# Euroopa Liidu L 186/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 186 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik9. juuli 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 186

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik9. juuli 2016

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2016/1112, 6. juuli 2016, täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Tuneesiale | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2016/1112, 6. juuli 2016, täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Tuneesiale

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1113, 8. juuli 2016, millega muudetakse 248. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu | 9 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1114, 8. juuli 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 11 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/1115, 7. juuli 2016, millega kehtestatakse Euroopa Kemikaaliameti jaoks ühtne vorm teabe esitamiseks menetluste toimimise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 649/2012 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 4141 all) | 13 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/1116, 7. juuli 2016, millega muudetakse rakendusotsuseid (EL) 2015/1500 ja (EL) 2015/2055 seoses Kreekas nodulaarse dermatiidi vastu võetavate kaitsemeetmete ja vaktsineerimisega
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 4157 all)

   (
  1
  ) | 24 |
| | | SOOVITUSED |
| | * | Komisjoni soovitus (EL) 2016/1117, 15. juuni 2016, mis on adresseeritud Kreeka Vabariigile ja milles käsitletakse konkreetseid kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 kohaselt | 28 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Ühenduse ja Šveitsi maismaatranspordi ühiskomitee otsus nr 1/2016, 10. juuni 2016, sõidukite maksustamissüsteemi kohta Šveitsis alates 1. jaanuarist 2017 [2016/1118] | 36 |
| | * | Ühenduse ja Šveitsi maismaatranspordi ühiskomitee otsus nr 2/2016, 10. juuni 2016, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkuleppe 1. lisa [2016/1119] | 38 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1113, 8. juuli 2016, millega muudetakse 248. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

9

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/1114, 8. juuli 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

11

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/1115, 7. juuli 2016, millega kehtestatakse Euroopa Kemikaaliameti jaoks ühtne vorm teabe esitamiseks menetluste toimimise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 649/2012 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 4141 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 4141 all)

13

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/1116, 7. juuli 2016, millega muudetakse rakendusotsuseid (EL) 2015/1500 ja (EL) 2015/2055 seoses Kreekas nodulaarse dermatiidi vastu võetavate kaitsemeetmete ja vaktsineerimisega
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 4157 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 4157 all)

1

24

SOOVITUSED

*

Komisjoni soovitus (EL) 2016/1117, 15. juuni 2016, mis on adresseeritud Kreeka Vabariigile ja milles käsitletakse konkreetseid kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 kohaselt

28

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Ühenduse ja Šveitsi maismaatranspordi ühiskomitee otsus nr 1/2016, 10. juuni 2016, sõidukite maksustamissüsteemi kohta Šveitsis alates 1. jaanuarist 2017 [2016/1118]

36

*

Ühenduse ja Šveitsi maismaatranspordi ühiskomitee otsus nr 2/2016, 10. juuni 2016, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkuleppe 1. lisa [2016/1119]

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 9.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 186/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 186/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/1112,

6. juuli 2016,

täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Tuneesiale

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 212 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu (edaspidi „liit“) ja Tuneesia Vabariigi (edaspidi „Tuneesia“) vaheliste suhete alus on Euroopa naabruspoliitika. Tuneesia oli esimene Vahemere lõunapiirkonna riik, kes sõlmis 17. juulil 1995 liiduga assotsieerimislepingu, (2) mis jõustus 1. märtsil 1998. Kõnealuse lepingu kohaselt viis Tuneesia 2008. aastal lõpule tööstustoodangu tariifide kaotamise, saades seega esimeseks Vahemere piirkonna riigiks, kes lõi liiduga vabakaubanduspiirkonna. Kahepoolset poliitilist dialoogi ja majanduskoostööd on edasi arendatud Euroopa naabruspoliitika tegevuskavade raames, millest viimane hõlmab perioodi 2013–2017. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu (edaspidi „liit“) ja Tuneesia Vabariigi (edaspidi „Tuneesia“) vaheliste suhete alus on Euroopa naabruspoliitika. Tuneesia oli esimene Vahemere lõunapiirkonna riik, kes sõlmis 17. juulil 1995 liiduga assotsieerimislepingu, (2) mis jõustus 1. märtsil 1998. Kõnealuse lepingu kohaselt viis Tuneesia 2008. aastal lõpule tööstustoodangu tariifide kaotamise, saades seega esimeseks Vahemere piirkonna riigiks, kes lõi liiduga vabakaubanduspiirkonna. Kahepoolset poliitilist dialoogi ja majanduskoostööd on edasi arendatud Euroopa naabruspoliitika tegevuskavade raames, millest viimane hõlmab perioodi 2013–2017.

| (2) | Pärast revolutsiooni ja president Ben Ali võimult kukutamist 14. jaanuaril 2011 toimusid 23. oktoobril 2011 Tuneesia esimesed vabad ja demokraatlikud valimised. Uus põhiseadus võeti vastu 2014. aasta jaanuaris ja 2014. aasta neljandas kvartalis toimusid presidendivalimised, kusjuures peamised poliitilised jõud tegid ühiseid jõupingutusi, et reforme jätkata ja liikuda täieliku demokraatliku süsteemi poole. |
| --- | --- |

(2)

Pärast revolutsiooni ja president Ben Ali võimult kukutamist 14. jaanuaril 2011 toimusid 23. oktoobril 2011 Tuneesia esimesed vabad ja demokraatlikud valimised. Uus põhiseadus võeti vastu 2014. aasta jaanuaris ja 2014. aasta neljandas kvartalis toimusid presidendivalimised, kusjuures peamised poliitilised jõud tegid ühiseid jõupingutusi, et reforme jätkata ja liikuda täieliku demokraatliku süsteemi poole.

| (3) | Paralleelselt kõnealuse poliitilise ülemineku protsessiga on Tuneesia majandus saanud kannatada pidevate riigisiseste rahutuste, piirkondliku ebastabiilsuse (sh Liibüa konflikti mõju) ja nõrga rahvusvahelise keskkonna (eriti liidus kui Tuneesia peamises kaubanduspartneris) tõttu. Need ebasoodsad suundumused on oluliselt nõrgendanud riigi edusamme, samuti eelarvepositsiooni ja maksebilansi positsiooni. |
| --- | --- |

(3)

Paralleelselt kõnealuse poliitilise ülemineku protsessiga on Tuneesia majandus saanud kannatada pidevate riigisiseste rahutuste, piirkondliku ebastabiilsuse (sh Liibüa konflikti mõju) ja nõrga rahvusvahelise keskkonna (eriti liidus kui Tuneesia peamises kaubanduspartneris) tõttu. Need ebasoodsad suundumused on oluliselt nõrgendanud riigi edusamme, samuti eelarvepositsiooni ja maksebilansi positsiooni.

| (4) | Alates 2011. aastast on liit pärast Tuneesias aset leidnud poliitilisi muutusi korduvalt kinnitanud kindlat soovi Tuneesiat majanduse ja poliitika reformimisel toetada. Liit on suurendanud Tuneesiale antavat rahalist toetust, tugevdades paljudes valdkondades koostööd, sh kodanikuühiskonna, valimissüsteemi, julgeoleku, regionaalse arengu ning sotsiaal- ja majandusreformide vallas. Lisaks on liit pakkunud välja võimaluse sõlmida põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna leping, milleks 2014. aasta oktoobris algatati läbirääkimised. |
| --- | --- |

(4)

Alates 2011. aastast on liit pärast Tuneesias aset leidnud poliitilisi muutusi korduvalt kinnitanud kindlat soovi Tuneesiat majanduse ja poliitika reformimisel toetada. Liit on suurendanud Tuneesiale antavat rahalist toetust, tugevdades paljudes valdkondades koostööd, sh kodanikuühiskonna, valimissüsteemi, julgeoleku, regionaalse arengu ning sotsiaal- ja majandusreformide vallas. Lisaks on liit pakkunud välja võimaluse sõlmida põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna leping, milleks 2014. aasta oktoobris algatati läbirääkimised.

| (5) | Selle keeruka majandus- ja finantstausta juures leppisid Tuneesia ametiasutused ja Rahvusvaheline Valuutafond (IMF, International Monetary Fund) 2013. aasta aprillis kokku kolmeaastases mitte-ennetavas tugilaenus, mille maht on 1 146 miljonit SDRi (Special Drawing Rights, IMFi arvestusühikud), et toetada Tuneesia majanduslikku kohandamis- ja reformiprogrammi, mida seejärel pikendati kuni 2015. aasta lõpuni. Kokku on IMFi programmi raames pärast kuut programmi läbivaatamist välja võetud 1 500 miljonit USA dollarit. |
| --- | --- |

(5)

Selle keeruka majandus- ja finantstausta juures leppisid Tuneesia ametiasutused ja Rahvusvaheline Valuutafond (IMF, International Monetary Fund) 2013. aasta aprillis kokku kolmeaastases mitte-ennetavas tugilaenus, mille maht on 1 146 miljonit SDRi (Special Drawing Rights, IMFi arvestusühikud), et toetada Tuneesia majanduslikku kohandamis- ja reformiprogrammi, mida seejärel pikendati kuni 2015. aasta lõpuni. Kokku on IMFi programmi raames pärast kuut programmi läbivaatamist välja võetud 1 500 miljonit USA dollarit.

| (6) | Tuneesia taotles 2013. aasta augustis liidult täiendavat makromajandusliku finantsabi. Sellest tulenevalt võeti 2014. aasta mais vastu otsus laenudena antava makromajandusliku finantsabi kohta summas 300 miljonit eurot (MFA-I) (3). MFA-I poliitilisi tingimusi sisaldav vastastikuse mõistmise memorandum jõustus 4. märtsil 2015. Pärast kokkulepitud poliitikameetmete rakendamist maksti MFA-I esimene osa välja 7. mail 2015 ja teine osa 1. detsembril 2015. |
| --- | --- |

(6)

Tuneesia taotles 2013. aasta augustis liidult täiendavat makromajandusliku finantsabi. Sellest tulenevalt võeti 2014. aasta mais vastu otsus laenudena antava makromajandusliku finantsabi kohta summas 300 miljonit eurot (MFA-I) (3). MFA-I poliitilisi tingimusi sisaldav vastastikuse mõistmise memorandum jõustus 4. märtsil 2015. Pärast kokkulepitud poliitikameetmete rakendamist maksti MFA-I esimene osa välja 7. mail 2015 ja teine osa 1. detsembril 2015.

| (7) | Aastatel 2011–2015 andis liit oma tavapärase koostööprogrammi raames Tuneesia majanduslikule ja poliitilisele reformikavale 524 miljonit eurot toetust. Lisaks eraldati Tuneesiale 2011.–2013. aastal partnerluse, reformi ja kaasava majanduskasvu toetuse programmist 155 miljonit eurot ning 2014.–2015. aastal katusprogrammist 122 miljonit eurot. Samuti on Euroopa Investeerimispank alates 2011. aastast andnud laene kokku summas 1 338 mijonit eurot. |
| --- | --- |

(7)

Aastatel 2011–2015 andis liit oma tavapärase koostööprogrammi raames Tuneesia majanduslikule ja poliitilisele reformikavale 524 miljonit eurot toetust. Lisaks eraldati Tuneesiale 2011.–2013. aastal partnerluse, reformi ja kaasava majanduskasvu toetuse programmist 155 miljonit eurot ning 2014.–2015. aastal katusprogrammist 122 miljonit eurot. Samuti on Euroopa Investeerimispank alates 2011. aastast andnud laene kokku summas 1 338 mijonit eurot.

| (8) | 2015. aastal mõjutas Tuneesia majandust märkimisväärselt mitu terrorirünnakut, mis olid suunatud mitme olulise sektori (nagu turism ja transport) vastu ning millega sooviti häirida riigi poliitilist konsolideerimist. Need rünnakud mõjusid negatiivselt Tuneesia tärkavale majanduskasvule. Koosmõjus püsiva piirkondliku ebastabiilsusega (sh Liibüa konflikti taaspuhkemine) ning kuna Euroopa ja ülemaailmne majanduskeskkond ei ole veel taastunud, on need sündmused võimendanud Tuneesia maksebilansi ja eelarvepositsiooni haavatavust. Selle tulemusel on tekkinud märkimisväärsed välisrahastamis- ja eelarvepuudujäägid. |
| --- | --- |

(8)

2015. aastal mõjutas Tuneesia majandust märkimisväärselt mitu terrorirünnakut, mis olid suunatud mitme olulise sektori (nagu turism ja transport) vastu ning millega sooviti häirida riigi poliitilist konsolideerimist. Need rünnakud mõjusid negatiivselt Tuneesia tärkavale majanduskasvule. Koosmõjus püsiva piirkondliku ebastabiilsusega (sh Liibüa konflikti taaspuhkemine) ning kuna Euroopa ja ülemaailmne majanduskeskkond ei ole veel taastunud, on need sündmused võimendanud Tuneesia maksebilansi ja eelarvepositsiooni haavatavust. Selle tulemusel on tekkinud märkimisväärsed välisrahastamis- ja eelarvepuudujäägid.

| (9) | Selles keerukas olukorras on liit taas kinnitanud valmisolekut Tuneesiat majanduse ja poliitika reformimisel toetada. Konkreetselt väljendati valmisolekut liidu ja Tuneesia assotsiatsiooninõukogu kohtumise järeldustes 2015. aasta märtsis, samuti nõukogu 20. juuli 2015. aasta järeldustes pärast 2015. aasta juuni terrorirünnakuid Sousse'i lähistel. Liidu poliitiline ja majanduslik toetus Tuneesia reformiprotsessile on kooskõlas Euroopa naabruspoliitika kontekstis kehtestatud liidu poliitikaga Vahemere lõunapiirkonna suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Selles keerukas olukorras on liit taas kinnitanud valmisolekut Tuneesiat majanduse ja poliitika reformimisel toetada. Konkreetselt väljendati valmisolekut liidu ja Tuneesia assotsiatsiooninõukogu kohtumise järeldustes 2015. aasta märtsis, samuti nõukogu 20. juuli 2015. aasta järeldustes pärast 2015. aasta juuni terrorirünnakuid Sousse'i lähistel. Liidu poliitiline ja majanduslik toetus Tuneesia reformiprotsessile on kooskõlas Euroopa naabruspoliitika kontekstis kehtestatud liidu poliitikaga Vahemere lõunapiirkonna suhtes.

| (10) | Tuneesia majandusliku ja finantsolukorra halvenemise järel on IMF ja Tuneesia alustanud kõnelusi järgmise kokkuleppe üle, millega eraldataks eelnevast suurem summa näiteks laiendatud rahastamisvahendina („IMFi programm“), mis tõenäoliselt hõlmaks nelja aastat alates 2016. aasta kevadest. Uue IMFi programmi eesmärk oleks leevendada Tuneesia lühiajalisi maksebilansi probleeme, kutsudes samas üles rakendama jõulisi kohandamismeetmeid. |
| --- | --- |

(10)

Tuneesia majandusliku ja finantsolukorra halvenemise järel on IMF ja Tuneesia alustanud kõnelusi järgmise kokkuleppe üle, millega eraldataks eelnevast suurem summa näiteks laiendatud rahastamisvahendina („IMFi programm“), mis tõenäoliselt hõlmaks nelja aastat alates 2016. aasta kevadest. Uue IMFi programmi eesmärk oleks leevendada Tuneesia lühiajalisi maksebilansi probleeme, kutsudes samas üles rakendama jõulisi kohandamismeetmeid.

| (11) | Halveneva majandusolukorra ja tulevikuväljavaate tõttu palus Tuneesia 2015. aasta augustis liidult täiendavat makromajanduslikku finantsabi. |
| --- | --- |

(11)

Halveneva majandusolukorra ja tulevikuväljavaate tõttu palus Tuneesia 2015. aasta augustis liidult täiendavat makromajanduslikku finantsabi.

| (12) | Arvestades, et Euroopa naabruspoliitika hõlmab Tuneesiat, peaks tal olema õigus saada liidu makromajanduslikku finantsabi. |
| --- | --- |

(12)

Arvestades, et Euroopa naabruspoliitika hõlmab Tuneesiat, peaks tal olema õigus saada liidu makromajanduslikku finantsabi.

| (13) | Liidu antav makromajanduslik finantsabi peaks olema erandlik rahastamisvahend, millega antakse tingimusteta ja sihtotstarbeta maksebilansi toetust, mille eesmärk on aidata rahuldada abisaaja kiireloomulist välisrahastamise vajadust ja millega peaks kaasnema poliitilise programmi rakendamine, mis hõlmaks lähiajal maksebilansi olukorra parandamiseks võetavaid tõhusaid kohandamis- ja struktuurireformimeetmeid. |
| --- | --- |

(13)

Liidu antav makromajanduslik finantsabi peaks olema erandlik rahastamisvahend, millega antakse tingimusteta ja sihtotstarbeta maksebilansi toetust, mille eesmärk on aidata rahuldada abisaaja kiireloomulist välisrahastamise vajadust ja millega peaks kaasnema poliitilise programmi rakendamine, mis hõlmaks lähiajal maksebilansi olukorra parandamiseks võetavaid tõhusaid kohandamis- ja struktuurireformimeetmeid.

| (14) | Pidades silmas asjaolu, et Tuneesia maksebilansis on jätkuvalt märkimisväärne välisrahastuse puudujääk ka pärast IMFi ja teiste mitmepoolsete institutsioonide ressursside eraldamist, on liidu makromajanduslik finantsabi Tuneesiale praeguses erandlikus olukorras asjakohane, et toetada majanduse stabiliseerimist koostoimes IMFi programmiga. Liidu makromajanduslik finantsabi toetaks Tuneesia majanduse stabiliseerimist ja struktuurireformikava, täiendades IMFi rahastamisvahendeid. |
| --- | --- |

(14)

Pidades silmas asjaolu, et Tuneesia maksebilansis on jätkuvalt märkimisväärne välisrahastuse puudujääk ka pärast IMFi ja teiste mitmepoolsete institutsioonide ressursside eraldamist, on liidu makromajanduslik finantsabi Tuneesiale praeguses erandlikus olukorras asjakohane, et toetada majanduse stabiliseerimist koostoimes IMFi programmiga. Liidu makromajanduslik finantsabi toetaks Tuneesia majanduse stabiliseerimist ja struktuurireformikava, täiendades IMFi rahastamisvahendeid.

| (15) | Liidu makromajandusliku finantsabi eesmärk peaks olema toetada jätkusuutliku välisrahastamise taastamist Tuneesias, toetades seeläbi Tuneesia majanduslikku ja sotsiaalset arengut. |
| --- | --- |

(15)

Liidu makromajandusliku finantsabi eesmärk peaks olema toetada jätkusuutliku välisrahastamise taastamist Tuneesias, toetades seeläbi Tuneesia majanduslikku ja sotsiaalset arengut.

| (16) | Liidu makromajandusliku finantsabi suuruse kindlaksmääramisel võetakse aluseks terviklikud kvantitatiivsed hinnangud Tuneesia täiendavale vajadusele välisrahastuse järele, ja arvesse võetakse Tuneesia suutlikkust end rahastada omavahenditest, eelkõige tema käsutuses olevatest rahvusvahelistest reservidest. Liidu makromajanduslik finantsabi peaks täiendama IMFi ja Maailmapanga programme ja ressursse. Makromajandusliku finantsabi suuruse kindlaksmääramisel võetakse samuti arvesse mitmepoolsete rahastajate eeldatavat rahalist panust ja vajadust tagada koormuse õiglane jagunemine liidu ja muude rahastajate vahel, Tuneesias juba kasutatavaid liidu muid välisrahastamisvahendeid ning liidu osalemisega saavutatavat lisandväärtust. |
| --- | --- |

(16)

Liidu makromajandusliku finantsabi suuruse kindlaksmääramisel võetakse aluseks terviklikud kvantitatiivsed hinnangud Tuneesia täiendavale vajadusele välisrahastuse järele, ja arvesse võetakse Tuneesia suutlikkust end rahastada omavahenditest, eelkõige tema käsutuses olevatest rahvusvahelistest reservidest. Liidu makromajanduslik finantsabi peaks täiendama IMFi ja Maailmapanga programme ja ressursse. Makromajandusliku finantsabi suuruse kindlaksmääramisel võetakse samuti arvesse mitmepoolsete rahastajate eeldatavat rahalist panust ja vajadust tagada koormuse õiglane jagunemine liidu ja muude rahastajate vahel, Tuneesias juba kasutatavaid liidu muid välisrahastamisvahendeid ning liidu osalemisega saavutatavat lisandväärtust.

| (17) | Komisjon peaks tagama, et liidu makromajanduslik finantsabi oleks õiguslikult ja olemuslikult kooskõlas välistegevuse eri valdkondade peamiste põhimõtete, eesmärkide ja meetmetega ning liidu muu asjaomase poliitikaga. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon peaks tagama, et liidu makromajanduslik finantsabi oleks õiguslikult ja olemuslikult kooskõlas välistegevuse eri valdkondade peamiste põhimõtete, eesmärkide ja meetmetega ning liidu muu asjaomase poliitikaga.

| (18) | Liidu makromajanduslik finantsabi peaks toetama liidu välispoliitikat Tuneesia suhtes. Komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus peaksid tegema makromajandusliku finantsabi andmise käigus tihedat koostööd, et kooskõlastada liidu välispoliitikat ja tagada selle järjepidevus. |
| --- | --- |

(18)

Liidu makromajanduslik finantsabi peaks toetama liidu välispoliitikat Tuneesia suhtes. Komisjoni talitused ja Euroopa välisteenistus peaksid tegema makromajandusliku finantsabi andmise käigus tihedat koostööd, et kooskõlastada liidu välispoliitikat ja tagada selle järjepidevus.

| (19) | Liidu makromajanduslik finantsabi peaks toetama Tuneesia pühendumist väärtustele, mis on liiduga ühised, sealhulgas demokraatiale, õigusriigi põhimõtte järgimisele, heale valitsemistavale, inimõiguste austamisele, säästvale arengule ja vaesuse vähendamisele, ning ka tema pühendumist avatud, eeskirju järgiva ja õiglase kaubanduse põhimõtetele. |
| --- | --- |

(19)

Liidu makromajanduslik finantsabi peaks toetama Tuneesia pühendumist väärtustele, mis on liiduga ühised, sealhulgas demokraatiale, õigusriigi põhimõtte järgimisele, heale valitsemistavale, inimõiguste austamisele, säästvale arengule ja vaesuse vähendamisele, ning ka tema pühendumist avatud, eeskirju järgiva ja õiglase kaubanduse põhimõtetele.

| (20) | Liidu makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimus peaks olema see, et Tuneesia järgib tõhusaid demokraatlikke mehhanisme, nagu parlamentaarne mitmeparteisüsteem, ja õigusriigi põhimõtet ning tagab inimõiguste austamise. Lisaks peaksid liidu makromajandusliku finantsabi konkreetsed eesmärgid suurendama Tuneesias riigi rahanduse juhtimise süsteemide tõhusust ja läbipaistvust ja nendega seotud aruandekohustusi ning soodustama jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamisele, töökohtade loomisele ja eelarve konsolideerimisele suunatud struktuurireforme. Komisjon ja Euroopa välisteenistus peaksid korrapäraselt jälgima nii eeltingimuste täitmist kui ka kõnealuste eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(20)

Liidu makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimus peaks olema see, et Tuneesia järgib tõhusaid demokraatlikke mehhanisme, nagu parlamentaarne mitmeparteisüsteem, ja õigusriigi põhimõtet ning tagab inimõiguste austamise. Lisaks peaksid liidu makromajandusliku finantsabi konkreetsed eesmärgid suurendama Tuneesias riigi rahanduse juhtimise süsteemide tõhusust ja läbipaistvust ja nendega seotud aruandekohustusi ning soodustama jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamisele, töökohtade loomisele ja eelarve konsolideerimisele suunatud struktuurireforme. Komisjon ja Euroopa välisteenistus peaksid korrapäraselt jälgima nii eeltingimuste täitmist kui ka kõnealuste eesmärkide saavutamist.

| (21) | Selleks et tagada liidu makromajandusliku finantsabiga seotud liidu finantshuvide tõhus kaitse, peaks Tuneesia võtma asjakohaseid meetmeid kõnealuse abiga seotud pettuste, korruptsiooni ja muude rikkumiste ärahoidmiseks ja tõkestamiseks. Lisaks tuleks sätestada, et komisjon viib läbi kontrolle ja kontrollikoda auditeid. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et tagada liidu makromajandusliku finantsabiga seotud liidu finantshuvide tõhus kaitse, peaks Tuneesia võtma asjakohaseid meetmeid kõnealuse abiga seotud pettuste, korruptsiooni ja muude rikkumiste ärahoidmiseks ja tõkestamiseks. Lisaks tuleks sätestada, et komisjon viib läbi kontrolle ja kontrollikoda auditeid.

| (22) | Liidu makromajandusliku finantsabi andmisega ei piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu kui eelarvepädevate institutsioonide volitusi. |
| --- | --- |

(22)

Liidu makromajandusliku finantsabi andmisega ei piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu kui eelarvepädevate institutsioonide volitusi.

| (23) | Makromajandusliku finantsabi jaoks vajalike eraldiste suurus peaks olema kooskõlas mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud eelarveassigneeringutega. |
| --- | --- |

(23)

Makromajandusliku finantsabi jaoks vajalike eraldiste suurus peaks olema kooskõlas mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud eelarveassigneeringutega.

| (24) | Liidu makromajandusliku finantsabi andmist peaks korraldama komisjon. Selleks, et Euroopa Parlament ja nõukogu saaksid jälgida käesoleva otsuse rakendamist, peaks komisjon neid korrapäraselt teavitama abiga seotud asjade käigust ning edastama neile asjakohased dokumendid. |
| --- | --- |

(24)

Liidu makromajandusliku finantsabi andmist peaks korraldama komisjon. Selleks, et Euroopa Parlament ja nõukogu saaksid jälgida käesoleva otsuse rakendamist, peaks komisjon neid korrapäraselt teavitama abiga seotud asjade käigust ning edastama neile asjakohased dokumendid.

| (25) | Selleks et tagada käesoleva otsuse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 182/2011 (4). |
| --- | --- |

(25)

Selleks et tagada käesoleva otsuse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 182/2011 (4).

| (26) | Liidu makromajandusliku finantsabi suhtes tuleks kohaldada majanduspoliitilisi tingimusi, mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis. Selleks et tagada ühetaolised rakendamistingimused ja tõhusus, tuleks komisjonile anda volitused pidada Tuneesia ametivõimudega kõnealuste tingimuste üle läbirääkimisi liikmesriikide esindajate komitee järelevalve all kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. Kõnealuse määruse kohaselt peaks üldreeglina kohaldama nõuandemenetlust kõikidel juhtudel, mida ei ole nimetatud määruses sätestatud. Võttes arvesse asjaolu, et üle 90 miljoni euro suurusel abil võib olla oluline mõju, on nii mahukate tehingute puhul asjakohane kasutada kontrollimenetlust. Pidades silmas Tuneesiale antava liidu makromajandusliku finantsabi suurust, tuleks vastastikuse mõistmise memorandumi vastuvõtmise ning abi vähendamise, peatamise või tühistamise suhtes kohaldada kontrollimenetlust, |
| --- | --- |

(26)

Liidu makromajandusliku finantsabi suhtes tuleks kohaldada majanduspoliitilisi tingimusi, mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis. Selleks et tagada ühetaolised rakendamistingimused ja tõhusus, tuleks komisjonile anda volitused pidada Tuneesia ametivõimudega kõnealuste tingimuste üle läbirääkimisi liikmesriikide esindajate komitee järelevalve all kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. Kõnealuse määruse kohaselt peaks üldreeglina kohaldama nõuandemenetlust kõikidel juhtudel, mida ei ole nimetatud määruses sätestatud. Võttes arvesse asjaolu, et üle 90 miljoni euro suurusel abil võib olla oluline mõju, on nii mahukate tehingute puhul asjakohane kasutada kontrollimenetlust. Pidades silmas Tuneesiale antava liidu makromajandusliku finantsabi suurust, tuleks vastastikuse mõistmise memorandumi vastuvõtmise ning abi vähendamise, peatamise või tühistamise suhtes kohaldada kontrollimenetlust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Liit annab Tuneesiale maksimaalselt 500 miljonit eurot makromajanduslikku finantsabi (edaspidi „liidu makromajanduslik finantsabi“), et toetada Tuneesia majanduse stabiliseerimist ja põhjalikku reformikava. Abi aitab katta Tuneesia maksebilansi vajadusi, mis on kindlaks määratud IMFi programmis.

2.   Kogu liidu makromajanduslik finantsabi antakse Tuneesiale laenudena. Komisjoni volitatakse laenama liidu nimel vajalikud rahalised vahendid kapitaliturgudelt või finantseerimisasutustelt ja laenama need edasi Tuneesiale. Laenude keskmine maksimaalne tähtaeg on 15 aastat.

3.   Liidu makromajandusliku finantsabi andmist korraldab komisjon kooskõlas IMFi ja Tuneesia vahel sõlmitud kokkulepete ja ühiste arusaamadega ning ELi-Tuneesia assotsieerimislepingus sätestatud majandusreformide peamiste põhimõtete ja eesmärkidega. Komisjon teavitab korrapäraselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu liidu makromajandusliku finantsabiga, sh abi väljamaksetega seotud suundumustest ning esitab kõnealustele institutsioonidele õigel ajal asjakohased dokumendid.

4.   Liidu makromajanduslikku finantsabi on võimalik saada kahe ja poole aasta jooksul alates esimesest päevast pärast artikli 3 lõikes 1 osutatud vastastikuse mõistmise memorandumi jõustumist.

5.   Kui Tuneesia rahastamisvajadus väheneb liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksete perioodil olulisel määral võrreldes algsete prognoosidega, vähendab komisjon antava abi summat või peatab või tühistab abi andmise, kasutades artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlust.

Artikkel 2

1.   Liidu makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimus on see, et Tuneesia rakendab tõhusaid demokraatlikke mehhanisme, nagu parlamentaarne mitmeparteisüsteem, ja õigusriigi põhimõtet ning tagab inimõiguste austamise.

2.   Komisjon ja Euroopa välisteenistus jälgivad lõikes 1 sätestatud eeltingimuse täitmist kogu liidu makromajandusliku finantsabi andmise perioodi jooksul.

3.   Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse kooskõlas nõukogu otsusega 2010/427/EL (5).

Artikkel 3

1.   Komisjon lepib artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlust järgides Tuneesia ametiasutustega kokku liidu makromajandusliku finantsabi andmise eelduseks olevad ning sõnaselgelt kindlaks määratud majanduspoliitilised ja finantstingimused, milles keskendutakse struktuurireformidele ja riigi rahanduse usaldusväärsusele ning mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis (edaspidi „vastastikuse mõistmise memorandum“). Vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitilised ja finantstingimused peavad olema kooskõlas artikli 1 lõikes 3 osutatud kokkulepete ja ühiste arusaamadega, sealhulgas Tuneesia poolt IMFi toetusel rakendatavate makromajandusliku kohandamise ja struktuurireformi programmidega.

2.   Lõikes 1 osutatud tingimuste eesmärk on eelkõige suurendada Tuneesias riigi rahanduse juhtimise süsteemide, sealhulgas liidu makromajandusliku finantsabi kasutamise tõhusust ja läbipaistvust ning nendega seotud aruandekohustusi. Poliitikameetmete väljatöötamisel tuleb nõuetekohaselt arvestada ka turgude vastastikusel avamisel tehtavaid edusamme, eeskirjadel põhineva ja õiglase kaubanduse arengut ning liidu välispoliitika muid prioriteete. Kõnealuste eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude üle teostab komisjon korrapärast järelevalvet.

3.   Liidu makromajandusliku finantsabi üksikasjalikud finantstingimused sätestatakse laenulepingus, mille sõlmivad komisjon ja Tuneesia ametiasutused.

4.   Komisjon kontrollib korrapäraselt, et artikli 4 lõikes 3 osutatud tingimused oleksid jätkuvalt täidetud, sealhulgas kontrollib komisjon Tuneesia majanduspoliitika vastavust liidu makromajandusliku finantsabi eesmärkidele. Seejuures teeb komisjon tihedat koostööd IMFi ja Maailmapanga ning vajaduse korral Euroopa Parlamendi ja nõukoguga.

Artikkel 4

1.   Komisjon annab liidu makromajanduslikku finantsabi lõikes 3 sätestatud tingimuste kohaselt kolme laenumaksena. Iga osamakse suurus määratakse kindlaks vastastikuse mõistmise memorandumis.

2.   Liidu makromajanduslik finantsabi tuleb vajaduse korral eraldada vastavalt nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (6).

3.   Komisjon teeb otsuse osamaksed välja maksta kõikide järgmiste tingimuste täitmise korral:

| a) | artiklis 2 sätestatud eeltingimus; |
| --- | --- |

a)

artiklis 2 sätestatud eeltingimus;

| b) | poliitilise programmi jätkuv ja rahuldav elluviimine, mis hõlmab tugevaid kohandamis- ja struktuurireformimeetmeid, mida toetab IMFi mitte-ennetav krediidikokkulepe, ja |
| --- | --- |

b)

poliitilise programmi jätkuv ja rahuldav elluviimine, mis hõlmab tugevaid kohandamis- ja struktuurireformimeetmeid, mida toetab IMFi mitte-ennetav krediidikokkulepe, ja

| c) | vastastikuse mõistmise memorandumis kokku lepitud majanduspoliitiliste ja finantstingimuste rahuldav rakendamine. |
| --- | --- |

c)

vastastikuse mõistmise memorandumis kokku lepitud majanduspoliitiliste ja finantstingimuste rahuldav rakendamine.

Teine osamakse tehakse reeglina kõige varem kolm kuud pärast esimese osamakse tegemist. Kolmas osamakse tehakse reeglina kõige varem kolm kuud pärast teise osamakse tegemist.

4.   Kui lõike 3 esimeses lõigus sätestatud tingimused ei ole järjepidevalt täidetud, peatab või tühistab komisjon ajutiselt liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksed. Sellisel juhul teavitab komisjon Euroopa Parlamenti ja nõukogu peatamise või tühistamise põhjustest.

5.   Liidu makromajanduslik finantsabi makstakse välja Tuneesia keskpangale. Kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumis kokkulepitavate tingimustega ja eeldusel, et täiendav rahastamisvajadus leiab kinnitust, võib liidu rahalised vahendid üle kanda Tuneesia rahandusministeeriumile kui lõplikule abisaajale.

Artikkel 5

1.   Liidu makromajandusliku finantsabiga seotud laenuvõtmis- ja laenuandmistehingud tehakse eurodes ühel ja samal väärtuspäeval ning nende puhul ei kohaldata liidu suhtes laenutähtaegade ümberkujundamist ning nendest ei tulene liidule valuuta- ja intressiriski ega mingeid muid kommertsriske.

2.   Kui asjaolud seda võimaldavad ning kui Tuneesia seda taotleb, võib komisjon võtta vajalikke meetmeid, et tagada laenulepingu tingimustesse varasema tagasimaksmise klausli lisamine ning vastava klausli lisamine ka laenuvõtmistehingute tingimustesse.

3.   Kui asjaolud võimaldavad laenu intressimäära parandamist ning kui Tuneesia seda taotleb, võib komisjon otsustada esialgse laenu täielikult või osaliselt refinantseerida või asjaomased finantstingimused restruktureerida. Refinantseerimine või restruktureerimine toimub kooskõlas lõigetega 1 ja 4 ega põhjusta asjaomase laenu kestuse pikenemist ega refinantseerimise või restruktureerimise kuupäevaks laekumata põhisumma suurenemist.

4.   Tuneesia kannab kõik liidu kulud seoses käesoleva otsuse alusel laenu võtmise ja andmise tehingutega.

5.   Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu lõigetes 2 ja 3 osutatud tehingutega seotud asjade käigust.

Artikkel 6

1.   Liidu makromajanduslikku finantsabi rakendatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 (7) ning komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012 (8).

2.   Liidu makromajandusliku finantsabi rakendamisel kasutatakse otsest haldamist.

3.   Artikli 3 lõikes 3 osutatud Tuneesia ametiasutustega sõlmitav laenuleping sisaldab sätteid, millega:

| a) | tagatakse, et Tuneesia kontrollib korrapäraselt liidu eelarvest eraldatud vahendite nõuetekohast kasutamist, võtab asjakohaseid meetmeid rikkumiste ja pettuste ärahoidmiseks ning vajaduse korral ka õiguslikke meetmeid, et nõuda tagasi kõik käesoleva otsuse alusel antud ebaseaduslikult omastatud rahalised vahendid; |
| --- | --- |

a)

tagatakse, et Tuneesia kontrollib korrapäraselt liidu eelarvest eraldatud vahendite nõuetekohast kasutamist, võtab asjakohaseid meetmeid rikkumiste ja pettuste ärahoidmiseks ning vajaduse korral ka õiguslikke meetmeid, et nõuda tagasi kõik käesoleva otsuse alusel antud ebaseaduslikult omastatud rahalised vahendid;

| b) | tagatakse liidu finantshuvide kaitse ning eelkõige kehtestatakse konkreetsed meetmed liidu makromajanduslikku finantsabi mõjutavate pettuste, korruptsiooni ja muude rikkumiste ärahoidmiseks ja tõkestamiseks, tehes seda vastavalt nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (9) nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013 (11); |
| --- | --- |

b)

tagatakse liidu finantshuvide kaitse ning eelkõige kehtestatakse konkreetsed meetmed liidu makromajanduslikku finantsabi mõjutavate pettuste, korruptsiooni ja muude rikkumiste ärahoidmiseks ja tõkestamiseks, tehes seda vastavalt nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (9) nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013 (11);

| c) | antakse komisjonile, sealhulgas Euroopa Pettustevastasele Ametile, või tema esindajatele sõnaselged volitused kontrollimiste, sealhulgas kohapealsete kontrollide ja uurimiste läbiviimiseks; |
| --- | --- |

c)

antakse komisjonile, sealhulgas Euroopa Pettustevastasele Ametile, või tema esindajatele sõnaselged volitused kontrollimiste, sealhulgas kohapealsete kontrollide ja uurimiste läbiviimiseks;

| d) | antakse komisjonile ja kontrollikojale sõnaselgelt õigus teostada liidu makromajandusliku finantsabi andmise perioodil ja selle järel auditeid, sealhulgas dokumentide auditeid ja kohapealseid auditeid, nagu näiteks tegevuse hindamine; |
| --- | --- |

d)

antakse komisjonile ja kontrollikojale sõnaselgelt õigus teostada liidu makromajandusliku finantsabi andmise perioodil ja selle järel auditeid, sealhulgas dokumentide auditeid ja kohapealseid auditeid, nagu näiteks tegevuse hindamine;

| e) | tagatakse, et liidul on õigus nõuda laenu ennetähtaegset tasumist, kui on kindlaks tehtud, et Tuneesia on liidu makromajandusliku finantsabi haldamise kontekstis olnud seotud mis tahes pettuse või korruptsioonijuhtumiga või mõne muu ebaseadusliku tegevusega, mis kahjustab liidu finantshuve. |
| --- | --- |

e)

tagatakse, et liidul on õigus nõuda laenu ennetähtaegset tasumist, kui on kindlaks tehtud, et Tuneesia on liidu makromajandusliku finantsabi haldamise kontekstis olnud seotud mis tahes pettuse või korruptsioonijuhtumiga või mõne muu ebaseadusliku tegevusega, mis kahjustab liidu finantshuve.

4.   Enne liidu makromajandusliku finantsabi rakendamist korraldab komisjon tegevuse hindamise, et kontrollida Tuneesia finantskorra, haldusmenetluste ning sise- ja väliskontrollimehhanismide usaldusväärsust, kui see on abi andmise seisukohast oluline.

Artikkel 7

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 8

1.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga aasta 30. juuniks aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta eelnenud aastal ja hinnangu sellele. Aruandes

| a) | analüüsitakse liidu makromajandusliku finantsabi rakendamisel tehtud edusamme; |
| --- | --- |

a)

analüüsitakse liidu makromajandusliku finantsabi rakendamisel tehtud edusamme;

| b) | hinnatakse Tuneesia majanduslikku olukorda ja väljavaateid ning edusamme, mida on tehtud artikli 3 lõikes 1 osutatud poliitikameetmete rakendamisel; |
| --- | --- |

b)

hinnatakse Tuneesia majanduslikku olukorda ja väljavaateid ning edusamme, mida on tehtud artikli 3 lõikes 1 osutatud poliitikameetmete rakendamisel;

| c) | näidatakse, et vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitilised tingimused, Tuneesia jooksvad majandus- ja eelarvetulemused ning komisjoni otsus teha liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksed on üksteisega seotud. |
| --- | --- |

c)

näidatakse, et vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud majanduspoliitilised tingimused, Tuneesia jooksvad majandus- ja eelarvetulemused ning komisjoni otsus teha liidu makromajandusliku finantsabi väljamaksed on üksteisega seotud.

2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt kaks aastat pärast artikli 1 lõikes 4 osutatud abiperioodi lõppemist järelhindamise aruande, milles hinnatakse liidu makromajandusliku finantsabi tulemusi ja tõhusust ning seda, mil määral on liidu makromajanduslik finantsabi aidanud kaasa abi eesmärkide saavutamisele.

Artikkel 9

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 6. juuli 2016

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

I. KORČOK

---

(1)  Euroopa Parlamendi 8. juuni 2016. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ning nõukogu 24. juuni 2016. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa-Vahemere piirkonna leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahel (ELT L 278, 21.10.2005, lk 9).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta otsus nr 534/2014/EL makromajandusliku finantsabi andmise kohta Tuneesia Vabariigile (ELT L 151, 21.5.2014, lk 9).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

4

(5)  Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsus 2010/427/EL, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (ELT L 201, 3.8.2010, lk 30).

5

(6)  Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta (ELT L 145, 10.6.2009, lk 10).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

7

(8)  Komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

8

(9)  Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95, Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1).

9

(10)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

11

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus

Otsus võetakse vastu piiramata ühisavaldust, mis võeti vastu koos Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 778/2013/EL täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Gruusiale, mida tuleb endiselt pidada aluseks kõikidele Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustele, millega antakse makromajanduslikku finantsabi kolmandatele riikidele ja territooriumidele.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 9.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 186/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 186/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1113,

8. juuli 2016,

millega muudetakse 248. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 5. juulil 2016 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kõrvaldada ühe füüsilise isiku nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada. |
| --- | --- |

(2)

5. juulil 2016 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kõrvaldada ühe füüsilise isiku nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada.

| (3) | Selleks et tagada käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhusus, peaks käesolev määrus viivitamata jõustuma, |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhusus, peaks käesolev määrus viivitamata jõustuma,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. juuli 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

välispoliitika vahendite talituse direktor

---

(1)  
  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa jaotisest „Füüsilised isikud“ jäetakse välja järgmine kirje:

„Daniel Martin Schneider (teise nimega Abdullah). Aadress: Petrusstrasse 32, 66125 Herrensohr, Dudweiler, Saarbrücken, Saksamaa (viimane aadress). Sünniaeg: 9.9.1985. Sünnikoht: Neunkirchen (Saarimaa), Saksamaa. Kodakondsus: Saksa. Passi nr: 2318047793 (Saksa pass, mis on väljastatud Friedrichsthalis Saksamaal 17.5.2006, kaotas kehtivuse 16.5.2011). Riiklik isikukood: 2318229333 (Saksa riiklik isikutunnistus, mis on väljastatud Friedrichsthalis, Saksamaal, 17.5.2006, kaotas kehtivuse 16.5.2011 (kadunuks kuulutatud)). Muu teave: a) seotud Islamic Jihad Unioniga, mida tuntakse ka nimetuse Islamic Jihad Group all; b) seotud isikutega Fritz Martin Gelowicz ja Adem Yilmaz; c) kinnipeetav Saksamaal alates 2010. aasta juunist. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 27.10.2008.“

---

| 9.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 186/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 186/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1114,

8. juuli 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. juuli 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 164,5 |
| ZZ | 164,5 |
| 0709 93 10 | TR | 134,9 |
| ZZ | 134,9 |
| 0805 50 10 | AR | 171,5 |
| BO | 220,8 |
| CL | 193,0 |
| TR | 134,0 |
| UY | 128,6 |
| ZA | 167,1 |
| ZZ | 169,2 |
| 0808 10 80 | AR | 152,5 |
| BR | 97,0 |
| CL | 123,0 |
| CN | 116,1 |
| NZ | 146,7 |
| US | 149,7 |
| UY | 67,7 |
| ZA | 107,7 |
| ZZ | 120,1 |
| 0808 30 90 | AR | 123,6 |
| CL | 118,4 |
| CN | 91,9 |
| ZA | 129,4 |
| ZZ | 115,8 |
| 0809 10 00 | TR | 212,6 |
| ZZ | 212,6 |
| 0809 29 00 | TR | 325,9 |
| ZZ | 325,9 |
| 0809 30 10 , 0809 30 90 | TR | 126,8 |
| ZZ | 126,8 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

164,5

ZZ

164,5

0709 93 10

TR

134,9

ZZ

134,9

0805 50 10

AR

171,5

BO

220,8

CL

193,0

TR

134,0

UY

128,6

ZA

167,1

ZZ

169,2

0808 10 80

AR

152,5

BR

97,0

CL

123,0

CN

116,1

NZ

146,7

US

149,7

UY

67,7

ZA

107,7

ZZ

120,1

0808 30 90

AR

123,6

CL

118,4

CN

91,9

ZA

129,4

ZZ

115,8

0809 10 00

TR

212,6

ZZ

212,6

0809 29 00

TR

325,9

ZZ

325,9

0809 30 10 , 0809 30 90

TR

126,8

ZZ

126,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

OTSUSED

| 9.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 186/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 186/13

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/1115,

7. juuli 2016,

millega kehtestatakse Euroopa Kemikaaliameti jaoks ühtne vorm teabe esitamiseks menetluste toimimise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 649/2012 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 4141 all)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 649/2012 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta, (1) eriti selle artikli 22 lõiget 1,

olles konsulteerinud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ) (2) artikli 133 kohaselt asutatud komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tagamaks, et teave, mille Euroopa Kemikaaliamet esitab komisjonile vastavalt määruse (EL) nr 649/2012 artikli 22 lõikele 1, vastab asjakohasele standardile, on vaja kehtestada vorm, mida kasutatakse sellise teabe edastamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Tagamaks, et teave, mille Euroopa Kemikaaliamet esitab komisjonile vastavalt määruse (EL) nr 649/2012 artikli 22 lõikele 1, vastab asjakohasele standardile, on vaja kehtestada vorm, mida kasutatakse sellise teabe edastamiseks.

| (2) | Selleks et tagada selgus ja järjepidevus, on asjakohane määratleda täpsed aruandeperioodid teabe esitamiseks Euroopa Kemikaaliameti poolt vastavalt määruse (EL) nr 649/2012 artikli 22 lõikele 1, |
| --- | --- |

(2)

Selleks et tagada selgus ja järjepidevus, on asjakohane määratleda täpsed aruandeperioodid teabe esitamiseks Euroopa Kemikaaliameti poolt vastavalt määruse (EL) nr 649/2012 artikli 22 lõikele 1,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vorm, millega Euroopa Kemikaaliamet esitab määruse (EL) nr 649/2012 artikli 22 lõikega 1 nõutavat teavet, on küsimustik, mis on sätestatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Esimene aruanne, mille Euroopa Kemikaaliamet esitab määruse (EL) nr 649/2012 artikli 22 lõike 1 kohaselt, hõlmab kalendriaastaid 2014, 2015 ja 2016.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Euroopa Kemikaaliametile.

Brüssel, 7. juuli 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Karmenu VELLA

---

(1)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 60.

1

(2)  
  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

2

---

LISA

KÜSIMUSTIK

1. osa. Üldine teave

1.   Organisatsioon:

2.   Hõlmatav periood:

2. osa. Teave ameti kohta

3.   Ameti töötajaid (täistööaja ekvivalendina), kes tegelevad määruse (EL) nr 649/2012 rakendamisega:

4.   Kas ameti töötajad on seotud ka muude ELi/rahvusvaheliste keemiaalaste õigusaktide/konventsioonide/programmide rakendamisega?

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Kui jah, palun täpsustage õigusaktid ja kirjeldage teemasid, mille puhul määruse (EL) nr 649/2012 rakendamisega seotud töötajad teevad koostööd muude õigusaktidega seotud töötajatega:

5.   Kas ameti töökoormus vastab prognoositud töökoormusele?

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Lisateave:

3. osa. Eksportijate ja importijate toetamine

6.   Milliste järgmiste tegevusalade puhul pakub amet teabe- ja tugiteenuseid, et aidata eksportijatel ja importijatel täita määruse (EL) nr 649/2012 nõudeid?

| ☐ | Tehniline ja teaduslik nõustamine |
| --- | --- |

☐

Tehniline ja teaduslik nõustamine

| ☐ | Veebisaidid määruse (EL) nr 649/2012 ja ePICi kohta |
| --- | --- |

☐

Veebisaidid määruse (EL) nr 649/2012 ja ePICi kohta

| ☐ | Sisene sõnumivahetus ePICis |
| --- | --- |

☐

Sisene sõnumivahetus ePICis

| ☐ | Teadlikkuse suurendamise kampaania |
| --- | --- |

☐

Teadlikkuse suurendamise kampaania

| ☐ | Sotsiaalmeedia |
| --- | --- |

☐

Sotsiaalmeedia

| ☐ | Käitlevate ettevõtete külastamine |
| --- | --- |

☐

Käitlevate ettevõtete külastamine

| ☐ | Toetus üksikutele ettevõtjatele |
| --- | --- |

☐

Toetus üksikutele ettevõtjatele

| ☐ | Seminarid, veebinarid ja muud koolitusüritused |
| --- | --- |

☐

Seminarid, veebinarid ja muud koolitusüritused

| ☐ | IT kasutusjuhendid, teabelehed ja korduma kippuvad küsimused |
| --- | --- |

☐

IT kasutusjuhendid, teabelehed ja korduma kippuvad küsimused

| ☐ | Muu |
| --- | --- |

☐

Muu

Vajaduse korral lisateave:

7.   Kas ameti arvates on need teadlikkuse suurendamise ja teavitamise meetmed aidanud eksportijatel ja importijatel määrust (EL) nr 649/2012 paremini järgida?

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Lisateave:

8.   Millised on kõige sagedasemad küsimused, mille puhul eksportijad ja importijad abi taotlevad?

| ☐ | Määrusega (EL) nr 649/2012 hõlmatud kemikaalid ja muud reguleerimisalaga seotud küsimused |
| --- | --- |

☐

Määrusega (EL) nr 649/2012 hõlmatud kemikaalid ja muud reguleerimisalaga seotud küsimused

| ☐ | Viitenumbrite aktiveerimine ja sellega seotud küsimused (nt eksporditeatised ja selgesõnalised nõusolekud/loobumised) |
| --- | --- |

☐

Viitenumbrite aktiveerimine ja sellega seotud küsimused (nt eksporditeatised ja selgesõnalised nõusolekud/loobumised)

| ☐ | Määruse (EL) nr 649/2012 artikkel 10 aruandluse kohta |
| --- | --- |

☐

Määruse (EL) nr 649/2012 artikkel 10 aruandluse kohta

| ☐ | ePICi funktsioonid |
| --- | --- |

☐

ePICi funktsioonid

| ☐ | Muu |
| --- | --- |

☐

Muu

Lisateave, sealhulgas saadud taotluste arv ja nende jagunemine erinevate teemade küsimuste vahel.

9.   Hinnanguline ajakulu sellise abi osutamisele (väljendatuna protsendimäärana täistööajale taandatud töötajate arvust):

4. osa. Koordineerimine ameti ning komisjoni või määratud riigiasutuse vahel

10.   Kas amet on komisjoniga tehtava koostööga rahul?

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Lisateave:

11.   Koostöövaldkonnad, mida saaks parandada (kui neid on):

| ☐ | Määruse (EL) nr 649/2012 artikli 6 lõike 1 punkt e otsustamise juhenddokumentide koostamise ja muude tehniliste dokumentide kohta, mis on seotud konventsiooni rakendamisega |
| --- | --- |

☐

Määruse (EL) nr 649/2012 artikli 6 lõike 1 punkt e otsustamise juhenddokumentide koostamise ja muude tehniliste dokumentide kohta, mis on seotud konventsiooni rakendamisega

| ☐ | Rotterdami konventsiooni sekretariaadile esitatavate lõpliku regulatiivmeetme teatiste ettevalmistamine |
| --- | --- |

☐

Rotterdami konventsiooni sekretariaadile esitatavate lõpliku regulatiivmeetme teatiste ettevalmistamine

| ☐ | Koosolekute tehniline ettevalmistamine (nt määratud riigiasutuste koosolekud, keemilise läbivaatamise komitee, Rotterdami konventsiooni osaliste konverentsid) |
| --- | --- |

☐

Koosolekute tehniline ettevalmistamine (nt määratud riigiasutuste koosolekud, keemilise läbivaatamise komitee, Rotterdami konventsiooni osaliste konverentsid)

| ☐ | Koosolekutel osalemine (nt määratud riigiasutuste koosolekud, keemilise läbivaatamise komitee, Rotterdami konventsiooni osaliste konverentsid) |
| --- | --- |

☐

Koosolekutel osalemine (nt määratud riigiasutuste koosolekud, keemilise läbivaatamise komitee, Rotterdami konventsiooni osaliste konverentsid)

| ☐ | Määruse (EL) nr 649/2012 artikli 6 lõike 1 punkt f tehniliste ja teaduslike sisendandmete kohta, et tagada määruse tõhus rakendamine |
| --- | --- |

☐

Määruse (EL) nr 649/2012 artikli 6 lõike 1 punkt f tehniliste ja teaduslike sisendandmete kohta, et tagada määruse tõhus rakendamine

| ☐ | Tehniliste ja teaduslike sisendandmete esitamine ning abi osutamine seoses komisjoni rolliga liidu määratud asutusena |
| --- | --- |

☐

Tehniliste ja teaduslike sisendandmete esitamine ning abi osutamine seoses komisjoni rolliga liidu määratud asutusena

| ☐ | Määruse (EL) nr 649/2012 artikli 8 lõige 5: eksport hädaolukorras |
| --- | --- |

☐

Määruse (EL) nr 649/2012 artikli 8 lõige 5: eksport hädaolukorras

| ☐ | Määruse (EL) nr 649/2012 artikli 14 lõiked 6 ja 7 otsuste kohta, et eksport on lubatav ilma selgesõnalise nõusolekuta |
| --- | --- |

☐

Määruse (EL) nr 649/2012 artikli 14 lõiked 6 ja 7 otsuste kohta, et eksport on lubatav ilma selgesõnalise nõusolekuta

| ☐ | Määruse (EL) nr 649/2012 artikkel 20 teabevahetuse kohta |
| --- | --- |

☐

Määruse (EL) nr 649/2012 artikkel 20 teabevahetuse kohta

| ☐ | Määruse (EL) nr 649/2012 artikkel 21 tehnilise abi kohta |
| --- | --- |

☐

Määruse (EL) nr 649/2012 artikkel 21 tehnilise abi kohta

| ☐ | Määruse (EL) nr 649/2012 artikkel 23 lisade ajakohastamise kohta |
| --- | --- |

☐

Määruse (EL) nr 649/2012 artikkel 23 lisade ajakohastamise kohta

| ☐ | Muu |
| --- | --- |

☐

Muu

Lisateave:

12.   Kas amet on määratud riigiasutustega tehtava koostööga rahul?

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Lisateave:

13.   Koostöövaldkonnad, mida saaks parandada (kui neid on):

| ☐ | Määruse (EL) nr 649/2012 artikli 8 lõige 2 eksporditeatiste käsitlemise tähtaegade kohta |
| --- | --- |

☐

Määruse (EL) nr 649/2012 artikli 8 lõige 2 eksporditeatiste käsitlemise tähtaegade kohta

| ☐ | Määruse (EL) nr 649/2012 artikli 8 lõige 5: eksport hädaolukorras |
| --- | --- |

☐

Määruse (EL) nr 649/2012 artikli 8 lõige 5: eksport hädaolukorras

| ☐ | Määruse (EL) nr 649/2012 artikli 8 lõige 7: eksporditavate kemikaalide kohta taotluse korral lisateabe andmine |
| --- | --- |

☐

Määruse (EL) nr 649/2012 artikli 8 lõige 7: eksporditavate kemikaalide kohta taotluse korral lisateabe andmine

| ☐ | Määruse (EL) nr 649/2012 artikli 14 lõige 6: ained, mida ei tohi eksportida, välja arvatud juhul, kui teatavad tingimused on täidetud |
| --- | --- |

☐

Määruse (EL) nr 649/2012 artikli 14 lõige 6: ained, mida ei tohi eksportida, välja arvatud juhul, kui teatavad tingimused on täidetud

| ☐ | Määruse (EL) nr 649/2012 artikli 14 lõiked 6 ja 7 otsuste kohta, et eksport on lubatav ilma selgesõnalise nõusolekuta |
| --- | --- |

☐

Määruse (EL) nr 649/2012 artikli 14 lõiked 6 ja 7 otsuste kohta, et eksport on lubatav ilma selgesõnalise nõusolekuta

| ☐ | Muu |
| --- | --- |

☐

Muu

Lisateave:

5. osa. Rotterdami konventsiooni osalistele ja muudele riikidele edastatavad eksporditeatised

14.   Kui palju eksporditeatisi ja sellega seotud ülesandeid on amet aastas käsitlenud (st ekspordi toimumise aastal)?

| | Aasta 1 | Aasta 2 | Aasta 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Käsitletud eksporditeatisi | | | |
| Edastatud eksporditeatisi | | | |
| Saadud vastuvõtuteatisi | | | |
| Teist korda edastatud eksporditeatisi | | | |

Aasta 1

Aasta 2

Aasta 3

Käsitletud eksporditeatisi

Edastatud eksporditeatisi

Saadud vastuvõtuteatisi

Teist korda edastatud eksporditeatisi

15.   Millise eksporditeatise vormis nõutava teabe esitamisega on eksportijatel raskusi?

| ☐ | Eksportimiseks ettenähtud aine identifitseerimisandmed |
| --- | --- |

☐

Eksportimiseks ettenähtud aine identifitseerimisandmed

| ☐ | Eksportimiseks ettenähtud segu identifitseerimisandmed |
| --- | --- |

☐

Eksportimiseks ettenähtud segu identifitseerimisandmed

| ☐ | Eksportimiseks ettenähtud toote identifitseerimisandmed |
| --- | --- |

☐

Eksportimiseks ettenähtud toote identifitseerimisandmed

| ☐ | Teave ekspordi kohta |
| --- | --- |

☐

Teave ekspordi kohta

| ☐ | Teave kemikaaliga seotud ohtude ja/või riskide kohta ja ettevaatusabinõud |
| --- | --- |

☐

Teave kemikaaliga seotud ohtude ja/või riskide kohta ja ettevaatusabinõud

| ☐ | Füüsikalis-keemiliste, toksikoloogiliste ja ökotoksikoloogiliste omaduste kokkuvõte |
| --- | --- |

☐

Füüsikalis-keemiliste, toksikoloogiliste ja ökotoksikoloogiliste omaduste kokkuvõte

| ☐ | Teave eksportiva riigi võetava lõpliku regulatiivmeetme kohta |
| --- | --- |

☐

Teave eksportiva riigi võetava lõpliku regulatiivmeetme kohta

| ☐ | Eksportiva osalise esitatav lisateave |
| --- | --- |

☐

Eksportiva osalise esitatav lisateave

| ☐ | CN-koodide või CUSi koodide olemasolu |
| --- | --- |

☐

CN-koodide või CUSi koodide olemasolu

| ☐ | Kemikaali kavandatud kasutusala importivas riigis |
| --- | --- |

☐

Kemikaali kavandatud kasutusala importivas riigis

| ☐ | Lõpliku regulatiivmeetme kokkuvõte ja põhjendused selle meetme võtmiseks ning jõustumise kuupäev |
| --- | --- |

☐

Lõpliku regulatiivmeetme kokkuvõte ja põhjendused selle meetme võtmiseks ning jõustumise kuupäev

| ☐ | Muu |
| --- | --- |

☐

Muu

| ☐ | Ei kohaldata |
| --- | --- |

☐

Ei kohaldata

Lisateave:

16.   Kui palju eksporditeatisi on saadetud eksportijatele tagasi järgmises tabelis esitatud põhjustel?

| Põhjus / arv aastas | Aasta 1 | Aasta 2 | Aasta 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tuleb uuesti esitada | | | |
| Tagasi lükatud | | | |

Põhjus / arv aastas

Aasta 1

Aasta 2

Aasta 3

Tuleb uuesti esitada

Tagasi lükatud

Vajaduse korral täpsustage, millised on eksporditeatiste uuesti esitamise nõude ja nende tagasilükkamise kõige sagedasemad põhjused.

Eksporditeatiste uuesti esitamise nõude põhjused:

Eksporditeatiste tagasilükkamise põhjused:

17.   Kas amet on märganud, et määratud riigiasutustel on raskusi teatiste edastamise tähtaegade järgmisega?

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Kui jah, siis mitu teatist saadi aruandeperioodil hilinemisega ja milline on see protsent teatiste koguarvust:

| Aasta | Hilinenud teatiste arv | % aastasest teatiste arvust |
| --- | --- | --- |
| Aasta 1 | | |
| Aasta 2 | | |
| Aasta 3 | | |
| Kokku | | |

Aasta

Hilinenud teatiste arv

% aastasest teatiste arvust

Aasta 1

Aasta 2

Aasta 3

Kokku

Lisateave:

18.   Kas ametil on olnud raskusi tähtaegade järgimisel seoses teatiste käsitlemise ja importivasse (kolmandasse) riiki edastamisega?

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Kui jah, siis kui paljude teatiste käsitlemine aruandeperioodi jooksul hilines ja milline on see protsent teatiste koguarvust:

| Aasta | Hilinenud teatiste arv | % aastasest teatiste arvust |
| --- | --- | --- |
| Aasta 1 | | |
| Aasta 2 | | |
| Aasta 3 | | |
| Kokku | | |

Aasta

Hilinenud teatiste arv

% aastasest teatiste arvust

Aasta 1

Aasta 2

Aasta 3

Kokku

Määruse (EL) nr 649/2012 artikli 8 lõige 5: kemikaali eksport hädaolukorras

19.   Kas ametil on olnud raskusi hädaolukorra menetluse raames esitatud eksporditeatiste menetlemisel?

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

| ☐ | Selliseid eksporditeatisi ei ole saadud |
| --- | --- |

☐

Selliseid eksporditeatisi ei ole saadud

Lisateave:

Määruse (EL) nr 649/2012 artikli 8 lõige 7 eksporditavaid kemikaale puudutava lisateabe kohta

20.   Kas ametil on palutud esitada eksporditavate kemikaalide kohta lisateavet importivatele konventsiooniosalistele või muudele riikidele?

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Kui jah, siis mis liiki teavet on palutud:

6. osa. Konventsiooniosalistelt ja muudelt riikidelt laekuvad eksporditeatised

Määruse (EL) nr 649/2012 artikli 9 lõige 1: eksporditeatised, mille amet on saanud kolmandate riikide ametiasutustelt

21.   Kui palju eksporditeatisi on amet aruandeperioodil saanud kolmandatest riikidest?

| | Saadud teatiste arv |
| --- | --- |
| Aasta 1 | |
| Aasta 2 | |
| Aasta 3 | |
| Kokku | |

Saadud teatiste arv

Aasta 1

Aasta 2

Aasta 3

Kokku

22.   Kui palju kolmandate riikide eksporditeatiste vastuvõtuteatisi saatis amet aruandlusperioodil?

| | Saadetud vastuvõtuteatisi |
| --- | --- |
| Aasta 1 | |
| Aasta 2 | |
| Aasta 3 | |
| Kokku | |

Saadetud vastuvõtuteatisi

Aasta 1

Aasta 2

Aasta 3

Kokku

7. osa. Teave kemikaalide eksportimise ja importimise kohta

Määratud riigiasutuste aruandlus ametile (määruse (EL) nr 649/2012 artikkel 10)

23.   Kas amet on täheldanud määratud riigiasutuste viivitusi seoses riiklike koondaruannete esitamisega, mis on seotud igasse konventsiooniosalisse või muusse riiki eelneval aastal eksporditud või sealt imporditud kemikaali kogusega, nii iseseisva ainena kui ka segude või toodete koostisosana?

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Lisateave:

24.   Eespool nimetatut kõrvale jättes, kas ametil on olnud probleeme määratud riigiasutustega seoses määruse (EL) nr 649/2012 artikli 10 kohase aruandlusega?

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Lisateave:

8. osa. Kemikaalide ekspordiga seotud muud kohustused lisaks ekspordist teatamisele

Ained, mida tohib eksportida vaid juhul, kui teatavad tingimused on täidetud (määruse (EL) nr 649/2012 artikli 14 lõige 6)

25.   Kas ametil on olnud probleeme seoses osalemisega selgesõnalise nõusoleku menetluses (nt seoses määratud riigiasutuste sisestatud selgesõnalise nõusoleku metaandmete valideerimisega)?

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Lisateave:

Määratud riigiasutuse otsus (konsulteerides komisjoniga ja ameti toetusel), mille kohaselt võib eksport jätkuda 60 päeva pärast selgesõnalise nõusoleku taotluse esitamist (määruse (EL) nr 649/2012 artikli 14 lõige 7)

26.   Kas ametil on olnud probleeme seoses eksporditeatiste töötlemisega määruse (EL) nr 649/2012 artikli 14 lõike 7 kohaselt või komisjoni abistamisega kõnealuse sätte rakendamisel?

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Lisateave:

Selgesõnalise nõusoleku meeldetuletused (määruse (EL) nr 649/2012 artikli 14 lõige 6)

27.   Mitu meeldetuletust on amet esitanud selgesõnalise nõusoleku taotluste puhul vastavalt määruse (EL) nr 649/2012 artikli 14 lõike 6 kolmandale lõigule?

| | Esimene meeldetuletus | Teine meeldetuletus |
| --- | --- | --- |
| Aasta 1 | | |
| Aasta 2 | | |
| Aasta 3 | | |
| Kokku | | |

Esimene meeldetuletus

Teine meeldetuletus

Aasta 1

Aasta 2

Aasta 3

Kokku

Selgesõnalise nõusoleku kehtivus (määruse (EL) nr 649/2012 artikli 14 lõige 8)

28.   Kas ametil on olnud raskusi juhtumite puhul, kus eksport on lubatud vastavalt teisele lõigule, kuni saadakse vastus uuele selgesõnalise nõusoleku taotlusele määruse (EL) nr 649/2012 artikli 14 lõike 8 esimese lõigu punkti a kohaselt?

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Lisateave:

9. osa. Teabevahetus

Teabevahetus

29.   Kas määruse (EL) nr 649/2012 artikli 20 lõiget 1 silmas pidades on amet saanud taotlusi määrusega hõlmatud kemikaalide kohta teadusliku, tehnilise, majandusliku ja õigusliku teabe saamiseks?

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Kui jah, esitage üksikasjad:

Edastatud teavet käsitlev aruandlus

30.   Kas ametil on olnud raskusi teabe kogumisel komisjoni ja liikmesriikide edastatud andmete kohta?

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Kui jah, esitage üksikasjad:

31.   Kas ametil on olnud probleeme aruande koostamisel vastavalt määruse (EL) nr 649/2012 artikli 20 lõikele 4?

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Kui jah, esitage üksikasjad:

10. osa. Tehniline abi

Koostöö

32.   Kas amet on teinud koostööd arenguriikidega, üleminekumajandusega riikidega või valitsusväliste organisatsioonidega, et tagada kemikaalide õige käitlemine ja eelkõige rakendada Rotterdami konventsiooni?

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Kui jah, siis millist koostööd?

| ☐ | Tehniline teave |
| --- | --- |

☐

Tehniline teave

| ☐ | Ekspertide tehniline abi ohtlike pestitsiidiformulatsioonide kindlakstegemisel |
| --- | --- |

☐

Ekspertide tehniline abi ohtlike pestitsiidiformulatsioonide kindlakstegemisel

| ☐ | Ekspertide tehniline abi sekretariaadile saadetavate teatiste ettevalmistamisel |
| --- | --- |

☐

Ekspertide tehniline abi sekretariaadile saadetavate teatiste ettevalmistamisel

| ☐ | Muu |
| --- | --- |

☐

Muu

Muude valdkondade korral palun täpsustage.

Palun nimetage riigid, kellega koostööd tehakse.

Lisateave:

Suutlikkuse suurendamine

33.   Kas amet on osalenud projektides / rahvusvahelises tegevuses, mis on seotud kemikaalihalduse alase suutlikkuse suurendamisega või sellises tegevuses osalevate valitsusväliste organisatsioonide toetamisega?

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Kui jah, siis palun kirjeldage neid tegevusi:

11. osa. Määruse (EL) nr 649/2012 jõustamine

Jõustamisalase teabe vahetamiseks loodud foorumi (edaspidi „foorum“) roll; määruse (EL) nr 649/2012 artikli 18 lõige 2

34.   Kas on olemas korrapärane teabevahetus foorumis määruse (EL) nr 649/2012 jõustamise koordineerimise kohta?

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Kui jah, siis märkige käsitletud teemad.

Lisateave:

35.   Kas foorum on aruandlusperioodil koordineerinud määruse (EL) nr 649/2012 jõustamist?

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Kui jah, siis palun kirjeldage neid tegevusi:

36.   Kuidas saaks foorumi tegevust seoses määruse (EL) nr 649/2012 täitmise tagamisega parandada?

Ameti kaasatus täitmise tagamises

37.   Kas amet on olnud seotud määruse (EL) nr 649/2012 täitmise tagamisega muul viisil kui foorumi kaudu?

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Kui jah, siis palun kirjeldage neid tegevusi:

12. osa. IT-ga seotud aspektid

Elektrooniline süsteem määruse (EL) nr 649/2012 rakendamiseks (ePIC)

38.   Mitu välist organisatsiooni / kasutajat kasutab ePICi järgmiste kategooriate puhul?

| — | Tööstus: |
| --- | --- |

—

Tööstus:

| — | Määratud riigiasutus: |
| --- | --- |

—

Määratud riigiasutus:

| — | Komisjon: |
| --- | --- |

—

Komisjon:

| — | Toll: |
| --- | --- |

—

Toll:

| — | Riiklikud täitevasutused: |
| --- | --- |

—

Riiklikud täitevasutused:

39.   Milliseid uusi/täiustatud omadusi on ePICile lisatud võrreldes eelmise aruandeperioodiga:

Lisateave:

40.   Mitu korda on aruandeperioodil süsteemi ajakohastatud:

41.   Esitage üksikasjad kõnealuse süsteemi väliskasutajatele kättesaadavuse kohta:

42.   Ameti saadud üldine kokkuvõte tagaside kohta ePICi järgmistelt kasutajatelt:

| — | Tööstus: |
| --- | --- |

—

Tööstus:

| — | Määratud riigiasutus: |
| --- | --- |

—

Määratud riigiasutus:

| — | Komisjon: |
| --- | --- |

—

Komisjon:

| — | Riiklikud täitevasutused: |
| --- | --- |

—

Riiklikud täitevasutused:

| — | Toll: |
| --- | --- |

—

Toll:

43.   Palun märkige, kuidas peaks IT-süsteemi parandama, kui üldse:

Andmete avaldamine

44.   Millised määruse (EL) nr 649/2012 rakendamisest tulenevad andmed tehakse avalikkusele kättesaadavaks ameti veebisaidil:

45.   Millised andmed on tehtud kättesaadavaks eelmise aruandlusperioodiga võrreldes:

46.   Kas amet on saanud tagasisidet seoses määruse (EL) nr 649/2012 rakendamisest tulenevate andmetega, mis on veebisaidil avaldatud?

| ☐ | Jah |
| --- | --- |

☐

Jah

| ☐ | Ei |
| --- | --- |

☐

Ei

Kui jah, tehke tagasisidest üldine kokkuvõte:

13. osa. Täiendavad märkused

47.   Palun esitage muud teavet või muid märkusi, mis on seotud määruse (EL) nr 649/2012 kohaste menetluste toimimisega ja on Teie arvates kõnealuse määruse artikli 22 kohase aruandluse raames asjakohane.

---

| 9.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 186/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 186/24

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/1116,

7. juuli 2016,

millega muudetakse rakendusotsuseid (EL) 2015/1500 ja (EL) 2015/2055 seoses Kreekas nodulaarse dermatiidi vastu võetavate kaitsemeetmete ja vaktsineerimisega

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 4157 all)

(Ainult kreekakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 1992. aasta direktiivi 92/119/EMÜ, millega seatakse sisse üldised ühenduse meetmed teatavate loomahaiguste tõrjeks ja konkreetsed meetmed seoses sigade vesikulaarhaigusega, (3) eriti selle artikli 19 lõike 1 punkti a, lõike 3 punkti a ja lõiget 6,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (4) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 92/119/EMÜ on kehtestatud üldised tõrjemeetmed, mida kohaldatakse teatavate loomahaiguste (sh nodulaarse dermatiidi) puhangute korral. Kõnealused tõrjemeetmed hõlmavad ohustatud ja järelevalvetsooni kehtestamist nakatunud majandi ümber, samuti on nendega lisaks muudele tõrjemeetmetele ette nähtud erakorraline vaktsineerimine nodulaarse dermatiidi haiguspuhangu korral. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 92/119/EMÜ on kehtestatud üldised tõrjemeetmed, mida kohaldatakse teatavate loomahaiguste (sh nodulaarse dermatiidi) puhangute korral. Kõnealused tõrjemeetmed hõlmavad ohustatud ja järelevalvetsooni kehtestamist nakatunud majandi ümber, samuti on nendega lisaks muudele tõrjemeetmetele ette nähtud erakorraline vaktsineerimine nodulaarse dermatiidi haiguspuhangu korral.

| (2) | Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2015/1500 (5) on ette nähtud teatavad tõrjemeetmed loomade tervise kaitseks seoses Kreekas 2015. aastal kinnitust leidnud nodulaarse dermatiidiga. Kõnealuste meetmetega on ette nähtud kehtestada piirangutsoon, mida kirjeldatakse kõnealuse rakendusotsuse lisas ja mis hõlmab ala, kus on kinnitust leidnud nodulaarne dermatiit, ning ohustatud tsoon ja järelevalvetsoon, mille Kreeka kehtestas vastavalt direktiivile 92/119/EMÜ. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2015/1500 (5) on ette nähtud teatavad tõrjemeetmed loomade tervise kaitseks seoses Kreekas 2015. aastal kinnitust leidnud nodulaarse dermatiidiga. Kõnealuste meetmetega on ette nähtud kehtestada piirangutsoon, mida kirjeldatakse kõnealuse rakendusotsuse lisas ja mis hõlmab ala, kus on kinnitust leidnud nodulaarne dermatiit, ning ohustatud tsoon ja järelevalvetsoon, mille Kreeka kehtestas vastavalt direktiivile 92/119/EMÜ.

| (3) | Seoses epidemioloogilise olukorra muutumisega Kreekas võttis komisjon vastu rakendusotsuse (EL) 2015/2055 (6). Kõnealuses rakendusotsuses on sätestatud, et Kreeka võib läbi viia majandites peetavate veiste erakorralise vaktsineerimise vaktsineerimistsoonis, nagu see on sätestatud kõnealuse rakendusotsuse I lisas. Rakendusotsusega (EL) 2015/2055 on muudetud teatavaid rakendusotsuse (EL) 2015/1500 sätteid, sealhulgas piirangutsooni laiendamise kohta, et see hõlmaks mitte üksnes Évrose piirkondlikku üksust, vaid ka Rodopi, Xanthi, Kavala ja Limnose piirkondlikku üksust. |
| --- | --- |

(3)

Seoses epidemioloogilise olukorra muutumisega Kreekas võttis komisjon vastu rakendusotsuse (EL) 2015/2055 (6). Kõnealuses rakendusotsuses on sätestatud, et Kreeka võib läbi viia majandites peetavate veiste erakorralise vaktsineerimise vaktsineerimistsoonis, nagu see on sätestatud kõnealuse rakendusotsuse I lisas. Rakendusotsusega (EL) 2015/2055 on muudetud teatavaid rakendusotsuse (EL) 2015/1500 sätteid, sealhulgas piirangutsooni laiendamise kohta, et see hõlmaks mitte üksnes Évrose piirkondlikku üksust, vaid ka Rodopi, Xanthi, Kavala ja Limnose piirkondlikku üksust.

| (4) | Rakendusotsuseid (EL) 2015/1500 ja (EL) 2015/2055 on muudetud komisjoni rakendusotsusega (EL) 2015/2311, (7) et laiendada rakendusotsuse (EL) 2015/1500 lisas sätestatud piirangutsooni ning rakendusotsuse (EL) 2015/2055 I lisas esitatud vaktsineerimistsooni pärast seda, kui leidsid kinnitust täiendavad nodulaarse dermatiidi puhangud Chalkidiki piirkondlikus üksuses, ning kui Kreekalt saadi teade, et Kreeka kavatseb läbi viia nodulaarse dermatiidi vastase vaktsineerimise järgmistes piirkondlikes üksustes: Chalkidiki, Thessaloniki, Drama, Kilkis, Drama ja Serres. |
| --- | --- |

(4)

Rakendusotsuseid (EL) 2015/1500 ja (EL) 2015/2055 on muudetud komisjoni rakendusotsusega (EL) 2015/2311, (7) et laiendada rakendusotsuse (EL) 2015/1500 lisas sätestatud piirangutsooni ning rakendusotsuse (EL) 2015/2055 I lisas esitatud vaktsineerimistsooni pärast seda, kui leidsid kinnitust täiendavad nodulaarse dermatiidi puhangud Chalkidiki piirkondlikus üksuses, ning kui Kreekalt saadi teade, et Kreeka kavatseb läbi viia nodulaarse dermatiidi vastase vaktsineerimise järgmistes piirkondlikes üksustes: Chalkidiki, Thessaloniki, Drama, Kilkis, Drama ja Serres.

| (5) | Alates 6. aprillist 2016 on Kreeka teatanud uutest haiguspuhangutest piirangutsoonis, mis on esitatud rakendusotsuse (EL) 2015/1500 lisas, ning vaktsineerimispiirkonnas, nagu see on sätestatud rakendusotsuse (EL) 2015/2055 I lisas. Samuti on alates 13. aprillist 2016 teatatud nodulaarse dermatiidi puhangutest Bulgaarias ja alates 21. aprillist 2016 endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis. |
| --- | --- |

(5)

Alates 6. aprillist 2016 on Kreeka teatanud uutest haiguspuhangutest piirangutsoonis, mis on esitatud rakendusotsuse (EL) 2015/1500 lisas, ning vaktsineerimispiirkonnas, nagu see on sätestatud rakendusotsuse (EL) 2015/2055 I lisas. Samuti on alates 13. aprillist 2016 teatatud nodulaarse dermatiidi puhangutest Bulgaarias ja alates 21. aprillist 2016 endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis.

| (6) | Kreeka teatas 9. mail 2016 komisjonile oma kavatsusest teostada vaktsineerimist Pella, Pieria ja Imathia piirkondlikus üksuses ettevaatusabinõuna seoses nodulaarse dermatiidi epidemioloogilise olukorra muutumisega. 1. juunil 2016 teatas Kreeka komisjonile oma kavatsusest teostada vaktsineerimist Florina, Kastoria ja Kozani piirkondlikus üksuses täiendava ettevaatusabinõuna seoses nodulaarse dermatiidi epidemioloogilise olukorra muutumisega. Sellise vaktsineerimise tõttu on vaja laiendada rakendusotsuse (EL) 2015/1500 lisaga kehtestatud piirangutsooni ning vaktsineerimistsooni, mis on sätestatud rakendusotsuse (EL) 2015/2055 I lisas. Seepärast tuleks rakendusotsuseid (EL) 2015/1500 ja (EL) 2015/2055 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Kreeka teatas 9. mail 2016 komisjonile oma kavatsusest teostada vaktsineerimist Pella, Pieria ja Imathia piirkondlikus üksuses ettevaatusabinõuna seoses nodulaarse dermatiidi epidemioloogilise olukorra muutumisega. 1. juunil 2016 teatas Kreeka komisjonile oma kavatsusest teostada vaktsineerimist Florina, Kastoria ja Kozani piirkondlikus üksuses täiendava ettevaatusabinõuna seoses nodulaarse dermatiidi epidemioloogilise olukorra muutumisega. Sellise vaktsineerimise tõttu on vaja laiendada rakendusotsuse (EL) 2015/1500 lisaga kehtestatud piirangutsooni ning vaktsineerimistsooni, mis on sätestatud rakendusotsuse (EL) 2015/2055 I lisas. Seepärast tuleks rakendusotsuseid (EL) 2015/1500 ja (EL) 2015/2055 vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2015/1500 lisa asendatakse käesoleva otsuse I lisaga.

Artikkel 2

Rakendusotsuse (EL) 2015/2055 I lisa asendatakse käesoleva otsuse II lisaga.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.

Brüssel, 7. juuli 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  
  EÜT L 62, 15.3.1993, lk 69.

3

(4)  
  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

4

(5)  Komisjoni 7. septembri 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/1500, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid nodulaarse dermatiidi vastu Kreekas ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2015/1423 (ELT L 234, 8.9.2015, lk 19).

5

(6)  Komisjoni 10. novembri 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/2055, milles sätestatakse tingimused veiste nodulaarse dermatiidi vastase erakorralise vaktsineerimise kava kehtestamiseks Kreekas ja millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2015/1500 (ELT L 300, 17.11.2015, lk 31).

6

(7)  Komisjoni 9. detsembri 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/2311, millega muudetakse rakendusotsuseid (EL) 2015/1500 ja (EL) 2015/2055 seoses Kreekas nodulaarse dermatiidi vastu võetavate kaitsemeetmetega (ELT L 326, 11.12.2015, lk 65).

7

---

I LISA

Rakendusotsuse (EL) 2015/1500 lisa asendatakse järgmisega:

„LISA

ARTIKLI 2 PUNKTIS b VIIDATUD PIIRANGUTSOONID

Järgmised piirkondlikud üksused Kreekas:

| — | Évrose piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Évrose piirkondlik üksus;

| — | Rodopi piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Rodopi piirkondlik üksus;

| — | Xanthi piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Xanthi piirkondlik üksus;

| — | Kavala piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Kavala piirkondlik üksus;

| — | Drama piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Drama piirkondlik üksus;

| — | Serrese piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Serrese piirkondlik üksus;

| — | Chalkidiki piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Chalkidiki piirkondlik üksus;

| — | Thessaloniki piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Thessaloniki piirkondlik üksus;

| — | Kilkise piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Kilkise piirkondlik üksus;

| — | Pieria piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Pieria piirkondlik üksus;

| — | Imathia piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Imathia piirkondlik üksus;

| — | Pella piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Pella piirkondlik üksus;

| — | Florina piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Florina piirkondlik üksus;

| — | Kastoria piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Kastoria piirkondlik üksus;

| — | Kozani piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Kozani piirkondlik üksus;

| — | Limnose piirkondlik üksus.“ |
| --- | --- |

—

Limnose piirkondlik üksus.“

---

II LISA

Rakendusotsuse (EL) 2015/2055 I lisa asendatakse järgmisega:

„I LISA

Järgmised piirkondlikud üksused Kreekas:

| — | Évrose piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Évrose piirkondlik üksus;

| — | Rodopi piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Rodopi piirkondlik üksus;

| — | Xanthi piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Xanthi piirkondlik üksus;

| — | Kavala piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Kavala piirkondlik üksus;

| — | Drama piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Drama piirkondlik üksus;

| — | Serrese piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Serrese piirkondlik üksus;

| — | Chalkidiki piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Chalkidiki piirkondlik üksus;

| — | Thessaloniki piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Thessaloniki piirkondlik üksus;

| — | Kilkise piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Kilkise piirkondlik üksus;

| — | Pieria piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Pieria piirkondlik üksus;

| — | Imathia piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Imathia piirkondlik üksus;

| — | Pella piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Pella piirkondlik üksus;

| — | Florina piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Florina piirkondlik üksus;

| — | Kastoria piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Kastoria piirkondlik üksus;

| — | Kozani piirkondlik üksus; |
| --- | --- |

—

Kozani piirkondlik üksus;

| — | Limnose piirkondlik üksus.“ |
| --- | --- |

—

Limnose piirkondlik üksus.“

---

SOOVITUSED

| 9.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 186/28 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 186/28

---

KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2016/1117,

15. juuni 2016,

mis on adresseeritud Kreeka Vabariigile ja milles käsitletakse konkreetseid kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 kohaselt

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriigid peatasid rahvusvahelise kaitse taotlejate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 (1) (edaspidi „Dublini määrus“) kohase üleandmise Kreekale 2011. aastal, pärast kaht Euroopa Inimõiguste Kohtu ja Euroopa Liidu Kohtu otsust, (2) millega tehti kindlaks sellised süsteemsed puudused Kreeka varjupaigasüsteemis, mis põhjustasid liikmesriikidelt nõukogu määruse (EÜ) nr 343/2003 (3) kohaselt Kreekale üle antavate rahvusvahelise kaitse taotlejate põhiõiguste rikkumist. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriigid peatasid rahvusvahelise kaitse taotlejate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 (1) (edaspidi „Dublini määrus“) kohase üleandmise Kreekale 2011. aastal, pärast kaht Euroopa Inimõiguste Kohtu ja Euroopa Liidu Kohtu otsust, (2) millega tehti kindlaks sellised süsteemsed puudused Kreeka varjupaigasüsteemis, mis põhjustasid liikmesriikidelt nõukogu määruse (EÜ) nr 343/2003 (3) kohaselt Kreekale üle antavate rahvusvahelise kaitse taotlejate põhiõiguste rikkumist.

| (2) | Euroopa Nõukogu ministrite komitee on jälginud olukorda Kreekas alates sellest, kui Euroopa Inimõiguste Kohus kuulutas 2011. aastal välja otsuse kohtuasjas M.S.S vs. Belgia ja Kreeka, kasutades eduaruandeid, mida Kreeka on kohustatud esitama tõenditena kohtuotsuse täitmise kohta, ning Kreekas tegutsevatelt valitsusvälistelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt, näiteks ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametilt, saadud tõendeid. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Nõukogu ministrite komitee on jälginud olukorda Kreekas alates sellest, kui Euroopa Inimõiguste Kohus kuulutas 2011. aastal välja otsuse kohtuasjas M.S.S vs. Belgia ja Kreeka, kasutades eduaruandeid, mida Kreeka on kohustatud esitama tõenditena kohtuotsuse täitmise kohta, ning Kreekas tegutsevatelt valitsusvälistelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt, näiteks ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametilt, saadud tõendeid.

| (3) | Kohtuasjas M.S.S tehtud otsuse tagajärjel kohustus Kreeka reformima oma varjupaigasüsteemi varjupaigapoliitika reformi ja rände haldamist käsitleva riikliku tegevuskava alusel, mis esitati 2010. aasta augustis ja vaadati läbi 2013. aasta jaanuaris (edaspidi „Kreeka tegevuskava“). Selleks esitas Kreeka nõukogule 1. oktoobril 2015 oma ümberpaigutamiskava rakendamise ja esmase vastuvõtu keskuste kohta tegevuskava, milles on välja toodud ka teatavad prioriteetsed meetmed kokkulepitud pooleliolevate meetmete rakendamiseks varjupaiga ja vastuvõtu valdkonnas. |
| --- | --- |

(3)

Kohtuasjas M.S.S tehtud otsuse tagajärjel kohustus Kreeka reformima oma varjupaigasüsteemi varjupaigapoliitika reformi ja rände haldamist käsitleva riikliku tegevuskava alusel, mis esitati 2010. aasta augustis ja vaadati läbi 2013. aasta jaanuaris (edaspidi „Kreeka tegevuskava“). Selleks esitas Kreeka nõukogule 1. oktoobril 2015 oma ümberpaigutamiskava rakendamise ja esmase vastuvõtu keskuste kohta tegevuskava, milles on välja toodud ka teatavad prioriteetsed meetmed kokkulepitud pooleliolevate meetmete rakendamiseks varjupaiga ja vastuvõtu valdkonnas.

| (4) | 10. veebruaril 2016 saatis komisjon Kreeka Vabariigile esimese soovituse, milles käsitletakse kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks Dublini määruse kohaselt (edaspidi „esimene soovitus“) (4). Sellest ajast alates on Kreeka ametiasutused teinud komisjoni, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO), liikmesriikide ning rahvusvaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide abiga pidevaid jõupingutusi, et parandada varjupaigasüsteemi toimimist kooskõlas esimeses soovituses esitatud seitsme punktiga. |
| --- | --- |

(4)

10. veebruaril 2016 saatis komisjon Kreeka Vabariigile esimese soovituse, milles käsitletakse kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks Dublini määruse kohaselt (edaspidi „esimene soovitus“) (4). Sellest ajast alates on Kreeka ametiasutused teinud komisjoni, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO), liikmesriikide ning rahvusvaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide abiga pidevaid jõupingutusi, et parandada varjupaigasüsteemi toimimist kooskõlas esimeses soovituses esitatud seitsme punktiga.

| (5) | Samas avaldab praegune pagulas- ja rändekriis endiselt tohutut survet Kreeka kui peamise Ida-Vahemere rändemarsruudi esimese sisenemise riigi varjupaiga- ja rändesüsteemidele. 2016. aasta jaanuarist aprillini saabus Kreekasse rohkem kui 157 000 ebaseaduslikku sisserändajat. Varsti pärast komisjoni esimest soovitust Kreekale leppisid Euroopa Ülemkogu liikmed ja Türgi valitsus 2016. aasta märtsis kokku ELi ja Türgi avalduses. See avaldus on toonud kaasa iga päev Türgist Kreekasse saabuvate inimeste arvu olulise vähenemise, kuid sellega pannakse Kreeka ametiasutustele ka uusi kohustusi (5). Samuti on olukord Kreekas märkimisväärselt muutunud pärast Lääne-Balkani rändetee tegelikku sulgemist, mis ei lase kolmandate riikide kodanikel edasi reisida. Selle tulemusena on jäänud Kreekasse pidama umbes 57 000 ebaseaduslikku kolmandate riikide kodanikku (6). Samal ajal ei ole kõik liikmesriigid veel ümberpaigutamiskavasid rahuldavalt täitnud ja peavad alles vähendama Kreekal lasuvat survet (7). |
| --- | --- |

(5)

Samas avaldab praegune pagulas- ja rändekriis endiselt tohutut survet Kreeka kui peamise Ida-Vahemere rändemarsruudi esimese sisenemise riigi varjupaiga- ja rändesüsteemidele. 2016. aasta jaanuarist aprillini saabus Kreekasse rohkem kui 157 000 ebaseaduslikku sisserändajat. Varsti pärast komisjoni esimest soovitust Kreekale leppisid Euroopa Ülemkogu liikmed ja Türgi valitsus 2016. aasta märtsis kokku ELi ja Türgi avalduses. See avaldus on toonud kaasa iga päev Türgist Kreekasse saabuvate inimeste arvu olulise vähenemise, kuid sellega pannakse Kreeka ametiasutustele ka uusi kohustusi (5). Samuti on olukord Kreekas märkimisväärselt muutunud pärast Lääne-Balkani rändetee tegelikku sulgemist, mis ei lase kolmandate riikide kodanikel edasi reisida. Selle tulemusena on jäänud Kreekasse pidama umbes 57 000 ebaseaduslikku kolmandate riikide kodanikku (6). Samal ajal ei ole kõik liikmesriigid veel ümberpaigutamiskavasid rahuldavalt täitnud ja peavad alles vähendama Kreekal lasuvat survet (7).

| (6) | 8. juunil 2016 algas niinimetatud eelregistreerimine eesmärgiga registreerida kõik need varjupaika taotleda soovivad ebaseaduslikult riigis viibivad kolmandate riikide kodanikud, kes saabusid Kreekasse enne 20. märtsi 2016 ja kes ei üritanudki oma riigis viibimist Kreeka ametiasutustes seadustada (8). Registreerimist viib läbi Kreeka varjupaigateenistus koostöös EASO, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsiooniga (IOM) ning komisjoni toetusel. Eelregistreerimine kestab kuni 2016. aasta juuli lõpuni ja oodatavalt esitab varjupaigataotluse umbes 50 000 taotlejat, keda tuleb majutada Kreekas sel ajal, kui nad ootavad otsust rahvusvahelise kaitse õiguse, teise liikmesriiki ümberpaigutamise või üleandmise kohta Dublini määruse kohaselt. Kui inimesed on juba eelregistreeritud, peaks see lihtsustama ja kiirendama rahvusvahelise kaitse taotluste ametlikku esitamist varjupaigateenistusele. Uue süsteemi kohaselt saadetakse meeskonnad avatud vastuvõtukohtadesse, et registreerida inimesed otse majutuskohtades. Kui registreerimine on lõpetatud, väljastatakse inimestele ametlik varjupaigataotleja kaart. Varjupaigataotluste arvu oodatava suurenemise tulemusena eelregistreerimise järel esitatakse 2016. aastal tõenäoliselt vähemalt neli korda rohkem varjupaigataotlusi, kui neid saadi 2015. aastal (13 197). |
| --- | --- |

(6)

8. juunil 2016 algas niinimetatud eelregistreerimine eesmärgiga registreerida kõik need varjupaika taotleda soovivad ebaseaduslikult riigis viibivad kolmandate riikide kodanikud, kes saabusid Kreekasse enne 20. märtsi 2016 ja kes ei üritanudki oma riigis viibimist Kreeka ametiasutustes seadustada (8). Registreerimist viib läbi Kreeka varjupaigateenistus koostöös EASO, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsiooniga (IOM) ning komisjoni toetusel. Eelregistreerimine kestab kuni 2016. aasta juuli lõpuni ja oodatavalt esitab varjupaigataotluse umbes 50 000 taotlejat, keda tuleb majutada Kreekas sel ajal, kui nad ootavad otsust rahvusvahelise kaitse õiguse, teise liikmesriiki ümberpaigutamise või üleandmise kohta Dublini määruse kohaselt. Kui inimesed on juba eelregistreeritud, peaks see lihtsustama ja kiirendama rahvusvahelise kaitse taotluste ametlikku esitamist varjupaigateenistusele. Uue süsteemi kohaselt saadetakse meeskonnad avatud vastuvõtukohtadesse, et registreerida inimesed otse majutuskohtades. Kui registreerimine on lõpetatud, väljastatakse inimestele ametlik varjupaigataotleja kaart. Varjupaigataotluste arvu oodatava suurenemise tulemusena eelregistreerimise järel esitatakse 2016. aastal tõenäoliselt vähemalt neli korda rohkem varjupaigataotlusi, kui neid saadi 2015. aastal (13 197).

| (7) | Hoolimata jätkuvatest meetmetest, mida Kreeka on oma varjupaigasüsteemide parandamiseks võtnud, tuleb teha veel suuri edusamme, enne kui võib kavandada Dublini määruse kohaste üleandmiste taasalustamist. Käesolevas soovituses esitatakse peamised reformivaldkonnad, millega Kreeka ametiasutused peavad veel tegelema, et kõrvaldada eespool viidatud kohtuotsustes esile toodud varjupaigasüsteemi puudused, et tagada üleandmiste taasalustamine Dublini määruse kohaselt. |
| --- | --- |

(7)

Hoolimata jätkuvatest meetmetest, mida Kreeka on oma varjupaigasüsteemide parandamiseks võtnud, tuleb teha veel suuri edusamme, enne kui võib kavandada Dublini määruse kohaste üleandmiste taasalustamist. Käesolevas soovituses esitatakse peamised reformivaldkonnad, millega Kreeka ametiasutused peavad veel tegelema, et kõrvaldada eespool viidatud kohtuotsustes esile toodud varjupaigasüsteemi puudused, et tagada üleandmiste taasalustamine Dublini määruse kohaselt.

| (8) | 7. märtsil 2016 sai komisjon Kreekalt esimese eduaruande, milles toodi esile mõningad edusammud seoses komisjoni esimeses soovituses kirjeldatud probleemidega. 18. mai ja 8. juuni 2016. aasta kirjas esitasid Kreeka ametiasutused täiendavat teavet. |
| --- | --- |

(8)

7. märtsil 2016 sai komisjon Kreekalt esimese eduaruande, milles toodi esile mõningad edusammud seoses komisjoni esimeses soovituses kirjeldatud probleemidega. 18. mai ja 8. juuni 2016. aasta kirjas esitasid Kreeka ametiasutused täiendavat teavet.

| (9) | Komisjon on märkinud, et edusamme on tehtud Kreeka siseriikliku õiguse reformimisel ja tagamaks, et üle võetakse uuesti sõnastatud varjupaigamenetluste Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/32/EL (9) („varjupaigamenetlused“) ja osa uuesti sõnastatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2013/33/EL (10) („rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtutingimused“). Kreeka parlament võttis 3. aprillil 2016 vastu uue seaduse (seadus 4375/2016), kuid kõik sätted ei ole jõustunud (11). |
| --- | --- |

(9)

Komisjon on märkinud, et edusamme on tehtud Kreeka siseriikliku õiguse reformimisel ja tagamaks, et üle võetakse uuesti sõnastatud varjupaigamenetluste Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/32/EL (9) („varjupaigamenetlused“) ja osa uuesti sõnastatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2013/33/EL (10) („rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtutingimused“). Kreeka parlament võttis 3. aprillil 2016 vastu uue seaduse (seadus 4375/2016), kuid kõik sätted ei ole jõustunud (11).

| (10) | Pärast Euroopa tippkohtumist 25. oktoobril 2015 kohustus Kreeka suurendama 2015. aasta lõpuks oma rahvusvahelise kaitse taotlejate ja ebaseaduslike sisserändajate vastuvõtusuutlikkust 30 000 kohani ning ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet kohustus andma üüritoetusi ja võimaldama vastuvõtuperede programmis osalemist veel vähemalt 20 000 inimesele kava kaudu, mida ta eraldi ellu viib. Kreeka on teinud edusamme mitme ajutise vastuvõtukoha loomisel ning teabe kohaselt, mida Kreeka ametiasutused iga päev edastavad, oli 10. juunil 2016 Kreekas nii ebaseaduslike sisserändajate kui ka rahvusvahelise kaitse taotlejate jaoks olemas enam kui 50 000 ajutist ja alalist vastuvõtukohta (12). |
| --- | --- |

(10)

Pärast Euroopa tippkohtumist 25. oktoobril 2015 kohustus Kreeka suurendama 2015. aasta lõpuks oma rahvusvahelise kaitse taotlejate ja ebaseaduslike sisserändajate vastuvõtusuutlikkust 30 000 kohani ning ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet kohustus andma üüritoetusi ja võimaldama vastuvõtuperede programmis osalemist veel vähemalt 20 000 inimesele kava kaudu, mida ta eraldi ellu viib. Kreeka on teinud edusamme mitme ajutise vastuvõtukoha loomisel ning teabe kohaselt, mida Kreeka ametiasutused iga päev edastavad, oli 10. juunil 2016 Kreekas nii ebaseaduslike sisserändajate kui ka rahvusvahelise kaitse taotlejate jaoks olemas enam kui 50 000 ajutist ja alalist vastuvõtukohta (12).

| (11) | Kuigi Kreeka on oluliselt suurendanud nii oma ebaseaduslike sisserändajate kui ka rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu suutlikkust, on enamik neist vastuvõtukohtadest vaid ajutised erakorralised vastuvõtukohad ja mõnes pakutakse sinna majutatutele ainult kõige põhilisemaid vastuvõtutingimusi, nagu toit, vesi, kanalisatsioon ja põhilist meditsiiniabi, samas kui teistes ei rahuldata isegi kõige põhilisemaid vajadusi (13). Kuigi sellest võib piisata väga lühikeseks ajaks, kuni inimesed viiakse parematesse vastuvõtukohtadesse, ei vasta need tingimused kaugeltki direktiivis 2013/33/EL sätestatud nõuetele. Seetõttu on väga tähtis, et Kreeka looks varjupaigataotlejatele kiiremas korras järk-järgult piisavalt nõuetele vastavaid alalisi avatud vastuvõtukohti ja et ta säilitaks piisava suutlikkuse ajutistes vastuvõtukohtades, et katta ootamatutest sissevooludest tingitud puudujäägid. |
| --- | --- |

(11)

Kuigi Kreeka on oluliselt suurendanud nii oma ebaseaduslike sisserändajate kui ka rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu suutlikkust, on enamik neist vastuvõtukohtadest vaid ajutised erakorralised vastuvõtukohad ja mõnes pakutakse sinna majutatutele ainult kõige põhilisemaid vastuvõtutingimusi, nagu toit, vesi, kanalisatsioon ja põhilist meditsiiniabi, samas kui teistes ei rahuldata isegi kõige põhilisemaid vajadusi (13). Kuigi sellest võib piisata väga lühikeseks ajaks, kuni inimesed viiakse parematesse vastuvõtukohtadesse, ei vasta need tingimused kaugeltki direktiivis 2013/33/EL sätestatud nõuetele. Seetõttu on väga tähtis, et Kreeka looks varjupaigataotlejatele kiiremas korras järk-järgult piisavalt nõuetele vastavaid alalisi avatud vastuvõtukohti ja et ta säilitaks piisava suutlikkuse ajutistes vastuvõtukohtades, et katta ootamatutest sissevooludest tingitud puudujäägid.

| (12) | 2016. aasta jaanuaris allkirjastasid komisjon ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet delegeerimiskokkuleppe, mille koguväärtus on 80 miljonit eurot, et luua 20 000 avatud majutuskohta peamiselt ümberpaigutamistingimustele vastavate rahvusvahelise kaitse taotlejatele (14). Sellised kohad rajatakse alguses üürikorterite kava raames, mida juhib ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet. Samal ajal kui neid majutuskohti rajatakse, arutatakse praegu delegeerimiskokkuleppe läbivaatamist, et võimaldada korterite asemel umbes 6 000 koha rajamist ümberpaigutamiskeskustesse ning kinnitamaks, et sihtrühma, keda tuleb majutada, saaks lisada ka need varjupaigataotlejad, keda ei paigutata ümber, või need, kes viiakse edaspidi Dublini määruse kohaselt Kreekasse üle. ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti 6. juuni 2016. aasta andmete kohaselt on ümberpaigutamise taotlejatele rajatud 6 385 vastuvõtukohta, millest enamik asub hotellides ja korterites (15). |
| --- | --- |

(12)

2016. aasta jaanuaris allkirjastasid komisjon ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet delegeerimiskokkuleppe, mille koguväärtus on 80 miljonit eurot, et luua 20 000 avatud majutuskohta peamiselt ümberpaigutamistingimustele vastavate rahvusvahelise kaitse taotlejatele (14). Sellised kohad rajatakse alguses üürikorterite kava raames, mida juhib ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet. Samal ajal kui neid majutuskohti rajatakse, arutatakse praegu delegeerimiskokkuleppe läbivaatamist, et võimaldada korterite asemel umbes 6 000 koha rajamist ümberpaigutamiskeskustesse ning kinnitamaks, et sihtrühma, keda tuleb majutada, saaks lisada ka need varjupaigataotlejad, keda ei paigutata ümber, või need, kes viiakse edaspidi Dublini määruse kohaselt Kreekasse üle. ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti 6. juuni 2016. aasta andmete kohaselt on ümberpaigutamise taotlejatele rajatud 6 385 vastuvõtukohta, millest enamik asub hotellides ja korterites (15).

| (13) | Olulisi edusamme on täheldatud piirkondlike varjupaigaametite loomisel. Kreeka õigusaktidega nähakse ette piirkondlike varjupaigaametite loomine Atika, Thessaloniki, Traakia, Ípeirose, Tessaalia, Lääne-Kreeka, Kreeta, Lesbose, Chiose, Samose, Lerose ja Rhodose piirkonnas (16). Siiani on tööd alustanud kaheksa piirkondlikku ametit Atika, Traakia, Thessaloniki, Lesbose, Samose, Chiose ja Rhodose piirkonnas. Lisaks on eelolevatel kuudel kavas avada piirkondlikud varjupaigaametid Atika (Pireuse) piirkonnas. 2016. aastal on kavas avada veel neli piirkondlikku varjupaigaametit Kosi, Lerose, Kreeta (Irákleio) ja Lääne-Kreeka (Patra) piirkonnas, viimati nimetud amet peaks avatama üsna varsti. Seega jääb luua veel kavandatud piirkondlikud varjupaigaametid Tessaalia (Volose) ja Ípeirose (Ioánnina) piirkonda. Lisaks on loodud veel kaks täiendavat varjupaigaüksust Chioses ja Kosis, nii et kokku on varjupaigaüksusi nüüd viis (Amygdaleza, Xanthi, Patra, Chios ja Kos). Samuti on seatud sisse ümberpaigutamisüksus Alimos ja eeldatavasti hakkab see tööle 2016. aasta juulis. |
| --- | --- |

(13)

Olulisi edusamme on täheldatud piirkondlike varjupaigaametite loomisel. Kreeka õigusaktidega nähakse ette piirkondlike varjupaigaametite loomine Atika, Thessaloniki, Traakia, Ípeirose, Tessaalia, Lääne-Kreeka, Kreeta, Lesbose, Chiose, Samose, Lerose ja Rhodose piirkonnas (16). Siiani on tööd alustanud kaheksa piirkondlikku ametit Atika, Traakia, Thessaloniki, Lesbose, Samose, Chiose ja Rhodose piirkonnas. Lisaks on eelolevatel kuudel kavas avada piirkondlikud varjupaigaametid Atika (Pireuse) piirkonnas. 2016. aastal on kavas avada veel neli piirkondlikku varjupaigaametit Kosi, Lerose, Kreeta (Irákleio) ja Lääne-Kreeka (Patra) piirkonnas, viimati nimetud amet peaks avatama üsna varsti. Seega jääb luua veel kavandatud piirkondlikud varjupaigaametid Tessaalia (Volose) ja Ípeirose (Ioánnina) piirkonda. Lisaks on loodud veel kaks täiendavat varjupaigaüksust Chioses ja Kosis, nii et kokku on varjupaigaüksusi nüüd viis (Amygdaleza, Xanthi, Patra, Chios ja Kos). Samuti on seatud sisse ümberpaigutamisüksus Alimos ja eeldatavasti hakkab see tööle 2016. aasta juulis.

| (14) | Samuti teatasid Kreeka ametiasutused oma esimeses aruandes, et nad tegelevad täiendavate töötajate töölevõtmisega varjupaigateenistusse, et suurendada selle töötlemissuutlikkust. Praegu töötab varjupaigateenistuses 370 töötajat, mis on kaks korda suurem 2015. aasta töötajate arvust. Kolmandik töötajaid töötab tähtajalise töölepinguga, mida rahastatakse eri ELi ja EMP rahastamisallikatest. Kreeka parlament on kiitnud heaks veel 300 alalise töötaja palkamise lähikuudel (17). See on täienduseks ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti palgatud tähtajalise lepinguga töötajatele ja liikmesriigi ekspertidele, kes lähetati Kreeka varjupaigateenistusse määratud ajavahemikuks EASO kaudu. Selge on aga see, et varjupaigateenistuse praegune ja kavandatav töötajate arv on oluliselt väiksem sellest töötajate arvust, mida oleks vaja praeguse ja tõenäoliselt tulevase juhtumite hulga asjakohasel viisil töötlemiseks. Kreeka peaks tagama, et varjupaigateenistust tugevdatakse veelgi oluliselt suurema hulga töötajatega ja materiaalsete vahenditega, et teenistus oleks võimeline töötlema suuremat hulka varjupaigataotlusi. Selleks tuleks läbi viia vajaduste hindamine, milles võetakse arvesse varjupaigataotluste arvu, mida Kreeka varjupaigateenistus peab tõenäoliselt korraga käsitlema, ja nende taotluste töötlemiseks vajalikku või tõenäoliselt vajalikku olemasolevate töötajate arvu. |
| --- | --- |

(14)

Samuti teatasid Kreeka ametiasutused oma esimeses aruandes, et nad tegelevad täiendavate töötajate töölevõtmisega varjupaigateenistusse, et suurendada selle töötlemissuutlikkust. Praegu töötab varjupaigateenistuses 370 töötajat, mis on kaks korda suurem 2015. aasta töötajate arvust. Kolmandik töötajaid töötab tähtajalise töölepinguga, mida rahastatakse eri ELi ja EMP rahastamisallikatest. Kreeka parlament on kiitnud heaks veel 300 alalise töötaja palkamise lähikuudel (17). See on täienduseks ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti palgatud tähtajalise lepinguga töötajatele ja liikmesriigi ekspertidele, kes lähetati Kreeka varjupaigateenistusse määratud ajavahemikuks EASO kaudu. Selge on aga see, et varjupaigateenistuse praegune ja kavandatav töötajate arv on oluliselt väiksem sellest töötajate arvust, mida oleks vaja praeguse ja tõenäoliselt tulevase juhtumite hulga asjakohasel viisil töötlemiseks. Kreeka peaks tagama, et varjupaigateenistust tugevdatakse veelgi oluliselt suurema hulga töötajatega ja materiaalsete vahenditega, et teenistus oleks võimeline töötlema suuremat hulka varjupaigataotlusi. Selleks tuleks läbi viia vajaduste hindamine, milles võetakse arvesse varjupaigataotluste arvu, mida Kreeka varjupaigateenistus peab tõenäoliselt korraga käsitlema, ja nende taotluste töötlemiseks vajalikku või tõenäoliselt vajalikku olemasolevate töötajate arvu.

| (15) | Hiljuti vastuvõetud õigusaktiga (seadus 4375/2016) ette nähtud apellatsiooniamet ja apellatsioonikomisjonid tuleks järk-järgult moodustada ja 2016. aasta lõpuks täielikult kasutusele võtta. Arvestades Kreekas eelolevatel kuudel esitatavate avalduste arvu tõenäoliselt märkimisväärset suurenemist, on väga tähtis, et apellatsiooniametis oleksid täidetud kõik töökohad, et amet suudaks toime tulla apellatsioonide hulga oodatava olulise suurenemisega. Kohtuasjas M.S.S. tehtud otsuses kritiseeriti eriti juurdepääsu tõhusatele õiguskaitsevahenditele Kreekas, seega on oluline, et kui tulevikus võidakse taasalustada üleandmisi Dublini määruse kohaselt, peab varjupaigataotlejatel olema tõhus juurdepääs õiguskaitsevahendile nende taotluse suhtes langetatud negatiivse otsuse korral. |
| --- | --- |

(15)

Hiljuti vastuvõetud õigusaktiga (seadus 4375/2016) ette nähtud apellatsiooniamet ja apellatsioonikomisjonid tuleks järk-järgult moodustada ja 2016. aasta lõpuks täielikult kasutusele võtta. Arvestades Kreekas eelolevatel kuudel esitatavate avalduste arvu tõenäoliselt märkimisväärset suurenemist, on väga tähtis, et apellatsiooniametis oleksid täidetud kõik töökohad, et amet suudaks toime tulla apellatsioonide hulga oodatava olulise suurenemisega. Kohtuasjas M.S.S. tehtud otsuses kritiseeriti eriti juurdepääsu tõhusatele õiguskaitsevahenditele Kreekas, seega on oluline, et kui tulevikus võidakse taasalustada üleandmisi Dublini määruse kohaselt, peab varjupaigataotlejatel olema tõhus juurdepääs õiguskaitsevahendile nende taotluse suhtes langetatud negatiivse otsuse korral.

| (16) | Vahepeal anti täiendav mandaat vanale „kuhjunud“ apellatsioonide komisjonidele, mis moodustati Kreekast pärit käsitlemata jäänud varjupaiga taotluste kohta esitatud kaebuste menetlemiseks. Üleminekuajal kavatsevad need „kuhjunud“ apellatsioonide komisjonid menetleda lisaks sisulistele kaebustele esimese astme otsuste kohta kaebusi otsuste peale, mis on tehtud, tuginedes vastuvõetavusele osana ELi ja Türgi avaldusest. |
| --- | --- |

(16)

Vahepeal anti täiendav mandaat vanale „kuhjunud“ apellatsioonide komisjonidele, mis moodustati Kreekast pärit käsitlemata jäänud varjupaiga taotluste kohta esitatud kaebuste menetlemiseks. Üleminekuajal kavatsevad need „kuhjunud“ apellatsioonide komisjonid menetleda lisaks sisulistele kaebustele esimese astme otsuste kohta kaebusi otsuste peale, mis on tehtud, tuginedes vastuvõetavusele osana ELi ja Türgi avaldusest.

| (17) | Rohkem edusamme on tehtud pikemat aega käsitlemata jäänud „vana menetluse“ kohaste kaebustega, mille menetlemist reguleeritakse presidendi dekreediga 114/2010. Praegune mahajäämus hõlmab umbes 13 975 juhtumit (kokku umbes 51 000 juhtumist, mida peeti kuhjunud kaebuste osaks 2013. aasta alguses). Kreeka ametiasutused on võtnud kohustuse anda humanitaareesmärgil luba isikutele, kelle varjupaigataotlust on menetletud pikemat aega ja kellel on õigus saada elamisluba humanitaarsetel või muudel erandlikel põhjustel vastavalt Kreeka seadusele 4375/2016. Arvatakse, et selle meetme rakendamise kaudu lõpetatakse umbes 10 000 menetlemata juhtumi käsitlemine. Elamisluba väljastatakse kaheks aastaks ja seda saab pikendada (18). See annab samad õigused ja eelised, nagu on nendel, kellele on antud Kreekas täiendava kaitse seisund (19). Kreeka peaks jätkama edusamme, kõrvaldades mahajäämuse kuhjunud kaebuste menetlemisel, tagades, et taotlejad, kelle kaebuse käsitlemine on pooleli, saaksid võimaluse kasutada oma õigust tõhusale õiguskaitsele. |
| --- | --- |

(17)

Rohkem edusamme on tehtud pikemat aega käsitlemata jäänud „vana menetluse“ kohaste kaebustega, mille menetlemist reguleeritakse presidendi dekreediga 114/2010. Praegune mahajäämus hõlmab umbes 13 975 juhtumit (kokku umbes 51 000 juhtumist, mida peeti kuhjunud kaebuste osaks 2013. aasta alguses). Kreeka ametiasutused on võtnud kohustuse anda humanitaareesmärgil luba isikutele, kelle varjupaigataotlust on menetletud pikemat aega ja kellel on õigus saada elamisluba humanitaarsetel või muudel erandlikel põhjustel vastavalt Kreeka seadusele 4375/2016. Arvatakse, et selle meetme rakendamise kaudu lõpetatakse umbes 10 000 menetlemata juhtumi käsitlemine. Elamisluba väljastatakse kaheks aastaks ja seda saab pikendada (18). See annab samad õigused ja eelised, nagu on nendel, kellele on antud Kreekas täiendava kaitse seisund (19). Kreeka peaks jätkama edusamme, kõrvaldades mahajäämuse kuhjunud kaebuste menetlemisel, tagades, et taotlejad, kelle kaebuse käsitlemine on pooleli, saaksid võimaluse kasutada oma õigust tõhusale õiguskaitsele.

| (18) | Uue seadusega (seadus 4375/2016) nähakse ette tasuta õigusabi apellatsiooni etappi läbivate taotlejate jaoks; tegelikult ei anna Kreeka ametiasutused praegu tasuta õigusabi. Praegu koostatakse ministri otsust, millega rakendatakse seaduse 4375/2016 kohane õigusabi säte, ja Kreeka ametiasutused avaldasid oma Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi kohase riikliku programmi raames 8. juunil 2016 konkursikutse tasuta õigusabi osutamiseks ja esindaja tegutsemiseks apellatsiooni etapis 6 750 ümberasustamise tingimustele vastavale taotlejale, et toetada õigusabi osutavate juristide nimekirja koostamist (20). Konkursikutsele vastamise tähtaeg on 24. juuni 2016. Lisaks sõlmiti ELi hädaabi rahastamise raames toetusleping ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga kogusummas 30 miljonit eurot. ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet kasutab neid rahalisi vahendeid muu hulgas tasuta õigusabi andmiseks rahvusvahelise kaitse taotlejatele apellatsiooni etapis kuni nelja kuu jooksul, kuni Kreeka ametiasutused on eeldatavasti oma tasuta õigusabi kava rakendanud. Kreeka peaks võtma vajalikke meetmeid, et tagada viivitamatult varjupaigamenetluses õigus tasuta õigusabile. |
| --- | --- |

(18)

Uue seadusega (seadus 4375/2016) nähakse ette tasuta õigusabi apellatsiooni etappi läbivate taotlejate jaoks; tegelikult ei anna Kreeka ametiasutused praegu tasuta õigusabi. Praegu koostatakse ministri otsust, millega rakendatakse seaduse 4375/2016 kohane õigusabi säte, ja Kreeka ametiasutused avaldasid oma Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi kohase riikliku programmi raames 8. juunil 2016 konkursikutse tasuta õigusabi osutamiseks ja esindaja tegutsemiseks apellatsiooni etapis 6 750 ümberasustamise tingimustele vastavale taotlejale, et toetada õigusabi osutavate juristide nimekirja koostamist (20). Konkursikutsele vastamise tähtaeg on 24. juuni 2016. Lisaks sõlmiti ELi hädaabi rahastamise raames toetusleping ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga kogusummas 30 miljonit eurot. ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet kasutab neid rahalisi vahendeid muu hulgas tasuta õigusabi andmiseks rahvusvahelise kaitse taotlejatele apellatsiooni etapis kuni nelja kuu jooksul, kuni Kreeka ametiasutused on eeldatavasti oma tasuta õigusabi kava rakendanud. Kreeka peaks võtma vajalikke meetmeid, et tagada viivitamatult varjupaigamenetluses õigus tasuta õigusabile.

| (19) | Uues seaduses 4375/2016 nähakse ette uus vastuvõtu direktoraat ja sotsiaalse integratsiooni direktoraat, millel mõlemal on eriosakonnad saatjata alaealiste vastuvõtmiseks ja integreerimiseks, sealhulgas esindaja pakkumine. Hoolimata sellest peavad Kreeka ametiasutused ikkagi võtma meetmeid, et tagada asjakohaste menetluslike tagatiste ja vastuvõtutingimuste pakkumine praktikas saatjata alaealistele. Kuigi Kreeka valitsus on juba vastu võtnud ministri otsuse varjupaika taotlevate saatjata alaealiste vanuse hindamise kohta, (21) tuleb veel vastu võtta presidendi dekreet, mis peaks hõlmama sätteid tõhusa eestkostesüsteemi kohta. |
| --- | --- |

(19)

Uues seaduses 4375/2016 nähakse ette uus vastuvõtu direktoraat ja sotsiaalse integratsiooni direktoraat, millel mõlemal on eriosakonnad saatjata alaealiste vastuvõtmiseks ja integreerimiseks, sealhulgas esindaja pakkumine. Hoolimata sellest peavad Kreeka ametiasutused ikkagi võtma meetmeid, et tagada asjakohaste menetluslike tagatiste ja vastuvõtutingimuste pakkumine praktikas saatjata alaealistele. Kuigi Kreeka valitsus on juba vastu võtnud ministri otsuse varjupaika taotlevate saatjata alaealiste vanuse hindamise kohta, (21) tuleb veel vastu võtta presidendi dekreet, mis peaks hõlmama sätteid tõhusa eestkostesüsteemi kohta.

| (20) | 2016. aasta juuni seisuga oli saatjata alaealiste jaoks Kreeka vastuvõtukohtades kokku 585 kohta. Need vastuvõtukohad on praegu täis ja ootelehel on 625 saatjata alaealist, kes tuleb majutada sobivatesse vastuvõtukohtadesse. Vastavalt kirjale, mille Kreeka ametiasutused saatsid komisjonile 8. juunil 2016, kavatseb Kreeka luua 2016. aasta juuli lõpuks saatjata alaealiste jaoks veel 800 vastuvõtukohta. Kreeka peab tagama, et saatjata alaealiste jaoks on olemas vajalik arv vastuvõtukohti, et rahuldada nõudlus sellise majutuse järele. |
| --- | --- |

(20)

2016. aasta juuni seisuga oli saatjata alaealiste jaoks Kreeka vastuvõtukohtades kokku 585 kohta. Need vastuvõtukohad on praegu täis ja ootelehel on 625 saatjata alaealist, kes tuleb majutada sobivatesse vastuvõtukohtadesse. Vastavalt kirjale, mille Kreeka ametiasutused saatsid komisjonile 8. juunil 2016, kavatseb Kreeka luua 2016. aasta juuli lõpuks saatjata alaealiste jaoks veel 800 vastuvõtukohta. Kreeka peab tagama, et saatjata alaealiste jaoks on olemas vajalik arv vastuvõtukohti, et rahuldada nõudlus sellise majutuse järele.

| (21) | Valitsusvälised organisatsioonid tunnevad üha suuremat muret, et Kreekas puudub paljudel lastel juurdepääs haridusele ja et saatjata alaealiste olukord on üldiselt ebakindel, kusjuures mõned neist viitavad, et lapsi hoitakse kinnipidamisasutuses, kuni neile leitakse sobiv majutus. |
| --- | --- |

(21)

Valitsusvälised organisatsioonid tunnevad üha suuremat muret, et Kreekas puudub paljudel lastel juurdepääs haridusele ja et saatjata alaealiste olukord on üldiselt ebakindel, kusjuures mõned neist viitavad, et lapsi hoitakse kinnipidamisasutuses, kuni neile leitakse sobiv majutus.

| (22) | Euroopa Komisjon on eraldanud Kreekale olulisel hulgal rahalisi vahendeid, et toetada riiki tema jõupingutustes viia oma varjupaigasüsteem ELi standarditega vastavusse. |
| --- | --- |

(22)

Euroopa Komisjon on eraldanud Kreekale olulisel hulgal rahalisi vahendeid, et toetada riiki tema jõupingutustes viia oma varjupaigasüsteem ELi standarditega vastavusse.

| (23) | Alates 2015. aasta algusest on antud siseküsimuste fondide kaudu (Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond ja Sisejulgeolekufond) Kreekale kas otse Kreeka ametiasutustele või liidu asutuste ja Kreekas tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu kokku 262 miljonit eurot erakorralist abi, millest umbes 81 miljonit eurot eraldati 2016. aasta mais. 20. mail 2016 eraldati 56 miljonit eurot erakorralist toetust Kreeka ametiasutustele (13 miljonit eurot), IOMile (13 miljonit eurot) ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile (30 miljonit eurot) eesmärgiga suurendada Kreeka ametiasutuste suutlikkust registreerida äsja saabunud rändajaid ja töödelda nende varjupaigataotlusi, luua paremad tingimused haavatavatele rändajatele ning tugevdada registreerimis- ja varjupaigaprotsessi täiendavate inimressurssidega, tagada parem IT-taristu, suurendada tõlkide kättesaadavaust ning tagada teabe parem kättesaadavus. 24. mail 2016 eraldas komisjon 25 miljonit eurot erakorralist toetust (Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond) EASO-le suurendamaks tema suutlikkust, et toetada täiendavalt Kreeka ametiasutusi. See toetus aitab kaasa koos komisjoni, Kreeka ametiasutuste ja asjaomaste sidusrühmadega kohapealse humanitaarolukorraga tegelemiseks välja töötatud hädaolukorras toimimise kava rakendamisele ning ELi ja Türgi 18. märtsi avalduse elluviimisele. |
| --- | --- |

(23)

Alates 2015. aasta algusest on antud siseküsimuste fondide kaudu (Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond ja Sisejulgeolekufond) Kreekale kas otse Kreeka ametiasutustele või liidu asutuste ja Kreekas tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu kokku 262 miljonit eurot erakorralist abi, millest umbes 81 miljonit eurot eraldati 2016. aasta mais. 20. mail 2016 eraldati 56 miljonit eurot erakorralist toetust Kreeka ametiasutustele (13 miljonit eurot), IOMile (13 miljonit eurot) ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile (30 miljonit eurot) eesmärgiga suurendada Kreeka ametiasutuste suutlikkust registreerida äsja saabunud rändajaid ja töödelda nende varjupaigataotlusi, luua paremad tingimused haavatavatele rändajatele ning tugevdada registreerimis- ja varjupaigaprotsessi täiendavate inimressurssidega, tagada parem IT-taristu, suurendada tõlkide kättesaadavaust ning tagada teabe parem kättesaadavus. 24. mail 2016 eraldas komisjon 25 miljonit eurot erakorralist toetust (Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond) EASO-le suurendamaks tema suutlikkust, et toetada täiendavalt Kreeka ametiasutusi. See toetus aitab kaasa koos komisjoni, Kreeka ametiasutuste ja asjaomaste sidusrühmadega kohapealse humanitaarolukorraga tegelemiseks välja töötatud hädaolukorras toimimise kava rakendamisele ning ELi ja Türgi 18. märtsi avalduse elluviimisele.

| (24) | See erakorraline toetus antakse lisaks 509 miljonile eurole, mis eraldati Kreekale ajavahemikuks 2014–2020 tema Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ja Sisejulgeolekufondi raames rakendatavate riiklike programmide kaudu. See teeb Kreekast ELi liikmesriikide seas ELi siseküsimuste valdkonna fondide suurima kasutaja. |
| --- | --- |

(24)

See erakorraline toetus antakse lisaks 509 miljonile eurole, mis eraldati Kreekale ajavahemikuks 2014–2020 tema Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ja Sisejulgeolekufondi raames rakendatavate riiklike programmide kaudu. See teeb Kreekast ELi liikmesriikide seas ELi siseküsimuste valdkonna fondide suurima kasutaja.

| (25) | Kreeka peaks tagama, et selliseid rahastamisallikaid kasutatakse täiel määral kõige tõhusamal ja tulemuslikumal viisil ning ilma edasise viivituseta. Selleks tuleks kiiremas korras lõpule viia siseküsimuste valdkonna fondide (Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond ja Sisejulgeolekufond) raames rakendatavate Kreeka riiklike programmide käimasolev läbivaatamine ja nende uute prioriteetidega kohandamine. Samuti tuleks kiiremas korras lõpule viia protsess, millega viiakse nende vahendite haldamise eest vastutav amet üle samasse ministeeriumisse, kes haldab ka struktuurifonde, et tagada olemasolevate vahendite tõhusam kasutamine. Eelkõige peaks Kreeka lahendama mitmed praktilise rakendamise küsimused (töötajate palkamine, juhtimine ja kontroll, auditiarvamus, ametlik teavitamine), et uus vastutav amet saaks enne 2016. aasta juulit tööle hakata. |
| --- | --- |

(25)

Kreeka peaks tagama, et selliseid rahastamisallikaid kasutatakse täiel määral kõige tõhusamal ja tulemuslikumal viisil ning ilma edasise viivituseta. Selleks tuleks kiiremas korras lõpule viia siseküsimuste valdkonna fondide (Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond ja Sisejulgeolekufond) raames rakendatavate Kreeka riiklike programmide käimasolev läbivaatamine ja nende uute prioriteetidega kohandamine. Samuti tuleks kiiremas korras lõpule viia protsess, millega viiakse nende vahendite haldamise eest vastutav amet üle samasse ministeeriumisse, kes haldab ka struktuurifonde, et tagada olemasolevate vahendite tõhusam kasutamine. Eelkõige peaks Kreeka lahendama mitmed praktilise rakendamise küsimused (töötajate palkamine, juhtimine ja kontroll, auditiarvamus, ametlik teavitamine), et uus vastutav amet saaks enne 2016. aasta juulit tööle hakata.

| (26) | Nagu nenditakse komisjoni 4. märtsi 2016. aasta teatises „Tagasi Schengeni juurde“, (22) on täielikult toimiva Dublini süsteemi tagamine lahutamatu osa suurematest jõupingutustest, mida on vaja varjupaiga-, rände- ja piiripoliitika stabiliseerimiseks. Need jõupingutused peaksid aitama kaasa tagasipöördumisele normaalselt toimiva Schengeni ala juurde hiljemalt 2016. aasta detsembriks. Seetõttu on tähtis, et Kreeka võtaks kiiremas korras käesolevas soovituses kindlaks tehtud elluviimata meetmed, et võimaldada taasalustada põgenike üleandmist Kreekale vastavalt Dublini määrusele sama aja jooksul ja hiljemalt 2016. aasta detsembriks. Samal ajal peaks olema esmatähtis Dublini süsteemi reformimine solidaarsuse eesmärgist lähtudes ja koormuse liikmesriikide vahel jagamise alusel, nagu komisjon välja pakkus (23). |
| --- | --- |

(26)

Nagu nenditakse komisjoni 4. märtsi 2016. aasta teatises „Tagasi Schengeni juurde“, (22) on täielikult toimiva Dublini süsteemi tagamine lahutamatu osa suurematest jõupingutustest, mida on vaja varjupaiga-, rände- ja piiripoliitika stabiliseerimiseks. Need jõupingutused peaksid aitama kaasa tagasipöördumisele normaalselt toimiva Schengeni ala juurde hiljemalt 2016. aasta detsembriks. Seetõttu on tähtis, et Kreeka võtaks kiiremas korras käesolevas soovituses kindlaks tehtud elluviimata meetmed, et võimaldada taasalustada põgenike üleandmist Kreekale vastavalt Dublini määrusele sama aja jooksul ja hiljemalt 2016. aasta detsembriks. Samal ajal peaks olema esmatähtis Dublini süsteemi reformimine solidaarsuse eesmärgist lähtudes ja koormuse liikmesriikide vahel jagamise alusel, nagu komisjon välja pakkus (23).

| (27) | Kreeka esitatud regulaarsed aruanded edusammudest nende meetmete rakendamisel ja muu asjakohane teave, kaasa arvatud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametilt ja teistelt asjaomastelt organisatsioonidelt saadavad edaspidised aruanded, peaks võimaldama hinnata, kas on loodud piisavad tingimused, et võimaldada liikmesriikidel taasalustada individuaalset põgenike üleandmist Kreekale Dublini määruse alusel, võttes arvesse, et üleandmiste maht ja üle antavate isikute kategooriad peaksid vastama konkreetsetele edusammudele. Kreeka peaks esitama järgmiseks aruandlusperioodiks 2016. aasta juunis ajakohastatud aruande, mis hõlmab perioodi 2016. aasta aprillist juunini, mille jooksul ei saadud ühtegi igakuist aruannet. |
| --- | --- |

(27)

Kreeka esitatud regulaarsed aruanded edusammudest nende meetmete rakendamisel ja muu asjakohane teave, kaasa arvatud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametilt ja teistelt asjaomastelt organisatsioonidelt saadavad edaspidised aruanded, peaks võimaldama hinnata, kas on loodud piisavad tingimused, et võimaldada liikmesriikidel taasalustada individuaalset põgenike üleandmist Kreekale Dublini määruse alusel, võttes arvesse, et üleandmiste maht ja üle antavate isikute kategooriad peaksid vastama konkreetsetele edusammudele. Kreeka peaks esitama järgmiseks aruandlusperioodiks 2016. aasta juunis ajakohastatud aruande, mis hõlmab perioodi 2016. aasta aprillist juunini, mille jooksul ei saadud ühtegi igakuist aruannet.

| (28) | Komisjon kavatseb hinnata tehtud edusamme ja ajakohastada vajaduse korral oma konkreetseid soovitusi 2016. aasta septembris. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon kavatseb hinnata tehtud edusamme ja ajakohastada vajaduse korral oma konkreetseid soovitusi 2016. aasta septembris.

| (29) | Kui taasalustatakse põgenike üleandmist Kreekale vastavalt Dublini määrusele, tuleks arvesse võtta ka seda, et Kreeka peab ikka veel tegelema tõenäoliselt suure hulga uute varjupaigataotlejatega eelkõige niinimetatud eelregistreerimise rakendamise tulemusena ning vältida tuleks talumatu koormuse asetamist Kreekale. |
| --- | --- |

(29)

Kui taasalustatakse põgenike üleandmist Kreekale vastavalt Dublini määrusele, tuleks arvesse võtta ka seda, et Kreeka peab ikka veel tegelema tõenäoliselt suure hulga uute varjupaigataotlejatega eelkõige niinimetatud eelregistreerimise rakendamise tulemusena ning vältida tuleks talumatu koormuse asetamist Kreekale.

| (30) | Vastutus üksikjuhtudel üleandmiste taasalustamise üle otsustamise eest jääb täielikult liikmesriikide ametiasutustele. Ametiasutuste tegevust kontrollivad kohtud, kes võivad esitada Euroopa Kohtule eelotsusetaotlusi Dublini määruse tõlgendamise kohta, |
| --- | --- |

(30)

Vastutus üksikjuhtudel üleandmiste taasalustamise üle otsustamise eest jääb täielikult liikmesriikide ametiasutustele. Ametiasutuste tegevust kontrollivad kohtud, kes võivad esitada Euroopa Kohtule eelotsusetaotlusi Dublini määruse tõlgendamise kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

VASTUVÕTUTINGIMUSED JA -KOHAD

| 1. | Kreeka peaks tagama, et vastuvõtukohad on piisavad ja et vastuvõtutingimused kõigis rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtukohtades vastavad ELi õiguses, eelkõige direktiivi 2013/33/EL nõuetele. Eelkõige peaks Kreeka tegema vähemalt järgmist:






  a) | looma sobival arvul alalisi avatud vastuvõtukohti, mis vastavad tema vastu võetud või tõenäoliselt vastuvõetavate rahvusvahelise kaitse taotlejate arvule ja kus on võimalik majutada kõiki rahvusvahelise kaitse taotlejaid ja nende ülalpeetavaid varjupaigaprotsessi kestel nõuetekohastes tingimustes; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

looma sobival arvul alalisi avatud vastuvõtukohti, mis vastavad tema vastu võetud või tõenäoliselt vastuvõetavate rahvusvahelise kaitse taotlejate arvule ja kus on võimalik majutada kõiki rahvusvahelise kaitse taotlejaid ja nende ülalpeetavaid varjupaigaprotsessi kestel nõuetekohastes tingimustes;

| b) | tagama, et on piisavalt ajutisi avatud vastuvõtukohti või et need on võimalik kiiresti kasutusele võtta, et majutada rahvusvahelise kaitse taotlejate ootamatuid vooge, ning kuhu on võimalik piisavates tingimustes majutada kõik sellised rahvusvahelise kaitse taotlejad ning nende ülalpeetavad; |
| --- | --- |

b)

tagama, et on piisavalt ajutisi avatud vastuvõtukohti või et need on võimalik kiiresti kasutusele võtta, et majutada rahvusvahelise kaitse taotlejate ootamatuid vooge, ning kuhu on võimalik piisavates tingimustes majutada kõik sellised rahvusvahelise kaitse taotlejad ning nende ülalpeetavad;

| c) | tagama, et nendes vastuvõtukohtades on eraldi avatud majutuskohad vallalistele meestele, vallalistele naistele, peredele ja haavatavatele isikutele, eelkõige saatjata alaealistele, ning seal on tagatud privaatsus ja perekonna ühtsus; |
| --- | --- |

c)

tagama, et nendes vastuvõtukohtades on eraldi avatud majutuskohad vallalistele meestele, vallalistele naistele, peredele ja haavatavatele isikutele, eelkõige saatjata alaealistele, ning seal on tagatud privaatsus ja perekonna ühtsus;

| d) | tagama, et varjupaika taotlevad saatjata alaealised paigutatakse viivitamata sobivasse majutuskohta ning neid ei peeta kinni nõuetele mittevastavates tingimustes. Kreeka peaks looma kiiremas korras vajalikud majutuskohad saatjata alaealistele ning tagama, et need vastuvõtukohad säilivad; |
| --- | --- |

d)

tagama, et varjupaika taotlevad saatjata alaealised paigutatakse viivitamata sobivasse majutuskohta ning neid ei peeta kinni nõuetele mittevastavates tingimustes. Kreeka peaks looma kiiremas korras vajalikud majutuskohad saatjata alaealistele ning tagama, et need vastuvõtukohad säilivad;

| e) | tagama, et eluasemeid hooldatakse ja et selleks, et teenuste osutamine ei katkeks, rahastatakse piisavalt erinevaid lepingulisi teenuseid, nagu koristamine, desinfitseerimine, toitlustamine; |
| --- | --- |

e)

tagama, et eluasemeid hooldatakse ja et selleks, et teenuste osutamine ei katkeks, rahastatakse piisavalt erinevaid lepingulisi teenuseid, nagu koristamine, desinfitseerimine, toitlustamine;

| f) | tagama, et parandatakse tingimusi kõikides Kreekas asuvates ajutistes vastuvõtukohtades, et need vastaksid kõikidele eespool nimetatud nõuetele, kui varjupaigataotlejad majutatakse varjupaigamenetluse ajal Kreekasse ja neid hoitakse Kreekas. |
| --- | --- |

f)

tagama, et parandatakse tingimusi kõikides Kreekas asuvates ajutistes vastuvõtukohtades, et need vastaksid kõikidele eespool nimetatud nõuetele, kui varjupaigataotlejad majutatakse varjupaigamenetluse ajal Kreekasse ja neid hoitakse Kreekas.

Samuti peaksid kõigi vastuvõtukohtade vastuvõtutingimused olema sellised, et

| g) | tagada, et taotlejad saavad vajalikke tervishoiuteenuseid, mis hõlmavad vähemalt vältimatu arstiabi ning haiguste ja raskete vaimsete häirete põhiravi; |
| --- | --- |

g)

tagada, et taotlejad saavad vajalikke tervishoiuteenuseid, mis hõlmavad vähemalt vältimatu arstiabi ning haiguste ja raskete vaimsete häirete põhiravi;

| h) | pakkuda alaealistele tõhusat juurdepääsu riiklikule haridussüsteemile varjupaigamenetluse ajal, sealhulgas keeletunde, et ükski laps ei jääks hariduseta. |
| --- | --- |

h)

pakkuda alaealistele tõhusat juurdepääsu riiklikule haridussüsteemile varjupaigamenetluse ajal, sealhulgas keeletunde, et ükski laps ei jääks hariduseta.

Kreeka ametiasutused peaksid läbi viima vajaduste hindamise vajaliku koguvastuvõtusuutlikkuse ning selle suutlikkuse laadi kohta ning seda hinnangut uusi suundumusi arvestades pidevalt ajakohastama. See vajaduste hindamine peaks andma pidevalt teavet kooskõlas soovituse punkti 1 alapunktidega a ja b loodud suutlikkuse kohta. Samuti peaksid Kreeka ametiasutused tagama kõigi rajatiste pideva haldamise ja koordineerimise ning tagama, et vastutavatel ministeeriumidel on selleks piisavad vahendid.

ESIMESE ASTME VARJUPAIGAMENETLUSE KÄTTESAADAVUS JA VAHENDID

| 2. | Kreeka peaks jätkuvalt pingutama, et tagada kõigile rahvusvahelise kaitse taotlejatele tõhus juurdepääs varjupaigamenetlusele,






  a) | palgates kiiremas korras töötajaid, et varjupaigateenistuses oleks piisavalt personali, et kõik bürood saaksid täismahus töötada ning suudaksid töödelda kõiki varjupaigataotlusi õigeaegselt. Selleks on vaja kiiresti kehtestada värbamismenetlus, suurendades oluliselt juhtumite käsitlejate ja varjupaigateenistuse teiste asjaomaste töötajate arvu; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

palgates kiiremas korras töötajaid, et varjupaigateenistuses oleks piisavalt personali, et kõik bürood saaksid täismahus töötada ning suudaksid töödelda kõiki varjupaigataotlusi õigeaegselt. Selleks on vaja kiiresti kehtestada värbamismenetlus, suurendades oluliselt juhtumite käsitlejate ja varjupaigateenistuse teiste asjaomaste töötajate arvu;

| b) | avades kiiremas korras täiendavad piirkondlikud varjupaigaametid Atika (Pireuse), Kosi, Lerose, Kreeta (Irákleio) ja Lääne-Kreeka (Pátra) ning Tessaalia ja Ípeirose (Volose ja Ioánnina) piirkonnas; |
| --- | --- |

b)

avades kiiremas korras täiendavad piirkondlikud varjupaigaametid Atika (Pireuse), Kosi, Lerose, Kreeta (Irákleio) ja Lääne-Kreeka (Pátra) ning Tessaalia ja Ípeirose (Volose ja Ioánnina) piirkonnas;

| c) | tagades tõhusa juhtumihalduse korra, kindlustamaks, et kõiki juhtumeid käsitletakse hästi korraldatud viisil ja suurendatakse ametiasutuste suutlikkust mõõta praegust tulemuslikkust, tuvastada kitsaskohad ning kavandada eelseisvaid ressursivajadusi; |
| --- | --- |

c)

tagades tõhusa juhtumihalduse korra, kindlustamaks, et kõiki juhtumeid käsitletakse hästi korraldatud viisil ja suurendatakse ametiasutuste suutlikkust mõõta praegust tulemuslikkust, tuvastada kitsaskohad ning kavandada eelseisvaid ressursivajadusi;

| d) | tagades, et varjupaigateenistusel on piisaval arvul haldustoe töötajaid iga büroo jaoks, kes võib leppida kokku intervjuusid, panna kinni registreerimise aega, broneerida tõlke ja hallata iga büroo üldist töövoogu, et varjupaigaprotsess toimiks sujuvalt. |
| --- | --- |

d)

tagades, et varjupaigateenistusel on piisaval arvul haldustoe töötajaid iga büroo jaoks, kes võib leppida kokku intervjuusid, panna kinni registreerimise aega, broneerida tõlke ja hallata iga büroo üldist töövoogu, et varjupaigaprotsess toimiks sujuvalt.

Kreeka varjupaigateenistus peaks täieliku ja pideva hindamise alusel kindlaks tegema, kui palju töötajaid on tõenäoliselt vaja sissetulnud varjupaigataotluste menetlemiseks direktiivis 2013/32/EL sätestatud kuuekuulise tähtaja jooksul. Seda vajaduste hinnangut tuleks pidevalt ajakohastada ning see peaks hõlmama teavet kooskõlas soovituse punkti 2 alapunktiga a töölevõetavate töötajate arvu kohta.

APELLATSIOONIAMET

| 3. | Kreeka peaks tagama, et uus apellatsiooniamet asutatakse viivituseta ja et sellel on piisaval arvul apellatsioonikomisjone, et võtta vastu otsuseid rahvusvahelise kaitse taotluste kohta ning et neil on piisavalt töötajaid kõigi menetluses olevate ja võimalike tulevaste kaebuste käsitlemiseks. Kreeka peaks eelkõige






  a) | tagama piisaval arvul töötajaid ja apellatsioonikomisjone, keda apellatsiooniamet vajab taotlejate esitatud kaebuste menetlemiseks, ja selle hinnangu pideva ajakohastamise; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

tagama piisaval arvul töötajaid ja apellatsioonikomisjone, keda apellatsiooniamet vajab taotlejate esitatud kaebuste menetlemiseks, ja selle hinnangu pideva ajakohastamise;

| b) | määrama kiiremas korras ametisse kõik vajalikud apellatsiooniameti ja apellatsioonikomisjonide töötajad, sealhulgas määrama iga komisjoni abitöötajate arvu; |
| --- | --- |

b)

määrama kiiremas korras ametisse kõik vajalikud apellatsiooniameti ja apellatsioonikomisjonide töötajad, sealhulgas määrama iga komisjoni abitöötajate arvu;

| c) | käivitama apellatsiooniameti ja apellatsioonikomisjonide töö võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

c)

käivitama apellatsiooniameti ja apellatsioonikomisjonide töö võimalikult kiiresti;

| d) | lahendama kõik pooleliolevad haldusotsuste õigusliku läbivaatamise taotlused, mille menetlemine on praegu lõpetamata, niipea kui võimalik ja igal juhul 2016. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

d)

lahendama kõik pooleliolevad haldusotsuste õigusliku läbivaatamise taotlused, mille menetlemine on praegu lõpetamata, niipea kui võimalik ja igal juhul 2016. aasta lõpuks.

Kreeka ametiasutused peaksid täieliku ja pideva vajaduste hindamise alusel kindlaks tegema, mitut apellatsioonikomisjoni uus apellatsiooniamet vajab rahvusvahelise kaitse taotlejate esitatud kõigi kaebuste menetlemiseks, ning nende komisjonide sujuva töö jätkamiseks vajalikud inimressursid kooskõlas soovituse punkti 3 alapunktidega a ja b.

ÕIGUSABI

| 4. | Kreeka peaks tagama, et tegelik juurdepääs tasuta õigusabile on tõhus ja et kõigile varjupaigataotlejatele antakse vajalikku õigusabi rahvusvahelise kaitse taotluste kohta tehtud haldusotsuste õiguslikuks läbivaatamiseks. Kreeka peaks eelkõige






  a) | võtma kiiresti vastu ja rakendama tõhusalt ministri otsuse tasuta õigusabiteenuste osutamise kohta; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

võtma kiiresti vastu ja rakendama tõhusalt ministri otsuse tasuta õigusabiteenuste osutamise kohta;

| b) | eraldama vajalikud vahendid riiklikust Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi programmist õigusabi osutamiseks ning koostama kiiresti lepingu nende juristide registri koostamiseks, kes saavad osutada neid teenuseid taotlejatele taotlemisetapi kestel Kreekas. |
| --- | --- |

b)

eraldama vajalikud vahendid riiklikust Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi programmist õigusabi osutamiseks ning koostama kiiresti lepingu nende juristide registri koostamiseks, kes saavad osutada neid teenuseid taotlejatele taotlemisetapi kestel Kreekas.

SAATJATA ALAEALISTE JA HAAVATAVATE ISIKUTE KOHTLEMINE VARJUPAIGAMENETLUSES

| 5. | Kreeka peaks tagama haavatavate taotlejate, sealhulgas saatjata alaealiste tuvastamise ja kohtlemise asjakohaste struktuuride loomise. Kreeka peaks eelkõige






  a) | seadma kiiremas korras sisse sobiva kaitsemenetluse, võttes vastu vajaliku presidendi dekreedi seaduse 4375/2016 kohaste asjaomaste sätete rakendamiseks; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

seadma kiiremas korras sisse sobiva kaitsemenetluse, võttes vastu vajaliku presidendi dekreedi seaduse 4375/2016 kohaste asjaomaste sätete rakendamiseks;

| b) | tegema kindlaks ja võtma tööle vastuvõtu direktoraadi ja saatjata alaealiste kaitse osakonna vajalikud töötajad, et anda varjupaigaküsimusi käsitleva liidu õigustiku kohaselt vajalikud tagatised perekondade otsimiseks ja õiguslikuks esindamiseks; |
| --- | --- |

b)

tegema kindlaks ja võtma tööle vastuvõtu direktoraadi ja saatjata alaealiste kaitse osakonna vajalikud töötajad, et anda varjupaigaküsimusi käsitleva liidu õigustiku kohaselt vajalikud tagatised perekondade otsimiseks ja õiguslikuks esindamiseks;

| c) | tagama, et menetluslike ja vastuvõtu erivajadustega taotlejate tuvastamise menetlused rakendatakse nii, et neile taotlejatele antakse vajalikku psühhosotsiaalset abi, eriti siis, kui nad võivad olla seksuaalse vägivalla ja ärakasutamise või inimkaubanduse ohvrid. |
| --- | --- |

c)

tagama, et menetluslike ja vastuvõtu erivajadustega taotlejate tuvastamise menetlused rakendatakse nii, et neile taotlejatele antakse vajalikku psühhosotsiaalset abi, eriti siis, kui nad võivad olla seksuaalse vägivalla ja ärakasutamise või inimkaubanduse ohvrid.

ELI RAHALISTE VAHENDITE KASUTAMINE RIIKLIKE PROGRAMMIDE RAAMES

| 6. | Kreeka peaks tagama, et eraldatavad olulised Eli vahendid kasutatakse täielikult ära, võttes eelkõige ilma edasise viivituseta kasutusele oma Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ja Sisejulgeolekufondi riiklike programmide raames olemasolevad vahendid ja uurides täiendavat rahastamist struktuurifondidest. Sellega seoses peaks Kreeka kiiremas korras lõpule viima riiklike programmide käimasoleva läbivaatamise, et kohandada neid paremini uute prioriteetidega, ning tagama, et siseküsimuste valdkonna fondide haldamise eest vastutav uus ametiasutus hakkab viivitamata tööle. |
| --- | --- |

6.

ARUANDLUS VÕETUD MEETMETE KOHTA

| 7. | Kreeka peab esitama 30. juuniks aruande, mis hõlmab käesoleva soovituse ja 10. veebruari soovituse rakendamisel tehtud edusamme. Seejärel peaks Kreeka esitama komisjonile iga kuu lõpuks aruande oma edusammudest käesolevas soovituses esitatud meetmete rakendamisel. Aruanded peaksid sisaldama ka kirjeldust, kuidas Kreeka ametiasutused on võtnud kasutusele või kavatsevad võtta kasutusele käesoleva soovituse punktides 1–5 nimetatud inim- ja materiaalsed ressursid. Nendes aruannetes peaks olema ka käesoleva soovituse punktides 1–3 nimetatud pideva vajaduste hindamise kirjeldus; kavandatud ja võetud meetmed põhinevad või on põhinenud sellel hindamisel. Iga aruanne peaks sisaldama ka järgmist teavet:






  a) | rahvusvahelise kaitse taotlejate majutamiseks alalise ja ajutise vastuvõtu olemasolev ja kavandatav kogusuutlikkus ning selle suutlikkuse laad; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

rahvusvahelise kaitse taotlejate majutamiseks alalise ja ajutise vastuvõtu olemasolev ja kavandatav kogusuutlikkus ning selle suutlikkuse laad;

| b) | varjupaigateenistuses registreeritud taotluste töötlemiseks ja vastuvõtu direktoraadi olemasolevate ja tööle võtta plaanitavate töötajate koguarv ning |
| --- | --- |

b)

varjupaigateenistuses registreeritud taotluste töötlemiseks ja vastuvõtu direktoraadi olemasolevate ja tööle võtta plaanitavate töötajate koguarv ning

| c) | praeguste ja tööle võtta plaanitavate töötajate koguarv ja nende komisjonide arv, mille apellatsiooniamet on järk-järgult käivitanud. |
| --- | --- |

c)

praeguste ja tööle võtta plaanitavate töötajate koguarv ja nende komisjonide arv, mille apellatsiooniamet on järk-järgult käivitanud.

Brüssel, 15. juuni 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dimitris AVRAMOPOULOS

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 604/2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (ELT L 180, 29.6.2013, lk 31).

1

(2)  M.S.S vs. Belgia ja Kreeka (nr 30696/09) ning NS vs. Secretary of State for the Home Department (C-411/10 ja C-493/10).

2

vs

vs

(3)  Nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrus (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (ELT L 50, 25.2.2003, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 10. veebruari 2016. aasta soovitus, mis on adresseeritud Kreeka Vabariigile ja milles käsitletakse kiireloomulisi meetmeid, mida Kreeka peab võtma üleandmiste taasalustamiseks määruse (EL) nr 604/2013 kohaselt (C(2016) 871 final).

4

(5)  ELi ja Türgi avaldus, 18. märts 2016.

5

(6)  http://www.media.gov.gr/index.php, kättesaadav alates 10. juunist 2016.

6

(7)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Neljas aruanne ümberpaigutamise ja ümberasustamise kohta“, COM(2016) 416 final, 15. juuni 2016.

7

(8)  http://asylo.gov.gr/en/?page_id=1278

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/32/EL rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (ELT L 180, 29.6.2013, lk 60).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/33/EL, millega sätestatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuded. (ELT L 180, 29.6.2013, lk 96).

10

(11)  
  „Seadus 4375/2016, mis käsitleb varjupaigateenistuse, apellatsiooniameti ning vastuvõtu- ja identimisteenistuse struktuuri ja toimimist, vastuvõtu üldsekretariaadi loomist, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/32/EL (rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (uuesti sõnastatud)) ülevõtmist ja muid sätteid“, kättesaadav aadressil: http://www.hellenicparliament.gr/UserFiles/bcc26661-143b-4f2d-8916-0e0e66ba4c50/o-prosf-pap.pdf

11

Selleks et Kreeka ametiasutustel oleks võimalik rakendada seadust tervikuna, on vaja vastu võtta mitmed rakendusaktid ministri või ministrite otsuste vormis.

(12)  http://www.media.gov.gr/index.php

12

http://rrse-smi.maps.arcgis.com/apps/MapSeries/index.html?appid=d5f377f7f6f2418b8ebadaae638df2e1

Need ajutised erakorralised ja alalised vastuvõtukohad asuvad esmase vastuvõtu keskustes Egeuse mere saartel ja ka mandril. Alates 2. juunist 2016 on praegu olemas ainult 1 108 alalist majutuspaika, kus majutatakse ainult rahvusvahelise kaitse taotlejaid ja saatjata alaealisi.

(13)  http://www.unhcr.org/news/briefing/2016/5/57480cb89/greece-unhcr-concerned-conditions-new-refugee-sites-urges-alternatives.html

13

(14)  Kuigi eesõigus antakse ümberpaigutamistingimustele vastavatele taotlejatele, saavad meetmetest kasu ka rahvusvahelise kaitse taotlejad, kes ootavad Dublini määruse kohast taasühinemist oma pereliikmetega teises ELi liikmesriigis, ja isikud, kes taotlevad varjupaika Kreekas, eelkõige haavatavad isikud, sealhulgas saatjata ja perekonnast eraldatud lapsed, puudega isikud, eakad, üksikvanemad, kroonilisi haigusi põdevad inimesed, rasedad naised jne.

14

(15)  http://data.unhcr.org/mediterranean/country.php?id=83

15

(16)  Seaduse nr 4375/2016 artikli 3 lõige 3.

16

(17)  Kooskõlas seaduse 4375/2016 artikli 2 lõigetega 3 ja 4, millega nähakse ette, mitu töötajat varjupaigateenistus peab palkama.

17

(18)  Seaduse nr 4375/2016 artikli 22 lõige 3.

18

(19)  Presidendi dekreedi 114/2010 artikkel 28.

19

(20)  http://asylo.gov.gr/?p=2802

20

(21)  Ministri otsus 1982/16.2.2016 (ametlik väljaanne, B' 335).

21

(22)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Tegevuskava“ Tagasi Schengeni juurde„
  “, COM(2016) 120 final, 4. märts 2016.

22

(23)  COM(2016) 270 final.

23

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 9.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 186/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 186/36

---

ÜHENDUSE JA ŠVEITSI MAISMAATRANSPORDI ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2016,

10. juuni 2016,

sõidukite maksustamissüsteemi kohta Šveitsis alates 1. jaanuarist 2017 [2016/1118]

KOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkulepet (1) (edaspidi „kokkulepe“), eriti selle artikli 51 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kokkuleppe artikli 40 kohaselt kogub Šveits alates 1. jaanuarist 2001 sõidukite põhjustatavate kulude eest mittediskrimineerivat sõidukimaksu (tasu raskeveokite liikluse eest). Tasu diferentseeritakse vastavalt heitenormide kolmele kategooriale (EURO). |
| --- | --- |

(1)

Kokkuleppe artikli 40 kohaselt kogub Šveits alates 1. jaanuarist 2001 sõidukite põhjustatavate kulude eest mittediskrimineerivat sõidukimaksu (tasu raskeveokite liikluse eest). Tasu diferentseeritakse vastavalt heitenormide kolmele kategooriale (EURO).

| (2) | Selleks on kokkuleppe artikli 40 lõigetes 2 ja 4 kehtestatud maksude arvestuslik keskmine, maksimaalne maksutase kõige saastavamate sõidukite kategooriale, ning samuti suurim vahe eri kategooriate maksu vahel. |
| --- | --- |

(2)

Selleks on kokkuleppe artikli 40 lõigetes 2 ja 4 kehtestatud maksude arvestuslik keskmine, maksimaalne maksutase kõige saastavamate sõidukite kategooriale, ning samuti suurim vahe eri kategooriate maksu vahel.

| (3) | Võttes arvesse Šveitsis liiklevate sõidukite uuenemist, mis tähendab, et üha rohkem sõidukeid vastab uusimatele EURO normidele, peab ühenduse ja Šveitsi maismaatranspordi ühiskomitee kohandama EURO normide kategooriate jaotumist kolme maksukategooria vahel. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse Šveitsis liiklevate sõidukite uuenemist, mis tähendab, et üha rohkem sõidukeid vastab uusimatele EURO normidele, peab ühenduse ja Šveitsi maismaatranspordi ühiskomitee kohandama EURO normide kategooriate jaotumist kolme maksukategooria vahel.

| (4) | Ühenduse ja Šveitsi maismaatranspordi ühiskomitee 10. juuni 2011. aasta otsusega nr 1/2011 (2) tehtud 10 % allahindlus sõidukimaksule heitgaasiklassidesse EURO II ja EURO III kuuluvate sõidukite puhul, millele on tagantjärele paigaldatud tüübikinnitust omav tahkete osakeste püüdur, tuleks säilitada, |
| --- | --- |

(4)

Ühenduse ja Šveitsi maismaatranspordi ühiskomitee 10. juuni 2011. aasta otsusega nr 1/2011 (2) tehtud 10 % allahindlus sõidukimaksule heitgaasiklassidesse EURO II ja EURO III kuuluvate sõidukite puhul, millele on tagantjärele paigaldatud tüübikinnitust omav tahkete osakeste püüdur, tuleks säilitada,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Raskeveokite liikluse eest teenuse osutamisega seotud maksusumma sõidukile täismassiga kuni 40 tonni ja sõidudistantsiga 300 km on:

| — | 372,00 Šveitsi franki esimeses maksukategoorias; |
| --- | --- |

—

372,00 Šveitsi franki esimeses maksukategoorias;

| — | 322,80 Šveitsi franki teises maksukategoorias; |
| --- | --- |

—

322,80 Šveitsi franki teises maksukategoorias;

| — | 273,60 Šveitsi franki kolmandas maksukategoorias. |
| --- | --- |

—

273,60 Šveitsi franki kolmandas maksukategoorias.

Artikkel 2

Esimene maksukategooria kehtib heitgaasiklassi EURO III kuuluvatele sõidukitele, samuti kõigile enne EURO III normi kehtima hakkamist kasutusse lubatud sõidukitele.

Teine maksukategooria kehtib heitgaasiklassidesse EURO IV ja EURO V kuuluvatele sõidukitele.

Kolmas maksukategooria kehtib heitgaasiklassi EURO VI kuuluvatele sõidukitele.

Artikkel 3

Kohaldatakse ühenduse ja Šveitsi maismaatranspordi ühiskomitee otsuse nr 1/2011 artikliga 1 ettenähtud 10 % allahindlust asjaomasest maksukategooriast heitgaasiklassidesse EURO II ja EURO III kuuluvate sõidukite puhul, millele on tagantjärele paigaldatud tüübikinnitust omav tahkete osakeste püüdur.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2017.

Bern, 10. juuni 2016

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

president

Peter FÜGLISTALER

Euroopa Liidu nimel

Euroopa Liidu delegatsiooni juht

Fotis KARAMITSOS

---

(1)  
  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 91.

1

(2)  
  ELT L 193, 23.7.2011, lk 52.

2

---

| 9.7.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 186/38 |
| --- | --- | --- | --- |

9.7.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 186/38

---

ÜHENDUSE JA ŠVEITSI MAISMAATRANSPORDI ÜHISKOMITEE OTSUS nr 2/2016,

10. juuni 2016,

millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkuleppe 1. lisa [2016/1119]

KOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkulepet (edaspidi „kokkulepe“), eriti selle artikli 52 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kokkuleppe artikli 52 lõike 4 esimese taande kohaselt peab ühiskomitee võtma vastu 1. lisa läbivaatamise otsused. |
| --- | --- |

(1)

Kokkuleppe artikli 52 lõike 4 esimese taande kohaselt peab ühiskomitee võtma vastu 1. lisa läbivaatamise otsused.

| (2) | 1. lisa on viimati muudetud ühiskomitee 16. detsembri 2015. aasta otsusega 1/2015 (1). |
| --- | --- |

(2)

1. lisa on viimati muudetud ühiskomitee 16. detsembri 2015. aasta otsusega 1/2015 (1).

| (3) | Kokkuleppega reguleeritud valdkondades on vastu võetud uued Euroopa Liidu õigusaktid. 1. lisa tuleks läbi vaadata, et võtta arvesse Euroopa Liidu asjaomaste õigusaktide muudatusi. Õigusselguse ja lihtsustamise huvides tuleks kokkuleppe 1. lisa asendada käesoleva otsuse lisaga, |
| --- | --- |

(3)

Kokkuleppega reguleeritud valdkondades on vastu võetud uued Euroopa Liidu õigusaktid. 1. lisa tuleks läbi vaadata, et võtta arvesse Euroopa Liidu asjaomaste õigusaktide muudatusi. Õigusselguse ja lihtsustamise huvides tuleks kokkuleppe 1. lisa asendada käesoleva otsuse lisaga,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Kokkuleppe 1. lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/59/EÜ (2) kohaldamisel tunnustatakse vastastikku kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 1 punktide a ja b kohaselt välja antud vedurijuhilube ja lisasertifikaate.

Artikkel 3

Vastavalt direktiivi 2007/59/EÜ artikli 22 lõikele 1 peavad Šveitsi Konföderatsiooni ja Euroopa Liidu liikmesriikide pädevad asutused väljaantud lubade registrit ja annavad põhjendatud taotluse korral teavet kõnealuste lubade kohta. Põhjendatud taotluse korral antakse seda teavet ka vedurijuhtide kõikidele tööandjatele.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub 1. juulil 2016.

Bern, 10. juuni 2016

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

eesistuja

Peter FÜGLISTALER

Euroopa Liidu nimel

Euroopa Liidu delegatsiooni juht

Fotis KARAMITSOS

---

(1)  
  ELT L 23, 29.1.2016, lk 82 (parandus ELT L 33, 10.2.2016, lk 38).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiiv 2007/59/EÜ ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 51).

2

---

LISA

„1. LISA

KOHALDATAVAD SÄTTED

Vastavalt käesoleva kokkuleppe artikli 52 lõikele 6 kohaldab Šveits allpool nimetatud õigusnormidega samaväärseid õigusnorme.

LIIDU ÕIGUSE ASJAOMASED SÄTTED

1. JAGU – TEGEVUSALALE LUBAMINE

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. jaanuari 2006. aasta direktiiv 2006/1/EÜ ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol (kodifitseeritud versioon) (ELT L 33, 4.2.2006, lk 82). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. jaanuari 2006. aasta direktiiv 2006/1/EÜ ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol (kodifitseeritud versioon) (ELT L 33, 4.2.2006, lk 82).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009,lk 51), viimati muudetud nõukogu 13. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 517/2013 (ELT L 158, 10.6.2013, lk 1). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009,lk 51), viimati muudetud nõukogu 13. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 517/2013 (ELT L 158, 10.6.2013, lk 1).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1072/2009 rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (ELT L 300, 14.11.2009, lk 72), viimati muudetud nõukogu 13. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 517/2013 (ELT L 158, 10.6.2013, lk 1).
  Seoses käesoleva kokkuleppega:






  a) | vabastavad Euroopa Liit ja Šveitsi Konföderatsioon juhitunnistuse omamise kohustusest isikud, kellel on Šveitsi Konföderatsiooni, mõne Euroopa Liidu liikmesriigi või Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi kodakondsus; |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1072/2009 rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (ELT L 300, 14.11.2009, lk 72), viimati muudetud nõukogu 13. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 517/2013 (ELT L 158, 10.6.2013, lk 1).

Seoses käesoleva kokkuleppega:

a)

vabastavad Euroopa Liit ja Šveitsi Konföderatsioon juhitunnistuse omamise kohustusest isikud, kellel on Šveitsi Konföderatsiooni, mõne Euroopa Liidu liikmesriigi või Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi kodakondsus;

| b) | võib Šveitsi Konföderatsioon vabastada muude kui punktis a märgitud riikide kodanikud juhitunnistuse omamise kohustusest ainult pärast konsulteerimist Euroopa Liiduga ning tema nõusolekul; |
| --- | --- |

b)

võib Šveitsi Konföderatsioon vabastada muude kui punktis a märgitud riikide kodanikud juhitunnistuse omamise kohustusest ainult pärast konsulteerimist Euroopa Liiduga ning tema nõusolekul;

| c) | määruse (EÜ) nr 1072/2009 III peatüki sätteid (kabotaažvedude kohta) ei kohaldata. |
| --- | --- |

c)

määruse (EÜ) nr 1072/2009 III peatüki sätteid (kabotaažvedude kohta) ei kohaldata.

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1073/2009 rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 88), viimati muudetud nõukogu 13. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 517/2013 (ELT L 158, 10.6.2013, lk 1).
  Seoses käesoleva kokkuleppega ei kohaldata määruse (EÜ) nr 1073/2009 V peatüki sätteid (kabotaažvedude kohta). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1073/2009 rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 88), viimati muudetud nõukogu 13. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 517/2013 (ELT L 158, 10.6.2013, lk 1).

Seoses käesoleva kokkuleppega ei kohaldata määruse (EÜ) nr 1073/2009 V peatüki sätteid (kabotaažvedude kohta).

| — | Komisjoni 17. detsembri 2009. aasta otsus 2009/992/EL riiklikku elektroonilisse autoveo-ettevõtjate registrisse kantavate andmete miinimumnõuete kohta (ELT L 339, 22.12.2009, lk 36). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 17. detsembri 2009. aasta otsus 2009/992/EL riiklikku elektroonilisse autoveo-ettevõtjate registrisse kantavate andmete miinimumnõuete kohta (ELT L 339, 22.12.2009, lk 36).

| — | Komisjoni 16. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1213/2010, millega kehtestatakse autoveo-ettevõtjate riiklike elektrooniliste registrite omavahelist ühendamist käsitlevad ühiseeskirjad (ELT L 335, 18.12.2010, lk 21). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 16. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1213/2010, millega kehtestatakse autoveo-ettevõtjate riiklike elektrooniliste registrite omavahelist ühendamist käsitlevad ühiseeskirjad (ELT L 335, 18.12.2010, lk 21).

| — | Komisjoni 9. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 361/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1073/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo dokumentidega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 2121/98 (ELT L 107, 10.4.2014, lk 39). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 9. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 361/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1073/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo dokumentidega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 2121/98 (ELT L 107, 10.4.2014, lk 39).

2. JAGU – SOTSIAALVALDKONNA ÕIGUSNORMID

| — | Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta (EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8), viimati muudetud komisjoni 30. oktoobri 2014. aasta määrusega (EL) nr 1161/2014 (ELT L 311, 31.10.2014, lk 19). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta (EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8), viimati muudetud komisjoni 30. oktoobri 2014. aasta määrusega (EL) nr 1161/2014 (ELT L 311, 31.10.2014, lk 19).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/15/EÜ autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta (EÜT L 80, 23.3.2002, lk 35). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/15/EÜ autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta (EÜT L 80, 23.3.2002, lk 35).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta direktiiv 2003/59/EÜ reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ muutmise ja nõukogu direktiivi 76/914/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 226, 10.9.2003, lk 4). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta direktiiv 2003/59/EÜ reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ muutmise ja nõukogu direktiivi 76/914/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 226, 10.9.2003, lk 4).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 (ELT L 102, 11.4.2006, lk 1), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 88). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 (ELT L 102, 11.4.2006, lk 1), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 88).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiv 2006/22/EÜ, mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ (ELT L 102, 11.4.2006, lk 35), viimati muudetud komisjoni 30. jaanuari 2009. aasta direktiiviga 2009/5/EÜ (ELT L 29, 31.1.2009, lk 45). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiv 2006/22/EÜ, mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ (ELT L 102, 11.4.2006, lk 35), viimati muudetud komisjoni 30. jaanuari 2009. aasta direktiiviga 2009/5/EÜ (ELT L 29, 31.1.2009, lk 45).

| — | Komisjoni 1. juuli 2010. aasta määrus (EL) nr 581/2010 salvestusseadmetelt ja juhikaartidelt asjakohaste andmete allalaadimise maksimumperioodide kohta (ELT L 168, 2.7.2010, lk 16). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 1. juuli 2010. aasta määrus (EL) nr 581/2010 salvestusseadmetelt ja juhikaartidelt asjakohaste andmete allalaadimise maksimumperioodide kohta (ELT L 168, 2.7.2010, lk 16).

3. JAGU – TEHNIKAALASED ÕIGUSNORMID

Mootorsõidukid

| — | Nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiv 70/157/EMÜ mootorsõidukite lubatud mürataset ja heitgaasisüsteemi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 42, 23.2.1970, lk 16), viimati muudetud komisjoni 14. juuni 2007. aasta direktiiviga 2007/34/EÜ (ELT L 155, 15.6.2007, lk 49). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiv 70/157/EMÜ mootorsõidukite lubatud mürataset ja heitgaasisüsteemi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 42, 23.2.1970, lk 16), viimati muudetud komisjoni 14. juuni 2007. aasta direktiiviga 2007/34/EÜ (ELT L 155, 15.6.2007, lk 49).

| — | Nõukogu 3. detsembri 1987. aasta direktiiv 88/77/EMÜ liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad meetmeid, mida võetakse sõidukite diiselmootoritest väljapaisatavate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest väljapaisatavate gaasiliste osakeste heitmete vastu (EÜT L 36, 9.2.1988, lk 33), viimati muudetud komisjoni 10. aprilli 2001. aasta direktiiviga 2001/27/EÜ (EÜT L 107, 18.4.2001, lk 10). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 3. detsembri 1987. aasta direktiiv 88/77/EMÜ liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad meetmeid, mida võetakse sõidukite diiselmootoritest väljapaisatavate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest väljapaisatavate gaasiliste osakeste heitmete vastu (EÜT L 36, 9.2.1988, lk 33), viimati muudetud komisjoni 10. aprilli 2001. aasta direktiiviga 2001/27/EÜ (EÜT L 107, 18.4.2001, lk 10).

| — | Nõukogu 16. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/671/EMÜ alla 3,5tonnistes sõidukites turvavööde kohustuslikku kasutamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 373, 31.12.1991, lk 26), viimati muudetud komisjoni 27. veebruari 2014. aasta rakendusdirektiiviga 2014/37/EL (ELT L 59, 28.2.2014, lk 32). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 16. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/671/EMÜ alla 3,5tonnistes sõidukites turvavööde kohustuslikku kasutamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 373, 31.12.1991, lk 26), viimati muudetud komisjoni 27. veebruari 2014. aasta rakendusdirektiiviga 2014/37/EL (ELT L 59, 28.2.2014, lk 32).

| — | Nõukogu 10. veebruari 1992. aasta direktiiv 92/6/EMÜ teatavate kategooriate mootorsõidukite kiiruspiirikute paigaldamise ja kasutamise kohta ühenduses (EÜT L 57, 2.3.1992, lk 27), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta direktiiviga 2002/85/EÜ (EÜT L 327, 4.12.2002, lk 8). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 10. veebruari 1992. aasta direktiiv 92/6/EMÜ teatavate kategooriate mootorsõidukite kiiruspiirikute paigaldamise ja kasutamise kohta ühenduses (EÜT L 57, 2.3.1992, lk 27), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta direktiiviga 2002/85/EÜ (EÜT L 327, 4.12.2002, lk 8).

| — | Nõukogu 31. märtsi 1992. aasta direktiiv 92/24/EMÜ, milles käsitletakse kiiruspiirikuid ja samalaadseid teatavate kategooriate mootorsõidukite sisseehitatud kiiruse piiramise süsteeme (EÜT L 129, 14.5.1992, lk 154), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiiviga 2004/11/EÜ (ELT L 44, 14.2.2004, lk 19). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 31. märtsi 1992. aasta direktiiv 92/24/EMÜ, milles käsitletakse kiiruspiirikuid ja samalaadseid teatavate kategooriate mootorsõidukite sisseehitatud kiiruse piiramise süsteeme (EÜT L 129, 14.5.1992, lk 154), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiiviga 2004/11/EÜ (ELT L 44, 14.2.2004, lk 19).

| — | Nõukogu 25. juuli 1996. aasta direktiiv 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. veebruari 2002. aasta direktiiviga 2002/7/EÜ (EÜT L 67, 9.3.2002, lk 47). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 25. juuli 1996. aasta direktiiv 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. veebruari 2002. aasta direktiiviga 2002/7/EÜ (EÜT L 67, 9.3.2002, lk 47).

| — | Nõukogu 3. novembri 1998. aasta määrus (EÜ) nr 2411/98 mootorsõidukite ja nende haagiste registreerimisliikmesriigi tunnusmärgi tunnustamise kohta ühendusesiseses liikluses (EÜT L 299, 10.11.1998, lk 1). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 3. novembri 1998. aasta määrus (EÜ) nr 2411/98 mootorsõidukite ja nende haagiste registreerimisliikmesriigi tunnusmärgi tunnustamise kohta ühendusesiseses liikluses (EÜT L 299, 10.11.1998, lk 1).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/30/EÜ ühenduses liiklevate kommertsveokite tehnokontrolli kohta (EÜT L 203, 10.8.2000, lk 1), viimati muudetud komisjoni 5. juuli 2010. aasta direktiiviga 2010/47/EL (ELT L 173, 8.7.2010, lk 33). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/30/EÜ ühenduses liiklevate kommertsveokite tehnokontrolli kohta (EÜT L 203, 10.8.2000, lk 1), viimati muudetud komisjoni 5. juuli 2010. aasta direktiiviga 2010/47/EL (ELT L 173, 8.7.2010, lk 33).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/55/EÜ liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad meetmeid, mida võetakse sõidukite diiselmootoritest eralduvate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest eralduvate gaasiliste osakeste heitmete vastu (ELT L 275, 20.10.2005, lk 1), viimati muudetud komisjoni 18. juuli 2008. aasta direktiiviga 2008/74/EÜ (ELT L 192, 19.7.2008, lk 51). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/55/EÜ liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad meetmeid, mida võetakse sõidukite diiselmootoritest eralduvate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest eralduvate gaasiliste osakeste heitmete vastu (ELT L 275, 20.10.2005, lk 1), viimati muudetud komisjoni 18. juuli 2008. aasta direktiiviga 2008/74/EÜ (ELT L 192, 19.7.2008, lk 51).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/40/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 141, 6.6.2009, lk 12). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/40/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 141, 6.6.2009, lk 12).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 595/2009, mis käsitleb mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust seoses raskeveokite heitmetega (Euro VI) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 715/2007 ja direktiivi 2007/46/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/1269/EMÜ, 2005/55/EÜ ja 2005/78/EÜ (ELT L 188, 18.7.2009, lk 1), viimati muudetud komisjoni 31. jaanuari 2014. aasta määrusega (EL) nr 133/2014 (ELT L 47, 18.2.2014, lk 1). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 595/2009, mis käsitleb mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust seoses raskeveokite heitmetega (Euro VI) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 715/2007 ja direktiivi 2007/46/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/1269/EMÜ, 2005/55/EÜ ja 2005/78/EÜ (ELT L 188, 18.7.2009, lk 1), viimati muudetud komisjoni 31. jaanuari 2014. aasta määrusega (EL) nr 133/2014 (ELT L 47, 18.2.2014, lk 1).

| — | Komisjoni 25. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 582/2011, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 595/2009 seoses raskeveokite heidetega (Euro VI) ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ I ja III lisa (ELT L 167, 25.6.2011, lk 1), viimati muudetud komisjoni 12. juuni 2014. aasta määrusega (EL) nr 627/2014 (ELT L 174, 13.6.2014, lk 28). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 25. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 582/2011, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 595/2009 seoses raskeveokite heidetega (Euro VI) ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ I ja III lisa (ELT L 167, 25.6.2011, lk 1), viimati muudetud komisjoni 12. juuni 2014. aasta määrusega (EL) nr 627/2014 (ELT L 174, 13.6.2014, lk 28).

Ohtlike kaupade vedu

| — | Nõukogu 6. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/50/EÜ ohtlike kaupade autoveo kontrollimise ühtse korra kohta (EÜT L 249, 17.10.1995, lk 35), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiviga 2008/54/EÜ (EÜT L 162, 21.6.2008, lk 11). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 6. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/50/EÜ ohtlike kaupade autoveo kontrollimise ühtse korra kohta (EÜT L 249, 17.10.1995, lk 35), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiviga 2008/54/EÜ (EÜT L 162, 21.6.2008, lk 11).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13), viimati muudetud komisjoni 21. novembri 2014. aasta direktiiviga 2014/103/EL (ELT L 335, 22.11.2014, lk 15).
  Käesoleva kokkuleppega kohaldatakse Šveitsi suhtes järgmisi erandeid direktiivist 2008/68/EÜ:
  1)   Maanteetransport


  24. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta) artikli 6 lõike 2 punkti a kohased Šveitsi suhtes kohaldatavad erandid:

  RO – a – CH – 1

  Teema: ÜRO numbri 1 202 alla kuuluva diislikütuse ja kütteaine vedu paakkonteinerites.
  Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 1.1.3.6 ja 6.8
  Direktiivi lisa sisu: erandid seoses veoühikus veetavate kogustega, paakide ehitust käsitlevad eeskirjad.
  Siseriikliku õigusakti sisu: selliste paakkonteinerite suhtes, mis ei ole ehitatud vastavalt punktile 6.8, vaid kooskõlas siseriiklike õigusaktidega ning mille mahutavus on kuni 1 210 liitrit ja mida kasutatakse ÜRO numbri 1202 alla kuuluva diislikütuse ja kütteaine veoks, võib kohaldada ADR-kokkuleppe punkti 1.1.3.6 erandeid.
  Algviide siseriiklikule õigusaktile: ohtlike kaupade autovedu käsitleva korralduse 1. liite punkti 1.1.3.6.3 alapunkt b ja punkt 6.14 (SDR; RS 741.621).
  Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.

  RO – a – CH – 2

  Teema: vabastus veodokumendi omamise nõudest punktis 1.1.3.6 kindlaks määratud ohtlike kaupade teatavate koguste puhul.
  Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 1.1.3.6 ja 5.4.1.
  Direktiivi lisa sisu: veokirja olemasolu nõue.
  Siseriikliku õigusakti sisu: selliste 4. veoliiki kuuluvate tühjade puhastamata konteinerite ning hädaabiteenistustes või sukeldumisvarustuses kasutatavate täidetud või tühjade hingamisaparaatide gaasiballoonide veo puhul, mille kogused ei ületata punktis 1.1.3.6 kehtestatud piirnorme, ei ole punktis 5.4.1 sätestatud veodokumendi omamine kohustuslik.
  Algviide siseriiklikule õigusaktile: ohtlike kaupade autovedu käsitleva korralduse 1. liite punkti 1.1.3.6.3 alapunkt c (SDR; RS 741.621).
  Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.

  RO – a – CH – 3

  Teema: tühjade puhastamata paakide vedu vee jaoks ohtlike vedelike ladustamisrajatisi teenindavate ettevõtjate poolt.
  Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 6.5, 6.8, 8.2 ja 9.
  Direktiivi lisa sisu: paakide ja sõidukite ehitamine, varustamine ja kontrollimine; juhtide väljaõpe.
  Siseriikliku õigusakti sisu: vee jaoks ohtlike vedelike ladustamisrajatisi teenindavate ettevõtjate kasutatavad veokid ja tühjad puhastamata paagid/konteinerid vedelike mahutamiseks paikselt kasutatavate paakide teenindamise ajal ei kuulu ehitamist, varustamist ja kontrollimist käsitlevate määruste ega tähistamist ja ARD sätestatud oranži numbrimärki käsitlevate määruste reguleerimisalasse. Nende suhtes kohaldatakse tähistamis- ja identifitseerimisnõudeid ning sõidukijuht ei ole kohustatud läbima punktis 8.2 kirjeldatud koolitust.
  Algviide siseriiklikule õigusaktile: ohtlike kaupade autovedu käsitleva korralduse 1. liite punkt 1.1.3.6.3.10 (SDR; RS 741.621).
  Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.

  24. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta) artikli 6 lõike 2 punkti b alapunkti i kohased Šveitsi suhtes kohaldatavad erandid

  RO – bi – CH – 1

  Teema: ohtlikke kaupu sisaldavate majapidamisjäätmete vedu jäätmekõrvaldusrajatistesse.
  Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 2, 4.1.10, 5.2 ja 5.4.
  Direktiivi lisa sisu: klassifitseerimine, kombineeritud pakendamine, märgistamine ja tähistamine, dokumendid.
  Siseriikliku õigusakti sisu: eeskirjad hõlmavad sätteid, mis käsitlevad (majapidamise jaoks) ohtlikke kaupu sisaldavate majapidamisjäätmete lihtsustatud klassifitseerimist pädeva asutuse tunnustatud eksperdi poolt, asjakohaste mahutite kasutamist ning juhtide väljaõpet. Majapidamisjäätmeid, mida eksperdil ei ole võimalik klassifitseerida, võib kindlaksmääratud pakendis ja veoühikus vedada väikeste kogustena jäätmekäitluskeskusse.
  Algviide siseriiklikule õigusaktile: ohtlike kaupade autovedu käsitleva korralduse 1. liite punkt 1.1.3.7 (SDR; RS 741.621).
  Märkused: kõnealuseid eeskirju võib kohaldada üksnes ohtlikke kaupu sisaldavate majapidamisjäätmete veo suhtes avalike jäätmekäitluskohtade ja jäätmekõrvaldusrajatiste vahel.
  Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.

  RO – bi – CH – 2

  Teema: ilutulestike tagasivedu.
  Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 2.1.2, 5.4.
  Direktiivi lisa sisu: klassifikatsioon ja dokumendid.
  Siseriikliku õigusakti sisu: ÜRO numbrite 0335, 0336 ja 0337 alla kuuluvate ilutulestike jaemüüjatelt tarnijatele tagasi veo lihtsustamiseks on kavandatud erandid seoses netomassi andmete ja veodokumendis märgitud tooteliigitusega.
  Algviide siseriiklikule õigusaktile: ohtlike kaupade autovedu käsitleva korralduse 1. liite punkt 1.1.3.8 (SDR; RS 741.621).
  Märkused: jaemüügiks ettenähtud toodete puhul on praktiliselt võimatu üksikasjalikult kontrollida iga müümata toote iga pakendiühiku täpset sisu.
  Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.

  RO – bi – CH – 3

  Teema: ADRi koolitustõend, mis käsitleb purunenud sõidukite vedamiseks ettenähtud sõite, remondiga seotud sõite, paakveokite/paakide läbivaatusega seotud sõite, ning paakautode kontrollimise eest vastutavate ekspertide sõite kõnealustes sõidukites.
  Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punkt 8.2.1.
  Direktiivi lisa sisu: sõidukijuhid peavad läbima koolituse.
  Siseriikliku õigusakti sisu: ADRi koolitust ja tõendeid ei nõuta purunenud sõidukite vedamiseks ettenähtud sõitude või remontimisega seotud katsesõitude, paakveokite/paakide läbivaatuse käigus paakveokitega tehtavate sõitude ning paakautode kontrollimise eest vastutavate ekspertide poolt kõnealustes sõidukites tehtavate sõitude puhul.
  Algviide siseriiklikule õigusaktile: Šveitsi Konföderatsiooni keskkonna-, transpordi-, energeetika- ja sideministeeriumi (DETEC) 30. septembri 2008. aasta juhised ohtlike kaupade autoveo kohta.
  Märkused: mõnel juhul sisaldavad veokid, mis on purunenud või remondis, ning tehniliseks ülevaatuseks ettevalmistatavad paakveokid või tehnilise ülevaatuse ajal kontrollitavad veokid siiski ohtlikke kaupu.
  Punktide 1.3. ja 8.2.3. nõudeid kohaldatakse ka kõnesoleval juhul.
  Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.
  2)   Raudteetransport


  24. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta) artikli 6 lõike 2 punkti a kohased Šveitsi suhtes kohaldatavad erandid:

  RA – a – CH – 1

  Teema: ÜRO numbri 1 202 alla kuuluva diislikütuse ja kütteaine vedu paakkonteinerites.
  Viide käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1: punkt 6.8.
  Direktiivi lisa sisu: paakide ehitamist käsitlevad määrused.
  Siseriikliku õigusakti sisu: lubatud on paakkonteinerid, mis ei ole ehitatud vastavalt punktile 6.8, vaid kooskõlas siseriiklike õigustaktidega ning mille mahutavus on kuni 1 210 liitrit ja mida kasutatakse ÜRO numbri 1 202 alla kuuluva diislikütuse ja kütteaine veoks.
  Algviide siseriiklikule õigusaktile: DETECi 3. detsembri 1996. aasta korralduse (mis käsitleb ohtlike kaupade raudtee- ja köisteevedu) lisa (RSD, RS 742.401.6) ning ohtlike kaupade maanteevedu käsitleva korralduse 1. liite punkt 6.14 (SDR, RS 741.621).
  Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.

  RA – a – CH – 2

  Teema: Veodokument.
  Viide käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1: punkt 5.4.1.1.1.
  Direktiivi lisa sisu: veokirjas nõutav üldine teave.
  Siseriikliku õigusakti sisu: veodokumendis kasutatakse üldmõistet ja lisas loetletakse eespool esitatud viite kohaselt nõutavad andmed.
  Algviide siseriiklikule õigusaktile: DETECi 3. detsembri 1996. aasta korralduse (mis käsitleb ohtlike kaupade raudtee- ja köisteevedu) lisa (RSD, RS 742.401.6).
  Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13), viimati muudetud komisjoni 21. novembri 2014. aasta direktiiviga 2014/103/EL (ELT L 335, 22.11.2014, lk 15).

Käesoleva kokkuleppega kohaldatakse Šveitsi suhtes järgmisi erandeid direktiivist 2008/68/EÜ:

1)   Maanteetransport

24. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta) artikli 6 lõike 2 punkti a kohased Šveitsi suhtes kohaldatavad erandid:

RO – a – CH – 1

Teema: ÜRO numbri 1 202 alla kuuluva diislikütuse ja kütteaine vedu paakkonteinerites.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 1.1.3.6 ja 6.8

Direktiivi lisa sisu: erandid seoses veoühikus veetavate kogustega, paakide ehitust käsitlevad eeskirjad.

Siseriikliku õigusakti sisu: selliste paakkonteinerite suhtes, mis ei ole ehitatud vastavalt punktile 6.8, vaid kooskõlas siseriiklike õigusaktidega ning mille mahutavus on kuni 1 210 liitrit ja mida kasutatakse ÜRO numbri 1202 alla kuuluva diislikütuse ja kütteaine veoks, võib kohaldada ADR-kokkuleppe punkti 1.1.3.6 erandeid.

Algviide siseriiklikule õigusaktile: ohtlike kaupade autovedu käsitleva korralduse 1. liite punkti 1.1.3.6.3 alapunkt b ja punkt 6.14 (SDR; RS 741.621).

Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.

RO – a – CH – 2

Teema: vabastus veodokumendi omamise nõudest punktis 1.1.3.6 kindlaks määratud ohtlike kaupade teatavate koguste puhul.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 1.1.3.6 ja 5.4.1.

Direktiivi lisa sisu: veokirja olemasolu nõue.

Siseriikliku õigusakti sisu: selliste 4. veoliiki kuuluvate tühjade puhastamata konteinerite ning hädaabiteenistustes või sukeldumisvarustuses kasutatavate täidetud või tühjade hingamisaparaatide gaasiballoonide veo puhul, mille kogused ei ületata punktis 1.1.3.6 kehtestatud piirnorme, ei ole punktis 5.4.1 sätestatud veodokumendi omamine kohustuslik.

Algviide siseriiklikule õigusaktile: ohtlike kaupade autovedu käsitleva korralduse 1. liite punkti 1.1.3.6.3 alapunkt c (SDR; RS 741.621).

Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.

RO – a – CH – 3

Teema: tühjade puhastamata paakide vedu vee jaoks ohtlike vedelike ladustamisrajatisi teenindavate ettevõtjate poolt.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 6.5, 6.8, 8.2 ja 9.

Direktiivi lisa sisu: paakide ja sõidukite ehitamine, varustamine ja kontrollimine; juhtide väljaõpe.

Siseriikliku õigusakti sisu: vee jaoks ohtlike vedelike ladustamisrajatisi teenindavate ettevõtjate kasutatavad veokid ja tühjad puhastamata paagid/konteinerid vedelike mahutamiseks paikselt kasutatavate paakide teenindamise ajal ei kuulu ehitamist, varustamist ja kontrollimist käsitlevate määruste ega tähistamist ja ARD sätestatud oranži numbrimärki käsitlevate määruste reguleerimisalasse. Nende suhtes kohaldatakse tähistamis- ja identifitseerimisnõudeid ning sõidukijuht ei ole kohustatud läbima punktis 8.2 kirjeldatud koolitust.

Algviide siseriiklikule õigusaktile: ohtlike kaupade autovedu käsitleva korralduse 1. liite punkt 1.1.3.6.3.10 (SDR; RS 741.621).

Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.

24. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta) artikli 6 lõike 2 punkti b alapunkti i kohased Šveitsi suhtes kohaldatavad erandid

RO – bi – CH – 1

Teema: ohtlikke kaupu sisaldavate majapidamisjäätmete vedu jäätmekõrvaldusrajatistesse.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 2, 4.1.10, 5.2 ja 5.4.

Direktiivi lisa sisu: klassifitseerimine, kombineeritud pakendamine, märgistamine ja tähistamine, dokumendid.

Siseriikliku õigusakti sisu: eeskirjad hõlmavad sätteid, mis käsitlevad (majapidamise jaoks) ohtlikke kaupu sisaldavate majapidamisjäätmete lihtsustatud klassifitseerimist pädeva asutuse tunnustatud eksperdi poolt, asjakohaste mahutite kasutamist ning juhtide väljaõpet. Majapidamisjäätmeid, mida eksperdil ei ole võimalik klassifitseerida, võib kindlaksmääratud pakendis ja veoühikus vedada väikeste kogustena jäätmekäitluskeskusse.

Algviide siseriiklikule õigusaktile: ohtlike kaupade autovedu käsitleva korralduse 1. liite punkt 1.1.3.7 (SDR; RS 741.621).

Märkused: kõnealuseid eeskirju võib kohaldada üksnes ohtlikke kaupu sisaldavate majapidamisjäätmete veo suhtes avalike jäätmekäitluskohtade ja jäätmekõrvaldusrajatiste vahel.

Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.

RO – bi – CH – 2

Teema: ilutulestike tagasivedu.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 2.1.2, 5.4.

Direktiivi lisa sisu: klassifikatsioon ja dokumendid.

Siseriikliku õigusakti sisu: ÜRO numbrite 0335, 0336 ja 0337 alla kuuluvate ilutulestike jaemüüjatelt tarnijatele tagasi veo lihtsustamiseks on kavandatud erandid seoses netomassi andmete ja veodokumendis märgitud tooteliigitusega.

Algviide siseriiklikule õigusaktile: ohtlike kaupade autovedu käsitleva korralduse 1. liite punkt 1.1.3.8 (SDR; RS 741.621).

Märkused: jaemüügiks ettenähtud toodete puhul on praktiliselt võimatu üksikasjalikult kontrollida iga müümata toote iga pakendiühiku täpset sisu.

Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.

RO – bi – CH – 3

Teema: ADRi koolitustõend, mis käsitleb purunenud sõidukite vedamiseks ettenähtud sõite, remondiga seotud sõite, paakveokite/paakide läbivaatusega seotud sõite, ning paakautode kontrollimise eest vastutavate ekspertide sõite kõnealustes sõidukites.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punkt 8.2.1.

Direktiivi lisa sisu: sõidukijuhid peavad läbima koolituse.

Siseriikliku õigusakti sisu: ADRi koolitust ja tõendeid ei nõuta purunenud sõidukite vedamiseks ettenähtud sõitude või remontimisega seotud katsesõitude, paakveokite/paakide läbivaatuse käigus paakveokitega tehtavate sõitude ning paakautode kontrollimise eest vastutavate ekspertide poolt kõnealustes sõidukites tehtavate sõitude puhul.

Algviide siseriiklikule õigusaktile: Šveitsi Konföderatsiooni keskkonna-, transpordi-, energeetika- ja sideministeeriumi (DETEC) 30. septembri 2008. aasta juhised ohtlike kaupade autoveo kohta.

Märkused: mõnel juhul sisaldavad veokid, mis on purunenud või remondis, ning tehniliseks ülevaatuseks ettevalmistatavad paakveokid või tehnilise ülevaatuse ajal kontrollitavad veokid siiski ohtlikke kaupu.

Punktide 1.3. ja 8.2.3. nõudeid kohaldatakse ka kõnesoleval juhul.

Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.

2)   Raudteetransport

24. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta) artikli 6 lõike 2 punkti a kohased Šveitsi suhtes kohaldatavad erandid:

RA – a – CH – 1

Teema: ÜRO numbri 1 202 alla kuuluva diislikütuse ja kütteaine vedu paakkonteinerites.

Viide käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1: punkt 6.8.

Direktiivi lisa sisu: paakide ehitamist käsitlevad määrused.

Siseriikliku õigusakti sisu: lubatud on paakkonteinerid, mis ei ole ehitatud vastavalt punktile 6.8, vaid kooskõlas siseriiklike õigustaktidega ning mille mahutavus on kuni 1 210 liitrit ja mida kasutatakse ÜRO numbri 1 202 alla kuuluva diislikütuse ja kütteaine veoks.

Algviide siseriiklikule õigusaktile: DETECi 3. detsembri 1996. aasta korralduse (mis käsitleb ohtlike kaupade raudtee- ja köisteevedu) lisa (RSD, RS 742.401.6) ning ohtlike kaupade maanteevedu käsitleva korralduse 1. liite punkt 6.14 (SDR, RS 741.621).

Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.

RA – a – CH – 2

Teema: Veodokument.

Viide käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1: punkt 5.4.1.1.1.

Direktiivi lisa sisu: veokirjas nõutav üldine teave.

Siseriikliku õigusakti sisu: veodokumendis kasutatakse üldmõistet ja lisas loetletakse eespool esitatud viite kohaselt nõutavad andmed.

Algviide siseriiklikule õigusaktile: DETECi 3. detsembri 1996. aasta korralduse (mis käsitleb ohtlike kaupade raudtee- ja köisteevedu) lisa (RSD, RS 742.401.6).

Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2023.

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2010. aasta direktiiv 2010/35/EL transporditavate surveseadmete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 76/767/EMÜ, 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ ja 1999/36/EÜ (ELT L 165, 30.6.2010, lk 1). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2010. aasta direktiiv 2010/35/EL transporditavate surveseadmete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 76/767/EMÜ, 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ ja 1999/36/EÜ (ELT L 165, 30.6.2010, lk 1).

4. JAGU – RAUDTEEGA SEOTUD JUURDEPÄÄSU- JA TRANSIIDIÕIGUSED

| — | Nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiiv 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta (EÜT L 237, 24.8.1991, lk 25). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiiv 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta (EÜT L 237, 24.8.1991, lk 25).

| — | Nõukogu 19. juuni 1995. aasta direktiiv 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta (EÜT L 143, 27.6.1995, lk 70). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 19. juuni 1995. aasta direktiiv 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta (EÜT L 143, 27.6.1995, lk 70).

| — | Nõukogu 19. juuni 1995. aasta direktiiv 95/19/EÜ raudtee infrastruktuuri mahtude jaotuse ja infrastruktuuri kasutamise maksude sissenõudmise kohta (EÜT L 143, 27.6.1995, lk 75). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 19. juuni 1995. aasta direktiiv 95/19/EÜ raudtee infrastruktuuri mahtude jaotuse ja infrastruktuuri kasutamise maksude sissenõudmise kohta (EÜT L 143, 27.6.1995, lk 75).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv) (ELT L 164, 30.4.2004, lk 44), viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2014. aasta direktiiviga 2014/88/EL (ELT L 201, 10.7.2014, lk 9). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv) (ELT L 164, 30.4.2004, lk 44), viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2014. aasta direktiiviga 2014/88/EL (ELT L 201, 10.7.2014, lk 9).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiiv 2007/59/EÜ ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 51), muudetud komisjoni 24. juuni 2014. aasta direktiiviga 2014/82/EL (ELT L 184, 25.6.2014, lk 11). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiiv 2007/59/EÜ ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 51), muudetud komisjoni 24. juuni 2014. aasta direktiiviga 2014/82/EL (ELT L 184, 25.6.2014, lk 11).

| — | Komisjoni 13. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 653/2007 ühtse vormi kasutamise kohta Euroopas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 kohaste ohutustunnistuste ja taotlusdokumentide puhul ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/14/EÜ alusel antud ohutustunnistuste kehtivuse kohta (ELT L 153, 14.6.2007, lk 9), muudetud komisjoni 10. mai 2011. aasta määrusega (EL) nr 445/2011 (ELT L 122, 11.5.2011, lk 22). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 13. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 653/2007 ühtse vormi kasutamise kohta Euroopas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 kohaste ohutustunnistuste ja taotlusdokumentide puhul ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/14/EÜ alusel antud ohutustunnistuste kehtivuse kohta (ELT L 153, 14.6.2007, lk 9), muudetud komisjoni 10. mai 2011. aasta määrusega (EL) nr 445/2011 (ELT L 122, 11.5.2011, lk 22).

| — | Komisjoni 9. novembri 2007. aasta otsus 2007/756/EÜ, millega võetakse vastu direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ artikli 14 lõigetega 4 ja 5 ettenähtud riikliku raudteeveeremi registri ühised tehnilised kirjeldused (ELT L 305, 23.11.2007, lk 30), muudetud komisjoni 10. veebruari 2011. aasta otsusega 2011/107/EL (ELT L 43, 17.2.2011, lk 33). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 9. novembri 2007. aasta otsus 2007/756/EÜ, millega võetakse vastu direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ artikli 14 lõigetega 4 ja 5 ettenähtud riikliku raudteeveeremi registri ühised tehnilised kirjeldused (ELT L 305, 23.11.2007, lk 30), muudetud komisjoni 10. veebruari 2011. aasta otsusega 2011/107/EL (ELT L 43, 17.2.2011, lk 33).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/57/EÜ ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 191, 18.7.2008, lk 1), viimati muudetud komisjoni 10. märtsi 2014. aasta direktiiviga 2014/38/EL (ELT L 70, 11.3.2014, lk 20). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/57/EÜ ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 191, 18.7.2008, lk 1), viimati muudetud komisjoni 10. märtsi 2014. aasta direktiiviga 2014/38/EL (ELT L 70, 11.3.2014, lk 20).

| — | Komisjoni 24. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 352/2009 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ artikli 6 lõike 3 punktis a osutatud riskihindamise ühise ohutusmeetodi vastuvõtmise kohta (ELT L 108, 29.4.2009, lk 4). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 24. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 352/2009 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ artikli 6 lõike 3 punktis a osutatud riskihindamise ühise ohutusmeetodi vastuvõtmise kohta (ELT L 108, 29.4.2009, lk 4).

| — | Komisjoni 3. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 36/2010 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/59/EÜ kohaste ühenduse vedurijuhilubade, lisasertifikaatide, lisasertifikaatide kinnitatud koopiate ja vedurijuhiloa taotluste vormide kohta (ELT L 13, 19.1.2010, lk 1). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 3. detsembri 2009. aasta määrus (EL) nr 36/2010 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/59/EÜ kohaste ühenduse vedurijuhilubade, lisasertifikaatide, lisasertifikaatide kinnitatud koopiate ja vedurijuhiloa taotluste vormide kohta (ELT L 13, 19.1.2010, lk 1).

| — | Komisjoni 9. novembri 2010. aasta otsus 2010/713/EL, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ alusel vastu võetud koostalitluse tehnilistes kirjeldustes kasutatavaid vastavushindamise, kasutuskõlblikkuse hindamise ja EÜ vastavustõendamise menetluse mooduleid (ELT L 319, 4.12.2010, lk 1). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 9. novembri 2010. aasta otsus 2010/713/EL, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ alusel vastu võetud koostalitluse tehnilistes kirjeldustes kasutatavaid vastavushindamise, kasutuskõlblikkuse hindamise ja EÜ vastavustõendamise menetluse mooduleid (ELT L 319, 4.12.2010, lk 1).

| — | Komisjoni 9. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1158/2010 raudteede ohutustunnistuste vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta (ELT L 326, 10.12.2010, lk 11). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 9. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1158/2010 raudteede ohutustunnistuste vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta (ELT L 326, 10.12.2010, lk 11).

| — | Komisjoni 10. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1169/2010 raudtee ohutusloa vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta (ELT L 327, 11.12.2010, lk 13). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 10. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1169/2010 raudtee ohutusloa vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta (ELT L 327, 11.12.2010, lk 13).

| — | Komisjoni 1. märtsi 2011. aasta määrus (EL) nr 201/2011 lubatud tüüpi raudteeveeremi vastavusdeklaratsiooni näidise kohta (ELT L 57, 2.3.2011, lk 8). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 1. märtsi 2011. aasta määrus (EL) nr 201/2011 lubatud tüüpi raudteeveeremi vastavusdeklaratsiooni näidise kohta (ELT L 57, 2.3.2011, lk 8).

| — | Komisjoni 26. aprilli 2011. aasta otsus 2011/275/EL üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 126, 14.5.2011, lk 53), muudetud komisjoni 23. juuli 2012. aasta otsusega 2012/464/EL (ELT L 217, 14.8.2012, lk 20). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 26. aprilli 2011. aasta otsus 2011/275/EL üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 126, 14.5.2011, lk 53), muudetud komisjoni 23. juuli 2012. aasta otsusega 2012/464/EL (ELT L 217, 14.8.2012, lk 20).

| — | Komisjoni 10. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 445/2011, milles käsitletakse kaubavagunite hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise süsteemi ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 653/2007 (ELT L 122, 11.5.2011, lk 22). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 10. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 445/2011, milles käsitletakse kaubavagunite hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise süsteemi ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 653/2007 (ELT L 122, 11.5.2011, lk 22).

| — | Komisjoni 5. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 454/2011 üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „reisijateveoteenuste telemaatilised rakendused“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 123, 12.5.2011, lk 11), viimati muudetud komisjoni 25. veebruari 2015. aasta määrusega (EL) 2015/302 (ELT L 55, 26.2.2015, lk 2). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 5. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 454/2011 üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „reisijateveoteenuste telemaatilised rakendused“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 123, 12.5.2011, lk 11), viimati muudetud komisjoni 25. veebruari 2015. aasta määrusega (EL) 2015/302 (ELT L 55, 26.2.2015, lk 2).

| — | Komisjoni 4. oktoobri 2011. aasta rakendusotsus 2011/665/EL lubatud raudteeveeremitüüpide Euroopa registri kohta (ELT L 264, 8.10.2011, lk 32). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 4. oktoobri 2011. aasta rakendusotsus 2011/665/EL lubatud raudteeveeremitüüpide Euroopa registri kohta (ELT L 264, 8.10.2011, lk 32).

| — | Komisjoni 22. novembri 2011. aasta otsus 2011/765/EL vedurijuhtide koolitamisega tegelevate koolituskeskuste tunnustamise kriteeriumide, vedurijuhtide eksamineerijate tunnustamise kriteeriumide ja eksamite korraldamise kriteeriumide kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/59/EÜ (ELT L 314, 29.11.2011, lk 36). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 22. novembri 2011. aasta otsus 2011/765/EL vedurijuhtide koolitamisega tegelevate koolituskeskuste tunnustamise kriteeriumide, vedurijuhtide eksamineerijate tunnustamise kriteeriumide ja eksamite korraldamise kriteeriumide kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/59/EÜ (ELT L 314, 29.11.2011, lk 36).

| — | Komisjoni 25. jaanuari 2012. aasta otsus 2012/88/EL üleeuroopalise raudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 51, 23.2.2012, lk 1), viimati muudetud komisjoni 5. jaanuari 2015. aasta otsusega (EL) 2015/14 (ELT L 3, 7.1.2015, lk 44). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 25. jaanuari 2012. aasta otsus 2012/88/EL üleeuroopalise raudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 51, 23.2.2012, lk 1), viimati muudetud komisjoni 5. jaanuari 2015. aasta otsusega (EL) 2015/14 (ELT L 3, 7.1.2015, lk 44).

| — | Komisjoni 14. novembri 2012. aasta otsus 2012/757/EL, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega muudetakse otsust 2007/756/EÜ (ELT L 345, 15.12.2012, lk 1), muudetud komisjoni 2. detsembri 2013. aasta otsusega 2013/710/EL (ELT L 323, 4.12.2013, lk 35). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 14. novembri 2012. aasta otsus 2012/757/EL, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega muudetakse otsust 2007/756/EÜ (ELT L 345, 15.12.2012, lk 1), muudetud komisjoni 2. detsembri 2013. aasta otsusega 2013/710/EL (ELT L 323, 4.12.2013, lk 35).

| — | Komisjoni 16. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1077/2012, milles käsitletakse riiklike ohutusasutuste poolt pärast ohutustunnistuse või ohutusloa väljastamist tehtava järelevalve ühist ohutusmeetodit (ELT L 320, 17.11.2012, lk 3). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 16. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1077/2012, milles käsitletakse riiklike ohutusasutuste poolt pärast ohutustunnistuse või ohutusloa väljastamist tehtava järelevalve ühist ohutusmeetodit (ELT L 320, 17.11.2012, lk 3).

| — | Komisjoni 16. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1078/2012, milles käsitletakse pärast ohutustunnistuse või ohutusloa saamist raudteeveo-ettevõtjate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ning hoolduse eest vastutavate üksuste poolt tehtava järelevalve ühist ohutusmeetodit (ELT L 320, 17.11.2012, lk 8). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 16. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1078/2012, milles käsitletakse pärast ohutustunnistuse või ohutusloa saamist raudteeveo-ettevõtjate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ning hoolduse eest vastutavate üksuste poolt tehtava järelevalve ühist ohutusmeetodit (ELT L 320, 17.11.2012, lk 8).

| — | Komisjoni 13. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 321/2013, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – kaubavagunid“ koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2006/861/EÜ (ELT L 104, 12.4.2013, lk 1), muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 1236/2013 (ELT L 322, 3.12.2013, lk 23). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 13. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 321/2013, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – kaubavagunid“ koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2006/861/EÜ (ELT L 104, 12.4.2013, lk 1), muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 1236/2013 (ELT L 322, 3.12.2013, lk 23).

| — | Komisjoni 26. novembri 2014. aasta rakendusotsus 2014/880/EL raudteeinfrastruktuuri registri ühiste tehniliste kirjelduste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2011/633/EL (ELT L 356, 12.12.2014, lk 489). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 26. novembri 2014. aasta rakendusotsus 2014/880/EL raudteeinfrastruktuuri registri ühiste tehniliste kirjelduste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2011/633/EL (ELT L 356, 12.12.2014, lk 489).

| — | Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1300/2014, milles käsitletakse koostalitluse tehnilist kirjeldust seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamisega Euroopa Liidu raudteesüsteemis (ELT L 356, 12.12.2014, lk 110). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1300/2014, milles käsitletakse koostalitluse tehnilist kirjeldust seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamisega Euroopa Liidu raudteesüsteemis (ELT L 356, 12.12.2014, lk 110).

| — | Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1301/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 179). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1301/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 179).

| — | Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1302/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 228). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1302/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 228).

| — | Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1303/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust „Raudteetunnelite ohutus“ (ELT L 356, 12.12.2014, lk 394). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1303/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust „Raudteetunnelite ohutus“ (ELT L 356, 12.12.2014, lk 394).

| — | Komisjoni 26. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1304/2014 üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – müra“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta, millega muudetakse otsust 2008/232/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/229/EL (ELT L 356, 12.12.2014, lk 421). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 26. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1304/2014 üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – müra“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta, millega muudetakse otsust 2008/232/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/229/EL (ELT L 356, 12.12.2014, lk 421).

| — | Komisjoni 11. detsembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1305/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmete koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 62/2006 (ELT L 356, 12.12.2014, lk 438). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 11. detsembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1305/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmete koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 62/2006 (ELT L 356, 12.12.2014, lk 438).

| — | Komisjoni 4. veebruari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/171, mis käsitleb raudteeveo-ettevõtjate tegevuslubade väljaandmise korra teatavaid aspekte (ELT L 29, 5.2.2015, lk 3). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 4. veebruari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/171, mis käsitleb raudteeveo-ettevõtjate tegevuslubade väljaandmise korra teatavaid aspekte (ELT L 29, 5.2.2015, lk 3).

| — | Komisjoni 12. juuni 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/909, milles käsitletakse rongiliikluse korraldamisega seotud otseste kulude arvutamise meetodeid (ELT L 148, 13.6.2015, lk 17). |
| --- | --- |

—

Komisjoni 12. juuni 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/909, milles käsitletakse rongiliikluse korraldamisega seotud otseste kulude arvutamise meetodeid (ELT L 148, 13.6.2015, lk 17).

5. JAGU – MUUD VALDKONNAD

| — | Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/82/EMÜ mineraalõlide aktsiisimäärade ühtlustamise kohta (EÜT L 316, 31.10.1992, lk 19). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/82/EMÜ mineraalõlide aktsiisimäärade ühtlustamise kohta (EÜT L 316, 31.10.1992, lk 19).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/54/EÜ tunnelite miinimumohutusnõuete kohta üleeuroopalises teedevõrgus (ELT L 167, 30.4.2004, lk 39). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/54/EÜ tunnelite miinimumohutusnõuete kohta üleeuroopalises teedevõrgus (ELT L 167, 30.4.2004, lk 39).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/96/EÜ maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta (ELT L 319, 29.11.2008, lk 59).“ |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/96/EÜ maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta (ELT L 319, 29.11.2008, lk 59).“

---