# Euroopa Liidu L 202/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 202 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik28. juuli 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 202

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik28. juuli 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/1224, 18. juuli 2016, Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) protokolli, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, sõlmimise kohta | 1 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/1225, 18. juuli 2016, Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Liibanoni Vabariigi vahelist raamlepingut Liibanoni Vabariigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) sõlmimise kohta | 3 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/1226, 4. mai 2016, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 IX lisa oliiviõli vabatahtlike märgete osas | 5 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1227, 27. juuli 2016, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2568/91 oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta | 7 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1228, 27. juuli 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 14 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1229, 27. juuli 2016, milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 alusel 2016. aasta juuli alaperioodiks avatud tariifikvootide raames | 17 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/1230, 12. juuli 2016, millega tehakse kindlaks, et Portugal ei ole võtnud vastusena nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele tõhusaid meetmeid | 21 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/1231, 18. juuli 2016, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooniga loodud ühiskomitees seoses Gruusia taotlusega ühineda kõnealuse konventsiooniga | 24 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/1232, 18. juuli 2016, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Kosovo vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga moodustatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsusega, millega võetakse vastu nimetatud nõukogu töökord (
  *1
  ) | 27 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/1233, 26. juuli 2016, millega nimetatakse ametisse Küprose Vabariigi esitatud Regioonide Komitee liige ja asendusliige | 41 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/1234, 26. juuli 2016, millega nimetatakse ametisse kaks Itaalia Vabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliiget | 42 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/1235, 26. juuli 2016, millega antakse Korea Vabariigis asuvale laborile luba teha seroloogilisi teste marutaudivastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks koertel, kassidel ja valgetuhkrutel
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 4665)

   (
  1
  ) | 43 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/1236, 27. juuli 2016, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa seoses Eestit, Lätit, Leedut ja Poolat käsitlevate kannetega
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 4983 all)

   (
  1
  ) | 45 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/1224, 18. juuli 2016, Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) protokolli, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, sõlmimise kohta

1

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/1225, 18. juuli 2016, Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Liibanoni Vabariigi vahelist raamlepingut Liibanoni Vabariigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) sõlmimise kohta

3

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/1226, 4. mai 2016, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 IX lisa oliiviõli vabatahtlike märgete osas

5

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1227, 27. juuli 2016, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2568/91 oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta

7

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1228, 27. juuli 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

14

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1229, 27. juuli 2016, milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 alusel 2016. aasta juuli alaperioodiks avatud tariifikvootide raames

17

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/1230, 12. juuli 2016, millega tehakse kindlaks, et Portugal ei ole võtnud vastusena nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele tõhusaid meetmeid

21

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/1231, 18. juuli 2016, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooniga loodud ühiskomitees seoses Gruusia taotlusega ühineda kõnealuse konventsiooniga

24

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/1232, 18. juuli 2016, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Kosovo vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga moodustatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsusega, millega võetakse vastu nimetatud nõukogu töökord (
  *1
  )

*1

27

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/1233, 26. juuli 2016, millega nimetatakse ametisse Küprose Vabariigi esitatud Regioonide Komitee liige ja asendusliige

41

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/1234, 26. juuli 2016, millega nimetatakse ametisse kaks Itaalia Vabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliiget

42

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/1235, 26. juuli 2016, millega antakse Korea Vabariigis asuvale laborile luba teha seroloogilisi teste marutaudivastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks koertel, kassidel ja valgetuhkrutel
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 4665)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 4665)

1

43

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/1236, 27. juuli 2016, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa seoses Eestit, Lätit, Leedut ja Poolat käsitlevate kannetega
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 4983 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 4983 all)

1

45

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 17. juuni 2016. aasta rakendusmääruse (EL) 2016/973 (milles käsitletakse tsink bislüsinaadi lubamist söödalisandina kõikide loomaliikide puhul) parandus ( ELT L 161, 18.6.2016 ) | 56 |
| | * | Komisjoni 15. detsembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2403 (millega kehtestatakse tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise norme ja meetodeid käsitlevad ühised suunised, et tagada laskekõlbmatuks muudetud tulirelvade jäädav kasutuskõlbmatus) parandused ( ELT L 333, 19.12.2015 ) | 56 |

Parandused

*

Komisjoni 17. juuni 2016. aasta rakendusmääruse (EL) 2016/973 (milles käsitletakse tsink bislüsinaadi lubamist söödalisandina kõikide loomaliikide puhul) parandus ( ELT L 161, 18.6.2016 )

( ELT L 161, 18.6.2016 )

56

*

Komisjoni 15. detsembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2403 (millega kehtestatakse tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise norme ja meetodeid käsitlevad ühised suunised, et tagada laskekõlbmatuks muudetud tulirelvade jäädav kasutuskõlbmatus) parandused ( ELT L 333, 19.12.2015 )

( ELT L 333, 19.12.2015 )

56

| | |
| --- | --- |
| | (*1)   Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta. |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(*1)   Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

*1

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 28.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/1224,

18. juuli 2016,

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) protokolli, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a ja artikli 218 lõikega 8,

võttes arvesse 2003. aasta ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa – Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) protokoll (edaspidi „protokoll“), allkirjastati liidu ja selle liikmesriikide nimel 1. aprillil 2015. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa – Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) protokoll (edaspidi „protokoll“), allkirjastati liidu ja selle liikmesriikide nimel 1. aprillil 2015.

| (2) | Protokoll tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(2)

Protokoll tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) protokoll, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, kiidetakse liidu ja selle liikmesriikide nimel heaks (1).

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel järgmise teate:

„Lissaboni lepingu 1. detsembril 2009 jõustumise tulemusena on Euroopa Liit asendanud Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane, võttes nimetatud kuupäevast üle kõik Euroopa Ühenduse õigused ja kohustused. Seega tuleb Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu ja protokolli tekstis esinevaid viiteid Euroopa Ühendusele või ühendusele käsitada viidetena Euroopa Liidule või liidule.“

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 18. juuli 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  Protokoll on lisatud selle allkirjastamise otsusele.

1

---

| 28.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/3

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/1225,

18. juuli 2016,

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) protokolli (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Liibanoni Vabariigi vahelist raamlepingut Liibanoni Vabariigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 212 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a ja artikli 218 lõikega 7,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) (2) protokollile (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Liibanoni Vabariigi vahelist raamlepingut Liibanoni Vabariigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) (edaspidi „protokoll“) kirjutati kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2015/268 (3) liidu nimel alla 9. veebruaril 2015. aastal. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) (2) protokollile (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Liibanoni Vabariigi vahelist raamlepingut Liibanoni Vabariigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) (edaspidi „protokoll“) kirjutati kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2015/268 (3) liidu nimel alla 9. veebruaril 2015. aastal.

| (2) | Protokolli eesmärk on kehtestada finants- ja tehnilised eeskirjad, mis võimaldavad Liibanoni Vabariigil osaleda teatavates liidu programmides. Protokolliga kehtestatava horisontaalse raamistikuga määratakse kindlaks majandusliku, rahandusliku ja tehnilise koostöö põhimõtted, mis võimaldavad Liibanoni Vabariigil saada tehnilist abi, eelkõige finantsabi, mida liit kõnealuste programmide alusel annab. Seda raamistikku kohaldatakse ainult nende liidu programmide suhtes, mille asutamisaktide kohaselt on Liibanoni Vabariigi osalemine võimalik. Protokolli sõlmimine ei tähenda seega programmide kohaste valdkondlike strateegiate alusel programmide koostamisel kohaldatavate volituste kasutamist. |
| --- | --- |

(2)

Protokolli eesmärk on kehtestada finants- ja tehnilised eeskirjad, mis võimaldavad Liibanoni Vabariigil osaleda teatavates liidu programmides. Protokolliga kehtestatava horisontaalse raamistikuga määratakse kindlaks majandusliku, rahandusliku ja tehnilise koostöö põhimõtted, mis võimaldavad Liibanoni Vabariigil saada tehnilist abi, eelkõige finantsabi, mida liit kõnealuste programmide alusel annab. Seda raamistikku kohaldatakse ainult nende liidu programmide suhtes, mille asutamisaktide kohaselt on Liibanoni Vabariigi osalemine võimalik. Protokolli sõlmimine ei tähenda seega programmide kohaste valdkondlike strateegiate alusel programmide koostamisel kohaldatavate volituste kasutamist.

| (3) | Protokoll tuleks liidu nimel heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Protokoll tuleks liidu nimel heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) protokoll (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Liibanoni Vabariigi vahelist raamlepingut Liibanoni Vabariigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) kiidetakse liidu nimel heaks (4).

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel protokolli artiklis 10 sätestatud teate (5).

Artikkel 3

Komisjonil on õigus määrata liidu nimel kindlaks Liibanoni Vabariigi igas konkreetses liidu programmis osalemise eritingimused, sealhulgas makstav rahaline osalus. Komisjon teavitab nõukogu pädevat töörühma.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 18. juuli 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  
  23. juuni 2016. aasta nõusolek (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  
  ELT L 143, 30.5.2006, lk 2.

2

(3)  Nõukogu 17. detsembri 2014. aasta otsus (EL) 2015/268 Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liibanoni Vabariigi vahel) protokollile (milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Liibanoni Vabariigi vahelist raamlepingut Liibanoni Vabariigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 47, 20.2.2015, lk 1).

3

(4)  Protokoll on avaldatud väljaandes ELT L 47, 20.2.2015, lk 3, koos allkirjastamise otsusega.

4

(5)  Nõukogu peasekretariaat avaldab protokolli jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

5

Euroopa Liidu Teatajas

---

MÄÄRUSED

| 28.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/5

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2016/1226,

4. mai 2016,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 IX lisa oliiviõli vabatahtlike märgete osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1), eriti selle artiklit 86,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EMÜ) nr 2568/91 (2) on kindlaks määratud oliiviõli ja oliivijääkõli füüsikalised, keemilised ja organoleptilised omadused ning nende hindamise meetodid. Kõnealuseid meetodeid ning õlide omaduste piirnorme ajakohastatakse korrapäraselt, et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut, lähtudes rahvusvahelises oliiviõlinõukogus tehtud tööst. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EMÜ) nr 2568/91 (2) on kindlaks määratud oliiviõli ja oliivijääkõli füüsikalised, keemilised ja organoleptilised omadused ning nende hindamise meetodid. Kõnealuseid meetodeid ning õlide omaduste piirnorme ajakohastatakse korrapäraselt, et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut, lähtudes rahvusvahelises oliiviõlinõukogus tehtud tööst.

| (2) | 26. novembril 2015 võttis rahvusvaheline oliivinõukogu vastu neitsioliiviõlide organoleptilise hindamise uue meetodi, muutes märgistamiseks vajalikku valikulist terminoloogiat. |
| --- | --- |

(2)

26. novembril 2015 võttis rahvusvaheline oliivinõukogu vastu neitsioliiviõlide organoleptilise hindamise uue meetodi, muutes märgistamiseks vajalikku valikulist terminoloogiat.

| (3) | Vabatahtlikud märked on sätestatud määruse (EL) nr 1308/2013 IX lisas. |
| --- | --- |

(3)

Vabatahtlikud märked on sätestatud määruse (EL) nr 1308/2013 IX lisas.

| (4) | Määruse (EL) nr 1308/2013 IX lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 1308/2013 IX lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 1308/2013 IX lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. mai 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 11. juuli 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 2568/91 oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta (EÜT L 248, 5.9.1991, lk 1).

2

---

LISA

„IX LISA

VABATAHTLIKUD MÄRKED

| Tootekategooria
  (kombineeritud nomenklatuuri viide) | Vabatahtlik märge |
| --- | --- |
| linnuliha
  (CN-koodid 0207 ja 0210 ) | söödetud ..., mis sisaldab ... % ...
  kaeraga toidetud hani
  ekstensiivne seespidamine (lindlas pidamine)
  vabapidamine
  traditsiooniline vabapidamine
  täieliku liikumisvabadusega traditsiooniline vabapidamine
  tapavanus
  nuumamisaeg |
| munad
  (CN-kood 0407 ) | värsked
  ekstra või eriti värske
  munakanade söötmisviisi märkimine |
| oliiviõli
  (CN-kood 1509 ) | esimene külmpressimine
  külmekstraheerimine
  happesus
  terav
  puuviljalisus: küps või roheline
  mõru
  tugev
  keskmine
  õrn
  tasakaalus
  mahe õli“ |

Tootekategooria

(kombineeritud nomenklatuuri viide)

Vabatahtlik märge

linnuliha

(CN-koodid 0207 ja 0210 )

söödetud ..., mis sisaldab ... % ...

kaeraga toidetud hani

ekstensiivne seespidamine (lindlas pidamine)

vabapidamine

traditsiooniline vabapidamine

täieliku liikumisvabadusega traditsiooniline vabapidamine

tapavanus

nuumamisaeg

munad

(CN-kood 0407 )

värsked

ekstra või eriti värske

munakanade söötmisviisi märkimine

oliiviõli

(CN-kood 1509 )

esimene külmpressimine

külmekstraheerimine

happesus

terav

puuviljalisus: küps või roheline

mõru

tugev

keskmine

õrn

tasakaalus

mahe õli“

---

| 28.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/7

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1227,

27. juuli 2016,

millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2568/91 oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1), eriti selle artikli 91 esimese lõigu punkti d ja teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EMÜ) nr 2568/91 (2) on määratletud oliiviõli ja oliivijääkõli keemilised ja organoleptilised omadused ning nende hindamise meetodid. Osutatud meetodeid ajakohastatakse korrapäraselt, toetudes keemiaekspertide arvamustele ja arvestades tööd, mida tehakse rahvusvahelises oliivinõukogus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EMÜ) nr 2568/91 (2) on määratletud oliiviõli ja oliivijääkõli keemilised ja organoleptilised omadused ning nende hindamise meetodid. Osutatud meetodeid ajakohastatakse korrapäraselt, toetudes keemiaekspertide arvamustele ja arvestades tööd, mida tehakse rahvusvahelises oliivinõukogus.

| (2) | Rahvusvahelise oliivinõukogu kehtestatud uusimate rahvusvaheliste standardite rakendamise tagamiseks liidu tasandil tuleks määruses (EMÜ) nr 2568/91 sätestatud neitsioliiviõlide vabade hapete kindlaksmääramise meetodit ja neitsioliiviõlide organoleptilise hindamise analüüsimeetodeid ajakohastada. |
| --- | --- |

(2)

Rahvusvahelise oliivinõukogu kehtestatud uusimate rahvusvaheliste standardite rakendamise tagamiseks liidu tasandil tuleks määruses (EMÜ) nr 2568/91 sätestatud neitsioliiviõlide vabade hapete kindlaksmääramise meetodit ja neitsioliiviõlide organoleptilise hindamise analüüsimeetodeid ajakohastada.

| (3) | Seetõttu tuleks määrust (EMÜ) nr 2568/91 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks määrust (EMÜ) nr 2568/91 vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EMÜ) nr 2568/91 muudetakse järgmiselt:

| (1) | II lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga; |
| --- | --- |

(1)

II lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga;

| (2) | XII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. |
| --- | --- |

(2)

XII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuli 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 11. juuli 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 2568/91 oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta (EÜT L 248, 5.9.1991, lk 1).

2

---

I LISA

„II LISA

VABADE RASVHAPETE MÄÄRAMINE KÜLMMEETODIL

1.   RAKENDATAVUS JA RAKENDUSALA

Kõnealuse meetodi puhul kirjeldatakse rasvhapete kindlaksmääramist oliiviõlides ja oliivijääkõli. Vabade rasvhapete sisaldust väljendatakse oleiinhappe protsendina arvutatud happesusena.

2.   PÕHIMÕTE

Proov lahustatakse lahustite segus ja vabad rasvhapped tiitritakse kaaliumhüdroksiidi või naatriumhüdroksiidi lahuses.

3.   REAGENDID

Kõik reagendid peavad olema tunnustatud analüütilise kvaliteediga ja vesi peab olema kas destilleeritud või samaväärse puhtusega.

3.1.   Dietüüleeter; 95 % etanool (v/v), segu võrdsetes osades

Segu neutraliseeritakse kasutamise hetkel kaaliumhüdroksiidi lahusega (3.2), lisades 100 ml segu kohta 0,3 ml fenoolftaleiini lahust (3.3).

| Märkus 1. | Dietüüleeter on väga kergesti süttiv ning võib moodustada plahvatusohtlikke peroksiide. Selle kasutamisel tuleb olla ettevaatlik. |
| --- | --- |

Märkus 1.

| Märkus 2. | Kui dietüüleetrit ei ole võimalik kasutada, võib kasutada etanooli ja tolueeni sisaldavate lahustite segu. Vajaduse korral võib etanooli asendada 2-propanool. |
| --- | --- |

Märkus 2.

3.2.   Kaaliumhüdroksiid või naatriumhüdroksiid, tiitritud etanoolilahusena, c(KOH) [või c(NaOH)] 0,1 mol/l või vajaduse korral c(KOH) [või c(NaOH)] ligikaudu 0,5 mol/l. Saadaval on kaubanduslikud lahused.

Kaaliumhüdroksiidi lahuse (või naatriumhüdroksiidi lahuse) täpne kontsentratsioon peab olema teada ning seda tuleb enne kasutamist kontrollida. Kasutatakse lahust, mis on valmistatud vähemalt viis päeva enne kasutamist, ning see dekanteeritakse kummist punniga tumedasse klaaspudelisse. Lahus peab olema värvitu või helekollase värvusega.

Kui kaaliumhüdroksiidi (või naatriumhüdroksiidi) vesilahuse kasutamisel võib täheldada faaside eraldumist, võib vesilahuse asendada etanoolilahusega.

| Märkus 3. | Kaaliumhüdroksiidi (või naatriumhüdroksiidi) stabiilset värvusetut lahust saab valmistada järgmiselt. 1 000 ml etanooli või vett lastakse koos 8 g kaaliumhüdroksiidi (või naatriumhüdroksiidi) ja 0,5 g alumiiniumilaastudega keema ning keedetakse püstjahutiga kolvis tund aega. Destilleeritakse kohe. Destillaadis lahustatakse vajalik kogus kaaliumhüdroksiidi (või naatriumhüdroksiidi). Lahus jäetakse mitmeks päevaks seisma ja kaaliumkarbonaadi (või naatriumkarbonaadi) sademest dekanteeritakse selge supernatant. |
| --- | --- |

Märkus 3.

Lahuse võib valmistada ilma destilleerimiseta järgmiselt: 1 000 ml etanoolile (või veele) lisatakse 4 ml alumiiniumbutülaati ja segu jäetakse mitmeks päevaks seisma. Supernatant dekanteeritakse ja selles lahustatakse vajalik kogus kaaliumhüdroksiidi (või naatriumhüdroksiidi). Lahus on kasutamisvalmis.

3.3.   Fenoolftaleiin, 10 g/l lahus 95–96 % etanoolis (v/v) või alkalisinises 6B või tümoolftaleiinis, 20 g/l lahus 95–96 % etanoolis (v/v). Väga tugeva värviga õlide puhul tuleks kasutada alkalisinist või tümoolftaleiini.

4.   SEADMED

Tavalised laboriseadmed, sealhulgas:

| 4.1. | Analüütiline kaal, |
| --- | --- |

4.1.

Analüütiline kaal,

| 4.2. | 250 ml kooniline kolb, |
| --- | --- |

4.2.

250 ml kooniline kolb,

| 4.3. | 10 ml bürett, klassist A, mõõtskaala ühikutega 0,05 ml, või samaväärne automaatbürett. |
| --- | --- |

4.3.

10 ml bürett, klassist A, mõõtskaala ühikutega 0,05 ml, või samaväärne automaatbürett.

5.   MÄÄRAMISE KÄIK

5.1.   Katseproovi ettevalmistamine

Kui proov on hägune, tuleb see filtreerida.

5.2.   Katsekogus

Proov võetakse eeldatava happesuse alusel vastavalt järgmisele tabelile.

| Eeldatav happesus
  (oleiinhape g / 100 g) | Proovi mass (g) | Kaalumistäpsus (g) |
| --- | --- | --- |
| 0–2 | 10 | 0,02 |
| > 2–7,5 | 2,5 | 0,01 |
| > 7,5 | 0,5 | 0,001 |

Eeldatav happesus

(oleiinhape g / 100 g)

Proovi mass (g)

Kaalumistäpsus (g)

0–2

10

0,02

> 2–7,5

2,5

0,01

> 7,5

0,5

0,001

Proov kaalutakse koonilises kolvis (4.2).

5.3.   Kindlaksmääramine

Proov (5.2) lahustatakse 50–100 ml dietüüleetri ja etanooli (3.1) varem neutraliseeritud segus.

Lahus tiitritakse, segades sellesse kaaliumhüdroksiidi (või naatriumhüdroksiidi) 0,1 mol/l lahust (3.2) (vt märkus 4), kuni indikaator muutub (värvunud indikaatori värvus püsib vähemalt 10 sekundit).

| Märkus 4. | Kui kaaliumhüdroksiidi (või naatriumhüdroksiidi) 0,1 mol/l lahuse nõutav kogus ületab 10 ml, kasutatakse 0,5 mol/l lahust või asendatakse proovi mass vastavalt eeldatavale vabade hapete sisaldusele ja tabelis pakutule. |
| --- | --- |

Märkus 4.

| Märkus 5. | Kui lahus muutub tiitrimise ajal häguseks, tuleb lisada nii palju lahustit (3.1), kui on vaja selge lahuse saamiseks. |
| --- | --- |

Märkus 5.

Teine määramine tehakse üksnes juhul, kui esimene tulemus on kõrgem kui vastava õlikategooria puhul kehtestatud piirmäär.

6.   TULEMUSTE VÄLJENDAMINE

Happesus oleiinhappe massiprotsendina arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus:

| V | = | kasutatud tiitritud kaaliumhüdroksiidi (või naatriumoksiidi) maht milliliitrites; |
| --- | --- | --- |
| c | = | täpne kontsentratsioon moolides kasutatud kaaliumhüdroksiidi (või naatriumoksiidi) tiitritud lahuse liitri kohta; |
| M | = | 282 g/mol, molaarmass grammides oleiinhappe mooli kohta; |
| m | = | proovi mass grammides. |

V

=

kasutatud tiitritud kaaliumhüdroksiidi (või naatriumoksiidi) maht milliliitrites;

c

=

täpne kontsentratsioon moolides kasutatud kaaliumhüdroksiidi (või naatriumoksiidi) tiitritud lahuse liitri kohta;

M

=

282 g/mol, molaarmass grammides oleiinhappe mooli kohta;

m

=

proovi mass grammides.

Oleiinhapet väljendatakse järgmiselt:

| a) | 0–1 puhul (viimane kaasa arvatud) kahe kümnendkoha täpsusega; |
| --- | --- |

a)

0–1 puhul (viimane kaasa arvatud) kahe kümnendkoha täpsusega;

| b) | 1–100 puhul (viimane kaasa arvatud) ühe kümnendkoha täpsusega.“ |
| --- | --- |

b)

1–100 puhul (viimane kaasa arvatud) ühe kümnendkoha täpsusega.“

---

II LISA

Määruse (EMÜ) nr 2568/91 XII lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Punkt 3.3 asendatakse järgmisega:
  „3.3.   Märgistamiseks vajalik valikuline terminoloogia

  Nõudmise korral võib hindamiskomisjoni esimees tõendada, et hinnatud õlid vastavad mõistetele ja väljendites esitatud vahemikele ning tunnuste intensiivsuste ja nende tajumist märkivatele omadussõnadele.
  Positiivsed tunnused (puuviljaline, mõru ja terav): Vastavalt tajumise intensiivsusele:






  — | tugev, kui tunnuse mediaan on suurem kui 6; |
| --- | --- | --- |

1)

Punkt 3.3 asendatakse järgmisega:

„3.3.   Märgistamiseks vajalik valikuline terminoloogia

Nõudmise korral võib hindamiskomisjoni esimees tõendada, et hinnatud õlid vastavad mõistetele ja väljendites esitatud vahemikele ning tunnuste intensiivsuste ja nende tajumist märkivatele omadussõnadele.

Positiivsed tunnused (puuviljaline, mõru ja terav): Vastavalt tajumise intensiivsusele:

—

tugev, kui tunnuse mediaan on suurem kui 6;

| — | keskmine, kui tunnuse mediaan on 3–6; |
| --- | --- |

—

keskmine, kui tunnuse mediaan on 3–6;

| — | õrn, kui tunnuse mediaan on väiksem kui 3. |
| --- | --- |

—

õrn, kui tunnuse mediaan on väiksem kui 3.

| Puuviljalisus | Õlile iseloomulik haistmisaistingute kogum, mis sõltub oliivisordist ja tekib, kui oliivid on olnud veatud ja värsked, ja milles ei domineeri ei roheline ega küps puuviljalisus. Seda tuntakse otse ja/või retronasaalselt. |
| --- | --- |
| Roheline puuviljalisus | Õlile iseloomulik haistmisaistingute kogum, meenutab rohelisi puuvilju, sõltub oliivisordist ja tekib, kui oliivid on olnud rohelised, veatud ja värsked. Seda tuntakse otse ja/või retronasaalselt. |
| Küps puuviljalisus | Õlile iseloomulik haistmisaistingute kogum, meenutab küpseid puuvilju, sõltub oliivisordist ja tekib, kui oliivid on olnud veatud ja värsked. Seda tuntakse otse ja/või retronasaalselt. |
| Hästi tasakaalus | Õli, mis ei ole tasakaalust väljas; selle all mõistetakse haistmis-, maitse- ja puuteaistingut, mille puhul mõru tunnuse mediaan ja terava tunnuse mediaan ei ole kõrgemad kui kaks punkti üle puuviljalisuse mediaani. |
| Mahe õli | Õli, mille puhul mõru ja terava tunnuse mediaan on kuni 2. |

Puuviljalisus

Õlile iseloomulik haistmisaistingute kogum, mis sõltub oliivisordist ja tekib, kui oliivid on olnud veatud ja värsked, ja milles ei domineeri ei roheline ega küps puuviljalisus. Seda tuntakse otse ja/või retronasaalselt.

Roheline puuviljalisus

Õlile iseloomulik haistmisaistingute kogum, meenutab rohelisi puuvilju, sõltub oliivisordist ja tekib, kui oliivid on olnud rohelised, veatud ja värsked. Seda tuntakse otse ja/või retronasaalselt.

Küps puuviljalisus

Õlile iseloomulik haistmisaistingute kogum, meenutab küpseid puuvilju, sõltub oliivisordist ja tekib, kui oliivid on olnud veatud ja värsked. Seda tuntakse otse ja/või retronasaalselt.

Hästi tasakaalus

Õli, mis ei ole tasakaalust väljas; selle all mõistetakse haistmis-, maitse- ja puuteaistingut, mille puhul mõru tunnuse mediaan ja terava tunnuse mediaan ei ole kõrgemad kui kaks punkti üle puuviljalisuse mediaani.

Mahe õli

Õli, mille puhul mõru ja terava tunnuse mediaan on kuni 2.

Omaduste loetelu vastavalt tajumise intensiivsusele:

| Omadused, mille kohta antakse välja organoleptilise määramise sertifikaat. | Tunnuse mediaan |
| --- | --- |
| Puuviljalisus | — |
| Küps puuviljalisus | — |
| Roheline puuviljalisus | — |
| Õrn puuviljalisus | Alla 3 |
| Keskmine puuviljalisus | Vahemikus 3–6 |
| Tugev puuviljalisus | Üle 6 |
| Õrn küps puuviljalisus | Alla 3 |
| Keskmine küps puuviljalisus | Vahemikus 3–6 |
| Tugev küps puuviljalisus | Üle 6 |
| Õrn roheline puuviljalisus | Alla 3 |
| Keskmine roheline puuviljalisus | Vahemikus 3–6 |
| Tugev roheline puuviljalisus | Üle 6 |
| Õrn mõrudus | Alla 3 |
| Keskmine mõrudus | Vahemikus 3–6 |
| Tugev mõrudus | Üle 6 |
| Õrn teravus | Alla 3 |
| Keskmine teravus | Vahemikus 3–6 |
| Tugev teravus | Üle 6 |
| Hästi tasakaalus olev õli | Mõruduse tunnuse mediaan ja teravuse tunnuse mediaan ei ole kõrgemad kui kaks punkti üle puuviljalisuse mediaani. |
| Mahe õli | Mõruduse tunnuse mediaan ja teravuse tunnuse mediaan ei ole kõrgemad kui kaks“ |

Omadused, mille kohta antakse välja organoleptilise määramise sertifikaat.

Tunnuse mediaan

Puuviljalisus

—

Küps puuviljalisus

—

Roheline puuviljalisus

—

Õrn puuviljalisus

Alla 3

Keskmine puuviljalisus

Vahemikus 3–6

Tugev puuviljalisus

Üle 6

Õrn küps puuviljalisus

Alla 3

Keskmine küps puuviljalisus

Vahemikus 3–6

Tugev küps puuviljalisus

Üle 6

Õrn roheline puuviljalisus

Alla 3

Keskmine roheline puuviljalisus

Vahemikus 3–6

Tugev roheline puuviljalisus

Üle 6

Õrn mõrudus

Alla 3

Keskmine mõrudus

Vahemikus 3–6

Tugev mõrudus

Üle 6

Õrn teravus

Alla 3

Keskmine teravus

Vahemikus 3–6

Tugev teravus

Üle 6

Hästi tasakaalus olev õli

Mõruduse tunnuse mediaan ja teravuse tunnuse mediaan ei ole kõrgemad kui kaks punkti üle puuviljalisuse mediaani.

Mahe õli

Mõruduse tunnuse mediaan ja teravuse tunnuse mediaan ei ole kõrgemad kui kaks“

| 2) | Punkt 9.1.1 asendatakse järgmisega:






  „9.1.1. | Degusteerija tõstab klaasi, hoides selle kellaklaasiga suletuna, ja kallutab seda ettevaatlikult; seejärel pöörab ta klaasi täisringi selles asendis, nii et katta siseseinast võimalikult suur osa õliga. Kui see etapp on lõpule viidud, võtab ta kellaklaasi ära ja õli hindamiseks nuusutab proovi ühtlaste sügavate hingetõmmetega. Proovi ei ole vaja nuusutada kauem kui 30 sekundit. Kui degusteerija ei jõua näitaja kohta selle aja jooksul arvamust kujundada, puhkab ta enne uut proovimist.
  Kui nuusutamiskatse on lõpetatud, hindavad degusteerijad suutunnet (üldine retronasaalne haistmis-, maitsmis- ja puuteaisting). Selleks võtab ta väikse suutäie (umbes 3 ml) õli. On väga oluline, et õli kataks ühtlaselt kogu suuõõne, suu eesosast, keelest ja külgedest kuni tagaosa, suulae ja kurguni, kuna on teada, et nelja peamist maitset (magus, soolane, hapu ja mõru) ning puuteaistinguid tajutakse keele ja suulae eri osades erineva tugevusega.
  Oluline on see, et piisava õlikogusega kaetaks väga aeglaselt keele pealmine pind kuni suulaega ühinemise koha ja kurguni samal ajal, kui degustaator keskendub sellele, millises järjekorras mõru ja terav maitse ilmnevad. Kui seda mitte teha, võivad mõlemad aistingud jääda mõne õli puhul märkamata või mõru aisting võib varjata terava aistingu.
  Õhu läbi suu sissetõmbamine lühikeste järjestikuste hingetõmmetega võimaldab degusteerijal katta prooviga kogu suu pinna ning tajuda lenduvaid aromaatseid komponente ka nina tagaosa kaudu, kuna sellega ta sunnib end kasutama ka seda kanalit.

  N.B. Kui degusteerija ei tunne proovis puuviljalisust ja klassifitseeriva negatiivse tunnuse intensiivsus on 3,5 või vähem, võib hindamiskomisjoni juhataja otsustada, et degusteerijad analüüsivad proovi uuesti toatemperatuuril (COI/T.20/Doc. No 6/Rev. 1, september 2007, punkt 3 „Üldsätted degusteerimisruumi seadmete kohta“, milles on esitatud ümbritseva keskkonnaga seotud tingimused ja toatemperatuuri mõiste.) Kui proov on saavutanud toatemperatuuri, peavad degusteerijad hindama uuesti üksnes seda, kas puuviljalisus on tuntav. Kui on, märgivad nad skaalal selle intensiivsuse.
  Jälgida tuleks teravuse puuteaistingut. Selleks soovitatakse õli alla neelata.“ |
| --- | --- | --- |

2)

Punkt 9.1.1 asendatakse järgmisega:

„9.1.1.

Kui nuusutamiskatse on lõpetatud, hindavad degusteerijad suutunnet (üldine retronasaalne haistmis-, maitsmis- ja puuteaisting). Selleks võtab ta väikse suutäie (umbes 3 ml) õli. On väga oluline, et õli kataks ühtlaselt kogu suuõõne, suu eesosast, keelest ja külgedest kuni tagaosa, suulae ja kurguni, kuna on teada, et nelja peamist maitset (magus, soolane, hapu ja mõru) ning puuteaistinguid tajutakse keele ja suulae eri osades erineva tugevusega.

Oluline on see, et piisava õlikogusega kaetaks väga aeglaselt keele pealmine pind kuni suulaega ühinemise koha ja kurguni samal ajal, kui degustaator keskendub sellele, millises järjekorras mõru ja terav maitse ilmnevad. Kui seda mitte teha, võivad mõlemad aistingud jääda mõne õli puhul märkamata või mõru aisting võib varjata terava aistingu.

Õhu läbi suu sissetõmbamine lühikeste järjestikuste hingetõmmetega võimaldab degusteerijal katta prooviga kogu suu pinna ning tajuda lenduvaid aromaatseid komponente ka nina tagaosa kaudu, kuna sellega ta sunnib end kasutama ka seda kanalit.

N.B. Kui degusteerija ei tunne proovis puuviljalisust ja klassifitseeriva negatiivse tunnuse intensiivsus on 3,5 või vähem, võib hindamiskomisjoni juhataja otsustada, et degusteerijad analüüsivad proovi uuesti toatemperatuuril (COI/T.20/Doc. No 6/Rev. 1, september 2007, punkt 3 „Üldsätted degusteerimisruumi seadmete kohta“, milles on esitatud ümbritseva keskkonnaga seotud tingimused ja toatemperatuuri mõiste.) Kui proov on saavutanud toatemperatuuri, peavad degusteerijad hindama uuesti üksnes seda, kas puuviljalisus on tuntav. Kui on, märgivad nad skaalal selle intensiivsuse.

Jälgida tuleks teravuse puuteaistingut. Selleks soovitatakse õli alla neelata.“

| 3) | Punkt 9.4 asendatakse järgmisega:
  „9.4.   Õli klassifitseerimine

  Õli klassifitseeritakse puuduste mediaani ja puuviljalisuse mediaani põhjal järgnevalt esitatud kategooriatesse. Puuduste mediaani käsitatakse suurima intensiivsusega tajutud puuduse mediaanina. Puuduste mediaan ja puuviljalisuse mediaan väljendatakse ühe kümnendkoha täpsusega.
  Õli klassifitseerimisel võrreldakse puuduste mediaani ja puuviljalisuse mediaani väärtust järgmiste osutatud etalonvahemike suhtes. Kõnealuste vahemike piirid on kindlaks määratud meetodi viga arvesse võttes ning neid loetakse seepärast absoluutseteks. Arvutitarkvara võimaldab klassifikatsiooni esitada statistikaandmete tabelina või graafiliselt.






  a) | Ekstra-neitsioliiviõli: puuduste mediaan on 0 ja puuviljalisuse mediaan on suurem kui 0. |
| --- | --- | --- |

3)

Punkt 9.4 asendatakse järgmisega:

„9.4.   Õli klassifitseerimine

Õli klassifitseeritakse puuduste mediaani ja puuviljalisuse mediaani põhjal järgnevalt esitatud kategooriatesse. Puuduste mediaani käsitatakse suurima intensiivsusega tajutud puuduse mediaanina. Puuduste mediaan ja puuviljalisuse mediaan väljendatakse ühe kümnendkoha täpsusega.

Õli klassifitseerimisel võrreldakse puuduste mediaani ja puuviljalisuse mediaani väärtust järgmiste osutatud etalonvahemike suhtes. Kõnealuste vahemike piirid on kindlaks määratud meetodi viga arvesse võttes ning neid loetakse seepärast absoluutseteks. Arvutitarkvara võimaldab klassifikatsiooni esitada statistikaandmete tabelina või graafiliselt.

a)

Ekstra-neitsioliiviõli: puuduste mediaan on 0 ja puuviljalisuse mediaan on suurem kui 0.

| b) | Neitsioliiviõli: puuduste mediaan on suurem kui 0, kuid mitte üle 3,5, ja puuviljalisuse mediaan on suurem kui 0. |
| --- | --- |

b)

Neitsioliiviõli: puuduste mediaan on suurem kui 0, kuid mitte üle 3,5, ja puuviljalisuse mediaan on suurem kui 0.

| c) | Lambiõli: puuduste mediaan on üle 3,5 või puuduste mediaan on kuni 3,5 ning puuviljalisuse mediaan on 0. |
| --- | --- |

c)

Lambiõli: puuduste mediaan on üle 3,5 või puuduste mediaan on kuni 3,5 ning puuviljalisuse mediaan on 0.

| Märkus 1. | Kui mõruduse ja/või teravuse mediaan on suurem kui 5,0, märgib hindamiskomisjoni juhataja seda degusteerimise kohta antavas sertifikaadis.
  Vastavuse kontrollimiseks tehtud hindamiste puhul tehakse proov. Vasturääkivustega hindamiste puhul tuleb analüüse hinnata kaks korda erinevate hindamisseansside jooksul. Korduvanalüüsi tulemused peavad olema statistiliselt homogeensed. (Vt punkt 9.5.) Kui see nii ei ole, tuleb proovi uuesti kaks korda analüüsida. Tunnuste mediaani lõplik väärtus arvutatakse mõlema mediaani keskmise alusel.“ |
| --- | --- |

Märkus 1.

Vastavuse kontrollimiseks tehtud hindamiste puhul tehakse proov. Vasturääkivustega hindamiste puhul tuleb analüüse hinnata kaks korda erinevate hindamisseansside jooksul. Korduvanalüüsi tulemused peavad olema statistiliselt homogeensed. (Vt punkt 9.5.) Kui see nii ei ole, tuleb proovi uuesti kaks korda analüüsida. Tunnuste mediaani lõplik väärtus arvutatakse mõlema mediaani keskmise alusel.“

| 4) | Lisatakse punkt 9.5:
  „9.5.   Korduvanalüüside heakskiitmise või tagasilükkamise kriteeriumid.

  Allpool määratletud normeeritud viga kasutatakse selleks, et määrata kindlaks, kas korduvanalüüsi kaks tulemust on homogeensed või statistiliselt vastuvõetavad:





  Kui Me1 ja Me2 on kahe korduvanalüüsi mediaanid (esimene ja teine analüüs) ning U1 ja U2 on liite kohaselt arvutatud kahe väärtuse laiendatud määramatused:

  U
  1 = c × s * and




  Laiendatud määramatuse puhul c = 1,96; järelikult
  U1 = 0,0196 × CVr × Me1

  kus CVr
  robustse variatsioonikordaja väärtus.
  Tuleb märkida, et kaks saadud väärtust ei ole statistiliselt erinevad, En
  peab olema väiksem kui 1,0 või sellega võrdne.“ |
| --- | --- |

4)

Lisatakse punkt 9.5:

„9.5.   Korduvanalüüside heakskiitmise või tagasilükkamise kriteeriumid.

Allpool määratletud normeeritud viga kasutatakse selleks, et määrata kindlaks, kas korduvanalüüsi kaks tulemust on homogeensed või statistiliselt vastuvõetavad:

Formula

Kui Me1 ja Me2 on kahe korduvanalüüsi mediaanid (esimene ja teine analüüs) ning U1 ja U2 on liite kohaselt arvutatud kahe väärtuse laiendatud määramatused:

U
  1 = c × s * and

  Formula

Laiendatud määramatuse puhul c = 1,96; järelikult

U1 = 0,0196 × CVr × Me1

kus CVr
  robustse variatsioonikordaja väärtus.

Tuleb märkida, et kaks saadud väärtust ei ole statistiliselt erinevad, En
  peab olema väiksem kui 1,0 või sellega võrdne.“

---

| 28.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/14

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1228,

27. juuli 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuli 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 162,7 |
| ZZ | 162,7 |
| 0707 00 05 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0709 93 10 | TR | 140,0 |
| ZZ | 140,0 |
| 0805 50 10 | AR | 171,7 |
| AU | 158,0 |
| CL | 204,9 |
| MA | 157,0 |
| TR | 164,0 |
| UY | 138,1 |
| ZA | 182,0 |
| ZZ | 168,0 |
| 0806 10 10 | BR | 269,1 |
| EG | 267,6 |
| MA | 244,9 |
| ZZ | 260,5 |
| 0808 10 80 | AR | 159,9 |
| BR | 106,8 |
| CL | 129,2 |
| CN | 74,5 |
| NZ | 142,7 |
| US | 157,1 |
| ZA | 97,9 |
| ZZ | 124,0 |
| 0808 30 90 | AR | 110,7 |
| CL | 132,7 |
| NZ | 171,3 |
| TR | 175,0 |
| ZA | 107,5 |
| ZZ | 139,4 |
| 0809 10 00 | TR | 198,1 |
| ZZ | 198,1 |
| 0809 29 00 | TR | 259,3 |
| US | 535,2 |
| ZA | 271,2 |
| ZZ | 355,2 |
| 0809 30 10 , 0809 30 90 | TR | 166,5 |
| ZZ | 166,5 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

162,7

ZZ

162,7

0707 00 05

TR

116,3

ZZ

116,3

0709 93 10

TR

140,0

ZZ

140,0

0805 50 10

AR

171,7

AU

158,0

CL

204,9

MA

157,0

TR

164,0

UY

138,1

ZA

182,0

ZZ

168,0

0806 10 10

BR

269,1

EG

267,6

MA

244,9

ZZ

260,5

0808 10 80

AR

159,9

BR

106,8

CL

129,2

CN

74,5

NZ

142,7

US

157,1

ZA

97,9

ZZ

124,0

0808 30 90

AR

110,7

CL

132,7

NZ

171,3

TR

175,0

ZA

107,5

ZZ

139,4

0809 10 00

TR

198,1

ZZ

198,1

0809 29 00

TR

259,3

US

535,2

ZA

271,2

ZZ

355,2

0809 30 10 , 0809 30 90

TR

166,5

ZZ

166,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

| 28.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1229,

27. juuli 2016,

milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 alusel 2016. aasta juuli alaperioodiks avatud tariifikvootide raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1), eriti selle artiklit 188,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1273/2011 (2) on avatud teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid, mis jaotatakse päritoluriikide kaupa ja jagatakse mitmesse alaperioodi vastavalt kõnealuse rakendusmääruse I lisale, ning sätestatud nende korraldus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1273/2011 (2) on avatud teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid, mis jaotatakse päritoluriikide kaupa ja jagatakse mitmesse alaperioodi vastavalt kõnealuse rakendusmääruse I lisale, ning sätestatud nende korraldus.

| (2) | Juuli on rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud kvoodi kolmas alaperiood ja artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d sätestatud kvootide teine alaperiood. |
| --- | --- |

(2)

Juuli on rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud kvoodi kolmas alaperiood ja artikli 1 lõike 1 punktides b, c ja d sätestatud kvootide teine alaperiood.

| (3) | Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 8 punkti a kohaselt saadetud teatistest järeldub, et kõnealuse rakendusmääruse artikli 4 lõike 1 kohaselt 2016. aasta juuli esimesel kümnel tööpäeval esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4154 ja 09.4166 hõlmavad saadaolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks otsustada, kui palju impordilitsentse võib välja anda, määrates kindlaks seoses asjaomaste kvootidega taotletud koguste suhtes kohaldatavad jaotuskoefitsiendid, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 8 punkti a kohaselt saadetud teatistest järeldub, et kõnealuse rakendusmääruse artikli 4 lõike 1 kohaselt 2016. aasta juuli esimesel kümnel tööpäeval esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4154 ja 09.4166 hõlmavad saadaolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks otsustada, kui palju impordilitsentse võib välja anda, määrates kindlaks seoses asjaomaste kvootidega taotletud koguste suhtes kohaldatavad jaotuskoefitsiendid, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.

| (4) | Eespool nimetatud teatistest järeldub lisaks, et rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 4 lõike 1 kohaselt 2016. aasta juuli esimesel kümnel tööpäeval esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4129, 09.4148, 09.4149, 09.4150, 09.4152 ja 09.4153 hõlmavad saadaolevatest kogustest väiksemaid koguseid. |
| --- | --- |

(4)

Eespool nimetatud teatistest järeldub lisaks, et rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 4 lõike 1 kohaselt 2016. aasta juuli esimesel kümnel tööpäeval esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4129, 09.4148, 09.4149, 09.4150, 09.4152 ja 09.4153 hõlmavad saadaolevatest kogustest väiksemaid koguseid.

| (5) | Ühtlasi tuleks vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 5 esimesele lõigule kindlaks määrata järgmisel alaperioodil saadaolev üldkogus kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4129, 09.4130, 09.4148, 09.4112, 09.4116, 09.4117, 09.4118, 09.4119 ja 09.4166. |
| --- | --- |

(5)

Ühtlasi tuleks vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 5 esimesele lõigule kindlaks määrata järgmisel alaperioodil saadaolev üldkogus kvootidele järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4129, 09.4130, 09.4148, 09.4112, 09.4116, 09.4117, 09.4118, 09.4119 ja 09.4166.

| (6) | Impordilitsentside väljaandmise menetluse tulemusliku haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(6)

Impordilitsentside väljaandmise menetluse tulemusliku haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Rakendusmääruses (EL) nr 1273/2011 osutatud järjekorranumbritega 09,4154 ja 09.4166 kvootide alla kuuluva riisi jaoks 2016. aasta juuli kümnel esimesel tööpäeval esitatud impordilitsentsi taotluste kohaselt antakse litsentsid taotletud kogustele käesoleva määruse lisas sätestatud jaotuskoefitsiendi alusel.

2.   Rakendusmääruses (EL) nr 1273/2011 osutatud järjekorranumbritega 09.4127, 09.4128, 09.4129, 09.4130, 09.4148, 09.4112, 09.4116, 09.4117, 09.4118, 09.4119 ja 09.4166 kvootide alusel järgmisel alaperioodil saadaolev üldkogus on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuli 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 7. detsembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1273/2011, millega avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende korraldus (ELT L 325, 8.12.2011, lk 6).

2

(3)  Komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

3

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 kohaselt 2016. aasta juuli alaperioodil eraldatavad kogused ja järgmisel alaperioodil saada olevad kogused

| a) | Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:








  Päritolu | Jrk-nr | 2016. aasta juuli alaperioodi jaotuskoefitsient | 2016. aasta septembri alaperioodil saada olev üldkogus (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ameerika Ühendriigid | 09.4127 | — (1) | 18 693 108 |
| Tai | 09.4128 | — (1) | 570 921 |
| Austraalia | 09.4129 | — (1) | 502 800 |
| Muud riigid | 09.4130 | — (2) | 0 |

a)

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:

Päritolu

Jrk-nr

2016. aasta juuli alaperioodi jaotuskoefitsient

2016. aasta septembri alaperioodil saada olev üldkogus (kg)

Ameerika Ühendriigid

09.4127

— (1)

18 693 108

Tai

09.4128

— (1)

570 921

Austraalia

09.4129

— (1)

502 800

Muud riigid

09.4130

— (2)

0

| b) | Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis b sätestatud CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi kvoot:








  Päritolu | Jrk-nr | 2016. aasta juuli alaperioodi jaotuskoefitsient | 2016. aasta oktoobri alaperioodil saada olev üldkogus (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kõik riigid | 09.4148 | — (3) | 578 000 |

b)

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis b sätestatud CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi kvoot:

Päritolu

Jrk-nr

2016. aasta juuli alaperioodi jaotuskoefitsient

2016. aasta oktoobri alaperioodil saada olev üldkogus (kg)

Kõik riigid

09.4148

— (3)

578 000

| c) | Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis c sätestatud CN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi kvoot:







  Päritolu | Jrk-nr | 2016. aasta juuli alaperioodi jaotuskoefitsient |
| --- | --- | --- | --- |
| Tai | 09.4149 | — (4) |
| Austraalia | 09.4150 | — (5) |
| Guyana | 09.4152 | — (5) |
| Ameerika Ühendriigid | 09.4153 | — (4) |
| Muud riigid | 09.4154 | 8,905159 % |

c)

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis c sätestatud CN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi kvoot:

Päritolu

Jrk-nr

2016. aasta juuli alaperioodi jaotuskoefitsient

Tai

09.4149

— (4)

Austraalia

09.4150

— (5)

Guyana

09.4152

— (5)

Ameerika Ühendriigid

09.4153

— (4)

Muud riigid

09.4154

8,905159 %

| d) | Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:








  Päritolu | Jrk-nr | 2016. aasta juuli alaperioodi jaotuskoefitsient | 2016. aasta septembri alaperioodil saada olev üldkogus (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tai | 09.4112 | — (6) | 7 410 |
| Ameerika Ühendriigid | 09.4116 | — (6) | 0 |
| India | 09.4117 | — (6) | 23 603 |
| Pakistan | 09.4118 | — (6) | 7 334 |
| Muud riigid | 09.4119 | — (6) | 5 239 |
| Kõik riigid | 09.4166 | 0,597830 % | 0 |

d)

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot:

Päritolu

Jrk-nr

2016. aasta juuli alaperioodi jaotuskoefitsient

2016. aasta septembri alaperioodil saada olev üldkogus (kg)

Tai

09.4112

— (6)

7 410

Ameerika Ühendriigid

09.4116

— (6)

0

India

09.4117

— (6)

23 603

Pakistan

09.4118

— (6)

7 334

Muud riigid

09.4119

— (6)

5 239

Kõik riigid

09.4166

0,597830 %

0

---

(1)  Taotlused hõlmavad saada olevatest kogustest väiksemaid või nendega võrdseid koguseid: kõik taotlused on seega vastuvõetavad.

(2)  Kõnealusele alaperioodile koguseid ei määrata.

(3)  Kõnealuse alaperioodi suhtes jaotuskoefitsienti ei kohaldata: komisjonile ei esitatud ühtegi litsentsitaotlust.

(4)  Taotlused hõlmavad saada olevatest kogustest väiksemaid või nendega võrdseid koguseid: kõik taotlused on seega vastuvõetavad.

(5)  Kõnealuse alaperioodi suhtes jaotuskoefitsienti ei kohaldata: komisjonile ei esitatud ühtegi litsentsitaotlust.

(6)  Kõnealusele alaperioodile koguseid ei määrata.

---

OTSUSED

| 28.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/21

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/1230,

12. juuli 2016,

millega tehakse kindlaks, et Portugal ei ole võtnud vastusena nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele tõhusaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 8,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt aluslepingu artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid valitsemissektori eelarve ülemäärasest puudujäägist. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt aluslepingu artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid valitsemissektori eelarve ülemäärasest puudujäägist.

| (2) | Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu kindlustamiseks. Stabiilsuse ja kasvu pakt hõlmab nõukogu määrust (EÜ) nr 1467/97, (1) mis võeti vastu selleks, et soodustada valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kiiret korrigeerimist. |
| --- | --- |

(2)

Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu kindlustamiseks. Stabiilsuse ja kasvu pakt hõlmab nõukogu määrust (EÜ) nr 1467/97, (1) mis võeti vastu selleks, et soodustada valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kiiret korrigeerimist.

| (3) | Nõukogu otsustas 2. detsembril 2009 kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõikega 6, et Portugalil on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning esitas vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 7 ja määruse (EÜ) nr 1467/97 artiklile 3 soovituse korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2013. aastaks (2). Nõukogu otsustas anda Portugalile liidu rahalist abi, vastates Portugali taotlusele saada rahalist abi liidult, euroala liikmesriikidelt ja Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (IMF) (3). 17. mail 2011 sõlmisid komisjon ja Portugali ametiasutused konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi („vastastikuse mõistmise memorandum“). Seejärel esitas nõukogu aluslepingu artikli 126 lõike 7 alusel Portugalile kaks soovitust (9. oktoobril 2012 ja 21. juunil 2013), millega pikendati ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaega vastavalt 2014. ja 2015. aastani. Mõlemas soovituses leidis nõukogu, et Portugal oli rakendanud tõhusaid meetmeid, kuid on toimunud ootamatuid majandust kahjustavaid sündmusi, millel on oluline negatiivne mõju riigi rahandusele. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu otsustas 2. detsembril 2009 kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõikega 6, et Portugalil on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning esitas vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 7 ja määruse (EÜ) nr 1467/97 artiklile 3 soovituse korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2013. aastaks (2). Nõukogu otsustas anda Portugalile liidu rahalist abi, vastates Portugali taotlusele saada rahalist abi liidult, euroala liikmesriikidelt ja Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (IMF) (3). 17. mail 2011 sõlmisid komisjon ja Portugali ametiasutused konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi („vastastikuse mõistmise memorandum“). Seejärel esitas nõukogu aluslepingu artikli 126 lõike 7 alusel Portugalile kaks soovitust (9. oktoobril 2012 ja 21. juunil 2013), millega pikendati ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaega vastavalt 2014. ja 2015. aastani. Mõlemas soovituses leidis nõukogu, et Portugal oli rakendanud tõhusaid meetmeid, kuid on toimunud ootamatuid majandust kahjustavaid sündmusi, millel on oluline negatiivne mõju riigi rahandusele.

| (4) | Valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi usaldusväärseks ja jätkusuutlikuks vähendamiseks 2015. aastaks allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst soovitati Portugalil: a) saavutada valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk 5,5 % SKPst 2013. aastal, 4,0 % SKPst 2014. aastal ja 2,5 % SKPst 2015. aastal, mis vastab struktuurse eelarvepositsiooni parandamise eesmärkidele, mis on 0,6 % SKPst 2013. aastal, 1,4 % SKPst 2014. aastal ja 0,5 % SKPst 2015. aastal, võttes aluseks komisjoni talituste poolt 2013. aasta mais Portugali majanduse kohta koostatud ajakohastatud väljavaate; b) rakendada meetmeid mahus 3,5 % SKPst, et viia 2013. aastal puudujääk 5,5 %-ni SKPst, sh 2013. aasta eelarveseaduses kindlaksmääratud meetmeid ja lisaeelarves sisalduvaid täiendavaid meetmeid, nimelt meetmeid, mis hõlmavad palgakulude täiendavat vähendamist, avaliku halduse toimimise tõhustamist, avaliku sektori tarbimise vähendamist ja liidu vahendite paremat kasutamist; c) vastu võtta riiklike kulutuste läbivaatamisele tuginedes eelarve püsiva konsolideerimise meetmeid mahus vähemalt 2,0 % SKPst, et jõuda 2014. aastal valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägini 4,0 % SKPst ning tõhustada ja moderniseerida avalikku haldust, vähendada kattuvusi kõigi avaliku sektori funktsioonide ja üksuste vahel, parandada pensionisüsteemi jätkusuutlikkust ja saavutada ministeeriumide kulude kokkuhoid; d) vastu võtta vajalikud eelarve püsiva konsolideerimise meetmed, et viia 2015. aastal puudujääk eesmärgi kohaselt 2,5 %-ni SKPst. Lisaks soovitati Portugalil säilitada riigi finantsjuhtimise reformide tempo, muutes 2013. aasta lõpuks riigieelarve seadust, et veelgi tõhustada eelarvemenetlust ja tugevdada eelarvehalduse, aruandekohustuse, läbipaistvuse ja lihtsustamise põhimõtteid ning teha jätkuvalt jõupingutusi, et piirata tingimuslikke kohustusi, mis on seotud riigiettevõtete ning avaliku ja erasektori partnerlustega. |
| --- | --- |

(4)

Valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi usaldusväärseks ja jätkusuutlikuks vähendamiseks 2015. aastaks allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst soovitati Portugalil: a) saavutada valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk 5,5 % SKPst 2013. aastal, 4,0 % SKPst 2014. aastal ja 2,5 % SKPst 2015. aastal, mis vastab struktuurse eelarvepositsiooni parandamise eesmärkidele, mis on 0,6 % SKPst 2013. aastal, 1,4 % SKPst 2014. aastal ja 0,5 % SKPst 2015. aastal, võttes aluseks komisjoni talituste poolt 2013. aasta mais Portugali majanduse kohta koostatud ajakohastatud väljavaate; b) rakendada meetmeid mahus 3,5 % SKPst, et viia 2013. aastal puudujääk 5,5 %-ni SKPst, sh 2013. aasta eelarveseaduses kindlaksmääratud meetmeid ja lisaeelarves sisalduvaid täiendavaid meetmeid, nimelt meetmeid, mis hõlmavad palgakulude täiendavat vähendamist, avaliku halduse toimimise tõhustamist, avaliku sektori tarbimise vähendamist ja liidu vahendite paremat kasutamist; c) vastu võtta riiklike kulutuste läbivaatamisele tuginedes eelarve püsiva konsolideerimise meetmeid mahus vähemalt 2,0 % SKPst, et jõuda 2014. aastal valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägini 4,0 % SKPst ning tõhustada ja moderniseerida avalikku haldust, vähendada kattuvusi kõigi avaliku sektori funktsioonide ja üksuste vahel, parandada pensionisüsteemi jätkusuutlikkust ja saavutada ministeeriumide kulude kokkuhoid; d) vastu võtta vajalikud eelarve püsiva konsolideerimise meetmed, et viia 2015. aastal puudujääk eesmärgi kohaselt 2,5 %-ni SKPst. Lisaks soovitati Portugalil säilitada riigi finantsjuhtimise reformide tempo, muutes 2013. aasta lõpuks riigieelarve seadust, et veelgi tõhustada eelarvemenetlust ja tugevdada eelarvehalduse, aruandekohustuse, läbipaistvuse ja lihtsustamise põhimõtteid ning teha jätkuvalt jõupingutusi, et piirata tingimuslikke kohustusi, mis on seotud riigiettevõtete ning avaliku ja erasektori partnerlustega.

| (5) | Komisjoni talitused ajakohastasid 2013. aasta mais Portugali majandust käsitlevat väljavaadet (mis oli aluseks nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele), milles prognoositi, et Portugali SKP väheneb 2013. aastal 2,3 %, enne kui kahe järgmise aasta jooksul suureneb vastavalt 0,6 % ja 1,5 %. SKP nominaalkasvu prognoos oli 2013. aastaks – 0,6 %, 2014. aastaks 1,8 % ning järgnevaks aastaks 2,7 %. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni talitused ajakohastasid 2013. aasta mais Portugali majandust käsitlevat väljavaadet (mis oli aluseks nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele), milles prognoositi, et Portugali SKP väheneb 2013. aastal 2,3 %, enne kui kahe järgmise aasta jooksul suureneb vastavalt 0,6 % ja 1,5 %. SKP nominaalkasvu prognoos oli 2013. aastaks – 0,6 %, 2014. aastaks 1,8 % ning järgnevaks aastaks 2,7 %.

| (6) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 4 kehtestas nõukogu oma 21. juuni 2013. aasta soovitustes tõhusate meetmete võtmise tähtajaks 1. oktoobri 2013. Kooskõlas määruse (EL) nr 472/2013 artikli 10 lõike 2 punktiga a vabastati Portugal eraldi aruandlusest ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ja ta esitas aruanded oma makromajandusliku kohandamisprogrammi raames. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 4 kehtestas nõukogu oma 21. juuni 2013. aasta soovitustes tõhusate meetmete võtmise tähtajaks 1. oktoobri 2013. Kooskõlas määruse (EL) nr 472/2013 artikli 10 lõike 2 punktiga a vabastati Portugal eraldi aruandlusest ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ja ta esitas aruanded oma makromajandusliku kohandamisprogrammi raames.

| (7) | Nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovituse täitmata jätmise riski rõhutati hilisematel hindamistel. 2015. aasta stabiilsusprogrammi hindamise põhjal järeldas nõukogu 2015. aasta juulis, esimest korda pärast majanduslikust kohandamisprogrammist lahkumist, et on risk, et Portugal ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti sätteid. Ka leiti Portugali 2015. aasta eelarve projekti käsitlevas komisjoni arvamuses, et on risk, et Portugal ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti sätteid. Eelkõige osutas komisjon riskile, et ülemäärast eelarvepuudujääki ei korrigeerita õigeaegselt 2015. aastaks. Peale selle osutas komisjon ka puudujääkidele struktuursete meetmete võtmisel võrreldes soovituses osutatud puudujäägiga, märkides, et 2015. aastaks on vaja võtta täiendavaid struktuurseid konsolideerimismeetmeid, et toetada ülemäärase eelarvepuudujäägi usaldusväärset ja jätkusuutlikku korrigeerimist. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovituse täitmata jätmise riski rõhutati hilisematel hindamistel. 2015. aasta stabiilsusprogrammi hindamise põhjal järeldas nõukogu 2015. aasta juulis, esimest korda pärast majanduslikust kohandamisprogrammist lahkumist, et on risk, et Portugal ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti sätteid. Ka leiti Portugali 2015. aasta eelarve projekti käsitlevas komisjoni arvamuses, et on risk, et Portugal ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti sätteid. Eelkõige osutas komisjon riskile, et ülemäärast eelarvepuudujääki ei korrigeerita õigeaegselt 2015. aastaks. Peale selle osutas komisjon ka puudujääkidele struktuursete meetmete võtmisel võrreldes soovituses osutatud puudujäägiga, märkides, et 2015. aastaks on vaja võtta täiendavaid struktuurseid konsolideerimismeetmeid, et toetada ülemäärase eelarvepuudujäägi usaldusväärset ja jätkusuutlikku korrigeerimist.

| (8) | Hinnates uuesti Portugali võetud meetmeid, mille eesmärk on kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2015. aastaks vastavalt nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele, jõuti järgmistele järeldustele:






  — | 2015. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägi kohta esitatud teatise põhjal, mille komisjon (Eurostat) on kinnitanud, on selgunud, et 2015. aasta puudujääk oli 4,4 % SKPst, mis ületab aluslepingu kohast kontrollväärtust 3,0 % SKPst. Selline erinevus kontrollväärtusest oli suuresti tingitud finantssektori toetusmeetmest, mida võeti Banifi (Banco Internacional do Funchal, S.A.) kriisilahenduse kontekstis 2015. aasta lõpus ja mille negatiivne mõju valitsemissektori eelarvepuudujäägile oli 1,4 % SKPst. Võttes arvesse seda asjaolu koos ühekordse tuluartikliga, oleks puudujääk ilma ühekordsete meetmeteta ikkagi veidi suurem kui aluslepingu kohane kontrollväärtus. |
| --- | --- | --- |

(8)

Hinnates uuesti Portugali võetud meetmeid, mille eesmärk on kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2015. aastaks vastavalt nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele, jõuti järgmistele järeldustele:

—

2015. aasta valitsemissektori eelarvepuudujäägi kohta esitatud teatise põhjal, mille komisjon (Eurostat) on kinnitanud, on selgunud, et 2015. aasta puudujääk oli 4,4 % SKPst, mis ületab aluslepingu kohast kontrollväärtust 3,0 % SKPst. Selline erinevus kontrollväärtusest oli suuresti tingitud finantssektori toetusmeetmest, mida võeti Banifi (Banco Internacional do Funchal, S.A.) kriisilahenduse kontekstis 2015. aasta lõpus ja mille negatiivne mõju valitsemissektori eelarvepuudujäägile oli 1,4 % SKPst. Võttes arvesse seda asjaolu koos ühekordse tuluartikliga, oleks puudujääk ilma ühekordsete meetmeteta ikkagi veidi suurem kui aluslepingu kohane kontrollväärtus.

| — | Ajavahemikus 2013–2015 on struktuurse eelarvepositsiooni kumulatiivne paranemine hinnanguliselt 1,1 % SKPst, mis on märkimisväärselt väiksem kui nõukogu soovitatud 2,5 % SKPst. Kui seda kohandatakse läbivaadatud potentsiaalse majanduskasvu mõju ning soovituse aluseks oleva lähtestsenaariumiga võrreldes tulude üle- või alalaekumisega, väheneb eelarvepositsiooni kumulatiivne paranemine oluliselt, st – 0,1 %-ni SKPst. |
| --- | --- |

—

Ajavahemikus 2013–2015 on struktuurse eelarvepositsiooni kumulatiivne paranemine hinnanguliselt 1,1 % SKPst, mis on märkimisväärselt väiksem kui nõukogu soovitatud 2,5 % SKPst. Kui seda kohandatakse läbivaadatud potentsiaalse majanduskasvu mõju ning soovituse aluseks oleva lähtestsenaariumiga võrreldes tulude üle- või alalaekumisega, väheneb eelarvepositsiooni kumulatiivne paranemine oluliselt, st – 0,1 %-ni SKPst.

| — | Juunini 2014 rakendatud meetmed olid makromajandusliku kohandamiskava eesmärkidega kooskõlas. Pärast seda vähendati 2014. aasta eelarvet toetavaid eelarve püsiva konsolideerimise meetmeid oluliselt – 2014. aasta eelarve ajal kavandatud 2,3 %-lt SKPst ligikaudu 1,5 %-ni SKPst 2015. aasta eelarve aluseks olevas prognoosis. Seega jääb võetud meetmete maht selgelt allapoole soovitusest võtta 2014. aastal täiendavaid meetmeid vähemalt 2,0 % ulatuses SKPst. 2015. aasta eelarves vähendati 2015. aasta eelarvet toetavaid eelarve püsiva konsolideerimise meetmeid veelgi ligikaudu 0,6 %-ni SKPst ja valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärgiks võeti 2,7 % SKPst. Seega ei olnud struktuursed konsolideerimismeetmed piisavad, et saavutada 2015. aasta soovitatud eelarvepuudujäägi eesmärk 2,5 % SKPst. 2015. aasta puudujääk kinnitas, et kavandatud meetmed ei olnud piisavad. |
| --- | --- |

—

Juunini 2014 rakendatud meetmed olid makromajandusliku kohandamiskava eesmärkidega kooskõlas. Pärast seda vähendati 2014. aasta eelarvet toetavaid eelarve püsiva konsolideerimise meetmeid oluliselt – 2014. aasta eelarve ajal kavandatud 2,3 %-lt SKPst ligikaudu 1,5 %-ni SKPst 2015. aasta eelarve aluseks olevas prognoosis. Seega jääb võetud meetmete maht selgelt allapoole soovitusest võtta 2014. aastal täiendavaid meetmeid vähemalt 2,0 % ulatuses SKPst. 2015. aasta eelarves vähendati 2015. aasta eelarvet toetavaid eelarve püsiva konsolideerimise meetmeid veelgi ligikaudu 0,6 %-ni SKPst ja valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärgiks võeti 2,7 % SKPst. Seega ei olnud struktuursed konsolideerimismeetmed piisavad, et saavutada 2015. aasta soovitatud eelarvepuudujäägi eesmärk 2,5 % SKPst. 2015. aasta puudujääk kinnitas, et kavandatud meetmed ei olnud piisavad.

| — | Üldiselt on alates 2014. aasta juunist toetanud valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi vähenemist majanduse taastumine ja vähenenud intressikulud madalate intressimäärade kontekstis. Juhuslikke tulusid ei kasutatud puudujäägi vähendamiseks ning struktuursete konsolideerimismeetmete hulk ei olnud eesmärkide saavutamiseks piisav. |
| --- | --- |

—

Üldiselt on alates 2014. aasta juunist toetanud valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi vähenemist majanduse taastumine ja vähenenud intressikulud madalate intressimäärade kontekstis. Juhuslikke tulusid ei kasutatud puudujäägi vähendamiseks ning struktuursete konsolideerimismeetmete hulk ei olnud eesmärkide saavutamiseks piisav.

| — | Alates nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovituse esitamisest on valitsemissektori koguvõlg üldiselt stabiliseerunud ja see oli komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi alusel 129,2 % SKPst 2013. aasta lõpus, 130,2 % SKPst 2014. aastal ja 129,0 % SKPst 2015. aastal. |
| --- | --- |

—

Alates nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovituse esitamisest on valitsemissektori koguvõlg üldiselt stabiliseerunud ja see oli komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi alusel 129,2 % SKPst 2013. aasta lõpus, 130,2 % SKPst 2014. aastal ja 129,0 % SKPst 2015. aastal.

| — | Eelarve- ja struktuurireformid on edenenud enamikus valdkondades, aga erineva kiirusega. Eelarveraamistiku seadust on muudetud ja tugevdatud ning täielikult jõustub see 2018. aasta septembris. On tehtud märkimisväärseid jõupingutusi, millega võideldakse maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu ning reformitakse maksuhaldust. Pensionisüsteemi pikaajaline jätkusuutlikkus on viimastel aastatel paranenud, kuigi lühiajalised ja keskmise pikkusega probleemid on jäänud. Piisava kiirusega on edenenud tervishoiusüsteemi reform, mille eesmärk on tagada riikliku tervishoiusüsteemi jätkusuutlikkus. Viimaste aastate jooksul on rakendatud avaliku halduse reforme, et parandada riigi rahanduse juhtimist piirkondlikul ja kohalikul tasandil, ning avaliku ja erasektori partnerluste ja riigi osalusega ettevõtete reforme, eriti majanduse kohandamise programmi kestuse jooksul. |
| --- | --- |

—

Eelarve- ja struktuurireformid on edenenud enamikus valdkondades, aga erineva kiirusega. Eelarveraamistiku seadust on muudetud ja tugevdatud ning täielikult jõustub see 2018. aasta septembris. On tehtud märkimisväärseid jõupingutusi, millega võideldakse maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu ning reformitakse maksuhaldust. Pensionisüsteemi pikaajaline jätkusuutlikkus on viimastel aastatel paranenud, kuigi lühiajalised ja keskmise pikkusega probleemid on jäänud. Piisava kiirusega on edenenud tervishoiusüsteemi reform, mille eesmärk on tagada riikliku tervishoiusüsteemi jätkusuutlikkus. Viimaste aastate jooksul on rakendatud avaliku halduse reforme, et parandada riigi rahanduse juhtimist piirkondlikul ja kohalikul tasandil, ning avaliku ja erasektori partnerluste ja riigi osalusega ettevõtete reforme, eriti majanduse kohandamise programmi kestuse jooksul.

| (9) | Seega saab järeldada, et Portugal ei ole piisavalt tõhusalt reageerinud nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele. Portugal ei suutnud ülemäärasest eelarvepuudujäägist aastaks 2015 vabaneda. Eelarve konsolideerimine jääb märkimisväärselt alla nõukogu soovitusele, |
| --- | --- |

(9)

Seega saab järeldada, et Portugal ei ole piisavalt tõhusalt reageerinud nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele. Portugal ei suutnud ülemäärasest eelarvepuudujäägist aastaks 2015 vabaneda. Eelarve konsolideerimine jääb märkimisväärselt alla nõukogu soovitusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Portugal ei ole võtnud tõhusaid meetmeid vastusena nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

Brüssel, 12. juuli 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

P. KAŽIMÍR

---

(1)  Nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6).

1

(2)  Kõik Portugali ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/portugal_en.htm

2

(3)  Nõukogu 17. mai 2011. aasta rakendusotsus 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta (ELT L 159, 17.6.2011, lk 88).

3

---

| 28.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/24

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/1231,

18. juuli 2016,

seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooniga loodud ühiskomitees seoses Gruusia taotlusega ühineda kõnealuse konventsiooniga

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlik konventsioon (1) (edaspidi „konventsioon“) jõustus 1. detsembril 2012. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlik konventsioon (1) (edaspidi „konventsioon“) jõustus 1. detsembril 2012.

| (2) | Konventsiooni artikli 5 lõikes 1 sätestatakse, et kolmandad isikud võivad konventsiooniga ühineda, kui kandidaatriigil või -territooriumil on vähemalt ühe konventsiooniosalisega sõlmitud kehtiv, sooduspäritolureegleid hõlmav vabakaubandusleping. |
| --- | --- |

(2)

Konventsiooni artikli 5 lõikes 1 sätestatakse, et kolmandad isikud võivad konventsiooniga ühineda, kui kandidaatriigil või -territooriumil on vähemalt ühe konventsiooniosalisega sõlmitud kehtiv, sooduspäritolureegleid hõlmav vabakaubandusleping.

| (3) | Gruusia esitas 23. septembril 2015 konventsiooni hoiulevõtjale kirjaliku taotluse konventsiooniga ühinemiseks. |
| --- | --- |

(3)

Gruusia esitas 23. septembril 2015 konventsiooni hoiulevõtjale kirjaliku taotluse konventsiooniga ühinemiseks.

| (4) | Gruusia on sõlminud kehtiva vabakaubanduslepingu kahe konventsiooniosalisega, nimelt liidu ja Türgi Vabariigiga, ning ta täidab konventsiooni artikli 5 lõikes 1 sätestatud tingimust, mis võimaldab saada konventsiooniosaliseks. |
| --- | --- |

(4)

Gruusia on sõlminud kehtiva vabakaubanduslepingu kahe konventsiooniosalisega, nimelt liidu ja Türgi Vabariigiga, ning ta täidab konventsiooni artikli 5 lõikes 1 sätestatud tingimust, mis võimaldab saada konventsiooniosaliseks.

| (5) | Kooskõlas konventsiooni artikli 4 lõike 3 punktiga b võtab konventsiooniga loodud ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee“) vastu otsuse kolmandale isikule konventsiooniga ühinemise kutse esitamise kohta. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas konventsiooni artikli 4 lõike 3 punktiga b võtab konventsiooniga loodud ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee“) vastu otsuse kolmandale isikule konventsiooniga ühinemise kutse esitamise kohta.

| (6) | Liidu seisukoht ühiskomitees peaks põhinema lisatud otsuse eelnõul, |
| --- | --- |

(6)

Liidu seisukoht ühiskomitees peaks põhinema lisatud otsuse eelnõul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooniga loodud ühiskomitees seoses Gruusia taotlusega ühineda kõnealuse konventsiooniga, põhineb käesolevale otsusele lisatud ühiskomitee otsuse eelnõul.

Liidu esindajad ühiskomitees võivad otsustada teha nimetatud otsuse eelnõus väiksemaid tehnilisi muudatusi ilma nõukogu täiendava otsuseta.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 18. juuli 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

G. MATEČNÁ

---

(1)  
  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

1

---

EELNÕU

EUROOPA – VAHEMERE PIIRKONNA SOODUSPÄRITOLUREEGLITE PIIRKONDLIKU KONVENTSIOONI ÜHISKOMITEE OTSUS nr ...,

...,

mis käsitleb Gruusia taotlust ühineda Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooniga

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondlikku konventsiooni (1),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) artikli 5 lõikes 1 sätestatakse, et kolmandad isikud võivad konventsiooniga ühineda, kui kandidaatriigil või -territooriumil on vähemalt ühe konventsiooniosalisega sõlmitud kehtiv, sooduspäritolureegleid hõlmav vabakaubandusleping. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) artikli 5 lõikes 1 sätestatakse, et kolmandad isikud võivad konventsiooniga ühineda, kui kandidaatriigil või -territooriumil on vähemalt ühe konventsiooniosalisega sõlmitud kehtiv, sooduspäritolureegleid hõlmav vabakaubandusleping.

| (2) | Gruusia esitas 23. septembril 2015 konventsiooni hoiulevõtjale kirjaliku taotluse konventsiooniga ühinemiseks. |
| --- | --- |

(2)

Gruusia esitas 23. septembril 2015 konventsiooni hoiulevõtjale kirjaliku taotluse konventsiooniga ühinemiseks.

| (3) | Gruusial on kehtiv vabakaubandusleping kahe konventsiooniosalisega, nimelt Euroopa Liidu Türgi Vabariigiga, ning ta täidab konventsiooni artikli 5 lõikes 1 sätestatud tingimust, mis võimaldab saada konventsiooniosaliseks. |
| --- | --- |

(3)

Gruusial on kehtiv vabakaubandusleping kahe konventsiooniosalisega, nimelt Euroopa Liidu Türgi Vabariigiga, ning ta täidab konventsiooni artikli 5 lõikes 1 sätestatud tingimust, mis võimaldab saada konventsiooniosaliseks.

| (4) | Kooskõlas konventsiooni artikli 4 lõike 3 punktiga b võtab ühiskomitee vastu otsuse kolmandale isikule konventsiooniga ühinemise kutse esitamise kohta, |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas konventsiooni artikli 4 lõike 3 punktiga b võtab ühiskomitee vastu otsuse kolmandale isikule konventsiooniga ühinemise kutse esitamise kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Gruusiat kutsutakse ühinema Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooniga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

...,

Ühiskomitee nimel

eesistuja

---

(1)  
  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

1

---

| 28.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/27

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/1232,

18. juuli 2016,

millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Kosovo (*1) vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga moodustatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsusega, millega võetakse vastu nimetatud nõukogu töökord

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 31 lõikega 1,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Kosovo (*1) vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu (1) („leping“) artikliga 126 moodustatakse stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Kosovo (*1) vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu (1) („leping“) artikliga 126 moodustatakse stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu.

| (2) | Lepingu artikli 127 lõikes 2 nähakse ette, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu kehtestab oma töökorra. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 127 lõikes 2 nähakse ette, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu kehtestab oma töökorra.

| (3) | Lepingu artikli 129 lõikes 1 nähakse ette, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu abistab stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee („komitee“). |
| --- | --- |

(3)

Lepingu artikli 129 lõikes 1 nähakse ette, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu abistab stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee („komitee“).

| (4) | Lepingu artikli 129 lõigetes 2 ja 3 nähakse ette, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu määrab oma töökorras kindlaks komitee ülesanded ning et stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu võib delegeerida komiteele kõik oma volitused. |
| --- | --- |

(4)

Lepingu artikli 129 lõigetes 2 ja 3 nähakse ette, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu määrab oma töökorras kindlaks komitee ülesanded ning et stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu võib delegeerida komiteele kõik oma volitused.

| (5) | Lepingu artiklis 131 sätestatakse, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu võib otsustada asutada muid erikomiteesid või asutusi, kes aitavad nõukogu tema kohustuste täitmisel. Lisaks sätestatakse kõnealuses artiklis, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu määrab oma töökorras kindlaks selliste komiteede või asutuste koosseisu, ülesanded ja töökorralduse. |
| --- | --- |

(5)

Lepingu artiklis 131 sätestatakse, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu võib otsustada asutada muid erikomiteesid või asutusi, kes aitavad nõukogu tema kohustuste täitmisel. Lisaks sätestatakse kõnealuses artiklis, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu määrab oma töökorras kindlaks selliste komiteede või asutuste koosseisu, ülesanded ja töökorralduse.

| (6) | Oluline on pidada liikmesriikidega korrapäraseid ametlikke konsultatsioone ning võtta nende arvamust arvesse. Seepärast tuleks kutsuda liikmesriike osalema Euroopa Liidu delegatsiooni koosseisus kõigil stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu istungitel. |
| --- | --- |

(6)

Oluline on pidada liikmesriikidega korrapäraseid ametlikke konsultatsioone ning võtta nende arvamust arvesse. Seepärast tuleks kutsuda liikmesriike osalema Euroopa Liidu delegatsiooni koosseisus kõigil stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu istungitel.

| (7) | Komisjon ja liidu välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja“) jälgivad hoolikalt ja järjepidevalt Kosovo jõupingutusi Serbia ja Kosovo suhete normaliseerimiseks ning annavad vajaduse korral ning vähemalt kaks korda aastas selle kohta aru. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon ja liidu välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja“) jälgivad hoolikalt ja järjepidevalt Kosovo jõupingutusi Serbia ja Kosovo suhete normaliseerimiseks ning annavad vajaduse korral ning vähemalt kaks korda aastas selle kohta aru.

| (8) | Lepingu artikli 140 neljanda lõigu kohaselt võib liit viivitamata võtta asjakohaseid meetmeid, sealhulgas lepingu täielikult või osaliselt peatada, kui Kosovo ei järgi lepingu artiklites 5 ja 13 sätestatud olulisi põhimõtteid. Komisjoni mis tahes võimaliku ettepaneku puhul lepingu peatamise kohta sama lepingu artikli 140 neljanda lõigu alusel tuleks võtta arvesse stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu kõiki asjaomaseid soovitusi või otsuseid ning komisjoni ja kõrge esindaja esitatavaid aruandeid Kosovo jõupingutuste kohta Serbia ja Kosovo suhete normaliseerimiseks. |
| --- | --- |

(8)

Lepingu artikli 140 neljanda lõigu kohaselt võib liit viivitamata võtta asjakohaseid meetmeid, sealhulgas lepingu täielikult või osaliselt peatada, kui Kosovo ei järgi lepingu artiklites 5 ja 13 sätestatud olulisi põhimõtteid. Komisjoni mis tahes võimaliku ettepaneku puhul lepingu peatamise kohta sama lepingu artikli 140 neljanda lõigu alusel tuleks võtta arvesse stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu kõiki asjaomaseid soovitusi või otsuseid ning komisjoni ja kõrge esindaja esitatavaid aruandeid Kosovo jõupingutuste kohta Serbia ja Kosovo suhete normaliseerimiseks.

| (9) | Käesoleva otsuse ja selle lisade või stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu vastu võetavate otsuste, soovituste ja muude dokumentide, sealhulgas protokollide tingimused, sõnastus ega määratlused ei tähenda Kosovo tunnustamist ühegi liikmesriigi poolt, kes ei ole seda enne teinud. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsuse ja selle lisade või stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu vastu võetavate otsuste, soovituste ja muude dokumentide, sealhulgas protokollide tingimused, sõnastus ega määratlused ei tähenda Kosovo tunnustamist ühegi liikmesriigi poolt, kes ei ole seda enne teinud.

| (10) | Käesoleva lepingu alusel Kosovo ametivõimude poolt välja antud dokumentide vastuvõtmisel võidakse kohaldada liikmesriikide sisemenetlusi. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva lepingu alusel Kosovo ametivõimude poolt välja antud dokumentide vastuvõtmisel võidakse kohaldada liikmesriikide sisemenetlusi.

| (11) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus võetav seisukoht seoses seoses stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsusega, millega võetakse vastu nimetatud nõukogu töökord. |
| --- | --- |

(11)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus võetav seisukoht seoses seoses stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsusega, millega võetakse vastu nimetatud nõukogu töökord.

| (12) | Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus liidu nimel võetav seisukoht peaks seega põhinema lisatud otsuse eelnõul, |
| --- | --- |

(12)

Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus liidu nimel võetav seisukoht peaks seega põhinema lisatud otsuse eelnõul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikliga 126 moodustatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus põhineb käesolevale otsusele lisatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsuse eelnõul.

Tehnilisi muudatusi võib selles otsuse eelnõus teha ilma nõukogu täiendava otsuseta.

Artikkel 2

Liikmesriike kutsutakse osalema Euroopa Liidu delegatsiooni koosseisus kõigil stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu istungitel. Samuti edastatakse neile kõik stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu saadud või koostatud dokumendid. Liikmesriigid esitavad selle kohta vajaliku teabe liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale vastavalt tema aluslepingutest tulenevatele kohustustele ja kohustustele välisasjade nõukogu eesistujana.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 18. juuli 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

G. MATEČNÁ

---

(*1)  Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

*1

(1)  
  ELT L 71, 16.3.2016, lk 3.

1

---

EUROOPA LIIDU JA KOSOVO (*1) STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIEERIMISNÕUKOGU OTSUS nr 1/2016,

[KUUPÄEV],

millega võetakse vastu oma töökord

STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIEERIMISNÕUKOGU,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Kosovo (*1) vahelist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut (edaspidi „leping“), eriti selle artikleid 126, 127, 129 ja 131,

ning arvestades, et kõnealune leping jõustus 1. aprillil 2016,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Eesistuja

Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu eesistujaks on 12 kuu pikkuste ajavahemike kaupa vaheldumisi mõlemad pooled. Esimene ajavahemik algab stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu esimese istungi päeval ja lõpeb sama aasta 31. detsembril.

Artikkel 2

Istungid

Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu istungid toimuvad kord aastas vastavalt stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogude suhtes välja kujunenud praktikale, sealhulgas seoses esindatuse astme ja asukohaga. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu erakorralisi istungeid võidakse poolte kokkuleppel korraldada ükskõik kumma poole taotlusel. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu istungi kutsuvad kokkuleppel eesistujaga ühiselt kokku stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu sekretärid.

Artikkel 3

Delegatsioonid

Enne iga istungit teavitatakse eesistujat mõlema poole delegatsiooni kavandatud koosseisust. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu istungitel, mille päevakorras on Euroopa Investeerimispanka (EIP) käsitlevad küsimused, osaleb vaatlejana EIP esindaja. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu võib kutsuda oma istungitele teatavates küsimustes teabe saamiseks ka muid isikuid.

Artikkel 4

Sekretariaat

Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu sekretäridena tegutsevad ühiselt üks Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi ametnik ja üks ametnik Kosovo esindusest Belgias.

Artikkel 5

Kirjavahetus

Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule adresseeritud kirjad saadetakse stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu eesistuja nimele Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi aadressile.

Mõlema sekretäri ülesanne on kirjade edastamine stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu eesistujale ja vajaduse korral nende levitamine teiste stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu liikmete seas. Levitamiseks mõeldud kirjad adresseeritakse komisjoni peasekretariaadile, Euroopa välisteenistusele ning Kosovo esindusele Belgias.

Mõlemad sekretärid saadavad stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu eesistuja kirjad adressaatidele ja vajaduse korral teistele stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu liikmetele, nagu on osutatud teises lõigus.

Artikkel 6

Avalikustamine

Kui ei ole otsustatud teisiti, ei ole stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu istungid avalikud.

Artikkel 7

Istungite päevakord

1.   Eesistuja koostab iga istungi esialgse päevakorra. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu sekretärid saadavad esialgse päevakorra artiklis 5 nimetatud adressaatidele hiljemalt 15 päeva enne istungi algust. Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda võtmise taotlus on laekunud eesistujale hiljemalt 21 päeva enne istungi algust, kuid need võetakse esialgsesse päevakorda ainult juhul, kui sekretärid on asjaomased alusdokumendid enne päevakorra laialisaatmist kätte saanud. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu kinnitab päevakorra iga istungi algul. Mõlema poole kokkuleppel võidakse päevakorda võtta ka küsimusi, mida esialgses päevakorras ei ole.

2.   Erijuhtudel ilmnevaid vajadusi arvestades võib eesistuja mõlema poole nõusolekul lõikes 1 sätestatud tähtaegu lühendada.

Artikkel 8

Istungi protokoll

Mõlemad sekretärid koostavad iga istungi protokolli kavandi. Üldjuhul märgitakse protokollis iga päevakorrapunkti kohta:

| — | stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule esitatud dokumendid; |
| --- | --- |

—

stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule esitatud dokumendid;

| — | avaldused, mille stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu liige on palunud protokolli kanda; |
| --- | --- |

—

avaldused, mille stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu liige on palunud protokolli kanda;

| — | vastuvõetud otsused ja esitatud soovitused, kokkulepitud avaldused ja tehtud järeldused. |
| --- | --- |

—

vastuvõetud otsused ja esitatud soovitused, kokkulepitud avaldused ja tehtud järeldused.

Protokolli kavand esitatakse kinnitamiseks stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule. Pärast kinnitamist kirjutavad eesistuja ja mõlemad sekretärid protokollile alla. Protokolle säilitatakse assotsiatsioonidokumentide hoiulevõtjaks oleva Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi arhiivis. Kõigile artiklis 5 osutatud adressaatidele edastatakse protokolli kinnitatud ärakiri.

Artikkel 9

Otsused ja soovitused

1.   Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsused ja soovitused võetakse vastu poolte kokkuleppel, ilma et see piiraks lepingu artiklite 2 ja 5 kohaldamist. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu võib vastu võtta otsuseid või esitada soovitusi kirjaliku menetluse teel, kui pooled selles kokku lepivad.

2.   Lepingu artikli 128 tähenduses stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus vastu võetud otsuste või esitatud soovituste pealkirjas on sõna „otsus“ või „soovitus“ ning sellele järgneb vastavalt seerianumber, vastuvõtmise kuupäev ja sisu kirjeldus. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsused ja soovitused allkirjastab eesistuja ning nende ehtsust kinnitavad mõlemad sekretärid. Otsused ja soovitused edastatakse kõigile artiklis 5 osutatud adressaatidele. Kumbki pool võib otsustada, kas avaldada stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsused ja soovitused oma ametlikus väljaandes.

Artikkel 10

Keeled

Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu ametlikeks keelteks on stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu autentsed keeled. Kui ei otsustata teisiti, toimuvad arutelud stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus neis keeltes koostatud dokumentide alusel.

Artikkel 11

Kulud

Euroopa Liit ja Kosovo kannavad ise oma stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu istungitel osalemisega seotud personali-, reisi- ja elamiskulud, samuti posti- ja telekommunikatsioonikulud. Istungitega seotud suulise ja kirjaliku tõlke ning paljundamise ning muud istungite korraldamisega seotud kulud kannab istungit korraldav pool.

Artikkel 12

Stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee

1.   Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu abistamiseks tema ülesannete täitmisel moodustatakse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee (edaspidi „komitee“). Komitee koosneb ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Kosovo esindajatest, kelleks on üldjuhul kõrgemad riigiteenistujad.

2.   Komitee valmistab ette stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu istungeid ja arutelusid, rakendab vajaduse korral stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsuseid ning tagab üldiselt assotsieerimissuhte järjepidevuse ja lepingu nõuetekohase toimimise. Komitee tegeleb kõigi stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogult talle suunatud küsimuste ja mis tahes muude küsimustega, mis võivad stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu täitmise käigus jooksvalt üles kerkida. Komitee esitab stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule vastuvõtmiseks ettepanekuid või otsuste/soovituste eelnõusid.

3.   Kui lepingus viidatakse konsulteerimise kohustusele või võimalusele, võivad asjaomased konsultatsioonid toimuda komitees. Mõlema poole kokkuleppel võivad konsultatsioonid jätkuda stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus.

4.   Stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee töökord on lisatud käesolevale otsusele.

...,

Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu nimel

eesistuja

---

(*1)  Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

*1

LISA

järgmise dokumendi juurde:

EUROOPA LIIDU JA KOSOVO (*1) STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIEERIMISNÕUKOGU OTSUS nr 1/2016,

...,

Stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee töökord

Artikkel 1

Eesistuja

Stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee eesistujaks on 12 kuu pikkuste ajavahemike kaupa vaheldumisi mõlemad pooled. Esimene ajavahemik algab stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu esimese istungi päeval ja lõpeb sama aasta 31. detsembril.

Artikkel 2

Istungid

Komitee tuleb poolte kokkuleppel kokku vastavalt vajadusele. Kõik komitee istungid toimuvad poolte kokkulepitud ajal ja kohas. Komitee istungid kutsub kokku komitee eesistuja.

Artikkel 3

Delegatsioonid

Enne iga istungit teavitatakse eesistujat mõlema poole delegatsiooni kavandatud koosseisust.

Artikkel 4

Sekretariaat

Komitee sekretäridena tegutsevad ühiselt üks Euroopa Komisjoni ning üks Kosovo ametnik. Kogu käesolevas otsuses sätestatud komitee eesistuja kirjavahetus edastatakse komitee sekretäridele ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu eesistujale ja sekretäridele.

Artikkel 5

Avalikustamine

Kui ei ole otsustatud teisiti, ei ole komitee istungid avalikud.

Artikkel 6

Istungite päevakord

1.   Eesistuja koostab iga istungi esialgse päevakorra. Komitee sekretärid saadavad esialgse päevakorra artiklis 4 nimetatud adressaatidele hiljemalt 30 tööpäeva enne istungi algust. Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda võtmise taotlus on laekunud eesistujale hiljemalt 35 tööpäeva enne istungi algust, kuid need võetakse esialgsesse päevakorda ainult juhul, kui sekretärid on asjaomased alusdokumendid enne päevakorra laialisaatmist kätte saanud. Konkreetsete küsimuste kohta teabe saamiseks võib komitee paluda oma istungitele osalema eksperte. Komitee kinnitab oma päevakorra iga istungi algul. Mõlema poole kokkuleppel võidakse päevakorda võtta ka küsimusi, mida esialgses päevakorras ei ole.

2.   Erijuhtudel ilmnevaid vajadusi arvestades võib eesistuja mõlema poole nõusolekul lõikes 1 sätestatud tähtaegu lühendada.

Artikkel 7

Istungi protokoll

Kõik istungid protokollitakse. Protokoll tugineb eesistuja kokkuvõttele komitee tehtud järeldustest. Kui komitee on protokolli heaks kiitnud, kirjutavad eesistuja ja mõlemad sekretärid sellele alla ja protokoll edastatakse mõlemale poolele arhiveerimiseks. Kõigile artiklis 4 osutatud adressaatidele edastatakse protokolli koopia.

Artikkel 8

Otsused ja soovitused

Kui stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu volitab komiteed vastavalt lepingu artiklile 128 teataval kindlal juhul otsuseid vastu võtma või soovitusi esitama, tehakse seda vastavalt stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu töökorra artiklile 9.

Artikkel 9

Kulud

Euroopa Liit ja Kosovo kannavad ise oma komitee istungitel osalemisega seotud personali-, reisi- ja elamiskulud, samuti posti- ja telekommunikatsioonikulud. Istungitega seotud suulise ja kirjaliku tõlke ning paljundamise ning muud istungite korraldamisega seotud kulud kannab istungit korraldav pool.

Artikkel 10

Alamkomiteed ja töörühmad

Komitee võib moodustada alamkomiteesid ja töörühmi, kes annavad iga istungi järel komiteele aru. Komitee võib oma otsusega iga sellise alamkomitee või töörühma laiali saata, kindlaks määrata nende töökorra või seda muuta või moodustada uusi alamkomiteesid või töörühmi, kes teda tema ülesannete täitmisel abistavad. Nimetatud alamkomiteedel ja töörühmadel puudub otsustusõigus.

---

(*1)  Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

*1

---

LISA

EELNÕU

EUROOPA LIIDU NING KOSOVO (*1) STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIEERIMISKOMITEE OTSUS nr 1/2016,

[kuupäev] 2016. aasta,

millega moodustatakse alamkomiteed ja töörühmad

STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIEERIMISKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Kosovo (*1) vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, eriti selle artiklit 130,

ning võttes arvesse oma töökorda, eriti selle artiklit 10,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga moodustatakse I lisas loetletud alamkomiteed ja töörühmad. Nende töökord on sätestatud II lisas.

..., [kuupäev] 2016

Stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee nimel

eesistuja

---

(*1)  Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

*1

I LISA

Multidistsiplinaarsete alamkomiteede struktuur

| Nimetus | Valdkonnad | Lepingu artikkel |
| --- | --- | --- |
| 1. | Kaubandus, tööstus, toll ja maksundus |

Nimetus

Valdkonnad

Lepingu artikkel

1.

Kaubandus, tööstus, toll ja maksundus

Kaupade vaba liikumine

Artikkel 20

Tööstustooted

Artiklid 21–25

Kaubandusküsimused

Artiklid 36–49

Standardimine, metroloogia, akrediteerimine, sertifitseerimine, vastavushindamine ja turujärelevalve

Artikkel 80

Tööstuskoostöö

Artikkel 99

VKEd

Artikkel 100

Turism

Artikkel 101

Toll

Artikkel 104

Maksustamine

Artikkel 105

Päritolureeglid

III protokoll

Haldusabi tolliküsimustes

IV protokoll

| 2. | Põllumajandus ja kalandus |
| --- | --- |

2.

Põllumajandus ja kalandus

Põllumajandustooted

Artiklid 26, 28, 29, 33, 34 ja 37

Kalandustooted

Artiklid 31 ja 32, IV ja V lisa

Töödeldud põllumajandustooted

Artikkel 27 ja I protokoll

Vein

Artikkel 30 ja II protokoll

Põllumajandus- ja kalandustoodete ning toiduainete, välja arvatud veini ja kangete alkohoolsete jookide geograafiliste tähiste kaitse

Artikkel 35

Põllumajandus- ja agrotööstussektor, veterinaar- ja fütosanitaarküsimused

Artikkel 102

Kalanduskoostöö

Artikkel 103

| 3. | Siseturg ja konkurents |
| --- | --- |

3.

Siseturg ja konkurents

Asutamisõigus

Artiklid 50–54

Teenuste osutamine

Artiklid 55–60

Muud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu V jaotisega seotud küsimused

Artiklid 61–73

Õigusaktide ühtlustamine ja rakendamine

Artikkel 74

Konkurents

Artiklid 75–76

Intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomand

Artiklid 77–78

Riigihanked

Artikkel 79

Pangandus, kindlustus ja muud finantsteenused

Artikkel 96

Tarbijakaitse

Artikkel 81

| 4. | Majandus- ja rahandusküsimused ning statistika |
| --- | --- |

4.

Majandus- ja rahandusküsimused ning statistika

Jooksvad maksed ja kapitali liikumine

Artiklid 64–66

Majanduspoliitika

Artikkel 94

Statistikakoostöö

Artikkel 95

Investeeringute soodustamine ja kaitse

Artikkel 98

Finantskoostöö

Artiklid 121–125

| 5. | Õigus, vabadus ja turvalisus |
| --- | --- |

5.

Õigus, vabadus ja turvalisus

Institutsioonide tugevdamine ja õigusriik

Artikkel 83

Põhiõigused, sealhulgas diskrimineerimise tõkestamine ja andmekaitse

Artiklid 3, 4 ja 84

Õigusalane koostöö tsiviil- ja kriminaalasjades

Artikkel 83

Viisaküsimused, piirikontroll, varjupaigaõigus ja ränne

Artiklid 85–86

Ebaseadusliku sisserände vältimine ja kontrollimine, tagasivõtmine

Artiklid 87–88

Rahapesu

Artikkel 89

Uimastid

Artikkel 90

Terrorismivastane võitlus

Artikkel 92

Organiseeritud kuritegevuse ning muu ebaseadusliku tegevuse ennetamine

Artikkel 91

| 6. | Innovatsioon, infoühiskond ja sotsiaalpoliitika |
| --- | --- |

6.

Innovatsioon, infoühiskond ja sotsiaalpoliitika

Töötingimused ja võrdsed võimalused

Artikkel 82

Koostöö sotsiaalküsimustes

Artikkel 106

Haridus ja koolitus

Artikkel 107

Kultuurikoostöö

Artikkel 108

Koostöö audiovisuaalvaldkonnas

Artikkel 109

Infoühiskond

Artikkel 110

Elektroonilise side võrgud ja teenused

Artikkel 111

Teave ja kommunikatsioon

Artikkel 112

Teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus

Artikkel 118

| 7. | Transport, energeetika, keskkond ja piirkondlik areng |
| --- | --- |

7.

Transport, energeetika, keskkond ja piirkondlik areng

Transport

Artikkel 113

Energeetika

Artikkel 114

Keskkond

Artikkel 115

Kliimamuutused

Artikkel 116

Kodanikukaitse

Artikkel 117

Piirkondlik ja kohalik areng

Artikkel 119

Töörühmade struktuur

| Nimetus | Valdkonnad | Lepingu artikkel |
| --- | --- | --- |
| Avaliku halduse reformi töörühm | Avaliku halduse reform | Artikkel 120 |
| Suhete normaliseerimise töörühm (1) | Kosovo ja Serbia vaheliste suhete nähtav ja püsiv parandamine ning tõhus koostöö ELi ÜJKP missiooniga (kuni see jätkub) | Artikkel 5 |

Nimetus

Valdkonnad

Lepingu artikkel

Avaliku halduse reformi töörühm

Avaliku halduse reform

Artikkel 120

Suhete normaliseerimise töörühm (1)

Kosovo ja Serbia vaheliste suhete nähtav ja püsiv parandamine ning tõhus koostöö ELi ÜJKP missiooniga (kuni see jätkub)

Artikkel 5

---

(1)  Kõnealune töörühm ei asenda kõrge esindaja egiidi all toimuvat Belgradi ja Priština vahelist dialoogi.

II LISA

Euroopa Liidu ja Kosovo
   (*1)
  stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee alamkomiteede ja töörühmade töökord

Koosseis ja eesistuja

Alamkomiteede ning avaliku halduse reformi töörühma ja suhete normaliseerimise töörühma koosseisu kuuluvad Euroopa Komisjoni (suhete normaliseerimise töörühma puhul Euroopa välisteenistuse) ning Kosovo esindajad. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Liikmesriike teavitatakse alamkomiteede ning avaliku halduse reformi töörühma ja suhete normaliseerimise töörühma istungitest ja kutsutakse neil osalema.

Sekretariaat

Alamkomiteede ja töörühmade sekretäride ülesandeid täidavad ühiselt üks Euroopa Komisjoni ametnik (või suhete normaliseerimise töörühma puhul üks Euroopa välisteenistuse ametnik) ning üks Kosovo ametnik.

Kõik alamkomiteede ja töörühmadega seotud teated edastatakse asjaomase alamkomitee ja töörühma sekretäridele.

Istungid

Alamkomiteed ja töörühmad tulevad kokku vajaduse korral ja mõlema poole nõusolekul. Alamkomiteede või töörühmade istungid peetakse poolte kokkulepitud ajal ja kohas.

Alamkomiteed ja töörühmad võivad mõlema poole nõusolekul kutsuda oma istungitele eksperte, et saada vajalikku erialast teavet.

Päevakord ja alusdokumendid

Eesistuja ja sekretärid koostavad iga istungi esialgse päevakorra hiljemalt 30 tööpäeva enne istungi algust.

Esialgne päevakord sisaldab küsimusi, mille kohta sekretärid on saanud päevakorda lisamise taotluse hiljemalt 35 tööpäeva enne istungi algust.

Kokkuleppe kohaselt esitab Kosovo nimel tegutsev sekretär hiljemalt 10 tööpäeva enne iga istungi algust Euroopa Komisjoni nimel (suhete normaliseerimise töörühma puhul Euroopa välisteenistuse nimel) tegutsevale sekretärile vajalikud kirjalikud dokumendid esialgsesse päevakorda võetavate küsimuste kohta.

Kui kolmandas lõigus osutatud tähtpäeva ei järgita, jäetakse istung sellest eelnevalt teada andmata automaatselt ära.

Aruteluvaldkonnad

Alamkomiteed arutavad lepinguga seotud valdkondadesse kuuluvaid küsimusi, mis on loetletud multidistsiplinaarsete alamkomiteede struktuuri käsitlevas dokumendis. Iga aruteluvaldkonna puhul hinnatakse edusamme, mida on tehtud õigusaktide ühtlustamisel, rakendamisel ja jõustamisel. Alamkomiteed vaatavad läbi kõik oma pädevusvaldkonnas tekkida võivad probleemid ning teevad ettepanekuid võimalike meetmete võtmiseks.

Alamkomiteed täidavad ühtlasi ühenduse acquis' täiendava selgitamise foorumi ülesandeid ja hindavad edusamme, mida Kosovo on teinud oma õigusaktide vastavusse viimiseks ühenduse acquis'ga vastavalt lepinguga võetud kohustustele.

Avaliku halduse reformi töörühm arutab avaliku halduse reformiga seotud küsimusi ja annab soovitusi võimalike meetmete kohta. Suhete normaliseerimise töörühm arutab Kosovo ja Serbia vaheliste suhete nähtava ja püsiva parandamise ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missiooniga tehtava tõhusa koostööga seotud küsimusi ning teeb ettepanekuid võimalike meetmete võtmiseks.

Istungi protokoll

Iga istungi järel koostatakse ja kinnitatakse selle protokoll. Alamkomitee või töörühma sekretär edastab protokolli koopia stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee sekretärile.

Avalikustamine

Kui ei ole otsustatud teisiti, ei ole alamkomiteede ja töörühmade istungid avalikud.

---

(*1)  Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

---

| 28.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/41 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/41

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/1233,

26. juuli 2016,

millega nimetatakse ametisse Küprose Vabariigi esitatud Regioonide Komitee liige ja asendusliige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Küprose valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020.

| (2) | Seoses Georgios GEORGIOU ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud liikmekoht. |
| --- | --- |

(2)

Seoses Georgios GEORGIOU ametiaja lõppemisega on Regioonide Komitees vabanenud liikmekoht.

| (3) | Seoses Kyriakos CHATZITTOFISE nimetamisega Regioonide Komitee liikmeks on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht, |
| --- | --- |

(3)

Seoses Kyriakos CHATZITTOFISE nimetamisega Regioonide Komitee liikmeks on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komiteesse nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2020 ametisse järgmised isikud:

| a) | liikmena:






  — | Kyriakos CHATZITTOFIS, Mayor of Agios Athanasios, |
| --- | --- | --- |

a)

liikmena:

—

Kyriakos CHATZITTOFIS, Mayor of Agios Athanasios,

ning

| b) | asendusliikmena:






  — | Stavros YEROLATSITES, Municipal Councilor, Strovolos Municipality. |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmena:

—

Stavros YEROLATSITES, Municipal Councilor, Strovolos Municipality.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 26. juuli 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LAJČÁK

---

(1)  Nõukogu 26. jaanuari 2015. aasta otsus (EL) 2015/116 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 20, 27.1.2015, lk 42).

1

(2)  Nõukogu 5. veebruari 2015. aasta otsus (EL) 2015/190 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 31, 7.2.2015, lk 25).

2

(3)  Nõukogu 23. juuni 2015. aasta otsus (EL) 2015/994 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 159, 25.6.2015, lk 70).

3

---

| 28.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/42 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/42

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/1234,

26. juuli 2016,

millega nimetatakse ametisse kaks Itaalia Vabariigi esitatud Regioonide Komitee asendusliiget

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse Itaalia valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. jaanuaril 2015, 5. veebruaril 2015 ja 23. juunil 2015 vastu otsused (EL) 2015/116, (1) (EL) 2015/190 (2) ja (EL) 2015/994, (3) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020.

| (2) | Seoses volituste lõppemisega, mille põhjal Carlo FIDANZA (Assessore di Veleso (CO)) ja Giuseppe VARACALLI (Sindaco del Comune di Gerace (RC)) asendusliikmeteks esitati, on Regioonide Komitees vabanenud kaks asendusliikme kohta, |
| --- | --- |

(2)

Seoses volituste lõppemisega, mille põhjal Carlo FIDANZA (Assessore di Veleso (CO)) ja Giuseppe VARACALLI (Sindaco del Comune di Gerace (RC)) asendusliikmeteks esitati, on Regioonide Komitees vabanenud kaks asendusliikme kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee asendusliikmeteks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2020 järgmised isikud:

| — | Carlo FIDANZA, Consigliere del Comune di Rosazza (BI) (volituste muutus), |
| --- | --- |

—

Carlo FIDANZA, Consigliere del Comune di Rosazza (BI) (volituste muutus),

| — | Giuseppe VARACALLI, Consigliere del Comune di Gerace (RC) (volituste muutus). |
| --- | --- |

—

Giuseppe VARACALLI, Consigliere del Comune di Gerace (RC) (volituste muutus).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 26. juuli 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LAJČÁK

---

(1)  Nõukogu 26. jaanuari 2015. aasta otsus (EL) 2015/116 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 20, 27.1.2015, lk 42).

1

(2)  Nõukogu 5. veebruari 2015. aasta otsus (EL) 2015/190 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 31, 7.2.2015, lk 25).

2

(3)  Nõukogu 23. juuni 2015. aasta otsus (EL) 2015/994 Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2015 kuni 25. jaanuarini 2020 (ELT L 159, 25.6.2015, lk 70).

3

---

| 28.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/43

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/1235,

26. juuli 2016,

millega antakse Korea Vabariigis asuvale laborile luba teha seroloogilisi teste marutaudivastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks koertel, kassidel ja valgetuhkrutel

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 4665)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2000. aasta otsust 2000/258/EÜ, millega määratakse eriinstituut, mis vastutab marutaudi vastaste vaktsiinide tõhusust kontrollivate seroloogiliste testide standardiseerimiseks vajalike kriteeriumide kehtestamise eest (1), eriti selle artikli 3 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega 2000/258/EÜ on Prantsusmaal Nancys asuv amet Agence française de sécurité sanitaire des aliments (edaspidi „AFSSA“) määratud marutaudivastaste vaktsiinide tõhusust kontrollivate seroloogiliste testide standardiseerimiseks vajalike kriteeriumide kehtestamise eest vastutavaks eriinstituudiks. AFSSA on nüüdseks liidetud ametiga Agence nationale de sécurité sanitaire de l'alimentation, de l'environnement et du travail (ANSES) Prantsusmaal. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega 2000/258/EÜ on Prantsusmaal Nancys asuv amet Agence française de sécurité sanitaire des aliments (edaspidi „AFSSA“) määratud marutaudivastaste vaktsiinide tõhusust kontrollivate seroloogiliste testide standardiseerimiseks vajalike kriteeriumide kehtestamise eest vastutavaks eriinstituudiks. AFSSA on nüüdseks liidetud ametiga Agence nationale de sécurité sanitaire de l'alimentation, de l'environnement et du travail (ANSES) Prantsusmaal.

| (2) | Otsuses 2000/258/EÜ on muu hulgas sätestatud, et ANSES peab hindama kolmandate riikide laboreid, kes on esitanud taotluse teha seroloogilisi teste marutaudivastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(2)

Otsuses 2000/258/EÜ on muu hulgas sätestatud, et ANSES peab hindama kolmandate riikide laboreid, kes on esitanud taotluse teha seroloogilisi teste marutaudivastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks.

| (3) | Pärast ANSESi negatiivse hinnanguaruande avaldamist 29. septembril 2015 on 9. veebruaril 2007 kooskõlas otsusega 2000/258/EÜ laborile Choong Ang Vaccine laboratory (Choong Angi vaktsiinilabor) antud luba tühistatud kooskõlas komisjoni otsusega 2010/436/EL (2). |
| --- | --- |

(3)

Pärast ANSESi negatiivse hinnanguaruande avaldamist 29. septembril 2015 on 9. veebruaril 2007 kooskõlas otsusega 2000/258/EÜ laborile Choong Ang Vaccine laboratory (Choong Angi vaktsiinilabor) antud luba tühistatud kooskõlas komisjoni otsusega 2010/436/EL (2).

| (4) | Korea Vabariigi pädev asutus on esitanud taotluse Daejeonis asuva labori Choong Ang Vaccine laboratory uuesti heakskiitmiseks ning ANSES on andnud positiivse hinnangu ja esitanud 21. märtsil 2016 selle labori kohta komisjonile positiivse aruande. |
| --- | --- |

(4)

Korea Vabariigi pädev asutus on esitanud taotluse Daejeonis asuva labori Choong Ang Vaccine laboratory uuesti heakskiitmiseks ning ANSES on andnud positiivse hinnangu ja esitanud 21. märtsil 2016 selle labori kohta komisjonile positiivse aruande.

| (5) | Seega tuleks kõnealusele laborile anda luba teha seroloogilisi teste marutaudivastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks koertel, kassidel ja valgetuhkrutel. |
| --- | --- |

(5)

Seega tuleks kõnealusele laborile anda luba teha seroloogilisi teste marutaudivastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks koertel, kassidel ja valgetuhkrutel.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vastavalt otsuse 2000/258/EÜ artikli 3 lõikele 2 antakse järgmisele laborile luba teha seroloogilisi teste marutaudivastaste vaktsiinide tõhususe kontrollimiseks koertel, kassidel ja valgetuhkrutel:

| Choong Ang Vaccine laboratory |
| --- |
| 1476-37 Yuseong-daero Yuseong-gu |
| Daejeon, 34055 |
| Republic of Korea |

Choong Ang Vaccine laboratory

1476-37 Yuseong-daero Yuseong-gu

Daejeon, 34055

Republic of Korea

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. augustist 2016.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 26. juuli 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 79, 30.3.2000, lk 40.

1

(2)  Komisjoni 9. augusti 2010. aasta otsus 2010/436/EL, millega rakendatakse nõukogu otsust 2000/258/EÜ laboratooriumide marutaudivastaste vaktsiinide tõhusust kontrollivate seroloogiliste testide tegemise loa pikendamiseks vajalike tasemekatsete tegemise osas (ELT L 209, 10.8.2010, lk 19).

2

---

| 28.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/45

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/1236,

27. juuli 2016,

millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa seoses Eestit, Lätit, Leedut ja Poolat käsitlevate kannetega

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 4983 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega (1), eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle (2), eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad (3), eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides. Kõnealuse rakendusotsuse lisa I, II, III ja IV osas on piiritletud ja loetletud nende liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riski taseme järgi. Loetelu sisaldab Eesti, Läti, Leedu ja Poola teatavaid piirkondi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides. Kõnealuse rakendusotsuse lisa I, II, III ja IV osas on piiritletud ja loetletud nende liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riski taseme järgi. Loetelu sisaldab Eesti, Läti, Leedu ja Poola teatavaid piirkondi.

| (2) | 2016. aasta juunis ja juulis esinesid uued sigade Aafrika katku haigestumise juhtumid metssigadel Lätis Jekabpilsi, Baldone ja Riia piirkonnas, edasised sigade Aafrika katku haigestumise juhtumid metssigadel Eestis Pärnu, Harju ja Rapla maakonnas ning üks sigade Aafrika katku haigestumise juhtum metssigadel Poolas Czyże piirkonnas. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud eespool nimetatud piirkonnad asuvad kõnealuse lisa II osas loetletud piirkondade vahetus läheduses. Seepärast tuleks I osas loetletud Eesti, Läti ja Poola teatavad piirkonnad esitada nüüd rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas ja Läti teatavad uued piirkonnad tuleks esitada kõnealuse otsuse lisa I osas. |
| --- | --- |

(2)

2016. aasta juunis ja juulis esinesid uued sigade Aafrika katku haigestumise juhtumid metssigadel Lätis Jekabpilsi, Baldone ja Riia piirkonnas, edasised sigade Aafrika katku haigestumise juhtumid metssigadel Eestis Pärnu, Harju ja Rapla maakonnas ning üks sigade Aafrika katku haigestumise juhtum metssigadel Poolas Czyże piirkonnas. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud eespool nimetatud piirkonnad asuvad kõnealuse lisa II osas loetletud piirkondade vahetus läheduses. Seepärast tuleks I osas loetletud Eesti, Läti ja Poola teatavad piirkonnad esitada nüüd rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas ja Läti teatavad uued piirkonnad tuleks esitada kõnealuse otsuse lisa I osas.

| (3) | 2016. aasta juunis ja juulis esinesid uued sigade Aafrika katku puhangud kodusigadel Eestis Jõgeva ja Lääne-Viru maakonnas; praegu rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas loetletud Eesti teatavad piirkonnad tuleks esitada nüüd kõnealuse otsuse III osas. |
| --- | --- |

(3)

2016. aasta juunis ja juulis esinesid uued sigade Aafrika katku puhangud kodusigadel Eestis Jõgeva ja Lääne-Viru maakonnas; praegu rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas loetletud Eesti teatavad piirkonnad tuleks esitada nüüd kõnealuse otsuse III osas.

| (4) | 2016. aasta juunis ja juulis esinesid uued sigade Aafrika katku puhangud kodusigadel Leedus Elektrėnai, Anykšciu ja Kruonio piirkonnas. Kõnealused piirkonnad on praegu esitatud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas. Seepärast tuleks kõnealuse otsuse II osas loetletud Leedu teatavad piirkonnad esitada kõnealuse lisa III osas. |
| --- | --- |

(4)

2016. aasta juunis ja juulis esinesid uued sigade Aafrika katku puhangud kodusigadel Leedus Elektrėnai, Anykšciu ja Kruonio piirkonnas. Kõnealused piirkonnad on praegu esitatud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas. Seepärast tuleks kõnealuse otsuse II osas loetletud Leedu teatavad piirkonnad esitada kõnealuse lisa III osas.

| (5) | 2016. aasta juunis ja juulis esinesid uued sigade Aafrika katku puhangud kodusigadel Poolas Hajnówka piirkonnas. Kõnealune piirkond on praegu esitatud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas. Seepärast tuleks Poola puhul täiendada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas esitatud kehtivat loetelu lõunapoolsete piirkondade loeteluga ning I ja II osas loetletud teatavad piirkonnad tuleks loetleda kõnealuse lisa III osas. |
| --- | --- |

(5)

2016. aasta juunis ja juulis esinesid uued sigade Aafrika katku puhangud kodusigadel Poolas Hajnówka piirkonnas. Kõnealune piirkond on praegu esitatud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas. Seepärast tuleks Poola puhul täiendada rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas esitatud kehtivat loetelu lõunapoolsete piirkondade loeteluga ning I ja II osas loetletud teatavad piirkonnad tuleks loetleda kõnealuse lisa III osas.

| (6) | Sigade Aafrika katkust tabandunud metssigade praeguse epidemioloogilise olukorra muutust liidus tuleks arvesse võtta kõnealuse haiguse tõttu Eestis, Lätis, Leedus ja Poolas tekkinud olukorraga seotud loomatervishoiuriski hindamisel. Selleks et loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid sihipäraselt rakendada ja tõkestada sigade Aafrika katku edasist levikut, samuti selleks, et vältida tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ning kolmandate riikide kehtestatavaid põhjendamatuid kaubandustõkkeid, tuleks muuta rakendusotsuse 2014/709/EL lisas esitatud liidu loetelu piirkondadest, mille suhtes kohaldatakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid, ja võtta arvesse kõnealusest haigusest tingitud praeguse epidemioloogilise olukorra muutusi Eestis, Lätis, Leedus ja Poolas. |
| --- | --- |

(6)

Sigade Aafrika katkust tabandunud metssigade praeguse epidemioloogilise olukorra muutust liidus tuleks arvesse võtta kõnealuse haiguse tõttu Eestis, Lätis, Leedus ja Poolas tekkinud olukorraga seotud loomatervishoiuriski hindamisel. Selleks et loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid sihipäraselt rakendada ja tõkestada sigade Aafrika katku edasist levikut, samuti selleks, et vältida tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ning kolmandate riikide kehtestatavaid põhjendamatuid kaubandustõkkeid, tuleks muuta rakendusotsuse 2014/709/EL lisas esitatud liidu loetelu piirkondadest, mille suhtes kohaldatakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid, ja võtta arvesse kõnealusest haigusest tingitud praeguse epidemioloogilise olukorra muutusi Eestis, Lätis, Leedus ja Poolas.

| (7) | Seepärast tuleks rakendusotsuse 2014/709/EL lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks rakendusotsuse 2014/709/EL lisa vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 27. juuli 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  
  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

3

(4)  Komisjoni 9. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/178/EL (ELT L 295, 11.10.2014, lk 63).

4

---

LISA

„LISA

I OSA

1.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Bauskas novads: Īslīces, Gailīšu, Brunavas ja Ceraukstes pagasts; |
| --- | --- |

—

Bauskas novads: Īslīces, Gailīšu, Brunavas ja Ceraukstes pagasts;

| — | Dobeles novads: Jaunbērzes, Dobeles ja Bērzes pagasts; |
| --- | --- |

—

Dobeles novads: Jaunbērzes, Dobeles ja Bērzes pagasts;

| — | Jelgavas novads: Kalnciema, Līvbērzes, Glūdas, Svētes, Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Zaļenieku, Vilces, Lielplatones, Elejas ja Sesavas pagasts; |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads: Kalnciema, Līvbērzes, Glūdas, Svētes, Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Zaļenieku, Vilces, Lielplatones, Elejas ja Sesavas pagasts;

| — | Tukuma novads: Slampes ja Džūkstes pagasts; |
| --- | --- |

—

Tukuma novads: Slampes ja Džūkstes pagasts;

| — | Engures novads; |
| --- | --- |

—

Engures novads;

| — | Rundāles novads; |
| --- | --- |

—

Rundāles novads;

| — | Stopiņu novads; |
| --- | --- |

—

Stopiņu novads;

| — | Jelgava republikas pilsēta; |
| --- | --- |

—

Jelgava republikas pilsēta;

| — | Jūrmala republikas pilsēta; |
| --- | --- |

—

Jūrmala republikas pilsēta;

| — | Bauska pilsēta. |
| --- | --- |

—

Bauska pilsēta.

2.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Jurbarkas rajono savivaldybė: Raudonės, Veliuonos, Seredžiaus ja Juodaičių seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Jurbarkas rajono savivaldybė: Raudonės, Veliuonos, Seredžiaus ja Juodaičių seniūnijos;

| — | Pakruojis rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo ja Pakruojo seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Pakruojis rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo ja Pakruojo seniūnijos;

| — | Panevežys rajono savivaldybė: Nevėžise jõest lääne pool asuv Krekenavos seniūnijose osa; |
| --- | --- |

—

Panevežys rajono savivaldybė: Nevėžise jõest lääne pool asuv Krekenavos seniūnijose osa;

| — | Raseiniai rajono savivaldybė: Ariogalos, Ariogalos miestas, Betygalos, Pagojukų ja Šiluvos seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Raseiniai rajono savivaldybė: Ariogalos, Ariogalos miestas, Betygalos, Pagojukų ja Šiluvos seniūnijos;

| — | Šakiai rajono savivaldybė: Plokščių, Kriūkų, Lekėčių, Lukšių, Griškabūdžio, Barzdų, Žvirgždaičių, Sintautų, Kudirkos Naumiesčio, Slavikų ja Šakių seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Šakiai rajono savivaldybė: Plokščių, Kriūkų, Lekėčių, Lukšių, Griškabūdžio, Barzdų, Žvirgždaičių, Sintautų, Kudirkos Naumiesčio, Slavikų ja Šakių seniūnijos;

| — | Pasvalys rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Pasvalys rajono savivaldybė;

| — | Vilkaviškis rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Vilkaviškis rajono savivaldybė;

| — | Radviliškis rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Radviliškis rajono savivaldybė;

| — | Kalvarija savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kalvarija savivaldybė;

| — | Kazlų Rūda savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūda savivaldybė;

| — | Marijampolė savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Marijampolė savivaldybė.

3.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

województwo podlaskie:

| — | powiat augustowski: gminy Augustów (sh Augustówi linn), Nowinka, Płaska, Sztabin ja Bargłów Kościelny; |
| --- | --- |

—

powiat augustowski: gminy Augustów (sh Augustówi linn), Nowinka, Płaska, Sztabin ja Bargłów Kościelny;

| — | powiat białostocki: gminy Choroszcz, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Łapy, Poświętne, Zawady ja Dobrzyniewo Duże; |
| --- | --- |

—

powiat białostocki: gminy Choroszcz, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Tykocin, Łapy, Poświętne, Zawady ja Dobrzyniewo Duże;

| — | powiat hajnowski: gminy Kleszczele ja Czeremcha osad, mis asuvad lääne pool maanteest nr 66; |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski: gminy Kleszczele ja Czeremcha osad, mis asuvad lääne pool maanteest nr 66;

| — | powiat wysokomazowiecki: gminy Kobylin-Borzymy, Kulesze Kościelne, Sokoły, Wysokie Mazowieckie (sh Wysokie Mazowieckie linn), Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo ja Ciechanowiec; |
| --- | --- |

—

powiat wysokomazowiecki: gminy Kobylin-Borzymy, Kulesze Kościelne, Sokoły, Wysokie Mazowieckie (sh Wysokie Mazowieckie linn), Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo ja Ciechanowiec;

| — | powiat sejneński; |
| --- | --- |

—

powiat sejneński;

| — | powiat suwalski: gminy Rutka-Tartak, Szypliszki, Suwałki ja Raczki; |
| --- | --- |

—

powiat suwalski: gminy Rutka-Tartak, Szypliszki, Suwałki ja Raczki;

| — | powiat zambrowski: gmina Rutki; |
| --- | --- |

—

powiat zambrowski: gmina Rutki;

| — | powiat sokólski: gminy Suchowola ja Korycin; |
| --- | --- |

—

powiat sokólski: gminy Suchowola ja Korycin;

| — | powiat bielski, powiat M. Białystok: gminy Brańsk (sh Brański linn), Boćki, Rudka, Wyszki, osa gmina Bielsk Podlaskist, mis asub lääne pool joonest, mis kulgeb piki maanteed nr 19 (Bielsk Podlaski linnast põhja suunas) ning edasi piki Bielsk Podlaski linna idapiiri ja maanteed nr 66 (Bielsk Podlaski linnast lõuna suunas), Bielsk Podlaski linn, gimna Orla osa, mis asub lääne pool maanteest nr 66; |
| --- | --- |

—

powiat bielski, powiat M. Białystok: gminy Brańsk (sh Brański linn), Boćki, Rudka, Wyszki, osa gmina Bielsk Podlaskist, mis asub lääne pool joonest, mis kulgeb piki maanteed nr 19 (Bielsk Podlaski linnast põhja suunas) ning edasi piki Bielsk Podlaski linna idapiiri ja maanteed nr 66 (Bielsk Podlaski linnast lõuna suunas), Bielsk Podlaski linn, gimna Orla osa, mis asub lääne pool maanteest nr 66;

| — | powiat M. Suwałki; |
| --- | --- |

—

powiat M. Suwałki;

| — | powiat moniecki; |
| --- | --- |

—

powiat moniecki;

| — | powiat siemiatycki. |
| --- | --- |

—

powiat siemiatycki.

II OSA

1.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Kallaste linn; |
| --- | --- |

—

Kallaste linn;

| — | Rakvere linn; |
| --- | --- |

—

Rakvere linn;

| — | Tartu linn; |
| --- | --- |

—

Tartu linn;

| — | Viljandi linn; |
| --- | --- |

—

Viljandi linn;

| — | Harju maakond; (välja arvatud osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest 1 (E20), Aegviidu vald ja Anija vald); |
| --- | --- |

—

Harju maakond; (välja arvatud osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest 1 (E20), Aegviidu vald ja Anija vald);

| — | Ida-Viru maakond; |
| --- | --- |

—

Ida-Viru maakond;

| — | Lääne maakond; |
| --- | --- |

—

Lääne maakond;

| — | Pärnu maakond; |
| --- | --- |

—

Pärnu maakond;

| — | Põlva maakond; |
| --- | --- |

—

Põlva maakond;

| — | Rapla maakond; |
| --- | --- |

—

Rapla maakond;

| — | osa Kuusalu vallast, mis asub põhja pool maanteest 1 (E20); |
| --- | --- |

—

osa Kuusalu vallast, mis asub põhja pool maanteest 1 (E20);

| — | osa Pärsti vallast, mis asub lääne pool maanteest 24126; |
| --- | --- |

—

osa Pärsti vallast, mis asub lääne pool maanteest 24126;

| — | osa Suure-Jaani vallast, mis asub lääne pool maanteest 49; |
| --- | --- |

—

osa Suure-Jaani vallast, mis asub lääne pool maanteest 49;

| — | osa Tamsalu vallast, mis asub kirde pool Tallinna-Tartu raudteest; |
| --- | --- |

—

osa Tamsalu vallast, mis asub kirde pool Tallinna-Tartu raudteest;

| — | osa Tartu vallast, mis asub ida pool Tallinna-Tartu raudteest; |
| --- | --- |

—

osa Tartu vallast, mis asub ida pool Tallinna-Tartu raudteest;

| — | osa Viiratsi vallast, mis asub lääne pool joonest, mis kulgeb piki maanteed 92 selle ristumiskohast maanteega 155 lääne pool, seejärel piki maanteed 155 kuni ristumiseni maanteega 24156, seejärel piki maanteed 24156 kuni ristumiseni Verilaske ojaga, seejärel piki Verilaske oja, kuni see jõuab valla lõunapiirini; |
| --- | --- |

—

osa Viiratsi vallast, mis asub lääne pool joonest, mis kulgeb piki maanteed 92 selle ristumiskohast maanteega 155 lääne pool, seejärel piki maanteed 155 kuni ristumiseni maanteega 24156, seejärel piki maanteed 24156 kuni ristumiseni Verilaske ojaga, seejärel piki Verilaske oja, kuni see jõuab valla lõunapiirini;

| — | Abja vald; |
| --- | --- |

—

Abja vald;

| — | Alatskivi vald; |
| --- | --- |

—

Alatskivi vald;

| — | Avanduse vald; |
| --- | --- |

—

Avanduse vald;

| — | Haaslava vald; |
| --- | --- |

—

Haaslava vald;

| — | Haljala vald; |
| --- | --- |

—

Haljala vald;

| — | Halliste vald; |
| --- | --- |

—

Halliste vald;

| — | Kambja vald; |
| --- | --- |

—

Kambja vald;

| — | Karksi vald; |
| --- | --- |

—

Karksi vald;

| — | Koonga vald; |
| --- | --- |

—

Koonga vald;

| — | Kõpu vald; |
| --- | --- |

—

Kõpu vald;

| — | Laekvere vald; |
| --- | --- |

—

Laekvere vald;

| — | Luunja vald; |
| --- | --- |

—

Luunja vald;

| — | Mäksa vald; |
| --- | --- |

—

Mäksa vald;

| — | Märjamaa vald; |
| --- | --- |

—

Märjamaa vald;

| — | Meeksi vald; |
| --- | --- |

—

Meeksi vald;

| — | Peipsiääre vald; |
| --- | --- |

—

Peipsiääre vald;

| — | Piirissaare vald; |
| --- | --- |

—

Piirissaare vald;

| — | Rägavere vald; |
| --- | --- |

—

Rägavere vald;

| — | Rakvere vald; |
| --- | --- |

—

Rakvere vald;

| — | Saksi vald; |
| --- | --- |

—

Saksi vald;

| — | Sõmeru vald; |
| --- | --- |

—

Sõmeru vald;

| — | Vara vald; |
| --- | --- |

—

Vara vald;

| — | Vihula vald; |
| --- | --- |

—

Vihula vald;

| — | Võnnu vald. |
| --- | --- |

—

Võnnu vald.

2.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Bauskas novads: Mežotnes, Codes, Dāviņu ja Vecsaules pagasts; |
| --- | --- |

—

Bauskas novads: Mežotnes, Codes, Dāviņu ja Vecsaules pagasts;

| — | Jelgavas novads: Valgunde pagasts; |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads: Valgunde pagasts;

| — | Limbažu novads: Skultes, Vidridžu, Limbažu ja Umurgas pagasts; |
| --- | --- |

—

Limbažu novads: Skultes, Vidridžu, Limbažu ja Umurgas pagasts;

| — | Salacgrīvas novads: Liepupes pagasts; |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads: Liepupes pagasts;

| — | Ādažu novads; |
| --- | --- |

—

Ādažu novads;

| — | Aizkraukles novads; Aknīstes novads; |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads; Aknīstes novads;

| — | Alūksnes novads; |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads;

| — | Amatas novads; |
| --- | --- |

—

Amatas novads;

| — | Apes novads; |
| --- | --- |

—

Apes novads;

| — | Babītes novads; |
| --- | --- |

—

Babītes novads;

| — | Baldones novads; |
| --- | --- |

—

Baldones novads;

| — | Baltinavas novads; |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads;

| — | Balvu novads; |
| --- | --- |

—

Balvu novads;

| — | Carnikavas novads; |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads;

| — | Cēsu novads; |
| --- | --- |

—

Cēsu novads;

| — | Cesvaines novads; |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads;

| — | Ērgļu novads; |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads;

| — | Garkalnes novads; |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads;

| — | Gulbenes novads; |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads;

| — | Iecavas novads; |
| --- | --- |

—

Iecavas novads;

| — | Ikšķiles novads; |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads;

| — | Ilūkstes novads; |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads;

| — | Inčukalna novads; Jaunjelgavas novads; |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads; Jaunjelgavas novads;

| — | Jaunpiebalgas novads; |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads;

| — | Jēkabpils novads; |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads;

| — | Ķeguma novads; |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads;

| — | Ķekavas novads; |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads;

| — | Kocēnu novads; |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads;

| — | Kokneses novads; |
| --- | --- |

—

Kokneses novads;

| — | Krimuldas novads; |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads;

| — | Krustpils novads; |
| --- | --- |

—

Krustpils novads;

| — | Lielvārdes novads; |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads;

| — | Līgatnes novads; Līvānu novads; |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads; Līvānu novads;

| — | Lubānas novads; |
| --- | --- |

—

Lubānas novads;

| — | Madonas novads; |
| --- | --- |

—

Madonas novads;

| — | Mālpils novads; |
| --- | --- |

—

Mālpils novads;

| — | Mārupes novads; |
| --- | --- |

—

Mārupes novads;

| — | Neretas novads; |
| --- | --- |

—

Neretas novads;

| — | Ogres novads; |
| --- | --- |

—

Ogres novads;

| — | Olaines novads; |
| --- | --- |

—

Olaines novads;

| — | Ozolnieki novads; |
| --- | --- |

—

Ozolnieki novads;

| — | Pārgaujas novads; |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads;

| — | Pļaviņu novads; |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads;

| — | Priekuļu novads; |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads;

| — | Raunas novads; |
| --- | --- |

—

Raunas novads;

| — | Ropažu novads; |
| --- | --- |

—

Ropažu novads;

| — | Rugāju novads; |
| --- | --- |

—

Rugāju novads;

| — | Salas novads; |
| --- | --- |

—

Salas novads;

| — | Salaspils novads; |
| --- | --- |

—

Salaspils novads;

| — | Saulkrastu novads; |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads;

| — | Sējas novads; |
| --- | --- |

—

Sējas novads;

| — | Siguldas novads; |
| --- | --- |

—

Siguldas novads;

| — | Skrīveru novads; |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads;

| — | Smiltenes novads; |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads;

| — | Varakļānu novads; |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads;

| — | Vecpiebalgas novads; |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads;

| — | Vecumnieku novads; |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads;

| — | Viesītes novads; |
| --- | --- |

—

Viesītes novads;

| — | Viļakas novads; |
| --- | --- |

—

Viļakas novads;

| — | Limbaži pilsēta; |
| --- | --- |

—

Limbaži pilsēta;

| — | Jēkabpils republikas pilsēta; |
| --- | --- |

—

Jēkabpils republikas pilsēta;

| — | Valmiera republikas pilsēta. |
| --- | --- |

—

Valmiera republikas pilsēta.

3.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Anykščiai rajono savivaldybė: Kavarskas, Kurkliai seniūnijos ning Anykščiai see osa, mis asub edela pool maanteedest nr 121 ja nr 119; |
| --- | --- |

—

Anykščiai rajono savivaldybė: Kavarskas, Kurkliai seniūnijos ning Anykščiai see osa, mis asub edela pool maanteedest nr 121 ja nr 119;

| — | Jonava rajono savivaldybė: Šilų ja Bukonių seniūnijo ja Žeimių seniūnija: Biliuškiai, Drobiškiai, Normainiai II, Normainėliai, Juškonys, Pauliukai, Mitėniškiai, Zofijauka ja Naujokai kaimai; |
| --- | --- |

—

Jonava rajono savivaldybė: Šilų ja Bukonių seniūnijo ja Žeimių seniūnija: Biliuškiai, Drobiškiai, Normainiai II, Normainėliai, Juškonys, Pauliukai, Mitėniškiai, Zofijauka ja Naujokai kaimai;

| — | Kaunas rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos, Garliavos apylinkių, Kačerginės, Kulautuvos, Linksmakalnio, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos, Vilkijos apylinkių ja Zapyškio seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Kaunas rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos, Garliavos apylinkių, Kačerginės, Kulautuvos, Linksmakalnio, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos, Vilkijos apylinkių ja Zapyškio seniūnijos;

| — | Kėdainiai rajono savivaldybė: Josvainių, Pernaravos, Krakių, Dotnuvos, Gudžiūnų, Surviliškio, Vilainių, Truskavos, Šėtos ja Kėdainių miesto seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Kėdainiai rajono savivaldybė: Josvainių, Pernaravos, Krakių, Dotnuvos, Gudžiūnų, Surviliškio, Vilainių, Truskavos, Šėtos ja Kėdainių miesto seniūnijos;

| — | Panevėžys rajono savivaldybė: Karsakiškio, Naujamiesčio, Paįstrio, Panevėžio, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių ja Velžio seniūnijos ning Nevėžise jõest lääne pool asuv Krekenavos seniūnija osa; |
| --- | --- |

—

Panevėžys rajono savivaldybė: Karsakiškio, Naujamiesčio, Paįstrio, Panevėžio, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių ja Velžio seniūnijos ning Nevėžise jõest lääne pool asuv Krekenavos seniūnija osa;

| — | Prienai rajono savivaldybė: Veiverių, Šilavoto, Naujosios Ūtos, Balbieriškio, Ašmintos, Išlaužo, Pakuonių; |
| --- | --- |

—

Prienai rajono savivaldybė: Veiverių, Šilavoto, Naujosios Ūtos, Balbieriškio, Ašmintos, Išlaužo, Pakuonių;

| — | Šalčininkai rajono savivaldybė: Jašiūnų, Turgelių, Akmenynės, Šalčininkų, Gerviškių, Butrimonių, Eišiškių, Poškonių ja Dieveniškių seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Šalčininkai rajono savivaldybė: Jašiūnų, Turgelių, Akmenynės, Šalčininkų, Gerviškių, Butrimonių, Eišiškių, Poškonių ja Dieveniškių seniūnijos;

| — | Varėna rajono savivaldybė: Kaniavos, Marcinkonių ja Merkinės seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Varėna rajono savivaldybė: Kaniavos, Marcinkonių ja Merkinės seniūnijos;

| — | Vilnius rajono savivaldybė: Maišiagala, Zujūnų, Avižienių, Riešės, Paberžės, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Sužionių, Buivydžių, Bezdonių, Lavoriškių, Mickūnų, Šatrininkų, Kalvelių, Nemėžių, Rudaminos, Rūkainių, Medininkų, Marijampolio, Pagirių, Kuodiškių seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Vilnius rajono savivaldybė: Maišiagala, Zujūnų, Avižienių, Riešės, Paberžės, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Sužionių, Buivydžių, Bezdonių, Lavoriškių, Mickūnų, Šatrininkų, Kalvelių, Nemėžių, Rudaminos, Rūkainių, Medininkų, Marijampolio, Pagirių, Kuodiškių seniūnijos;

| — | Alyrus miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Alyrus miesto savivaldybė;

| — | Utena rajono savivaldybė: Sudeikių, Utenos, Utenos miesto, Kuktiškių, Daugailių, Tauragnų, Saldutiškio seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Utena rajono savivaldybė: Sudeikių, Utenos, Utenos miesto, Kuktiškių, Daugailių, Tauragnų, Saldutiškio seniūnijos;

| — | Alytus miesto savivaldybė: Pivašiūnų, Punios, Daugų, Alovės, Nemunaičio, Raitininkų, Miroslavo, Krokialaukio, Simno, Alytaus seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Alytus miesto savivaldybė: Pivašiūnų, Punios, Daugų, Alovės, Nemunaičio, Raitininkų, Miroslavo, Krokialaukio, Simno, Alytaus seniūnijos;

| — | Kaunas miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kaunas miesto savivaldybė;

| — | Panevėžys miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Panevėžys miesto savivaldybė;

| — | Prienai miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Prienai miesto savivaldybė;

| — | Vilnius miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Vilnius miesto savivaldybė;

| — | Biržai rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Biržai rajono savivaldybė;

| — | Druskininkai rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Druskininkai rajono savivaldybė;

| — | Ignalina rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Ignalina rajono savivaldybė;

| — | Lazdijai rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Lazdijai rajono savivaldybė;

| — | Moletai rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Moletai rajono savivaldybė;

| — | Rokiškis rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Rokiškis rajono savivaldybė;

| — | Širvintos rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Širvintos rajono savivaldybė;

| — | Švencionys rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Švencionys rajono savivaldybė;

| — | Ukmergė rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Ukmergė rajono savivaldybė;

| — | Zarasai rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Zarasai rajono savivaldybė;

| — | Birštonas savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Birštonas savivaldybė;

| — | Visaginas savivaldybe. |
| --- | --- |

—

Visaginas savivaldybe.

4.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

województwo podlaskie:

| — | powiat białostocki: gminy Czarna Białostocka, Gródek, Supraśl, Wasilków ja Zabłudów; |
| --- | --- |

—

powiat białostocki: gminy Czarna Białostocka, Gródek, Supraśl, Wasilków ja Zabłudów;

| — | powiat sokólski: gminy Dąbrowa Białostocka, Janów, Krynki, Kuźnica, Nowy Dwór, Sidra, Sokółka ja Szudziałowo; |
| --- | --- |

—

powiat sokólski: gminy Dąbrowa Białostocka, Janów, Krynki, Kuźnica, Nowy Dwór, Sidra, Sokółka ja Szudziałowo;

| — | powiat augustowski: gmina Lipsk; |
| --- | --- |

—

powiat augustowski: gmina Lipsk;

| — | powiat hajnowski: gmina Dubicze Cerkiewne, gminy Kleszczele ja Czeremcha osad, mis asuvad ida pool maanteest nr 66; |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski: gmina Dubicze Cerkiewne, gminy Kleszczele ja Czeremcha osad, mis asuvad ida pool maanteest nr 66;

| — | powiat bielski: osa gmina Bielsk Podlaskist, mis asub ida pool joonest, mis mis kulgeb piki maanteed nr 19 (Bielsk Podlaski linnast põhja suunas) ning edasi piki Bielsk Podlaski linna idapiiri ja maanteed nr 66 (Bielsk Podlaski linnast lõuna suunas), gimna Orla osa, mis asub ida pool maanteest nr 66. |
| --- | --- |

—

powiat bielski: osa gmina Bielsk Podlaskist, mis asub ida pool joonest, mis mis kulgeb piki maanteed nr 19 (Bielsk Podlaski linnast põhja suunas) ning edasi piki Bielsk Podlaski linna idapiiri ja maanteed nr 66 (Bielsk Podlaski linnast lõuna suunas), gimna Orla osa, mis asub ida pool maanteest nr 66.

III OSA

1.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Elva linn; |
| --- | --- |

—

Elva linn;

| — | Võhma linn; |
| --- | --- |

—

Võhma linn;

| — | Jõgeva maakond; |
| --- | --- |

—

Jõgeva maakond;

| — | Järva maakond; |
| --- | --- |

—

Järva maakond;

| — | Valga maakond; |
| --- | --- |

—

Valga maakond;

| — | Võru maakond; |
| --- | --- |

—

Võru maakond;

| — | osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest 1 (E20); |
| --- | --- |

—

osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest 1 (E20);

| — | osa Pärsti vallast, mis asub ida pool maanteest 24126; |
| --- | --- |

—

osa Pärsti vallast, mis asub ida pool maanteest 24126;

| — | osa Suure-Jaani vallast, mis asub ida pool maanteest 49; |
| --- | --- |

—

osa Suure-Jaani vallast, mis asub ida pool maanteest 49;

| — | osa Tamsalu vallast, mis asub edela pool Tallinna-Tartu raudteest; |
| --- | --- |

—

osa Tamsalu vallast, mis asub edela pool Tallinna-Tartu raudteest;

| — | osa Tartu vallast, mis asub lääne pool Tallinna-Tartu raudteest; |
| --- | --- |

—

osa Tartu vallast, mis asub lääne pool Tallinna-Tartu raudteest;

| — | osa Viiratsi vallast, mis asub ida pool joonest, mis on määratletud maantee 92 läänepoolse osaga kuni lõikumiseni maanteega 155, seejärel maanteega 155 kuni lõikumiseni maanteega 24156, seejärel maanteega 24156 kuni lõikumiseni Verilaske ojaga, seejärel Verilaske ojaga, kuni see jõuab valla lõunapiirini; |
| --- | --- |

—

osa Viiratsi vallast, mis asub ida pool joonest, mis on määratletud maantee 92 läänepoolse osaga kuni lõikumiseni maanteega 155, seejärel maanteega 155 kuni lõikumiseni maanteega 24156, seejärel maanteega 24156 kuni lõikumiseni Verilaske ojaga, seejärel Verilaske ojaga, kuni see jõuab valla lõunapiirini;

| — | Aegviidu vald; |
| --- | --- |

—

Aegviidu vald;

| — | Anija vald; |
| --- | --- |

—

Anija vald;

| — | Kadrina vald; |
| --- | --- |

—

Kadrina vald;

| — | Kolga-Jaani vald; |
| --- | --- |

—

Kolga-Jaani vald;

| — | Konguta vald; |
| --- | --- |

—

Konguta vald;

| — | Kõo vald; |
| --- | --- |

—

Kõo vald;

| — | Laeva vald; |
| --- | --- |

—

Laeva vald;

| — | Nõo vald; |
| --- | --- |

—

Nõo vald;

| — | Paistu vald; |
| --- | --- |

—

Paistu vald;

| — | Puhja vald; |
| --- | --- |

—

Puhja vald;

| — | Rakke vald; |
| --- | --- |

—

Rakke vald;

| — | Rannu vald; |
| --- | --- |

—

Rannu vald;

| — | Rõngu vald; |
| --- | --- |

—

Rõngu vald;

| — | Saarepeedi vald; |
| --- | --- |

—

Saarepeedi vald;

| — | Tapa vald; |
| --- | --- |

—

Tapa vald;

| — | Tähtvere vald; |
| --- | --- |

—

Tähtvere vald;

| — | Tarvastu vald; |
| --- | --- |

—

Tarvastu vald;

| — | Ülenurme vald; |
| --- | --- |

—

Ülenurme vald;

| — | Väike-Maarja vald. |
| --- | --- |

—

Väike-Maarja vald.

2.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Limbažu novads: Viļķenes, Pāles ja Katvaru pagasts; |
| --- | --- |

—

Limbažu novads: Viļķenes, Pāles ja Katvaru pagasts;

| — | Salacgrīvas novads: Ainažu ja Salacgrīvas pagasts; |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads: Ainažu ja Salacgrīvas pagasts;

| — | Aglonas novads; |
| --- | --- |

—

Aglonas novads;

| — | Alojas novads; |
| --- | --- |

—

Alojas novads;

| — | Beverīnas novads; |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads;

| — | Burtnieku novads; |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads;

| — | Ciblas novads; |
| --- | --- |

—

Ciblas novads;

| — | Dagdas novads; |
| --- | --- |

—

Dagdas novads;

| — | Daugavpils novads; |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads;

| — | Kārsavas novads; |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads;

| — | Krāslavas novads; |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads;

| — | Ludzas novads; |
| --- | --- |

—

Ludzas novads;

| — | Mazsalacas novads; |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads;

| — | Naukšēnu novads; |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads;

| — | Preiļu novads; |
| --- | --- |

—

Preiļu novads;

| — | Rēzeknes novads; |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads;

| — | Riebiņu novads; |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads;

| — | Rūjienas novads; |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads;

| — | Strenču novads; |
| --- | --- |

—

Strenču novads;

| — | Valkas novads; |
| --- | --- |

—

Valkas novads;

| — | Vārkavas novads; |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads;

| — | Viļānu novads; |
| --- | --- |

—

Viļānu novads;

| — | Zilupes novads; |
| --- | --- |

—

Zilupes novads;

| — | Daugavpils republikas pilsēta; |
| --- | --- |

—

Daugavpils republikas pilsēta;

| — | Rēzekne republikas pilsēta; |
| --- | --- |

—

Rēzekne republikas pilsēta;

| — | Ainaži pilsēta; |
| --- | --- |

—

Ainaži pilsēta;

| — | Salacgrīva pilsēta. |
| --- | --- |

—

Salacgrīva pilsēta.

3.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Anykščiai rajono savivaldybė: Debeikių, Skiemonių, Viešintų, Andrioniškio, Svėdasų, Troškūnų, Traupio seniūnijos ning Anykščiai seniūnija see osa, mis asub maanteedest nr 121 ja nr 119 kirde pool; |
| --- | --- |

—

Anykščiai rajono savivaldybė: Debeikių, Skiemonių, Viešintų, Andrioniškio, Svėdasų, Troškūnų, Traupio seniūnijos ning Anykščiai seniūnija see osa, mis asub maanteedest nr 121 ja nr 119 kirde pool;

| — | Alytus rajono savivaldybė: Butrimonių seniūnija; |
| --- | --- |

—

Alytus rajono savivaldybė: Butrimonių seniūnija;

| — | Jonava rajono savivaldybė: Upninkų, Ruklos, Dumsių, Užusalių ja Kulvos seniūnija ning Žeimiai seniūnija Akliai, Akmeniai, Barsukinė, Blauzdžiai, Gireliai, Jagėlava, Juljanava, Kuigaliai, Liepkalniai, Martyniškiai, Milašiškiai, Mimaliai, Naujasodis, Normainiai I, Paduobiai, Palankesiai, Pamelnytėlė, Pėdžiai, Skrynės, Svalkeniai, Terespolis, Varpėnai, Žeimių gst., Žieveliškiai ja Žeimių miestelis kaimai; |
| --- | --- |

—

Jonava rajono savivaldybė: Upninkų, Ruklos, Dumsių, Užusalių ja Kulvos seniūnija ning Žeimiai seniūnija Akliai, Akmeniai, Barsukinė, Blauzdžiai, Gireliai, Jagėlava, Juljanava, Kuigaliai, Liepkalniai, Martyniškiai, Milašiškiai, Mimaliai, Naujasodis, Normainiai I, Paduobiai, Palankesiai, Pamelnytėlė, Pėdžiai, Skrynės, Svalkeniai, Terespolis, Varpėnai, Žeimių gst., Žieveliškiai ja Žeimių miestelis kaimai;

| — | Kaišiadorys rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kaišiadorys rajono savivaldybė;

| — | Kaunas rajono savivaldybė: Vandžiogalos, Lapių, Karmėlavos ja Neveronių seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Kaunas rajono savivaldybė: Vandžiogalos, Lapių, Karmėlavos ja Neveronių seniūnijos;

| — | Kėdainiai rajono savivaldybė: Pelėdnagių seniūnija; |
| --- | --- |

—

Kėdainiai rajono savivaldybė: Pelėdnagių seniūnija;

| — | Prienai rajono savivaldybė: Jiezno, Stakliškių seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Prienai rajono savivaldybė: Jiezno, Stakliškių seniūnijos;

| — | Panevėžys rajono savivaldybė: Miežiškių ja Raguvos seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Panevėžys rajono savivaldybė: Miežiškių ja Raguvos seniūnijos;

| — | Šalčininkai rajono savivaldybė: Baltosios Vokės, Pabarės, Dainavos ja Kalesninkų seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Šalčininkai rajono savivaldybė: Baltosios Vokės, Pabarės, Dainavos ja Kalesninkų seniūnijos;

| — | Varėna rajono savivaldybė: Valkininkų, Jakėnų, Matuizų, Varėnos ja Vydenių seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Varėna rajono savivaldybė: Valkininkų, Jakėnų, Matuizų, Varėnos ja Vydenių seniūnijos;

| — | Vilnius rajono savivaldybė: Sudervė ja Dūkštai seniūnija need osad, mis asuvad edela pool maanteest nr 171; |
| --- | --- |

—

Vilnius rajono savivaldybė: Sudervė ja Dūkštai seniūnija need osad, mis asuvad edela pool maanteest nr 171;

| — | Utena rajono savivaldybė: Užpalių, Vyžuonų, Leliūnų seniūnijos; |
| --- | --- |

—

Utena rajono savivaldybė: Užpalių, Vyžuonų, Leliūnų seniūnijos;

| — | Elektrėnai savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Elektrėnai savivaldybė;

| — | Jonava miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Jonava miesto savivaldybė;

| — | Kaišiadorys miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kaišiadorys miesto savivaldybė;

| — | Kupiškis rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kupiškis rajono savivaldybė;

| — | Trakai rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Trakai rajono savivaldybė.

4.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| — | powiat hajnowski: gminy Czyże, Białowieża, Hajnówka (sh Hajnówka linn), Narew ja Narewka. |
| --- | --- |

—

powiat hajnowski: gminy Czyże, Białowieża, Hajnówka (sh Hajnówka linn), Narew ja Narewka.

IV OSA

Itaalia

Järgmised piirkonnad Itaalias:

| — | kõik Sardiinia piirkonnad.“ |
| --- | --- |

—

kõik Sardiinia piirkonnad.“

---

Parandused

| 28.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/56 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/56

---

Komisjoni 17. juuni 2016. aasta rakendusmääruse (EL) 2016/973 (milles käsitletakse tsink bislüsinaadi lubamist söödalisandina kõikide loomaliikide puhul) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 161, 18. juuni 2016
  )

Leheküljel 23 lisa tabeli neljanda veeru „Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod“ neljandas reas

asendatakse

„lüsiini“

järgmisega:

„lüsiinvesinikkloriidi“.

---

| 28.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/56 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/56

---

Komisjoni 15. detsembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2403 (millega kehtestatakse tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise norme ja meetodeid käsitlevad ühised suunised, et tagada laskekõlbmatuks muudetud tulirelvade jäädav kasutuskõlbmatus) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 333, 19. detsember 2015
  )

Leheküljel 66 I lisa I tabeli „Tulirelvade liikide loetelu“ 3. reas ning leheküljel 69 ja 70 I lisa III tabeli „Eri liiki tulirelvade iga olulise osa puhul sooritatavad toimingud“ 3. veerus

asendatakse

„Ühelasulised pikad tulirelvad (löögimehhanismita)“

järgmisega:

„Ühelasulised pikad tulirelvad (mitte lahtimurtavad)“.

Leheküljel 66 I lisa I tabeli „Tulirelvade liikide loetelu“ 4. reas

asendatakse

„Löögimehhanismiga tulirelvad (nt sileraudsed, vintraudsed, kombineeritud, liug-/pöördlukuga, lühikesed ja pikad tulirelvad)“

järgmisega:

„Lahtimurtavad tulirelvad (nt sileraudsed, vintraudsed, kombineeritud, liug-/pöördlukuga, lühikesed ja pikad tulirelvad)“.

Leheküljel 66 I lisa II tabeli „Iga osa puhul tehtavad konkreetsed toimingud“ teises veerus

asendatakse

| „1.1. | Kui relvaraud on kinnitatud raamile (1), fikseerida relvaraud mehhanismi külge karastatud terasest tihvtiga (läbimõõduga > 50 % padrunipesast, vähemalt 4,5 mm) läbi padrunipesa ja raami. Tihvt tuleb kohale keevitada (2).“ |
| --- | --- |

„1.1.

järgmisega:

| „1.1. | Kui relvaraud on kinnitatud raamile (1), fikseerida relvaraud raua kinnitusdetaili (raamimuhvi) külge karastatud terasest tihvtiga (läbimõõduga > 50 % padrunipesast, vähemalt 4,5 mm) läbi padrunipesa ja raami. Tihvt tuleb kohale keevitada (2).“ |
| --- | --- |

„1.1.

Leheküljel 66 I lisa II tabeli „Iga osa puhul tehtavad konkreetsed toimingud“ teises veerus

asendatakse

| „1.2. | Kui relvaraud on kinnitamata, lõigata pikisuunaline ava kogu padrunipesa seina ulatuses (laiusega > 

  kaliibrist ja maksimaalselt 8 mm) ja keevitada relvarauda polt või varras padrunipesa algusest (pikkusega ≥ 2/3 trumli pikkusest).“ |
| --- | --- |

„1.2.

järgmisega:

| „1.2. | Kui relvaraud on kinnitamata, lõigata pikisuunaline ava kogu padrunipesa seina ulatuses (laiusega > 

  kaliibrist ja maksimaalselt 8 mm) ja keevitada relvarauda polt või varras padrunipesa algusest (pikkusega ≥ 2/3 relvaraua pikkusest).“ |
| --- | --- |

„1.2.

Leheküljel 67 I lisa II tabeli „Iga osa puhul tehtavad konkreetsed toimingud“ teises veerus

asendatakse

| „6.3. | Keevitada kinni vinnastus- ja päästemehhanism, võimaluse korral koos raamiga. Kui raamiga keevitamine ei ole võimalik, eemaldada vinnastus- ja päästemehhanism ja täita tühi ruum asjakohaselt (nt liimides sellesse sobiva osa või täites selle epoksüvaiguga).“ |
| --- | --- |

„6.3.

järgmisega:

| „6.3. | Keevitada omavahel kokku vinnastus- ja päästemehhanismi liikuvad osad, võimaluse korral ka raami külge. Kui raami külge keevitamine ei ole võimalik, eemaldada vinnastus- ja päästemehhanism ja täita tühi ruum asjakohaselt (nt liimides sellesse sobiva osa või täites selle epoksüvaiguga).“ |
| --- | --- |

„6.3.

Leheküljel 69 ja 70 I lisa III tabeli „Eri liiki tulirelvade iga olulise osa puhul sooritatavad toimingud“ 4. veerus

asendatakse

„Löögimehhanismiga (sileraudsed, vintraudsed, kombineeritud)“

järgmisega:

„Lahtimurtavad (sileraudsed, vintraudsed, kombineeritud)“.

---