai elektronisesti ohjattava antenni) toimiakseen aktiivisten tai passiivisten vastatoimien ympäristössä.

| Huom.: | 11.A.3.b.2 ja 11.A.3.b.3 kohdassa ei aseteta valvonnanalaisiksi laitteita, jotka on suunniteltu kaupallisia, siviilikäyttöön tarkoitettuja tai ihmishengen turvaavia (esim. tietojen eheys, lentoturvallisuus) GNSS-palveluja varten. |
| --- | --- |

Huom.:

7A006

Ilmassa käytettävät korkeusmittarit, jotka toimivat muilla kuin 4,2–4,4 GHz:n taajuuksilla, nämä taajuudet mukaan lukien, ja joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

| Huom.: | KATSO MYÖS 7A106. |
| --- | --- |

Huom.:

| a. | Ne suorittavat ”tehon hallintaa”; tai |
| --- | --- |

a.

Ne suorittavat ”tehon hallintaa”; tai

| b. | Ne käyttävät vaiheavainnusmodulaatiota. |
| --- | --- |

b.

Ne käyttävät vaiheavainnusmodulaatiota.

M11A1

Tutka- ja lasertutkajärjestelmät, mukaan lukien korkeusmittarit, jotka on suunniteltu tai muunnettu käytettäviksi 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä.

Tekn. huom.:

Lasertutkajärjestelmät käsittävät erikoistuneet välitys-, skannaus-, vastaanotto- ja signaalinkäsittelytekniikat laserien käyttämiseksi kaikuluotauksessa, suuntimisessa ja kohteiden erottelussa sijainnin, kulmanopeuden ja rungon heijastukseen perustuvien ominaisuuksien perusteella.

7A101

Muut kuin 7A001 kohdassa määritellyt lineaariset kiihtyvyysmittarit, jotka on suunniteltu käytettäviksi inertiasuunnistusjärjestelmissä tai kaikentyyppisissä ohjausjärjestelmissä, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa” ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit;

| a. | ”Biastoistuvuus” on vähemmän (parempi) kuin 1 250 mikro-g; ja |
| --- | --- |

a.

”Biastoistuvuus” on vähemmän (parempi) kuin 1 250 mikro-g; ja

| b. | ”Mittakertoimen””toistuvuus” on vähemmän (parempi) kuin 1 250 ppm; |
| --- | --- |

b.

”Mittakertoimen””toistuvuus” on vähemmän (parempi) kuin 1 250 ppm;

| Huom.: | 7A101 kohdassa ei aseteta valvonnanalaisiksi kiihtyvyysmittareita, jotka on erityisesti suunniteltu ja kehitetty MWD-antureiksi (Measurement While Drilling), joita käytetään porausreikien huoltotoiminnassa. |
| --- | --- |

Huom.:

Tekn. huom.

| 1. | 7A101 kohdassa ’ohjuksella’ tarkoitetaan täydellisiä rakettijärjestelmiä ja miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä, joiden kantomatka on yli 300 km. |
| --- | --- |

1.

| 2. | 7A101 kohdassa ”biasin” ja ”mittakertoimen” mittauksella tarkoitetaan yhden sigman standardipoikkeamaa suhteessa kiinteään kalibrointiin yhden vuoden aikana; |
| --- | --- |

2.

M9A3

Lineaariset kiihtyvyysmittarit, jotka on suunniteltu käytettäviksi inertiasuunnistusjärjestelmissä tai kaikentyyppisissä ohjausjärjestelmissä, joita voidaan käyttää 1.A, 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määritellyissä järjestelmissä ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:

| a. | ’Mittakertoimen’’toistuvuus’ on vähemmän (parempi) kuin 1 250 ppm; ja |
| --- | --- |

a.

’Mittakertoimen’’toistuvuus’ on vähemmän (parempi) kuin 1 250 ppm; ja

| b. | ’Biasin’’toistuvuus’ on vähemmän (parempi) kuin 1 250 μg. |
| --- | --- |

b.

’Biasin’’toistuvuus’ on vähemmän (parempi) kuin 1 250 μg.

| Huom.: | 9.A.3 kohdassa ei aseteta valvonnanalaisiksi kiihtyvyysmittareita, jotka on erityisesti suunniteltu ja kehitetty MWD-antureiksi (Measurement While Drilling), joita käytetään porausreikien huoltotoiminnassa. |
| --- | --- |

Huom.:

9.A.3 kohdassa ei aseteta valvonnanalaisiksi kiihtyvyysmittareita, jotka on erityisesti suunniteltu ja kehitetty MWD-antureiksi (Measurement While Drilling), joita käytetään porausreikien huoltotoiminnassa.

Tekn. huom.

| 1. | ’Biasilla’ tarkoitetaan ulostulon arvoa kiihtyvyysmittarissa, kun siihen ei kohdistu mitään kiihtyvyyttä. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ’Mittakertoimella’ tarkoitetaan ulostulon muutoksen suhdetta syötteen muutokseen nähden. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ’Biasin’ ja ’mittakertoimen’ mittauksella tarkoitetaan yhden sigman standardipoikkeamaa suhteessa kiinteään kalibrointiin yhden vuoden aikana. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ’Toistuvuus’ määritellään inertia-anturien terminologiaa koskevan IEEE-standardin 528-2001 määritelmäosuudessa, joka on 2.214 kohdassa ’toistuvuus’ (gyroskoopit, kiihtyvyysmittarit) seuraavasti: ’Saman muuttujan samoissa toimintaolosuhteissa suoritettujen toistettujen mittausten läheisyyttä toisiinsa, kun mittausten välissä tapahtuu muutoksia olosuhteissa tai muissa kuin toimintajaksoissa.’ |
| --- | --- |

4.

7A102

Muut kuin 7A002 kohdassa määritellyt kaiken tyyppiset gyroskoopit, joita voidaan käyttää ’ohjuksissa’, ja joiden nimellis”ryömintänopeuden”’stabiilisuus’ on vähemmän kuin 0,5° (1 sigma tai rms) tunnissa 1 g:n olosuhteissa sekä niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit.

Tekn. huom.

| 1. | 7A102 kohdassa ’ohjuksella’ tarkoitetaan täydellisiä rakettijärjestelmiä ja miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä, joiden kantomatka on yli 300 km. |
| --- | --- |

1.

| 2. | 7A102 kohdassa ’stabiilisuus’ määritellään parametriksi, jolla mitataan tietyn mekanismin tai suorituskertoimen kykyä säilyä muuttumattomana, kun sitä pidetään jatkuvasti altistettuna kiinteisiin käyttöolosuhteisiin (IEEE-standardi 528-2001, 2.247 kohta). |
| --- | --- |

2.

M9A4

Kaikentyyppiset gyroskoopit, joita voidaan käyttää 1.A, 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määritellyissä järjestelmissä ja joiden nimellis’ryömintänopeuden’’stabiilisuus’ on vähemmän kuin 0,5° (1 sigma tai rms) tunnissa 1 g:n olosuhteissa, sekä niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit.

Tekn. huom.

| 1. | ’Ryömintänopeus’ määritellään gyroskoopin ulostulon komponentiksi, joka toimii sisääntulon pyörimisestä erillään ja joka ilmaistaan kulmapoikkeamana. (IEEE-standardi 528-2001, 2.56 kohta.) |
| --- | --- |

1.

| 2. | ’Stabiilisuus’ määritellään parametriksi, jolla mitataan tietyn mekanismin tai suorituskertoimen kykyä säilyä muuttumattomana, kun sitä pidetään jatkuvasti altistettuna kiinteisiin käyttöolosuhteisiin. (Tämä määritelmä ei koske dynaamista tai jarrutusstabiilisuutta). (IEEE-standardi 528-2001, 2.247 kohta.) |
| --- | --- |

2.

7A103

Seuraavat muut kuin 7A003 kohdassa määritellyt instrumentit, navigointilaitteet ja -järjestelmät sekä niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:

| a. | Inertia- tai muut laitteet, joissa käytetään seuraavia kiihtyvyysmittareita tai gyroskooppeja, sekä järjestelmät, joihin sisältyy sellaisia laitteita:






  1. | 7A001.a.3, 7A001.b tai 7A101 kohdassa määritellyt kiihtyvyysmittarit tai 7A002 tai 7A102 kohdassa määritellyt gyroskoopit; tai |
| --- | --- | --- |

a.

Inertia- tai muut laitteet, joissa käytetään seuraavia kiihtyvyysmittareita tai gyroskooppeja, sekä järjestelmät, joihin sisältyy sellaisia laitteita:

1.

7A001.a.3, 7A001.b tai 7A101 kohdassa määritellyt kiihtyvyysmittarit tai 7A002 tai 7A102 kohdassa määritellyt gyroskoopit; tai

| 2. | 7A001.a.1 tai 7A001.a.2 kohdassa määritellyt kiihtyvyysmittarit, jotka on suunniteltu käytettäviksi inertiasuunnistusjärjestelmissä tai kaikentyyppisissä ohjausjärjestelmissä ja joita voidaan käyttää ’ohjuksissa’; |
| --- | --- |

2.

7A001.a.1 tai 7A001.a.2 kohdassa määritellyt kiihtyvyysmittarit, jotka on suunniteltu käytettäviksi inertiasuunnistusjärjestelmissä tai kaikentyyppisissä ohjausjärjestelmissä ja joita voidaan käyttää ’ohjuksissa’;

| Huom.: | 7A103.a kohdassa ei määritellä 7A001 kohdassa määriteltyjä kiihtyvyysmittareita sisältäviä laitteita, joiden kiihtyvyysmittarit on erityisesti suunniteltu ja kehitetty porausreikien huoltotoiminnassa käytettäviksi MWD-antureiksi (Measurement While Drilling). |
| --- | --- |

Huom.:

M9A6

Inertia- tai muut laitteet, joissa käytetään 9.A.3 tai 9.A.5 kohdassa määriteltyjä kiihtyvyysmittareita tai 9.A.4 tai 9.A.5 kohdassa määriteltyjä gyroskooppeja, sekä järjestelmät, joihin sisältyy sellaisia laitteita, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit.

| b. | Integroidut lentoinstrumenttijärjestelmät, jotka sisältävät ohjuksia varten suunniteltuja tai muunnettuja hyrrävakauttajia tai automaattiohjauslaitteita; |
| --- | --- |

b.

Integroidut lentoinstrumenttijärjestelmät, jotka sisältävät ohjuksia varten suunniteltuja tai muunnettuja hyrrävakauttajia tai automaattiohjauslaitteita;

M9A1

Integroidut lentoinstrumenttijärjestelmät, jotka sisältävät 1.A, 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten suunniteltuja tai muunnettuja hyrrävakauttajia tai automaattiohjauslaitteita, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit.

| c. | ’Integroidut navigointijärjestelmät’, jotka on suunniteltu tai muunnettu ’ohjuksia’ varten ja joilla kyetään saamaan aikaan navigaatiotarkkuus, jossa yhtäläisen todennäköisyyden ympyrä (CEP) on enintään 200 m;


  Tekn. huom.:



  ’Integroituun navigointijärjestelmään’ sisältyvät tavallisesti seuraavat komponentit:








  1. | Inertiamittauslaite (esim. asento- ja suuntaviitejärjestelmä, inertiaviiteyksikkö tai inertianavigointijärjestelmä); |
| --- | --- | --- |

c.

’Integroidut navigointijärjestelmät’, jotka on suunniteltu tai muunnettu ’ohjuksia’ varten ja joilla kyetään saamaan aikaan navigaatiotarkkuus, jossa yhtäläisen todennäköisyyden ympyrä (CEP) on enintään 200 m;

Tekn. huom.:

’Integroituun navigointijärjestelmään’ sisältyvät tavallisesti seuraavat komponentit:

1.

Inertiamittauslaite (esim. asento- ja suuntaviitejärjestelmä, inertiaviiteyksikkö tai inertianavigointijärjestelmä);

| 2. | Yksi tai useampia ulkoisia antureita, joita käytetään aseman ja/tai nopeuden päivitykseen joko määräajoin tai jatkuvasti lennon aikana (esim. satelliittinavigointivastaanotin, tutkan korkeusmittari ja/tai Doppler-tutka); ja |
| --- | --- |

2.

Yksi tai useampia ulkoisia antureita, joita käytetään aseman ja/tai nopeuden päivitykseen joko määräajoin tai jatkuvasti lennon aikana (esim. satelliittinavigointivastaanotin, tutkan korkeusmittari ja/tai Doppler-tutka); ja

| 3. | Integrointilaitteistot ja -ohjelmistot; |
| --- | --- |

3.

Integrointilaitteistot ja -ohjelmistot;

M9A7

’Integroidut navigointijärjestelmät’, jotka on suunniteltu tai muunnettu 1.A, 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten ja joilla pystytään saamaan aikaan navigaatiotarkkuus, jossa yhtäläisen todennäköisyyden ympyrä (CEP) on 200 metriä tai vähemmän.

Tekn. huom.:

’Integroituun navigointijärjestelmään’ sisältyvät tavallisesti kaikki seuraavat komponentit:

| a. | Inertiamittauslaite (esim. asento- ja suuntaviitejärjestelmä, inertiaviiteyksikkö tai inertianavigointijärjestelmä); |
| --- | --- |

a.

Inertiamittauslaite (esim. asento- ja suuntaviitejärjestelmä, inertiaviiteyksikkö tai inertianavigointijärjestelmä);

| b. | Yksi tai useampia ulkoisia ilmaisimia, joita käytetään aseman ja/tai nopeuden päivitykseen joko määräajoin tai jatkuvasti lennon aikana (esim. satelliittinavigointivastaanotin, tutkan korkeusmittari ja/tai Doppler-tutka); ja |
| --- | --- |

b.

Yksi tai useampia ulkoisia ilmaisimia, joita käytetään aseman ja/tai nopeuden päivitykseen joko määräajoin tai jatkuvasti lennon aikana (esim. satelliittinavigointivastaanotin, tutkan korkeusmittari ja/tai Doppler-tutka); ja

| c. | Integrointilaitteistot ja -ohjelmistot. |
| --- | --- |

c.

Integrointilaitteistot ja -ohjelmistot.

| Huom.: | Integrointi ”ohjelmistojen” osalta ks. 9.D.4 kohta. |
| --- | --- |

Huom.:

Integrointi ”ohjelmistojen” osalta ks. 9.D.4 kohta.

| d. | Muut kuin 6A006 kohdassa määritellyt kolmiakseliset suunta-anturit, jotka on suunniteltu tai muunnettu sisällytettäviksi lennonjohto- ja navigaatiojärjestelmiin ja joissa on kaikki seuraavat ominaisuudet, sekä niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:






  1. | Sisäinen kallistumankorjaus pituusakselin (± 90 astetta) ja poikittaisakselin (± 180 astetta) ympäri; |
| --- | --- | --- |

d.

Muut kuin 6A006 kohdassa määritellyt kolmiakseliset suunta-anturit, jotka on suunniteltu tai muunnettu sisällytettäviksi lennonjohto- ja navigaatiojärjestelmiin ja joissa on kaikki seuraavat ominaisuudet, sekä niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:

1.

Sisäinen kallistumankorjaus pituusakselin (± 90 astetta) ja poikittaisakselin (± 180 astetta) ympäri;

| 2. | Kykenevät atsimuuttitarkkuuteen, joka on parempi (vähemmän) kuin 0,5 astetta rms ± 80 asteen leveydellä paikalliseen magneettikenttään nähden. |
| --- | --- |

2.

Kykenevät atsimuuttitarkkuuteen, joka on parempi (vähemmän) kuin 0,5 astetta rms ± 80 asteen leveydellä paikalliseen magneettikenttään nähden.

| Huom.: | 7A103.d kohdassa mainittuihin lennonjohto- ja navigointijärjestelmiin kuuluvat gyrovakaimet, autopilotit ja inertianavigointijärjestelmät. |
| --- | --- |

Huom.:

Tekn. huom.:

7A103 kohdassa ’ohjuksella’ tarkoitetaan täydellisiä rakettijärjestelmiä ja miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä, joiden kantomatka on yli 300 km.

M9A8

Kolmiakseliset suunta-anturit, joilla on kaikki seuraavista ominaisuuksista, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:

| a. | sisäinen kallistumankorjaus pituus- (± 90 astetta) ja poikittaisakselin (± 180 astetta) ympäri; |
| --- | --- |

a.

sisäinen kallistumankorjaus pituus- (± 90 astetta) ja poikittaisakselin (± 180 astetta) ympäri;

| b. | pystyy atsimuuttitarkkuuteen, joka on parempi (vähemmän) kuin 0,5 astetta rms ± 80 asteen leveydellä paikalliseen magneettikenttään nähden; ja |
| --- | --- |

b.

pystyy atsimuuttitarkkuuteen, joka on parempi (vähemmän) kuin 0,5 astetta rms ± 80 asteen leveydellä paikalliseen magneettikenttään nähden; ja

| c. | jotka on suunniteltu tai muunnettu sisällytettäviksi lennonohjaus- ja navigaatiojärjestelmiin. |
| --- | --- |

c.

jotka on suunniteltu tai muunnettu sisällytettäviksi lennonohjaus- ja navigaatiojärjestelmiin.

| Huom.: | 9.A.8 kohdassa mainittuihin lennonohjaus- ja navigointijärjestelmiin kuuluvat gyrovakaimet, automaattiohjauslaitteet ja inertianavigointijärjestelmät. |
| --- | --- |

Huom.:

7A104

Muut kuin 7A004 kohdassa määritellyt hyrrätähtikompassit ja muut laitteet, joiden avulla määritetään asema tai suunta automaattisesti taivaankappaleita tai satelliitteja seuraamalla, sekä niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit.

M9A2

Hyrrä-tähtikompassit ja muut laitteet, joiden avulla määritetään asema tai suunta automaattisesti taivaankappaleita tai satelliitteja seuraamalla, sekä niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit.

7A105

Muut kuin 7A005 kohdassa määritellyt vastaanottolaitteet maailmanlaajuisia satelliittinavigointijärjestelmiä (GNSS) varten (esim. GPS, GLONASS tai Galileo), joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista, sekä niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit:

| a. | Ne on suunniteltu tai muunnettu 9A004 kohdassa määriteltyjä avaruuteen laukaisussa käytettäviä kantoraketteja, 9A104 kohdassa määriteltyjä luotainraketteja tai 9A012 tai 9A112.a kohdassa määriteltyjä miehittämättömiä ilma-aluksia varten; tai |
| --- | --- |

a.

Ne on suunniteltu tai muunnettu 9A004 kohdassa määriteltyjä avaruuteen laukaisussa käytettäviä kantoraketteja, 9A104 kohdassa määriteltyjä luotainraketteja tai 9A012 tai 9A112.a kohdassa määriteltyjä miehittämättömiä ilma-aluksia varten; tai

| b. | Ne on suunniteltu tai muunnettu lentosovelluksia varten ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Ne kykenevät tuottamaan navigointitietoa nopeuksilla, jotka ovat yli 600 m/s; |
| --- | --- | --- |

b.

Ne on suunniteltu tai muunnettu lentosovelluksia varten ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Ne kykenevät tuottamaan navigointitietoa nopeuksilla, jotka ovat yli 600 m/s;

| 2. | Ne käyttävät sotilas- tai hallintokäyttöön suunniteltua tai muunnettua salauksenpurkua voidakseen saada pääsyn GNSS-suojattuihin signaaleihin/tietoon; tai |
| --- | --- |

2.

Ne käyttävät sotilas- tai hallintokäyttöön suunniteltua tai muunnettua salauksenpurkua voidakseen saada pääsyn GNSS-suojattuihin signaaleihin/tietoon; tai

| 3. | Ne on erityisesti suunniteltu käyttämään häirinnänestoa (esim. nollaohjausantenni tai elektronisesti ohjattava antenni) toimiakseen aktiivisten tai passiivisten vastatoimien ympäristössä. |
| --- | --- |

3.

Ne on erityisesti suunniteltu käyttämään häirinnänestoa (esim. nollaohjausantenni tai elektronisesti ohjattava antenni) toimiakseen aktiivisten tai passiivisten vastatoimien ympäristössä.

| Huom.: | 7A105.b.2 ja 7A105.b.3 kohdassa ei aseteta valvonnanalaisiksi laitteita, jotka on suunniteltu kaupallisia, siviilikäyttöön tarkoitettuja tai ihmishengen turvaavia (esim. tietojen eheys, lentoturvallisuus) GNSS-palveluja varten. |
| --- | --- |

Huom.:

M11A3

Maailmanlaajuisten satelliittinavigointijärjestelmien (GNSS, esim. GPS, GLONASS tai Galileo) vastaanottolaitteet, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista, ja erityisesti suunnitellut komponentit niitä varten:

| a. | Ne on suunniteltu tai muunnettu käytettäviksi 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä; tai |
| --- | --- |

a.

Ne on suunniteltu tai muunnettu käytettäviksi 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä; tai

| b. | Ne on suunniteltu tai muunnettu lentosovelluksia varten ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Ne pystyvät tuottamaan navigointitietoa nopeuksilla, jotka ovat yli 600 m/s; |
| --- | --- | --- |

b.

Ne on suunniteltu tai muunnettu lentosovelluksia varten ja niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Ne pystyvät tuottamaan navigointitietoa nopeuksilla, jotka ovat yli 600 m/s;

| 2. | Ne käyttävät sotilas- tai hallintokäyttöön suunniteltua tai muunnettua salauksenpurkua voidakseen saada pääsyn GNSS-suojattuihin signaaleihin/tietoon; tai |
| --- | --- |

2.

Ne käyttävät sotilas- tai hallintokäyttöön suunniteltua tai muunnettua salauksenpurkua voidakseen saada pääsyn GNSS-suojattuihin signaaleihin/tietoon; tai

| 3. | Ne on erityisesti suunniteltu käyttämään häirinnänestoa (esim. nollaohjausantenni tai elektronisesti ohjattava antenni) toimiakseen aktiivisten tai passiivisten vastatoimien ympäristössä. |
| --- | --- |

3.

Ne on erityisesti suunniteltu käyttämään häirinnänestoa (esim. nollaohjausantenni tai elektronisesti ohjattava antenni) toimiakseen aktiivisten tai passiivisten vastatoimien ympäristössä.

| Huom.: | 11.A.3.b.2 ja 11.A.3.b.3 kohdassa ei aseteta valvonnanalaisiksi laitteita, jotka on suunniteltu kaupallisia, siviilikäyttöön tarkoitettuja tai ihmishengen turvaavia (esim. tietojen eheys, lentoturvallisuus) GNSS-palveluja varten. |
| --- | --- |

Huom.:

7A106

Muut kuin 7A006 kohdassa määritellyt tutka- tai lasertutkatyyppiset korkeusmittarit, jotka on suunniteltu tai muunnettu käytettäviksi 9A004 kohdassa määritellyissä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa.

M11A1

Tutka- ja lasertutkajärjestelmät, mukaan lukien korkeusmittarit, jotka on suunniteltu tai muunnettu käytettäviksi 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä.

Tekn. huom.:

Lasertutkajärjestelmät käsittävät erikoistuneet välitys-, skannaus-, vastaanotto- ja signaalinkäsittelytekniikat laserien käyttämiseksi kaikuluotauksessa, suuntimisessa ja kohteiden erottelussa sijainnin, kulmanopeuden ja rungon heijastukseen perustuvien ominaisuuksien perusteella.

7A115

Passiiviset anturit, joiden avulla määritellään suuntima tiettyihin sähkömagneettisiin lähteisiin (suuntimalaitteet) tai maaston ominaisuuksiin ja jotka on suunniteltu tai muunnettu käytettäviksi 9A004 kohdassa määritellyissä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa.

| Huom.: | 7A115 kohta sisältää anturit seuraavia laitteita varten:







  a. | Maanpinnan muodon kartoituslaitteet; |
| --- | --- | --- |

Huom.:

a.

Maanpinnan muodon kartoituslaitteet;

| b. | Kuvausanturilaitteet (sekä aktiiviset että passiiviset); |
| --- | --- |

b.

Kuvausanturilaitteet (sekä aktiiviset että passiiviset);

| c. | Passiiviset interferometrilaitteet. |
| --- | --- |

c.

Passiiviset interferometrilaitteet.

M11A2

Passiiviset anturit, joiden avulla määritellään suuntima tiettyihin sähkömagneettisiin lähteisiin (suuntimalaitteet) tai maaston ominaisuuksiin ja jotka on suunniteltu tai muunnettu käytettäviksi 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä.

7A116

Seuraavat lennonhallintajärjestelmät ja servoventtiilit, jotka on suunniteltu tai muunnettu käytettäviksi 9A004 kohdassa määriteltyjä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa:

| a. | Hydrauliset, mekaaniset, sähköoptiset tai sähkömekaaniset, mukaan lukien fly-by-wire-tyyppiset järjestelmät; |
| --- | --- |

a.

Hydrauliset, mekaaniset, sähköoptiset tai sähkömekaaniset, mukaan lukien fly-by-wire-tyyppiset järjestelmät;

M10A1

Hydrauliset, mekaaniset, sähköoptiset tai sähkömekaaniset, mukaan lukien fly-by-wire-tyyppiset lennonohjausjärjestelmät, jotka on suunniteltu tai muunnettu 1.A kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten.

| b. | Lentoasennon säätölaitteet; |
| --- | --- |

b.

Lentoasennon säätölaitteet;

M10A2

Lentoasennon säätölaitteet, jotka on suunniteltu tai muunnettu 1.A kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten.

| c. | Lennonohjauksen servoventtiilit, jotka on suunniteltu tai muunnettu 7A116.a tai 7A116.b kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten ja suunniteltu tai muunnettu toimimaan ympäristössä, jossa värähtely on yli 10 g rms taajuusalueella 20 Hz–2 kHz. |
| --- | --- |

c.

Lennonohjauksen servoventtiilit, jotka on suunniteltu tai muunnettu 7A116.a tai 7A116.b kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten ja suunniteltu tai muunnettu toimimaan ympäristössä, jossa värähtely on yli 10 g rms taajuusalueella 20 Hz–2 kHz.

M10A3

Lennonohjauksen servoventtiilit, jotka on suunniteltu tai muunnettu 10.A.1 tai 10.A.2 kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten ja suunniteltu tai muunnettu toimimaan ympäristössä, jossa värähtely on yli 10 g rms taajuusalueella 20 Hz – 2 kHz.

| Huom.: | 10.A kohdassa määriteltyjä järjestelmiä, laitteita tai venttiilejä voidaan viedä maasta osana miehitettyjä ilma-aluksia tai satelliitteja tai sellaisissa määrin, jotka ovat asianmukaisia miehitettyjen ilma-alusten varaosia varten. |
| --- | --- |

Huom.:

7A117

”Ohjautuslaitteet”, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”, jotka kykenevät 3,33 %:n tai parempaan järjestelmätarkkuuteen toimintaetäisyydellä (esim. ”CEP” on enintään 10 km 300 km:n matkalla).

M2A1d

’Ohjautuslaitteet’, joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä ja jotka pystyvät ”kantomatkan” 3,33 %:n tai sitä parempaan järjestelmätarkkuuteen (esim. ’CEP’ on 10 km tai vähemmän 300 km:n ”kantomatkalla”) lukuun ottamatta jäljempänä olevassa 2.A.1 kohtaa koskevassa huomautuksessa tarkoitettuja ohjautuslaitteita, jotka on suunniteltu ohjuksiin, joiden ”kantomatka” on alle 300 km, tai miehitettyihin ilma-aluksiin;

7B   Testaus-, tarkastus- ja tuotantolaitteet

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 7B001 | 7A kohdassa määriteltyjä laitteita varten erityisesti suunnitellut testaus-, kalibrointi- tai linjauslaitteet;








  Huom.: | 7B001 kohdassa ei aseteta valvonnanalaisiksi ’ylläpitotasojen I tai II’ testaus-, kalibrointi- tai linjauslaitteita. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

7B001

7A kohdassa määriteltyjä laitteita varten erityisesti suunnitellut testaus-, kalibrointi- tai linjauslaitteet;

Huom.:

Tekn. huom.

| 1. | ’Ylläpitotaso I’


  Inertiasuunnistusjärjestelmän jonkin yksikön vikaantuminen huomataan lentokoneen ohjaus- ja näyttöyksiköstä (CDU) tai vastaavan alajärjestelmän tilanneviestistä. Noudattaen valmistajan käsikirjan antamia ohjeita vian syy voidaan paikallistaa epäkuntoisen vaihdettavan yksikön tasolle (LRU) ja operaattori voi vaihtaa varayksikön viallisen tilalle. |
| --- | --- |

1.

Inertiasuunnistusjärjestelmän jonkin yksikön vikaantuminen huomataan lentokoneen ohjaus- ja näyttöyksiköstä (CDU) tai vastaavan alajärjestelmän tilanneviestistä. Noudattaen valmistajan käsikirjan antamia ohjeita vian syy voidaan paikallistaa epäkuntoisen vaihdettavan yksikön tasolle (LRU) ja operaattori voi vaihtaa varayksikön viallisen tilalle.

| 2. | ’Ylläpitotaso II’


  Viallinen linjahuollossa vaihdettava yksikkö (LRU) lähetetään valmistajan (tai tasosta II vastaavan operaattorin) korjauspisteeseen, jossa se testataan erilaisilla soveltuvilla tavoilla ja viallinen kokoonpano (SRA) paikallistetaan. Tämän kokoonpanon (SRA) tilalle vaihdetaan toimiva varaosa ja viallinen kokoonpano (SRA) (tai mahdollisesti koko yksikkö (LRU)) lähetetään valmistajalle. ’Ylläpitotaso II’ ei sisällä valvonnanalaisten kiihtyvyysmittarien tai gyroanturien purkamista tai korjaamista. |
| --- | --- |

2.

Viallinen linjahuollossa vaihdettava yksikkö (LRU) lähetetään valmistajan (tai tasosta II vastaavan operaattorin) korjauspisteeseen, jossa se testataan erilaisilla soveltuvilla tavoilla ja viallinen kokoonpano (SRA) paikallistetaan. Tämän kokoonpanon (SRA) tilalle vaihdetaan toimiva varaosa ja viallinen kokoonpano (SRA) (tai mahdollisesti koko yksikkö (LRU)) lähetetään valmistajalle. ’Ylläpitotaso II’ ei sisällä valvonnanalaisten kiihtyvyysmittarien tai gyroanturien purkamista tai korjaamista.

M2B2

’Tuotantolaitteet’, jotka on erityisesti suunniteltu 2.A kohdassa määriteltyjä alajärjestelmiä varten.

M9B1

”Tuotantolaitteet” ja muut kuin 9.B.2 kohdassa määritellyt muut testaus-, kalibrointi- ja linjauslaitteet, jotka on suunniteltu tai muunnettu käytettäviksi 9.A kohdassa määriteltyjen laitteiden kanssa.

| Huom.: | 9.B.1 kohdassa määriteltyihin laitteisiin kuuluvat seuraavat:







  a. | Lasergyroskooppien osalta seuraavat peilien luokitukseen käytetyt laitteet, joiden mittaustarkkuus on seuraavassa ilmoitettu tai parempi:








  1. | Sirontamittari (10 ppm); |
| --- | --- | --- | --- |

Huom.:

a.

Lasergyroskooppien osalta seuraavat peilien luokitukseen käytetyt laitteet, joiden mittaustarkkuus on seuraavassa ilmoitettu tai parempi:

1.

Sirontamittari (10 ppm);

| 2. | Heijastusmittari (50 ppm); |
| --- | --- |

2.

Heijastusmittari (50 ppm);

| 3. | Pinnankarkeusmittari (profilometri) (5 ångströmiä); |
| --- | --- |

3.

Pinnankarkeusmittari (profilometri) (5 ångströmiä);

| b. | Muiden inertialaitteiden osalta:








  1. | Inertiamittausyksikön (IMU) moduulin testauslaitteet; |
| --- | --- | --- |

b.

Muiden inertialaitteiden osalta:

1.

Inertiamittausyksikön (IMU) moduulin testauslaitteet;

| 2. | Inertiamittausyksikön (IMU) alustan testauslaitteet; |
| --- | --- |

2.

Inertiamittausyksikön (IMU) alustan testauslaitteet;

| 3. | Inertiamittausyksikön (IMU) vakaan elementin käsittelylaitteet; |
| --- | --- |

3.

Inertiamittausyksikön (IMU) vakaan elementin käsittelylaitteet;

| 4. | Inertiamittausyksikön (IMU) alustan tasapainotuslaitteet; |
| --- | --- |

4.

Inertiamittausyksikön (IMU) alustan tasapainotuslaitteet;

| 5. | Gyroskooppien virityksen testausasema; |
| --- | --- |

5.

Gyroskooppien virityksen testausasema;

| 6. | Gyroskooppien dynaaminen tasapainotusasema; |
| --- | --- |

6.

Gyroskooppien dynaaminen tasapainotusasema;

| 7. | Gyroskooppien totutuskäyttö/moottorin testausasema; |
| --- | --- |

7.

Gyroskooppien totutuskäyttö/moottorin testausasema;

| 8. | Gyroskooppien tyhjennys/täyttöasema; |
| --- | --- |

8.

Gyroskooppien tyhjennys/täyttöasema;

| 9. | Gyroskooppien laakereiden keskipakopitimet; |
| --- | --- |

9.

Gyroskooppien laakereiden keskipakopitimet;

| 10. | Kiihtyvyysmittareiden akselien linjausasema; |
| --- | --- |

10.

Kiihtyvyysmittareiden akselien linjausasema;

| 11. | Kiihtyvyysmittareiden testausasema; |
| --- | --- |

11.

Kiihtyvyysmittareiden testausasema;

| 12. | Optisten kuitujen käämimiskoneet. |
| --- | --- |

12.

Optisten kuitujen käämimiskoneet.

M10B1

10.A kohdassa määriteltyjä laitteita varten erityisesti suunnitellut testaus-, kalibrointi- tai linjauslaitteet.

7B002

Seuraavat erityisesti suunnitellut laitteet rengas-”laser”gyroskooppien peilien karakterisointia varten:

| Huom.: | KATSO MYÖS 7B102. |
| --- | --- |

Huom.:

| a. | Sirontamittarit, joiden mittaustarkkuus on vähemmän (parempi) kuin 10 ppm |
| --- | --- |

a.

Sirontamittarit, joiden mittaustarkkuus on vähemmän (parempi) kuin 10 ppm

| b. | Pinnankarkeusmittarit (profilometrit), joiden mittaustarkkuus on 0,5 nm (5 ångströmiä) tai vähemmän (parempi). |
| --- | --- |

b.

Pinnankarkeusmittarit (profilometrit), joiden mittaustarkkuus on 0,5 nm (5 ångströmiä) tai vähemmän (parempi).

M9B1

”Tuotantolaitteet” ja muut kuin 9.B.2 kohdassa määritellyt muut testaus-, kalibrointi- ja linjauslaitteet, jotka on suunniteltu tai muunnettu käytettäviksi 9.A kohdassa määriteltyjen laitteiden kanssa.

| Huom.: | 9.B.1 kohdassa määriteltyihin laitteisiin kuuluvat seuraavat:







  a. | Lasergyroskooppien osalta seuraavat peilien luokitukseen käytetyt laitteet, joiden mittaustarkkuus on seuraavassa ilmoitettu tai parempi:








  1. | Sirontamittari (10 ppm); |
| --- | --- | --- | --- |

Huom.:

a.

Lasergyroskooppien osalta seuraavat peilien luokitukseen käytetyt laitteet, joiden mittaustarkkuus on seuraavassa ilmoitettu tai parempi:

1.

Sirontamittari (10 ppm);

| 2. | Heijastusmittari (50 ppm); |
| --- | --- |

2.

Heijastusmittari (50 ppm);

| 3. | Pinnankarkeusmittari (profilometri) (5 ångströmiä); |
| --- | --- |

3.

Pinnankarkeusmittari (profilometri) (5 ångströmiä);

| b. | Muiden inertialaitteiden osalta:








  1. | Inertiamittausyksikön (IMU) moduulin testauslaitteet; |
| --- | --- | --- |

b.

Muiden inertialaitteiden osalta:

1.

Inertiamittausyksikön (IMU) moduulin testauslaitteet;

| 2. | Inertiamittausyksikön (IMU) alustan testauslaitteet; |
| --- | --- |

2.

Inertiamittausyksikön (IMU) alustan testauslaitteet;

| 3. | Inertiamittausyksikön (IMU) vakaan elementin käsittelylaitteet; |
| --- | --- |

3.

Inertiamittausyksikön (IMU) vakaan elementin käsittelylaitteet;

| 4. | Inertiamittausyksikön (IMU) alustan tasapainotuslaitteet; |
| --- | --- |

4.

Inertiamittausyksikön (IMU) alustan tasapainotuslaitteet;

| 5. | Gyroskooppien virityksen testausasema; |
| --- | --- |

5.

Gyroskooppien virityksen testausasema;

| 6. | Gyroskooppien dynaaminen tasapainotusasema; |
| --- | --- |

6.

Gyroskooppien dynaaminen tasapainotusasema;

| 7. | Gyroskooppien totutuskäyttö/moottorin testausasema; |
| --- | --- |

7.

Gyroskooppien totutuskäyttö/moottorin testausasema;

| 8. | Gyroskooppien tyhjennys/täyttöasema; |
| --- | --- |

8.

Gyroskooppien tyhjennys/täyttöasema;

| 9. | Gyroskooppien laakereiden keskipakopitimet; |
| --- | --- |

9.

Gyroskooppien laakereiden keskipakopitimet;

| 10. | Kiihtyvyysmittareiden akselien linjausasema; |
| --- | --- |

10.

Kiihtyvyysmittareiden akselien linjausasema;

| 11. | Kiihtyvyysmittareiden testausasema; |
| --- | --- |

11.

Kiihtyvyysmittareiden testausasema;

| 12. | Optisten kuitujen käämimiskoneet. |
| --- | --- |

12.

Optisten kuitujen käämimiskoneet.

7B003

7A kohdassa määriteltyjen laitteiden ”tuotantoon” erityisesti suunnitellut laitteet.

| Huom.: | 7B003 kohta sisältää seuraavat:






  — | Gyroskooppien virityksen testausasemat; |
| --- | --- | --- |

Huom.:

—

Gyroskooppien virityksen testausasemat;

| — | Gyroskooppien dynaamiset tasapainotusasemat; |
| --- | --- |

—

Gyroskooppien dynaamiset tasapainotusasemat;

| — | Gyroskooppien totutuskäyttö/moottorin testausasemat; |
| --- | --- |

—

Gyroskooppien totutuskäyttö/moottorin testausasemat;

| — | Gyroskooppien tyhjennys/täyttöasemat; |
| --- | --- |

—

Gyroskooppien tyhjennys/täyttöasemat;

| — | Gyroskooppien laakereiden keskipakopitimet; |
| --- | --- |

—

Gyroskooppien laakereiden keskipakopitimet;

| — | Kiihtyvyysmittareiden akselien linjausasema; |
| --- | --- |

—

Kiihtyvyysmittareiden akselien linjausasema;

| — | Optisten kuitujen käämimiskoneet. |
| --- | --- |

—

Optisten kuitujen käämimiskoneet.

M2B2

”Tuotantolaitteet”, jotka on erityisesti suunniteltu 2.A kohdassa määriteltyjä alajärjestelmiä varten.

M9B1

”Tuotantolaitteet” ja muut kuin 9.B.2 kohdassa määritellyt muut testaus-, kalibrointi- ja linjauslaitteet, jotka on suunniteltu tai muunnettu käytettäviksi 9.A kohdassa määriteltyjen laitteiden kanssa.

| Huom.: | 9.B.1 kohdassa määriteltyihin laitteisiin kuuluvat seuraavat:







  a. | Lasergyroskooppien osalta seuraavat peilien luokitukseen käytetyt laitteet, joiden mittaustarkkuus on seuraavassa ilmoitettu tai parempi:








  1. | Sirontamittari (10 ppm); |
| --- | --- | --- | --- |

Huom.:

a.

Lasergyroskooppien osalta seuraavat peilien luokitukseen käytetyt laitteet, joiden mittaustarkkuus on seuraavassa ilmoitettu tai parempi:

1.

Sirontamittari (10 ppm);

| 2. | Heijastusmittari (50 ppm); |
| --- | --- |

2.

Heijastusmittari (50 ppm);

| 3. | Pinnankarkeusmittari (profilometri) (5 ångströmiä); |
| --- | --- |

3.

Pinnankarkeusmittari (profilometri) (5 ångströmiä);

| b. | Muiden inertialaitteiden osalta:








  1. | Inertiamittausyksikön (IMU) moduulin testauslaitteet; |
| --- | --- | --- |

b.

Muiden inertialaitteiden osalta:

1.

Inertiamittausyksikön (IMU) moduulin testauslaitteet;

| 2. | Inertiamittausyksikön (IMU) alustan testauslaitteet; |
| --- | --- |

2.

Inertiamittausyksikön (IMU) alustan testauslaitteet;

| 3. | Inertiamittausyksikön (IMU) vakaan elementin käsittelylaitteet; |
| --- | --- |

3.

Inertiamittausyksikön (IMU) vakaan elementin käsittelylaitteet;

| 4. | Inertiamittausyksikön (IMU) alustan tasapainotuslaitteet; |
| --- | --- |

4.

Inertiamittausyksikön (IMU) alustan tasapainotuslaitteet;

| 5. | Gyroskooppien virityksen testausasema; |
| --- | --- |

5.

Gyroskooppien virityksen testausasema;

| 6. | Gyroskooppien dynaaminen tasapainotusasema; |
| --- | --- |

6.

Gyroskooppien dynaaminen tasapainotusasema;

| 7. | Gyroskooppien totutuskäyttö/moottorin testausasema; |
| --- | --- |

7.

Gyroskooppien totutuskäyttö/moottorin testausasema;

| 8. | Gyroskooppien tyhjennys/täyttöasema; |
| --- | --- |

8.

Gyroskooppien tyhjennys/täyttöasema;

| 9. | Gyroskooppien laakereiden keskipakopitimet; |
| --- | --- |

9.

Gyroskooppien laakereiden keskipakopitimet;

| 10. | Kiihtyvyysmittareiden akselien linjausasema; |
| --- | --- |

10.

Kiihtyvyysmittareiden akselien linjausasema;

| 11. | Kiihtyvyysmittareiden testausasema; |
| --- | --- |

11.

Kiihtyvyysmittareiden testausasema;

| 12. | Optisten kuitujen käämimiskoneet. |
| --- | --- |

12.

Optisten kuitujen käämimiskoneet.

7B102

”Laser”-gyroskooppien peilien luokitukseen erityisesti suunnitellut heijastusmittarit, joiden mittaustarkkuus on 50 ppm tai vähemmän (parempi).

M9B1

”Tuotantolaitteet” ja muut kuin 9.B.2 kohdassa määritellyt muut testaus-, kalibrointi- ja linjauslaitteet, jotka on suunniteltu tai muunnettu käytettäviksi 9.A kohdassa määriteltyjen laitteiden kanssa.

| Huom.: | 9.B.1 kohdassa määriteltyihin laitteisiin kuuluvat seuraavat:







  a. | Lasergyroskooppien osalta seuraavat peilien luokitukseen käytetyt laitteet, joiden mittaustarkkuus on seuraavassa ilmoitettu tai parempi:








  1. | Sirontamittari (10 ppm); |
| --- | --- | --- | --- |

Huom.:

a.

Lasergyroskooppien osalta seuraavat peilien luokitukseen käytetyt laitteet, joiden mittaustarkkuus on seuraavassa ilmoitettu tai parempi:

1.

Sirontamittari (10 ppm);

| 2. | Heijastusmittari (50 ppm); |
| --- | --- |

2.

Heijastusmittari (50 ppm);

| 3. | Pinnankarkeusmittari (profilometri) (5 ångströmiä); |
| --- | --- |

3.

Pinnankarkeusmittari (profilometri) (5 ångströmiä);

| b. | Muiden inertialaitteiden osalta:








  1. | Inertiamittausyksikön (IMU) moduulin testauslaitteet; |
| --- | --- | --- |

b.

Muiden inertialaitteiden osalta:

1.

Inertiamittausyksikön (IMU) moduulin testauslaitteet;

| 2. | Inertiamittausyksikön (IMU) alustan testauslaitteet; |
| --- | --- |

2.

Inertiamittausyksikön (IMU) alustan testauslaitteet;

| 3. | Inertiamittausyksikön (IMU) vakaan elementin käsittelylaitteet; |
| --- | --- |

3.

Inertiamittausyksikön (IMU) vakaan elementin käsittelylaitteet;

| 4. | Inertiamittausyksikön (IMU) alustan tasapainotuslaitteet; |
| --- | --- |

4.

Inertiamittausyksikön (IMU) alustan tasapainotuslaitteet;

| 5. | Gyroskooppien virityksen testausasema; |
| --- | --- |

5.

Gyroskooppien virityksen testausasema;

| 6. | Gyroskooppien dynaaminen tasapainotusasema; |
| --- | --- |

6.

Gyroskooppien dynaaminen tasapainotusasema;

| 7. | Gyroskooppien totutuskäyttö/moottorin testausasema; |
| --- | --- |

7.

Gyroskooppien totutuskäyttö/moottorin testausasema;

| 8. | Gyroskooppien tyhjennys/täyttöasema; |
| --- | --- |

8.

Gyroskooppien tyhjennys/täyttöasema;

| 9. | Gyroskooppien laakereiden keskipakopitimet; |
| --- | --- |

9.

Gyroskooppien laakereiden keskipakopitimet;

| 10. | Kiihtyvyysmittareiden akselien linjausasema; |
| --- | --- |

10.

Kiihtyvyysmittareiden akselien linjausasema;

| 11. | Kiihtyvyysmittareiden testausasema; |
| --- | --- |

11.

Kiihtyvyysmittareiden testausasema;

| 12. | Optisten kuitujen käämimiskoneet. |
| --- | --- |

12.

Optisten kuitujen käämimiskoneet.

7B103

”Tuotantolaitokset” ja ”tuotantolaitteet” seuraavasti:

| a. | ”Tuotantolaitokset”, jotka on erityisesti suunniteltu 7A117 kohdassa määriteltyjä laitteita varten; |
| --- | --- |

a.

”Tuotantolaitokset”, jotka on erityisesti suunniteltu 7A117 kohdassa määriteltyjä laitteita varten;

M2B1

”Tuotantolaitokset”, jotka on erityisesti suunniteltu 2.A kohdassa määriteltyjä alajärjestelmiä varten.

| b. | ”Tuotantolaitteet” ja muut kuin 7B001–7B003 kohdassa määritellyt testaus-, kalibrointi- ja linjauslaitteet, jotka on suunniteltu tai muunnettu käytettäviksi 7A kohdassa määriteltyjen laitteiden kanssa. |
| --- | --- |

b.

”Tuotantolaitteet” ja muut kuin 7B001–7B003 kohdassa määritellyt testaus-, kalibrointi- ja linjauslaitteet, jotka on suunniteltu tai muunnettu käytettäviksi 7A kohdassa määriteltyjen laitteiden kanssa.

M2B2*

”Tuotantolaitteet”, jotka on erityisesti suunniteltu 2.A kohdassa määriteltyjä alajärjestelmiä varten.

M9B1

”Tuotantolaitteet” ja muut kuin 9.B.2 kohdassa määritellyt muut testaus-, kalibrointi- ja linjauslaitteet, jotka on suunniteltu tai muunnettu käytettäviksi 9.A kohdassa määriteltyjen laitteiden kanssa.

| Huom.: | 9.B.1 kohdassa määriteltyihin laitteisiin kuuluvat seuraavat:







  a. | Lasergyroskooppien osalta seuraavat peilien luokitukseen käytetyt laitteet, joiden mittaustarkkuus on seuraavassa ilmoitettu tai parempi:








  1. | Sirontamittari (10 ppm); |
| --- | --- | --- | --- |

Huom.:

a.

Lasergyroskooppien osalta seuraavat peilien luokitukseen käytetyt laitteet, joiden mittaustarkkuus on seuraavassa ilmoitettu tai parempi:

1.

Sirontamittari (10 ppm);

| 2. | Heijastusmittari (50 ppm); |
| --- | --- |

2.

Heijastusmittari (50 ppm);

| 3. | Pinnankarkeusmittari (profilometri) (5 ångströmiä); |
| --- | --- |

3.

Pinnankarkeusmittari (profilometri) (5 ångströmiä);

| b. | Muiden inertialaitteiden osalta:








  1. | Inertiamittausyksikön (IMU) moduulin testauslaitteet; |
| --- | --- | --- |

b.

Muiden inertialaitteiden osalta:

1.

Inertiamittausyksikön (IMU) moduulin testauslaitteet;

| 2. | Inertiamittausyksikön (IMU) alustan testauslaitteet; |
| --- | --- |

2.

Inertiamittausyksikön (IMU) alustan testauslaitteet;

| 3. | Inertiamittausyksikön (IMU) vakaan elementin käsittelylaitteet; |
| --- | --- |

3.

Inertiamittausyksikön (IMU) vakaan elementin käsittelylaitteet;

| 4. | Inertiamittausyksikön (IMU) alustan tasapainotuslaitteet; |
| --- | --- |

4.

Inertiamittausyksikön (IMU) alustan tasapainotuslaitteet;

| 5. | Gyroskooppien virityksen testausasema; |
| --- | --- |

5.

Gyroskooppien virityksen testausasema;

| 6. | Gyroskooppien dynaaminen tasapainotusasema; |
| --- | --- |

6.

Gyroskooppien dynaaminen tasapainotusasema;

| 7. | Gyroskooppien totutuskäyttö/moottorin testausasema; |
| --- | --- |

7.

Gyroskooppien totutuskäyttö/moottorin testausasema;

| 8. | Gyroskooppien tyhjennys/täyttöasema; |
| --- | --- |

8.

Gyroskooppien tyhjennys/täyttöasema;

| 9. | Gyroskooppien laakereiden keskipakopitimet; |
| --- | --- |

9.

Gyroskooppien laakereiden keskipakopitimet;

| 10. | Kiihtyvyysmittareiden akselien linjausasema; |
| --- | --- |

10.

Kiihtyvyysmittareiden akselien linjausasema;

| 11. | Kiihtyvyysmittareiden testausasema; |
| --- | --- |

11.

Kiihtyvyysmittareiden testausasema;

| 12. | Optisten kuitujen käämimiskoneet. |
| --- | --- |

12.

Optisten kuitujen käämimiskoneet.

7D   Ohjelmistot

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 7D002 | ”Lähdekoodi” minkä tahansa tyyppisten inertiasuunnistuslaitteiden toimintaa tai ylläpitoa varten, mukaan lukien inertialaitteet, joita ei ole määritelty 7A003 tai 7A004 kohdassa, tai AHRS-järjestelmät (asennon ja suunnan referenssijärjestelmät).








  Huom.: | 7D002 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi ”lähdekoodia” kardaanisten AHRS-järjestelmien käyttöä varten. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

7D002

”Lähdekoodi” minkä tahansa tyyppisten inertiasuunnistuslaitteiden toimintaa tai ylläpitoa varten, mukaan lukien inertialaitteet, joita ei ole määritelty 7A003 tai 7A004 kohdassa, tai AHRS-järjestelmät (asennon ja suunnan referenssijärjestelmät).

Huom.:

Tekn. huom.:

AHRS-järjestelmät eroavat yleisesti inertiasuunnistusjärjestelmistä (INS = Inertial Navigation Systems) siinä, että AHRS antaa asento- ja suuntatiedon eikä normaalisti anna INS-järjestelmiin liittyviä kiihtyvyys-, nopeus- tai asematietoja.

M2D3

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 2.A.1.d kohdassa määriteltyjen ’ohjautuslaitteiden’ toimintaa tai ylläpitoa varten.

| Huom.: | 2.D.3 kohta käsittää ”ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu ’ohjautuslaitteiden’ suorituskyvyn parantamiseksi vähintään 2.A.1.d kohdassa määritellyn tarkkuuden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

Huom.:

M9D1

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 9.A tai 9.B kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten.

7D101

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 7A001–7A006, 7A101–7A106, 7A115, 7A116.a, 7A116.b, 7B001, 7B002, 7B003, 7B102 tai 7B103 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten.

M2D

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 2.B.1 kohdassa määriteltyjen ”tuotantolaitosten””käyttöä” varten.

M9D1

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 9.A tai 9.B kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten.

M10D1

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 10.A tai 10.B kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten.

| Huom.: | 10.D.1 kohdassa määriteltyjä ”ohjelmistoja” voidaan viedä maasta osana miehitettyjä ilma-aluksia tai satelliitteja tai sellaisissa määrin, jotka ovat asianmukaisia miehitettyjen ilma-alusten varaosia varten. |
| --- | --- |

Huom.:

M11D1&2

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 11.A.1, 11.A.2 tai 11.A.4 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten.

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 11.A.3 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten.

7D102

Integrointi”ohjelmistot” seuraavasti:

| a. | Integrointi”ohjelmistot” 7A103.b kohdassa määriteltyjä laitteita varten; |
| --- | --- |

a.

Integrointi”ohjelmistot” 7A103.b kohdassa määriteltyjä laitteita varten;

M9D2

Integrointi”ohjelmistot” 9.A.1 kohdassa määriteltyjä laitteita varten.

| b. | Integrointi ”ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu 7A003 tai 7A103.a kohdassa määriteltyjä laitteita varten. |
| --- | --- |

b.

Integrointi ”ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu 7A003 tai 7A103.a kohdassa määriteltyjä laitteita varten.

M9D3*

Integrointi ”ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu 9.A.6 kohdassa määriteltyjä laitteita varten.

| c. | Integrointi ”ohjelmistot”, jotka on suunniteltu tai muunnettu 7A103.c kohdassa määriteltyjä laitteita varten. |
| --- | --- |

c.

Integrointi ”ohjelmistot”, jotka on suunniteltu tai muunnettu 7A103.c kohdassa määriteltyjä laitteita varten.

| Huom.: | Integrointi ”ohjelmistojen” tavallisissa muodoissa käytetään Kalman-filtteriä. |
| --- | --- |

Huom.:

M9D4

Integrointi ”ohjelmistot”, jotka on suunniteltu tai muunnettu 9.A.7 kohdassa määriteltyjä ’integroituja navigointijärjestelmiä’ varten.

| Huom.: | Integrointi ”ohjelmistojen” tavallisissa muodoissa käytetään Kalman-filtteriä. |
| --- | --- |

Huom.:

7D103

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu 7A117 kohdassa määriteltyjen ”ohjautuslaitteiden” mallintamiseen tai simulointiin tai niiden integroinnin suunnitteluun kohdan 9A004, avaruuteen laukaisussa käytettävät kantoraketit, tai kohdan 9A104, luotainraketit, kanssa.

| Huom.: | 7D103 kohdassa määritellyt ”ohjelmistot” jäävät valvonnanalaisiksi, kun niitä yhdistetään 4A102 kohdassa määriteltyjen laitteiden kanssa. |
| --- | --- |

Huom.:

M16D1

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu 1.A kohdassa määriteltyjen järjestelmien tai 2.A tai 20.A kohdassa määriteltyjen alajärjestelmien mallintamista, simulointia tai konstruktioiden integrointia varten.

| Tekn. huom.: | Mallintaminen sisältää erityisesti järjestelmien aerodynaamisen ja termodynaamisen analyysin. |
| --- | --- |

Tekn. huom.:

7E   Teknologia

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 7E001 | ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 7A, 7B, 7D001, 7D002, 7D003, 7D005 ja 7D101–7D103 kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmistojen””kehittämistä” varten.








  Huom.: | 7E001 kohta sisältää avaimenhallinta”teknologian” yksinomaisesti 7A005.a kohdassa määriteltyjä laitteita varten. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

7E001

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 7A, 7B, 7D001, 7D002, 7D003, 7D005 ja 7D101–7D103 kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmistojen””kehittämistä” varten.

Huom.:

M

Tarkoittaa erityistä tietoa, jota tarvitaan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa.

7E002

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 7 A tai 7 B kohdassa määriteltyjen laitteiden ”tuotantoa” varten.

M

Tarkoittaa erityistä tietoa, jota tarvitaan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa.

7E003

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 7A001–7A004 kohdan laitteiden korjaukseen, kunnostukseen tai huoltoon.

| Huom.: | 7E003 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi ylläpito”teknologiaa”, joka liittyy suoraan ”siviili-ilma-alusten”’ylläpitotaso I’:ssä tai ’ylläpitotaso II’:ssa kuvattuun viallisten tai ei-huollettavien LRU-yksiköiden ja SRA-kokoonpanojen kalibrointiin, poistoon tai vaihtoon. |
| --- | --- |

Huom.:

| Huom.: | Katso 7B001 kohtaa koskevat tekniset huomautukset. |
| --- | --- |

Huom.:

M2E1

”Teknologia” ohjusteknologian valvontajärjestelyn luettelon mukaisesti 2.A–2.D kohdassa määriteltyjen laitteiden, materiaalien tai ohjelmistojen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten.

M9E1

Yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti ”teknologia”, joka on tarkoitettu 9.A, 9.B tai 9.D kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”ohjelmistojen””kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten.

| Huom.: | 9.A tai 9.D kohdassa määriteltyjä laitteita tai ”ohjelmistoja” voidaan viedä maasta osana miehitettyjä ilma-aluksia, satelliitteja, maalla liikkuvia ajoneuvoja, merialuksia, sukellusaluksia tai geofysikaalisia tutkimuslaitteita tai sellaisissa määrin, jotka ovat asianmukaisia näiden sovellusten varaosia varten. |
| --- | --- |

Huom.:

7E004

Muu ”teknologia” seuraavasti:

| a. | Minkä tahansa seuraavien laitteiden tai järjestelmien ”kehittämiseen” tai ”tuotantoon” tarkoitettu ”teknologia”:






  1. | Ei käytössä; |
| --- | --- | --- |

a.

Minkä tahansa seuraavien laitteiden tai järjestelmien ”kehittämiseen” tai ”tuotantoon” tarkoitettu ”teknologia”:

1.

Ei käytössä;

| 2. | Lentoarvojärjestelmät, jotka perustuvat vain staattiseen maanpintatietoon, ts. jotka korvaavat konventionaaliset ilmatietosondit; |
| --- | --- |

2.

Lentoarvojärjestelmät, jotka perustuvat vain staattiseen maanpintatietoon, ts. jotka korvaavat konventionaaliset ilmatietosondit;

| 3. | ”Ilma-alusten” kolmiulotteiset näytöt; |
| --- | --- |

3.

”Ilma-alusten” kolmiulotteiset näytöt;

| 4. | Ei käytössä; |
| --- | --- |

4.

Ei käytössä;

| 5. | Sähköiset toimilaitteet (so. sähkömekaaninen, sähköhydrostaattinen ja integroitu toimilaitejärjestelmä), jotka on erityisesti suunniteltu ”primääristä lennonohjausta” varten; |
| --- | --- |

5.

Sähköiset toimilaitteet (so. sähkömekaaninen, sähköhydrostaattinen ja integroitu toimilaitejärjestelmä), jotka on erityisesti suunniteltu ”primääristä lennonohjausta” varten;

| 6. | ”Lennonohjauksen optinen anturijärjestelmä”, joka on erityisesti suunniteltu ”aktiivisten lennonohjausjärjestelmien” toteuttamiseksi; tai |
| --- | --- |

6.

”Lennonohjauksen optinen anturijärjestelmä”, joka on erityisesti suunniteltu ”aktiivisten lennonohjausjärjestelmien” toteuttamiseksi; tai

| 7. | DBRN-järjestelmät, jotka on tarkoitettu vedenalaiseen navigointiin, jossa käytetään ääni- tai painovoimatietokantoja, joiden paikanmääritystarkkuus on yhtä suuri tai vähemmän (parempi) kuin 0,4 merimailia. |
| --- | --- |

7.

DBRN-järjestelmät, jotka on tarkoitettu vedenalaiseen navigointiin, jossa käytetään ääni- tai painovoimatietokantoja, joiden paikanmääritystarkkuus on yhtä suuri tai vähemmän (parempi) kuin 0,4 merimailia.

| b. | Seuraava ”kehittämis””teknologia””aktiivisia lennonohjausjärjestelmiä” varten (mukaan luettuna ”fly-by-wire- tai fly-by-light-järjestelmät”):






  1. | Fotoniikkaan perustuva ”teknologia”, jota käytetään tunnistamaan lentokoneen tai lennonohjauskomponentin tilaa, siirtämään lennonohjaustietoa tai ohjaamaan toimilaitteita, jota ”tarvitaan””fly-by-light””aktiivisiin lennonohjausjärjestelmiin”; |
| --- | --- | --- |

b.

Seuraava ”kehittämis””teknologia””aktiivisia lennonohjausjärjestelmiä” varten (mukaan luettuna ”fly-by-wire- tai fly-by-light-järjestelmät”):

1.

Fotoniikkaan perustuva ”teknologia”, jota käytetään tunnistamaan lentokoneen tai lennonohjauskomponentin tilaa, siirtämään lennonohjaustietoa tai ohjaamaan toimilaitteita, jota ”tarvitaan””fly-by-light””aktiivisiin lennonohjausjärjestelmiin”;

| 2. | Ei käytössä; |
| --- | --- |

2.

Ei käytössä;

| 3. | Tosiaikaiset algoritmit, joilla analysoidaan komponentin anturitietoja, jotta voidaan ennakoida ja ennalta vähentää komponenttien heikkenemistä ja vikoja ”aktiivisen lennonohjausjärjestelmän” puitteissa;








  Huom.: | 7E004.b.3 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi algoritmeja off-line-ylläpitoa varten. |
| --- | --- | --- |

3.

Tosiaikaiset algoritmit, joilla analysoidaan komponentin anturitietoja, jotta voidaan ennakoida ja ennalta vähentää komponenttien heikkenemistä ja vikoja ”aktiivisen lennonohjausjärjestelmän” puitteissa;

Huom.:

| 4. | Tosiaikaiset algoritmit, joilla voidaan yksilöidä komponenttien viat ja konfiguroida uudelleen voima- ja momenttiohjaus ”aktiivisen lennonohjausjärjestelmän” heikkenemisen ja vikojen vähentämiseksi;








  Huom.: | 7E004.b.4 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi algoritmeja virheellisten vaikutusten poistamiseksi vertaamalla redundantteja tietolähteitä tai ennalta suunniteltuja off-line-vasteita odotettuihin vikoihin. |
| --- | --- | --- |

4.

Tosiaikaiset algoritmit, joilla voidaan yksilöidä komponenttien viat ja konfiguroida uudelleen voima- ja momenttiohjaus ”aktiivisen lennonohjausjärjestelmän” heikkenemisen ja vikojen vähentämiseksi;

Huom.:

| 5. | Digitaalisten lennonohjaus-, navigointi- ja moottorinohjaustietojen integrointi digitaaliseksi lennonhallintajärjestelmäksi ”lennon kokonaisohjausta” varten; |
| --- | --- |

5.

Digitaalisten lennonohjaus-, navigointi- ja moottorinohjaustietojen integrointi digitaaliseksi lennonhallintajärjestelmäksi ”lennon kokonaisohjausta” varten;

| Huom.: | 7E004.b.5 kohdassa ei aseteta valvonnanalaisiksi seuraavia:







  a. | ”Kehittämis””teknologia” digitaalisen lennonohjauksen, navigoinnin ja työntövoiman ohjaustietojen integroimiseksi digitaaliseksi lennonhallintajärjestelmäksi ”lentoradan optimointia” varten; |
| --- | --- | --- |

Huom.:

a.

”Kehittämis””teknologia” digitaalisen lennonohjauksen, navigoinnin ja työntövoiman ohjaustietojen integroimiseksi digitaaliseksi lennonhallintajärjestelmäksi ”lentoradan optimointia” varten;

| b. | Sellaisten ”lentokoneen” instrumenttijärjestelmien ”kehittämis””teknologia”, jotka on integroitu ainoastaan VOR-, DME, ILS- tai MLS-navigointi- tai laskeutumisjärjestelmiä varten. |
| --- | --- |

b.

Sellaisten ”lentokoneen” instrumenttijärjestelmien ”kehittämis””teknologia”, jotka on integroitu ainoastaan VOR-, DME, ILS- tai MLS-navigointi- tai laskeutumisjärjestelmiä varten.

| 6. | Ei käytössä; |
| --- | --- |

6.

Ei käytössä;

| 7. | ”Tarvittava””teknologia” sellaisten ”elektronisten ohjausjärjestelmien (fly-by-wire)” toiminnallisten vaatimusten määrittämiseksi, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  a. | Ilma-aluksen rungon ’avoimen silmukan’ (inner-loop) vakaudensäätö, joka edellyttää vähintään 40 Hz:n silmukan lopetustaajuutta; ja



  Tekn. huom.:



  Termillä ’avoin silmukka’ (inner-loop) viitataan ”aktiivisten lennonohjausjärjestelmien” toimintoihin, joilla automatisoidaan ilma-aluksen rungon vakaudensäätö. |
| --- | --- | --- |

7.

”Tarvittava””teknologia” sellaisten ”elektronisten ohjausjärjestelmien (fly-by-wire)” toiminnallisten vaatimusten määrittämiseksi, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

a.

Ilma-aluksen rungon ’avoimen silmukan’ (inner-loop) vakaudensäätö, joka edellyttää vähintään 40 Hz:n silmukan lopetustaajuutta; ja

Tekn. huom.:

Termillä ’avoin silmukka’ (inner-loop) viitataan ”aktiivisten lennonohjausjärjestelmien” toimintoihin, joilla automatisoidaan ilma-aluksen rungon vakaudensäätö.

| b. | Niillä on jokin seuraavista:






  1. | Oikaisee – mitattuna missä tahansa vaiheessa lennon rajakäyrää – aerodynaamisesti epävakaan ilma-aluksen rungon, joka menettäisi korjautuvan ohjauksen, jos sitä ei oikaista 0,5 sekunnissa; |
| --- | --- | --- |

b.

Niillä on jokin seuraavista:

1.

Oikaisee – mitattuna missä tahansa vaiheessa lennon rajakäyrää – aerodynaamisesti epävakaan ilma-aluksen rungon, joka menettäisi korjautuvan ohjauksen, jos sitä ei oikaista 0,5 sekunnissa;

| 2. | Kytkee ohjauksen kahdessa tai useammassa akselissa ja kompensoi samalla ’epänormaaleja muutoksia ilma-aluksen tilassa’;


  Tekn. huom.:



  ’Epänormaaleihin muutoksiin ilma-aluksen tilassa’ sisältyvät lennon aikainen rakenteellinen vahinko, moottorin työntövoiman menetys, ohjauspinnan toimintakyvyn menetys tai epävakautta aiheuttava rahtikuorman liikkuminen. |
| --- | --- |

2.

Kytkee ohjauksen kahdessa tai useammassa akselissa ja kompensoi samalla ’epänormaaleja muutoksia ilma-aluksen tilassa’;

Tekn. huom.:

’Epänormaaleihin muutoksiin ilma-aluksen tilassa’ sisältyvät lennon aikainen rakenteellinen vahinko, moottorin työntövoiman menetys, ohjauspinnan toimintakyvyn menetys tai epävakautta aiheuttava rahtikuorman liikkuminen.

| 3. | Suorittaa 7E004.b.5 kohdassa määriteltyjä toimintoja; tai









  Huom.: | 7E004.b.7.b.3 kohdassa ei aseteta valvonnanalaisiksi automaattiohjaimia. |
| --- | --- | --- |

3.

Suorittaa 7E004.b.5 kohdassa määriteltyjä toimintoja; tai

Huom.:

| 4. | Mahdollistaa ilma-aluksen vakaan johdetun lennon muutoin kuin lentoonlähdössä tai laskeutumisessa yli 18 asteen kohtauskulmassa, 15 asteen sivuluisussa, 15 astetta/sekunti kulmanopeudessa taikka 90 astetta/sekunti kallistusnopeudessa; |
| --- | --- |

4.

Mahdollistaa ilma-aluksen vakaan johdetun lennon muutoin kuin lentoonlähdössä tai laskeutumisessa yli 18 asteen kohtauskulmassa, 15 asteen sivuluisussa, 15 astetta/sekunti kulmanopeudessa taikka 90 astetta/sekunti kallistusnopeudessa;

| 8. | ”Tarvittava””teknologia” sellaisten ”elektronisten ohjausjärjestelmien (fly-by-wire)” toiminnallisten vaatimusten määrittämiseksi, joilla saavutetaan kaikki seuraavat ominaisuudet:






  a. | Ilma-aluksen ohjausta ei menetetä ”elektronisessa ohjausjärjestelmässä (fly-by-wire)” peräkkäin tapahtuvan kahden yksittäisen virheen johdosta; ja |
| --- | --- | --- |

8.

”Tarvittava””teknologia” sellaisten ”elektronisten ohjausjärjestelmien (fly-by-wire)” toiminnallisten vaatimusten määrittämiseksi, joilla saavutetaan kaikki seuraavat ominaisuudet:

a.

Ilma-aluksen ohjausta ei menetetä ”elektronisessa ohjausjärjestelmässä (fly-by-wire)” peräkkäin tapahtuvan kahden yksittäisen virheen johdosta; ja

| b. | Ilma-aluksen ohjauksen menettämisen todennäköisyys on vähemmän (parempi) kuin 1 × 10– 9 virhettä/lentotunti;








  Huom.: | 7E004.b kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi ”teknologiaa”, joka liittyy tavallisiin tietokone-elementteihin ja -käyttötarkoituksiin (esim. tulosignaalin saavuttaminen, lähtösignaalin lähettäminen, tietokoneohjelmien ja tiedon lataaminen, sisäänrakennettu testaus, tehtävien aikataulutusmekanismit), jotka eivät tarjoa erityistä lennonvalvontajärjestelmän toimintoa. |
| --- | --- | --- |

b.

Ilma-aluksen ohjauksen menettämisen todennäköisyys on vähemmän (parempi) kuin 1 × 10– 9 virhettä/lentotunti;

Huom.:

| c. | ”Teknologia” seuraavien helikopterijärjestelmien ”kehittämistä” varten:






  1. | Moniakseliset fly-by-wire- tai fly-by-light-ohjaukset, jotka yhdistävät toiminnot vähintään kahdesta seuraavasta ohjauksesta yhdeksi ohjaavaksi elementiksi:






  a. | Nousu- ja laskuohjaukset; |
| --- | --- | --- | --- |

c.

”Teknologia” seuraavien helikopterijärjestelmien ”kehittämistä” varten:

1.

Moniakseliset fly-by-wire- tai fly-by-light-ohjaukset, jotka yhdistävät toiminnot vähintään kahdesta seuraavasta ohjauksesta yhdeksi ohjaavaksi elementiksi:

a.

Nousu- ja laskuohjaukset;

| b. | Vaakatason ohjaukset; |
| --- | --- |

b.

Vaakatason ohjaukset;

| c. | Suuntapoikkeaman ohjaukset; |
| --- | --- |

c.

Suuntapoikkeaman ohjaukset;

| 2. | ”Ilmavirran avulla säädellyt vastamomentti- tai suunnanohjausjärjestelmät”; |
| --- | --- |

2.

”Ilmavirran avulla säädellyt vastamomentti- tai suunnanohjausjärjestelmät”;

| 3. | Roottorilavat, jotka sisältävät ”muuttuvan geometrian kantopintoja” ja joita käytetään yksittäisiä lapoja ohjaavissa järjestelmissä. |
| --- | --- |

3.

Roottorilavat, jotka sisältävät ”muuttuvan geometrian kantopintoja” ja joita käytetään yksittäisiä lapoja ohjaavissa järjestelmissä.

M10E1

Suunnittelu ”teknologia”, joka on tarkoitettu ilma-aluksen rungon, työntövoimajärjestelmän ja nostovoimaa tuottavien ohjainpintojen integrointiin ja joka on suunniteltu tai muunnettu 1.A tai 19.A.2 kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten aerodynaamisen suorituskyvyn parantamiseksi miehittämättömän ilma-aluksen koko lennon ajan.

7E101

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 7A001–7A006, 7A101–7A106, 7A115–7A117, 7B001, 7B002, 7B003, 7B102, 7B103, 7D101–7D103 kohdassa määriteltyjen laitteiden käyttöä varten.

M

Tarkoittaa erityistä tietoa, jota tarvitaan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa.

7E102

Seuraava ”teknologia” ilmailuelektroniikan ja sähköisten alajärjestelmien suojaamiseksi ulkoisista lähteistä aiheutuvaa sähkömagneettisen pulssin (EMP = Electro Magnetic Pulse) sekä sähkömagneettisen häiriön (EMI = Electro Magnetic Interference) uhkaa vastaan:

| a. | Suunnittelu ”teknologia” suojausjärjestelmiä varten; |
| --- | --- |

a.

Suunnittelu ”teknologia” suojausjärjestelmiä varten;

| b. | Suunnittelu ”teknologia” vahvennettujen sähköisten piirien ja alajärjestelmien konfigurointia varten; |
| --- | --- |

b.

Suunnittelu ”teknologia” vahvennettujen sähköisten piirien ja alajärjestelmien konfigurointia varten;

| c. | Suunnittelu ”teknologia” 7E102.a ja 7E102.b kohdan vahvennuskriteerien määrittelyä varten. |
| --- | --- |

c.

Suunnittelu ”teknologia” 7E102.a ja 7E102.b kohdan vahvennuskriteerien määrittelyä varten.

M11E1

Suunnittelu ”teknologia” ilmailuelektroniikan ja sähköisten alajärjestelmien suojaamiseksi ulkoisista lähteistä aiheutuvaa sähkömagneettisen pulssin (EMP = Electro Magnetic Pulse) sekä sähkömagneettisen häiriön (EMI = Electro Magnetic Interference) uhkaa vastaan:

| a. | Suunnittelu ”teknologia” suojausjärjestelmiä varten; |
| --- | --- |

a.

Suunnittelu ”teknologia” suojausjärjestelmiä varten;

| b. | Suunnittelu ”teknologia” vahvennettujen sähköisten piirien ja alajärjestelmien konfigurointia varten; |
| --- | --- |

b.

Suunnittelu ”teknologia” vahvennettujen sähköisten piirien ja alajärjestelmien konfigurointia varten;

| c. | Suunnittelu ”teknologia” edellä olevien vahvennuskriteerien määrittelyä varten. |
| --- | --- |

c.

Suunnittelu ”teknologia” edellä olevien vahvennuskriteerien määrittelyä varten.

7E104

”Teknologia” lennon ohjaus-, ohjautus- ja työntövoimatietojen integrointiin lennonhallintajärjestelmäksi rakettijärjestelmän lentoradan optimoimiseksi.

M10E2

Suunnittelu ”teknologia” lennon ohjaus-, ohjautus- ja työntövoimatietojen integrointiin lennonhallintajärjestelmäksi, joka on suunniteltu tai muunnettu 1.A tai 19.A.1 kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten rakettijärjestelmän lentoradan optimoimiseksi.

RYHMÄ 9 – ILMA- JA AVARUUSALUSTEN TYÖNTÖVOIMA

9A   Järjestelmät, laitteet ja komponentit

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 9A001 | Lentokoneiden kaasuturbiinimoottorit, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:







  Huom.: | KATSO MYÖS 9A101. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

9A001

Lentokoneiden kaasuturbiinimoottorit, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

Huom.:

| a. | Ne sisältävät jotain 9E003.a, 9E003.h tai 9E003.i kohdassa määriteltyä ”teknologiaa”; tai









  Huom. 1: | 9A001.a kohdassa ei aseteta valvonnanalaisiksi lentokoneiden kaasuturbiinimoottoreita, jotka täyttävät kaikki seuraavat edellytykset:







  a. | Ne ovat yhden tai useamman ”osallistujavaltion” siviili-ilmailuviranomaisten sertifioimia; ja |
| --- | --- | --- | --- |

a.

Ne sisältävät jotain 9E003.a, 9E003.h tai 9E003.i kohdassa määriteltyä ”teknologiaa”; tai

Huom. 1:

a.

Ne ovat yhden tai useamman ”osallistujavaltion” siviili-ilmailuviranomaisten sertifioimia; ja

| b. | Ne on tarkoitettu voimanlähteeksi ei-sotilaallisissa miehitetyissä ilma-aluksissa, joille yhden tai useamman ”osallistujavaltion” siviili-ilmailuviranomaiset ovat myöntäneet jonkin seuraavista niiden ilma- alusten osalta, joissa on tämä tietty moottorityyppi:








  1. | Tyyppihyväksyntä siviilikäyttöön; tai |
| --- | --- | --- |

b.

Ne on tarkoitettu voimanlähteeksi ei-sotilaallisissa miehitetyissä ilma-aluksissa, joille yhden tai useamman ”osallistujavaltion” siviili-ilmailuviranomaiset ovat myöntäneet jonkin seuraavista niiden ilma- alusten osalta, joissa on tämä tietty moottorityyppi:

1.

Tyyppihyväksyntä siviilikäyttöön; tai

| 2. | Vastaava Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) hyväksymä asiakirja. |
| --- | --- |

2.

Vastaava Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) hyväksymä asiakirja.

| Huom. 2: | 9A001.a kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi lentokoneiden kaasuturbiinimoottoreita, jotka on suunniteltu apuvoimalaitteita (APU) varten ja jotka ”osallistujavaltion” siviili-ilmailuviranomaiset ovat hyväksyneet. |
| --- | --- |

Huom. 2:

| b. | Ne on suunniteltu voimanlähteeksi ilma-alukseen, joka on suunniteltu lentämään vähintään 1 Machin matkanopeudella pidempään kuin 30 minuuttia. |
| --- | --- |

b.

Ne on suunniteltu voimanlähteeksi ilma-alukseen, joka on suunniteltu lentämään vähintään 1 Machin matkanopeudella pidempään kuin 30 minuuttia.

M3A1

Seuraavat suihkuturbiini- ja ohivirtausmoottorit:

| a. | Moottorit, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:






  1. | ’Työntövoiman enimmäisarvo’ (asentamattomana saavutettu) on suurempi kuin 400 N lukuun ottamatta hyväksyttyjä siviilimoottoreita, joiden ’työntövoiman enimmäisarvo’ (asentamattomana saavutettu) on suurempi kuin 8,89 kN; ja |
| --- | --- | --- |

a.

Moottorit, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

1.

’Työntövoiman enimmäisarvo’ (asentamattomana saavutettu) on suurempi kuin 400 N lukuun ottamatta hyväksyttyjä siviilimoottoreita, joiden ’työntövoiman enimmäisarvo’ (asentamattomana saavutettu) on suurempi kuin 8,89 kN; ja

| 2. | Ominaispolttoaineen kulutus (jatkuvalla maksimiteholla merenpinnan tasolla vakio-olosuhteissa käyttäen ICAO:n standardi-ilmakehää) on 0,15 kg N– 1 h– 1 tai vähemmän; |
| --- | --- |

2.

Ominaispolttoaineen kulutus (jatkuvalla maksimiteholla merenpinnan tasolla vakio-olosuhteissa käyttäen ICAO:n standardi-ilmakehää) on 0,15 kg N– 1 h– 1 tai vähemmän;

Tekn. huom.:

Kohdassa 3.A.1.a.1 tarkoitettu ’työntövoiman enimmäisarvo’ on valmistajan osoittama enimmäistyöntövoima kyseiselle moottorityypille asentamattomana. Työntövoiman tyyppihyväksyntä siviilikäyttöön on sama tai pienempi kuin valmistajan osoittama enimmäistyöntövoima moottorityypille.

| b. | Moottorit, jotka on suunniteltu tai muunnettu 1.A tai 19.A.2 kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten riippumatta työntövoimasta tai ominaispolttoaineen kulutuksesta. |
| --- | --- |

b.

Moottorit, jotka on suunniteltu tai muunnettu 1.A tai 19.A.2 kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten riippumatta työntövoimasta tai ominaispolttoaineen kulutuksesta.

| Huom.: | 3.A.1 kohdassa määriteltyjä moottoreita voidaan viedä maasta osana miehitettyjä ilma-aluksia tai sellaisissa määrin, jotka ovat asianmukaisia miehitettyjen ilma-alusten varaosia varten. |
| --- | --- |

Huom.:

9A004

Seuraavat avaruuteen laukaisussa käytettävät kantoraketit, ”avaruusalukset”, ”avaruusaluksen alustat”, ”avaruusaluksen hyötykuormat”, ”avaruusaluksiin” asennetut järjestelmät tai laitteet ja maassa olevat laitteet:

| Huom.: | KATSO MYÖS 9A104. |
| --- | --- |

Huom.:

| a. | Avaruuteen laukaisussa käytettävät kantoraketit; |
| --- | --- |

a.

Avaruuteen laukaisussa käytettävät kantoraketit;

| b. | ”Avaruusalus”; |
| --- | --- |

b.

”Avaruusalus”;

| c. | ”Avaruusaluksen alustat”; |
| --- | --- |

c.

”Avaruusaluksen alustat”;

| d. | ”Avaruusaluksen hyötykuormat”, jotka sisältävät 3A001.b.1.a.4., 3A002.g., 5A001.a.1., 5A001.b.3., 5A002.a.5., 5A002.a.9., 6A002.a.1., 6A002.a.2., 6A002.b., 6A002.d., 6A003.b., 6A004.c., 6A004.e., 6A008.d., 6A008.e., 6A008.k., 6A008.l. tai 9A010.c. kohdassa määriteltyjä tuotteita; |
| --- | --- |

d.

”Avaruusaluksen hyötykuormat”, jotka sisältävät 3A001.b.1.a.4., 3A002.g., 5A001.a.1., 5A001.b.3., 5A002.a.5., 5A002.a.9., 6A002.a.1., 6A002.a.2., 6A002.b., 6A002.d., 6A003.b., 6A004.c., 6A004.e., 6A008.d., 6A008.e., 6A008.k., 6A008.l. tai 9A010.c. kohdassa määriteltyjä tuotteita;

| e. | ”Avaruusalusta” varten erityisesti suunnitellut asennetut järjestelmät tai laitteet, joilla on jokin seuraavista toiminnoista:






  1. | ’Komento- ja kaukomittaustietojen käsittely’;








  Huom.: | Sovellettaessa 9A004.e.1 kohtaa ’komento- ja kaukomittaustietojen käsittely’ sisältää alustaa koskevien tietojen hallinnon, tallentamisen ja käsittelyn. |
| --- | --- | --- | --- |

e.

”Avaruusalusta” varten erityisesti suunnitellut asennetut järjestelmät tai laitteet, joilla on jokin seuraavista toiminnoista:

1.

’Komento- ja kaukomittaustietojen käsittely’;

Huom.:

| 2. | ’Hyötykuormatietojen käsittely’; tai









  Huom.: | Sovellettaessa 9A004.e.2 kohtaa ’hyötykuormatietojen käsittely’ sisältää hyötykuormaa koskevien tietojen hallinnon, tallentamisen ja käsittelyn. |
| --- | --- | --- |

2.

’Hyötykuormatietojen käsittely’; tai

Huom.:

| 3. | ’Lentoasennon ja lentoradan valvonta’;








  Huom.: | Sovellettaessa 9A004.e.3 kohtaa ’lentoasennon ja lentoradan valvonta’ sisältää tunnistamisen ja aktivoinnin ”avaruusaluksen” sijainnin ja suunnan määrittämistä ja valvomista varten. |
| --- | --- | --- |

3.

’Lentoasennon ja lentoradan valvonta’;

Huom.:

| Huom.: | Erityisesti sotilaskäyttöön suunnitellut tuotteet: katso asetarvikeluettelo. |
| --- | --- |

Huom.:

| f. | Seuraavat ”avaruusalusta” varten erityisesti suunnitellut maassa oleva laitteet:






  1. | Kaukomittaus- ja kauko-ohjauslaitteet; |
| --- | --- | --- |

f.

Seuraavat ”avaruusalusta” varten erityisesti suunnitellut maassa oleva laitteet:

1.

Kaukomittaus- ja kauko-ohjauslaitteet;

| 2. | Simulaattorit. |
| --- | --- |

2.

Simulaattorit.

M1A1

Täydelliset rakettijärjestelmät (mukaan lukien ballistiset ohjusjärjestelmät, kantoraketit ja luotainraketit), jotka pystyvät vähintään 300 km:n ”kantomatkaan” vähintään 500 kg:n ”hyötykuormalla”.

M19A1

Täydelliset rakettijärjestelmät (mukaan lukien ballistiset ohjusjärjestelmät, kantoraketit ja luotainraketit), joita ei ole määritelty 1.A.1 kohdassa ja joiden ”kantomatka” on vähintään 300 km.

9A005

Nestemäistä polttoainetta käyttävien rakettien työntövoimajärjestelmät, jotka sisältävät mitä tahansa 9A006 kohdassa määriteltyjä järjestelmiä tai komponentteja.

| Huom.: | KATSO MYÖS 9A105 JA 9A119 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

M2A1a

Yksittäiset rakettien vaiheet, joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä;

M2A1c

Seuraavat rakettien työntövoima-alajärjestelmät, joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä:

| 1. | Kiinteää ajoainetta käyttävät rakettimoottorit tai hybridirakettimoottorit, joiden kokonaisimpulssikapasiteetti on yhtä suuri tai suurempi kuin 1,1 × 106 Ns; |
| --- | --- |

1.

Kiinteää ajoainetta käyttävät rakettimoottorit tai hybridirakettimoottorit, joiden kokonaisimpulssikapasiteetti on yhtä suuri tai suurempi kuin 1,1 × 106 Ns;

| 2. | Nestemäistä ajoainetta käyttävät rakettimoottorit, jotka on integroitu, tai suunniteltu tai muunnettu integroitaviksi, nestemäistä ajoainetta käyttävään työntövoimajärjestelmään, jonka kokonaisimpulssikapasiteetti on yhtä suuri tai suurempi kuin 1,1 × 106 Ns; |
| --- | --- |

2.

Nestemäistä ajoainetta käyttävät rakettimoottorit, jotka on integroitu, tai suunniteltu tai muunnettu integroitaviksi, nestemäistä ajoainetta käyttävään työntövoimajärjestelmään, jonka kokonaisimpulssikapasiteetti on yhtä suuri tai suurempi kuin 1,1 × 106 Ns;

| Huom.: | Kohdassa 2.A.1.c.2 määriteltyjä nestemäistä ajoainetta käyttäviä radankorjausmoottoreita (apogeum) tai asemansäilytysmoottoreita (station keeping), jotka on suunniteltu tai muunnettu käytettäviksi satelliiteissa, voidaan käsitellä II luokan tuotteina, jos alajärjestelmän vientiä varten on saatu selvitys lopullisesta käytöstä ja määrärajoitukset vastaavat edellä tarkoitettua poikkeuksen mahdollistavaa loppukäyttöä, jos niiden työntövoima tyhjiössä on enintään 1 kN. |
| --- | --- |

Huom.:

M20A1

Muut täydelliset alajärjestelmät seuraavasti:

| a. | Yksittäiset rakettien vaiheet, joita ei ole määritelty 2.A.1 kohdassa ja joita voidaan käyttää 19.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä; |
| --- | --- |

a.

Yksittäiset rakettien vaiheet, joita ei ole määritelty 2.A.1 kohdassa ja joita voidaan käyttää 19.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä;

| b. | Rakettien työntövoima-alajärjestelmät, joita ei ole määritelty 2.A.1 kohdassa ja joita voidaan käyttää 19.A.1 kohdassa määritellyissä järjestelmissä seuraavasti:






  1. | Kiinteää ajoainetta käyttävät rakettimoottorit tai hybridirakettimoottorit, joiden kokonaisimpulssikapasiteetti on 8,41 × 105 Ns tai suurempi, mutta vähemmän kuin 1,1 × 106 Ns; |
| --- | --- | --- |

b.

Rakettien työntövoima-alajärjestelmät, joita ei ole määritelty 2.A.1 kohdassa ja joita voidaan käyttää 19.A.1 kohdassa määritellyissä järjestelmissä seuraavasti:

1.

Kiinteää ajoainetta käyttävät rakettimoottorit tai hybridirakettimoottorit, joiden kokonaisimpulssikapasiteetti on 8,41 × 105 Ns tai suurempi, mutta vähemmän kuin 1,1 × 106 Ns;

| 2. | Nestemäistä ajoainetta käyttävät rakettimoottorit, jotka on integroitu, tai suunniteltu tai muunnettu integroitaviksi, nestemäistä ajoainetta käyttävään tyontövoimajärjestelmään, jonka kokonaisimpulssikapasiteetti on 8,41 × 105 Ns tai suurempi, mutta vähemmän kuin 1,1 × 106 Ns; |
| --- | --- |

2.

Nestemäistä ajoainetta käyttävät rakettimoottorit, jotka on integroitu, tai suunniteltu tai muunnettu integroitaviksi, nestemäistä ajoainetta käyttävään tyontövoimajärjestelmään, jonka kokonaisimpulssikapasiteetti on 8,41 × 105 Ns tai suurempi, mutta vähemmän kuin 1,1 × 106 Ns;

9A006

Seuraavat järjestelmät tai komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu nestemäistä polttoainetta käyttävien rakettien työntövoimajärjestelmiin:

| Huom.: | KATSO MYÖS 9A106, 9A108 JA 9A120 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

| a. | Kryogeeniset jäähdyttimet, lentokeveät dewar-säiliöt, kryogeeniset lämpöputket tai kryogeeniset järjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi avaruusaluksissa ja jotka kykenevät rajoittamaan kryogeenisen nesteen hukan vähempään kuin 30 % vuodessa; |
| --- | --- |

a.

Kryogeeniset jäähdyttimet, lentokeveät dewar-säiliöt, kryogeeniset lämpöputket tai kryogeeniset järjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi avaruusaluksissa ja jotka kykenevät rajoittamaan kryogeenisen nesteen hukan vähempään kuin 30 % vuodessa;

| b. | Kryogeeniset säiliöt tai suljetun kierron jäähdytysjärjestelmät, jotka kykenevät tuottamaan enintään 100 K:n (– 173 °C:n) lämpötiloja, yli 3 Machin lentonopeutta ylläpitämään tarkoitettuja lentokoneita, kantoraketteja tai ”avaruusaluksia” varten; |
| --- | --- |

b.

Kryogeeniset säiliöt tai suljetun kierron jäähdytysjärjestelmät, jotka kykenevät tuottamaan enintään 100 K:n (– 173 °C:n) lämpötiloja, yli 3 Machin lentonopeutta ylläpitämään tarkoitettuja lentokoneita, kantoraketteja tai ”avaruusaluksia” varten;

| c. | Nestemäisen vedyn varastointi- tai siirtojärjestelmät; |
| --- | --- |

c.

Nestemäisen vedyn varastointi- tai siirtojärjestelmät;

| d. | Korkeapaineiset (yli 17,5 MPa) turbopumput, pumppujen komponentit tai niihin liittyvät kaasugeneraattorit tai laajenemissyklin turbiinimoottorijärjestelmät; |
| --- | --- |

d.

Korkeapaineiset (yli 17,5 MPa) turbopumput, pumppujen komponentit tai niihin liittyvät kaasugeneraattorit tai laajenemissyklin turbiinimoottorijärjestelmät;

M3A8

Nestemäisen ajoaineen säiliöt, jotka on erityisesti suunniteltu 4.C kohdassa valvonnanalaisiksi asetetuille ajoaineille tai muille nestemäisille ajoaineille, joita käytetään 1.A.1 kohdassa määritellyissä järjestelmissä.

M3A5

Nestemäisen, lietemäisen ja geelimäisen ajoaineen (myös hapettimien) ohjausjärjestelmät ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit, joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä ja jotka on suunniteltu tai muunnettu toimimaan yli 10 g:n rms ja 20 Hz – 2 kHz:n tärinäolosuhteissa.

Huom.:

| 1. | 3.A.5 kohdassa määritellään ainoastaan seuraavat servoventtiilit, pumput ja kaasuturbiinit:







  a. | Servoventtiilit, jotka on suunniteltu vähintään 24 litran minuutissa virtausnopeuksille ja vähintään 7 MPa:n absoluuttipaineelle ja joiden toimilaitteen vasteaika on alle 100 ms. |
| --- | --- | --- |

1.

a.

Servoventtiilit, jotka on suunniteltu vähintään 24 litran minuutissa virtausnopeuksille ja vähintään 7 MPa:n absoluuttipaineelle ja joiden toimilaitteen vasteaika on alle 100 ms.

| b. | Pumput nestemäisiä ajoaineita varten, joiden akselinopeudet ovat vähintään 8 000  rpm maksimitoimintatilassa tai joiden poistumispaineet ovat vähintään 7 MPa. |
| --- | --- |

b.

Pumput nestemäisiä ajoaineita varten, joiden akselinopeudet ovat vähintään 8 000  rpm maksimitoimintatilassa tai joiden poistumispaineet ovat vähintään 7 MPa.

| c. | Nestemäisiä ajoaineita varten tarkoitettujen turbopumppujen kaasuturbiinit, joiden akselinopeudet ovat vähintään 8 000  rpm maksimitoimintatilassa. |
| --- | --- |

c.

Nestemäisiä ajoaineita varten tarkoitettujen turbopumppujen kaasuturbiinit, joiden akselinopeudet ovat vähintään 8 000  rpm maksimitoimintatilassa.

| 2. | 3.A.5 kohdassa määriteltyjä järjestelmiä ja komponentteja voidaan viedä maasta osana satelliitteja. |
| --- | --- |

2.

| e. | Korkeapaineiset (yli 10,6 MPa) työntökammiot ja niiden suuttimet; |
| --- | --- |

e.

Korkeapaineiset (yli 10,6 MPa) työntökammiot ja niiden suuttimet;

M3A10

Palokammiot ja suuttimet nestemäistä ajoainetta käyttäviä rakettimoottoreita varten, joita voidaan käyttää 2.A.1.c.2 tai 20.A.1.b.2 kohdassa määritellyissä alajärjestelmissä.

| f. | Polttoaineen varastointijärjestelmät, jotka käyttävät kapillaarista säilytystä tai positiivista (esim. joustavilla palkeilla aikaansaatua) poistoperiaatetta; |
| --- | --- |

f.

Polttoaineen varastointijärjestelmät, jotka käyttävät kapillaarista säilytystä tai positiivista (esim. joustavilla palkeilla aikaansaatua) poistoperiaatetta;

M3A8

| g. | Erityisesti nestemäistä polttoainetta käyttäville rakettimoottoreille suunnitellut nestemäisen polttoaineen injektorit, joiden yksittäiset suuttimet ovat halkaisijaltaan enintään 0,381 mm (ei-pyöreiden aukkojen ala enintään 1,14 × 10– 3 cm2); |
| --- | --- |

g.

Erityisesti nestemäistä polttoainetta käyttäville rakettimoottoreille suunnitellut nestemäisen polttoaineen injektorit, joiden yksittäiset suuttimet ovat halkaisijaltaan enintään 0,381 mm (ei-pyöreiden aukkojen ala enintään 1,14 × 10– 3 cm2);

M3A5

| h. | Yksiosaiset hiili-hiili-palokammiot tai yksiosaiset hiili-hiili-poistokartiot, joiden tiheys on yli 1,4 g/cm3 ja murtovetolujuus yli 48 MPa. |
| --- | --- |

h.

Yksiosaiset hiili-hiili-palokammiot tai yksiosaiset hiili-hiili-poistokartiot, joiden tiheys on yli 1,4 g/cm3 ja murtovetolujuus yli 48 MPa.

M3A10

9A007

Kiinteää polttoainetta käyttävien rakettien työntövoimajärjestelmät, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

| Huom.: | KATSO MYÖS 9A107 JA 9A119 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

| a. | Kokonaisimpulssikapasiteetti on yli 1,1 MNs; |
| --- | --- |

a.

Kokonaisimpulssikapasiteetti on yli 1,1 MNs;

| b. | Ominaisimpulssi on vähintään 2,4 kNs/kg, kun suutinvirtausta laajennetaan siten, että kammion paine on 7 MPa (suhteutettuna merenpinnan tasolle); |
| --- | --- |

b.

Ominaisimpulssi on vähintään 2,4 kNs/kg, kun suutinvirtausta laajennetaan siten, että kammion paine on 7 MPa (suhteutettuna merenpinnan tasolle);

| c. | Vaiheiden massaosamäärät ovat yli 88 % ja kiinteän polttoaineen täyttösuhde on yli 86 %; |
| --- | --- |

c.

Vaiheiden massaosamäärät ovat yli 88 % ja kiinteän polttoaineen täyttösuhde on yli 86 %;

| d. | 9A008 kohdassa määritellyt komponentit; tai |
| --- | --- |

d.

9A008 kohdassa määritellyt komponentit; tai

| e. | Eristeen ja polttoaineen välillä on sidosjärjestelmät, joissa käytetään suoraanliitettyä moottorirakennetta muodostamaan ’vahva mekaaninen sidos’ tai este kemialliselle kulkeutumiselle kiinteän polttoaineen ja kotelon eristysmateriaalin välille.


  Tekn. huom.:



  ’Vahvalla mekaanisella sidoksella’ tarkoitetaan vähintään polttoaineen vahvuista sidosta. |
| --- | --- |

e.

Eristeen ja polttoaineen välillä on sidosjärjestelmät, joissa käytetään suoraanliitettyä moottorirakennetta muodostamaan ’vahva mekaaninen sidos’ tai este kemialliselle kulkeutumiselle kiinteän polttoaineen ja kotelon eristysmateriaalin välille.

Tekn. huom.:

’Vahvalla mekaanisella sidoksella’ tarkoitetaan vähintään polttoaineen vahvuista sidosta.

M2A1

Seuraavat täydelliset alajärjestelmät, joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä:

| a. | Yksittäiset rakettien vaiheet, joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä; |
| --- | --- |

a.

Yksittäiset rakettien vaiheet, joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä;

| b. | Seuraavat ilmakehään palaamaan suunnitellut alukset ja niitä varten suunnitellut tai muunnetut laitteet, joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä, lukuun ottamatta jäljempänä olevassa 2.A.1 kohtaa koskevassa huomautuksessa tarkoitettuja aluksia, jotka on suunniteltu aseistamattomia hyötykuormia varten:






  1. | Keraamisista tai sulamalla kuluvista aineista valmistetut lämpösuojukset ja niiden osat; |
| --- | --- | --- |

b.

Seuraavat ilmakehään palaamaan suunnitellut alukset ja niitä varten suunnitellut tai muunnetut laitteet, joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä, lukuun ottamatta jäljempänä olevassa 2.A.1 kohtaa koskevassa huomautuksessa tarkoitettuja aluksia, jotka on suunniteltu aseistamattomia hyötykuormia varten:

1.

Keraamisista tai sulamalla kuluvista aineista valmistetut lämpösuojukset ja niiden osat;

| 2. | Kevyistä, suuren ominaislämmön omaavista aineista valmistetut jäähdytyslevyt ja niiden osat; |
| --- | --- |

2.

Kevyistä, suuren ominaislämmön omaavista aineista valmistetut jäähdytyslevyt ja niiden osat;

| 3. | Ilmakehään palaaviin aluksiin erityisesti suunnitellut elektroniset laitteet; |
| --- | --- |

3.

Ilmakehään palaaviin aluksiin erityisesti suunnitellut elektroniset laitteet;

| c. | Seuraavat rakettien työntövoima-alajärjestelmät, joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä:






  1. | Kiinteää ajoainetta käyttävät rakettimoottorit tai hybridirakettimoottorit, joiden kokonaisimpulssikapasiteetti on yhtä suuri tai suurempi kuin 1,1 × 106 Ns; |
| --- | --- | --- |

c.

Seuraavat rakettien työntövoima-alajärjestelmät, joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä:

1.

Kiinteää ajoainetta käyttävät rakettimoottorit tai hybridirakettimoottorit, joiden kokonaisimpulssikapasiteetti on yhtä suuri tai suurempi kuin 1,1 × 106 Ns;

| 2. | Nestemäistä ajoainetta käyttävät rakettimoottorit, jotka on integroitu, tai suunniteltu tai muunnettu integroitaviksi, nestemäistä ajoainetta käyttävään työntövoimajärjestelmään, jonka kokonaisimpulssikapasiteetti on yhtä suuri tai suurempi kuin 1,1 × 106 Ns; |
| --- | --- |

2.

Nestemäistä ajoainetta käyttävät rakettimoottorit, jotka on integroitu, tai suunniteltu tai muunnettu integroitaviksi, nestemäistä ajoainetta käyttävään työntövoimajärjestelmään, jonka kokonaisimpulssikapasiteetti on yhtä suuri tai suurempi kuin 1,1 × 106 Ns;

| Huom.: | Kohdassa 2.A.1.c.2 määriteltyjä nestemäistä ajoainetta käyttäviä radankorjausmoottoreita (apogeum) tai asemansäilytysmoottoreita (station keeping), jotka on suunniteltu tai muunnettu käytettäviksi satelliiteissa, voidaan käsitellä II luokan tuotteina, jos alajärjestelmän vientiä varten on saatu selvitys lopullisesta käytöstä ja määrärajoitukset vastaavat edellä tarkoitettua poikkeuksen mahdollistavaa loppukäyttöä, jos niiden työntövoima tyhjiössä on enintään 1kN. |
| --- | --- |

Huom.:

| d. | ’Ohjautuslaitteet’, joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä ja jotka pystyvät ”kantomatkan” 3,33 %:n tai sitä parempaan järjestelmätarkkuuteen (esim. ’CEP’ on 10 km tai vähemmän 300 km:n ”kantomatkalla”) lukuun ottamatta jäljempänä olevassa 2.A.1 kohtaa koskevassa huomautuksessa tarkoitettuja ohjautuslaitteita, jotka on suunniteltu ohjuksiin, joiden ”kantomatka” on alle 300 km, tai miehitettyihin ilma-aluksiin;


  Tekn. huom.:









  1. | ’Ohjautusjärjestelmät’ yhdistävät aluksen paikan ja nopeuden mittaus- ja laskentaprosessin (so. navigoinnin) aluksen lennonohjausjärjestelmien lentoradan korjauskomentojen laskenta- ja välitysprosessiin. |
| --- | --- | --- |

d.

’Ohjautuslaitteet’, joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä ja jotka pystyvät ”kantomatkan” 3,33 %:n tai sitä parempaan järjestelmätarkkuuteen (esim. ’CEP’ on 10 km tai vähemmän 300 km:n ”kantomatkalla”) lukuun ottamatta jäljempänä olevassa 2.A.1 kohtaa koskevassa huomautuksessa tarkoitettuja ohjautuslaitteita, jotka on suunniteltu ohjuksiin, joiden ”kantomatka” on alle 300 km, tai miehitettyihin ilma-aluksiin;

Tekn. huom.:

1.

| 2. | ’Yhtäläisen todennäköisyyden ympyrä’ (CEP) on tarkkuuden mitta; tietyllä etäisyydellä sen ympyrän säde, jonka keskipisteessä on maali ja johon 50 % hyötykuormasta iskeytyy. |
| --- | --- |

2.

| e. | Työntövoimavektorin ohjauksen alajärjestelmät, joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä, lukuun ottamatta jäljempänä olevassa 2.A.1 kohtaa koskevassa huomautuksessa mainittuja alajärjestelmiä, jotka on suunniteltu sellaisia rakettijärjestelmiä varten, joiden ”kantomatka”/”hyötykuorma” ei ylitä 1.A kohdassa määriteltyjen järjestelmien kapasiteettia;


  Tekn. huom.:



  2.A.1.e kohta käsittää seuraavat menetelmät työntövektorin ohjausta varten:








  a. | Taipuisa suutin; |
| --- | --- | --- |

e.

Työntövoimavektorin ohjauksen alajärjestelmät, joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä, lukuun ottamatta jäljempänä olevassa 2.A.1 kohtaa koskevassa huomautuksessa mainittuja alajärjestelmiä, jotka on suunniteltu sellaisia rakettijärjestelmiä varten, joiden ”kantomatka”/”hyötykuorma” ei ylitä 1.A kohdassa määriteltyjen järjestelmien kapasiteettia;

Tekn. huom.:

2.A.1.e kohta käsittää seuraavat menetelmät työntövektorin ohjausta varten:

a.

Taipuisa suutin;

| b. | Neste- tai toisiokaasusuihkutus; |
| --- | --- |

b.

Neste- tai toisiokaasusuihkutus;

| c. | Liikuteltavissa oleva moottori tai suutin; |
| --- | --- |

c.

Liikuteltavissa oleva moottori tai suutin;

| d. | Poistokaasuvirtauksen poikkeutus (suihkusiivekkeet tai -tangot); |
| --- | --- |

d.

Poistokaasuvirtauksen poikkeutus (suihkusiivekkeet tai -tangot);

| e. | Työntövoimalaippojen käyttö. |
| --- | --- |

e.

Työntövoimalaippojen käyttö.

| f. | Aseiden tai taistelukärkien varmistus-, viritin-, sytytin- ja laukaisumekanismit, joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä, lukuun ottamatta 2.A.1 kohtaa koskevassa huomautuksessa olevia mekanismeja, jotka on suunniteltu muita kuin 1.A kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten. |
| --- | --- |

f.

Aseiden tai taistelukärkien varmistus-, viritin-, sytytin- ja laukaisumekanismit, joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä, lukuun ottamatta 2.A.1 kohtaa koskevassa huomautuksessa olevia mekanismeja, jotka on suunniteltu muita kuin 1.A kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten.

| Huom.: | Kohdassa 2.A.1.b, 2.A.1.d, 2.A.1.e ja 2.A.1.f esitettyjä poikkeuksia voidaan käsitellä II luokan tuotteina, jos alajärjestelmän vientiä varten on saatu selvitys lopullisesta käytöstä ja määrärajoitukset vastaavat edellä tarkoitettua poikkeuksen mahdollistavaa loppukäyttöä. |
| --- | --- |

Huom.:

Kiinteää ajoainetta käyttävät rakettimoottorit tai hybridirakettimoottorit, joiden kokonaisimpulssikapasiteetti on yhtä suuri tai suurempi kuin 1,1 × 106 Ns;

M2A1c1

9A008

Seuraavat erityisesti kiinteää polttoainetta käyttävien rakettien työntövoimajärjestelmiä varten suunnitellut komponentit:

| Huom.: | KATSO MYÖS 9A108. |
| --- | --- |

Huom.:

| a. | Eristeen ja polttoaineen väliset sidosjärjestelmät, joissa käytetään vuorausta muodostamaan ’vahva mekaaninen sidos’ tai este kemialliselle kulkeutumiselle kiinteän polttoaineen ja kotelon eristysmateriaalin välille;


  Tekn. huom.:



  ’Vahvalla mekaanisella sidoksella’ tarkoitetaan vähintään polttoaineen vahvuista sidosta. |
| --- | --- |

a.

Eristeen ja polttoaineen väliset sidosjärjestelmät, joissa käytetään vuorausta muodostamaan ’vahva mekaaninen sidos’ tai este kemialliselle kulkeutumiselle kiinteän polttoaineen ja kotelon eristysmateriaalin välille;

Tekn. huom.:

’Vahvalla mekaanisella sidoksella’ tarkoitetaan vähintään polttoaineen vahvuista sidosta.

M3A3

Rakettimoottorien kotelot ja niiden ’eristys’komponentit ja suuttimet, joita voidaan käyttää 1.A tai 19.A.2 kohdassa määritellyissä järjestelmissä.

Tekn. huom.:

3.A.3 kohdan ’eristystä’ on tarkoitus käyttää rakettimoottorien osissa, so. rungossa, suuttimessa, läpivienneissä ja rungon väliseinissä, ja se käsittää eristäviä tai tulenkestäviä materiaaleja sisältäviä vulkanoidun tai puolivulkanoidun seoskumin levykerroksia. Sitä voidaan käyttää myös rasituksen vaimennustuppeina tai -liuskoina.

| Huom.: | Kohdassa 3.C.2 on ’eristys’materiaali irtotavarana tai levyinä. |
| --- | --- |

Huom.:

M3C1

’Sisäpinnanvuoraus’, jota voidaan käyttää rakettimoottorien koteloihin 2.A.1.c.1 kohdassa määritellyissä alajärjestelmissä tai joka on erityisesti suunniteltu 20.A.1.b.1 kohdassa määriteltyjä alajärjestelmiä varten.

Tekn. huom.:

3.C.1 kohdassa kiinteän ajoaineen ja kotelon tai eristysmateriaalin väliseksi sidokseksi soveltuva ’sisäpinnanvuoraus’ on yleensä nestemäinen polymeeripohjainen, tulenkestävien tai eristysmateriaalien dispersio, esim. hiilitäytteinen HTPB tai muu polymeeri, johon on lisätty kovetusaineita ja joka suihkutetaan tai levitetään kotelon sisäpuolelle.

| b. | Filamentista kelatusta ”komposiitti”materiaalista valmistetut moottorikotelot, joiden halkaisija on yli 0,61 m tai joiden ’rakenteellinen tehokkuussuhde (PV/W)’ on yli 25 km;


  Tekn. huom.:



  ’Rakenteellinen tehokkuussuhde (PV/W)’ on puhkeamispaineen (P) ja astian tilavuuden (V) tulo jaettuna paineastian kokonaispainolla (W). |
| --- | --- |

b.

Filamentista kelatusta ”komposiitti”materiaalista valmistetut moottorikotelot, joiden halkaisija on yli 0,61 m tai joiden ’rakenteellinen tehokkuussuhde (PV/W)’ on yli 25 km;

Tekn. huom.:

’Rakenteellinen tehokkuussuhde (PV/W)’ on puhkeamispaineen (P) ja astian tilavuuden (V) tulo jaettuna paineastian kokonaispainolla (W).

M3C2

Irtotavarana toimitettava ’eristys’materiaali, jota voidaan käyttää rakettimoottorien koteloihin 2.A.1.c.1 kohdassa määritellyissä alajärjestelmissä tai joka on erityisesti suunniteltu 20.A.1.b.1 kohdassa määriteltyjä alajärjestelmiä varten.

Tekn. huom.:

3.C.2 kohdan ’eristystä’ on tarkoitus käyttää rakettimoottorien osissa, so. rungossa, suuttimessa, läpivienneissä ja rungon väliseinissä, ja se käsittää eristäviä tai tulenkestäviä materiaaleja sisältäviä vulkanoidun tai puolivulkanoidun seoskumin levykerroksia. Sitä voidaan käyttää myös 3.A.3 kohdassa määriteltyinä rasituksen vaimennustuppeina tai -liuskoina.

| c. | Suuttimet, joiden työntövoimataso on yli 45 kN tai joiden kaulan kulumisnopeus on alle 0,075 mm/s; |
| --- | --- |

c.

Suuttimet, joiden työntövoimataso on yli 45 kN tai joiden kaulan kulumisnopeus on alle 0,075 mm/s;

| d. | Liikkuvan suuttimen tai sekundäärisen polttoaineen ruiskutuksen työntövektorin ohjausjärjestelmät, jotka kykenevät johonkin seuraavista:






  1. | Niillä on yli ± 5 asteen liike akselinsa ympäri; |
| --- | --- | --- |

d.

Liikkuvan suuttimen tai sekundäärisen polttoaineen ruiskutuksen työntövektorin ohjausjärjestelmät, jotka kykenevät johonkin seuraavista:

1.

Niillä on yli ± 5 asteen liike akselinsa ympäri;

| 2. | Niiden kulmavektoria voidaan kääntää vähintään 20 astetta/s; tai |
| --- | --- |

2.

Niiden kulmavektoria voidaan kääntää vähintään 20 astetta/s; tai

| 3. | Niiden kulmavektorikiihtyvyys on vähintään 40 astetta/s2. |
| --- | --- |

3.

Niiden kulmavektorikiihtyvyys on vähintään 40 astetta/s2.

M2A1e

Työntövoimavektorin ohjauksen alajärjestelmät, joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä, lukuun ottamatta jäljempänä olevassa 2.A.1 kohtaa koskevassa huomautuksessa mainittuja alajärjestelmiä, jotka on suunniteltu sellaisia rakettijärjestelmiä varten, joiden ”kantomatka”/”hyötykuorma” ei ylitä 1.A kohdassa määriteltyjen järjestelmien kapasiteettia;

Tekn. huom.:

2.A.1.e kohta käsittää seuraavat menetelmät työntövektorin ohjausta varten:

| a. | Taipuisa suutin; |
| --- | --- |

a.

Taipuisa suutin;

| b. | Neste- tai toisiokaasusuihkutus; |
| --- | --- |

b.

Neste- tai toisiokaasusuihkutus;

| c. | Liikuteltavissa oleva moottori tai suutin; |
| --- | --- |

c.

Liikuteltavissa oleva moottori tai suutin;

| d. | Poistokaasuvirtauksen poikkeutus (suihkusiivekkeet tai -tangot); |
| --- | --- |

d.

Poistokaasuvirtauksen poikkeutus (suihkusiivekkeet tai -tangot);

| e. | Työntövoimalaippojen käyttö. |
| --- | --- |

e.

Työntövoimalaippojen käyttö.

9A009

Hybridipolttoainetta käyttävien rakettien työntövoimajärjestelmät, joilla on jokin seuraavista ominaisuuksista:

| Huom.: | KATSO MYÖS 9A109 JA 9A119 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

| a. | Niiden kokonaisimpulssikapasiteetti on yli 1,1 MNs; tai |
| --- | --- |

a.

Niiden kokonaisimpulssikapasiteetti on yli 1,1 MNs; tai

| b. | Niiden työntövoima tyhjöolosuhteissa on yli 220 kN. |
| --- | --- |

b.

Niiden työntövoima tyhjöolosuhteissa on yli 220 kN.

M2A1c1

Kiinteää ajoainetta käyttävät rakettimoottorit tai hybridirakettimoottorit, joiden kokonaisimpulssikapasiteetti on yhtä suuri tai suurempi kuin 1,1 × 106 Ns;

M20A1b

Rakettien työntövoima-alajärjestelmät, joita ei ole määritelty 2.A.1 kohdassa ja joita voidaan käyttää 19.A.1 kohdassa määritellyissä järjestelmissä seuraavasti:

| 1. | Kiinteää ajoainetta käyttävät rakettimoottorit tai hybridirakettimoottorit, joiden kokonaisimpulssikapasiteetti on 8,41 × 105 Ns tai suurempi, mutta vähemmän kuin 1,1 × 106 Ns; |
| --- | --- |

1.

Kiinteää ajoainetta käyttävät rakettimoottorit tai hybridirakettimoottorit, joiden kokonaisimpulssikapasiteetti on 8,41 × 105 Ns tai suurempi, mutta vähemmän kuin 1,1 × 106 Ns;

| 2. | Nestemäistä ajoainetta käyttävät rakettimoottorit, jotka on integroitu, tai suunniteltu tai muunnettu integroitaviksi, nestemäistä ajoainetta käyttävään tyontövoimajärjestelmään, jonka kokonaisimpulssikapasiteetti on 8,41 × 105 Ns tai suurempi, mutta vähemmän kuin 1,1 × 106 Ns; |
| --- | --- |

2.

Nestemäistä ajoainetta käyttävät rakettimoottorit, jotka on integroitu, tai suunniteltu tai muunnettu integroitaviksi, nestemäistä ajoainetta käyttävään tyontövoimajärjestelmään, jonka kokonaisimpulssikapasiteetti on 8,41 × 105 Ns tai suurempi, mutta vähemmän kuin 1,1 × 106 Ns;

9A010

Seuraavat kantoraketteja tai kantorakettien työntövoimalaitteita tai ”avaruusaluksia” varten erityisesti suunnitellut komponentit, järjestelmät ja rakenteet:

| Huom.: | KATSO MYÖS 1A002 JA 9A110 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

| a. | Kaikki yli 10 kg:n painoiset komponentit ja rakenteet, jotka on erityisesti suunniteltu laukaisulaitteita varten, jotka on valmistettu käyttäen jotakin seuraavista:






  1. | ”Komposiitti” materiaalit, jotka koostuvat 1C0010.e kohdassa määritellyistä ”kuitu- tai -säiemateriaaleista” ja 1C008 tai 1C009.b kohdassa määritellyistä hartseista; |
| --- | --- | --- |

a.

Kaikki yli 10 kg:n painoiset komponentit ja rakenteet, jotka on erityisesti suunniteltu laukaisulaitteita varten, jotka on valmistettu käyttäen jotakin seuraavista:

1.

”Komposiitti” materiaalit, jotka koostuvat 1C0010.e kohdassa määritellyistä ”kuitu- tai -säiemateriaaleista” ja 1C008 tai 1C009.b kohdassa määritellyistä hartseista;

| 2. | Metalli ”matriisi””komposiitit”, joita on lujitettu jollakin seuraavista:






  a. | 1C007 kohdassa määritellyt materiaalit; |
| --- | --- | --- |

2.

Metalli ”matriisi””komposiitit”, joita on lujitettu jollakin seuraavista:

a.

1C007 kohdassa määritellyt materiaalit;

| b. | 1C010 kohdassa määritellyt ”kuitu- tai säiemateriaalit”; tai |
| --- | --- |

b.

1C010 kohdassa määritellyt ”kuitu- tai säiemateriaalit”; tai

| c. | 1C002.a kohdassa määritellyt aluminidit; tai |
| --- | --- |

c.

1C002.a kohdassa määritellyt aluminidit; tai

| 3. | 1C007 kohdassa määritellyt keraamiset ”matriisi””komposiitti” materiaalit; |
| --- | --- |

3.

1C007 kohdassa määritellyt keraamiset ”matriisi””komposiitti” materiaalit;

| Huom.: | Painorajoitus ei ole olennainen kärkikartioille. |
| --- | --- |

Huom.:

M6A1

Komposiittirakenteet, -laminaatit ja niistä tehdyt valmisteet, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäviksi 1.A, 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määritellyissä järjestelmissä ja 2.A tai 20.A kohdassa määritellyissä alajärjestelmissä.

| b. | 9A005–9A009 kohdassa määriteltyjä kantorakettien työntövoimalaitteita varten erityisesti suunnitellut komponentit ja rakenteet, jotka on valmistettu käyttäen jotakin seuraavista:






  1. | 1C010.e kohdassa määritellyt ”kuitu- tai -säiemateriaalit” ja 1C008 tai 1C009.b kohdassa määritellyt hartsit; |
| --- | --- | --- |

b.

9A005–9A009 kohdassa määriteltyjä kantorakettien työntövoimalaitteita varten erityisesti suunnitellut komponentit ja rakenteet, jotka on valmistettu käyttäen jotakin seuraavista:

1.

1C010.e kohdassa määritellyt ”kuitu- tai -säiemateriaalit” ja 1C008 tai 1C009.b kohdassa määritellyt hartsit;

| 2. | Metalli ”matriisi””komposiitit”, joita on lujitettu jollakin seuraavista:






  a. | 1C007 kohdassa määritellyt materiaalit; |
| --- | --- | --- |

2.

Metalli ”matriisi””komposiitit”, joita on lujitettu jollakin seuraavista:

a.

1C007 kohdassa määritellyt materiaalit;

| b. | 1C010 kohdassa määritellyt ”kuitu- tai säiemateriaalit”; tai |
| --- | --- |

b.

1C010 kohdassa määritellyt ”kuitu- tai säiemateriaalit”; tai

| c. | 1C002.a kohdassa määritellyt aluminidit; tai |
| --- | --- |

c.

1C002.a kohdassa määritellyt aluminidit; tai

| 3. | 1C007 kohdassa määritellyt keraamiset ”matriisi””komposiitti” materiaalit; |
| --- | --- |

3.

1C007 kohdassa määritellyt keraamiset ”matriisi””komposiitti” materiaalit;

M6A1

Komposiittirakenteet, -laminaatit ja niistä tehdyt valmisteet, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäviksi 1.A, 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määritellyissä järjestelmissä ja 2.A tai 20.A kohdassa määritellyissä alajärjestelmissä.

| c. | Rakenteelliset komponentit ja eristävät järjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu aktiivisesti ohjaamaan ”avaruusaluksen” rakenteiden dynaamisia reaktioita tai muodonmuutoksia; |
| --- | --- |

c.

Rakenteelliset komponentit ja eristävät järjestelmät, jotka on erityisesti suunniteltu aktiivisesti ohjaamaan ”avaruusaluksen” rakenteiden dynaamisia reaktioita tai muodonmuutoksia;

M6A1

Komposiittirakenteet, -laminaatit ja niistä tehdyt valmisteet, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäviksi 1.A, 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määritellyissä järjestelmissä ja 2.A tai 20.A kohdassa määritellyissä alajärjestelmissä.

| d. | Nestemäistä polttoainetta käyttävät sykäysrakettimoottorit, joiden työntö/paino-suhde on vähintään 1 kN/kg ja vasteaika (aika, joka tarvitaan saavuttamaan 90 % mitoitetusta työntövoimasta käynnistyksestä) on alle 30 ms. |
| --- | --- |

d.

Nestemäistä polttoainetta käyttävät sykäysrakettimoottorit, joiden työntö/paino-suhde on vähintään 1 kN/kg ja vasteaika (aika, joka tarvitaan saavuttamaan 90 % mitoitetusta työntövoimasta käynnistyksestä) on alle 30 ms.

M3A2

Patoputki- (ramjet), ahtoputki- (scramjet), pulssisuihku- tai ’yhdistelmätahtimoottorit’, mukaan lukien palonsäätelylaitteet, ja erityisesti niitä varten suunnitellut komponentit, joita voidaan käyttää 1.A tai 19.A.2 kohdassa määritellyissä järjestelmissä.

Tekn. huom.:

Kohdan 3.A.2 ’yhdistelmätahtimoottorit’ ovat seuraavantyyppisiä kaksi- tai useampitahtisia moottoreita: kaasuturbiinimoottori (suihkuturbiini, turboprop, ohivirtaus ja akseliturbiini), patoputki-, ahtoputki-, pulssisuihku-, PDE-moottori, rakettimoottori (nestemäistä/kiinteää ajoainetta käyttävä ja hybridi).

9A011

Patoputki- (ramjet), ahtoputki- (scramjet) tai yhdistelmätahtimoottorit ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit.

| Huom.: | KATSO MYÖS 9A111 JA 9A118 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

M3A2

Patoputki- (ramjet), ahtoputki- (scramjet), pulssisuihku- tai ’yhdistelmätahtimoottorit’, mukaan lukien palonsäätelylaitteet, ja erityisesti niitä varten suunnitellut komponentit, joita voidaan käyttää 1.A tai 19.A.2 kohdassa määritellyissä järjestelmissä.

Tekn. huom.:

Kohdan 3.A.2 ’yhdistelmätahtimoottorit’ ovat seuraavantyyppisiä kaksi- tai useampitahtisia moottoreita: kaasuturbiinimoottori (suihkuturbiini, turboprop, ohivirtaus ja akseliturbiini), patoputki-, ahtoputki-, pulssisuihku-, PDE-moottori, rakettimoottori (nestemäistä/kiinteää ajoainetta käyttävä ja hybridi).

9A012

”Miehittämättömät ilma-alukset” (UAV), miehittämättömät ”ilmalaivat”, sekä niihin liittyvät laitteet ja komponentit seuraavasti:

| Huom.: | KATSO MYÖS 9A112 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

| a. | ”Miehittämättömät ilma-alukset” (UAV) tai miehittämättömät ”ilmalaivat”, jotka on suunniteltu johdettua lentoa varten ’operaattorin’ suoran ’luonnollisen näkökentän’ ulkopuolella ja joilla on jokin seuraavista:






  1. | Kaikki seuraavat ominaisuudet:






  a. | Sen maksimi ’väsymiskesto’ on vähintään 30 min mutta alle 1 h; ja |
| --- | --- | --- | --- |

a.

”Miehittämättömät ilma-alukset” (UAV) tai miehittämättömät ”ilmalaivat”, jotka on suunniteltu johdettua lentoa varten ’operaattorin’ suoran ’luonnollisen näkökentän’ ulkopuolella ja joilla on jokin seuraavista:

1.

Kaikki seuraavat ominaisuudet:

a.

Sen maksimi ’väsymiskesto’ on vähintään 30 min mutta alle 1 h; ja

| b. | Se on suunniteltu lähtemään lentoon ja vakaaseen johdettuun lentoon puuskaisessa tuulessa, joka on vähintään 46,3 km/h (25 solmua); tai |
| --- | --- |

b.

Se on suunniteltu lähtemään lentoon ja vakaaseen johdettuun lentoon puuskaisessa tuulessa, joka on vähintään 46,3 km/h (25 solmua); tai

| 2. | Sen maksimi ’väsymiskesto’ on vähintään 1 h; |
| --- | --- |

2.

Sen maksimi ’väsymiskesto’ on vähintään 1 h;

Tekn. huom.:

| 1. | Sovellettaessa 9A012.a kohtaa ’operaattori’ on henkilö, joka aloittaa lennon tai komentaa ”miehittämättömän ilma-aluksen” tai miehittämättömän ”ilmalaivan” lentoa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sovellettaessa 9A012.a kohtaa ’väsymiskesto’ lasketaan ISA-olosuhteissa (ISO 2533:1975) merenpinnan tasolla nollatuulessa. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sovellettaessa 9A012.a kohtaa ’luonnollisella näkökentällä’ tarkoitetaan avustamatonta ihmisnäköä joko korjaavilla linsseillä tai ilman. |
| --- | --- |

3.

| b. | Niihin liittyvät laitteet ja komponentit seuraavasti:






  1. | Ei käytössä |
| --- | --- | --- |

b.

Niihin liittyvät laitteet ja komponentit seuraavasti:

1.

Ei käytössä

| 2. | Ei käytössä |
| --- | --- |

2.

Ei käytössä

M1A2

Täydelliset miehittämättömät ilma-alusjärjestelmät (mukaan lukien risteilyohjusjärjestelmät, maalilennokit ja tiedustelulennokit), jotka pystyvät vähintään 300 km:n ”kantomatkaan” vähintään 500 kg:n ”hyötykuormalla”.

M19A

19 KOHTA MUUT TÄYDELLISET MAALIINSAATTAMISJÄRJESTELMÄT: laitteet, kokoonpanot ja komponentit

| 3. | Laitteet ja komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu muuntamaan miehitetty ”ilma-alus” tai ”ilmalaiva” 9A012.a kohdassa määritellyksi ”UAV”:ksi tai miehittämättömäksi ”ilmalaivaksi”; |
| --- | --- |

3.

Laitteet ja komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu muuntamaan miehitetty ”ilma-alus” tai ”ilmalaiva” 9A012.a kohdassa määritellyksi ”UAV”:ksi tai miehittämättömäksi ”ilmalaivaksi”;

| 4. | Ilmaa hengittävät iskumäntä- tai kiertomäntämoottorit, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu kuljettamaan ”UAV:eitä” tai miehittämättömiä ”ilmalaivoja” yli 15 240 metrin (50 000 jalan) korkeudessa. |
| --- | --- |

4.

Ilmaa hengittävät iskumäntä- tai kiertomäntämoottorit, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu kuljettamaan ”UAV:eitä” tai miehittämättömiä ”ilmalaivoja” yli 15 240 metrin (50 000 jalan) korkeudessa.

M9A6

Inertia- tai muut laitteet, joissa käytetään 9.A.3 tai 9.A.5 kohdassa määriteltyjä kiihtyvyysmittareita tai 9.A.4 tai 9.A.5 kohdassa määriteltyjä gyroskooppeja, sekä järjestelmät, joihin sisältyy sellaisia laitteita, ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit.

9A101

Seuraavat muut kuin 9A001 kohdassa määritellyt suihkuturbiini- ja ohivirtausmoottorit:

| a. | Moottorit, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:






  1. | ’Työntövoiman enimmäisarvo’ (asentamattomana saavutettu) on yli 400 N lukuun ottamatta hyväksyttyjä siviilimoottoreita, joiden ’työntövoiman enimmäisarvo’ (asentamattomana saavutettu) on yli 8 890 N; ja |
| --- | --- | --- |

a.

Moottorit, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

1.

’Työntövoiman enimmäisarvo’ (asentamattomana saavutettu) on yli 400 N lukuun ottamatta hyväksyttyjä siviilimoottoreita, joiden ’työntövoiman enimmäisarvo’ (asentamattomana saavutettu) on yli 8 890 N; ja

| 2. | Ominaispolttoaineen kulutus (jatkuvalla maksimiteholla merenpinnan tasolla vakio-olosuhteissa käyttäen ICAO:n standardi-ilmakehää) on enintään 0,15 kg/N/h; |
| --- | --- |

2.

Ominaispolttoaineen kulutus (jatkuvalla maksimiteholla merenpinnan tasolla vakio-olosuhteissa käyttäen ICAO:n standardi-ilmakehää) on enintään 0,15 kg/N/h;

Tekn. huom.:

Sovellettaessa 9A101.a.1 kohtaa: ’työntövoiman enimmäisarvo’ on valmistajan osoittama enimmäistyöntövoima kyseiselle moottorityypille (asentamattomana). Työntövoiman tyyppihyväksyntä siviilikäyttöön on sama tai pienempi kuin valmistajan osoitettu enimmäistyöntövoima moottorityypille.

| b. | Moottorit, jotka on suunniteltu tai muunnettu käytettäväksi ”ohjuksissa” tai 9A012 tai 9A112.a kohdassa määritellyissä miehittämättömissä ilma-aluksissa. |
| --- | --- |

b.

Moottorit, jotka on suunniteltu tai muunnettu käytettäväksi ”ohjuksissa” tai 9A012 tai 9A112.a kohdassa määritellyissä miehittämättömissä ilma-aluksissa.

M3A1

Seuraavat suihkuturbiini- ja ohivirtausmoottorit:

| a. | Moottorit, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:






  1. | ’Työntövoiman enimmäisarvo’ (asentamattomana saavutettu) on suurempi kuin 400 N lukuun ottamatta hyväksyttyjä siviilimoottoreita, joiden ’työntövoiman enimmäisarvo’ (asentamattomana saavutettu) on suurempi kuin 8,89 kN; ja |
| --- | --- | --- |

a.

Moottorit, joilla on molemmat seuraavista ominaisuuksista:

1.

’Työntövoiman enimmäisarvo’ (asentamattomana saavutettu) on suurempi kuin 400 N lukuun ottamatta hyväksyttyjä siviilimoottoreita, joiden ’työntövoiman enimmäisarvo’ (asentamattomana saavutettu) on suurempi kuin 8,89 kN; ja

| 2. | Ominaispolttoaineen kulutus (jatkuvalla maksimiteholla merenpinnan tasolla vakio-olosuhteissa käyttäen ICAO:n standardi-ilmakehää) on 0,15 kg N– 1 h– 1 tai vähemmän; |
| --- | --- |

2.

Ominaispolttoaineen kulutus (jatkuvalla maksimiteholla merenpinnan tasolla vakio-olosuhteissa käyttäen ICAO:n standardi-ilmakehää) on 0,15 kg N– 1 h– 1 tai vähemmän;

Tekn. huom.:

Kohdassa 3.A.1.a.1 tarkoitettu ’työntövoiman enimmäisarvo’ on valmistajan osoittama enimmäistyöntövoima kyseiselle moottorityypille asentamattomana. Työntövoiman tyyppihyväksyntä siviilikäyttöön on sama tai pienempi kuin valmistajan osoittama enimmäistyöntövoima moottorityypille.

| b. | Moottorit, jotka on suunniteltu tai muunnettu 1.A tai 19.A.2 kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten riippumatta työntövoimasta tai ominaispolttoaineen kulutuksesta.








  Huom.: | 3.A.1 kohdassa määriteltyjä moottoreita voidaan viedä maasta osana miehitettyjä ilma-aluksia tai sellaisissa määrin, jotka ovat asianmukaisia miehitettyjen ilma-alusten varaosia varten. |
| --- | --- | --- |

b.

Moottorit, jotka on suunniteltu tai muunnettu 1.A tai 19.A.2 kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten riippumatta työntövoimasta tai ominaispolttoaineen kulutuksesta.

Huom.:

9A102

’Turboprop-moottorijärjestelmät’, jotka on erityisesti suunniteltu 9A012 tai 9A112.a kohdassa määriteltyjä miehittämättömiä ilma-aluksia varten, sekä niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit, joiden ’enimmäisteho’ on yli 10 kW.

| Huom.: | 9A102 kohdassa ei aseteta valvonnanalaisiksi hyväksyttyjä siviilimoottoreita. |
| --- | --- |

Huom.:

Tekn. huom.:

| 1. | Sovellettaessa 9A102 kohtaa ’turboprop-moottorijärjestelmällä’ on kaikki seuraavat ominaisuudet:







  a. | Akseliturbiinimoottori; ja |
| --- | --- | --- |

1.

a.

Akseliturbiinimoottori; ja

| b. | Voimansiirtojärjestelmä voiman siirtämiseksi potkurille. |
| --- | --- |

b.

Voimansiirtojärjestelmä voiman siirtämiseksi potkurille.

| 2. | Sovellettaessa 9A102 kohtaa ’enimmäisteho’ saavutetaan asentamattomana merenpinnan tasolla vakio-olosuhteissa käyttäen ICAO:n standardi-ilmakehää. |
| --- | --- |

2.

M3A9

’Turboprop-moottorijärjestelmät’, jotka on erityisesti suunniteltu 1.A.2 tai 19.A.2 kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten ja joiden enimmäisteho on yli 10 kW (saavutettu asentamattomana merenpinnan tasolla vakio-olosuhteissa käyttäen ICAO:n standardi-ilmakehää), ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit, lukuun ottamatta hyväksyttyjä siviilimoottoreita.

Tekn. huom.:

Sovellettaessa 3.A.9 kohtaa ’turboprop-moottorijärjestelmällä’ on kaikki seuraavat ominaisuudet: a. Akseliturbiinimoottori; ja b. Voimansiirtojärjestelmä voiman siirtämiseksi potkurille.

9A104

Luotainraketit, jotka kykenevät vähintään 300 km:n kantomatkaan.

| Huom.: | KATSO MYÖS 9A004 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

M1A1

Täydelliset rakettijärjestelmät (mukaan lukien ballistiset ohjusjärjestelmät, kantoraketit ja luotainraketit), jotka pystyvät vähintään 300 km:n ”kantomatkaan” vähintään 500 kg:n ”hyötykuormalla”.

M19A1

Täydelliset rakettijärjestelmät (mukaan lukien ballistiset ohjusjärjestelmät, kantoraketit ja luotainraketit), joita ei ole määritelty 1.A.1 kohdassa ja joiden ”kantomatka” on vähintään 300 km.

9A105

Seuraavat nestemäistä polttoainetta käyttävät rakettimoottorit:

| Huom.: | KATSO MYÖS 9A119 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

| a. | Muut kuin 9A005 kohdassa määritellyt nestemäistä polttoainetta käyttävät rakettimoottorit, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa” ja jotka on integroitu tai suunniteltu tai muunnettu integroitavaksi nestemäistä polttoainetta käyttävään työntövoimajärjestelmään, jonka kokonaisimpulssikapasiteetti on vähintään 1,1 MNs; |
| --- | --- |

a.

Muut kuin 9A005 kohdassa määritellyt nestemäistä polttoainetta käyttävät rakettimoottorit, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa” ja jotka on integroitu tai suunniteltu tai muunnettu integroitavaksi nestemäistä polttoainetta käyttävään työntövoimajärjestelmään, jonka kokonaisimpulssikapasiteetti on vähintään 1,1 MNs;

M2A1c2

Nestemäistä ajoainetta käyttävät rakettimoottorit, jotka on integroitu, tai suunniteltu tai muunnettu integroitaviksi, nestemäistä ajoainetta käyttävään työntövoimajärjestelmään, jonka kokonaisimpulssikapasiteetti on yhtä suuri tai suurempi kuin 1,1 × 106 Ns;

| b. | Muut kuin 9A005 tai 9A105.a kohdassa määritellyt nestemäistä polttoainetta käyttävät rakettimoottorit, joita voidaan käyttää kantomatkaltaan 300 km:n täydellisissä rakettijärjestelmissä tai miehittämättömissä ilma-aluksissa ja jotka on integroitu tai suunniteltu tai muunnettu integroitavaksi nestemäistä polttoainetta käyttävään työntövoimajärjestelmään, jonka kokonaisimpulssikapasiteetti on vähintään 0,841 MNs. |
| --- | --- |

b.

Muut kuin 9A005 tai 9A105.a kohdassa määritellyt nestemäistä polttoainetta käyttävät rakettimoottorit, joita voidaan käyttää kantomatkaltaan 300 km:n täydellisissä rakettijärjestelmissä tai miehittämättömissä ilma-aluksissa ja jotka on integroitu tai suunniteltu tai muunnettu integroitavaksi nestemäistä polttoainetta käyttävään työntövoimajärjestelmään, jonka kokonaisimpulssikapasiteetti on vähintään 0,841 MNs.

M20A1b2

Nestemäistä ajoainetta käyttävät rakettimoottorit, jotka on integroitu, tai suunniteltu tai muunnettu integroitaviksi, nestemäistä ajoainetta käyttävään tyontövoimajärjestelmään, jonka kokonaisimpulssikapasiteetti on 8,41 × 105 Ns tai suurempi, mutta vähemmän kuin 1,1 × 106 Ns;

9A106

Seuraavat muut kuin 9A006 kohdassa määritellyt nestemäistä polttoainetta käyttäviin raketteihin erityisesti suunnitellut järjestelmät ja komponentit:

| a. | Työntövoima- ja palokammioiden kuluvat vuoraukset, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”, 9A004 kohdassa määritellyissä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa; |
| --- | --- |

a.

Työntövoima- ja palokammioiden kuluvat vuoraukset, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”, 9A004 kohdassa määritellyissä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa;

| b. | Rakettien suuttimet, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”, 9A004 kohdassa määritellyissä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa; |
| --- | --- |

b.

Rakettien suuttimet, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”, 9A004 kohdassa määritellyissä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa;

M3A3

Rakettimoottorien kotelot ja niiden ’eristys’komponentit ja suuttimet, joita voidaan käyttää 1.A tai 19.A.2 kohdassa määritellyissä järjestelmissä.

Tekn. huom.:

3.A.3 kohdan ’eristystä’ on tarkoitus käyttää rakettimoottorien osissa, so. rungossa, suuttimessa, läpivienneissä ja rungon väliseinissä, ja se käsittää eristäviä tai tulenkestäviä materiaaleja sisältäviä vulkanoidun tai puolivulkanoidun seoskumin levykerroksia. Sitä voidaan käyttää myös rasituksen vaimennustuppeina tai -liuskoina.

| Huom.: | Kohdassa 3.C.2 on ’eristys’materiaali irtotavarana tai levyinä. |
| --- | --- |

Huom.:

| c. | Työntövoimavektorin ohjauksen alajärjestelmät, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”;


  Tekn. huom.:



  Esimerkkejä tavoista, joilla saavutetaan 9A106.c kohdassa määritelty työntövoimavektorin ohjaus:








  1. | Taipuisa suutin; |
| --- | --- | --- |

c.

Työntövoimavektorin ohjauksen alajärjestelmät, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”;

Tekn. huom.:

Esimerkkejä tavoista, joilla saavutetaan 9A106.c kohdassa määritelty työntövoimavektorin ohjaus:

1.

Taipuisa suutin;

| 2. | Neste- tai toisiokaasusuihkutus; |
| --- | --- |

2.

Neste- tai toisiokaasusuihkutus;

| 3. | Liikkuva moottori tai suutin; |
| --- | --- |

3.

Liikkuva moottori tai suutin;

| 4. | Poistokaasuvirtauksen poikkeutus (suihkusiivekkeet tai -tangot); tai |
| --- | --- |

4.

Poistokaasuvirtauksen poikkeutus (suihkusiivekkeet tai -tangot); tai

| 5. | Työntövoimalaipat. |
| --- | --- |

5.

Työntövoimalaipat.

M2A1e

Työntövoimavektorin ohjauksen alajärjestelmät, joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä, lukuun ottamatta jäljempänä olevassa 2.A.1 kohtaa koskevassa huomautuksessa mainittuja alajärjestelmiä, jotka on suunniteltu sellaisia rakettijärjestelmiä varten, joiden ”kantomatka”/”hyötykuorma” ei ylitä 1.A kohdassa määriteltyjen järjestelmien kapasiteettia;

Tekn. huom.:

2.A.1.e kohta käsittää seuraavat menetelmät työntövektorin ohjausta varten:

| a. | Taipuisa suutin; |
| --- | --- |

a.

Taipuisa suutin;

| b. | Neste- tai toisiokaasusuihkutus; |
| --- | --- |

b.

Neste- tai toisiokaasusuihkutus;

| c. | Liikuteltavissa oleva moottori tai suutin; |
| --- | --- |

c.

Liikuteltavissa oleva moottori tai suutin;

| d. | Poistokaasuvirtauksen poikkeutus (suihkusiivekkeet tai -tangot); |
| --- | --- |

d.

Poistokaasuvirtauksen poikkeutus (suihkusiivekkeet tai -tangot);

| e. | Työntövoimalaippojen käyttö. |
| --- | --- |

e.

Työntövoimalaippojen käyttö.

| d. | Nestemäisen, lietemäisen ja geelimäisen ajoaineen (myös hapettimien) ohjausjärjestelmät sekä niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa” ja jotka on suunniteltu tai muunnettu toimimaan yli 10 g:n rms ja 20 Hz–2 kHz:n tärinäolosuhteissa.








  Huom.: | Ainoat servoventtiilit, pumput ja kaasuturbiinit, jotka on määritelty 9A106.d kohdassa, ovat seuraavat:







  a. | Servoventtiilit, jotka on suunniteltu vähintään 24 litran minuutissa virtausnopeuksille ja vähintään 7 MPa:n absoluuttipaineelle ja joiden toimilaitteen vasteaika on alle 100 ms; |
| --- | --- | --- | --- |

d.

Nestemäisen, lietemäisen ja geelimäisen ajoaineen (myös hapettimien) ohjausjärjestelmät sekä niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa” ja jotka on suunniteltu tai muunnettu toimimaan yli 10 g:n rms ja 20 Hz–2 kHz:n tärinäolosuhteissa.

Huom.:

a.

Servoventtiilit, jotka on suunniteltu vähintään 24 litran minuutissa virtausnopeuksille ja vähintään 7 MPa:n absoluuttipaineelle ja joiden toimilaitteen vasteaika on alle 100 ms;

| b. | Nestemäisiä polttoaineita varten tarkoitetut pumput, joiden akselinopeudet ovat vähintään 8 000  rpm maksimitoimintamoodissa tai joiden poistumispaineet ovat vähintään 7 MPa. |
| --- | --- |

b.

Nestemäisiä polttoaineita varten tarkoitetut pumput, joiden akselinopeudet ovat vähintään 8 000  rpm maksimitoimintamoodissa tai joiden poistumispaineet ovat vähintään 7 MPa.

| c. | Nestemäisiä polttoaineita varten tarkoitetut kaasuturbiinit, joiden akselinopeudet ovat vähintään 8 000  rpm maksimitoimintamoodissa. |
| --- | --- |

c.

Nestemäisiä polttoaineita varten tarkoitetut kaasuturbiinit, joiden akselinopeudet ovat vähintään 8 000  rpm maksimitoimintamoodissa.

M3A5

Nestemäisen, lietemäisen ja geelimäisen ajoaineen (myös hapettimien) ohjausjärjestelmät ja niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit, joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä ja jotka on suunniteltu tai muunnettu toimimaan yli 10 g:n rms ja 20 Hz – 2 kHz:n tärinäolosuhteissa.

Huom.:

| 1. | 3.A.5 kohdassa määritellään ainoastaan seuraavat servoventtiilit, pumput ja kaasuturbiinit:







  a. | Servoventtiilit, jotka on suunniteltu vähintään 24 litran minuutissa virtausnopeuksille ja vähintään 7 MPa:n absoluuttipaineelle ja joiden toimilaitteen vasteaika on alle 100 ms. |
| --- | --- | --- |

1.

a.

Servoventtiilit, jotka on suunniteltu vähintään 24 litran minuutissa virtausnopeuksille ja vähintään 7 MPa:n absoluuttipaineelle ja joiden toimilaitteen vasteaika on alle 100 ms.

| b. | Pumput nestemäisiä ajoaineita varten, joiden akselinopeudet ovat vähintään 8 000 rpm maksimitoimintatilassa tai joiden poistumispaineet ovat vähintään 7 MPa. |
| --- | --- |

b.

Pumput nestemäisiä ajoaineita varten, joiden akselinopeudet ovat vähintään 8 000 rpm maksimitoimintatilassa tai joiden poistumispaineet ovat vähintään 7 MPa.

| c. | Nestemäisiä ajoaineita varten tarkoitettujen turbopumppujen kaasuturbiinit, joiden akselinopeudet ovat vähintään 8 000 rpm maksimitoimintatilassa. |
| --- | --- |

c.

Nestemäisiä ajoaineita varten tarkoitettujen turbopumppujen kaasuturbiinit, joiden akselinopeudet ovat vähintään 8 000 rpm maksimitoimintatilassa.

| 2. | 3.A.5 kohdassa määriteltyjä järjestelmiä ja komponentteja voidaan viedä maasta osana satelliitteja. |
| --- | --- |

2.

| e. | Palokammiot ja suuttimet, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”, 9A004 kohdassa määritellyissä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa. |
| --- | --- |

e.

Palokammiot ja suuttimet, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”, 9A004 kohdassa määritellyissä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa.

M3A10

Palokammiot ja suuttimet nestemäistä ajoainetta käyttäviä rakettimoottoreita varten, joita voidaan käyttää 2.A.1.c.2 tai 20.A.1.b.2 kohdassa määritellyissä alajärjestelmissä.

9A107

Muut kuin 9A007 kohdassa määritellyt kiinteää polttoainetta käyttävät rakettimoottorit, joita voidaan käyttää kantomatkaltaan 300 km:n täydellisissä rakettijärjestelmissä tai miehittämättömissä ilma-aluksissa ja joiden kokonaisimpulssikapasiteetti on vähintään 0,841 MNs.

| Huom.: | KATSO MYÖS 9A119 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

M20A1b1

Kiinteää ajoainetta käyttävät rakettimoottorit tai hybridirakettimoottorit, joiden kokonaisimpulssikapasiteetti on 8,41 × 105 Ns tai suurempi, mutta vähemmän kuin 1,1 × 106 Ns;

9A108

Seuraavat muut kuin 9A008 kohdassa määritellyt komponentit, jotka on erityisesti suunniteltu kiinteää polttoainetta käyttävien rakettien työntövoimajärjestelmiä varten:

| a. | Rakettimoottorien kotelot ja niiden ”eristys” komponentit, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”, 9A004 kohdassa määritellyissä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa; |
| --- | --- |

a.

Rakettimoottorien kotelot ja niiden ”eristys” komponentit, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”, 9A004 kohdassa määritellyissä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa;

| b. | Rakettien suuttimet, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”, 9A004 kohdassa määritellyissä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa; |
| --- | --- |

b.

Rakettien suuttimet, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”, 9A004 kohdassa määritellyissä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa;

M3A3

Rakettimoottorien kotelot ja niiden ’eristys’komponentit ja suuttimet, joita voidaan käyttää 1.A tai 19.A.1 kohdassa määritellyissä järjestelmissä.

M3A3

Tekn. huom.:

3.A.3 kohdan ’eristystä’ on tarkoitus käyttää rakettimoottorien osissa, so. rungossa, suuttimessa, läpivienneissä ja rungon väliseinissä, ja se käsittää eristäviä tai tulenkestäviä materiaaleja sisältäviä vulkanoidun tai puolivulkanoidun seoskumin levykerroksia. Sitä voidaan käyttää myös rasituksen vaimennustuppeina tai -liuskoina.

| Huom.: | Kohdassa 3.C.2 on ’eristys’ materiaali irtotavarana tai levyinä. |
| --- | --- |

Huom.:

| c. | Työntövoimavektorin ohjauksen alajärjestelmät, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”;


  Tekn. huom.:



  Esimerkkejä tavoista, joilla saavutetaan 9A108.c kohdassa määritelty työntövoimavektorin ohjaus:








  1. | Taipuisa suutin; |
| --- | --- | --- |

c.

Työntövoimavektorin ohjauksen alajärjestelmät, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”;

Tekn. huom.:

Esimerkkejä tavoista, joilla saavutetaan 9A108.c kohdassa määritelty työntövoimavektorin ohjaus:

1.

Taipuisa suutin;

| 2. | Neste- tai toisiokaasusuihkutus; |
| --- | --- |

2.

Neste- tai toisiokaasusuihkutus;

| 3. | Liikkuva moottori tai suutin; |
| --- | --- |

3.

Liikkuva moottori tai suutin;

| 4. | Poistokaasuvirtauksen poikkeutus (suihkusiivekkeet tai -tangot); tai |
| --- | --- |

4.

Poistokaasuvirtauksen poikkeutus (suihkusiivekkeet tai -tangot); tai

| 5. | Työntövoimalaipat. |
| --- | --- |

5.

Työntövoimalaipat.

M2A1e

Työntövoimavektorin ohjauksen alajärjestelmät, joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä, lukuun ottamatta jäljempänä olevassa 2.A.1 kohtaa koskevassa huomautuksessa mainittuja alajärjestelmiä, jotka on suunniteltu sellaisia rakettijärjestelmiä varten, joiden ”kantomatka”/”hyötykuorma” ei ylitä 1.A kohdassa määriteltyjen järjestelmien kapasiteettia;

Tekn. huom.:

2.A.1.e kohta käsittää seuraavat menetelmät työntövektorin ohjausta varten:

| a. | Taipuisa suutin; |
| --- | --- |

a.

Taipuisa suutin;

| b. | Neste- tai toisiokaasusuihkutus; |
| --- | --- |

b.

Neste- tai toisiokaasusuihkutus;

| c. | Liikuteltavissa oleva moottori tai suutin; |
| --- | --- |

c.

Liikuteltavissa oleva moottori tai suutin;

| d. | Poistokaasuvirtauksen poikkeutus (suihkusiivekkeet tai -tangot); |
| --- | --- |

d.

Poistokaasuvirtauksen poikkeutus (suihkusiivekkeet tai -tangot);

| e. | Työntövoimalaippojen käyttö. |
| --- | --- |

e.

Työntövoimalaippojen käyttö.

9A109

Seuraavat hybridirakettimoottorit ja erityisesti suunnitellut komponentit:

| a. | Muut kuin 9A009 kohdassa määritellyt hybridirakettimoottorit, joita voidaan käyttää kantomatkaltaan 300 km:n täydellisissä rakettijärjestelmissä tai miehittämättömissä ilma-alusjärjestelmissä ja joiden kokonaisimpulssikapasiteetti on vähintään 0,841 MNs, ja erityisesti niitä varten suunnitellut komponentit; |
| --- | --- |

a.

Muut kuin 9A009 kohdassa määritellyt hybridirakettimoottorit, joita voidaan käyttää kantomatkaltaan 300 km:n täydellisissä rakettijärjestelmissä tai miehittämättömissä ilma-alusjärjestelmissä ja joiden kokonaisimpulssikapasiteetti on vähintään 0,841 MNs, ja erityisesti niitä varten suunnitellut komponentit;

| b. | Erityisesti suunnitellut komponentit 9A009 kohdassa määritellyille hybridirakettimoottoreille, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”. |
| --- | --- |

b.

Erityisesti suunnitellut komponentit 9A009 kohdassa määritellyille hybridirakettimoottoreille, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”.

| Huom.: | KATSO MYÖS 9A009 JA 9A119 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

M3A6

Erityisesti suunnitellut komponentit 2.A.1.c.1 ja 20.A.1.b.1 kohdassa määritellyille hybridirakettimoottoreille.

M20A1b

Rakettien työntövoima-alajärjestelmät, joita ei ole määritelty 2.A.1 kohdassa ja joita voidaan käyttää 19.A.1 kohdassa määritellyissä järjestelmissä seuraavasti:

| 1. | Kiinteää ajoainetta käyttävät rakettimoottorit tai hybridirakettimoottorit, joiden kokonaisimpulssikapasiteetti on 8,41 × 105 Ns tai suurempi, mutta vähemmän kuin 1,1 × 106 Ns; |
| --- | --- |

1.

Kiinteää ajoainetta käyttävät rakettimoottorit tai hybridirakettimoottorit, joiden kokonaisimpulssikapasiteetti on 8,41 × 105 Ns tai suurempi, mutta vähemmän kuin 1,1 × 106 Ns;

| 2. | Nestemäistä ajoainetta käyttävät rakettimoottorit, jotka on integroitu, tai suunniteltu tai muunnettu integroitaviksi, nestemäistä ajoainetta käyttävään tyontövoimajärjestelmään, jonka kokonaisimpulssikapasiteetti on 8,41 × 105 Ns tai suurempi, mutta vähemmän kuin 1,1 × 106 Ns; |
| --- | --- |

2.

Nestemäistä ajoainetta käyttävät rakettimoottorit, jotka on integroitu, tai suunniteltu tai muunnettu integroitaviksi, nestemäistä ajoainetta käyttävään tyontövoimajärjestelmään, jonka kokonaisimpulssikapasiteetti on 8,41 × 105 Ns tai suurempi, mutta vähemmän kuin 1,1 × 106 Ns;

M2A1c

Seuraavat rakettien työntövoima-alajärjestelmät, joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä:

| 1. | Kiinteää ajoainetta käyttävät rakettimoottorit tai hybridirakettimoottorit, joiden kokonaisimpulssikapasiteetti on yhtä suuri tai suurempi kuin 1,1 × 106 Ns; |
| --- | --- |

1.

Kiinteää ajoainetta käyttävät rakettimoottorit tai hybridirakettimoottorit, joiden kokonaisimpulssikapasiteetti on yhtä suuri tai suurempi kuin 1,1 × 106 Ns;

| 2. | Nestemäistä ajoainetta käyttävät rakettimoottorit, jotka on integroitu, tai suunniteltu tai muunnettu integroitaviksi, nestemäistä ajoainetta käyttävään työntövoimajärjestelmään, jonka kokonaisimpulssikapasiteetti on yhtä suuri tai suurempi kuin 1,1 × 106 Ns;








  Huom.: | Kohdassa 2.A.1.c.2 määriteltyjä nestemäistä ajoainetta käyttäviä radankorjausmoottoreita (apogeum) tai asemansäilytysmoottoreita (station keeping), jotka on suunniteltu tai muunnettu käytettäviksi satelliiteissa, voidaan käsitellä II luokan tuotteina, jos alajärjestelmän vientiä varten on saatu selvitys lopullisesta käytöstä ja määrärajoitukset vastaavat edellä tarkoitettua poikkeuksen mahdollistavaa loppukäyttöä, jos niiden työntövoima tyhjiössä on enintään 1kN. |
| --- | --- | --- |

2.

Nestemäistä ajoainetta käyttävät rakettimoottorit, jotka on integroitu, tai suunniteltu tai muunnettu integroitaviksi, nestemäistä ajoainetta käyttävään työntövoimajärjestelmään, jonka kokonaisimpulssikapasiteetti on yhtä suuri tai suurempi kuin 1,1 × 106 Ns;

Huom.:

9A110

Muut kuin 9A010 kohdassa määritellyt komposiittirakenteet, -laminaatit ja niistä tehdyt valmisteet, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäviksi ’ohjuksissa’ tai 9A005, 9A007, 9A105, 9A106.c, 9A107, 9A108.c, 9A116 tai 9A119 kohdassa määritellyissä alajärjestelmissä.

| Huom.: | KATSO MYÖS 1A002 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

Tekn. huom.:

9A110 kohdassa ’ohjus’ tarkoittaa täydellisiä rakettijärjestelmiä ja miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä, joiden kantomatka on yli 300 km.

M6A1

Komposiittirakenteet, -laminaatit ja niistä tehdyt valmisteet, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäviksi 1.A, 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määritellyissä järjestelmissä ja 2.A tai 20.A kohdassa määritellyissä alajärjestelmissä.

9A111

Pulssisuihkumoottorit, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa” tai 9A012 tai 9A112.a kohdassa tarkoitetuissa miehittämättömissä ilma-aluksissa, sekä niitä varten erityisesti suunnitellut komponentit.

| Huom.: | KATSO MYÖS 9A011 JA 9A118 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

M3A2

Patoputki- (ramjet), ahtoputki- (scramjet), pulssisuihku- tai ’yhdistelmätahtimoottorit’, mukaan lukien palonsäätelylaitteet, ja erityisesti niitä varten suunnitellut komponentit, joita voidaan käyttää 1.A tai 19.A.2 kohdassa määritellyissä järjestelmissä.

Tekn. huom.:

Kohdan 3.A.2 ’yhdistelmätahtimoottorit’ ovat seuraavantyyppisiä kaksi- tai useampitahtisia moottoreita: kaasuturbiinimoottori (suihkuturbiini, turboprop, ohivirtaus ja akseliturbiini), patoputki-, ahtoputki-, pulssisuihku-, PDE-moottori, rakettimoottori (nestemäistä/kiinteää ajoainetta käyttävä ja hybridi).

9A112

Seuraavat muut kuin 9A012 kohdassa määritellyt ”miehittämättömät ilma-alukset” (UAV):

| a. | ”Miehittämättömät ilma-alukset” (UAV), joiden kantomatka on 300 km; |
| --- | --- |

a.

”Miehittämättömät ilma-alukset” (UAV), joiden kantomatka on 300 km;

| b. | ”Miehittämättömät ilma-alukset” (UAV), joilla on kaikki seuraavat:






  1. | Jokin seuraavista:






  a. | Riippumaton lennonhallinta- ja suunnistuskyky; tai |
| --- | --- | --- | --- |

b.

”Miehittämättömät ilma-alukset” (UAV), joilla on kaikki seuraavat:

1.

Jokin seuraavista:

a.

Riippumaton lennonhallinta- ja suunnistuskyky; tai

| b. | Kyky suorittaa johdettu lento suoran näköetäisyyden ulkopuolelle operaattorin avustuksella; ja |
| --- | --- |

b.

Kyky suorittaa johdettu lento suoran näköetäisyyden ulkopuolelle operaattorin avustuksella; ja

| 2. | Jokin seuraavista:






  a. | Sisältää aerosolin annostelujärjestelmän/-mekanismin, jonka tilavuus on yli 20 litraa; tai |
| --- | --- | --- |

2.

Jokin seuraavista:

a.

Sisältää aerosolin annostelujärjestelmän/-mekanismin, jonka tilavuus on yli 20 litraa; tai

| b. | Suunniteltu tai muunnettu sisältämään aerosolin annostelujärjestelmän/-mekanismin, jonka tilavuus on yli 20 litraa. |
| --- | --- |

b.

Suunniteltu tai muunnettu sisältämään aerosolin annostelujärjestelmän/-mekanismin, jonka tilavuus on yli 20 litraa.

Tekn. huom.:

| 1. | Aerosoli koostuu hiukkasista tai nesteistä, jotka eivät ole polttoaineen ainesosia, sivutuotteita tai lisäaineita ja jotka levitetään ilmakehään hyötykuormassa. Esimerkkejä aerosoleista ovat tuholaistorjuntaan käytettävät torjunta-aineet ja pilveen kylvettävät kuivakemikaalit. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Aerosolin annostelujärjestelmä/-mekanismi sisältää kaikki laitteet (mekaaniset, sähköiset, hydrauliset jne.), jotka tarvitaan aerosolin varastointia ja ilmakehään levittämistä varten. Näihin sisältyy mahdollisuus ruiskuttaa aerosolia palamisesta syntyneeseen poistohöyryyn tai potkurin potkurivirtaan. |
| --- | --- |

2.

M19A2

Täydelliset miehittämättömät ilma-alusjärjestelmät (mukaan lukien risteilyohjusjärjestelmät, maalilennokit ja tiedustelulennokit), joita ei ole määritelty 1.A.2 kohdassa ja joiden ”kantomatka” on vähintään 300 km.

M19A3

Täydelliset miehittämättömät ilma-alusjärjestelmät, joita ei ole määritelty 1.A.2 tai 19.A.2 kohdassa ja joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

| a. | Niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Riippumaton lennonhallinta- ja suunnistuskyky; tai |
| --- | --- | --- |

a.

Niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Riippumaton lennonhallinta- ja suunnistuskyky; tai

| 2. | Kyky suorittaa johdettu lento suoran näköetäisyyden ulkopuolelle operaattorin avustuksella; ja |
| --- | --- |

2.

Kyky suorittaa johdettu lento suoran näköetäisyyden ulkopuolelle operaattorin avustuksella; ja

| b. | Niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:






  1. | Sisältää aerosolin annostelujärjestelmän/mekanismin, jonka tilavuus on yli 20 litraa; tai |
| --- | --- | --- |

b.

Niillä on jokin seuraavista ominaisuuksista:

1.

Sisältää aerosolin annostelujärjestelmän/mekanismin, jonka tilavuus on yli 20 litraa; tai

| 2. | Ne on suunniteltu tai muunnettu sisältämään aerosolin annostelujärjestelmän/mekanismin, jonka tilavuus on yli 20 litraa. |
| --- | --- |

2.

Ne on suunniteltu tai muunnettu sisältämään aerosolin annostelujärjestelmän/mekanismin, jonka tilavuus on yli 20 litraa.

| Huom.: | 19.A.3 kohdassa ei aseta valvonnanalaiseksi ilma-alusten pienoismalleja, jotka on erityisesti suunniteltu vapaa-ajan tai kilpailutarkoituksiin. |
| --- | --- |

Huom.:

Tekn. huom.:

| 1. | Aerosoli koostuu hiukkasista tai nesteistä, jotka eivät ole polttoaineen ainesosia, sivutuotteita tai lisäaineita ja jotka levitetään ilmakehään ”hyötykuormassa”. Esimerkkejä aerosoleista ovat tuholaistorjuntaan käytettävät torjunta-aineet ja pilveen kylvettävät kuivakemikaalit. |
| --- | --- |

1.

9A115

Seuraavat laukaisuapulaitteet:

| a. | Käsittelyä, hallintaa, aktivointia tai laukaisua varten tarkoitetut kojeet ja laitteet, jotka on suunniteltu tai muunnettu 9A004 kohdassa määriteltyjä avaruuteen laukaisussa käytettäviä kantoraketteja, 9A104 kohdassa määriteltyjä luotainraketteja tai 9A012 tai 9A112.a kohdassa määriteltyjä miehittämättömiä ilma-aluksia varten; |
| --- | --- |

a.

Käsittelyä, hallintaa, aktivointia tai laukaisua varten tarkoitetut kojeet ja laitteet, jotka on suunniteltu tai muunnettu 9A004 kohdassa määriteltyjä avaruuteen laukaisussa käytettäviä kantoraketteja, 9A104 kohdassa määriteltyjä luotainraketteja tai 9A012 tai 9A112.a kohdassa määriteltyjä miehittämättömiä ilma-aluksia varten;

M12A1

Kojeet ja laitteet, jotka on suunniteltu tai muunnettu 1.A, 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määriteltyjen järjestelmien käsittelyä, hallintaa, aktivointia tai laukaisua varten.

| b. | Kuljetusta, käsittelyä, hallintaa, aktivointia tai laukaisua varten tarkoitetut ajoneuvot, jotka on suunniteltu tai muunnettu 9A004 kohdassa määriteltyjä avaruuteen laukaisussa käytettäviä kantoraketteja tai 9A104 kohdassa määriteltyjä luotainraketteja varten. |
| --- | --- |

b.

Kuljetusta, käsittelyä, hallintaa, aktivointia tai laukaisua varten tarkoitetut ajoneuvot, jotka on suunniteltu tai muunnettu 9A004 kohdassa määriteltyjä avaruuteen laukaisussa käytettäviä kantoraketteja tai 9A104 kohdassa määriteltyjä luotainraketteja varten.

M12A2

Alukset, jotka on suunniteltu tai muunnettu 1.A, kohdassa määriteltyjen järjestelmien kuljetusta, käsittelyä, hallintaa, aktivointia tai laukaisua varten.

9A116

Seuraavat ilmakehään palaamaan suunnitellut alukset, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”, sekä niitä varten suunnitellut tai muunnetut laitteet:

| a. | Ilmakehään palaamaan suunnitellut alukset; |
| --- | --- |

a.

Ilmakehään palaamaan suunnitellut alukset;

| b. | Keraamisista tai sulamalla kuluvista aineista valmistetut lämpösuojukset ja niiden osat; |
| --- | --- |

b.

Keraamisista tai sulamalla kuluvista aineista valmistetut lämpösuojukset ja niiden osat;

| c. | Kevyistä, suuren ominaislämmön omaavista aineista valmistetut jäähdytyslevyt ja niiden osat; |
| --- | --- |

c.

Kevyistä, suuren ominaislämmön omaavista aineista valmistetut jäähdytyslevyt ja niiden osat;

| d. | Ilmakehään palaaviin aluksiin erityisesti suunnitellut elektroniset laitteet. |
| --- | --- |

d.

Ilmakehään palaaviin aluksiin erityisesti suunnitellut elektroniset laitteet.

M2A1b

Seuraavat ilmakehään palaamaan suunnitellut alukset ja niitä varten suunnitellut tai muunnetut laitteet, joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä, lukuun ottamatta jäljempänä olevassa 2.A.1 kohtaa koskevassa huomautuksessa tarkoitettuja aluksia, jotka on suunniteltu aseistamattomia hyötykuormia varten:

| 1. | Keraamisista tai sulamalla kuluvista aineista valmistetut lämpösuojukset ja niiden osat; |
| --- | --- |

1.

Keraamisista tai sulamalla kuluvista aineista valmistetut lämpösuojukset ja niiden osat;

| 2. | Kevyistä, suuren ominaislämmön omaavista aineista valmistetut jäähdytyslevyt ja niiden osat; |
| --- | --- |

2.

Kevyistä, suuren ominaislämmön omaavista aineista valmistetut jäähdytyslevyt ja niiden osat;

| 3. | Ilmakehään palaaviin aluksiin erityisesti suunnitellut elektroniset laitteet; |
| --- | --- |

3.

Ilmakehään palaaviin aluksiin erityisesti suunnitellut elektroniset laitteet;

9A117

Rakettien vaiheistusmekanismit, irrotusmekanismit ja vaiheiden väliset laitteet, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa”.

| Huom.: | KATSO MYÖS 9A121. |
| --- | --- |

Huom.:

M3A4

Rakettien vaiheistusmekanismit, irrotusmekanismit ja vaiheiden väliset laitteet, joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä.

| Huom.: | Ks. myös 11.A.5 kohta. |
| --- | --- |

Huom.:

Tekn. huom.:

3.A.4 kohdassa määritellyt vaiheistus- ja irrotusmekanismit saattavat sisältää joitakin seuraavista komponenteista:

| — | pyrotekniset pultit, mutterit ja sakkelit; |
| --- | --- |

—

pyrotekniset pultit, mutterit ja sakkelit;

| — | irrotusvaiheen lukitusmekanismit (ball locks); |
| --- | --- |

—

irrotusvaiheen lukitusmekanismit (ball locks);

| — | pyöröleikkauslaitteet; |
| --- | --- |

—

pyöröleikkauslaitteet;

| — | joustavat pitkänomaiset suunnatun räjähdysvaikutuksen omaavat räjähteet (FLSC). |
| --- | --- |

—

joustavat pitkänomaiset suunnatun räjähdysvaikutuksen omaavat räjähteet (FLSC).

9A118

Palonsäätelylaitteet, joita voidaan käyttää 9A011 tai 9A111 kohdassa määritellyissä moottoreissa, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa” tai 9A012 tai 9A112.a kohdassa määritellyissä miehittämättömissä ilma-aluksissa.

M3A2

Patoputki- (ramjet), ahtoputki- (scramjet), pulssisuihku- tai ’yhdistelmätahtimoottorit’, mukaan lukien palonsäätelylaitteet, ja erityisesti niitä varten suunnitellut komponentit, joita voidaan käyttää 1.A tai 19.A.2 kohdassa määritellyissä järjestelmissä.

Tekn. huom.:

Kohdan 3.A.2 ’yhdistelmätahtimoottorit’ ovat seuraavantyyppisiä kaksi- tai useampitahtisia moottoreita: kaasuturbiinimoottori (suihkuturbiini, turboprop, ohivirtaus ja akseliturbiini), patoputki-, ahtoputki-, pulssisuihku-, PDE-moottori, rakettimoottori (nestemäistä/kiinteää ajoainetta käyttävä ja hybridi).

9A119

Muut kuin 9A005, 9A007, 9A009, 9A105, 9A107 ja 9A109 kohdassa määritellyt yksittäiset rakettien vaiheet, joita voidaan käyttää täydellisissä rakettijärjestelmissä tai miehittämättömissä ilma-aluksissa, joiden kantomatka on 300 km.

M2A1a

Yksittäiset rakettien vaiheet, joita voidaan käyttää 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä;

M20A1a

Muut täydelliset alajärjestelmät seuraavasti: a. Yksittäiset rakettien vaiheet, joita ei ole määritelty 2.A.1 kohdassa ja joita voidaan käyttää 19.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä.

9A120

Muut kuin 9A006 kohdassa määritellyt nestemäisen polttoaineen säiliöt, jotka on erityisesti suunniteltu 1C111 kohdassa määritellyille polttoaineille tai ’muille nestemäisille polttoaineille’ ja joita käytetään rakettijärjestelmissä, jotka pystyvät kuljettamaan vähintään 500 kg:n hyötykuorman vähintään 300 km:n etäisyydelle.

M3A8

Nestemäisen ajoaineen säiliöt, jotka on erityisesti suunniteltu 4.C kohdassa valvonnanalaisiksi asetetuille ajoaineille tai muille nestemäisille ajoaineille, joita käytetään 1.A.1 kohdassa määritellyissä järjestelmissä.

9A121

Sähköiset yhdysliittimet ja vaiheiden väliset liittimet, jotka on erityisesti suunniteltu ”ohjuksiin”, 9A004 kohdassa määriteltyihin avaruuteen laukaisussa käytettäviin kantoraketteihin tai 9A104 kohdassa määriteltyihin luotainraketteihin.

Tekn. huom.:

9A121 kohdassa tarkoitettuihin vaiheiden välisiin liittimiin kuuluvat myös sähköiset liittimet, jotka asennetaan ”ohjuksen”, avaruuteen laukaisussa käytettävän kantoraketin tai luotainraketin ja niiden hyötykuorman välille.

M11A5

Sähköiset yhdys- ja vaiheiden väliset liittimet, jotka on erityisesti suunniteltu 1.A.1 tai 19.A.1 kohdassa määriteltyihin järjestelmiin.

Tekn. huom.:

11.A.5 kohdassa tarkoitettuihin vaiheiden välisiin liittimiin kuuluvat myös sähköiset liittimet, jotka asennetaan 1.A.1 tai 19.A.1 kohdassa määriteltyjen järjestelmien ja niiden ”hyötykuorman” välille.

9B   Testaus-, tarkastus- ja tuotantolaitteet

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 9B005 | On-line (tosiaikaiset) -ohjausjärjestelmät, instrumentointi (anturit mukaan lukien) tai automaattiset tiedonkeruu- ja -käsittelylaitteet, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi seuraavissa:







  Huom.: | KATSO MYÖS 9B105 KOHTA. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

9B005

On-line (tosiaikaiset) -ohjausjärjestelmät, instrumentointi (anturit mukaan lukien) tai automaattiset tiedonkeruu- ja -käsittelylaitteet, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi seuraavissa:

Huom.:

| a. | Tuulitunnelit, jotka on suunniteltu vähintään 1,2 Machin nopeuksille;








  Huom.: | 9B005.a kohdassa ei aseteta valvonnanalaisiksi tuulitunneleita, jotka on erityisesti suunniteltu koulutustarkoituksiin ja joiden ’testauslohkon koko’ (lateraalisesti mitattuna) on alle 250 mm; |
| --- | --- | --- |

a.

Tuulitunnelit, jotka on suunniteltu vähintään 1,2 Machin nopeuksille;

Huom.:

Tekn. huom.:

’Testauslohkon koko’ tarkoittaa ympyrän halkaisijaa, neliön sivua tai suorakaiteen pisintä sivua testauslohkon laajimmalla kohdalla mitattuna.

| b. | Laitteet, joilla simuloidaan virtausympäristöjä yli 5 Machin nopeuksilla, mukaan lukien hot-shot-tunnelit, plasmakaaritunnelit, paineiskuputket, paineiskutunnelit, kaasutunnelit ja kevyet kaasutykit; tai |
| --- | --- |

b.

Laitteet, joilla simuloidaan virtausympäristöjä yli 5 Machin nopeuksilla, mukaan lukien hot-shot-tunnelit, plasmakaaritunnelit, paineiskuputket, paineiskutunnelit, kaasutunnelit ja kevyet kaasutykit; tai

| c. | Tuulitunnelit ja laitteet, muut kuin kaksidimensioiset lohkot, joilla voidaan simuloida virtauksia, joiden Reynoldsin luku on yli 25 × 106. |
| --- | --- |

c.

Tuulitunnelit ja laitteet, muut kuin kaksidimensioiset lohkot, joilla voidaan simuloida virtauksia, joiden Reynoldsin luku on yli 25 × 106.

M15B2

Mach 0,9 tai suuremmille nopeuksille tarkoitetut ’aerodynaamiset testauslaitokset’, joita voidaan käyttää 1.A tai 19.A kohdassa määriteltyjä järjestelmiä tai 2.A tai 20.A kohdassa määriteltyjä alajärjestelmiä varten.

| Huom.: | 15.B.2 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi enintään Mach 3 nopeuksille tarkoitettuja tuulitunneleita, joiden ’testauslohkon poikkileikkauksen koko’ on enintään 250 mm. |
| --- | --- |

Huom.:

15.B.2 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi enintään Mach 3 nopeuksille tarkoitettuja tuulitunneleita, joiden ’testauslohkon poikkileikkauksen koko’ on enintään 250 mm.

Tekn. huom.:

| 1. | ’Aerodynaamisiin testauslaitoksiin’ kuuluvat tuulitunnelit ja paineiskutunnelit, joissa tutkitaan ilmavirtausta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ’Testauslohkon poikkileikkauksen koko’ tarkoittaa ympyrän halkaisijaa, neliön sivua tai suorakaiteen pisintä sivua tai ellipsin pääakselia ’testauslohkon poikkileikkauksen’ laajimmalta kohdalta mitattuna. ’Testauslohkon poikkileikkaus’ on virtaussuuntaan nähden kohtisuorassa oleva lohko. |
| --- | --- |

2.

9B006

Akustisen värähtelyn testauslaitteet, joilla voidaan tuottaa vähintään 160 dB:n äänenpainetasoja (verrattuna 20 μPa:iin) ja joiden nimellinen ulostuloteho on vähintään 4 kW testikammion lämpötilan ollessa yli 1 273 K (1 000 °C), sekä erityisesti niitä varten suunnitellut kvartsikuumentimet.

| Huom.: | KATSO MYÖS 9B106 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

M15B4b

Ympäristöolosuhdekammiot, joilla voidaan simuloida kaikkia seuraavia lento-olosuhteita:

| 1. | Vähintään 140 dB:n (verrattuna 2 × 10– 5 N/m2:iin) yleisäänenpainetasoja tai vähintään 4 kW:n mitoitettua akustista kokonaistehoa; ja |
| --- | --- |

1.

Vähintään 140 dB:n (verrattuna 2 × 10– 5 N/m2:iin) yleisäänenpainetasoja tai vähintään 4 kW:n mitoitettua akustista kokonaistehoa; ja

| 2. | Jokin seuraavista: a. Korkeus vähintään 15 km; tai b. Lämpötilan vaihtelu alle – 50 °C:sta yli + 125 °C:seen. |
| --- | --- |

2.

Jokin seuraavista: a. Korkeus vähintään 15 km; tai b. Lämpötilan vaihtelu alle – 50 °C:sta yli + 125 °C:seen.

9B105

Vähintään 0,9 Machin nopeuksille tarkoitetut ’aerodynaamiset testauslaitokset’, joita voidaan käyttää ’ohjuksia’ tai niiden alajärjestelmiä varten.

| Huom.: | KATSO MYÖS 9B005 KOHTA. |
| --- | --- |

Huom.:

| Huom.: | 9B105 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi enintään 3 Machin nopeuksille tarkoitettuja tullitunneleita, joiden ’testauslohkon poikkileikkauksen koko’ on enintään 250 mm. |
| --- | --- |

Huom.:

Tekn. huom.:

| 1. | 9B105 kohdassa ’aerodynaamisiin testauslaitoksiin’ kuuluvat tuulitunnelit ja paineiskutunnelit, joissa tutkitaan ilmavirtausta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | 9B105 kohtaa koskevassa huomautuksessa ’testauslohkon poikkileikkauksen koko’ tarkoittaa ympyrän halkaisijaa, neliön sivua, suorakaiteen pisintä sivua tai ellipsin pääakselia testauslohkon poikkileikkauksen laajimmalla kohdalla mitattuna. ’Testauslohkon poikkileikkaus’ on virtaussuuntaan nähden kohtisuorassa oleva lohko. |
| --- | --- |

2.

| 3. | 9B105 kohdassa ’ohjuksella’ tarkoitetaan täydellisiä rakettijärjestelmiä ja miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä, joiden kantomatka on yli 300 km. |
| --- | --- |

3.

M15B2

Mach 0,9 tai suuremmille nopeuksille tarkoitetut ’aerodynaamiset testauslaitokset’, joita voidaan käyttää 1.A tai 19.A kohdassa määriteltyjä järjestelmiä tai 2.A tai 20.A kohdassa määriteltyjä alajärjestelmiä varten.

| Huom.: | 15.B.2 kohdassa ei aseteta valvonnanalaiseksi enintään Mach 3 nopeuksille tarkoitettuja tuulitunneleita, joiden ’testauslohkon poikkileikkauksen koko’ on enintään 250 mm. |
| --- | --- |

Huom.:

Tekn. huom.:

| 1. | ’Aerodynaamisiin testauslaitoksiin’ kuuluvat tuulitunnelit ja paineiskutunnelit, joissa tutkitaan ilmavirtausta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ’Testauslohkon poikkileikkauksen koko’ tarkoittaa ympyrän halkaisijaa, neliön sivua tai suorakaiteen pisintä sivua tai ellipsin pääakselia ’testauslohkon poikkileikkauksen’ laajimmalta kohdalta mitattuna. ’Testauslohkon poikkileikkaus’ on virtaussuuntaan nähden kohtisuorassa oleva lohko. |
| --- | --- |

2.

9B106

Seuraavat ympäristöolosuhdekammiot tai kaiuttomat huoneet:

| a. | Ympäristöolosuhdekammiot, joilla voidaan simuloida kaikkia seuraavia lento-olosuhteita:






  1. | Jokin seuraavista:






  a. | Korkeus vähintään 15 km; tai |
| --- | --- | --- | --- |

a.

Ympäristöolosuhdekammiot, joilla voidaan simuloida kaikkia seuraavia lento-olosuhteita:

1.

Jokin seuraavista:

a.

Korkeus vähintään 15 km; tai

| b. | Lämpötila vaihtelee alle 223 K:sta (– 50 °C:sta) yli 398 K:iin (+ 125 °C:een); ja |
| --- | --- |

b.

Lämpötila vaihtelee alle 223 K:sta (– 50 °C:sta) yli 398 K:iin (+ 125 °C:een); ja

| 2. | Ne sisältävät tai on ’suunniteltu tai muunneltu’ sisältämään täristinyksikön tai jonkin muun tärinän testauslaitteen vähintään 10 g:n rms tärinäolosuhteita varten ’paljaalla alustalla’ mitattuna 20 Hz:n ja 2 kHz:n välillä ja tuottavat samalla vähintään 5 kN:n voimia;


  Tekn. huom.:









  1. | 9B106.a.2 kohdassa kuvataan järjestelmiä, joilla voidaan synnyttää yhden aallon (esim. siniaalto) tärinäolosuhteita, ja järjestelmiä, joilla voidaan synnyttää laajan aaltoalueen satunnaista tärinää (eli tehospektri); |
| --- | --- | --- |

2.

Ne sisältävät tai on ’suunniteltu tai muunneltu’ sisältämään täristinyksikön tai jonkin muun tärinän testauslaitteen vähintään 10 g:n rms tärinäolosuhteita varten ’paljaalla alustalla’ mitattuna 20 Hz:n ja 2 kHz:n välillä ja tuottavat samalla vähintään 5 kN:n voimia;

Tekn. huom.:

1.

| 2. | 9B106.a.2 kohdassa ’suunniteltu tai muunnettu’ tarkoittaa sitä, että ympäristöolosuhdekammiossa on asianmukaiset rajapinnat (esimerkiksi sulkemislaitteet), jotta siihen voidaan sisällyttää 2B116 kohdassa määritelty täristinyksikkö tai jokin muu tärinän testauslaite. |
| --- | --- |

2.

| 3. | 9B106.a.2 kohdassa ’paljaalla alustalla’ tarkoitetaan tasaista alustaa tai pintaa ilman kiinnittimiä tai liittimiä. |
| --- | --- |

3.

| b. | Ympäristöolosuhdekammiot, joilla voidaan simuloida seuraavia lento-olosuhteita:






  1. | Ääniympäristö on vähintään 140 dB:n (verrattuna 20 μΡa:iin) yleisäänenpainetasolla tai vähintään 4 kW:n mitoitettu akustinen kokonaisteho; ja |
| --- | --- | --- |

b.

Ympäristöolosuhdekammiot, joilla voidaan simuloida seuraavia lento-olosuhteita:

1.

Ääniympäristö on vähintään 140 dB:n (verrattuna 20 μΡa:iin) yleisäänenpainetasolla tai vähintään 4 kW:n mitoitettu akustinen kokonaisteho; ja

| 2. | Korkeus vähintään 15 km; tai |
| --- | --- |

2.

Korkeus vähintään 15 km; tai

| 3. | Lämpötila vaihtelee alle 223 K:sta (– 50 °C:sta) yli 398 K:iin (+ 125 °C:een); |
| --- | --- |

3.

Lämpötila vaihtelee alle 223 K:sta (– 50 °C:sta) yli 398 K:iin (+ 125 °C:een);

M15B4

Ympäristöolosuhdekammiot, joita voidaan käyttää 1.A tai 19.A kohdassa määriteltyjä järjestelmiä tai 2.A tai 20.A kohdassa määriteltyjä alajärjestelmiä varten.

| a. | Ympäristöolosuhdekammiot, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Niillä voidaan simuloida jotakin seuraavista lento-olosuhteista:






  a. | Korkeus vähintään 15 km; tai |
| --- | --- | --- | --- |

a.

Ympäristöolosuhdekammiot, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Niillä voidaan simuloida jotakin seuraavista lento-olosuhteista:

a.

Korkeus vähintään 15 km; tai

| b. | Lämpötilan vaihtelu alle – 50 °C:sta yli + 125 °C:seen; ja |
| --- | --- |

b.

Lämpötilan vaihtelu alle – 50 °C:sta yli + 125 °C:seen; ja

| 2. | Sisältää tai on suunniteltu tai muunnettu sisältämään täristinyksikön tai jonkin muun tärinän testauslaitteen vähintään 10 g:n rms tärinäolosuhteita varten ’paljaalla alustalla’ mitattuna 20 Hz:n ja 2 kHz:n välillä ja tuottaa samalla vähintään 5 kN:n voimia;


  Tekn. huom.:









  1. | 15.B.4.a.2 kohdassa kuvataan järjestelmiä, joilla voidaan synnyttää yhden aallon (esim. siniaalto) tärinäolosuhteita, ja järjestelmiä, joilla voidaan synnyttää laajan aaltoalueen satunnaista tärinää (eli tehospektri). |
| --- | --- | --- |

2.

Sisältää tai on suunniteltu tai muunnettu sisältämään täristinyksikön tai jonkin muun tärinän testauslaitteen vähintään 10 g:n rms tärinäolosuhteita varten ’paljaalla alustalla’ mitattuna 20 Hz:n ja 2 kHz:n välillä ja tuottaa samalla vähintään 5 kN:n voimia;

Tekn. huom.:

1.

| 2. | 15.B.4.a.2 kohdassa suunniteltu tai muunnettu tarkoittaa sitä, että ympäristöolosuhdekammiossa on asianmukaiset rajapinnat (esimerkiksi sulkemislaitteet), jotta siihen voidaan sisällyttää kyseisessä kohdassa määritelty täristinyksikkö tai jokin muu tärinän testauslaite. |
| --- | --- |

2.

| b. | Ympäristöolosuhdekammiot, joilla voidaan simuloida kaikkia seuraavia lento-olosuhteita:






  1. | Vähintään 140 dB:n (verrattuna 2 × 10– 5 N/m2:iin) yleisäänenpainetasoja tai vähintään 4 kW:n mitoitettua akustista kokonaistehoa; ja |
| --- | --- | --- |

b.

Ympäristöolosuhdekammiot, joilla voidaan simuloida kaikkia seuraavia lento-olosuhteita:

1.

Vähintään 140 dB:n (verrattuna 2 × 10– 5 N/m2:iin) yleisäänenpainetasoja tai vähintään 4 kW:n mitoitettua akustista kokonaistehoa; ja

| 2. | Jokin seuraavista:






  a. | Korkeus vähintään 15 km; tai |
| --- | --- | --- |

2.

Jokin seuraavista:

a.

Korkeus vähintään 15 km; tai

| b. | Lämpötilan vaihtelu alle – 50 °C:sta yli + 125 °C:seen. |
| --- | --- |

b.

Lämpötilan vaihtelu alle – 50 °C:sta yli + 125 °C:seen.

9B115

Erityisesti suunnitellut ”tuotantolaitteet” 9A005–9A009, 9A011, 9A101, 9A102, 9A105–9A109, 9A111, 9A116–9A120 kohdassa määriteltyjä järjestelmiä, alajärjestelmiä ja komponentteja varten.

M2B2

”Tuotantolaitteet”, jotka on erityisesti suunniteltu 2.A kohdassa määriteltyjä alajärjestelmiä varten.

M3B2

”Tuotantolaitteet”, jotka on erityisesti suunniteltu 3.A.1, 3.A.2, 3.A.3, 3.A.4, 3.A.5, 3.A.6, 3.A.8, 3.A.9, 3.A.10 tai 3.C kohdassa määriteltyjä laitteita tai materiaaleja varten.

M20B2

”Tuotantolaitteet”, jotka on erityisesti suunniteltu 20.A kohdassa määriteltyjä alajärjestelmiä varten.

9B116

Erityisesti suunnitellut ”tuotantolaitokset” 9A004 kohdassa määriteltyjä avaruuteen laukaisussa käytettäviä kantoraketteja varten tai 9A005–9A009, 9A011, 9A101, 9A102, 9A104–9A109, 9A111ja 9A116–9A120 kohdassa määriteltyjä järjestelmiä, alajärjestelmiä ja komponentteja varten tai ’ohjuksia’ varten.

Tekn. huom.:

9B116 kohdassa ’ohjuksella’ tarkoitetaan täydellisiä rakettijärjestelmiä ja miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä, joiden kantomatka on yli 300 km.

M1B1

”Tuotantolaitokset”, jotka on erityisesti suunniteltu 1.A kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten.

M2B1

”Tuotantolaitokset”, jotka on erityisesti suunniteltu 2.A kohdassa määriteltyjä alajärjestelmiä varten.

M3B1

”Tuotantolaitokset”, jotka on erityisesti suunniteltu 3.A.1, 3.A.2, 3.A.3, 3.A.4, 3.A.5, 3.A.6, 3.A.8, 3.A.9, 3.A.10 tai 3.C kohdassa määriteltyjä laitteita tai materiaaleja varten.

M19B1

”Tuotantolaitokset”, jotka on erityisesti suunniteltu 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten.

M20B1

”Tuotantolaitokset”, jotka on erityisesti suunniteltu 20.A kohdassa määriteltyjä alajärjestelmiä varten.

9B117

Kiinteää tai nestemäistä polttoainetta käyttäviä raketteja tai rakettimoottoreita varten tarkoitetut testauspenkit ja testaustelineet, joilla on seuraavat ominaisuudet:

| a. | Ne kestävät yli 68 kN työntövoimia; tai |
| --- | --- |

a.

Ne kestävät yli 68 kN työntövoimia; tai

| b. | Niillä voidaan samanaikaisesti mitata kaikkien kolmen akselin työntövoimakomponentteja. |
| --- | --- |

b.

Niillä voidaan samanaikaisesti mitata kaikkien kolmen akselin työntövoimakomponentteja.

M15B3

Testauspenkit ja testaustelineet, joita voidaan käyttää 1.A, 19.A.1 ja 19.A.2 kohdassa määriteltyjä järjestelmiä tai 2.A tai 20.A kohdassa määriteltyjä alajärjestelmiä varten ja joilla voidaan käsitellä kiinteää tai nestemäistä ajoainetta käyttäviä raketteja tai rakettimoottoreita, joilla on yli 68 kN:n työntövoima, tai joilla voidaan samanaikaisesti mitata kaikkien kolmen akselin työntövoimakomponentteja.

9C   Materiaalit

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 9C108 | Muu kuin 9A008 kohdassa määritelty ”eristys”materiaali irtotavarana ja ”sisäpinnanvuoraus” rakettimoottorien koteloihin, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa” tai jotka on erityisesti suunniteltu käytettäviksi ”ohjuksissa”.


  Tekn. huom.:



  9C108 kohdassa ’ohjuksella’ tarkoitetaan täydellisiä rakettijärjestelmiä ja miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä, joiden kantomatka ylittää 300 km. | M3C1 | ’Sisäpinnanvuoraus’, jota voidaan käyttää rakettimoottorien koteloihin 2.A.1.c.1 kohdassa määritellyissä alajärjestelmissä tai joka on erityisesti suunniteltu 20.A.1.b.1 kohdassa määriteltyjä alajärjestelmiä varten.


  Tekn. huom.:



  3.C.1 kohdassa kiinteän ajoaineen ja kotelon tai eristysmateriaalin väliseksi sidokseksi soveltuva ’sisäpinnanvuoraus’ on yleensä nestemäinen polymeeripohjainen, tulenkestävien tai eristysmateriaalien dispersio, esim. hiilitäytteinen HTPB tai muu polymeeri, johon on lisätty kovetusaineita ja joka suihkutetaan tai levitetään kotelon sisäpuolelle. |
| M3C2 | Irtotavarana toimitettava ’eristys’ materiaali, jota voidaan käyttää rakettimoottorien koteloihin 2.A.1.c.1 kohdassa määritellyissä alajärjestelmissä tai joka on erityisesti suunniteltu 20.A.1.b.1 kohdassa määriteltyjä alajärjestelmiä varten.


  Tekn. huom.:



  3.C.2 kohdan ’eristystä’ on tarkoitus käyttää rakettimoottorien osissa, so. rungossa, suuttimessa, läpivienneissä ja rungon väliseinissä, ja se käsittää eristäviä tai tulenkestäviä materiaaleja sisältäviä vulkanoidun tai puolivulkanoidun seoskumin levykerroksia. Sitä voidaan käyttää myös 3.A.3 kohdassa määriteltyinä rasituksen vaimennustuppeina tai -liuskoina. |
| 9C110 | 9A110 kohdassa määriteltyjä komposiittirakenteita, -laminaatteja ja niistä tehtyjä valmisteita varten tarkoitetut hartsikyllästetyt kuituprepregit ja metallipinnoitetut kuitupreformit niitä varten, jotka on valmistettu joko orgaanisesta tai metallimatriisista käyttäen kuitu- tai säievahvisteita, joiden ”ominaisvetolujuus” on suurempi kuin 7,62 × 104 m ja ”ominaiskimmokerroin” suurempi kuin 3,18 × 106 m.







  Huom.: | KATSO MYÖS 1C010 ja 1C210 KOHTA. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

9C108

Muu kuin 9A008 kohdassa määritelty ”eristys”materiaali irtotavarana ja ”sisäpinnanvuoraus” rakettimoottorien koteloihin, joita voidaan käyttää ”ohjuksissa” tai jotka on erityisesti suunniteltu käytettäviksi ”ohjuksissa”.

Tekn. huom.:

9C108 kohdassa ’ohjuksella’ tarkoitetaan täydellisiä rakettijärjestelmiä ja miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä, joiden kantomatka ylittää 300 km.

M3C1

’Sisäpinnanvuoraus’, jota voidaan käyttää rakettimoottorien koteloihin 2.A.1.c.1 kohdassa määritellyissä alajärjestelmissä tai joka on erityisesti suunniteltu 20.A.1.b.1 kohdassa määriteltyjä alajärjestelmiä varten.

Tekn. huom.:

3.C.1 kohdassa kiinteän ajoaineen ja kotelon tai eristysmateriaalin väliseksi sidokseksi soveltuva ’sisäpinnanvuoraus’ on yleensä nestemäinen polymeeripohjainen, tulenkestävien tai eristysmateriaalien dispersio, esim. hiilitäytteinen HTPB tai muu polymeeri, johon on lisätty kovetusaineita ja joka suihkutetaan tai levitetään kotelon sisäpuolelle.

M3C2

Irtotavarana toimitettava ’eristys’ materiaali, jota voidaan käyttää rakettimoottorien koteloihin 2.A.1.c.1 kohdassa määritellyissä alajärjestelmissä tai joka on erityisesti suunniteltu 20.A.1.b.1 kohdassa määriteltyjä alajärjestelmiä varten.

Tekn. huom.:

3.C.2 kohdan ’eristystä’ on tarkoitus käyttää rakettimoottorien osissa, so. rungossa, suuttimessa, läpivienneissä ja rungon väliseinissä, ja se käsittää eristäviä tai tulenkestäviä materiaaleja sisältäviä vulkanoidun tai puolivulkanoidun seoskumin levykerroksia. Sitä voidaan käyttää myös 3.A.3 kohdassa määriteltyinä rasituksen vaimennustuppeina tai -liuskoina.

9C110

9A110 kohdassa määriteltyjä komposiittirakenteita, -laminaatteja ja niistä tehtyjä valmisteita varten tarkoitetut hartsikyllästetyt kuituprepregit ja metallipinnoitetut kuitupreformit niitä varten, jotka on valmistettu joko orgaanisesta tai metallimatriisista käyttäen kuitu- tai säievahvisteita, joiden ”ominaisvetolujuus” on suurempi kuin 7,62 × 104 m ja ”ominaiskimmokerroin” suurempi kuin 3,18 × 106 m.

Huom.:

| Huom.: | 9C110 kohdassa määriteltyjä ainoita hartsikyllästettyjä kuituprepregejä ovat ne, joissa käytetään hartseja, joiden lasittumislämpötila (Tg) kovettamisen jälkeen on yli 418 K (145 °C) ASTM D4065- tai vastaavan standardin mukaan määriteltynä. |
| --- | --- |

Huom.:

M6C1

6.A.1 kohdassa määriteltyjä tuotteita varten tarkoitetut hartsikyllästetyt kuituprepregit ja metallipinnoitetut kuitupreformit, jotka on valmistettu joko orgaanisesta tai metallimatriisista käyttäen kuitu- tai säievahvisteita, joiden ominaisvetomurtolujuus on suurempi kuin 7,62 × 104 m ja ominaiskimmomoduuli suurempi kuin 3,18 × 106 m.

| Huom.: | Ainoat hartsikyllästetyt kuituprepregit, jotka on määritelty 6.C.1 kohdassa, ovat ne, joissa käytetään hartseja, joiden lasittumislämpötila (Tg) kovettamisen jälkeen ylittää 145 °C, ASTM-standardin D4065 tai vastaavien kansallisten standardien mukaan määriteltynä. |
| --- | --- |

Huom.:

Tekn. huom.:

| 1. | 6.C.1 kohdassa ’ominaisvetomurtolujuus’ on lopullinen vetomurtolujuus N/m2 jaettuna ominaispainolla N/m3, mitattuna (296 ± 2)K:n ((23 ± 2) °C:n) lämpötilassa sekä (50 ± 5) %:n suhteellisessa kosteudessa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | 6.C.1 kohdassa ’ominaiskimmomoduuli’ on Youngin moduuli N/m2 jaettuna ominaispainolla N/m3, mitattuna (296 ± 2)K:n ((23 ± 2) °C:n) lämpötilassa sekä (50 ± 5) %:n suhteellisessa kosteudessa. |
| --- | --- |

2.

9D   Ohjelmistot

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 9D001 | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 9A001–9A119, 9B tai 9E003 kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”teknologian””kehittämistä” varten. | M3D3 | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 3.A.2, 3.A.3 tai 3.A.4 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”kehittämistä” varten. |
| 9D002 | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 9A001–9A119 tai 9B kohdassa määriteltyjen laitteiden ”tuotantoa” varten. | M2D2 | ”Ohjelmistot”, jotka on suunniteltu tai muunnettu 2.A.1.c kohdassa määriteltyjen rakettimoottorien ”käyttöä” varten. |
| 9D004 | Seuraavat muut ”ohjelmistot”:






  a. | 2D- tai 3D-viskoosiset ”ohjelmistot”, jotka on varmennettu tuulitunneli- tai lentotestitiedoilla, joita tarvitaan moottorivirtauksen yksityiskohtaiseen mallintamiseen; |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

9D001

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 9A001–9A119, 9B tai 9E003 kohdassa määriteltyjen laitteiden tai ”teknologian””kehittämistä” varten.

M3D3

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 3.A.2, 3.A.3 tai 3.A.4 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”kehittämistä” varten.

9D002

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 9A001–9A119 tai 9B kohdassa määriteltyjen laitteiden ”tuotantoa” varten.

M2D2

”Ohjelmistot”, jotka on suunniteltu tai muunnettu 2.A.1.c kohdassa määriteltyjen rakettimoottorien ”käyttöä” varten.

9D004

Seuraavat muut ”ohjelmistot”:

a.

2D- tai 3D-viskoosiset ”ohjelmistot”, jotka on varmennettu tuulitunneli- tai lentotestitiedoilla, joita tarvitaan moottorivirtauksen yksityiskohtaiseen mallintamiseen;

| b. | Lentokaasuturbiinimoottoreiden, niiden kokoonpanojen tai komponenttien testaamiseen tarkoitetut ”ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu keräämään, rajaamaan ja analysoimaan tietoja tosiajassa ja jotka pystyvät takaisinkytkettyyn säätöön, mukaan lukien testauskohteiden ja testiolosuhteiden dynaaminen muuttaminen testauksen kuluessa; |
| --- | --- |

b.

Lentokaasuturbiinimoottoreiden, niiden kokoonpanojen tai komponenttien testaamiseen tarkoitetut ”ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu keräämään, rajaamaan ja analysoimaan tietoja tosiajassa ja jotka pystyvät takaisinkytkettyyn säätöön, mukaan lukien testauskohteiden ja testiolosuhteiden dynaaminen muuttaminen testauksen kuluessa;

| c. | Suunnatun kiinteytyksen tai yksikidemateriaalin kasvun ohjaamiseen erityisesti suunnitellut ”ohjelmistot” 9B001.a tai 9B001.c kohdassa tarkoitetuissa laitteissa; |
| --- | --- |

c.

Suunnatun kiinteytyksen tai yksikidemateriaalin kasvun ohjaamiseen erityisesti suunnitellut ”ohjelmistot” 9B001.a tai 9B001.c kohdassa tarkoitetuissa laitteissa;

| d. | Ei käytössä; |
| --- | --- |

d.

Ei käytössä;

| e. | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 9A012 kohdassa määriteltyjen tuotteiden toimintaa varten. |
| --- | --- |

e.

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 9A012 kohdassa määriteltyjen tuotteiden toimintaa varten.

| f. | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu lentokoneiden kaasuturbiinin juoksusiipien, johtosiipien ja ”kärkivaippojen” sisäisten jäähdytyskanavien suunnittelua varten; |
| --- | --- |

f.

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu lentokoneiden kaasuturbiinin juoksusiipien, johtosiipien ja ”kärkivaippojen” sisäisten jäähdytyskanavien suunnittelua varten;

| g. | ”Ohjelmistot”, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  1. | Ne on erityisesti suunniteltu lentokoneiden kaasuturbiinimoottoreiden aerotermaalisten, aeromekaanisten ja palamisolosuhteiden ennustamiseksi; ja |
| --- | --- | --- |

g.

”Ohjelmistot”, joilla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

1.

Ne on erityisesti suunniteltu lentokoneiden kaasuturbiinimoottoreiden aerotermaalisten, aeromekaanisten ja palamisolosuhteiden ennustamiseksi; ja

| 2. | Niissä on aerotermaalisten, aeromekaanisten ja palamisolosuhteiden teoreettisen mallintamisen ennusteet, jotka on validoitu todellisilla lentokoneen kaasuturbiinimoottorin (kokeellista tai tuotannollista) suorituskykyä koskevilla tiedoilla. |
| --- | --- |

2.

Niissä on aerotermaalisten, aeromekaanisten ja palamisolosuhteiden teoreettisen mallintamisen ennusteet, jotka on validoitu todellisilla lentokoneen kaasuturbiinimoottorin (kokeellista tai tuotannollista) suorituskykyä koskevilla tiedoilla.

M19D1

”Ohjelmistot”, joissa sovitetaan yhteen useamman kuin yhden alajärjestelmän toiminta ja jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määritellyissä järjestelmissä tapahtuvaa ”käyttöä” varten.

9D101

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 9B105, 9B106, 9B116 tai 9B117 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”käyttöä” varten.

M1D1

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 1.B kohdassa määriteltyjen ”tuotantolaitosten””käyttöä” varten.

M2D1

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 2.B.1 kohdassa määriteltyjen ”tuotantolaitosten””käyttöä” varten.

M3D1

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 3.B.1 tai 3.B.3 kohdassa määriteltyjen ”tuotantolaitosten” ja painesorvien ”käyttöä” varten.

M12D1

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 12.A.1 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten.

M15D1

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 15.B kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten ja joita voidaan käyttää 1.A, 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määritellyissä testausjärjestelmissä tai 2.A tai 20.A kohdassa määritellyissä alajärjestelmissä.

M20D1

”Ohjelmistot”, jotka on suunniteltu tai muunnettu 20.B.1 kohdassa määriteltyjä järjestelmiä varten.

9D103

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu 9A004 kohdassa määriteltyjen avaruuteen laukaisussa käytettävien kantorakettien tai 9A104 kohdassa määriteltyjen luotainrakettien tai ”ohjusten” tai 9A005, 9A007, 9A105, 9A106.c, 9A107, 9A108.c, 9A116 tai 9A119 kohdassa määriteltyjen alajärjestelmien mallintamista, simulointia tai konstruktioiden integrointia varten.

| Huom.: | 9D103 kohdassa määritellyt ”ohjelmistot” pysyvät valvonnanalaisina, kun niitä yhdistetään 4A102 kohdassa määriteltyjen erityisesti suunniteltujen laitteiden kanssa. |
| --- | --- |

Huom.:

M16D1

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu 1.A kohdassa määriteltyjen järjestelmien tai 2.A tai 20.A kohdassa määriteltyjen alajärjestelmien mallintamista, simulointia tai konstruktioiden integrointia varten.

Tekn. huom.:

Mallintaminen sisältää erityisesti järjestelmien aerodynaamisen ja termodynaamisen analyysin.

9D104

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 9A001, 9A005, 9A006.d, 9A006.g, 9A007.a, 9A008.d, 9A009.a, 9A010.d, 9A011, 9A101, 9A102, 9A105, 9A106.c, 9A106.d, 9A107, 9A108.c, 9A109, 9A111, 9A115.a, 9A116.d, 9A117 tai 9A118 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”käyttöä” varten.

M2D2

M2D4

M3D2

M2D5

M20D2

”Ohjelmistot”, jotka on suunniteltu tai muunnettu 2.A.1.c kohdassa määriteltyjen rakettimoottorien ”käyttöä” varten.

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 2.A.1.b.3 kohdassa määriteltyjen alajärjestelmien tai laitteiden toimintaa tai ylläpitoa varten.

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 3.A.1, 3.A.2, 3.A.4, 3.A.5, 3.A.6 tai 3.A.9 kohdassa määriteltyjen laitteiden ”käyttöä” varten.

Huom.:

| 1. | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 3.A.1 kohdassa määriteltyjen moottoreiden ”käyttöä” varten, voidaan viedä maasta osana miehitettyjä ilma-aluksia tai niiden vara”ohjelmistoina”. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 3.A.5 kohdassa määriteltyjen ajoaineiden ohjausjärjestelmien ”käyttöä” varten, voidaan viedä maasta osana satelliitteja tai niiden vara ”ohjelmistoina”. |
| --- | --- |

2.

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 2.A.1.e kohdassa määriteltyjen alajärjestelmien toimintaa tai ylläpitoa varten.

”Ohjelmistot”, joita ei ole määritelty 2.D.2 kohdassa ja jotka on suunniteltu tai muunnettu 20.A.1.b kohdassa määritellyissä rakettimoottoreissa tapahtuvaa ”käyttöä” varten.

9D105

”Ohjelmistot”, joissa sovitetaan yhteen useamman kuin yhden muun kuin 9D003.e kohdassa määritellyn alajärjestelmän toiminta ja jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 9A004 kohdassa määritellyissä avaruuteen laukaisussa käytettävissä kantoraketeissa tai 9A104 kohdassa määritellyissä luotainraketeissa tai ’ohjuksissa’ tapahtuvaa ”käyttöä” varten.

Tekn. huom.:

9D105 kohdassa ’ohjuksella’ tarkoitetaan täydellisiä rakettijärjestelmiä ja miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä, joiden kantomatka on yli 300 km.

M1D2

”Ohjelmistot”, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu sovittamaan yhteen useamman kuin yhden alajärjestelmän toiminta 1.A kohdassa määritellyissä järjestelmissä.

M19D1

”Ohjelmistot”, joissa sovitetaan yhteen useamman kuin yhden alajärjestelmän toiminta ja jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu 19.A.1 tai 19.A.2 kohdassa määritellyissä järjestelmissä tapahtuvaa ”käyttöä” varten.

9E   Teknologia

| Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009 | Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite |
| --- | --- |
| 9E001 | ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti laitteiden ”kehittämistä” varten | M | Tarkoittaa erityistä tietoa, jota tarvitaan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa. |
| 9E002 | ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti laitteiden ”tuotantoa” varten materiaalit, katso 1E002.f kohta | M | Tarkoittaa erityistä tietoa, jota tarvitaan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa. |
| 9E101 | a. | ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 9A101, 9A102, 9A104–9A111, 9A112.a tai 9A115–9A121 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”kehittämistä” varten. |

Vastaavat järjestelmät, laitteet ja komponentit, sellaisina kuin ne on määritelty kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta 5 päivänä toukokuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 428/2009

Ohjusteknologian valvontajärjestely (MTCR): Laitteita, ohjelmistoja ja teknologiaa koskeva liite

9E001

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti laitteiden ”kehittämistä” varten

M

Tarkoittaa erityistä tietoa, jota tarvitaan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa.

9E002

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti laitteiden ”tuotantoa” varten materiaalit, katso 1E002.f kohta

M

Tarkoittaa erityistä tietoa, jota tarvitaan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa.

9E101

a.

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 9A101, 9A102, 9A104–9A111, 9A112.a tai 9A115–9A121 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”kehittämistä” varten.

| b. | ”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 9A012 kohdassa määriteltyjen ’UAV:iden’ tai 9A101, 9A102, 9A104–9A111, 9A112.a tai 9A115–9A121 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”tuotantoa” varten.


  Tekn. huom.:



  9E101.b kohdassa ’UAV’:lla tarkoitetaan miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä, joiden kantomatka on yli 300 km. |
| --- | --- |

b.

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 9A012 kohdassa määriteltyjen ’UAV:iden’ tai 9A101, 9A102, 9A104–9A111, 9A112.a tai 9A115–9A121 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”tuotantoa” varten.

Tekn. huom.:

9E101.b kohdassa ’UAV’:lla tarkoitetaan miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä, joiden kantomatka on yli 300 km.

M

Tarkoittaa erityistä tietoa, jota tarvitaan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa.

9E102

”Teknologia” yleisen teknologiahuomautuksen mukaisesti 9A004 kohdassa määriteltyjen avaruuteen laukaisussa käytettävien kantorakettien, 9A005–9A011 kohdassa määriteltyjen tuotteiden, 9A012 kohdassa määriteltyjen ’UAV:iden’ tai 9A101, 9A102, 9A104–9A111, 9A112.a, 9A115–9A121, 9B105, 9B106, 9B115, 9B116, 9B117, 9D101 tai 9D103 kohdassa määriteltyjen tuotteiden ”käyttöä” varten.

Tekn. huom.:

9E102 kohdassa ’UAV’:lla tarkoitetaan miehittämättömiä ilma-alusjärjestelmiä, joiden kantomatka on yli 300 km.

M

Tarkoittaa erityistä tietoa, jota tarvitaan tuotteen ”kehittämistä”, ”tuotantoa” tai ”käyttöä” varten. Tämä tieto voi olla ”teknisen tiedon” tai ”teknisen avun” muodossa.”

---

LIITE III

”LIITE VIIB

15 a artiklassa tarkoitetut grafiitti ja raaka- ja puolivalmistemetallit

HS-nimikkeet ja -tavarankuvaukset

| 1. | Raaka tai puolivalmistegrafiitti






  2504 | Luonnongrafiitti |
| --- | --- | --- |
| 3801 | Keinotekoinen grafiitti; kolloidinen tai puolikolloidinen grafiitti; grafiittiin tai muuhun hiileen perustuvat valmisteet, massana, möhkäleinä, levyinä tai muina puolivalmisteina |

1.

Raaka tai puolivalmistegrafiitti

2504

Luonnongrafiitti

3801

Keinotekoinen grafiitti; kolloidinen tai puolikolloidinen grafiitti; grafiittiin tai muuhun hiileen perustuvat valmisteet, massana, möhkäleinä, levyinä tai muina puolivalmisteina

| 2. | Korroosionkestävä runsashiilinen teräs (kromipitoisuus > 12 %) levynä, putkena tai tankona






  ex ex 72 19 | Levyvalmisteet, ruostumatonta terästä, leveys vähintään 600 mm |
| --- | --- | --- |
| ex ex 72 20 | Levyvalmisteet, ruostumatonta terästä, leveys pienempi kuin 600 mm |
| ex ex 72 21 | Tangot, kuumavalssatut, säännöttömästi kiepitetyt, ruostumatonta terästä |
| ex ex 72 22 | Muut tangot, ruostumatonta terästä; profiilit, ruostumatonta terästä |
| ex ex 72 25 | Levyvalmisteet, muuta seosterästä, leveys vähintään 600 mm |
| ex ex 72 26 | Levyvalmisteet, muuta seosterästä, leveys pienempi kuin 600 mm |
| ex ex 72 27 | Tangot, kuumavalssatut, säännöttömästi kiepitetyt, muuta seosterästä |
| ex ex 72 28 | Muut tangot, muuta seosterästä; profiilit, muuta seosterästä; ontot poratangot, seosterästä tai seostamatonta terästä |
| ex ex 73 04 | Putket ja profiiliputket, saumattomat, rautaa (muuta kuin valurautaa) tai terästä |
| ex ex 73 05 | Muut putket (esim. hitsaamalla, niittaamalla tai vastaavalla tavalla saumatut), joiden poikkileikkaus on ympyrän muotoinen ja ulkoläpimitta suurempi kuin 406,4 mm, rautaa tai terästä |
| ex ex 73 06 | Muut putket ja profiiliputket (esim. avosaumaiset tai hitsaamalla, niittaamalla tai vastaavalla tavalla saumatut), rautaa tai terästä |
| ex ex 73 07 | Putkien liitos- ja muut osat (esim. liitoskappaleet, kulmakappaleet ja muhvit), rautaa tai terästä |

2.

Korroosionkestävä runsashiilinen teräs (kromipitoisuus > 12 %) levynä, putkena tai tankona

ex ex 72 19

Levyvalmisteet, ruostumatonta terästä, leveys vähintään 600 mm

ex ex 72 20

Levyvalmisteet, ruostumatonta terästä, leveys pienempi kuin 600 mm

ex ex 72 21

Tangot, kuumavalssatut, säännöttömästi kiepitetyt, ruostumatonta terästä

ex ex 72 22

Muut tangot, ruostumatonta terästä; profiilit, ruostumatonta terästä

ex ex 72 25

Levyvalmisteet, muuta seosterästä, leveys vähintään 600 mm

ex ex 72 26

Levyvalmisteet, muuta seosterästä, leveys pienempi kuin 600 mm

ex ex 72 27

Tangot, kuumavalssatut, säännöttömästi kiepitetyt, muuta seosterästä

ex ex 72 28

Muut tangot, muuta seosterästä; profiilit, muuta seosterästä; ontot poratangot, seosterästä tai seostamatonta terästä

ex ex 73 04

Putket ja profiiliputket, saumattomat, rautaa (muuta kuin valurautaa) tai terästä

ex ex 73 05

Muut putket (esim. hitsaamalla, niittaamalla tai vastaavalla tavalla saumatut), joiden poikkileikkaus on ympyrän muotoinen ja ulkoläpimitta suurempi kuin 406,4 mm, rautaa tai terästä

ex ex 73 06

Muut putket ja profiiliputket (esim. avosaumaiset tai hitsaamalla, niittaamalla tai vastaavalla tavalla saumatut), rautaa tai terästä

ex ex 73 07

Putkien liitos- ja muut osat (esim. liitoskappaleet, kulmakappaleet ja muhvit), rautaa tai terästä

| 3. | Alumiini ja alumiiniseokset levynä, putkena tai tankona






  ex ex 76 04 | Alumiinitangot ja -profiilit |
| --- | --- | --- |
| ex ex 7604 10 10 | – | seostamatonta alumiinia |

3.

Alumiini ja alumiiniseokset levynä, putkena tai tankona

ex ex 76 04

Alumiinitangot ja -profiilit

ex ex 7604 10 10

–

seostamatonta alumiinia

| – – | tangot |
| --- | --- |

– –

tangot

ex ex 7604 29 10

| – | alumiiniseosta |
| --- | --- |

–

alumiiniseosta

| – – | profiiliputket |
| --- | --- |

– –

profiiliputket

| – – – | tangot |
| --- | --- |

– – –

tangot

7606

Alumiinilevyt ja -nauhat, paksuus suurempi kuin 0,2 mm

7608

Alumiiniputket

7609

Putkien liitos- ja muut osat (esim. liitoskappaleet, kulmakappaleet ja muhvit), alumiinia

| 4. | Titaani ja titaaniseokset levynä, putkena tai tankona






  ex ex 8108 90 | Titaani ja siitä valmistetut tavarat, myös jätteet ja romu |
| --- | --- | --- |
| | – | muut |

4.

Titaani ja titaaniseokset levynä, putkena tai tankona

ex ex 8108 90

Titaani ja siitä valmistetut tavarat, myös jätteet ja romu

–

muut

| 5. | Nikkeli ja nikkeliseokset levynä, putkena tai tankona






  ex ex 75 05 | Nikkelitangot, -profiilit ja -lanka |
| --- | --- | --- |
| ex ex 7505 11 | Tangot |
| ex ex 7505 12 | |
| 7506 | Nikkelilevyt, -nauhat ja -folio |
| ex ex 75 07 | Putket sekä putkien liitos- ja muut osat (esim. liitoskappaleet, kulmakappaleet ja muhvit), nikkeliä |
| 7507 11 | – | putket |

5.

Nikkeli ja nikkeliseokset levynä, putkena tai tankona

ex ex 75 05

Nikkelitangot, -profiilit ja -lanka

ex ex 7505 11

Tangot

ex ex 7505 12

7506

Nikkelilevyt, -nauhat ja -folio

ex ex 75 07

Putket sekä putkien liitos- ja muut osat (esim. liitoskappaleet, kulmakappaleet ja muhvit), nikkeliä

7507 11

–

putket

| – – | seostamatonta nikkeliä |
| --- | --- |

– –

seostamatonta nikkeliä

7507 12

| – | putket |
| --- | --- |

–

putket

| – – | nikkeliseosta |
| --- | --- |

– –

nikkeliseosta

7507 20

| – | putkien liitos- ja muut osat” |
| --- | --- |

–

putkien liitos- ja muut osat”

Selittävä huomautus: Metalliseokset 2, 3, 4 ja 5 kohdassa ovat niitä, joissa mainitun metallin painoprosentti on suurempi kuin minkään muun aineen.

---