# Euroopa Liidu L 74/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 74 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik19. märts 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 74

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik19. märts 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/402, 15. jaanuar 2016, Albaania Vabariigi ministrite nõukogu ja Euroopa Liidu vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta | 1 |
| | | Albaania Vabariigi ministrite nõukogu ja Euroopa Liidu vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitlev leping | 3 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2016/403, 18. märts 2016, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1071/2009 seoses liidu eeskirjade raskete, autoveo-ettevõtja hea maine kaotamiseni viia võivate rikkumiste liigitusega ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/22/EÜ III lisa (
  1
  ) | 8 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/404, 18. märts 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 28 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/405, 18. märts 2016, millega määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse rakendusmääruse (EL) 2015/2077 alusel Ukrainast pärit munade, munatoodete ja ovoalbumiini jaoks avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. juulist kuni 30. septembrini 2016 kehtestatud kogustele | 30 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/406, 18. märts 2016, millega määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 1384/2007 alusel avatud Iisraelist pärit kodulinnuliha tariifikvoodi raames alaperioodiks 1. juulist kuni 30. septembrini 2016 kehtestatud kogustele | 32 |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2016/407, 9. märts 2016, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Belgia taotlus EGF/2015/007 – BE/Hainaut-Namur Glass) | 34 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2016/408, 10. märts 2016, mis käsitleb 30 % otsusega (EL) 2015/1601 (millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks) Austriale määratud taotlejate ümberpaigutamise ajutist peatamist | 36 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/409, 14. märts 2016, millega nimetatakse ametisse Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liige ja asendusliige | 38 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/410, 14. märts 2016, millega nimetatakse ametisse Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige | 39 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/411, 18. märts 2016, millega muudetakse otsust 2011/172/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta olukorra tõttu Egiptuses | 40 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/412, 17. märts 2016, millega lubatakse liikmesriikidel näha ette ajutine erand teatavatest nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ sätetest seoses Kanadast pärit või Kanadas töödeldud saarepuiduga
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 1635 all) | 41 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/413, 18. märts 2016, millega määratakse kindlaks Galileo programmi raames loodud maapealse infrastruktuuri paiknemine, nähakse ette selle toimimiseks vajalikud meetmed ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2012/117/EL (
  1
  ) | 45 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/402, 15. jaanuar 2016, Albaania Vabariigi ministrite nõukogu ja Euroopa Liidu vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta

1

Albaania Vabariigi ministrite nõukogu ja Euroopa Liidu vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitlev leping

3

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) 2016/403, 18. märts 2016, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1071/2009 seoses liidu eeskirjade raskete, autoveo-ettevõtja hea maine kaotamiseni viia võivate rikkumiste liigitusega ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/22/EÜ III lisa (
  1
  )

1

8

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/404, 18. märts 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

28

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/405, 18. märts 2016, millega määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse rakendusmääruse (EL) 2015/2077 alusel Ukrainast pärit munade, munatoodete ja ovoalbumiini jaoks avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. juulist kuni 30. septembrini 2016 kehtestatud kogustele

30

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/406, 18. märts 2016, millega määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 1384/2007 alusel avatud Iisraelist pärit kodulinnuliha tariifikvoodi raames alaperioodiks 1. juulist kuni 30. septembrini 2016 kehtestatud kogustele

32

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2016/407, 9. märts 2016, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Belgia taotlus EGF/2015/007 – BE/Hainaut-Namur Glass)

34

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2016/408, 10. märts 2016, mis käsitleb 30 % otsusega (EL) 2015/1601 (millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks) Austriale määratud taotlejate ümberpaigutamise ajutist peatamist

36

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/409, 14. märts 2016, millega nimetatakse ametisse Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liige ja asendusliige

38

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/410, 14. märts 2016, millega nimetatakse ametisse Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige

39

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/411, 18. märts 2016, millega muudetakse otsust 2011/172/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta olukorra tõttu Egiptuses

40

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/412, 17. märts 2016, millega lubatakse liikmesriikidel näha ette ajutine erand teatavatest nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ sätetest seoses Kanadast pärit või Kanadas töödeldud saarepuiduga
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 1635 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 1635 all)

41

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/413, 18. märts 2016, millega määratakse kindlaks Galileo programmi raames loodud maapealse infrastruktuuri paiknemine, nähakse ette selle toimimiseks vajalikud meetmed ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2012/117/EL (
  1
  )

1

45

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 16. detsembri 2014. aasta rakendusotsuse 2014/925/EL (millega kiidetakse heaks teatavad loomahaiguste ja zoonooside likvideerimise, tõrje ning seire muudetud kavad 2014. aastaks ja muudetakse rakendusotsust 2013/722/EL teatavatele kõnealuse otsusega heaks kiidetud kavadele antava liidu rahalise toetuse osas) parandus ( ELT L 363, 18.12.2014 ) | 50 |

Parandused

*

Komisjoni 16. detsembri 2014. aasta rakendusotsuse 2014/925/EL (millega kiidetakse heaks teatavad loomahaiguste ja zoonooside likvideerimise, tõrje ning seire muudetud kavad 2014. aastaks ja muudetakse rakendusotsust 2013/722/EL teatavatele kõnealuse otsusega heaks kiidetud kavadele antava liidu rahalise toetuse osas) parandus ( ELT L 363, 18.12.2014 )

( ELT L 363, 18.12.2014 )

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 19.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/402,

15. jaanuar 2016,

Albaania Vabariigi ministrite nõukogu ja Euroopa Liidu vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu allkirjastamise ja sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eelkõige selle artiklit 37, ning Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 218 lõiget 5 ja artikli 218 lõike 6 esimest lõiku,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsustas oma 20. jaanuari 2014. aasta istungil anda Euroopa Liidu lepingu artikli 37 alusel ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 3 kehtestatud menetluse kohaselt liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale (kõrge esindaja) volitused alustada läbirääkimisi Albaania Vabariigi ministrite nõukogu ja Euroopa Liidu vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu sõlmimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsustas oma 20. jaanuari 2014. aasta istungil anda Euroopa Liidu lepingu artikli 37 alusel ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 3 kehtestatud menetluse kohaselt liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale (kõrge esindaja) volitused alustada läbirääkimisi Albaania Vabariigi ministrite nõukogu ja Euroopa Liidu vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu sõlmimiseks.

| (2) | Pärast volituste saamist pidas kõrge esindaja Albaania Vabariigi ministrite nõukoguga läbirääkimisi salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu üle. |
| --- | --- |

(2)

Pärast volituste saamist pidas kõrge esindaja Albaania Vabariigi ministrite nõukoguga läbirääkimisi salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu üle.

| (3) | Nimetatud leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Nimetatud leping tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse liidu nimel heaks Albaania Vabariigi ministrite nõukogu ja Euroopa Liidu vaheline salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitlev leping.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et see liidu suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 15. jaanuar 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

---

| 19.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/3

---

TÕLGE

Albaania Vabariigi ministrite nõukogu ja Euroopa Liidu vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitlev

LEPING

Albaania Vabariigi ministrite nõukogu, edaspidi „Albaania”,

ning

Euroopa Liit, edaspidi „EL”,

edaspidi „lepinguosalised”,

ARVESTADES, et lepinguosaliste eesmärk on igal viisil tugevdada oma julgeolekut;

ARVESTADES, et lepinguosalised on ühel nõul, et julgeolekuga seotud ühist huvi pakkuvates küsimustes tuleks arendada nendevahelisi konsultatsioone ja koostööd;

ARVESTADES, et seejuures on lepinguosalistel pidev vajadus vahetada salastatud teavet;

TÕDEDES, et põhjalik ja tõhus koostöö ja konsulteerimine võivad nõuda juurdepääsu lepinguosaliste salastatud teabele ja sellega seonduvatele materjalidele ning nende vahetamist;

OLLES TEADLIKUD, et selline juurdepääs salastatud teabele ja seonduvatele materjalidele ning nende vahetamine nõuab asjakohaseid julgeolekumeetmeid,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

1.   Lepinguosaliste julgeoleku igakülgseks tugevdamiseks kohaldatakse Albaania ja Euroopa Liidu vahelist salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitlevat lepingut (edaspidi „leping”) igas vormis salastatud teabe või materjalide suhtes, mida lepinguosaliste vahel edastatakse või vahetatakse.

2.   Kumbki lepinguosaline kaitseb teiselt lepinguosaliselt saadud salastatud teavet hävimise ja loata avaldamise eest käesolevas lepingus sätestatud tingimustel ja kooskõlas kummagi lepinguosalise vastavate õigus- ja haldusnormidega.

Artikkel 2

Käesolevas lepingus tähendab mõiste „salastatud teave” igas vormis edasiantavat teavet või materjali:

| a) | mille suhtes üks lepinguosalistest on otsustanud, et seda tuleb kaitsta, sest selle hävimine või loata avaldamine võib eri määral kahjustada Albaania, ELi või ühe või mitme ELi liikmesriigi huve, ja |
| --- | --- |

a)

mille suhtes üks lepinguosalistest on otsustanud, et seda tuleb kaitsta, sest selle hävimine või loata avaldamine võib eri määral kahjustada Albaania, ELi või ühe või mitme ELi liikmesriigi huve, ja

| b) | mis kannab vastavat salastatuse kategooria märget, nagu on sätestatud artiklis 7. |
| --- | --- |

b)

mis kannab vastavat salastatuse kategooria märget, nagu on sätestatud artiklis 7.

Artikkel 3

1.   Käesolevat lepingut kohaldatakse järgmiste ELi institutsioonide ja üksuste suhtes: Euroopa Ülemkogu, Euroopa Liidu Nõukogu (edaspidi „nõukogu”), nõukogu peasekretariaat, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, Euroopa välisteenistus ja Euroopa Komisjon. Käesolevas lepingus kasutatakse nimetatud institutsioonidele ja üksustele osutamisel lühendit „EL”.

2.   Need ELi institutsioonid ja asutused võivad jagada käesoleva lepingu alusel saadud salastatud teavet teiste ELi institutsioonide ja asutustega, tingimusel et teavet esitav lepinguosaline on selleks andnud eelneva kirjaliku nõusoleku ja kohaldatakse sobivaid kaitsemeetmeid tagamaks, et teavet saav üksus kaitseb teavet nõuetele vastavalt.

Artikkel 4

Mõlemad lepinguosalised tagavad, et nad kohaldavad sobivat julgeolekusüsteemi ja sobivaid julgeolekumeetmeid, mis põhinevad nende vastavates õigus- ja haldusnormides sätestatud julgeolekupõhimõtetel ja miinimumstandarditel ning mis kajastuvad artikli 12 kohaselt kehtestatavas julgeolekukorras, tagamaks et salastatud teabe suhtes, millele kohaldatakse käesolevat lepingut, kohaldatakse võrdväärse tasemega kaitset.

Artikkel 5

Lepinguosaline:

| a) | kaitseb teise lepinguosalise poolt käesoleva lepingu kohaselt edastatud või temaga vahetatud salastatud teavet sellisel tasemel, mis on vähemalt samaväärne edastava lepinguosalise kaitse tasemega; |
| --- | --- |

a)

kaitseb teise lepinguosalise poolt käesoleva lepingu kohaselt edastatud või temaga vahetatud salastatud teavet sellisel tasemel, mis on vähemalt samaväärne edastava lepinguosalise kaitse tasemega;

| b) | tagab, et käesoleva lepingu kohaselt edastatud või vahetatud salastatud teabel säilib edastava lepinguosalise poolt sellele antud salastusmärge ning et salastatuse taset ei alandata ning salastatust ei kustutata ilma edastava lepinguosalise eelneva kirjaliku nõusolekuta. Vastuvõttev lepinguosaline kaitseb seda salastatud teavet kooskõlas oma julgeolekueeskirjade nende sätetega, mis käsitlevad teavet, mille salastatuse kategooria on võrdväärne, nagu on ette nähtud artiklis 7; |
| --- | --- |

b)

tagab, et käesoleva lepingu kohaselt edastatud või vahetatud salastatud teabel säilib edastava lepinguosalise poolt sellele antud salastusmärge ning et salastatuse taset ei alandata ning salastatust ei kustutata ilma edastava lepinguosalise eelneva kirjaliku nõusolekuta. Vastuvõttev lepinguosaline kaitseb seda salastatud teavet kooskõlas oma julgeolekueeskirjade nende sätetega, mis käsitlevad teavet, mille salastatuse kategooria on võrdväärne, nagu on ette nähtud artiklis 7;

| c) | kasutab sellist salastatud teavet üksnes eesmärgil, mille on määranud teabe koostaja ja milleks kõnealust teavet edastati või vahetati; |
| --- | --- |

c)

kasutab sellist salastatud teavet üksnes eesmärgil, mille on määranud teabe koostaja ja milleks kõnealust teavet edastati või vahetati;

| d) | ei avalikusta sellist salastatud teavet kolmandatele isikutele ilma edastava lepinguosalise eelneva kirjaliku nõusolekuta; |
| --- | --- |

d)

ei avalikusta sellist salastatud teavet kolmandatele isikutele ilma edastava lepinguosalise eelneva kirjaliku nõusolekuta;

| e) | ei võimalda üksikisikutele juurdepääsu salastatud teabele, välja arvatud juhul, kui neil on teadmisvajadus ning neile on vastuvõtva lepinguosalise õigus- ja haldusnormide kohaselt antud sobiv juurdepääsuluba; |
| --- | --- |

e)

ei võimalda üksikisikutele juurdepääsu salastatud teabele, välja arvatud juhul, kui neil on teadmisvajadus ning neile on vastuvõtva lepinguosalise õigus- ja haldusnormide kohaselt antud sobiv juurdepääsuluba;

| f) | tagab, et rajatiste suhtes, kus edastatud salastatud teavet käideldakse ja hoitakse, on läbi viidud sobiv turvasertifitseerimine, ja |
| --- | --- |

f)

tagab, et rajatiste suhtes, kus edastatud salastatud teavet käideldakse ja hoitakse, on läbi viidud sobiv turvasertifitseerimine, ja

| g) | tagab, et kõiki salastatud teabele juurdepääsu omavaid isikuid on teavitatud nende kohustusest kaitsta seda vastavalt kehtivatele õigus- ja haldusnormidele. |
| --- | --- |

g)

tagab, et kõiki salastatud teabele juurdepääsu omavaid isikuid on teavitatud nende kohustusest kaitsta seda vastavalt kehtivatele õigus- ja haldusnormidele.

Artikkel 6

1.   Salastatud teavet avalikustatakse või levitatakse kooskõlas koostaja nõusoleku põhimõttega.

2.   Salastatud teabe avalikustamiseks muule vastuvõtjale kui lepinguosaline teeb otsuse salastatud teabe avalikustamise või levitamise kohta vastuvõttev lepinguosaline iga üksikjuhtumi korral eraldi pärast edastava lepinguosalise kirjaliku nõusoleku saamist ning kooskõlas koostaja nõusoleku põhimõttega.

3.   Üldine avaldamine on võimalik ainult siis, kui lepinguosalised lepivad teatavate teabekategooriate suhtes kokku menetlused, mis on nende erinõuete seisukohast asjakohased.

4.   Käesolevat lepingut ei käsitata alusena salastatud teabe kohustuslikule avaldamisele lepinguosaliste vahel.

5.   Salastatud teavet, mille suhtes käesolevat lepingut kohaldatakse, võib edastada töövõtjale või võimalikule töövõtjale ainult edastava lepinguosalise eelneval kirjalikul nõusolekul. Enne teabe avaldamist tagab vastuvõttev lepinguosaline, et nimetatud töövõtja või võimalik töövõtja ning töövõtja rajatis on võimelised kaitsma teavet ning neil on nõuetekohane juurdepääsuluba.

Artikkel 7

Lepinguosaliste teineteisele edastatava või omavahel vahetatava salastatud teabe võrdväärse tasemega kaitse kindlaksmääramiseks on vastavad salastatuse tasemed järgmised:

| EL | Albaania |
| --- | --- |
| TRES SECRET UE/EU TOP SECRET | TEPËR SEKRET |
| SECRET UE/EU SECRET | SEKRET |
| CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL | KONFIDENCIAL |
| RESTREINT UE/EU RESTRICTED | I KUFIZUAR |

EL

Albaania

TRES SECRET UE/EU TOP SECRET

TEPËR SEKRET

SECRET UE/EU SECRET

SEKRET

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL

KONFIDENCIAL

RESTREINT UE/EU RESTRICTED

I KUFIZUAR

Artikkel 8

1.   Lepinguosalised tagavad, et kõik isikud, kes vajavad oma ametiülesannete täitmiseks juurdepääsu või kelle ametiülesanded või funktsioonid võivad võimaldada neile juurdepääsu käesoleva lepingu kohaselt edastatud või vahetatud salastatud teabele, mille salastatuse tase on CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL või KONFIDENCIAL või kõrgem, on enne, kui neile antakse sellisele teabele juurdepääsu luba, läbinud nõuetekohase julgeolekukontrolli ning lisaks sellele on täidetud artikli 5 punktis e sätestatud teadmisvajaduse nõue.

2.   Julgeolekukontroll peab olema selline, et on võimalik kindlaks teha, kas isikule võib tema lojaalsust ja usaldusväärsust arvesse võttes võimaldada juurdepääsu salastatud teabele.

Artikkel 9

Lepinguosalised annavad vastastikust abi käesoleva lepinguga hõlmatud salastatud teabe julgeoleku küsimustes ja ühist huvi pakkuvatel julgeolekuteemadel. Artiklis 12 osutatud asutused viivad läbi vastastikuseid julgeolekualaseid konsultatsioone ja hindamiskülastusi, et hinnata oma vastutusalas olevate nimetatud artikli kohaselt kehtestatavate julgeolekukordade tõhusust.

Artikkel 10

1.   Käesoleva lepingu kohaldamisel saadetakse:

| a) | ELi puhul kogu post nõukogu registri juhataja (Chief Registry Officer) kaudu, kes saadab selle edasi liikmesriikidele ja artiklis 3 osutatud institutsioonidele või üksustele, kui käesoleva artikli lõikest 2 ei tulene teisiti; |
| --- | --- |

a)

ELi puhul kogu post nõukogu registri juhataja (Chief Registry Officer) kaudu, kes saadab selle edasi liikmesriikidele ja artiklis 3 osutatud institutsioonidele või üksustele, kui käesoleva artikli lõikest 2 ei tulene teisiti;

| b) | Albaania puhul kogu post salastatud teabe julgeoleku direktoraadi keskregistrisse Albaanias tegutseva ELi delegatsiooni kaudu. |
| --- | --- |

b)

Albaania puhul kogu post salastatud teabe julgeoleku direktoraadi keskregistrisse Albaanias tegutseva ELi delegatsiooni kaudu.

2.   Erandkorras võib ühe lepinguosalise saadetud posti (millele on juurdepääs üksnes selle lepinguosalise teatavatel pädevatel ametnikel, organitel või teenistustel) funktsionaalsetel põhjustel adresseerida ja teha kättesaadavaks üksnes teise lepinguosalise teatavatele pädevatele ametnikele, organitele või teenistustele, kes on konkreetselt määratud vastuvõtjaks, võttes arvesse nende pädevust ning kooskõlas teadmisvajaduse põhimõttega. ELi puhul edastatakse selline post asjakohasel juhul kas nõukogu registri juhataja, Euroopa välisteenistuse registri juhataja või Euroopa Komisjoni registri juhataja kaudu. Albaania puhul edastatakse selline post salastatud teabe julgeoleku direktoraadi keskregistris kaudu.

Artikkel 11

Käesoleva lepingu rakendamise üle teostavad järelevalvet salastatud teabe julgeoleku direktoraat, nõukogu peasekretär, julgeolekuküsimuste eest vastutav Euroopa Komisjoni liige ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja.

Artikkel 12

1.   Järgnevalt loetletud pädevate asutuste vahel, kes tegutsevad oma kõrgemalseisvate üksuste alluvuses ja nimel, kehtestatakse käesoleva lepingu rakendamiseks julgeolekukord, eesmärgiga sätestada käesoleva lepingu alusel salastatud teabe vastastikuse kaitse standardid:

| — | ühelt poolt Albaania salastatud teabe julgeoleku direktoraat; |
| --- | --- |

—

ühelt poolt Albaania salastatud teabe julgeoleku direktoraat;

| — | ja teiselt poolt






  i) | nõukogu peasekretariaadi julgeolekubüroo; |
| --- | --- | --- |

—

ja teiselt poolt

i)

nõukogu peasekretariaadi julgeolekubüroo;

| ii) | direktoraat HR.DS – Euroopa Komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat ning |
| --- | --- |

ii)

direktoraat HR.DS – Euroopa Komisjoni turvalisusküsimuste direktoraat ning

| iii) | Euroopa välisteenistuse turvalisusküsimuste direktoraat. |
| --- | --- |

iii)

Euroopa välisteenistuse turvalisusküsimuste direktoraat.

2.   Enne kui lepinguosalised edastavad või vahetavad käesoleva lepingu alusel salastatud teavet peavad lõikes 1 osutatud julgeolekuküsimuste eest vastutavad pädevad asutused kinnitama, et vastuvõttev lepinguosaline on võimeline kaitsma teavet viisil, mis on kooskõlas nimetatud lõike kohaselt kehtestatava julgeolekukorraga.

Artikkel 13

1.   Ühe lepinguosalise artiklis 12 osutatud pädev asutus teavitab teise lepinguosalise pädevat asutust viivitamata selle lepinguosalise edastatud salastatud teabe loata avaldamise või hävimise tõendatud või kahtlustatavatest juhtumitest. Pädev asutus, keda taotluse korral abistab teine lepinguosaline, viib läbi uurimise ja annab tulemustest teisele lepinguosalisele aru.

2.   Artiklis 12 osutatud asutused kehtestavad selliste juhtumite puhul järgitava korra.

Artikkel 14

Mõlemad lepinguosalised kannavad oma käesoleva lepingu rakendamisega seotud kulud.

Artikkel 15

Käesoleva lepinguga ei muudeta lepinguosaliste vahelisi olemasolevaid lepinguid või kokkuleppeid ega Albaania ja ELi liikmesriikide vahelisi lepinguid. Käesolev leping ei välista lepinguosalistel käesoleva lepingu kohase salastatud teabe edastamist või vahetamist käsitlevate muude lepingute sõlmimist, tingimusel et need ei ole vastuolus käesolevast lepingust tulenevate kohustustega.

Artikkel 16

Käesoleva lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse lepinguosaliste vaheliste läbirääkimistega. Läbirääkimiste ajal jätkavad mõlemad lepinguosalised käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmist.

Artikkel 17

1.   Käesolev leping jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast seda, kui lepinguosalised on teatanud teineteisele lepingu jõustamiseks vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest.

2.   Lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist oma õigus- ja haldusnormide muudatustest, mis võivad mõjutada käesolevas lepingus osutatud salastatud teabe kaitset.

3.   Käesolevat lepingut võib selle muutmise kaalumiseks läbi vaadata kummagi lepinguosalise taotlusel.

4.   Kõik käesoleva lepingu muudatused tehakse kirjalikult lepinguosaliste ühisel kokkuleppel. Need jõustuvad pärast lõike 1 kohast vastastikust teavitamist.

Artikkel 18

Lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Lõpetamine jõustub kuus kuud pärast seda, kui teine lepinguosaline on teate kätte saanud, kuid see ei mõjuta käesoleva lepingu kohaselt juba võetud kohustusi. Eelkõige jätkatakse kogu käesoleva lepingu kohaselt edastatud või vahetatud salastatud teabe kaitsmist kooskõlas käesoleva lepingu sätetega.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

Koostatud Tiranas kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta märtsikuu kolmandal päeval kahes eksemplaris: üks eksemplar on inglise keeles ja teine albaania keeles. Vaidluse korral on ülimuslik ingliskeelne tekst.

Euroopa Liidu nimel

Albaania Vabariigi nimel

---

MÄÄRUSED

| 19.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2016/403,

18. märts 2016,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1071/2009 seoses liidu eeskirjade raskete, autoveo-ettevõtja hea maine kaotamiseni viia võivate rikkumiste liigitusega ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/22/EÜ III lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ, (1) eelkõige selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/22/EÜ, mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormidega ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ, (2) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon on määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 6 lõike 2 punkti b kohaselt kohustatud koostama liidu eeskirjade raskete rikkumiste kategooriate, liikide ja raskusastmete loetelu, mis lisaks selle määruse IV lisas esitatud rikkumistele võivad viia autoveo-ettevõtja või veokorraldaja hea maine kaotamiseni. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon on määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 6 lõike 2 punkti b kohaselt kohustatud koostama liidu eeskirjade raskete rikkumiste kategooriate, liikide ja raskusastmete loetelu, mis lisaks selle määruse IV lisas esitatud rikkumistele võivad viia autoveo-ettevõtja või veokorraldaja hea maine kaotamiseni.

| (2) | Sel eesmärgil peaks komisjon määrama rikkumiste raskusastme vastavalt nende tõenäosusele põhjustada surma või raskeid vigastusi ja rikkumiste sageduse, mille korral loetakse neid raskemaks rikkumisks. |
| --- | --- |

(2)

Sel eesmärgil peaks komisjon määrama rikkumiste raskusastme vastavalt nende tõenäosusele põhjustada surma või raskeid vigastusi ja rikkumiste sageduse, mille korral loetakse neid raskemaks rikkumisks.

| (3) | Loodav raskete rikkumiste kategooriate, liikide ja raskusastmete loetelu peaks sisaldama liidu eeskirjade rikkumisi, mis on seotud määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 6 lõike 1 punktis b esitatud valdkondadega. |
| --- | --- |

(3)

Loodav raskete rikkumiste kategooriate, liikide ja raskusastmete loetelu peaks sisaldama liidu eeskirjade rikkumisi, mis on seotud määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 6 lõike 1 punktis b esitatud valdkondadega.

| (4) | Liikmesriigid peaksid sellist rikkumisi käsitlevat teavet arvesse võtma, kui nad määravad kindlaks nende ettevõtjate kontrollimise prioriteete, kelle puhul on olemas suurem risk, nagu seda on nõutud määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 12 lõikes 1. |
| --- | --- |

(4)

Liikmesriigid peaksid sellist rikkumisi käsitlevat teavet arvesse võtma, kui nad määravad kindlaks nende ettevõtjate kontrollimise prioriteete, kelle puhul on olemas suurem risk, nagu seda on nõutud määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 12 lõikes 1.

| (5) | Võetavad meetmed on vajalikud selleks, et rikkumiste raskusastet ja nende mõju autoveo-ettevõtja või veokorraldaja heale mainele hinnates tagada läbipaistvus, õiglus ja õiguskindlus. |
| --- | --- |

(5)

Võetavad meetmed on vajalikud selleks, et rikkumiste raskusastet ja nende mõju autoveo-ettevõtja või veokorraldaja heale mainele hinnates tagada läbipaistvus, õiglus ja õiguskindlus.

| (6) | Liikmesriigi pädeva asutuse ülesanne on aga läbi viia täielik riiklik haldusmenetlus selgitamaks välja, kas hea maine kaotus oleks konkreetsel juhul proportsionaalne meede. Selline siseriiklik kontrollimenetlus peaks hõlmama vajaduse korral asjaomase ettevõtja valduste kontrollimist. Hea maine hindamisel peaksid liikmesriigid võtma arvesse ettevõtja, selle juhtkonna ja muude asjaomaste isikute käitumist. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriigi pädeva asutuse ülesanne on aga läbi viia täielik riiklik haldusmenetlus selgitamaks välja, kas hea maine kaotus oleks konkreetsel juhul proportsionaalne meede. Selline siseriiklik kontrollimenetlus peaks hõlmama vajaduse korral asjaomase ettevõtja valduste kontrollimist. Hea maine hindamisel peaksid liikmesriigid võtma arvesse ettevõtja, selle juhtkonna ja muude asjaomaste isikute käitumist.

| (7) | Tõsiste rikkumiste liigituse ühtlustamine peaks olema aluseks sellise riikliku riskiastme hindamise süsteemi laiendamisele, mille iga liikmesriik on kehtestanud vastavalt direktiivi 2006/22/EÜ artiklile 9, et hõlmata kõiki liidu maanteetranspordi eeskirjade tõsiseid rikkumisi, millele on viidatud määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 6 lõike 1 punktis b, mis võivad mõjutada autoveo-ettevõtja või veokorraldaja head mainet. |
| --- | --- |

(7)

Tõsiste rikkumiste liigituse ühtlustamine peaks olema aluseks sellise riikliku riskiastme hindamise süsteemi laiendamisele, mille iga liikmesriik on kehtestanud vastavalt direktiivi 2006/22/EÜ artiklile 9, et hõlmata kõiki liidu maanteetranspordi eeskirjade tõsiseid rikkumisi, millele on viidatud määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 6 lõike 1 punktis b, mis võivad mõjutada autoveo-ettevõtja või veokorraldaja head mainet.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 16 lõikega 2 on ette nähtud, et liikmesriigid peaksid lisama sellised rasked rikkumised riiklikku autoveo-ettevõtjate elektroonilisse registrisse hiljemalt 1. jaanuariks 2016. Rikkumiste ühtlustatud kategooriad on seega tähtis samm ettevõtjatevahelise ausama konkurentsi, ühtlasema jõustamise ja autoveo-ettevõtjate Euroopa registri teabevahetussüsteemi tõhusama toimimise poole. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 16 lõikega 2 on ette nähtud, et liikmesriigid peaksid lisama sellised rasked rikkumised riiklikku autoveo-ettevõtjate elektroonilisse registrisse hiljemalt 1. jaanuariks 2016. Rikkumiste ühtlustatud kategooriad on seega tähtis samm ettevõtjatevahelise ausama konkurentsi, ühtlasema jõustamise ja autoveo-ettevõtjate Euroopa registri teabevahetussüsteemi tõhusama toimimise poole.

| (9) | Läbipaistvuse ja ausa konkurentsi huvides tuleks sätestada ühine meetod sellise rikkumissageduse arvutamiseks, mille ületamise korral asutamiskoha liikmesriigi pädev asutus loeb neid raskemaks rikkumiseks. Selline korduv rikkumine võib viia siseriikliku haldusmenetluse käivitamiseni, mis pädeva asutuse äranägemisel võib viia autoveo-ettevõtja hea maine kaotamiseni. |
| --- | --- |

(9)

Läbipaistvuse ja ausa konkurentsi huvides tuleks sätestada ühine meetod sellise rikkumissageduse arvutamiseks, mille ületamise korral asutamiskoha liikmesriigi pädev asutus loeb neid raskemaks rikkumiseks. Selline korduv rikkumine võib viia siseriikliku haldusmenetluse käivitamiseni, mis pädeva asutuse äranägemisel võib viia autoveo-ettevõtja hea maine kaotamiseni.

| (10) | Üldjuhul tuleks sageduse kindlaksmääramisel arvesse võtta rikkumise tõsidust, toimumisaega ja juhtide keskmist arvu. Seda käsitatakse maksimaalse künnisena, kuid liikmesriikidele jääb võimalus kohaldada väiksemaid piirmäärasid vastavalt riikliku hea maine hindamise haldusmenetlusega ettenähtule. |
| --- | --- |

(10)

Üldjuhul tuleks sageduse kindlaksmääramisel arvesse võtta rikkumise tõsidust, toimumisaega ja juhtide keskmist arvu. Seda käsitatakse maksimaalse künnisena, kuid liikmesriikidele jääb võimalus kohaldada väiksemaid piirmäärasid vastavalt riikliku hea maine hindamise haldusmenetlusega ettenähtule.

| (11) | Et tagada õiguslik järjepidevus ja läbipaistvus, on samuti vaja muuta direktiivi 2006/22/EÜ III lisa, muutes mõne selles sätestatud rikkumise raskusastet vastavalt määruse (EÜ) nr 1071/2009 IV lisa kõige raskemate rikkumiste nimekirjale. |
| --- | --- |

(11)

Et tagada õiguslik järjepidevus ja läbipaistvus, on samuti vaja muuta direktiivi 2006/22/EÜ III lisa, muutes mõne selles sätestatud rikkumise raskusastet vastavalt määruse (EÜ) nr 1071/2009 IV lisa kõige raskemate rikkumiste nimekirjale.

| (12) | Raskete rikkumiste kategooriate, liikide ja raskusastmete loetelu valmis koostöös liikmesriikide ja ELi sidusrühmadega ning raskusastme hindamise aluseks võeti liikmesriikide asjaomaste õigusaktide sätete kohaldamise head tavad ja kogemused. Kõige tõsisemad rikkumised, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 1071/2009 IV lisas, on muude asjaomaste rikkumiste raskusastme hindamise kõrgeimaks võrdluskünniseks. |
| --- | --- |

(12)

Raskete rikkumiste kategooriate, liikide ja raskusastmete loetelu valmis koostöös liikmesriikide ja ELi sidusrühmadega ning raskusastme hindamise aluseks võeti liikmesriikide asjaomaste õigusaktide sätete kohaldamise head tavad ja kogemused. Kõige tõsisemad rikkumised, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 1071/2009 IV lisas, on muude asjaomaste rikkumiste raskusastme hindamise kõrgeimaks võrdluskünniseks.

| (13) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85 (3) artikli 18 lõike 1 alusel loodud maanteetranspordi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85 (3) artikli 18 lõike 1 alusel loodud maanteetranspordi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse liidu kommertsveoeeskirjade raskete rikkumiste kategooriate, liikide ja raskusastmete ühine loetelu, nagu on sätestatud käesoleva määruse I lisas, mis lisaks määruse (EÜ) nr 1071/2009 IV lisas esitatud rikkumistele võivad viia autoveo-ettevõtja hea maine kaotamiseni.

2.   Käesoleva määrusega nähakse ette maksimaalne sagedus, millest alates korduvaid raskeid rikkumisi loetakse raskemaks, võttes arvesse veokorraldaja juhitud veotegevuses kasutatavate juhtide arvu, nagu on sätestatud II lisas.

3.   Liikmesriigid võtavad siseriiklikku hea maine hindamise haldusmenetluse puhul arvesse tõsiste rikkumiste kohta käivat teavet, millele on osutatud lõigetes 1 ja 2.

Artikkel 2

Direktiivi 2006/22/EÜ III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2017.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. märts 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 300, 14.11.2009, lk 51.

1

(2)  
  ELT L 102, 11.4.2006, lk 35.

2

(3)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85, 20. detsember 1985, autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta (EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8).

3

---

I LISA

Raskete rikkumiste liigitamine

(osutatud artiklis 1)

Järgnevates tabelites esitatakse ELi kommertsvedude eeskirjade raskete rikkumiste kategooriad ja liigid, mis on jagatud kolme raskuskategooriasse vastavalt nende tõenäosusele põhjustada surma või raskeid vigastusi.

1.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 561/2006 (1)
  rikkumiste kategooriad (sõidu- ja puhkeaeg)

| Nr | ÕIGUSLIK ALUS | RIKKUMISE LIIK | RASKUSASTE (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| MSI | VSI | SI |
| Meeskond |
| 1. | Artikli 5 lõige 1 | Konduktorite vanuse alampiiri ei järgita | | | X |
| Sõiduajad |
| 2. | Artikli 6 lõige 1 | Ületatakse ööpäevast 9 tunni pikkust sõiduaega, kui sõiduaega ei ole lubatud pikendada 10 tunnini | 10 h ≤ ... < 11 h | | | X |
| 3. | 11 h ≤ ... | | X | |
| 4. | Ületatakse ööpäevast 9 tunni pikkust sõiduaega 50 % või rohkem ilma vaheaega või vähemalt 4,5-tunnist puhkeaega võtmata | 13 h 30 ≤ ...
  vaheajata/puhkeajata | X | | |
| 5. | Ületatakse 10 tunni pikkust ööpäevast sõiduaega, kui sõiduaega on lubatud pikendada | 11 h ≤ ... < 12 h | | | X |
| 6. | 12 h ≤ ... | | X | |
| 7. | Ületatakse ööpäevast 10 tunni pikkust sõiduaega 50 % või rohkem ilma vaheaega või vähemalt 4,5-tunnist puhkeaega võtmata | 15 h ≤ ...
  vaheajata/puhkeajata | X | | |
| 8. | Artikli 6 lõige 2 | Ületatakse nädalast sõiduaega | 60 h ≤ ... < 65 h | | | X |
| 9. | 65 h ≤ ... < 70 | | X | |
| 10. | Ületatakse nädalast sõiduaega 25 % või rohkem | 70 h ≤ ... | X | | |
| 11. | Artikli 6 lõige 3 | Ületatakse kahe järjestikuse nädala maksimaalset sõiduaega | 100 h ≤ ... < 105 h | | | X |
| 12. | 105 h ≤ ... < 112 h 30 | | X | |
| 13. | Ületatakse kahe järjestikuse nädala maksimaalset sõiduaega 25 % või rohkem | 112 h 30 ≤ ... | X | | |
| Puhkepaus |
| 14. | Artikkel 7 | Ületatakse katkematut 4,5-tunnist sõiduaega enne vaheaja tegemist | 5 h ≤ ... < 6 h | | | X |
| 15. | 6 h ≤ ... | | X | |
| Puhkeperioodid |
| 16. | Artikli 8 lõige 2 | Ebapiisav ööpäevane puhkeperiood alla 11 tunni, kui vähendatud ööpäevane puhkeperiood ei ole lubatud | 8 h 30 ≤ ... < 10 h | | | X |
| 17. | ... < 8 h 30 | | X | |
| 18. | Ebapiisav vähendatud ööpäevane puhkeperiood alla 9 tunni, kui vähendamine on lubatud | 7 h ≤ ... < 8 h | | | X |
| 19. | ... < 7 h | | X | |
| 20. | Ebapiisav ööpäevane puhkeperiood alla 3 + 9 tunni pikkuste vaheaegadega | 3 h + [7 h ≤ ... < 8 h] | | | X |
| 21. | 3 h + [... < 7 h] | | X | |
| 22. | Artikli 8 lõige 5 | Ebapiisav ööpäevane puhkeperiood alla 9 tunni mitme juhiga sõiduki puhul | 7 h ≤ ... < 8 h | | | X |
| 23. | ... < 7 h | | X | |
| 24. | Artikli 8 lõige 6 | Ebapiisav vähendatud iganädalane puhkeperiood alla 24 tunni | 20 h ≤ ... < 22 h | | | X |
| 25. | ... < 20 h | | X | |
| 26. | Ebapiisav iganädalane puhkeperiood alla 45 tunni, kui vähendatud iganädalane puhkeperiood ei ole lubatud | 36 h ≤ ... < 42 h | | | X |
| 27. | ... < 36 h | | X | |
| 28 | Artikli 8 lõige 6 | Ületatakse 6 järjestikust 24-tunnist perioodi pärast eelmist iganädalast puhkeaega | 3 h ≤ ... < 12 h | | | X |
| 12 h ≤ ... | | X | |
| 12 päeva reeglist lubatav erand |
| 29. | Artikli 8 lõike 6 punkt a | Ületatakse 12 järjestikust 24-tunnist perioodi pärast eelmist korrapärast iganädalast puhkeaega | 3 h ≤ ... < 12 h | | | X |
| 12 h ≤ ... | | X | |
| 30. | Artikli 8 lõike 6 punkt a b) ii) | Iganädalane puhkeperiood pärast 12 järjestikust 24-tunnist perioodi | 65 h < ... ≤ 67 h | | | X |
| ... ≤ 65 h | | X | |
| 31. | Artikli 8 lõike 6 punkt a d) | Sõiduperiood 22.00–6.00 rohkem kui 3 tundi enne vaheaega, kui sõidukis ei ole mitut juhti | 3 h < ... < 4,5 h | | | X |
| 4,5 h ≤ ... | | X | |
| Töökorraldus |
| 32. | Artikli 10 lõige 1 | Palga sidumine läbisõidetud vahemaaga või veetud kauba kogusega | | X | |
| 33. | Artikli 10 lõige 2 | Juhi töö puuduv või ebarahuldav korraldus, juhile antud ebapiisavad või puuduvad juhised, mis võimaldaksid tal seadust järgida | | X | |

Nr

ÕIGUSLIK ALUS

RIKKUMISE LIIK

RASKUSASTE (2)

MSI

VSI

SI

Meeskond

1.

Artikli 5 lõige 1

Konduktorite vanuse alampiiri ei järgita

X

Sõiduajad

2.

Artikli 6 lõige 1

Ületatakse ööpäevast 9 tunni pikkust sõiduaega, kui sõiduaega ei ole lubatud pikendada 10 tunnini

10 h ≤ ... < 11 h

X

3.

11 h ≤ ...

X

4.

Ületatakse ööpäevast 9 tunni pikkust sõiduaega 50 % või rohkem ilma vaheaega või vähemalt 4,5-tunnist puhkeaega võtmata

13 h 30 ≤ ...

vaheajata/puhkeajata

X

5.

Ületatakse 10 tunni pikkust ööpäevast sõiduaega, kui sõiduaega on lubatud pikendada

11 h ≤ ... < 12 h

X

6.

12 h ≤ ...

X

7.

Ületatakse ööpäevast 10 tunni pikkust sõiduaega 50 % või rohkem ilma vaheaega või vähemalt 4,5-tunnist puhkeaega võtmata

15 h ≤ ...

vaheajata/puhkeajata

X

8.

Artikli 6 lõige 2

Ületatakse nädalast sõiduaega

60 h ≤ ... < 65 h

X

9.

65 h ≤ ... < 70

X

10.

Ületatakse nädalast sõiduaega 25 % või rohkem

70 h ≤ ...

X

11.

Artikli 6 lõige 3

Ületatakse kahe järjestikuse nädala maksimaalset sõiduaega

100 h ≤ ... < 105 h

X

12.

105 h ≤ ... < 112 h 30

X

13.

Ületatakse kahe järjestikuse nädala maksimaalset sõiduaega 25 % või rohkem

112 h 30 ≤ ...

X

Puhkepaus

14.

Artikkel 7

Ületatakse katkematut 4,5-tunnist sõiduaega enne vaheaja tegemist

5 h ≤ ... < 6 h

X

15.

6 h ≤ ...

X

Puhkeperioodid

16.

Artikli 8 lõige 2

Ebapiisav ööpäevane puhkeperiood alla 11 tunni, kui vähendatud ööpäevane puhkeperiood ei ole lubatud

8 h 30 ≤ ... < 10 h

X

17.

... < 8 h 30

X

18.

Ebapiisav vähendatud ööpäevane puhkeperiood alla 9 tunni, kui vähendamine on lubatud

7 h ≤ ... < 8 h

X

19.

... < 7 h

X

20.

Ebapiisav ööpäevane puhkeperiood alla 3 + 9 tunni pikkuste vaheaegadega

3 h + [7 h ≤ ... < 8 h]

X

21.

3 h + [... < 7 h]

X

22.

Artikli 8 lõige 5

Ebapiisav ööpäevane puhkeperiood alla 9 tunni mitme juhiga sõiduki puhul

7 h ≤ ... < 8 h

X

23.

... < 7 h

X

24.

Artikli 8 lõige 6

Ebapiisav vähendatud iganädalane puhkeperiood alla 24 tunni

20 h ≤ ... < 22 h

X

25.

... < 20 h

X

26.

Ebapiisav iganädalane puhkeperiood alla 45 tunni, kui vähendatud iganädalane puhkeperiood ei ole lubatud

36 h ≤ ... < 42 h

X

27.

... < 36 h

X

28

Artikli 8 lõige 6

Ületatakse 6 järjestikust 24-tunnist perioodi pärast eelmist iganädalast puhkeaega

3 h ≤ ... < 12 h

X

12 h ≤ ...

X

12 päeva reeglist lubatav erand

29.

Artikli 8 lõike 6 punkt a

Ületatakse 12 järjestikust 24-tunnist perioodi pärast eelmist korrapärast iganädalast puhkeaega

3 h ≤ ... < 12 h

X

12 h ≤ ...

X

30.

Artikli 8 lõike 6 punkt a b) ii)

Iganädalane puhkeperiood pärast 12 järjestikust 24-tunnist perioodi

65 h < ... ≤ 67 h

X

... ≤ 65 h

X

31.

Artikli 8 lõike 6 punkt a d)

Sõiduperiood 22.00–6.00 rohkem kui 3 tundi enne vaheaega, kui sõidukis ei ole mitut juhti

3 h < ... < 4,5 h

X

4,5 h ≤ ...

X

Töökorraldus

32.

Artikli 10 lõige 1

Palga sidumine läbisõidetud vahemaaga või veetud kauba kogusega

X

33.

Artikli 10 lõige 2

Juhi töö puuduv või ebarahuldav korraldus, juhile antud ebapiisavad või puuduvad juhised, mis võimaldaksid tal seadust järgida

X

2.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 165/2014 (3)
  rikkumiste kategooriad (sõidumeerik)

| Nr | ÕIGUSLIK ALUS | RIKKUMISE LIIK | RASKUSASTE |
| --- | --- | --- | --- |
| MSI | VSI | SI |
| Sõidumeeriku paigaldamine |
| 1. | Artikli 3 lõige1 ja artikkel 22 | Ei ole paigaldatud ega kasutata tüübikinnituse saanud sõidumeerikut (nt: ei ole paigaldatud ega kasutata sõidumeerikut, mille on paigaldanud pädeva asutuse kinnituse saanud paigaldajad, töökojad või sõidukitootjad; kasutatakse sõidumeerikut ilma vajaliku plommita või sõidumeerikut, mida ei ole paigaldanud heakskiidetud paigaldaja, töökoda või sõidukitootja, või kasutatakse sõidumeerikut, millel puudub paigaldustahvel) | X | | |
| Sõidumeerikute, juhikaartide või salvestuslehtede kasutamine |
| 2. | Artikli 23 lõige 1 | Sellise sõidumeeriku kasutamine, mida ei ole kontrollitud tunnustatud töökojas | | X | |
| 3. | Artikkel 27 | Juhil on või juht kasutab rohkem kui üht kehtivat juhikaarti | | X | |
| 4. | Juht kasutab sõitmisel võltsitud juhikaarti (loetakse samaväärseks sellega, et juhil puudub juhikaart) | X | | |
| 5. | Juht kasutab juhikaarti, mis ei ole tema oma (loetakse samaväärseks sellega, et juhil puudub juhikaart) | X | | |
| 6. | Juht kasutab juhikaarti, mis on saadud valeandmete ja/või võltsitud dokumentide alusel (loetakse samaväärseks sellega, et juhil puudub juhikaart) | X | | |
| 7. | Artikkel 32.1 | Sõidumeerik ei toimi korrektselt (nt sõidumeerikut ei ole nõuetekohaselt kontrollitud, kalibreeritud ega plommitud) | | X | |
| 8. | Artikli 32 lõige 1 ja artikli 33 lõige 1 | Sõidumeerikut ei ole nõuetekohaselt kasutatud (nt tahtmatu, tahtlik või sunnitud kuritarvitamine, õige kasutamise juhiste puudumine jne). | | X | |
| 9. | Artikli 32 lõige 3 | Sellise pettust võimaldava seadme kasutamine, millega on võimalik muuta sõidumeeriku andmeid | X | | |
| 10. | Salvestuslehtede või registreeritud andmete ja sõidumeerikult ja/või juhikaardilt alla laaditud andmete võltsimine, varjamine või hävitamine | X | | |
| 11. | Artikli 33 lõige 2 | Ettevõtja ei säilita salvestuslehti, väljatrükke ega allalaaditud andmeid | | X | |
| 12. | Salvestatud ja talletatud andmed ei ole kättesaadavad vähemalt üks aasta | | X | |
| 13. | Artikli 34 lõige 1 | Salvestuslehtede/juhikaartide mittenõuetekohane kasutamine | | X | |
| 14. | Ilma loata eemaldatakse salvestuslehed või juhikaart nii, et see mõjutab asjaomaste andmete salvestamist | | X | |
| 15. | Salvestuslehte või juhikaarti kasutatakse ettenähtud perioodist kauem ning andmed lähevad kaotsi | | X | |
| 16. | Artikli 34 lõige 2 | Kasutatakse määrdunud või kahjustatud salvestuslehti või juhikaarte ning andmed ei ole loetavad | | X | |
| 17. | Artikli 34 lõige 3 | Andmeid ei sisestata käsitsi, kui see on nõutav | | X | |
| 18. | Artikli 34 lõige 4 | Ei kasutata õiget salvestuslehte või juhikaarti õiges avas (mitme juhiga sõiduki puhul) | | | X |
| 19. | Artikli 34 lõige 5 | Lülitite mittenõuetekohane kasutamine | | X | |
| Andmete esitamine |
| 20. | Artikkel 36 | Keeldutakse kontrollist | | X | |
| 21. | Artikkel 36 | Ei esitata jooksva päeva ja eelnenud 28 päeva kandeid | | X | |
| 22. | Juhikaardi olemasolul ei esitata sellele salvestatud andmeid | | X | |
| 23. | Artikkel 36 | Ei esitata jooksval nädalal ja eelnenud 28 päeval koostatud käsikirjalisi kandeid ja väljatrükke | | X | |
| 24. | Artikkel 36 | Juhikaardi olemasolul ei esitata sellele salvestatud andmeid | | X | |
| Rikked |
| 25. | Artikli 37 lõige 1 ja artikli 22 lõige 1 | Sõidumeerikut ei parandanud tunnustatud paigaldaja või töökoda | | X | |
| 26. | Artikli 37 lõige 2 | Juht ei märgi kogu nõutavat teavet nende perioodide kohta, mida enam ei registreerita, sest sõidumeerik ei ole töökorras või ei tööta korralikult | | X | |

Nr

ÕIGUSLIK ALUS

RIKKUMISE LIIK

RASKUSASTE

MSI

VSI

SI

Sõidumeeriku paigaldamine

1.

Artikli 3 lõige1 ja artikkel 22

Ei ole paigaldatud ega kasutata tüübikinnituse saanud sõidumeerikut (nt: ei ole paigaldatud ega kasutata sõidumeerikut, mille on paigaldanud pädeva asutuse kinnituse saanud paigaldajad, töökojad või sõidukitootjad; kasutatakse sõidumeerikut ilma vajaliku plommita või sõidumeerikut, mida ei ole paigaldanud heakskiidetud paigaldaja, töökoda või sõidukitootja, või kasutatakse sõidumeerikut, millel puudub paigaldustahvel)

X

Sõidumeerikute, juhikaartide või salvestuslehtede kasutamine

2.

Artikli 23 lõige 1

Sellise sõidumeeriku kasutamine, mida ei ole kontrollitud tunnustatud töökojas

X

3.

Artikkel 27

Juhil on või juht kasutab rohkem kui üht kehtivat juhikaarti

X

4.

Juht kasutab sõitmisel võltsitud juhikaarti (loetakse samaväärseks sellega, et juhil puudub juhikaart)

X

5.

Juht kasutab juhikaarti, mis ei ole tema oma (loetakse samaväärseks sellega, et juhil puudub juhikaart)

X

6.

Juht kasutab juhikaarti, mis on saadud valeandmete ja/või võltsitud dokumentide alusel (loetakse samaväärseks sellega, et juhil puudub juhikaart)

X

7.

Artikkel 32.1

Sõidumeerik ei toimi korrektselt (nt sõidumeerikut ei ole nõuetekohaselt kontrollitud, kalibreeritud ega plommitud)

X

8.

Artikli 32 lõige 1 ja artikli 33 lõige 1

Sõidumeerikut ei ole nõuetekohaselt kasutatud (nt tahtmatu, tahtlik või sunnitud kuritarvitamine, õige kasutamise juhiste puudumine jne).

X

9.

Artikli 32 lõige 3

Sellise pettust võimaldava seadme kasutamine, millega on võimalik muuta sõidumeeriku andmeid

X

10.

Salvestuslehtede või registreeritud andmete ja sõidumeerikult ja/või juhikaardilt alla laaditud andmete võltsimine, varjamine või hävitamine

X

11.

Artikli 33 lõige 2

Ettevõtja ei säilita salvestuslehti, väljatrükke ega allalaaditud andmeid

X

12.

Salvestatud ja talletatud andmed ei ole kättesaadavad vähemalt üks aasta

X

13.

Artikli 34 lõige 1

Salvestuslehtede/juhikaartide mittenõuetekohane kasutamine

X

14.

Ilma loata eemaldatakse salvestuslehed või juhikaart nii, et see mõjutab asjaomaste andmete salvestamist

X

15.

Salvestuslehte või juhikaarti kasutatakse ettenähtud perioodist kauem ning andmed lähevad kaotsi

X

16.

Artikli 34 lõige 2

Kasutatakse määrdunud või kahjustatud salvestuslehti või juhikaarte ning andmed ei ole loetavad

X

17.

Artikli 34 lõige 3

Andmeid ei sisestata käsitsi, kui see on nõutav

X

18.

Artikli 34 lõige 4

Ei kasutata õiget salvestuslehte või juhikaarti õiges avas (mitme juhiga sõiduki puhul)

X

19.

Artikli 34 lõige 5

Lülitite mittenõuetekohane kasutamine

X

Andmete esitamine

20.

Artikkel 36

Keeldutakse kontrollist

X

21.

Artikkel 36

Ei esitata jooksva päeva ja eelnenud 28 päeva kandeid

X

22.

Juhikaardi olemasolul ei esitata sellele salvestatud andmeid

X

23.

Artikkel 36

Ei esitata jooksval nädalal ja eelnenud 28 päeval koostatud käsikirjalisi kandeid ja väljatrükke

X

24.

Artikkel 36

Juhikaardi olemasolul ei esitata sellele salvestatud andmeid

X

Rikked

25.

Artikli 37 lõige 1 ja artikli 22 lõige 1

Sõidumeerikut ei parandanud tunnustatud paigaldaja või töökoda

X

26.

Artikli 37 lõige 2

Juht ei märgi kogu nõutavat teavet nende perioodide kohta, mida enam ei registreerita, sest sõidumeerik ei ole töökorras või ei tööta korralikult

X

3.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/15/EÜ (4)
  rikkumiste kategooriad (tööaja eeskirjad)

| Nr | ÕIGUSLIK ALUS | RIKKUMISE LIIK | RASKUSASTE |
| --- | --- | --- | --- |
| MSI | VSI | SI |
| Maksimaalne iganädalane tööaeg |
| 1. | Artikkel 4 | Ületatakse maksimaalset nädalast 48 tunni pikkust tööaega, kui on kasutatud ära võimalused pikendada tööaega 60 tunnini | 56 h ≤ ... < 60 h | | | X |
| 2. | 60 h ≤ ... | | X | |
| 3. | Ületatakse maksimaalset nädalast 60 tunni pikkust tööaega, kui ei ole tehtud erandit artikli 8 alusel | 65 ≤ ... < 70 h | | | X |
| 4. | 70 h ≤ ... | | X | |
| Puhkepaus |
| 5. | Artikli 5 lõige 1 | Mittepiisav kohustuslik vaheaeg, kui tööaeg jääb 6 ja 9 tunni vahele | 10 < ... ≤ 20 min | | | X |
| 6. | ≤ 10 min | | X | |
| 7. | Mittepiisav kohustuslik vaheaeg, kui tööaeg ületab 9 tundi | 20 < ... ≤ 30 min | | | X |
| 8. | ≤ 20 min | | X | |
| Öötöö |
| 9. | Artikli 7 lõige 1 | Päevane tööaeg 24 h vahemikus, kui tehakse öötööd, kui puuduvad erandid vastavalt artiklile 8 | 11 h ≤ ...< 13 h | | | X |
| 10. | 13 h ≤ ... | | X | |
| Salvestused |
| 11. | Artikkel 9 | Tööandjad võltsivad andmeid tööaja kohta või keelduvad kontrolliametnikule andmeid esitamast | | X | |
| 12. | Töötaja/füüsilisest isikust ettevõtja võltsib andmeid või keeldub kontrolliametnikule andmeid esitamast | | X | |

Nr

ÕIGUSLIK ALUS

RIKKUMISE LIIK

RASKUSASTE

MSI

VSI

SI

Maksimaalne iganädalane tööaeg

1.

Artikkel 4

Ületatakse maksimaalset nädalast 48 tunni pikkust tööaega, kui on kasutatud ära võimalused pikendada tööaega 60 tunnini

56 h ≤ ... < 60 h

X

2.

60 h ≤ ...

X

3.

Ületatakse maksimaalset nädalast 60 tunni pikkust tööaega, kui ei ole tehtud erandit artikli 8 alusel

65 ≤ ... < 70 h

X

4.

70 h ≤ ...

X

Puhkepaus

5.

Artikli 5 lõige 1

Mittepiisav kohustuslik vaheaeg, kui tööaeg jääb 6 ja 9 tunni vahele

10 < ... ≤ 20 min

X

6.

≤ 10 min

X

7.

Mittepiisav kohustuslik vaheaeg, kui tööaeg ületab 9 tundi

20 < ... ≤ 30 min

X

8.

≤ 20 min

X

Öötöö

9.

Artikli 7 lõige 1

Päevane tööaeg 24 h vahemikus, kui tehakse öötööd, kui puuduvad erandid vastavalt artiklile 8

11 h ≤ ...< 13 h

X

10.

13 h ≤ ...

X

Salvestused

11.

Artikkel 9

Tööandjad võltsivad andmeid tööaja kohta või keelduvad kontrolliametnikule andmeid esitamast

X

12.

Töötaja/füüsilisest isikust ettevõtja võltsib andmeid või keeldub kontrolliametnikule andmeid esitamast

X

4.   Nõukogu direktiivi 96/53/EÜ (5)
  rikkumiste kategooriad (kaalu ja mõõtmete eeskiri)

| Nr | ÕIGUSLIK ALUS | RIKKUMISE LIIK | RASKUSASTE |
| --- | --- | --- | --- |
| MSI | VSI | SI |
| Mass |
| 1. | Artikkel 1 | Ületatakse suurimat lubatud massi N3-kategooria sõidukite puhul | 5 % ≤ ... < 10 % | | | X |
| 2. | 10 % ≤ ... < 20 % | | X | |
| 3. | 20 % ≤ ... | X | | |
| 4. | Ületatakse suurimat lubatud massi N2-kategooria sõidukite puhul | 5 % ≤ ... < 15 % | | | X |
| 5. | 15 % ≤ ... < 25 % | | X | |
| 6. | 25 % ≤ ... | X | | |
| Pikkus |
| 7. | Artikkel 1 | Ületatakse suurimat lubatud pikkust | 2 % < ... < 20 % | | | X |
| 8. | 20 % ≤ ... | | X | |
| Laius |
| 9. | Artikkel 1 | Ületatakse suurimat lubatud laiust | 2,65 ≤ ... < 3,10 meetrit | | | X |
| 10. | 3,10 meetrit ≤ ... | | X | |

Nr

ÕIGUSLIK ALUS

RIKKUMISE LIIK

RASKUSASTE

MSI

VSI

SI

Mass

1.

Artikkel 1

Ületatakse suurimat lubatud massi N3-kategooria sõidukite puhul

5 % ≤ ... < 10 %

X

2.

10 % ≤ ... < 20 %

X

3.

20 % ≤ ...

X

4.

Ületatakse suurimat lubatud massi N2-kategooria sõidukite puhul

5 % ≤ ... < 15 %

X

5.

15 % ≤ ... < 25 %

X

6.

25 % ≤ ...

X

Pikkus

7.

Artikkel 1

Ületatakse suurimat lubatud pikkust

2 % < ... < 20 %

X

8.

20 % ≤ ...

X

Laius

9.

Artikkel 1

Ületatakse suurimat lubatud laiust

2,65 ≤ ... < 3,10 meetrit

X

10.

3,10 meetrit ≤ ...

X

5.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/45/EÜ (6)
  rikkumiste kategooriad (korraline tehnoülevaatus) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/47/EL (7)
  (liiklevate tarbesõidukite tehnokontroll)

| Nr | ÕIGUSLIK ALUS | RIKKUMISE LIIK | RASKUSASTE |
| --- | --- | --- | --- |
| MSI | VSI | SI |
| Tehnoülevaatus |
| 1. | Direktiivi 2014/45/EL artiklid 8 ja 10 ja direktiivi 2014/47/EL artikli 7 lõige 1 | Sellise sõiduki juhtimine, millel puudub kehtiv tehnoülevaatuse tõend, nagu on nõutud ELi õigusaktidega | X | | |
| 2. | Direktiivi 2014/47/EL artikli 12 lõige 2 | Sõidukit ei hoita ohutuna ja tehnonõuetele vastavas korras, mille tulemuseks on väga tõsised puudused pidurisüsteemis, roolihoovastikus, ratastes/rehvides, vedrustuses või raamis, mis kujutab sellist vahetut ohtu liiklusohutusele, mis viib otsuseni sõiduk kasutuselt kõrvaldada. | X | | |

Nr

ÕIGUSLIK ALUS

RIKKUMISE LIIK

RASKUSASTE

MSI

VSI

SI

Tehnoülevaatus

1.

Direktiivi 2014/45/EL artiklid 8 ja 10 ja direktiivi 2014/47/EL artikli 7 lõige 1

Sellise sõiduki juhtimine, millel puudub kehtiv tehnoülevaatuse tõend, nagu on nõutud ELi õigusaktidega

X

2.

Direktiivi 2014/47/EL artikli 12 lõige 2

Sõidukit ei hoita ohutuna ja tehnonõuetele vastavas korras, mille tulemuseks on väga tõsised puudused pidurisüsteemis, roolihoovastikus, ratastes/rehvides, vedrustuses või raamis, mis kujutab sellist vahetut ohtu liiklusohutusele, mis viib otsuseni sõiduk kasutuselt kõrvaldada.

X

Direktiivi 2014/47/EL (milles käsitletakse liidus liiklevate ärilisel otstarbel kasutatavate tarbesõidukite tehnokontrolli ja -ülevaatust) II lisa sisaldab üksikasjalikku liigitust tehnilistest puudustest, mis on jagatud vastavalt nende raskusastmele väikesteks, suurteks ja ohtlikeks puudusteks. Kõnealuse direktiivi artikli 12 lõikes 2 on sätestatud järgmised mõisted:

| a) | väikesed puudused, mis ei mõjuta olulisel määral sõiduki ohutust ega keskkonda, ja muud väiksemad nõuetele mittevastavused; |
| --- | --- |

a)

väikesed puudused, mis ei mõjuta olulisel määral sõiduki ohutust ega keskkonda, ja muud väiksemad nõuetele mittevastavused;

| b) | suured puudused, mis võivad halvendada sõiduki ohutust, mõjutada keskkonda või seada ohtu teisi liiklejaid, või muud olulisemad nõuetele mittevastavused; |
| --- | --- |

b)

suured puudused, mis võivad halvendada sõiduki ohutust, mõjutada keskkonda või seada ohtu teisi liiklejaid, või muud olulisemad nõuetele mittevastavused;

| c) | ohtlikud puudused, mis on otseselt ja vahetult liiklusohtlikud või mõjutavad keskkonda. |
| --- | --- |

c)

ohtlikud puudused, mis on otseselt ja vahetult liiklusohtlikud või mõjutavad keskkonda.

Tehnoseisukorra direktiivide sätete rikkumise tase peab kajastama puuduste liigitust vastavalt direktiivi 2014/47/EL II lisale, täpsemalt: SI = suured puudused, VSI = ohtlikud puudused, MSI = sõitmine selliste puuduste olemasolul, mis kujutavad endast vahetut ohtu liiklusele, väiksemad puudused oleksid samaväärsed väiksemate rikkumiste tasemega.

6.   Nõukogu direktiivi 92/6/EMÜ (8)
  rikkumiste kategooriad (kiiruspiirikud)

| Nr | ÕIGUSLIK ALUS | RIKKUMISE LIIK | RASKUSASTE |
| --- | --- | --- | --- |
| MSI | VSI | SI |
| 1. | Artiklid 2 ja 3 | Kiiruspiirikut ei ole paigaldatud | X | | |
| 2. | Artikkel 5 | Kiiruspiirik ei vasta kohaldatavatele tehnilistele nõuetele. | | X | |
| 3. | Artikkel 5 | Kiiruspiirik ei ole paigaldatud tunnustatud töökojas | | | X |
| 4. | | Sellise pettust võimaldava seadme kasutamine, millega on võimalik muuta kiiruspiiriku andmeid, või pettust võimaldava kiiruspiiriku kasutamine | X | | |

Nr

ÕIGUSLIK ALUS

RIKKUMISE LIIK

RASKUSASTE

MSI

VSI

SI

1.

Artiklid 2 ja 3

Kiiruspiirikut ei ole paigaldatud

X

2.

Artikkel 5

Kiiruspiirik ei vasta kohaldatavatele tehnilistele nõuetele.

X

3.

Artikkel 5

Kiiruspiirik ei ole paigaldatud tunnustatud töökojas

X

4.

Sellise pettust võimaldava seadme kasutamine, millega on võimalik muuta kiiruspiiriku andmeid, või pettust võimaldava kiiruspiiriku kasutamine

X

7.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/59/EÜ (9)
  rikkumiste kategooriad (juhtide alus- ja jätkuõpe)

| Nr | ÕIGUSLIK ALUS | RIKKUMISE LIIK | RASKUSASTE |
| --- | --- | --- | --- |
| MSI | VSI | SI |
| Koolitus ja juhiluba |
| 1. | Artikkel 3 | Sõitjate või kaupade vedu ilma kohustusliku alusõppe ja/või kohustusliku jätkuõppeta | | X | |
| 2. | Artikkel 10 ja II lisa | Juhil ei ole võimalik esitada kehtivat kutsetunnistust või juhiluba, nagu on nõutud siseriiklikes õigusaktides (nt: kaotatud, unustatud, kahjustatud, loetamatu) | | | X |

Nr

ÕIGUSLIK ALUS

RIKKUMISE LIIK

RASKUSASTE

MSI

VSI

SI

Koolitus ja juhiluba

1.

Artikkel 3

Sõitjate või kaupade vedu ilma kohustusliku alusõppe ja/või kohustusliku jätkuõppeta

X

2.

Artikkel 10 ja II lisa

Juhil ei ole võimalik esitada kehtivat kutsetunnistust või juhiluba, nagu on nõutud siseriiklikes õigusaktides (nt: kaotatud, unustatud, kahjustatud, loetamatu)

X

8.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ (10)
  rikkumiste kategooriad (juhiloa nõuded)

| Nr | ÕIGUSLIK ALUS | RIKKUMISE LIIK | RASKUSASTE |
| --- | --- | --- | --- |
| MSI | VSI | SI |
| 1. | Direktiivi 2006/126/EL artiklid 1 ja 4 | Sõitjate või kaupade vedu ilma kehtiva juhiloata | X | | |
| 2. | Artikkel 1
  Lisa I | Kasutatakse juhiluba, mis on kahjustunud või mitteloetav või ei ole kooskõlas ühtse näidisega | | | X |

Nr

ÕIGUSLIK ALUS

RIKKUMISE LIIK

RASKUSASTE

MSI

VSI

SI

1.

Direktiivi 2006/126/EL artiklid 1 ja 4

Sõitjate või kaupade vedu ilma kehtiva juhiloata

X

2.

Artikkel 1

Lisa I

Kasutatakse juhiluba, mis on kahjustunud või mitteloetav või ei ole kooskõlas ühtse näidisega

X

9.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/68/EÜ (11)
  rikkumiste kategooriad (ohtlike kaupade autoveod)

| Nr | ÕIGUSLIK ALUS | RIKKUMISE LIIK | RASKUSASTE |
| --- | --- | --- | --- |
| MSI | VSI | SI |
| 1. | Direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotis I.1 | Selliste ohtlike kaupade vedu, mille vedamine on keelatud | X | | |
| 2. | Ohtlike kaupade vedu keelatud või heakskiitmata kaitsemahutites, ning seega inimelusid või keskkonda sellisel määral ohustades, et see viib otsuseni sõiduk kasutuselt kõrvaldada. | X | | |
| 3. | Ohtlike kaupade vedu ilma neid kaupu sõidukis ohtlike kaupadena tuvastamata ning seega inimelusid või keskkonda sellisel määral ohustades, et see viib otsuseni sõiduk kasutuselt kõrvaldada | X | | |
| 4. | Ohtlike ainete lekkimine | | X | |
| 5. | Lahtiseks veoks kasutatakse mahutit, mille ehitus ei ole sobiv. | | X | |
| 6. | Vedu toimub sõidukiga, millel puudub nõuetekohane vastavustunnistus | | X | |
| 7. | Sõiduk ei vasta enam vastavusstandarditele ja kujutab otsest ohtu | | X | |
| 8. | Ei ole kinni peetud laadungi kinnitus- ja paigutusnormidest | | X | |
| 9. | Ei ole järgitud pakendite segalaadungiga seotud norme | | X | |
| 10. | Ei ole järgitud ühe veoühikuga veetavate koguste piiranguid, sealhulgas mahutite või pakendite lubatavat täitmistaset | | X | |
| 11. | aine kohta puudub teave, mis võimaldaks kindlaks teha rikkumise raskusastet (nt ÜRO number, saadetise pärisnimi, pakendirühm ...) | | X | |
| 12. | Juhil puudub kehtiv kutsealase ettevalmistuse tunnistus | | X | |
| 13. | Kasutatakse tuld või lahtist leeki | | X | |
| 14. | Ei peeta kinni suitsetamiskeelust | | X | |
| 15. | Sõiduk ei ole nõuetekohase järelevalve all või on valesti pargitud | | | X |
| 16. | Veoühik sisaldab enam kui ühte haagist/poolhaagist | | | X |
| 17. | Sõiduk ei vasta enam vastavusstandarditele, kuid ei kujuta otsest ohtu | | | X |
| 18. | Sõidukil puuduvad nõuetekohased töökorras tulekustutid | | | X |
| 19. | Sõidukil puudub ADRi või kirjaliku juhendiga ettenähtud varustus | | | X |
| 20. | Katkise pakendiga, mahtlastikonteineritega (IBC) või suurpakenditega pakkide või kahjustatud, mittepuhaste, tühjade pakendite vedamine | | | X |
| 21. | Pakendatud kaupade veoks kasutatakse sobimatu ehitusega mahutit | | | X |
| 22. | Mahutid/paakmahutid (sealhulgas tühjad ja puhastamata) on nõuetekohaselt sulgemata | | | X |
| 23. | Sõiduki ja/või mahuti etiketid, märgistused või sildid ei ole nõuetekohased | | | X |
| 24. | Puudub ADRi kohane kirjalik juhend või kirjalik juhend ei vasta veetavatele kaupadele | | | X |

Nr

ÕIGUSLIK ALUS

RIKKUMISE LIIK

RASKUSASTE

MSI

VSI

SI

1.

Direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotis I.1

Selliste ohtlike kaupade vedu, mille vedamine on keelatud

X

2.

Ohtlike kaupade vedu keelatud või heakskiitmata kaitsemahutites, ning seega inimelusid või keskkonda sellisel määral ohustades, et see viib otsuseni sõiduk kasutuselt kõrvaldada.

X

3.

Ohtlike kaupade vedu ilma neid kaupu sõidukis ohtlike kaupadena tuvastamata ning seega inimelusid või keskkonda sellisel määral ohustades, et see viib otsuseni sõiduk kasutuselt kõrvaldada

X

4.

Ohtlike ainete lekkimine

X

5.

Lahtiseks veoks kasutatakse mahutit, mille ehitus ei ole sobiv.

X

6.

Vedu toimub sõidukiga, millel puudub nõuetekohane vastavustunnistus

X

7.

Sõiduk ei vasta enam vastavusstandarditele ja kujutab otsest ohtu

X

8.

Ei ole kinni peetud laadungi kinnitus- ja paigutusnormidest

X

9.

Ei ole järgitud pakendite segalaadungiga seotud norme

X

10.

Ei ole järgitud ühe veoühikuga veetavate koguste piiranguid, sealhulgas mahutite või pakendite lubatavat täitmistaset

X

11.

aine kohta puudub teave, mis võimaldaks kindlaks teha rikkumise raskusastet (nt ÜRO number, saadetise pärisnimi, pakendirühm ...)

X

12.

Juhil puudub kehtiv kutsealase ettevalmistuse tunnistus

X

13.

Kasutatakse tuld või lahtist leeki

X

14.

Ei peeta kinni suitsetamiskeelust

X

15.

Sõiduk ei ole nõuetekohase järelevalve all või on valesti pargitud

X

16.

Veoühik sisaldab enam kui ühte haagist/poolhaagist

X

17.

Sõiduk ei vasta enam vastavusstandarditele, kuid ei kujuta otsest ohtu

X

18.

Sõidukil puuduvad nõuetekohased töökorras tulekustutid

X

19.

Sõidukil puudub ADRi või kirjaliku juhendiga ettenähtud varustus

X

20.

Katkise pakendiga, mahtlastikonteineritega (IBC) või suurpakenditega pakkide või kahjustatud, mittepuhaste, tühjade pakendite vedamine

X

21.

Pakendatud kaupade veoks kasutatakse sobimatu ehitusega mahutit

X

22.

Mahutid/paakmahutid (sealhulgas tühjad ja puhastamata) on nõuetekohaselt sulgemata

X

23.

Sõiduki ja/või mahuti etiketid, märgistused või sildid ei ole nõuetekohased

X

24.

Puudub ADRi kohane kirjalik juhend või kirjalik juhend ei vasta veetavatele kaupadele

X

Komisjoni direktiivi 2004/112/EÜ (12) (millega kohandatakse nõukogu direktiivi 95/50/EÜ) (13) II lisas on üksikasjalik liigitus asjaomaste sätete rikkumise kohta, mis on jagatud vastavalt nende raskusastmele kolmekategooriasse: I riskikategooria, II riskikategooria, III riskikategooria.

Asjakohaste sätete rikkumise tase kajastab riskikategooriat, mis on esitatud direktiivi 2004/112/EÜ II lisas selliselt, et I riskikategooria = VSI (välja arvatud need rikkumised, mis on juba määratletud kui MSI määruse (EÜ) nr 1071/2009 IV lisas), II riskikategooria = SI. III riskikategooria on samaväärne väiksemate rikkumiste tasemega.

Tabel hõlmab ainult neid rikkumisi, mille puhul vedaja peab täielikult või osaliselt vastutama. Vedaja vastutust rikkumise eest tuleb hinnata vastavalt liikmesriigi täitemenetlusele.

10.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1072/2009 (14)
  rikkumiste kategooriad (juurdepääs rahvusvahelisele autoveoturule)

| Nr | ÕIGUSLIK ALUS | RIKKUMISE LIIK | RASKUSASTE |
| --- | --- | --- | --- |
| MSI | VSI | SI |
| Ühenduse tegevusluba |
| 1. | Artikkel 3 | Sõitjate või kaupade vedu ilma ühenduse kehtiva tegevusloata (st tegevusluba puudub, on võltsitud, tagasi võetud, aegunud jne) | X | | |
| 2. | Artikkel 4 | Vedaja või sõidukijuht ei esita kehtivat ühenduse tegevusluba või ühenduse tegevusloa kehtivat tõestatud ärakirja kontrollivale ametnikule (st ühenduse tegevusluba või selle tõestatud ärakiri on kadunud, unustatud, kahjustatud jms.) | | X | |
| Juhitunnistus |
| 3. | Artiklid 3
  ja 5 | Sõitjate või kaupade vedu ilma kehtiva juhitunnistuseta (st juhitunnistus puudub, on võltsitud, aegunud jne) | | X | |
| 4. | Vedaja või sõidukijuht ei esita kehtivat juhitunnistust või kehtiva juhitunnistuse tõestatud ärakirja kontrollivale ametnikule (st juhitunnistus või selle tõestatud ärakiri on kadunud, unustatud, kahjustatud jne.) | | | X |

Nr

ÕIGUSLIK ALUS

RIKKUMISE LIIK

RASKUSASTE

MSI

VSI

SI

Ühenduse tegevusluba

1.

Artikkel 3

Sõitjate või kaupade vedu ilma ühenduse kehtiva tegevusloata (st tegevusluba puudub, on võltsitud, tagasi võetud, aegunud jne)

X

2.

Artikkel 4

Vedaja või sõidukijuht ei esita kehtivat ühenduse tegevusluba või ühenduse tegevusloa kehtivat tõestatud ärakirja kontrollivale ametnikule (st ühenduse tegevusluba või selle tõestatud ärakiri on kadunud, unustatud, kahjustatud jms.)

X

Juhitunnistus

3.

Artiklid 3

ja 5

Sõitjate või kaupade vedu ilma kehtiva juhitunnistuseta (st juhitunnistus puudub, on võltsitud, aegunud jne)

X

4.

Vedaja või sõidukijuht ei esita kehtivat juhitunnistust või kehtiva juhitunnistuse tõestatud ärakirja kontrollivale ametnikule (st juhitunnistus või selle tõestatud ärakiri on kadunud, unustatud, kahjustatud jne.)

X

11.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1073/2009 (15)
  rikkumiste kategooriad (juurdepääs bussiteenuste turule)

| Nr | ÕIGUSLIK ALUS | RIKKUMISE LIIK | RASKUSASTE |
| --- | --- | --- | --- |
| MSI | VSI | SI |
| Ühenduse tegevusluba |
| 1. | Artikkel 4 | Sõitjate või kaupade vedu ilma ühenduse kehtiva tegevusloata (st tegevusluba puudub, on võltsitud, tagasi võetud, aegunud jne) | X | | |
| 2. | Artikli 4 lõige 3 | Vedaja või sõidukijuht ei esita kehtivat ühenduse juhitunnistust või kehtiva ühenduse juhitunnistuse tõestatud ärakirja kontrollivale ametnikule (st juhitunnistus või selle tõestatud ärakiri on kadunud, unustatud, kahjustatud jne.) | | X | |
| Liinivedude luba |
| 3. | Artiklid 5 ja 6 | Liinivedu ilma kehtiva loata (st luba puudub, on võltsitud, tagasi võetud, aegunud, seda on kuritarvitatud jne) | | X | |
| 4. | Artikkel 19 | Juht ei esita kontrollivale ametnikule luba (st luba on kaotatud, unustatud, kahjustatud jne) | | | X |
| 5. | Artiklid 5 ja 6 | Liinivedude puhul ei vasta peatused liikmesriigi antud loale | | | X |
| Sõidulehed juhuvedude ja muude vedude jaoks, milleks ei ole luba vaja |
| 6. | Artikkel 12 | Juhtimine ilma nõutava sõiduleheta (st sõiduleht puudub, on võltsitud, ei sisalda nõutavat teavet jne) | | | X |

Nr

ÕIGUSLIK ALUS

RIKKUMISE LIIK

RASKUSASTE

MSI

VSI

SI

Ühenduse tegevusluba

1.

Artikkel 4

Sõitjate või kaupade vedu ilma ühenduse kehtiva tegevusloata (st tegevusluba puudub, on võltsitud, tagasi võetud, aegunud jne)

X

2.

Artikli 4 lõige 3

Vedaja või sõidukijuht ei esita kehtivat ühenduse juhitunnistust või kehtiva ühenduse juhitunnistuse tõestatud ärakirja kontrollivale ametnikule (st juhitunnistus või selle tõestatud ärakiri on kadunud, unustatud, kahjustatud jne.)

X

Liinivedude luba

3.

Artiklid 5 ja 6

Liinivedu ilma kehtiva loata (st luba puudub, on võltsitud, tagasi võetud, aegunud, seda on kuritarvitatud jne)

X

4.

Artikkel 19

Juht ei esita kontrollivale ametnikule luba (st luba on kaotatud, unustatud, kahjustatud jne)

X

5.

Artiklid 5 ja 6

Liinivedude puhul ei vasta peatused liikmesriigi antud loale

X

Sõidulehed juhuvedude ja muude vedude jaoks, milleks ei ole luba vaja

6.

Artikkel 12

Juhtimine ilma nõutava sõiduleheta (st sõiduleht puudub, on võltsitud, ei sisalda nõutavat teavet jne)

X

12.   Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2005 (16)
  rikkumiste kategooriad (loomade vedu)

| Nr | ÕIGUSLIK ALUS | RIKKUMISE LIIK | RASKUSASTE |
| --- | --- | --- | --- |
| MSI | VSI | SI |
| 1. | I lisa, II peatükk | Vaheseinad ei ole piisavalt tugevad talumaks loomade kaalu. | | X | |
| 2. | I lisa III peatükk | Kasutatakse peale- ja mahalaadimise rampe, mille põrand on libe, millel puuduvad külgkaitsed või mille kallak on liiga järsk | | | X |
| 3. | Kasutatakse tõstelavasid ja ülemisi korruseid, millel puuduvad kaitsepiirded, mis võimaldavad vältida loomade kukkumist või põgenemist peale- ja mahalaadimise toimingute ajal | | | X |
| 4. | Artikkel 7 | Transpordivahendid ei ole heaks kiidetud pikal teekonnal kasutamiseks või transporditavat liiki loomade vedamiseks | | | X |
| 5. | artiklid 4, 5 ja 6 | Vedu ilma nõutavate dokumentideta, teekonnaleheta või vedaja loata või pädevustunnistuseta | | | X |

Nr

ÕIGUSLIK ALUS

RIKKUMISE LIIK

RASKUSASTE

MSI

VSI

SI

1.

I lisa, II peatükk

Vaheseinad ei ole piisavalt tugevad talumaks loomade kaalu.

X

2.

I lisa III peatükk

Kasutatakse peale- ja mahalaadimise rampe, mille põrand on libe, millel puuduvad külgkaitsed või mille kallak on liiga järsk

X

3.

Kasutatakse tõstelavasid ja ülemisi korruseid, millel puuduvad kaitsepiirded, mis võimaldavad vältida loomade kukkumist või põgenemist peale- ja mahalaadimise toimingute ajal

X

4.

Artikkel 7

Transpordivahendid ei ole heaks kiidetud pikal teekonnal kasutamiseks või transporditavat liiki loomade vedamiseks

X

5.

artiklid 4, 5 ja 6

Vedu ilma nõutavate dokumentideta, teekonnaleheta või vedaja loata või pädevustunnistuseta

X

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 (ELT L 102, 11.4.2006, lk 1).

(2)  MSI = kõige raskemad rikkumised / VSI = väga raske rikkumine / SI = raske rikkumine.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 165/2014 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (ELT L 60, 28.2.2014, lk 1).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/15/EÜ autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta (EÜT L 80, 23.3.2002, lk 35).

(5)  Nõukogu 25. juuli 1996. aasta direktiiv 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59). Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2015/719 (ELT L 115, 6.5.2015, lk 1), mis tuleb liikmesriikidel üle võtta 7. maiks 2017.

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/45/EL, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 51).

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/47/EL, milles käsitletakse liidus liiklevate tarbesõidukite tehnokontrolli ja -ülevaatust ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/30/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 134).

(8)  Nõukogu 10. veebruari 1992. aasta direktiiv 92/6/EMÜ teatavate kategooriate mootorsõidukite kiiruspiirikute paigaldamise ja kasutamise kohta ühenduses (EÜT L 57, 2.3.1992, lk 27).

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta direktiiv 2003/59/EÜ reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ muutmise ja nõukogu direktiivi 76/914/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 226, 10.9.2003, lk 4).

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/126/EÜ juhilubade kohta (ELT L 403, 30.12.2006, lk 18).

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13).

(12)  Komisjoni 13. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/112/EÜ, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 95/50/EÜ ohtlike kaupade maanteeveo kontrollimise ühtse korra kohta (ELT L 367, 14.12.2004, lk 23).

(13)  Nõukogu 6. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/50/EÜ ohtlike kaupade autoveo kontrollimise ühtse korra kohta (EÜT L 249, 17.10.1995, lk 35).

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1072/2009 rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (ELT L 300, 14.11.2009, lk 72).

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1073/2009 rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 88).

(16)  Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1/2005, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal ning millega muudetakse direktiive 64/432/EMÜ ja 93/119/EÜ ja määrust (EÜ) nr 1255/97 (ELT L 3, 5.1.2005, lk 1).

---

II LISA

Raskete rikkumiste esinemise sagedus

| 1. | Asukoha liikmesriigi pädev asutus käsitab I lisas loetletud raskeid (SI) ja väga raskeid rikkumisi (VSI), kui neid on toime pandud korduvalt, raskemate rikkumistena. Korduvate rikkumiste sageduse arvutamisel peavad liikmesriigid arvesse võtma järgmisi tegureid:






  a) | rikkumise raskus (SI või VSI), |
| --- | --- | --- |

1.

a)

rikkumise raskus (SI või VSI),

| b) | aeg (vähemalt üks jooksev aasta alates kontrollist), |
| --- | --- |

b)

aeg (vähemalt üks jooksev aasta alates kontrollist),

| c) | veokorraldaja hallatavaks transporditegevuseks kasutatavate juhtide arv (keskmiselt aastas). |
| --- | --- |

c)

veokorraldaja hallatavaks transporditegevuseks kasutatavate juhtide arv (keskmiselt aastas).

| 2. | Liiklusohutuse riski arvesse võttes määratakse järgmiselt kindlaks raskete rikkumiste sagedus, millest alates käsitatakse rikkumisi raskema rikkumisena:







  3 SI / juhi kohta / aastas | = | 1 VSI |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 VSI / juhi kohta / aastas | = | head mainet käsitleva siseriikliku menetluse algatamine |

2.

3 SI / juhi kohta / aastas

=

1 VSI

3 VSI / juhi kohta / aastas

=

head mainet käsitleva siseriikliku menetluse algatamine

| 3. | Rikkumiste arv juhi kohta aastas on keskmine väärtus, mis arvutatakse, jagades kõigi sama raskusastmega (SI või VSI) rikkumiste arvu aasta jooksul töötavate juhtide keskmise arvuga. Kui sagedusvalemiga on ette nähtud maksimaalne piirmäär, mille ületamisel käsitatakse raskeid rikkumisi raskemate rikkumistena. Liikmesriigid võivad kehtestada rangemad piirmäärad, kui see on hea maine hindamise siseriikliku menetlusega nii ette nähtud. |
| --- | --- |

3.

---

III LISA

Direktiivi 2006/22/EÜ III lisa asendatakse järgmisega:

„III LISA

1.   Määruse (EÜ) nr 561/2006 rikkumiste kategooriad

| Nr | ÕIGUSLIK ALUS | RIKKUMISE LIIK | RASKUSASTE (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| MSI | VSI | SI | MI |
| A | Meeskond |
| A1 | Artikli 5 lõige 1 | Konduktorite vanuse alampiiri ei järgita | | | X | |
| B | Sõiduajad |
| B1 | Artikli 6 lõige 1 | Ületatakse ööpäevast 9 tunni pikkust sõiduaega, kui sõiduaega ei ole lubatud pikendada 10 tunnini | 9 h < ... < 10 h | | | | X |
| B2 | 10 h ≤ ... < 11 h | | | X | |
| B3 | 11 h ≤ ... | | X | | |
| B4 | Ületatakse ööpäevast 9 tunni pikkust sõiduaega 50 % või rohkem ilma vaheaega või vähemalt 4,5-tunnist puhkeaega võtmata | 13 h 30 ≤ ...
  vaheajata/puhkeajata | X | | | |
| B5 | Ületatakse 10 tunni pikkust ööpäevast sõiduaega, kui sõiduaega on lubatud pikendada | 10 h < ... < 11 h | | | | X |
| B6 | 11 h ≤ ... < 12 h | | | X | |
| B7 | 12 h ≤ ... | | X | | |
| B8 | Ületatakse ööpäevast 10 tunni pikkust sõiduaega 50 % või rohkem ilma vaheaega või vähemalt 4,5-tunnist puhkeaega võtmata | 15 h ≤ ...
  vaheajata/puhkeajata | X | | | |
| B9 | Artikli 6 lõige 2 | Ületatakse nädalast sõiduaega | 56 h < ... < 60 h | | | | X |
| B10 | 60 h ≤ ... < 65 h | | | X | |
| B11 | 65 h ≤ ... < 70 h | | X | | |
| B12 | Ületatakse nädalast sõiduaega 25 % või rohkem | 70 h ≤ ... | X | | | |
| B13 | Artikli 6 lõige 3 | Ületatakse kahe järjestikuse nädala maksimaalset sõiduaega | 90 h < ... < 100 h | | | | X |
| B14 | 100 h ≤ ... < 105 h | | | X | |
| B15 | 105 h ≤ ... < 112 h 30 | | X | | |
| B16 | Ületatakse kahe järjestikuse nädala maksimaalset sõiduaega 25 % või rohkem | 112 h 30 ≤ ... | X | | | |
| C | Puhkepausid |
| C1 | Artikkel 7 | Ületatakse katkematut 4,5-tunnist sõiduaega enne vaheaja tegemist | 4 h 30 < ... < 5 h | | | | X |
| C2 | 5 h ≤ ... < 6 h | | | X | |
| C3 | 6 h ≤ ... | | X | | |
| D | Puhkeperioodid |
| D1 | Artikli 8 lõige 2 | Ebapiisav ööpäevane puhkeperiood alla 11 tunni, kui vähendatud ööpäevane puhkeperiood ei ole lubatud | 10 h ≤ ... < 11 h | | | | X |
| D2 | 8 h 30 ≤ ... < 10 h | | | X | |
| D3 | ... < 8 h 30 | | X | | |
| D4 | Ebapiisav vähendatud ööpäevane puhkeperiood alla 9 tunni, kui vähendamine on lubatud | 8 h ≤ ... < 9 h | | | | X |
| D5 | 7 h ≤ ... < 8 h | | | X | |
| D6 | ... < 7 h | | X | | |
| D7 | Ebapiisav ööpäevane puhkeperiood alla 3 + 9 tunni pikkuste vaheaegadega | 3 h + [8 h ≤ ... < 9 h] | | | | X |
| D8 | 3 h + [7 h ≤ ... < 8 h] | | | X | |
| D9 | 3 h + [... < 7 h] | | X | | |
| D10 | Artikli 8 lõige 5 | Ebapiisav ööpäevane puhkeperiood alla 9 tunni mitme juhiga sõiduki puhul | 8 h ≤ ... < 9 h | | | | X |
| D11 | 7 h ≤ ... < 8 h | | | X | |
| D12 | ... < 7 h | | X | | |
| D13 | Artikli 8 lõige 6 | Ebapiisav vähendatud iganädalane puhkeperiood alla 24 tunni | 22 h ≤ ... < 24 h | | | | X |
| D14 | 20 h ≤ ... < 22 h | | | X | |
| D15 | ... < 20 h | | X | | |
| D16 | Ebapiisav iganädalane puhkeperiood alla 45 tunni, kui vähendatud iganädalane puhkeperiood ei ole lubatud | 42 h ≤ ... < 45 h | | | | X |
| D17 | 36 h ≤ ... < 42 h | | | X | |
| D18 | ... < 36 h | | X | | |
| D19 | Artikli 8 lõige 6 | Ületatakse 6 järjestikust 24-tunnist perioodi pärast eelmist iganädalast puhkeaega | ... < 3 h | | | | X |
| D20 | 3 h ≤ ... < 12 h | | | X | |
| D21 | 12 h ≤ ... | | X | | |
| E | 12 päeva reeglist lubatav erand |
| E1 | Artikli 8 lõike 6 punkt a | Ületatakse 12 järjestikust 24-tunnist perioodi pärast eelmist korrapärast iganädalast puhkeaega | ... < 3 h | | | | X |
| E2 | 3 h ≤ ... < 12 h | | | X | |
| E3 | 12 h ≤ ... | | X | | |
| E4 | Artikli 8 lõike 6 punkt a b) ii) | Iganädalane puhkeperiood pärast 12 järjestikust 24-tunnist perioodi | 65 h < ... ≤ 67 h | | | X | |
| E5 | ... ≤ 65 h | | X | | |
| E6 | Artikli 8 lõike 6 punkt a d) | Sõiduperiood 22.00–6.00 rohkem kui 3 tundi enne vaheaega, kui sõidukis ei ole mitut juhti | 3 h < ... < 4,5 h | | | X | |
| E7 | 4,5 h ≤ ... | | X | | |
| F | Töökorraldus |
| F1 | Artikli 10 lõige 1 | Palga sidumine läbisõidetud vahemaaga või veetud kauba kogusega | | X | | |
| F2 | Artikli 10 lõige 2 | Juhi töö puuduv või ebarahuldav korraldus, juhile antud ebapiisavad või puuduvad juhised, mis võimaldaksid tal seadust järgida | | X | | |

Nr

ÕIGUSLIK ALUS

RIKKUMISE LIIK

RASKUSASTE (1)

MSI

VSI

SI

MI

A

Meeskond

A1

Artikli 5 lõige 1

Konduktorite vanuse alampiiri ei järgita

X

B

Sõiduajad

B1

Artikli 6 lõige 1

Ületatakse ööpäevast 9 tunni pikkust sõiduaega, kui sõiduaega ei ole lubatud pikendada 10 tunnini

9 h < ... < 10 h

X

B2

10 h ≤ ... < 11 h

X

B3

11 h ≤ ...

X

B4

Ületatakse ööpäevast 9 tunni pikkust sõiduaega 50 % või rohkem ilma vaheaega või vähemalt 4,5-tunnist puhkeaega võtmata

13 h 30 ≤ ...

vaheajata/puhkeajata

X

B5

Ületatakse 10 tunni pikkust ööpäevast sõiduaega, kui sõiduaega on lubatud pikendada

10 h < ... < 11 h

X

B6

11 h ≤ ... < 12 h

X

B7

12 h ≤ ...

X

B8

Ületatakse ööpäevast 10 tunni pikkust sõiduaega 50 % või rohkem ilma vaheaega või vähemalt 4,5-tunnist puhkeaega võtmata

15 h ≤ ...

vaheajata/puhkeajata

X

B9

Artikli 6 lõige 2

Ületatakse nädalast sõiduaega

56 h < ... < 60 h

X

B10

60 h ≤ ... < 65 h

X

B11

65 h ≤ ... < 70 h

X

B12

Ületatakse nädalast sõiduaega 25 % või rohkem

70 h ≤ ...

X

B13

Artikli 6 lõige 3

Ületatakse kahe järjestikuse nädala maksimaalset sõiduaega

90 h < ... < 100 h

X

B14

100 h ≤ ... < 105 h

X

B15

105 h ≤ ... < 112 h 30

X

B16

Ületatakse kahe järjestikuse nädala maksimaalset sõiduaega 25 % või rohkem

112 h 30 ≤ ...

X

C

Puhkepausid

C1

Artikkel 7

Ületatakse katkematut 4,5-tunnist sõiduaega enne vaheaja tegemist

4 h 30 < ... < 5 h

X

C2

5 h ≤ ... < 6 h

X

C3

6 h ≤ ...

X

D

Puhkeperioodid

D1

Artikli 8 lõige 2

Ebapiisav ööpäevane puhkeperiood alla 11 tunni, kui vähendatud ööpäevane puhkeperiood ei ole lubatud

10 h ≤ ... < 11 h

X

D2

8 h 30 ≤ ... < 10 h

X

D3

... < 8 h 30

X

D4

Ebapiisav vähendatud ööpäevane puhkeperiood alla 9 tunni, kui vähendamine on lubatud

8 h ≤ ... < 9 h

X

D5

7 h ≤ ... < 8 h

X

D6

... < 7 h

X

D7

Ebapiisav ööpäevane puhkeperiood alla 3 + 9 tunni pikkuste vaheaegadega

3 h + [8 h ≤ ... < 9 h]

X

D8

3 h + [7 h ≤ ... < 8 h]

X

D9

3 h + [... < 7 h]

X

D10

Artikli 8 lõige 5

Ebapiisav ööpäevane puhkeperiood alla 9 tunni mitme juhiga sõiduki puhul

8 h ≤ ... < 9 h

X

D11

7 h ≤ ... < 8 h

X

D12

... < 7 h

X

D13

Artikli 8 lõige 6

Ebapiisav vähendatud iganädalane puhkeperiood alla 24 tunni

22 h ≤ ... < 24 h

X

D14

20 h ≤ ... < 22 h

X

D15

... < 20 h

X

D16

Ebapiisav iganädalane puhkeperiood alla 45 tunni, kui vähendatud iganädalane puhkeperiood ei ole lubatud

42 h ≤ ... < 45 h

X

D17

36 h ≤ ... < 42 h

X

D18

... < 36 h

X

D19

Artikli 8 lõige 6

Ületatakse 6 järjestikust 24-tunnist perioodi pärast eelmist iganädalast puhkeaega

... < 3 h

X

D20

3 h ≤ ... < 12 h

X

D21

12 h ≤ ...

X

E

12 päeva reeglist lubatav erand

E1

Artikli 8 lõike 6 punkt a

Ületatakse 12 järjestikust 24-tunnist perioodi pärast eelmist korrapärast iganädalast puhkeaega

... < 3 h

X

E2

3 h ≤ ... < 12 h

X

E3

12 h ≤ ...

X

E4

Artikli 8 lõike 6 punkt a b) ii)

Iganädalane puhkeperiood pärast 12 järjestikust 24-tunnist perioodi

65 h < ... ≤ 67 h

X

E5

... ≤ 65 h

X

E6

Artikli 8 lõike 6 punkt a d)

Sõiduperiood 22.00–6.00 rohkem kui 3 tundi enne vaheaega, kui sõidukis ei ole mitut juhti

3 h < ... < 4,5 h

X

E7

4,5 h ≤ ...

X

F

Töökorraldus

F1

Artikli 10 lõige 1

Palga sidumine läbisõidetud vahemaaga või veetud kauba kogusega

X

F2

Artikli 10 lõige 2

Juhi töö puuduv või ebarahuldav korraldus, juhile antud ebapiisavad või puuduvad juhised, mis võimaldaksid tal seadust järgida

X

2.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 165/2014 (2)
  rikkumiste kategooriad (sõidumeerik)

| Nr | ÕIGUSLIK ALUS | RIKKUMISE LIIK | RASKUSASTE |
| --- | --- | --- | --- |
| MSI | VSI | SI | MI |
| G | Sõidumeeriku paigaldamine |
| G1 | Artikli 3 lõige 1 ja artikli 22 lõige 2 | Ei ole paigaldatud ega kasutata tüübikinnituse saanud sõidumeerikut (nt ei ole paigaldatud ega kasutata sõidumeerikut, mille on paigaldanud pädeva asutuse kinnituse saanud paigaldajad, töökojad või sõidukitootjad; kasutatakse sõidumeerikut ilma vajaliku plommita või sõidumeerikut, mida ei ole paigaldanud heakskiidetud paigaldaja, töökoda või sõidukitootja, või kasutatakse sõidumeerikut, millel puudub paigaldustahvel) | X | | | |
| H | Sõidumeerikute, juhikaartide või salvestuslehtede kasutamine |
| H1 | Artikli 23 lõige 1 | Sellise sõidumeeriku kasutamine, mida ei ole kontrollitud tunnustatud töökojas | | X | | |
| H2 | Artikkel 27 | Juhil on või juht kasutab rohkem kui üht kehtivat juhikaarti | | X | | |
| H3 | Juht kasutab sõitmisel võltsitud juhikaarti (loetakse samaväärseks sellega, et juhil puudub juhikaart) | X | | | |
| H4 | Juht kasutab juhikaarti, mis ei ole tema oma (loetakse samaväärseks sellega, et juhil puudub juhikaart) | X | | | |
| H5 | Juht kasutab juhikaarti, mis on saadud valeandmete ja/või võltsitud dokumentide alusel (loetakse samaväärseks sellega, et juhil puudub juhikaart) | X | | | |
| H6 | Artikli 32 lõige 1 | Sõidumeerik ei toimi korrektselt (nt sõidumeerikut ei ole nõuetekohaselt kontrollitud, kalibreeritud ega plommitud) | | X | | |
| H7 | Artikli 32 lõige 1 ja artikli 33 lõige 1 | Sõidumeerikut ei ole nõuetekohaselt kasutatud (nt tahtmatu, tahtlik või sunnitud kuritarvitamine, õige kasutamise juhiste puudumine jne). | | X | | |
| H8 | Artikli 32 lõige 3 | Sellise pettust võimaldava seadme kasutamine, millega on võimalik muuta sõidumeeriku andmeid | X | | | |
| H9 | Salvestuslehtede või registreeritud andmete ja sõidumeerikult ja/või juhikaardilt alla laaditud andmete võltsimine, varjamine või hävitamine | X | | | |
| H10 | Artikli 33 lõige 2 | Ettevõtja ei säilita salvestuslehti, väljatrükke ega allalaaditud andmeid | | X | | |
| H11 | Salvestatud ja talletatud andmed ei ole kättesaadavad vähemalt üks aasta | | X | | |
| H12 | Artikli 34 lõige 1 | Salvestuslehtede/juhikaartide mittenõuetekohane kasutamine | | X | | |
| H13 | Ilma loata eemaldatakse salvestuslehed või juhikaart nii, et see mõjutab asjaomaste andmete salvestamist | | X | | |
| H14 | Salvestuslehte või juhikaarti kasutatakse ettenähtud perioodist kauem ning andmed lähevad kaotsi | | X | | |
| H15 | Artikli 34 lõige 2 | Kasutatakse määrdunud või kahjustatud salvestuslehti või juhikaarte ning andmed ei ole loetavad | | X | | |
| H16 | Artikli 34 lõige 3 | Andmeid ei sisestata käsitsi, kui see on nõutav | | X | | |
| H17 | Artikli 34 lõige 4 | Ei kasutata õiget salvestuslehte või juhikaarti õiges avas (mitme juhiga sõiduki puhul) | | | X | |
| H18 | Artikli 34 lõige 5 | Lülitite mittenõuetekohane kasutamine | | X | | |
| I | Andmete esitamine |
| I1 | Artikkel 36 | Keeldutakse kontrollist | | X | | |
| I2 | Artikkel 36 | Ei esitata jooksva päeva ja eelnenud 28 päeva kandeid | | X | | |
| I3 | Juhikaardi olemasolul ei esitata sellele salvestatud andmeid | | X | | |
| I4 | Artikkel 36 | Ei esitata jooksval nädalal ja eelnenud 28 päeval koostatud käsikirjalisi kandeid ja väljatrükke | | X | | |
| I5 | Artikkel 36 | Juhikaardi olemasolul ei esitata sellele salvestatud andmeid | | X | | |
| J | Rikked |
| J1 | Artikli 37 lõige 1 ja artikli 22 lõige 1 | Sõidumeerikut ei ole parandanud tunnustatud paigaldaja või töökoda | | X | | |
| J2 | Artikli 37 lõige 2 | Juht ei märgi kogu nõutavat teavet nende perioodide kohta, mida enam ei registreerita, sest sõidumeerik ei ole töökorras või ei tööta korralikult | | X” | | |

Nr

ÕIGUSLIK ALUS

RIKKUMISE LIIK

RASKUSASTE

MSI

VSI

SI

MI

G

Sõidumeeriku paigaldamine

G1

Artikli 3 lõige 1 ja artikli 22 lõige 2

Ei ole paigaldatud ega kasutata tüübikinnituse saanud sõidumeerikut (nt ei ole paigaldatud ega kasutata sõidumeerikut, mille on paigaldanud pädeva asutuse kinnituse saanud paigaldajad, töökojad või sõidukitootjad; kasutatakse sõidumeerikut ilma vajaliku plommita või sõidumeerikut, mida ei ole paigaldanud heakskiidetud paigaldaja, töökoda või sõidukitootja, või kasutatakse sõidumeerikut, millel puudub paigaldustahvel)

X

H

Sõidumeerikute, juhikaartide või salvestuslehtede kasutamine

H1

Artikli 23 lõige 1

Sellise sõidumeeriku kasutamine, mida ei ole kontrollitud tunnustatud töökojas

X

H2

Artikkel 27

Juhil on või juht kasutab rohkem kui üht kehtivat juhikaarti

X

H3

Juht kasutab sõitmisel võltsitud juhikaarti (loetakse samaväärseks sellega, et juhil puudub juhikaart)

X

H4

Juht kasutab juhikaarti, mis ei ole tema oma (loetakse samaväärseks sellega, et juhil puudub juhikaart)

X

H5

Juht kasutab juhikaarti, mis on saadud valeandmete ja/või võltsitud dokumentide alusel (loetakse samaväärseks sellega, et juhil puudub juhikaart)

X

H6

Artikli 32 lõige 1

Sõidumeerik ei toimi korrektselt (nt sõidumeerikut ei ole nõuetekohaselt kontrollitud, kalibreeritud ega plommitud)

X

H7

Artikli 32 lõige 1 ja artikli 33 lõige 1

Sõidumeerikut ei ole nõuetekohaselt kasutatud (nt tahtmatu, tahtlik või sunnitud kuritarvitamine, õige kasutamise juhiste puudumine jne).

X

H8

Artikli 32 lõige 3

Sellise pettust võimaldava seadme kasutamine, millega on võimalik muuta sõidumeeriku andmeid

X

H9

Salvestuslehtede või registreeritud andmete ja sõidumeerikult ja/või juhikaardilt alla laaditud andmete võltsimine, varjamine või hävitamine

X

H10

Artikli 33 lõige 2

Ettevõtja ei säilita salvestuslehti, väljatrükke ega allalaaditud andmeid

X

H11

Salvestatud ja talletatud andmed ei ole kättesaadavad vähemalt üks aasta

X

H12

Artikli 34 lõige 1

Salvestuslehtede/juhikaartide mittenõuetekohane kasutamine

X

H13

Ilma loata eemaldatakse salvestuslehed või juhikaart nii, et see mõjutab asjaomaste andmete salvestamist

X

H14

Salvestuslehte või juhikaarti kasutatakse ettenähtud perioodist kauem ning andmed lähevad kaotsi

X

H15

Artikli 34 lõige 2

Kasutatakse määrdunud või kahjustatud salvestuslehti või juhikaarte ning andmed ei ole loetavad

X

H16

Artikli 34 lõige 3

Andmeid ei sisestata käsitsi, kui see on nõutav

X

H17

Artikli 34 lõige 4

Ei kasutata õiget salvestuslehte või juhikaarti õiges avas (mitme juhiga sõiduki puhul)

X

H18

Artikli 34 lõige 5

Lülitite mittenõuetekohane kasutamine

X

I

Andmete esitamine

I1

Artikkel 36

Keeldutakse kontrollist

X

I2

Artikkel 36

Ei esitata jooksva päeva ja eelnenud 28 päeva kandeid

X

I3

Juhikaardi olemasolul ei esitata sellele salvestatud andmeid

X

I4

Artikkel 36

Ei esitata jooksval nädalal ja eelnenud 28 päeval koostatud käsikirjalisi kandeid ja väljatrükke

X

I5

Artikkel 36

Juhikaardi olemasolul ei esitata sellele salvestatud andmeid

X

J

Rikked

J1

Artikli 37 lõige 1 ja artikli 22 lõige 1

Sõidumeerikut ei ole parandanud tunnustatud paigaldaja või töökoda

X

J2

Artikli 37 lõige 2

Juht ei märgi kogu nõutavat teavet nende perioodide kohta, mida enam ei registreerita, sest sõidumeerik ei ole töökorras või ei tööta korralikult

X”

---

(1)  MSI = kõige raskemad rikkumised / VSI = väga raske rikkumine / SI = raske rikkumine / MI = väike rikkumine.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 165/2014 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (ELT L 60, 28.2.2014, lk 1).

2

---

| 19.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/28

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/404,

18. märts 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. märts 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 171,7 |
| MA | 92,1 |
| TN | 107,9 |
| TR | 107,6 |
| ZZ | 119,8 |
| 0707 00 05 | MA | 83,0 |
| TR | 143,5 |
| ZZ | 113,3 |
| 0709 93 10 | MA | 58,5 |
| TR | 160,0 |
| ZZ | 109,3 |
| 0805 10 20 | EG | 45,8 |
| IL | 77,4 |
| MA | 53,7 |
| TN | 67,6 |
| TR | 65,5 |
| ZZ | 62,0 |
| 0805 50 10 | MA | 141,2 |
| TR | 96,8 |
| ZZ | 119,0 |
| 0808 10 80 | BR | 75,2 |
| US | 145,5 |
| ZZ | 110,4 |
| 0808 30 90 | AR | 99,6 |
| CL | 151,6 |
| CN | 72,0 |
| TR | 153,6 |
| ZA | 106,7 |
| ZZ | 116,7 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

171,7

MA

92,1

TN

107,9

TR

107,6

ZZ

119,8

0707 00 05

MA

83,0

TR

143,5

ZZ

113,3

0709 93 10

MA

58,5

TR

160,0

ZZ

109,3

0805 10 20

EG

45,8

IL

77,4

MA

53,7

TN

67,6

TR

65,5

ZZ

62,0

0805 50 10

MA

141,2

TR

96,8

ZZ

119,0

0808 10 80

BR

75,2

US

145,5

ZZ

110,4

0808 30 90

AR

99,6

CL

151,6

CN

72,0

TR

153,6

ZA

106,7

ZZ

116,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 19.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/30

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/405,

18. märts 2016,

millega määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse rakendusmääruse (EL) 2015/2077 alusel Ukrainast pärit munade, munatoodete ja ovoalbumiini jaoks avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. juulist kuni 30. septembrini 2016 kehtestatud kogustele

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 188 lõikeid 2 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2077 (2) on avatud aastased tariifikvoodid Ukrainast pärit munasektori toodete ja ovoalbumiini importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2077 (2) on avatud aastased tariifikvoodid Ukrainast pärit munasektori toodete ja ovoalbumiini importimiseks.

| (2) | Ajavahemikul 1. kuni 7. märtsini 2016 esitatud impordilitsentsi taotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 on väiksemad kui ette nähtud kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele. |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikul 1. kuni 7. märtsini 2016 esitatud impordilitsentsi taotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 on väiksemad kui ette nähtud kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele.

| (3) | Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(3)

Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kogused, mille kohta ei ole esitatud impordilitsentsitaotlusi vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2015/2077 ja mis lisatakse alaperioodile 1. juulist kuni 30. septembrini 2016, on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. märts 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2077, 18. november 2015, millega avatakse Ukrainast pärit munade, munatoodete ja ovoalbumiinide jaoks liidu imporditariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine (ELT L 302, 19.11.2015, lk 57).

2

---

LISA

| Järjekorranumber | Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1. juulist kuni 30. septembrini 2016 saada olevatele kogustele
  (kilogrammides ja koorega munade ekvivalendiks arvestatuna) |
| --- | --- |
| 09.4275 | 750 000 |
| 09.4276 | 1 500 000 |

Järjekorranumber

Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1. juulist kuni 30. septembrini 2016 saada olevatele kogustele

(kilogrammides ja koorega munade ekvivalendiks arvestatuna)

09.4275

750 000

09.4276

1 500 000

---

| 19.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/32

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/406,

18. märts 2016,

millega määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 1384/2007 alusel avatud Iisraelist pärit kodulinnuliha tariifikvoodi raames alaperioodiks 1. juulist kuni 30. septembrini 2016 kehtestatud kogustele

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 188 lõikeid 2 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1384/2007 (2) on avatud tariifikvoodid Iisraelist pärit kodulinnulihatoodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1384/2007 (2) on avatud tariifikvoodid Iisraelist pärit kodulinnulihatoodete importimiseks.

| (2) | Ajavahemikul 1.–7. märtsini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 on väiksemad kui saadaolevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele. |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikul 1.–7. märtsini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 on väiksemad kui saadaolevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele.

| (3) | Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(3)

Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kogused, mille kohta ei ole esitatud impordilitsentsitaotlusi vastavalt määrusele (EÜ) nr 1384/2007 ja mis lisatakse alaperioodile 1. juulist kuni 30. septembrini 2016, on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. märts 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1384/2007, 26. november 2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2398/96 rakendussätted Iisraelist pärit kodulinnulihasektori toodete ühendusse importimise teatavate tariifikvootide avamise ja nende haldamise puhul (ELT L 309, 27.11.2007, lk 40).

2

---

LISA

| Järjekorranumber | Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1. juulist kuni 30. septembrini 2016 saadaolevatele kogustele
  (kilogrammides) |
| --- | --- |
| 09.4091 | 280 000 |
| 09.4092 | 1 800 000 |

Järjekorranumber

Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1. juulist kuni 30. septembrini 2016 saadaolevatele kogustele

(kilogrammides)

09.4091

280 000

09.4092

1 800 000

---

OTSUSED

| 19.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/34

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/407,

9. märts 2016,

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Belgia taotlus EGF/2015/007 – BE/Hainaut-Namur Glass)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 4,

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (2) eriti selle punkti 13,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

| (2) | Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

| (3) | Belgia esitas 19. augustil 2015 taotluse, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamiste ja tegevuse lõpetamisega NACE Revision 2 osa 23 (muude mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmine) alla kuuluvas majandussektoris Belgias NUTS 2. tasandi piirkondades Hainaut's (B32) ja Namuris (B35). Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13. |
| --- | --- |

(3)

Belgia esitas 19. augustil 2015 taotluse, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamiste ja tegevuse lõpetamisega NACE Revision 2 osa 23 (muude mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmine) alla kuuluvas majandussektoris Belgias NUTS 2. tasandi piirkondades Hainaut's (B32) ja Namuris (B35). Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

| (4) | Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 6 lõikega 2 on Belgia teinud otsuse osutada EGFist kaasrahastatud individuaalseid teenuseid ka 100-le mittetöötavale ja mitteõppivale noorele. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 6 lõikega 2 on Belgia teinud otsuse osutada EGFist kaasrahastatud individuaalseid teenuseid ka 100-le mittetöötavale ja mitteõppivale noorele.

| (5) | Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 4 lõikega 2 käsitatakse Belgia esitatud taotlust vastuvõetavana, sest koondamistel on tööhõivele ja kohalikule, piirkondlikule või riiklikule majandusele ulatuslik mõju. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 4 lõikega 2 käsitatakse Belgia esitatud taotlust vastuvõetavana, sest koondamistel on tööhõivele ja kohalikule, piirkondlikule või riiklikule majandusele ulatuslik mõju.

| (6) | Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Belgia esitatud taotluse alusel rahalist toetust summas 1 095 544 eurot. |
| --- | --- |

(6)

Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Belgia esitatud taotluse alusel rahalist toetust summas 1 095 544 eurot.

| (7) | Selleks et minimeerida EGFi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast, |
| --- | --- |

(7)

Selleks et minimeerida EGFi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 1 095 544 eurot.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates 9. märtsist 2016.

Strasbourg, 9. märts 2016

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

J.A. HENNIS-PLASSCHAERT

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

1

(2)  
  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

2

(3)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

3

---

| 19.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/36

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/408,

10. märts 2016,

mis käsitleb 30 % otsusega (EL) 2015/1601 (millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks) Austriale määratud taotlejate ümberpaigutamise ajutist peatamist

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. septembri 2015. aasta otsust (EL) 2015/1601, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 5 ja artikli 4 lõiget 7,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping”) artikli 78 lõike 3 alusel võttis nõukogu vastu kaks otsust, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks. Nõukogu otsuse (EL) 2015/1523 (2) kohaselt paigutatakse 40 000 rahvusvahelise kaitse taotlejat ümber Itaaliast ja Kreekast teistesse liikmesriikidesse. Otsuse (EL) 2015/1601 kohaselt paigutatakse 120 000 rahvusvahelise kaitse taotlejat ümber Itaaliast ja Kreekast teistesse liikmesriikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping”) artikli 78 lõike 3 alusel võttis nõukogu vastu kaks otsust, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks. Nõukogu otsuse (EL) 2015/1523 (2) kohaselt paigutatakse 40 000 rahvusvahelise kaitse taotlejat ümber Itaaliast ja Kreekast teistesse liikmesriikidesse. Otsuse (EL) 2015/1601 kohaselt paigutatakse 120 000 rahvusvahelise kaitse taotlejat ümber Itaaliast ja Kreekast teistesse liikmesriikidesse.

| (2) | Hädaolukorra tõttu, mille on põhjustanud kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool Itaaliasse ja Kreekasse, ning kuna on tungiv vajadus neid liikmesriike kiiresti aidata kooskõlas liikmesriikidevahelise solidaarsuse ja vastutuse õiglase jagamise põhimõttega, võeti vastu otsus (EL) 2015/1601. Sellest tulenevalt peaks iga ümberpaigutamise sihtliikmesriik tagama, et ümberpaigutamine toimub korrapäraselt, viivitamata ja piisaval tasemel. |
| --- | --- |

(2)

Hädaolukorra tõttu, mille on põhjustanud kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool Itaaliasse ja Kreekasse, ning kuna on tungiv vajadus neid liikmesriike kiiresti aidata kooskõlas liikmesriikidevahelise solidaarsuse ja vastutuse õiglase jagamise põhimõttega, võeti vastu otsus (EL) 2015/1601. Sellest tulenevalt peaks iga ümberpaigutamise sihtliikmesriik tagama, et ümberpaigutamine toimub korrapäraselt, viivitamata ja piisaval tasemel.

| (3) | Otsuse (EL) 2015/1601 artikli 4 lõike 5 kohaselt võib liikmesriik erandlikel asjaoludel teatada 26. detsembriks 2015 nõukogule ja komisjonile, et tal ei ole ajutiselt võimalik osaleda kuni 30 % talle kõnealuse artikli lõike 1 kohaselt määratud taotlejate ümberpaigutamise protsessis, esitades selleks nõuetekohased põhjendused, mis on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu („ELi leping”) artiklis 2 sätestatud liidu põhiväärtustega. Komisjon peaks esitatud põhjusi hindama ja esitama nõukogule ettepanekud kuni 30 % asjaomasele liikmesriigile kõnealuse otsuse artikli 4 lõike 1 kohaselt määratud taotlejate ümberpaigutamise ajutise peatamise kohta. Kui see on põhjendatud, võib komisjon teha ettepaneku pikendada ülejäänud määratud taotlejate ümberpaigutamist kuni 12 kuuks pärast kõnealuse otsuse artikli 13 lõikes 2 osutatud kuupäeva. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse (EL) 2015/1601 artikli 4 lõike 5 kohaselt võib liikmesriik erandlikel asjaoludel teatada 26. detsembriks 2015 nõukogule ja komisjonile, et tal ei ole ajutiselt võimalik osaleda kuni 30 % talle kõnealuse artikli lõike 1 kohaselt määratud taotlejate ümberpaigutamise protsessis, esitades selleks nõuetekohased põhjendused, mis on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu („ELi leping”) artiklis 2 sätestatud liidu põhiväärtustega. Komisjon peaks esitatud põhjusi hindama ja esitama nõukogule ettepanekud kuni 30 % asjaomasele liikmesriigile kõnealuse otsuse artikli 4 lõike 1 kohaselt määratud taotlejate ümberpaigutamise ajutise peatamise kohta. Kui see on põhjendatud, võib komisjon teha ettepaneku pikendada ülejäänud määratud taotlejate ümberpaigutamist kuni 12 kuuks pärast kõnealuse otsuse artikli 13 lõikes 2 osutatud kuupäeva.

| (4) | Austrias valitsevad erandlikud asjaolud ja tekkinud on hädaolukord, mille on põhjustanud kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool tema territooriumile. |
| --- | --- |

(4)

Austrias valitsevad erandlikud asjaolud ja tekkinud on hädaolukord, mille on põhjustanud kolmandate riikide kodanike ootamatu sissevool tema territooriumile.

| (5) | Kuna märkimisväärselt on suurenenud ebaseaduslike piiriületuste arv liitu sisenemiseks ja teisene ränne liidus, on Austrias järsult suurenenud rahvusvahelise kaitse taotlejate arv. |
| --- | --- |

(5)

Kuna märkimisväärselt on suurenenud ebaseaduslike piiriületuste arv liitu sisenemiseks ja teisene ränne liidus, on Austrias järsult suurenenud rahvusvahelise kaitse taotlejate arv.

| (6) | Eurostati andmed kinnitavad rahvusvahelise kaitse taotlejate arvu järsku suurenemist Austrias. Võrreldes ajavahemikuga 1. jaanuarist kuni 30. novembrini 2014 suurenes rahvusvahelise kaitse taotlejate arv ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 30. novembrini 2015 rohkem kui 230 % (23 835-lt 80 880-le) ning alates septembrist 2015 on rahvusvahelise kaitse taotlejate arv kasvanud enam kui 10 000 taotlejani kuus. Kuigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti andmetel vähenes taotlejate arv 2015. aasta detsembris ja 2016. aasta jaanuaris võrreldes eelnevate kuudega, on taotlejate arv endiselt suur. |
| --- | --- |

(6)

Eurostati andmed kinnitavad rahvusvahelise kaitse taotlejate arvu järsku suurenemist Austrias. Võrreldes ajavahemikuga 1. jaanuarist kuni 30. novembrini 2014 suurenes rahvusvahelise kaitse taotlejate arv ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 30. novembrini 2015 rohkem kui 230 % (23 835-lt 80 880-le) ning alates septembrist 2015 on rahvusvahelise kaitse taotlejate arv kasvanud enam kui 10 000 taotlejani kuus. Kuigi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti andmetel vähenes taotlejate arv 2015. aasta detsembris ja 2016. aasta jaanuaris võrreldes eelnevate kuudega, on taotlejate arv endiselt suur.

| (7) | Austria oli 2015. aastal rahvusvahelise kaitse taotlejate arvu poolest elaniku kohta liidus teisel kohal pärast Rootsit (9 421 taotlejat miljoni elaniku kohta Eurostati andmetel). |
| --- | --- |

(7)

Austria oli 2015. aastal rahvusvahelise kaitse taotlejate arvu poolest elaniku kohta liidus teisel kohal pärast Rootsit (9 421 taotlejat miljoni elaniku kohta Eurostati andmetel).

| (8) | Praegune olukord on seadnud Austria varjupaigasüsteemi suure surve alla, mille tõsised praktilised tagajärjed kohapeal mõjutavad nii vastuvõtutingimusi kui ka varjupaigasüsteemi suutlikkust taotlusi menetleda. |
| --- | --- |

(8)

Praegune olukord on seadnud Austria varjupaigasüsteemi suure surve alla, mille tõsised praktilised tagajärjed kohapeal mõjutavad nii vastuvõtutingimusi kui ka varjupaigasüsteemi suutlikkust taotlusi menetleda.

| (9) | Tulenevalt praegusest rändeolukorrast Austrias ning survest Austria suutlikkusele rahvusvahelise kaitse taotlusi menetleda ja pakkuda selgelt rahvusvahelist kaitset vajavatele inimestele nõuetekohaseid vastuvõtutingimusi otsuse (EL) 2015/1601 kohaselt, on seetõttu põhjendatud 30 % Austriale määratud taotlejate (1 065 taotleja) ümberpaigutamise ajutine peatamine üheks aastaks. |
| --- | --- |

(9)

Tulenevalt praegusest rändeolukorrast Austrias ning survest Austria suutlikkusele rahvusvahelise kaitse taotlusi menetleda ja pakkuda selgelt rahvusvahelist kaitset vajavatele inimestele nõuetekohaseid vastuvõtutingimusi otsuse (EL) 2015/1601 kohaselt, on seetõttu põhjendatud 30 % Austriale määratud taotlejate (1 065 taotleja) ümberpaigutamise ajutine peatamine üheks aastaks.

| (10) | Ajutise peatamise ajal on Austrial kohustus jätkata talle määratud ülejäänud taotlejate kiiret ja korrapärast ümberpaigutamist. |
| --- | --- |

(10)

Ajutise peatamise ajal on Austrial kohustus jätkata talle määratud ülejäänud taotlejate kiiret ja korrapärast ümberpaigutamist.

| (11) | 30 % määratud taotlejate ümberpaigutamise peatamine üheks aastaks on piisav ja proportsionaalne meede, et reageerida olukorrale Austrias. Ülejäänud määratud taotlejate ümberpaigutamise tähtaja pikendamine pärast otsuse (EL) 2015/1601 artikli 13 lõikes 2 osutatud kuupäeva ei oleks põhjendatud. On tähtis, et ümberpaigutamine Itaaliast ja Kreekast toimuks kuni 26. septembrini 2017 kiiresti ja korrapäraselt, et toetada tulemuslikult Itaaliat ja Kreekat praegu valitsevas hädaolukorras. |
| --- | --- |

(11)

30 % määratud taotlejate ümberpaigutamise peatamine üheks aastaks on piisav ja proportsionaalne meede, et reageerida olukorrale Austrias. Ülejäänud määratud taotlejate ümberpaigutamise tähtaja pikendamine pärast otsuse (EL) 2015/1601 artikli 13 lõikes 2 osutatud kuupäeva ei oleks põhjendatud. On tähtis, et ümberpaigutamine Itaaliast ja Kreekast toimuks kuni 26. septembrini 2017 kiiresti ja korrapäraselt, et toetada tulemuslikult Itaaliat ja Kreekat praegu valitsevas hädaolukorras.

| (12) | Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva otsuse eesmärke piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetmete ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(12)

Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva otsuse eesmärke piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetmete ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (13) | Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. |
| --- | --- |

(13)

Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid.

| (14) | Ühendkuningriik ei osale otsuses (EL) 2015/1601. Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(14)

Ühendkuningriik ei osale otsuses (EL) 2015/1601. Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (15) | Otsus (EL) 2015/1601 on Iirimaale siduv ja seetõttu osaleb ta käesoleva otsuse (millega rakendatakse otsust (EL) 2015/1601) vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(15)

Otsus (EL) 2015/1601 on Iirimaale siduv ja seetõttu osaleb ta käesoleva otsuse (millega rakendatakse otsust (EL) 2015/1601) vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (16) | ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(16)

ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (17) | Pidades silmas olukorra pakilisust, peaks käesolev otsus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(17)

Pidades silmas olukorra pakilisust, peaks käesolev otsus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse (EL) 2015/1601 kohaselt Austriale määratud 1 065 taotleja ümberpaigutamine peatatakse kuni 11. märtsini 2017.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 10. märts 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

K.H.D.M. DIJKHOFF

---

(1)  
  ELT L 248, 24.9.2015, lk 80.

1

(2)  Nõukogu 14. septembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1523, millega kehtestatakse rahvusvahelise kaitse valdkonnas ajutised meetmed Itaalia ja Kreeka toetamiseks (ELT L 239, 15.9.2015, lk 146).

2

---

| 19.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/38

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/409,

14. märts 2016,

millega nimetatakse ametisse Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liige ja asendusliige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Hispaania valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) 2015/190 (2) ja 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) 2015/190 (2) ja 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020.

| (2) | Seoses Luisa Fernanda RUDÍ ÚBEDA ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud liikmekoht. |
| --- | --- |

(2)

Seoses Luisa Fernanda RUDÍ ÚBEDA ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud liikmekoht.

| (3) | Seoses Roberto Pablo BERMÚDEZ DE CASTRO Y MURI ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht, |
| --- | --- |

(3)

Seoses Roberto Pablo BERMÚDEZ DE CASTRO Y MURI ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komiteesse nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2020 ametisse järgmised isikud:

| a) | liikmena:






  — | Francisco Javier LAMBÁN MONTAÑÉS, Presidente de Aragón, |
| --- | --- | --- |

a)

liikmena:

—

Francisco Javier LAMBÁN MONTAÑÉS, Presidente de Aragón,

ning

| b) | asendusliikmena:






  — | Vicente GUILLÉN IZQUIERDO, Consejero de Presidencia del Gobierno de Aragón. |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmena:

—

Vicente GUILLÉN IZQUIERDO, Consejero de Presidencia del Gobierno de Aragón.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 14. märts 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

M.H.P. VAN DAM

---

(1)  Nõukogu 26. jaanuari 2015. aasta otsus (EL) 2015/116 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 20, 27.1.2015, lk 42).

1

(2)  Nõukogu 5. veebruari 2015. aasta otsus (EL) 2015/190 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 31, 7.2.2015, lk 25).

2

(3)  Nõukogu 23. juuni 2015. aasta otsus (EL) 2015/994 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 159, 25.6.2015, lk 70).

3

---

| 19.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/39

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/410,

14. märts 2016,

millega nimetatakse ametisse Hispaania Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee asendusliige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Hispaania valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. Nõukogu otsusega (EL) 2015/1792 (4) nimetati 5. oktoobril 2015 Juan Luís SÁNCHEZ DE MUNIÁIN LACASA asemel asendusliikmeks Ana OLLO HUALDE. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. Nõukogu otsusega (EL) 2015/1792 (4) nimetati 5. oktoobril 2015 Juan Luís SÁNCHEZ DE MUNIÁIN LACASA asemel asendusliikmeks Ana OLLO HUALDE.

| (2) | Seoses Ana OLLO HUALDE ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht, |
| --- | --- |

(2)

Seoses Ana OLLO HUALDE ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee asendusliikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2020 järgmine isik:

| — | Mikel IRUJO AMEZAGA, Delegado del Gobierno de Navarra en Bruselas. |
| --- | --- |

—

Mikel IRUJO AMEZAGA, Delegado del Gobierno de Navarra en Bruselas.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 14. märts 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

M.H.P. VAN DAM

---

(1)  Nõukogu 26. jaanuari 2015. aasta otsus (EL) 2015/116 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 20, 27.1.2015, lk 42).

1

(2)  Nõukogu 5. veebruari 2015. aasta otsus (EL) 2015/190 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 31, 7.2.2015, lk 25).

2

(3)  Nõukogu 23. juuni 2015. aasta otsus (EL) 2015/994, millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 159, 25.6.2015, lk 70).

3

(4)  Nõukogu 5. oktoobri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1792, millega nimetatakse ametisse viis Regioonide Komitee Hispaania liiget ja viis Hispaania asendusliiget (ELT L 260, 7.10.2015, lk 28).

4

---

| 19.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/40

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2016/411,

18. märts 2016,

millega muudetakse otsust 2011/172/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta olukorra tõttu Egiptuses

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 21. märtsil 2011 vastu otsuse 2011/172/ÜVJP (1) teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Egiptuses. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 21. märtsil 2011 vastu otsuse 2011/172/ÜVJP (1) teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Egiptuses.

| (2) | Otsuse 2011/172/ÜVJP läbivaatamine näitas, et piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 22. märtsini 2017. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2011/172/ÜVJP läbivaatamine näitas, et piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 22. märtsini 2017.

| (3) | Otsust 2011/172/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Otsust 2011/172/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2011/172/ÜVJP artikli 5 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Käesolevat otsust kohaldatakse 22. märtsini 2017.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 18. märts 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

A.G. KOENDERS

---

(1)  Nõukogu 21. märtsi 2011. aasta otsus 2011/172/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Egiptuses (ELT L 76, 22.3.2011, lk 63).

1

---

| 19.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/41

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/412,

17. märts 2016,

millega lubatakse liikmesriikidel näha ette ajutine erand teatavatest nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ sätetest seoses Kanadast pärit või Kanadas töödeldud saarepuiduga

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 1635 all)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõike 1 esimest taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2000/29/EÜ artikli 5 lõikega 1 koostoimes kõnealuse direktiivi IV lisa A osa I jao punktiga 2.3 on ette nähtud erinõuded Kanadast pärit saarepuidu (saadud liigist Fraxinus L.) liitu sissetoomise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2000/29/EÜ artikli 5 lõikega 1 koostoimes kõnealuse direktiivi IV lisa A osa I jao punktiga 2.3 on ette nähtud erinõuded Kanadast pärit saarepuidu (saadud liigist Fraxinus L.) liitu sissetoomise kohta.

| (2) | Kanada on taotlenud selliste menetluste kogumi tunnustamist, millega koos saavutatakse samasugune taimetervisealane stabiilsus, mis on tagatud direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa A osa I jao punkti 2.3 kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Kanada on taotlenud selliste menetluste kogumi tunnustamist, millega koos saavutatakse samasugune taimetervisealane stabiilsus, mis on tagatud direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa A osa I jao punkti 2.3 kohaselt.

| (3) | Kanada esitatud ametlikust teabest nähtub, et tänu puidu töötlemise ajal kasutatud ühtsele kontrollisüsteemile on kahjustajast Agrilus planipennis Fairmaire tingitud nakatumise oht kõrvaldatud. |
| --- | --- |

(3)

Kanada esitatud ametlikust teabest nähtub, et tänu puidu töötlemise ajal kasutatud ühtsele kontrollisüsteemile on kahjustajast Agrilus planipennis Fairmaire tingitud nakatumise oht kõrvaldatud.

| (4) | Nakatumisohu kõrvaldamise kindlustamiseks tuleks kõnealust kontrollisüsteemi täiendada teatavate nõuetega rajatiste, ekspordieelse kontrolli ja märgistamise suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Nakatumisohu kõrvaldamise kindlustamiseks tuleks kõnealust kontrollisüsteemi täiendada teatavate nõuetega rajatiste, ekspordieelse kontrolli ja märgistamise suhtes.

| (5) | Seepärast tuleks neid menetlusi Kanadast toimuva impordi puhul tunnustada alternatiivse võimalusena direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa A osa I jao punktile 2.3. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks neid menetlusi Kanadast toimuva impordi puhul tunnustada alternatiivse võimalusena direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa A osa I jao punktile 2.3.

| (6) | Selleks et tagada tõhus kontroll ning ülevaade saarepuidu impordist ja sellise impordiga seotud nõuete rikkumiste kohta, tuleks sätestada nõuded fütosanitaarsertifikaatide, impordiaruannete ja nõuete rikkumisest teatamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et tagada tõhus kontroll ning ülevaade saarepuidu impordist ja sellise impordiga seotud nõuete rikkumiste kohta, tuleks sätestada nõuded fütosanitaarsertifikaatide, impordiaruannete ja nõuete rikkumisest teatamise kohta.

| (7) | Võttes arvesse kahjuliku organismi Agrilus planipennis Fairmaire levikut Põhja-Ameerikas, on asjakohane piirata erandi kehtivusaega kuni 31. detsembrini 2017. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse kahjuliku organismi Agrilus planipennis Fairmaire levikut Põhja-Ameerikas, on asjakohane piirata erandi kehtivusaega kuni 31. detsembrini 2017.

| (8) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Luba erandi tegemiseks

Erandina direktiivi 2000/29/EÜ artikli 5 lõikest 1 koostoimes kõnealuse direktiivi IV lisa A osa I jao punktiga 2.3 võivad liikmesriigid lubada oma territooriumile tuua Kanadast pärit või Kanadas töödeldud saarepuitu, mis on saadud liigist Fraxinus L. (edaspidi „kindlaksmääratud puit”) ja mis enne Kanadast välja vedamist vastab käesoleva otsuse lisas sätestatud tingimustele.

Fraxinus

Artikkel 2

Fütosanitaarsertifikaat

1.   Vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13a lõigetele 3 ja 4 peab kindlaksmääratud puiduga olema kaasas Kanadas välja antud fütosanitaarsertifikaat, milles kinnitatakse kahjulike organismide puudumist pärast kontrolli.

2.   Fütosanitaarsertifikaadi pealkirja „Lisadeklaratsioon” all tuleb esitada järgmised elemendid:

| a) | lause „Vastab komisjoni rakendusotsuses (EL) 2016/412 sätestatud ELi nõuetele”; |
| --- | --- |

a)

lause „Vastab komisjoni rakendusotsuses (EL) 2016/412 sätestatud ELi nõuetele”;

| b) | paki number (numbrid); |
| --- | --- |

b)

paki number (numbrid);

| c) | heakskiidetud rajatise nimi (rajatiste nimed) Kanadas. |
| --- | --- |

c)

heakskiidetud rajatise nimi (rajatiste nimed) Kanadas.

Artikkel 3

Impordiaruanne

Importiv liikmesriik esitab iga aasta 31. detsembriks komisjonile ja teistele liikmesriikidele teabe eelneva 12 kuu jooksul käesoleva otsuse kohaselt imporditud kindlaksmääratud puidusaadetiste koguse kohta.

Artikkel 4

Nõuete rikkumisest teatamine

Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike igast saadetisest, mis ei vasta käesolevale otsusele. Selline teave tuleb esitada hiljemalt kolme tööpäeva jooksul pärast sellise saadetise kinnipidamist.

Artikkel 5

Kehtivusaja lõpp

Käesolev otsus kehtib kuni 31. detsembrini 2017.

Artikkel 6

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. märts 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.

1

---

LISA

1.   Töötlemisnõuded

Artiklis 1 osutatud kindlaksmääratud puidu töötlemine peab vastama kõigile järgmistele nõuetele.

a)   Koorimine

Kindlaksmääratud puit on kooritud, kuid võib esineda silmaga selgesti eristatavaid eraldi asetsevaid kooretükikesi, mis peavad vastama ühele järgmistest tingimustest:

| a) | tükikeste laius on (pikkusest olenemata) alla 3 cm või |
| --- | --- |

a)

tükikeste laius on (pikkusest olenemata) alla 3 cm või

| b) | kui tükikeste laius on üle 3 cm, ei ületa neist ühegi kogupindala 50 cm2. |
| --- | --- |

b)

kui tükikeste laius on üle 3 cm, ei ületa neist ühegi kogupindala 50 cm2.

b)   Saagimine

Kindlaksmääratud saetud puit on toodetud kooritud ümarpuidust.

c)   Kuumtöötlemine

Kindlaksmääratud puitu on kuumutatud vähemalt 71 °C juures 1 200 minutit kuumutuskambris, mille on nõuetele vastavaks tunnistanud Kanada Toiduinspektsioon (CFIA) või CFIA poolt heaks kiidetud asutus.

d)   Kuivatamine

Kindlaksmääratud puitu kuivatatakse, järgides CFIA poolt tunnustatud vähemalt kaks nädalat kestvat tööstusliku kuivatamise graafikut.

Puidu lõplik niiskusesisaldus ei tohi ületada 10 % kuivainest.

2.   Nõuded rajatistele

Kindlaksmääratud puit peab olema toodetud, käideldud või ladustatud rajatises, mis vastab kõigile järgmistele nõuetele:

| a) | see on CFIA poolt ametlikult heaks kiidetud vastavalt CFIA sertifitseerimiskavale, mis hõlmab kahjulikku organismi Agrilus planipennis Fairmaire; |
| --- | --- |

a)

see on CFIA poolt ametlikult heaks kiidetud vastavalt CFIA sertifitseerimiskavale, mis hõlmab kahjulikku organismi Agrilus planipennis Fairmaire;

| b) | see on registreeritud CFIA veebisaidil avaldatud andmebaasis; |
| --- | --- |

b)

see on registreeritud CFIA veebisaidil avaldatud andmebaasis;

| c) | CFIA või CFIA poolt heaks kiidetud asutus auditeerib seda vähemalt kord kuus ning on tehtud järeldus, et rajatis vastab käesoleva lisa nõuetele; |
| --- | --- |

c)

CFIA või CFIA poolt heaks kiidetud asutus auditeerib seda vähemalt kord kuus ning on tehtud järeldus, et rajatis vastab käesoleva lisa nõuetele;

| d) | puidu töötlemiseks kasutatavaid seadmeid kalibreeritakse järjepidevalt vastavalt seadme käitamisjuhendile; |
| --- | --- |

d)

puidu töötlemiseks kasutatavaid seadmeid kalibreeritakse järjepidevalt vastavalt seadme käitamisjuhendile;

| e) | CFIA või CFIA poolt heaks kiidetud asutuse kontrolli jaoks registreeritakse rajatises tehtavad toimingud, kaasa arvatud töötlemise kestus, temperatuurid töötlemise ajal ja lõplik niiskusesisaldus iga eksporditava paki kohta. |
| --- | --- |

e)

CFIA või CFIA poolt heaks kiidetud asutuse kontrolli jaoks registreeritakse rajatises tehtavad toimingud, kaasa arvatud töötlemise kestus, temperatuurid töötlemise ajal ja lõplik niiskusesisaldus iga eksporditava paki kohta.

3.   Märgistamine

Kindlaksmääratud puidu igal pakil peab olema nähtavalt esitatud paki number ja märgis sõnadega „HT-KD” või „Heat Treated-Kiln Dried” (kuumtöödeldud – kuivatis kuivatatud). Kõnealuse märgise annab välja või selle väljaandmist kontrollib heakskiidetud rajatise määratud ametnik, kes on kontrollinud, et punktis 1 sätestatud töötlemisnõuded ja punktis 2 sätestatud rajatistele kehtestatud nõuded on täidetud.

4.   Ekspordieelne kontroll

CFIA või CFIA poolt ametlikult heaks kiidetud asutus peab liitu suunduvat kindlaksmääratud puitu kontrollima, et kindlaks teha, kas see on enne eksportimist läbinud kõik fütosanitaarmenetlused ja -meetmed, mille alusel võib järeldada, et puit on vaba kahjulikust organismist Agrilus planipennis Fairmaire.

---

| 19.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/45

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/413,

18. märts 2016,

millega määratakse kindlaks Galileo programmi raames loodud maapealse infrastruktuuri paiknemine, nähakse ette selle toimimiseks vajalikud meetmed ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2012/117/EL

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1285/2013 Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 876/2002 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008, (1) eriti selle artikli 12 lõike 3 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1285/2013 artikliga 12 on komisjonile pandud üldine vastutus Galileo programmi eest ja antud rakendusvolitused programmi raames loodud süsteemi maapealse infrastruktuuri paiknemise kindlaksmääramiseks ja selle toimimise tagamiseks. Kõnealune infrastruktuur koosneb maapealsetest keskustest ja jaamadest. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1285/2013 artikliga 12 on komisjonile pandud üldine vastutus Galileo programmi eest ja antud rakendusvolitused programmi raames loodud süsteemi maapealse infrastruktuuri paiknemise kindlaksmääramiseks ja selle toimimise tagamiseks. Kõnealune infrastruktuur koosneb maapealsetest keskustest ja jaamadest.

| (2) | Komisjon on Galileo programmi raames loodud maapealse infrastruktuuri paiknemise oma rakendusotsusega 2012/117/EL (2) juba väga suures osas kindlaks määranud. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon on Galileo programmi raames loodud maapealse infrastruktuuri paiknemise oma rakendusotsusega 2012/117/EL (2) juba väga suures osas kindlaks määranud.

| (3) | Rakendusotsus 2012/117/EL võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 683/2008 (3) artikli 12 lõike 3 alusel, kuid kõnealune määrus on tunnistatud kehtetuks ja asendatud määrusega (EL) nr 1285/2013. Programmi järjepidevuse tagamiseks ja selle arengu käigus ilmnenud uute piirangute ja vajaduste arvessevõtmiseks tuleb Galileo programmi raames loodud maapealse infrastruktuuri paiknemine uuesti kindlaks määrata ja näha ette selle nõuetekohaseks toimimiseks vajalikud meetmed. Tuleb meeles pidada, et rakendusotsuses 2012/117/EL nimetatud keskuste ja jaamade arvu ja asukoha valikul on võetud arvesse geograafilisi ja tehnilisi tingimusi, et tagada kogu planeedi optimaalne hõlvatus, juba olemasolevaid rajatisi ja seadmeid, mis on kohandatud jaamadele pandud ülesannete täitmiseks, ning iga jaama kohustuslike turvanõuete ja iga liikmesriigi julgeolekualaste nõuete täitmist. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusotsus 2012/117/EL võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 683/2008 (3) artikli 12 lõike 3 alusel, kuid kõnealune määrus on tunnistatud kehtetuks ja asendatud määrusega (EL) nr 1285/2013. Programmi järjepidevuse tagamiseks ja selle arengu käigus ilmnenud uute piirangute ja vajaduste arvessevõtmiseks tuleb Galileo programmi raames loodud maapealse infrastruktuuri paiknemine uuesti kindlaks määrata ja näha ette selle nõuetekohaseks toimimiseks vajalikud meetmed. Tuleb meeles pidada, et rakendusotsuses 2012/117/EL nimetatud keskuste ja jaamade arvu ja asukoha valikul on võetud arvesse geograafilisi ja tehnilisi tingimusi, et tagada kogu planeedi optimaalne hõlvatus, juba olemasolevaid rajatisi ja seadmeid, mis on kohandatud jaamadele pandud ülesannete täitmiseks, ning iga jaama kohustuslike turvanõuete ja iga liikmesriigi julgeolekualaste nõuete täitmist.

| (4) | Siiski tuleb võtta arvesse programmi arengu käigus ilmnenud uusi piiranguid ja vajadusi, mis tulenevad teatavatest rakendusotsuses 2012/117/EL nimetatud keskuste ja jaamadega seotud asjaoludest. |
| --- | --- |

(4)

Siiski tuleb võtta arvesse programmi arengu käigus ilmnenud uusi piiranguid ja vajadusi, mis tulenevad teatavatest rakendusotsuses 2012/117/EL nimetatud keskuste ja jaamadega seotud asjaoludest.

| (5) | Keskuste puhul on süsteemi paremaks kasutamiseks tekkinud vajadus rajada seitsmes keskus, nimelt integreeritud logistilise toe keskus, mis hakkab toimima infrastruktuuri seadmete ja varuosade kesklaona. |
| --- | --- |

(5)

Keskuste puhul on süsteemi paremaks kasutamiseks tekkinud vajadus rajada seitsmes keskus, nimelt integreeritud logistilise toe keskus, mis hakkab toimima infrastruktuuri seadmete ja varuosade kesklaona.

| (6) | Integreeritud logistilise toe keskuse asukoha valimiseks korraldati avatud ja läbipaistev menetlus, mis hõlmas kahte etappi. Esimeses etapis esitas komisjon liikmesriikidele osalemiskutse, mille tulemusena valiti välja Belgia ja Tšehhi Vabariik. Teises etapis paluti mõlemal liikmesriigil esitada üksikasjalik pakkumus, et valida neist parem. Komisjoni, Euroopa Kosmoseagentuuri ja Euroopa GNSSi Agentuuri esindajatest koosnev komisjon hindas pakkumusi turvalisuse, riskide, ajakava ja maksumuse seisukohast, mille tulemusena peeti sobivamaks Belgia pakkumust, sest Transinne'i hoone struktuur ja kontseptsioon sobib optimaalselt Galileo programmi raames loodud süsteemi logistika tagamiseks. Keskus on kavas rajada 2016. aastal ja sellega seoses on kavas sõlmida leping Belgiaga. |
| --- | --- |

(6)

Integreeritud logistilise toe keskuse asukoha valimiseks korraldati avatud ja läbipaistev menetlus, mis hõlmas kahte etappi. Esimeses etapis esitas komisjon liikmesriikidele osalemiskutse, mille tulemusena valiti välja Belgia ja Tšehhi Vabariik. Teises etapis paluti mõlemal liikmesriigil esitada üksikasjalik pakkumus, et valida neist parem. Komisjoni, Euroopa Kosmoseagentuuri ja Euroopa GNSSi Agentuuri esindajatest koosnev komisjon hindas pakkumusi turvalisuse, riskide, ajakava ja maksumuse seisukohast, mille tulemusena peeti sobivamaks Belgia pakkumust, sest Transinne'i hoone struktuur ja kontseptsioon sobib optimaalselt Galileo programmi raames loodud süsteemi logistika tagamiseks. Keskus on kavas rajada 2016. aastal ja sellega seoses on kavas sõlmida leping Belgiaga.

| (7) | Lisaks valmisid 2014. aastal kaks juhtimiskeskust, millega seoses on kavas sõlmida lepingud Saksamaa ja Itaaliaga; 2013. aastal hakati rajama Galileo turvaseirekeskust, millega seoses kirjutati samal aastal alla lepingule Prantsusmaa ja Ühendkuningriigiga ja mis peaks valmima 2017. aastaks, mitte 2015. aastaks; GNSSi teenuskeskuse rajamisega seotud lepingule kirjutati Hispaaniaga alla 30. juunil 2014, mitte 2013. aastal; otsingu- ja päästetegevuse teenuskeskuse rajamine kestis 2012. aastast 2014. aastani ning sellega seoses on kavas sõlmida teenuse osutamise raamleping Prantsusmaa riikliku kosmoseuuringute keskusega Centre National d'Etudes Spatiales (CNES), mitte leping Prantsusmaaga; Galileo võrdluskeskuse rajamine, mis asub Madalmaades Noordwijkis Euroopa kosmoseuuringute ja -tehnoloogia keskuse (ESTEC) lähedal, kuid mitte samas hoones, peaks kestma 2015. aastast 2017. aastani, mitte 2013. aastast 2016. aastani, ja sellega seoses on kavas sõlmida leping 2016. aastal; orbiidil asuvate satelliitide kontrolljaama rajamist, mis asub Redus, äriühinguga Spaceopal sõlmitud lepingus ei käsitleta. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks valmisid 2014. aastal kaks juhtimiskeskust, millega seoses on kavas sõlmida lepingud Saksamaa ja Itaaliaga; 2013. aastal hakati rajama Galileo turvaseirekeskust, millega seoses kirjutati samal aastal alla lepingule Prantsusmaa ja Ühendkuningriigiga ja mis peaks valmima 2017. aastaks, mitte 2015. aastaks; GNSSi teenuskeskuse rajamisega seotud lepingule kirjutati Hispaaniaga alla 30. juunil 2014, mitte 2013. aastal; otsingu- ja päästetegevuse teenuskeskuse rajamine kestis 2012. aastast 2014. aastani ning sellega seoses on kavas sõlmida teenuse osutamise raamleping Prantsusmaa riikliku kosmoseuuringute keskusega Centre National d'Etudes Spatiales (CNES), mitte leping Prantsusmaaga; Galileo võrdluskeskuse rajamine, mis asub Madalmaades Noordwijkis Euroopa kosmoseuuringute ja -tehnoloogia keskuse (ESTEC) lähedal, kuid mitte samas hoones, peaks kestma 2015. aastast 2017. aastani, mitte 2013. aastast 2016. aastani, ja sellega seoses on kavas sõlmida leping 2016. aastal; orbiidil asuvate satelliitide kontrolljaama rajamist, mis asub Redus, äriühinguga Spaceopal sõlmitud lepingus ei käsitleta.

| (8) | Jaamade puhul rajati 2012.–2014. aastal kavakohaselt Réunioni ja Nouméa kaugjuhtimis- ja kaugmõõtmisjaamad, kuid Tahitil asuv Papeete kaugjuhtimis- ja kaugmõõtmisjaam peaks rajatama alles 2016.–2017. aastal. Lisaks võeti 2012.–2014. aastal kavakohaselt kasutusele Kiruna, Jan Mayeni, Assooride, Kergueleni, Saint Pierre'i ja Miqueloni, Ascensioni ja Falklandi saarte Galileo seirejaamad, Kanaaride ja Madeira seirejaamade rajamine tühistati, Wallise seirejaama rajamine lükati edasi 2016.–2017. aastasse, Tokyo, Adélie maa ja Diego Garcia seirejaamade rajamise võimalust uuritakse ning üks seirejaam rajati Redusse. |
| --- | --- |

(8)

Jaamade puhul rajati 2012.–2014. aastal kavakohaselt Réunioni ja Nouméa kaugjuhtimis- ja kaugmõõtmisjaamad, kuid Tahitil asuv Papeete kaugjuhtimis- ja kaugmõõtmisjaam peaks rajatama alles 2016.–2017. aastal. Lisaks võeti 2012.–2014. aastal kavakohaselt kasutusele Kiruna, Jan Mayeni, Assooride, Kergueleni, Saint Pierre'i ja Miqueloni, Ascensioni ja Falklandi saarte Galileo seirejaamad, Kanaaride ja Madeira seirejaamade rajamine tühistati, Wallise seirejaama rajamine lükati edasi 2016.–2017. aastasse, Tokyo, Adélie maa ja Diego Garcia seirejaamade rajamise võimalust uuritakse ning üks seirejaam rajati Redusse.

| (9) | Otsingu- ja päästetegevuse jaamade rajamine kulges kavakohaselt ning nende kohta sõlmiti lepingud ja partnerluslepingud, kuid nende jaamade puhul tuleb eristada kahte liiki: keskmise kõrgusega orbiidil asuvate satelliitide kohalikud kasutajaterminalid, mis võtavad vastu satelliitide edastatavaid hädasignaale ja asuvad Makarioses, Maspalomases ja Svalbardil, ning võrdlusradarimajakad, mis edastavad võrdlussignaale, võimaldavad süsteemi reguleerida ja mõõta selle toimimist ning asuvad samuti Makarioses, Maspalomases ja Svalbardil, aga ka Toulouse'is ja Assooridel Santa Marial. |
| --- | --- |

(9)

Otsingu- ja päästetegevuse jaamade rajamine kulges kavakohaselt ning nende kohta sõlmiti lepingud ja partnerluslepingud, kuid nende jaamade puhul tuleb eristada kahte liiki: keskmise kõrgusega orbiidil asuvate satelliitide kohalikud kasutajaterminalid, mis võtavad vastu satelliitide edastatavaid hädasignaale ja asuvad Makarioses, Maspalomases ja Svalbardil, ning võrdlusradarimajakad, mis edastavad võrdlussignaale, võimaldavad süsteemi reguleerida ja mõõta selle toimimist ning asuvad samuti Makarioses, Maspalomases ja Svalbardil, aga ka Toulouse'is ja Assooridel Santa Marial.

| (10) | Rakendusotsus 2012/117/EL tuleb tunnistada kehtetuks, sest see asendatakse käesoleva otsusega. Õiguskindluse ja usaldusväärse halduse tagamiseks konsolideeritakse rakendusotsuse 2012/117/EL lisa ja käesolevas otsuses esitatud muudatused lisas. |
| --- | --- |

(10)

Rakendusotsus 2012/117/EL tuleb tunnistada kehtetuks, sest see asendatakse käesoleva otsusega. Õiguskindluse ja usaldusväärse halduse tagamiseks konsolideeritakse rakendusotsuse 2012/117/EL lisa ja käesolevas otsuses esitatud muudatused lisas.

| (11) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 36 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1285/2013 artikli 36 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Galileo programmi raames loodud maapealse infrastruktuuri paiknemine ja selle toimimiseks vajalikud meetmed on esitatud lisas.

Artikkel 2

Rakendusotsus 2012/117/EL tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 18. märts 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 23. veebruari 2012. aasta rakendusotsus 2012/117/EL, millega sätestatakse loetelu olulistest otsustusetappidest, mis võimaldavad anda hinnangu programmi „Galileo” rakendamisele seoses maapealsete keskuste ja maajaamade rajamisega programmi arendus- ja kasutuselevõtuetapis (ELT L 52, 24.2.2012, lk 28).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 683/2008 Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta (ELT L 196, 24.7.2008, lk 1).

3

---

LISA

| Nimetus | Rajatise asukoht ja selle toimimise tagamiseks vajalikud meetmed |
| --- | --- |
| Maapealsed keskused |
| Kaks Galileo juhtimiskeskust | Mõlemad juhtimiskeskused rajati ajavahemikul 2009–2014, üks neist asub Oberpfaffenhofenis (Saksamaa) ja teine Fucinos (Itaalia). Sellega seoses on kavas kirjutada alla lepingule Saksamaa ja Itaaliaga. |
| Galileo turvaseirekeskus | Galileo dubleeritud turvakeskuse rajamine toimub etapiviisiliselt Prantsusmaal ja Ühendkuningriigis. Keskuse rajamist alustati 2013. aastal ning see peaks valmima 2017. aastal. Sellega seoses kirjutati 2013. aastal alla lepingule Prantsusmaa ja Ühendkuningriigiga. |
| GNSSi teenuskeskus | GNSSi teenuskeskus rajatakse etapiviisiliselt Madridi (Hispaania). Keskuse rajamist alustati 2011. aastal ning see peaks valmima 2016. aastal. Sellega seoses kirjutati 2014. aastal alla lepingule Hispaaniaga. |
| Otsingu- ja päästetegevuse teenuskeskus | Otsingu- ja päästetegevuse teenuskeskus rajati Toulouse'i (Prantsusmaa) ajavahemikul 2012–2014. Sellega seoses on kavas kirjutada alla teenuse osutamise raamlepingule Prantsusmaa riikliku kosmoseuuringute keskusega Centre National d'Etudes Spatiales (CNES). |
| Galileo võrdluskeskus | Galileo võrdluskeskus rajatakse etapiviisiliselt Noordwijki (Madalmaad). Keskuse rajamist alustati 2015. aastal ning see peaks valmima 2017. aastal. Sellega seoses on kavas 2016. aastal kirjutada alla lepingule Madalmaadega. |
| Integreeritud logistilise toe keskus | Integreeritud logistilise toe keskus peaks rajatama 2016. aastal Transinne'i (Belgia) ning seoses sellega on kavas kirjutada alla lepingule Belgiaga. |
| Orbiidil asuvate satelliitide kontrolljaam | Orbiidil asuvate satelliitide kontrolljaam rajati 2010. aastal Redusse (Belgia). |
| |
| Maapealsed kaugjaamad |
| Maapealsed kaugjuhtimis- ja kaugmõõtmisjaamad | 2010.–2014. aastal rajati maapealsed kaugjuhtimis- ja kaugmõõtmisjaamad Kirunasse (Rootsi), Kourousse (Prantsusmaa), Réunioni (Prantsusmaa) ja Nouméasse (Uus-Kaledoonia).
  2016.–2017. aastal on kavas rajada veel üks maapealne kaugjuhtimis- ja kaugmõõtmisjaam Papeetesse (Prantsuse Polüneesia).
  Maapealsete kaugjuhtimis- ja kaugmõõtmisjaamade rajamiseks sõlmis Euroopa Kosmoseagentuur lepingud teenuse osutajatega. |
| Galileo seirejaamad | 2009.–2014. aastal rajati Galileo seirejaamad Assooridele (Portugal), Ascensioni, Fucinosse (Itaalia), Jan Mayenisse (Norra), Kergueleni, Kirunasse (Rootsi), Kourousse (Prantsusmaa), Réunioni (Prantsusmaa), Falklandi saartele, Nouméasse (Uus-Kaledoonia), Papeetesse (Prantsuse Polüneesia), Redusse (Belgia), Saint Pierre'i ja Miqueloni, Svalbardi (Norra) ja Trolli (Norra).
  2016.–2017. aastal on kavas rajada veel üks Galileo seirejaam Wallisesse.
  Galileo seirejaamade rajamiseks sõlmis Euroopa Kosmoseagentuur lepingud teenuse osutajatega. |
| Üleslaadimisjaamad | 2009.–2011. aastal rajati üleslaadimisjaamad Tahitile (Prantsuse Polüneesia), Kourousse (Prantsusmaa), Réunioni (Prantsusmaa), Uus-Kaledooniasse ja Svalbardi (Norra).
  Üleslaadimisjaamade rajamiseks sõlmis Euroopa Kosmoseagentuur lepingud teenuse osutajatega. |
| Otsingu- ja päästetegevuse jaamad | 2012.–2013. aastal rajati keskmise kõrgusega orbiidil asuvate satelliitide kohalikud kasutajaterminalid (otsingu- ja päästetegevuse jaama esimene liik) Makariosesse (Küpros), Maspalomasesse (Hispaania) ja Svalbardi (Norra). Võrdlusradarimajakad (otsingu- ja päästetegevuse jaama teine liik) rajati Makariosesse (Küpros), Maspalomasesse (Hispaania), Santa Mariale (Portugal), Toulouse'i (Prantsusmaa) ja Svalbardi (Norra).
  Otsingu- ja päästetegevuse jaamade rajamiseks Maspalomasesse, Santa Mariale ja Svalbardi sõlmis Euroopa Kosmoseagentuur lepingud teenuse osutajatega, Makariose jaama rajamiseks sõlmib komisjon Küprosega partnerluslepingu ja Toulouse'i jaama rajamiseks sõlmib komisjon lepingu teenuse osutajaga. |

Nimetus

Rajatise asukoht ja selle toimimise tagamiseks vajalikud meetmed

Maapealsed keskused

Kaks Galileo juhtimiskeskust

Mõlemad juhtimiskeskused rajati ajavahemikul 2009–2014, üks neist asub Oberpfaffenhofenis (Saksamaa) ja teine Fucinos (Itaalia). Sellega seoses on kavas kirjutada alla lepingule Saksamaa ja Itaaliaga.

Galileo turvaseirekeskus

Galileo dubleeritud turvakeskuse rajamine toimub etapiviisiliselt Prantsusmaal ja Ühendkuningriigis. Keskuse rajamist alustati 2013. aastal ning see peaks valmima 2017. aastal. Sellega seoses kirjutati 2013. aastal alla lepingule Prantsusmaa ja Ühendkuningriigiga.

GNSSi teenuskeskus

GNSSi teenuskeskus rajatakse etapiviisiliselt Madridi (Hispaania). Keskuse rajamist alustati 2011. aastal ning see peaks valmima 2016. aastal. Sellega seoses kirjutati 2014. aastal alla lepingule Hispaaniaga.

Otsingu- ja päästetegevuse teenuskeskus

Otsingu- ja päästetegevuse teenuskeskus rajati Toulouse'i (Prantsusmaa) ajavahemikul 2012–2014. Sellega seoses on kavas kirjutada alla teenuse osutamise raamlepingule Prantsusmaa riikliku kosmoseuuringute keskusega Centre National d'Etudes Spatiales (CNES).

Galileo võrdluskeskus

Galileo võrdluskeskus rajatakse etapiviisiliselt Noordwijki (Madalmaad). Keskuse rajamist alustati 2015. aastal ning see peaks valmima 2017. aastal. Sellega seoses on kavas 2016. aastal kirjutada alla lepingule Madalmaadega.

Integreeritud logistilise toe keskus

Integreeritud logistilise toe keskus peaks rajatama 2016. aastal Transinne'i (Belgia) ning seoses sellega on kavas kirjutada alla lepingule Belgiaga.

Orbiidil asuvate satelliitide kontrolljaam

Orbiidil asuvate satelliitide kontrolljaam rajati 2010. aastal Redusse (Belgia).

Maapealsed kaugjaamad

Maapealsed kaugjuhtimis- ja kaugmõõtmisjaamad

2010.–2014. aastal rajati maapealsed kaugjuhtimis- ja kaugmõõtmisjaamad Kirunasse (Rootsi), Kourousse (Prantsusmaa), Réunioni (Prantsusmaa) ja Nouméasse (Uus-Kaledoonia).

2016.–2017. aastal on kavas rajada veel üks maapealne kaugjuhtimis- ja kaugmõõtmisjaam Papeetesse (Prantsuse Polüneesia).

Maapealsete kaugjuhtimis- ja kaugmõõtmisjaamade rajamiseks sõlmis Euroopa Kosmoseagentuur lepingud teenuse osutajatega.

Galileo seirejaamad

2009.–2014. aastal rajati Galileo seirejaamad Assooridele (Portugal), Ascensioni, Fucinosse (Itaalia), Jan Mayenisse (Norra), Kergueleni, Kirunasse (Rootsi), Kourousse (Prantsusmaa), Réunioni (Prantsusmaa), Falklandi saartele, Nouméasse (Uus-Kaledoonia), Papeetesse (Prantsuse Polüneesia), Redusse (Belgia), Saint Pierre'i ja Miqueloni, Svalbardi (Norra) ja Trolli (Norra).

2016.–2017. aastal on kavas rajada veel üks Galileo seirejaam Wallisesse.

Galileo seirejaamade rajamiseks sõlmis Euroopa Kosmoseagentuur lepingud teenuse osutajatega.

Üleslaadimisjaamad

2009.–2011. aastal rajati üleslaadimisjaamad Tahitile (Prantsuse Polüneesia), Kourousse (Prantsusmaa), Réunioni (Prantsusmaa), Uus-Kaledooniasse ja Svalbardi (Norra).

Üleslaadimisjaamade rajamiseks sõlmis Euroopa Kosmoseagentuur lepingud teenuse osutajatega.

Otsingu- ja päästetegevuse jaamad

2012.–2013. aastal rajati keskmise kõrgusega orbiidil asuvate satelliitide kohalikud kasutajaterminalid (otsingu- ja päästetegevuse jaama esimene liik) Makariosesse (Küpros), Maspalomasesse (Hispaania) ja Svalbardi (Norra). Võrdlusradarimajakad (otsingu- ja päästetegevuse jaama teine liik) rajati Makariosesse (Küpros), Maspalomasesse (Hispaania), Santa Mariale (Portugal), Toulouse'i (Prantsusmaa) ja Svalbardi (Norra).

Otsingu- ja päästetegevuse jaamade rajamiseks Maspalomasesse, Santa Mariale ja Svalbardi sõlmis Euroopa Kosmoseagentuur lepingud teenuse osutajatega, Makariose jaama rajamiseks sõlmib komisjon Küprosega partnerluslepingu ja Toulouse'i jaama rajamiseks sõlmib komisjon lepingu teenuse osutajaga.

---

Parandused

| 19.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 74/50 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 74/50

---

Komisjoni 16. detsembri 2014. aasta rakendusotsuse 2014/925/EL (millega kiidetakse heaks teatavad loomahaiguste ja zoonooside likvideerimise, tõrje ning seire muudetud kavad 2014. aastaks ja muudetakse rakendusotsust 2013/722/EL teatavatele kõnealuse otsusega heaks kiidetud kavadele antava liidu rahalise toetuse osas) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 363, 18. detsember 2014
  )

Leheküljel 179 asendatakse artikli 5 punkt 17 järgmisega:

| „17) | Artikli 11 lõike 6 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | ega ületa järgmist:






  i) | Bulgaaria puhul 1 665 000 eurot; |
| --- | --- | --- | --- |

„17)

„c)

i)

Bulgaaria puhul 1 665 000 eurot;

| ii) | Kreeka puhul 1 300 000 eurot; |
| --- | --- |

ii)

Kreeka puhul 1 300 000 eurot;

| iii) | Eesti puhul 460 000 eurot; |
| --- | --- |

iii)

Eesti puhul 460 000 eurot;

| iv) | Itaalia puhul 140 000 eurot; |
| --- | --- |

iv)

Itaalia puhul 140 000 eurot;

| v) | Horvaatia puhul 1 400 000 eurot; |
| --- | --- |

v)

Horvaatia puhul 1 400 000 eurot;

| vi) | Läti puhul 400 000 eurot; |
| --- | --- |

vi)

Läti puhul 400 000 eurot;

| vii) | Leedu puhul 2 350 000 eurot; |
| --- | --- |

vii)

Leedu puhul 2 350 000 eurot;

| viii) | Ungari puhul 1 970 000 eurot; |
| --- | --- |

viii)

Ungari puhul 1 970 000 eurot;

| ix) | Poola puhul 6 400 000 eurot; |
| --- | --- |

ix)

Poola puhul 6 400 000 eurot;

| x) | Rumeenia puhul 3 000 000 eurot; |
| --- | --- |

x)

Rumeenia puhul 3 000 000 eurot;

| xi) | Sloveenia puhul 810 000 eurot; |
| --- | --- |

xi)

Sloveenia puhul 810 000 eurot;

| xii) | Slovakkia puhul 285 000 eurot; |
| --- | --- |

xii)

Slovakkia puhul 285 000 eurot;

| xiii) | Soome puhul 250 000 eurot.”” |
| --- | --- |

xiii)

Soome puhul 250 000 eurot.””

---